sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ksilola izomēru struktūrformulas

 Ksilola izomēru molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C6H4(CH3)2
|molmasa=106,16
|blīvums=880 (860 ''m''- un ''p''-ksilolam)
|kušanas temperatūra=''o''-ksilolam -25 °C
''m''-ksilolam -48 °C
''p''-ksilolam 13 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ksilolam 144 °C
''m''-ksilolam 139 °C
''p''-ksilolam 138 °C
}}
'''Ksilols''' (dimetilbenzols, C6H4(CH3)2) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums. Tam ir 3 [[izomēri]]: o-ksilols, jeb 1,2-dimetilbenzols, m-ksilols, jeb 1,3-dimetilbenzols un p-ksilols, jeb 1,4-dimetilbenzols.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Japan|Japānas riteņbraucēji}}

sentences: '''Cionistu okupēta valdība''' ({{val|en|Zionist Occupation Government}}) jeb '''ZOG''' pēc angliskā nosaukuma [[abreviatūra]]s ir [[antisemītisms|antisemītiska]] [[sazvērestības teorija]], kura sakņojas pārliecībā, ka [[ebreji]] slepeni kontrolē valsti, kamēr oficiālā [[valdība]] ir tikai izkārtne.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A300''
|attēls               = attēls:Airbus A300B4-605R, Lufthansa AN0481981.jpg
|paraksts             = ''[[Lufthansa]]'' ''A300B4-600R'' 2003. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1972|11|28|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1974|5|30|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = 1971–2007
|skaits               = 561
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        = ''[[Airbus Beluga|A300-600ST Beluga]]''{{br}}''[[Airbus A310]]''
|pēctecis             = ''[[Airbus A330]]''{{br}}''[[Airbus A340]]''
}}
'''''Airbus A300''''' ir pasažieru divu dzinēju [[reaktīvā lidmašīna]]. To no 1971. līdz 2007. gadam ražoja ''[[Airbus]]''.
''A300'' bija pasaulē pirmā divu dzinēju platas fizelāžas lidmašīna.

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jaunuzceltā Durbes stacijas ēka 1938. gadā.
| source         = [http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/p_001_kuva1938n201{{!}}article:DIVL355|issueType:P Durbei jauna stacijas ēka. Kurzemes vārds, Nr. 201, 06.09.1938.]
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Līgavas pūrs''' ir nauda, vērtslietas un īpašumi, kurus sievietei, stājoties [[laulība|laulībā]], dod radinieki un citi piederīgie. Par pūru sauc arī jaunās [[sieva]]s sagādāto gaidāmajai [[ģimene]]s dzīvei. Agrāk bija ierasta prakse šo krājumus pirms laulībām krāt un glabāt vienuviet, tas ir, [[pūra lāde|pūra lādē]]. Dažādās kultūrās un pasaules vietās pūra veidošanas tradīcijas ir atšķirīgas. Viena no pūra pamatnozīmēm ir jaunās sievas aizsardzība pret [[vīrs|vīru]] un viņa radiniekiem gadījumos, kad tie slikti izturas. Pūrs būtībā ir dāvana vīram un viņa ģimenei, bet [[šķiršanās]] gadījumā par pūra īpašnieci atkal kļūst sieva.{{fact}} Nereti pūrā ietilpst arī [[zeme (teritorija)|zeme]] un [[dārglietas]], jo tas no jaunā vīra dod papildus labvēlību, kurš šo zemi un dārglietas peļņas nolūkos arīdzan var izmantot laulības laikā.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Peltjē efekts''' ir parādība, kuras fizikālā būtība ir [[siltums|siltuma]] izdalīšanās vai absorbcija divu dažādu vadītāju kontaktvietā, ja caur to plūst [[elektriskā strāva]]. Tas, vai siltums izdalās vai tiek absorbēts, atkarīgs no strāvas plūšanas virziena. Siltuma daudzums ir tieši proporcionāls izplūdušā [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]] lielumam.

sentences:
{{Citas nozīmes|augu ģinti|Miezis|Miezis}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Hordeum marinum kz03.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Hordeum
| ģints_lv = Miežu ģints
| binomial = Hordeum
| kategorijas = nē
| att_nosaukums = ''Hordeum marinum''
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
}}'''Mieži''' ({{val-la|Hordeum}}) ir viengadīgu un daudzgadīgu [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Mērenā josla|mērenajā joslā]] [[Āfrika|Āfrikā]], [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Amerika|Amerikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=115751|title=Hordeum in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-01-14}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=5&taxon_id=115751|title=Hordeum in Flora of Pakistan @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-01-14}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Uslu|first=Emel|last2=Kibar|first2=Gözde|last3=Babaç|first3=Mehmet Tekin|date=2021-07-02|title=Genetic Diversity of Some Quercus (Fagaceae) and their Putative Hybrids in Turkey|url=http://dx.doi.org/10.29329/ijiasr.2021.357.1|journal=International Journal of Innovative Approaches in Science Research|volume=5|issue=2|pages=29–44|doi=10.29329/ijiasr.2021.357.1|issn=2602-4810}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=de L. Rico-Arce|first=M.|last2=Davidse|first2=G.|last3=S.|first3=M. Sousa|last4=Chater|first4=A. O.|date=1995|title=Flora Mesoamericana Vol. 6. Alismataceae a Cyperaceae|url=http://dx.doi.org/10.2307/4110654|journal=Kew Bulletin|volume=50|issue=2|pages=430|doi=10.2307/4110654|issn=0075-5974}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:327148-2|title=Hordeum L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-01-14|language=en}}</ref> Suga [[parastais miezis]] (jeb mieži''; Hordeum vulgare'') ir starp visaudzētākajām [[Labība|labībām]] pasaulē, ko audzē [[pārtika]]i, tostarp [[Iesals|iesala]] iegūšanai, lai ražotu [[Alus|alu]] vai [[Viskijs|viskiju]], kā arī [[lopbarība]]i. Dažas sugas ir [[nezāles]], kuras ir izplatījušās daudzviet pasaulē cilvēka darbības rezultātā, citas ir kļuvušas [[Apdraudētas sugas|apdraudētas]] dzīvotņu zaudēšanas dēļ.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikisanāksme
| datums     = {{dat|2018|9|27||bez}}
| laiks      = no 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Gatavošanās ''[[:m:Wikimedia Northern Europe Meeting 2018|Northern Europe Meeting 2018]]''.
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Turaids}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|GreenZeb}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Mēģene]] ar silīcijskābi
|       citi nosaukumi = ortosilīcijskābe
|           CAS numurs = 10193-36-9
|      ķīmiskā formula = H4SiO4
|              molmasa = 95,988
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Silīcijskābe''', pazīstama arī kā '''kramskābe'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&list=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze - silīcijskābe] {{lv ikona}}</ref>, ir ļoti vāja [[silīcijs|silīciju]] un [[skābeklis|skābekli]] saturoša [[skābe]] ar mainīgu sastāvu ([SiOx(OH)4-2x]n). [[Hidrolīze|Hidrolizējoties]] [[silikāti]]em (silīcijskābes [[sāļi]]em) vai silīcija skābajiem [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]], rodas '''ortosilīcijskābe''' H4SiO4, kas eksistē tikai vājos ūdens šķīdumos. Uzglabājot tā polimerizējas un veido koloīdos šķīdumus — [[sols (šķīdums)|solus]], kuri vēlāk pārvēršas recekļainās liela tilpuma nogulsnēs ar lielu ūdens saturu vai arī pilnīgi sarec, veidojot [[gels|gelu]]. Ir pazīstama arī '''metasilīcijskābe''' H2SiO3. Silīcijskābju sastāvs ir atkarīgs no iegūšanas veida un reakciju apstākļiem.

sentences: izaudzēts sintētisks [[kvarcs|kvarca]] monokristāls]]

sentences: '''Riets''' ir [[debess spīdeklis|debess spīdekļa]] pazušana zem matemātiskā [[horizonts|horizonta]]. [[Saule]]i un [[Mēness|Mēnesim]] riets ir diska augšējās malas pazušana zem matemātiskā horizonta.

sentences:
{{vairāki attēli
| align             = right
| direction         = vertical
| width             = 300
| image1            = Wilhelm scream WikiWorld.png
| alt1              = karikatūras
| caption1          = Vilhelma kliedziena ilustrācija no ''WikiWorld''
| image2            = Wilhelm Scream.ogg
| alt2              =
| caption2          = Vilhelma kliedziena audio paraugs
| image3            = VOXScrm Man eaten by alligator; screams (Wilhelm CS USC).wav
| alt3              =
| caption3          = Pilnā Vilhelma kliedziena ieraksta sesija
}}
'''Vilhelma kliedziens''' ({{val|en|Wilhelm scream}}) ir [[skaņas efekts]], kas, sākot ar 1951. gad filma ''[[Distant Drums]]'',<ref name="times">{{Ziņu atsauce |url=https://www.thetimes.co.uk/article/aaaaaaaarrrrrrrrgggggghhh-v62r36ldbvv |title=Aaaaaaaarrrrrrrrgggggghhh!! (Paywalled) |last=Malvern |first=Jack |date=May 21, 2005 |newspaper=[[The Times]] |access-date=December 12, 2009 |archive-date=December 12, 2017 |archive-url=https://web.archive.org/web/20171212084329/https://www.thetimes.co.uk/article/aaaaaaaarrrrrrrrgggggghhh-v62r36ldbvv |dead-url=no}}</ref> izmantots daudzās filmās un seriālos. Kliedzienu parasti izmanto ainās, kad kādu sašauj, krīt no liela augstuma vai izmet ar sprādziena vilni. Skaņa nosaukta ierindnieka Vilhelma, 1953. gada [[vesterns|vesterna]] ''[[The Charge at Feather River]]'', tēla vārdā, kurā viņam iešauj [[bulta|bultu]] [[augšstilbs|augšstilbā]]. Šī bija pirmā filma pēc skaņas efekta iekļaušanas ''[[Warner Bros.]]'' fondu skaņu bibliotēkā, lai gan ''The Charge at Feather River'' bija jau trešā filma, kurā izmantots šis efekts. Šis skaņas efekts ir izmantots visās "[[Zvaigžņu kari|Zvaigžņu karu]] filmās.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Šeimuss Hīnijs
|         vārds_orig = ''Seamus Heaney''
|             attēls = Seamus Heaney.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Šeimuss Hīnijs 2009. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1939
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = {{vieta|Ziemeļīrija|Belahija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2013
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 30
|            m_vieta = [[Dublina]], [[Īrija]]
|       dzīves_vieta = {{vieta|Īrija|Dublina}}<ref>{{Grāmatas atsauce| last=Heaney| first=Seamus| title=Opened Ground| url=https://archive.org/details/openedgroundsele00hean| location=New York| publisher=Farrar, Straus, and Giroux| year=1998| isbn=0374526788 | nopp=yes| page=}}</ref><ref name="seambio">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|title= Biography of Irish Writer Seamus Heaney|accessdate= 20 February 2010|work= |publisher= www.seamusheaney.org|date= |quote= Heaney was born on 13th. April 1939, the eldest of nine children at the family farm called Mossbawn in the Townland of Tamniarn near Castledawson, Northern Ireland,...|archiveurl= https://web.archive.org/web/20100224114536/http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|archivedate= {{dat|2010|02|24||bez}}}}</ref>
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, dramaturgs
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1966—2013
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls =
|        attēls = Almandinas.jpg
|    att_izmērs = 300px
|  att_paraksts = Almandīns
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 09.AD.25
|   ķīm_formula = Fe3Al2(SiO4)3
|     singonija =
|         krāsa = sarkanīgi oranžs līdz sarkans
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība =
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums = mērīts: 4,318; aprēķināts: 4,313<ref name="datu lapa">''Almandine'', in: John W. Anthony, Richard A. Bideaux, Kenneth W. Bladh, Monte C. Nichols (Hrsg.): ''Handbook of Mineralogy, Mineralogical Society of America'', 2001 ([http://www.handbookofmineralogy.org/pdfs/almandine.pdf PDF 69,2 kB]), {{en ikona}}</ref>
}}
'''Almandīns''' (dažreiz nepareiz saukts par almandītu), ir [[granātu]] grupai piederošs [[minerāls]]. Šādu nosaukumu šim [[Minerāls|minerālam]] ir devis [[Plīnijs Vecākais]], un šis [[minerāls]] tika atrasts [[Alabandā]], [[Karijas]] pilsētā, mūsdienās šī vieta atrodas [[Turcija]]s teritorijā, [[Ajdinas ils|Ajdinas ila]] administratīvajā teritorijā. Almandīns ir dzelzs alumīnija [[granāts]], kas ir tumši sarkanīgi violetā krāsā. Bieži vien šo minerālu apstrādā izliektas virsmas formā vai arī slīpē pilnībā, un pēc tam šī rota atgādina ugunssarkanu dārgakmeni, kas līdzinās karbunkulam. Vērojot šo minerālu [[spektroskops|spektroskopā]] ļoti stiprā gaismā, var pamanīt trīs raksturīgas [[absorbcijas joslas]]. Labi saredzama [[Daudzskaldnis|daudzskaldnība]]. Almandīns kristalizējas [[kubiskā singonija|kubiskajā singonijā]].<ref name="Paper 1">Geiger C., Armbruster Th., Lager G., Jiang K., Lottermoser W., and Amthauer G. (1992). </ref>

sentences:
[[Datorika|Datorikā]] '''darba pierādījums''' ({{val-en|Proof-of-Work}}) ir ekonomisks pasākums cīņai ar [[pakalpojumatteices uzbrukums|pakalpojumatteices uzbrukumiem]], [[mēstule|mēstulēm]] un citiem uzbrukumiem tīkliem, kur pakalpojuma pieprasītājam tiek likts veikt kādu darbu pirms pakalpojuma saņemšanas, kas parasti tam maksā datora procesora laiku. Konceptu izgudroja [[Sintija Dvorka]] (''Cynthia Dwork'') un [[Moni Naors]] (''Moni Naor'') 1993. gadā un publicēja žurnāla rakstā.<ref>{{Publikācijas atsauce
 | first1 = Cynthia | last1 = Dwork | author1-link = Cynthia Dwork | first2 = Moni | last2 = Naor | author2-link = Moni Naor
 | title = Pricing via Processing, Or, Combatting Junk Mail, Advances in Cryptology
 | journal = CRYPTO’92: Lecture Notes in Computer Science No. 740 | publisher =  Springer | year = 1993 | pages = 139–147
 | url = http://www.wisdom.weizmann.ac.il/~naor/PAPERS/pvp.ps
}}</ref> Termins "Darba pierādījums" pirmo reizi tika lietots [[Markuss Jakobsons|Markusa Jakobsona]] (''Markus Jakobsson'') un ''Ari Juels'' 1999. gada publikācijā.<ref>{{Publikācijas atsauce
 | first1 = Markus | last1 =  Jakobsson | first2 = Ari | last2 = Juels
 | url = http://www.emc.com/emc-plus/rsa-labs/staff-associates/proofs-of-work-protocols.htm
 | title = Proofs of Work and Bread Pudding Protocols
 | journal = Communications and Multimedia Security | pages = 258–272 | publisher = Kluwer Academic Publishers | year =1999
}}</ref> Vēsturisks darba pierādījuma piemērs, kur naudai (maiņas līdzeklim) vērtību piešķir paveiktais darbs, ir [[gliemežvāki|gliemežvāku]] nauda [[Zālamana salas|Zālamana salās]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada aprīlī,}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Ateles paniscus 01.JPG
| att_nosaukums = Melnais zirnekļpērtiķis
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =
| virsklase_lv =
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| infraklase =
| infraklase_lv =
| virskārta=
| virskārta_lv=
| kārta=Primates
| kārta_lv=Primāti
| apakškārta=Haplorrhini
| apakškārta_lv=Sausdeguna pērtiķi
| infrakārta=Simiiformes
| infrakārta_lv=Augstākie primāti
| virsdzimta=
| virsdzimta_lv=
| dzimta=Atelidae
| dzimta_lv=Cebīdu dzimta
| apakšdzimta =Atelinae
| apakšdzimta_lv =Zirnekļpērtiķis
| ģints=Ateles
| ģints_lv=Zirnekļpērtiķis
| suga =Ateles paniscus
| suga_lv =Melnais zirnekļpērtiķis
| pasuga =
| pasuga_lv =
| izplatība =
| binomial=Ateles paniscus <small>[[Carl Linnaeus|Linnaeus]], 1758
| sinonīmi=
}}

sentences: '''Transmisija''' (no {{val|la|transmissio}} — 'pārnešana, pārvadīšana') ir mehāniska ierīce vai sistēma enerģijas pārnešanai no [[Dzinējs|dzinēja]] uz darbmašīnu<ref>"Svešvārdu vārdnīca" 3. izdevums, "Jumava", 2007. gads</ref>, jeb [[automašīna|automobilim]] uz dzenošajiem riteņiem. Ar transmisijas palīdzību pārnesot enerģiju jeb spēku uz iekārtu ir iespējams mainīt vilkmes momentu, ātrumu un virzienu.

sentences:
sveķi — bagātīgs terpēnu avots]]
'''Terpēni''' ({{val-el|terebinthos}} — sveķu koks jeb terpentīnkoks<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 675. lpp.</ref>) ir [[augi|augu]] valstī bieži sastopami [[ogļūdeņraži]]. Tie veidojas no ūdenī nešķīstošiem [[lipīdi]]em. Terpēni pārsvarā ir [[cikloheksāns|cikloheksāna]] nepiesātinātie atvasinājumi vai arī sarežģītāki bicikliskie savienojumi. Terpēnu nomenklatūras nosaukumi mēdz būt gari un neparocīgi, tādēļ parasti šīm vielām lieto triviālos nosaukumus. Dažreiz par terpēniem dēvē arī [[terpenoīdi|terpenoīdus]] — terpēnu atvasinājumus, kas bez [[ogleklis|oglekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] satur arī citus elementus, parasti [[skābeklis|skābekli]]. Pazīstami terpenoīdi ir [[mentols]] un [[kampars]]. Daudzi terpēni ir optiski aktīvi savienojumi.

sentences: '''Ampēra institūts''' ({{val-fr|l'institut Ampère}}) jeb '''Ampēra iniciatīva''' (''l'initiative Ampère'') ir [[Latvija]]s un [[Francija]]s zinātnieku projekts par kopīga [[magnetohidrodinamika]]s pētījumu centra izveidi [[Salaspils|Salaspilī]].

sentences: {{commonscat|Education in Finland|Izglītība Somijā}}

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Moldova]]
[[Kategorija:Moldova]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ozolmuižas Svētā Pētera un Svētā Pāvila Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Ozolmuižas katoļu baznīca 2004-08-05.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Ozolmuižas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label             = Ozolmuižas baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 29  | lats  = 27  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 13  | longs = 43  | longEW = E
|location = {{vieta|Latvija|Rēzeknes novads|Ozolmuižas pagasts|Ozolmuiža|4s=Ozolmuiža (Ozolmuižas pagasts)}}
|religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1820]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Imants Petrovskis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1820]]
| length                = 20 m
| width                 = 10 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
}}

sentences:
{{Mūzikas instrumenta infokaste
| name                  = Durbes kokle
| image                 = Durbes kokle.jpg
| image_size            = 350px
| caption               = Durbes kokles garākā sāna skats ([[Alberts Prande|Alberts Prandes]] „Latvju rakstniecība portrejās” (1926))
| owner                 = Bokuns
| background            = string
| names                 = Kuršu kokle
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Peter I Øy
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Peter I Island
|               karoga_attēls = Flag_of_Norway.svg
|            karoga_nosaukums = Norvēģijas karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               loc_map = {{VietasKarte
|Antarktīda
|label=<!-- Pētera I Sala -->
|latd=68 |latm=53 |lats= |latNS=S
|longd=90 |longm=34 |longs= |longEW=W
|position=right
|width=220
|float=center
|mark=Red pog.svg
|caption=
}}
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta =
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
| largest_settlement_type = stacija
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls =
|                valsts_galva =
|        neatkarības_iegūšana = [[Norvēģija]]s atkarīgā teritorija
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Nodibināta
|          neatkarības_datums = [[1929]].g.
|                 platība_km2 = 243
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = neapdzīvota
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                      valūta =
|                valūtas_kods =
|                  laika_zona =
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Pētera I Sala''' ({{val-no|Peter I Øy}}) ir [[Norvēģija]]s pretenzija [[Antarktika|Antarktikā]], [[Belinshauzena jūra|Belinshauzena jūrā]]. Vienīgā pretenzija Antarktikā, kas neveido sektoru, bet aizņem tikai vienu salu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Ana Blandiana
| vārds_orig =
| attēls = RK1907 MG 7507-Edit Ana Blandiana.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Ana Blandiana, 2019
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1942
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Timišoara]], [[Rumānija]]
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = rumāniete
| dzimums = s
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Romulus Rusans
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejniece, prozaiķe, tulkotāja
| rakstīšanas valoda =
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Ana Blandiana''' (īstajā vārdā Otīlija Valērija Rusana (dz. Comana) ([[Rumāņu valoda|rumāņu]]: ''Otilia Valeria Rusan'' (''Coman'')); dzimusi 1942. gada 25. martā [[Timišoara|Timišoarā]], [[Rumānija|Rumānijā]]) ir [[Rumāņi|rumāņu]] dzejniece, esejiste un tulkotāja, viena no slavenākajām mūsdienu rumāņu rakstniecēm.

sentences:
un [[ledus|ledu]]. Ziema [[Vācija|Vācijā]].]] {{commonscat|Winter|Ziema}}
'''Ziema''' ir aukstākā gada sezona polārajā un mērenajā klimatā, starp rudeni un pavasari. Ziema ir izskaidrojama ar to, ka attiecīgā Zemes puslode ir vērsta prom no Saules. Dažādas kultūras definē dažādus datumus kā ziemas sākumu, un dažas definīcijas definē atkarībā no laika apstākļiem.

sentences:
{{Commons cat|Breeds|Dzīvnieku šķirnes}}
{{Commonscat|Breeds}}

sentences: '''Tati''' ir [[Irāņu tautas|irāņu]] etniskā grupa, kas dzīvo [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]] un [[Krievija|Krievijā]] (galvenokārt [[Dagestāna]]s dienvidos). Tati ir daļa no Kaukāza irāņu izcelsmes pamatiedzīvotājiem un galvenokārt ir [[Šiītu islāms|šiītu]] [[musulmaņi]], bet ievērojams skaits ir arī [[Sunnītu islāms|sunnīti]].

sentences: '''Ventspils autoosta''' (saīsināti: '''Ventspils AO''') ir autoosta, kas atrodas [[Latvija]]s pilsētā [[Ventspils|Ventspilī]], [[Kuldīgas iela (Ventspils)|Kuldīgas ielā]] 5. Autoostas īpašnieks ir "[[Ventspils reiss]]", Ventspils pilsētas pašvaldības pārvaldībā esoša [[sabiedrība ar ierobežotu atbildību]].<ref>{{Tīmekļa atsauce | title =Par autoostu | publisher =Ventspils reiss | year =2012 | url =http://www.ventspilsreiss.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=19&Itemid=18&lang=lv | accessdate =June 16, 2014 | archiveurl =https://web.archive.org/web/20161105085654/http://ventspilsreiss.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=19&Itemid=18&lang=lv | archivedate ={{dat|2016|11|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ad
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Nic.ad
|sponsors              = Servei de Telecommunicacions d'Andorra
|domātais-pielietojums = Ar [[Andora|Andoru]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek mazliet lietots Andorā
|ierobežojumi          = Reģistrāciju ir jāapstiprina Valsts Emblēmu un Zīmju birojam. Domēnu drīkst reģistrēt Andoras iedzīvotāji vai preču zīmju īpašnieki ar pārstāvniecībām Andorā. Reģistrāciju skaits vienai personai ir ierobežots.
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā domēnus. Trešā līmeņa domēns '''.nom.ad''' tiek lietots personīgām mājas lapām
|dokumenti             = [http://www.nic.ad/angles/legislacio_e.htm Noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.ad/index_eng.htm Nic.ad]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto Klemperers
|     vārds_orig = Otto Klemperer
|         attēls = Otto Klemperer.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oto Klemperers ap 1930. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Breslava]], [[Vācijas impērija]]<br />(mūsdienās [[Vroclava]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ungārija]], [[Londona]], [[Šveice]]
|      pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Izraēla]]
|   nodarbošanās = diriģents, komponists
|  darbības_gadi =
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''10. februāris''' ir gada 41. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 324 (325 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{apvienot|spiediens}}
[[File:Air pressure gauge.jpg|thumb|200x200px]]
'''Manometriskais spiediens''' ir [[spiediens]] ko iegūst{{fact}} mērot dotās vides spiedienu ar manometru. Ir daudz un dažādi [[Manometrs|manometru]] veidi, kā arī skalas, kurās tie mēra spiedienu. Visizplatītākie ir [[Bārs (mērvienība)|bāros]] (bar) un mārciņās uz kvadrātcollu ([[psi]]). Tomēr, lai iegūtu precīzus mērījumus, manometriskā spiediena standarta mērvienības SI sistēmā ir [[mmHg]] un [[Ūdens staba metrs|ūdens staba metrs]]. <ref>"Einstein's gravity under pressure". Springerlink.com. Retrieved 2012-03-27.</ref>

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''Glikoproteīni''' ir [[olbaltumvielas]], kas satur [[Oligosaharīds|oligosaharīdu]] ķēdes ([[Glikāni|glikānus]]), kas kovalenti piesaistīti [[Aminoskābes|aminoskābju]] sānu ķēdēm. [[Ogļhidrāti]] ir pievienoti olbaltumvielai [[kotranslācija]]s vai posttranslācijas modifikācijā. Šis process ir pazīstams kā glikozilēšana. Izdalītās ārpusšūnu olbaltumvielas bieži tiek glikozilētas. Ogļhidrāti ir pievienoti dažiem olbaltumvielām, veidojot glikoproteīnus.

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gorontalo
 | official_name            = ''Kota Gorontalo''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Masjid Agung Gorontalo.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Gorontalo City.png
 | flag_size                =
 | image_shield             = LOGO KOTA GORONTALO.png
 | shield_size              = 80px
 |pushpin_map               = Indonēzija#Sulavesi
 | latd  = 0| latm  = 32| lats  = | latNS  = N
 | longd = 123| longm = 4| longs = | longEW = E
  | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Indonēzija}}'''
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Gorontalo (province)|Gorontalo]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | established_title        = Dibināta
  | established_date         = {{dat|1728}}
 | area_footnotes           =
 | area_total_km2           = 79
 | area_total_sq_mi         =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | population_footnotes     =<ref name="gorstat">[https://gorontalokota.bps.go.id/publication/2020/12/21/62f07932db04263f2db58d48/statistik-daerah-kota-gorontalo-2020.html "Gorontalo City in Numbers 2018"]</ref>
 | population_total         = 200558
 | population_as_of         = 2019
 | population_rank          =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_rank  =
 | elevation_m              = 9
 | timezone                 = [[ICT]]
 | utc_offset               = +8
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | website                  = {{url|http://www.gorontalokota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}
'''Gorontalo''' ({{val|id|Gorontalo}}) ir pilsēta [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Sulavesi]] salas [[Gorontalo province]]s centrs, Minahasas pussalā salas ziemeļaustrumos pie Tomini jeb Gorontalo līča. Pilsēta ir viens no [[islāms|islāma]] izplatīšanas centriem reģionā, tajā valdošās reliģiozitātes dēļ saukta par "[[Medīna]]s lieveni".<ref name="Valdība" />

sentences:
'''Kalnu kristāls''' (no {{val|el|κρύσταλλος}} — ‘ledus’, grieķi ar šo vārdu apzīmēja arī citas cietas, caurspīdīgas vielas) ir [[minerāla varietāte]], bezkrāsains, absolūti caurspīdīgs [[kvarcs|kvarca]] paveids (SiO2).
Tīri, viendabīgi kalnu kristāli ir reti sastopami.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Kahokija
 |        alt_name =
 |     native_name = ''Cahokia''
 |   iucn_category =
 |           photo = Monks Mound in July.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Mūku uzkalns
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = ASV#Ilinoisa
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 38 |  latm = 39 |  lats = 14 |  latNS = N
 | longd = 90 | longm =  3 | longs = 52 | longEW = W
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Sentklēra apgabals}}
 |    nearest_city = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Kolinsvila}}
 |            area = 890 ha
 |     established =
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, iv
|        designation1_date = 1982 <small>(6. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/198 198]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{USA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|             designation2 = NRHP
|     designation2_offname =
|        designation2_type = Arhitektūra
|    designation2_criteria =
|        designation2_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
|           delisted2_date =
|      designation2_partof =
|      designation2_number = 66000899
}}
}}
'''Kahokijas uzkalnu štata vēsturiskā vieta''' ({{val|en|Cahokia Mounds State Historic Site}}) ir arheoloģisko izrakumu vieta [[Ilinoisa|Ilinoisā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šī ir lielākā pirmskolumba laika apdzīvotā vieta, kas atrodas uz ziemeļiem no [[Meksika]]s. Atrodas [[Kolinsvila]]s pilsētas robežās štata dienvidu daļā.

sentences:
atklāj Nasonova dziedzeri (balts — vēdera galā), izlaižot feromonu, lai vilinātu spietu tukšā stropā]]
'''Feromons''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] {{Lang|grc|φέρω}} ''{{Lang|grc-Latn|phero}}'' "nest" un [[Hormoni|hormons]]) ir sekretēts vai izdalīts [[Ķīmiskā viela|ķīmiskais]] faktors, kas izraisa sociālo reakciju no tās pašas [[Suga|sugas pārstāvjiem]]. Feromoni ir ķīmiskas vielas, kas spēj iedarboties kā [[hormoni]] ārpus izdalošā individuāļa ķermeņa, lai ietekmētu saņēmēju uzvedību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.medterms.com/script/main/art.asp?articlekey=12896|title=Definition of pheromone|publisher=MedicineNet Inc.|date=19 March 2012|access-date={{dat|2021|06|27||bez}}|archive-date={{dat|2011|05|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110511134143/http://www.medterms.com/script/main/art.asp?articlekey=12896}}</ref> Ir '''trauksmes feromoni''', '''pārtikas taku feromoni''', '''dzimuma feromoni''' un daudzi citi, kas ietekmē uzvedību vai fizioloģiju. Feromonus lieto organismi no pamata [[Vienšūnas organisms|vienšūnu]] [[prokarioti]]em līdz sarežģītiem daudzšūnu [[eikarioti]]em.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kleerebezem|first=M|last2=Quadri, LE|date=October 2001|title=Peptide pheromone-dependent regulation of antimicrobial peptide production in Gram-positive bacteria: a case of multicellular behavior.|journal=Peptides|volume=22|issue=10|pages=1579–96|doi=10.1016/S0196-9781(01)00493-4|pmid=11587786}}</ref> To izmantošana [[Kukaiņi|kukaiņu]] vidū ir īpaši labi dokumentēta. Turklāt daži [[mugurkaulnieki]], [[augi]] un [[ciliāti]] sazinās, izmantojot feromonus.

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Pēteris
|dzimšanas datums=[[1. gadsimts p.m.ē.|1. gadsimtā p.m.ē.]]
|nāves datums= 67. gads m.ē.
|piemiņas diena=[[29. jūnijs]]
|godā=[[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]], [[luterānisms|luterānismā]], [[Pareizticība|pareizticībā]], [[Anglikāņu baznīca|anglikānismā]], [[islāms|islāmā]]
|attēls=Pope-peter pprubens.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=[[Pīters Pauls Rubenss|Pītera Paula Rubensa]] glezna, kurā attēlots Svētais Pēteris (17. gadsimts)
|dzimšanas vieta=
[[Betsaida]], [[Palestīna]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ISR}})
|nāves vieta=
[[Roma]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ITA}})
|nosaukums= Apustulis, Pirmais pāvests
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=Klints, Debesu atslēgas
|aizbildnis=
|svētvietas=[[Svētā Pētera bazilika]],
[[Roma]], {{ITA}}
|strīdi=
}}

sentences: Ar '''importu''' [[ekonomika|ekonomikā]] saprot citās valstīs saražotu [[prece|preču]] ievešanu savā valstī un to [[pārdošana|pārdošanu]] vietējiem [[patērētājs|patērētājiem]] (vietējā [[tirgus|tirgū]]). Līdz ar [[eksports|eksportu]], imports ir svarīgākais starptautiskās [[tirdzniecība]]s aspekts, kā arī katras valsts [[maksājumu bilance]]s sastāvdaļa.

sentences:
{{Citas nozīmes|disidentu|Astra|Astra}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gunārs Astra
|     vārds_orig =
|         attēls = Gunars_astra.gif
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Gunārs Astra 1988. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1931
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1988
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 6
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļeņingrada|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = radiotehniķis, pretestības kustības dalībnieks, [[disidents]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Elza Astra un Larions Astra
|          brāļi = Harijs Astra, Leons Astra
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Herta Līvija Astra
|          bērni = Kristaps Astra
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Gunārs Astra''' (dzimis 1931. gada 22. oktobrī [[Rīga|Rīgā]], miris 1988. gada 6. aprīlī [[Ļeņingrada|Ļeņingradā]]) bija [[latvieši|latviešu]] nacionālās pretestības kustības dalībnieks, [[Latvijas okupācija (1944—1991)|PSRS okupācijas]] laika [[disidents]] un [[politieslodzītais]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Red_Kite_12_(5939333545).jpg
 | att_nosaukums =[[Sarkanā klija]] (''Milvus milvus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 | virskārta=Neognathae
 | virskārta_lv=Neognati
  |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
|  dzimta=Accipitridae
| dzimta_lv=Vanagu dzimta
| apakšdzimta=Milvinae
| apakšdzimta_lv=Kliju apakšdzimta
| ģints = Milvus
| ģints_lv = Klijas
| binomial = Milvus <small>([[Lacépède]], 1799)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Klijas''' jeb '''klījas''' (''Milvus'') ir viena no [[vanagu dzimta]]s (''Accipitridae'') ģintīm, kurā apvienotas 3 mūsdienās dzīvojošas [[plēsīgais putns|plēsīgo putnu]] sugas. Tās ir [[Vecā pasaule|Vecās Pasaules]] putnu sugas un atkarībā no sugas sastopamas [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. [[Latvija|Latvijā]] sastopamas divas kliju ģints [[suga]]s: [[melnā klija]] (''Milvus migrans'') un [[sarkanā klija]] (''Milvus milvus'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/accipitridae/ |title=Vanagu dzimta |access-date={{dat|2016|01|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110901050701/http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/accipitridae/ |archivedate={{dat|2011|09|01||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Igaunijas upes]]
[[Kategorija:Narvas baseina upes]]
[[Kategorija:Tartu]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
Par '''Ļeontjeva paradoksu''' sauc situāciju [[Ekonomika|ekonomikā]], kad ar [[Kapitāls|kapitālu]] bagāta valsts eksportē darbietilpīgas preces un importē kapitālietilpīgas preces.
Tas tika konstatēts, kad Vasīlijs Ļeontjevs 1953. gadā centās pārbaudīt [[Hekšera—Olina tirdzniecības teorija|Hekšera—Olina tirdzniecības teoriju]], izmantojot 1947. gadā tirdzniecības statistiku par Amerikas Savienotajām Valstīm.<ref>{{publikācijas atsauce |last=Leontief|first=Wassily
|title=Domestic Production and Foreign Trade; The American Capital Position Re-Examined
|journal=[[Proceedings of the American Philosophical Society]] |volume=97 |issue=4 |pages=332–349 |date=1953
|jstor=3149288 |registration=yes  }}</ref>

sentences:
[[File:Vector addition ans scaling.png|200px|thumb|right|Vektoru saskaitīšana (augšā) un vektoru skalārais reizinājums (apakšā)]]
'''Vektoru telpa''', arī '''lineāra telpa''', ir parastās [[dimensija|trīsdimensiju]] telpas vispārinājums. Vektoru telpa ir jebkuru divu [[vektors|vektoru]] kopa, kam ir definētas [[saskaitīšana]]s un [[reizināšana]]s darbības ar [[skaitlis|skaitli]] jeb skalāru lielumu. Vektoru telpai ir arī dažādi speciālgadījumi: [[Banaha telpa]], [[Eiklīda telpa]], [[Hilberta telpa]]. Vektoru telpas pēta [[lineārā algebra|lineārajā algebrā]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Kerons Klements
 |      vārds_orig = ''Kerron Clement''
 |          attēls = Kerron Clement Berlin 2009.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Kerons Klements 2009. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1985|10|31}}
 |         dz_viet = {{vieta|Trinidāda un Tobāgo|Portofspeina}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=188}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=84}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = 400 m, 400 m/b
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=2008}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Kerons Klements''' ({{val|en|Kerron Stephon Clement}}; dzimis {{dat|1985|10|31}} [[Trinidāda un Tobāgo|Trinidādā un Tobāgo]]) ir profesionāls ASV [[vieglatlēts]], startē 400 m un 400 m/b distancēs. Viņam pieder pasaules rekords telpās 400 metru sprintā.

sentences: '''Trio''' [[Mūzika|mūzikā]] ir trīs mūzikas instrumentu vai [[Balss|vokālu]] izpildītāju kopa. Vārds ”trio” nāk no [[itāļu valodas]], nozīmējot “pa [[3 (skaitlis)|trīs]]”.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Mūzikas leksikons|last=Kārkliņš|first=Ludvigs|publisher=RaKa|year=2006|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref>

sentences: barojas ar [[gnu]] mirstīgajām atliekām.]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
]]
'''''Live from New York, it's Saturday Night!''''' ir slavena frāze, ar kuru parasti tiek iesākts [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] komēdijšovs ''[[Saturday Night Live]]''. To izmanto, lai noslēgtu ievadošo iestudējumu un pārietu uz raidījuma ievadvideo. Frāzi parasti izsaka ievadošā iestudējuma vadītājs, aktieris vai muzikālais viesis.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.saturday-night-live.com/snl/miscellaneousstuff/documents/whosaidlivefromny.html |title=Frāzes izteicēju saraksts no 1975. gada līdz 2002. gadam |access-date={{dat|2016|10|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170527004836/http://www.saturday-night-live.com/snl/miscellaneousstuff/documents/whosaidlivefromny.html |archivedate={{dat|2017|05|27||bez}} }}</ref> Ēterā teiciens tika pirmo reizi izteikts šova pirmajā sērijā, kad 1975. gada 11. oktobrī to pateica [[Čevijs Čeiss]]. Divdesmit divās no pirmās sezonas 24 sērijām Čeiss frāzi teica pēc kādas speciālas kļūmes. Pat tad, kad šovs netika pārraidīts sestdienā, frāze palika nemainīta. Pārraides pirmajā sezonā šovu sauca vienkārši par ''[[NBC]]'s Saturday Night'', jo [[American Broadcasting Company|ABC]] kanālā bija šovs ''[[Saturday Night Live with Howard Cosell]]'', tādēļ frāzē trūkst vārda "Live".<ref>[http://time.com/3426553/saturday-night-live-history/ ''Saturday Night Live'' vēsture], time.com</ref> Teiciens nemainījās pēc ABC šova atcelšanas, kad NBC kanāla šovs pārņēma ''Saturday Night Live'' nosaukumu.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Tukāns
| abbreviation = Tuc
| name_latin = Tucana
| RA = 0
| dec = -65
| areatotal = 295
| arearank = 48. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Tuc''
| starmagnitude = 2,87
| neareststarname = ''ζ Tuc''
| stardistance = 28
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Eridāna]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Folklenda Salas
|           valsts_nosaukums = Falkland Islands
|           karoga_nosaukums = Folklenda Salu karogs
|              karoga_attēls = Flag of the Falkland Islands.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Folklenda Salu ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Falkland Islands.svg
|              kartes_attēls = Falkland Islands in United Kingdom.svg
|                valsts_moto = <!--speechmarks (quotation):-->"Desire the right"
|               valsts_himna = <!--italics (song/music title):-->''[[God Save the King]]''{{nbsp|2}}{{small|(oficiālā)}}<br />''[[Song of the Falklands]]''
|             valsts_valodas = [[Angļu valoda|Angļu]]
|              galvaspilsēta = [[Stenli]]
|latd=51 |latm=42 |latNS=S |longd=57 |longm=51 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = Lielbritānijas aizjūras teritorija
|       valsts_galvas_tituls = Monarhs
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|              platība_rangs = 162.
|                platība_km2 = 12 173
|             procenti_ūdens = 0
|         iedzīvotāju_skaits = 2841<ref name=census2012>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.falklands.gov.fk/headline-results-of-2012-falkland-islands-census-released/ |title=Headline results of 2012 Falkland Islands Census released |date=10 September 2012 |publisher=Falkland Islands Government |accessdate=19 December 2012 |archive-date={{dat|2013|01|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130104035546/http://www.falklands.gov.fk/headline-results-of-2012-falkland-islands-census-released/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130104035546/http://www.falklands.gov.fk/headline-results-of-2012-falkland-islands-census-released/ |date={{dat|2013|01|04||bez}} }}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 220.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|population_census = |population_census_year =
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 0,26
|population_density_sq_mi = 0,65 <!--Do not remove per [[WP:MOSNUM]]-->
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 241.
|                    IKP_PPP = $75 miljoni
|              IKP_PPP_rangs = 223.
|               IKP_PPP_gads = 2005
|         IKP_PPP_per_capita = $55 400<ref name="CIA">2002 estimate. {{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/fk.html |title=CIA World Factbook 2012 |publisher=cia.gov |date= |accessdate=2013-01-04 |archive-date=2010-02-01 |archive-url=https://www.webcitation.org/5nDnCpHEG?url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/fk.html }}</ref>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = 7.
|       neatkarības_iegūšana = Dibināšana
|       neatkarības_notikums = Britu valdīšanas atjaunošanas
|         neatkarības_datums = 1833
|      neatkarības_notikums2 = Kroņa kolonija
|        neatkarības_datums2 = 1841
|      neatkarības_notikums3 = Lielbritānijas atkarīgā teritorija
|        neatkarības_datums3 = 1981
|      neatkarības_notikums4 = Lielbritānijas aizjūras teritorija
|        neatkarības_datums4 = 2002
|      neatkarības_notikums5 = Pašreizējā konstitūcija
|        neatkarības_datums5 = 2009
|                  Gini_gads = |Gini_change =  <!--increase/decrease/steady--> |                       Gini = <!--number only--> |Gini_ref =
|                   HDI_gads = |HDI_change =  <!--increase/decrease/steady--> |                        HDI = <!--number only--> |HDI_ref =
|                     valūta = [[Folklendas sterliņu mārciņa]]
|               valūtas_kods = FKP
|iso3166code = FK
|                 laika_zona = [[Falkland Islands Time|FKT]]
|                 utc_offset = −4
|             laika_zona_DST = [[Falkland Islands Summer Time|FKST]]
|             utc_offset_DST = −3
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 500
|                     domēns = [[.fk]]
}}
'''Folklenda Salas''' ({{val|en|Falkland Islands}}), sauktas arī par '''Malvinu salām''' ({{val|es|Islas Malvinas}}), ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s kolonija [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidrietumos, uz kuru pretendē arī [[Argentīna]].

sentences:
'''Kriptodepresija''' ir:
* Iekšzemē esoša, ar [[ūdens|ūdeni]] pildīta [[ieplaka]], kuras gultne atrodas zemāk par jūras līmeni.
* Tā [[ezers|ezera]] vai [[upe]]s gultnes daļa, kas atrodas zem jūras līmeņa.

sentences:
[[Kategorija:Valkas novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti|Karkzu]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Dendra
| native_name    = {{gree|Δενδρά}}
| image          = Tholos tomb of Dendra 1.JPG
| image_size     =
| caption        = Dendras toloss no iekšpuses.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 39| lats = 25| latNS = N
| longd = 22| longm = 49| longs = 32| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Agrās bronzas un Mikēnu
| excavations    = no 1926. gada
| archaeologists = Aksels Persons
| condition      = Iebrukuši un veseli kapi
| management     = 4th Ephorate of Prehistoric and Classical Antiquities
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Dendra''' (gr. ''Δενδρά'') ir [[Mikēniešu civilizācija|mikēniešu perioda]] apbedījumu vieta [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], blakus Dendras ciemam, nepilnus 2 kilometrus uz ziemeļrietumiem no [[Mideja]]s akropoles, [[Argolīda|Argolīdā]]. Šī ir viena no nozīmīgākajām mikēniešu [[nekropole|nekropolēm]], un, domājams, bija saistīta ar Mideju.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Hristina Solovija
| Attēls = Atlas Weekend 03-07-2018 17 Khrystyna Soloviy.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Hristina Solovija 2018. gadā
| Dz_vārds = Hristina Solovija
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|1|17}}
| Vieta_dz = {{Vieta|Ukraina|Drohobiča}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Folkmūzika]], [[folkroks]], [[popmūzika]], indīmūzika, [[rokmūzika]], elektroniskais roks, [[elektroniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste
| Instrumenti = balss, klavieres
| Gadi = 2013—''pašlaik''
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa =
| Dzimums = S
| paraksts =
}}
'''Hristina Solovija''' ({{val|uk|Христина Іванівна Соловій}}, dzimusi {{dat|1993|01|17}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] izcelsmes [[Lemki (tauta)|lemku]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://vezha.vn.ua/pryntsesa-lemkiv-hrystyna-solovij-nam-shhe-krym-povertaty-ne-rozslablyajmosya/|title=Принцеса лемків Христина Соловій // vezha.vn.ua 07.04.2017|access-date=05.09.2022|archive-date=18.11.2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20181118211302/https://vezha.vn.ua/pryntsesa-lemkiv-hrystyna-solovij-nam-shhe-krym-povertaty-ne-rozslablyajmosya/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://lemky.lviv.ua/?tag=hrystyna-solovij|title=Христина Соловій продовжує традицію популяризації лемківської пісні|access-date={{dat|2022|09|05||bez}}|archive-date={{dat|2022|02|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20220218133953/http://lemky.lviv.ua/?tag=hrystyna-solovij}}</ref> [[Folks|folka]] [[dziedātāja]].

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Name            = Galva
| Latin           =
| Image           = Portrait of a Meerkat.jpg
| Caption         = [[Surikats|Surikata]] galva
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Džons Viks 4
| operators = [[Dens Laustsens]]
| attēls = JohnWick4 plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma
| režisors = [[Čads Stahelski]]
| producents = * Bazils Aivaniks
* Ērika Lī
* Čads Stahelski
| scenārijs = * Šejs Hetens
* Maikls Finčs
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Donijs Jens]]
* [[Bills Skašgords]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Hirojuki Sanada]]
* [[Šamiers Andersons]]
* [[Lenss Rediks]]
* [[Rina Savajama]]
* [[Skots Adkinss]]
* [[Ians Makšeins]]
| mūzika = * [[Tailers Beitss]]
* [[Džoels Ričardss]]
| oriģinālnos = ''John Wick: Chapter 4''
| studija = * ''[[Summit Entertainment]]''
* ''[[Thunder Road Films]]''
* ''87Eleven Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|3|6|Londona|2023|3|24|Latvija}}
| ilgums = 169 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|440,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10366206/?ref_=bo_se_r_1|title=John Wick: Chapter 4 (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Džons Viks 3: Parabellum]]" (2019)
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Džons Viks 4"''' ({{Val|en|John Wick: Chapter 4}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[neo-noir|neonuāra]] asa sižeta filma ar [[Kiānu Rīvss|Kiānu Rīvsu]] [[Džons Viks (tēls)|Džona Vika]] lomā. Filmas režisors ir [[Čads Stahelski]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Donijs Jens]], [[Bills Skašgords]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Hirojuki Sanada]], [[Šamiers Andersons]], [[Lenss Rediks]], [[Rina Savajama]], [[Skots Adkinss]] un [[Ians Makšeins]]. Šī ir ceturtā daļa un turpinājums filmām "[[Džons Viks]]" (2014), "[[Džons Viks 2]]" (2017) un "[[Džons Viks 3: Parabellum]]" (2019). Filmā Džons Viks uzzin par iespēju sakaut Augsto Galdu un atgūt brīvību, bet ceļā viņam stājas jauns ienaidnieks.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma(VI) oksīda molekulas modelis

Hroma(VI) oksīda kristālrežģis ar ķēžveida struktūrām

Hroma(VI) oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = hroma trioksīds, hromskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1333-82-0
|      ķīmiskā formula = CrO3
|              molmasa = 99,99
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 197 °C
| viršanas temperatūra = 250 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 164,8 g/100 mL (0 °C)
169 g/100 mL (25 °C)
172,6 g/100 mL (40 °C)
198,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Hroma(VI) oksīds''' jeb '''hroma trioksīds''' (CrO3) ir [[hroms|hroma]] un [[skābeklis|skābekļa]] savienojums, kas pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em. Hroma trioksīds ir tumši sarkana, ļoti higroskopiska kristāliska viela (plāksnīšveida vai adatveida [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] kristāli). Labi šķīst ūdenī, veidojot [[hromskābe]]s šķīdumu (H2CrO4). Tādēļ hroma trioksīdu dēvē arī par '''hromskābes anhidrīdu'''.
{{inde|Hroma trioksīds ir ļoti toksiska viela, kam piemīt arī kancerogēnas īpašības. Tā nāvējoša deva cilvēkam ir 0,08 g/kg.}}
{{kodīgs|CrO3 ir kodīga, korozīva viela.}}

sentences:
[[Kategorija:Ape]]
[[Kategorija:Ielas Smiltenes novadā|Ape]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Ape]]

sentences: '''Teorija''' ({{val-el|θεωρία - aplūkošana, pētījums}}) ir [[zinātne|zinātnisku]] atziņu paveids, kas dod vienotu, sistemātisku [[priekšstats|priekšstatu]] par esamības [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Noteiktas zinību [[nozare]]s pamatideju [[sistēma]]. Teorijas tiek formulētas, attīstītas un pārbaudītas saskaņā ar [[zinātniskā metode|zinātnisko metodi]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Saharozes trīsdimensiju struktūrformula

Saharozes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = biešu cukurs, niedru cukurs
|      ķīmiskā formula = C12H22O11
|              molmasa = 342,29648
|              blīvums = 1587
|  kušanas temperatūra = 186 °C (sāk sadalīties)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 203,9 g uz 100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Saharoze''' (C12H22O11, niedru cukurs, biešu cukurs) ir [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas pieder pie [[disaharīdi]]em. Sastāv no D-[[glikoze]]s un D-[[fruktoze]]s cikliskajiem atlikumiem. Saharozes pilnais ķīmiskais nosaukums ir ''β-D-fruktofuranozil-(2→1)-α-D-glikopiranozīds''. Ķīmiski tīra saharoze ir bezkrāsaini [[monoklīnā singonija|monoklīni kristāli]] ar saldu [[garša|garšu]]; šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Ķīmiskā vai fermentatīvā [[hidrolīze|hidrolīzē]] šķeļas līdz glikozei un fruktozei. Sintezējas [[fotosintēze]]s procesā [[augi|augu]] lapās, uzkrājas stublājos, saknēs, augļos. Daudz saharozes ir cukurbietēs (≈18%), cukurniedru sulā (≈20%). Mikrobioloģiski no saharozes iegūst [[etilspirts|etilspirtu]] u.c. vielas. Saharozi plaši izmanto uzturā ([[cukurs|pārtikas cukurs]]), [[pārtika]]s, [[plastmasa|plastmasu]], [[celuloze]]s rūpniecībā.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Infobox medical condition
 |name            =
 |synonym         = Arteriālā hipertensija, augsts asinsspiediens
 |image           = Grade 1 hypertension.jpg
 |image_size      =
 |image_thumbtime =
 |alt             =
 |caption         = Automātiskais augšdelma [[asinsspiediena mērītājs]], rāda [[sistoliskais spiediens|sistolisko spiedienu]] 158 mm Hg, [[diastoliskais spiediens|diastolisko spiedienu]] 99 mm Hg un pulsu — 80 sitienus minūtē.
 |pronounce       =
 |specialty       = Kardioloģija
 |symptoms        =
 |complications   = [[Koronāro artēriju slimība]], [[insults]], [[sirds mazspēja]], [[perifēro artēriju slimība]], [[redzes zudums]], [[hroniska nieru slimība]], [[demence]]
 |onset           =
 |duration        =
 |types           =
 |causes          = Parasti dzīvesveids un ģenētiskie faktori
 |risks           =
 |diagnosis       = Asinsspiediens miera stāvoklī<br /> 130/80 vai 140/90 mmHg
 |differential    =
 |prevention      =
 |treatment       = Dzīvesveida izmaiņas, medikamenti
 |medication      =
 |prognosis       =
 |frequency       =
 |deaths          =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kostigu vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               = Kostigu lūgšanu nams
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Kostigu lūgšanu nams
| position = left
| latd  = 56.369790
| longd = 26.862173
| location              = {{vieta|Latvija|Preiļu novads|Silajāņu pagasts|Kostigi (Silajāņu pagasts)}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1921. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-oktāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)6CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=702,5
|kušanas temperatūra=−56,8 °C
|viršanas temperatūra=125,67 °C
}}
'''Oktāns''' (CH3(CH2)6CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em - [[alkāni]]em. Oktāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir samērā viegls, bezkrāsains šķidrums ar specifisku smaržu. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s. Ietilpst sintētiskā benzīna sastāvā. Oktānam ir 18 struktūr[[izomēri]].

sentences:
— izolēta sistēma]]
'''Termodinamiska sistēma''' ir jebkuru [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] kopa, kuri var apmainīties ar [[Enerģija|enerģiju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dom.lndb.lv/data/obj/416676.html|title=Fizikas rokasgrāmata {{!}} LNB Digitālā bibliotēka - DOM PIEEJA|website=dom.lndb.lv|access-date=2023-06-20|pages=89}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džordžijas likums
| attēls                   = Georgia rule.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Georgia Rule''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Gerijs Māršals]]
| producents               =
* [[Džeimss G. Robinsons]]
* [[Pīters Gabers]]
| scenārija autors         = [[Marks Andruss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeina Fonda]]
* [[Felisitija Hafmena]]
* [[Lindsija Loena]]
| mūzika                   = [[Entonijs Marinelli]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Morgan Creek Productions]]''
* ''[[Mandalay Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|5|11||bez}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/georgia-rule-2007|title=Georgia Rule|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 12, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=georgiarule.htm|title=Georgia Rule (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 12, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džordžijas likums"''' ({{val|en|Georgia Rule}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeina Fonda]], [[Felisitija Hafmena]] un [[Lindsija Loena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|5|11||bez}}.

sentences:
{{Jāuzlabo|Jālatvisko, jāsalabo stils, ģeogrāfija utt.}}
'''Rietumkrasta hiphops''' ({{val|en|West Coast hip hop}}, ''West Side rap'', ''West Coast rap'') ir [[hiphops|hiphopa]] apakšžanrs. Rietumkrasta hiphops attīstījās [[Kalifornija|Kalifornijā]] 80. gadu sākumā. To izveidoja un izplatīja galvenokārt afroamerikāņi.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Diseases and disorders due to bacteria}}

sentences: '''Infims''' ir vislielākais no tādiem [[skaitlis|skaitļiem]], kuri ir mazāki vai vienādi par jebkuru kādas skaitļu kopas elementiem. Piemēram, skaitļu kopas {3, 5, 6} infims ir skaitlis 3, [[Intervāls (matemātika)|intervāla]] [2; 4] infims ir 2 utt.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,
 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,
3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C8H11NO2
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128 °C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

sentences:
s apstākļos]]
'''Ideoloģija''' ({{val|fr|idéologie}}; [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''idea'' 'jēdziens' + ''logos'' 'mācība') ir jebkura [[politika|politisko]], [[tiesības|tiesisko]], [[filozofija|filozofisko]], [[tikums|tikumisko]], [[reliģija|reliģisko]] un [[estētiska|estētisko]] uzskatu un nostādņu sistēma, kas ir pamatā politiskas vai sabiedriskas darbības programmām un vairāk vai mazāk atspoguļo kādas grupas vai šķiras ideālus un intereses.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Luiss Bunjuels
|          vārds_orig = ''Luis Buñuel''
|              attēls = LuisBuñuel1929.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Luiss Bunjuels 1929. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1900
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = {{vieta|Spānija|Kalanda}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1983
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 29
|             m_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[scenārists]]
|       darbības_gadi = 1929—1977
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Gunārs Rode
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1934
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =2008
|           m_mēnesis =3
|             m_diena =9
|             m_vieta =[[Priekule]], {{LAT}}
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]], [[Vladimira]], [[Stokholma]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|             tautība = [[latvietis]]
|        nodarbošanās = [[PBLA]] līdzstrādnieks
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs = Ieva Strauberga
|            paraksts =
|         kategorijas = nē
|            piezīmes =
}}

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Čehijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Čehijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #ffffff
| bg_color = #006600
| nos = ''Konyaspor''
| logo = Konyaspor logo.svg
| pilns = ''Konyaspor Kulübü''
| iesauka = ''Anadolu Kartalı'' (Anatolijas ērgļi)
| pilsēta = {{Vieta|Turcija|Konja}}
| dib = 1922
| dib_mēn = 6
| dib_dat = 22
| stad = Konjas ''Büyükşehir'' stadions
| ietilp = 42 276
| prez = {{flaga|Turcija}} Ahmets Šans
| tren = {{flaga|Turcija}} Bilents Korkmazs
| līga = [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīga]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 8. vieta
| pattern_la1 = _konyaspor1718h
| pattern_b1 = _konyaspor1718h
| pattern_ra1 = _konyaspor1718h
| pattern_sh1 = _konyaspor1718h
| pattern_so1 =
| leftarm1 = FFFFFF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = FFFFFF
| shorts1 = FFFFFF
| socks1 = FFFFFF
| pattern_la2 = _konyaspor1718a
| pattern_b2 = _konyaspor1718a
| pattern_ra2 = _konyaspor1718a
| pattern_sh2 = _konyaspor1718a
| pattern_so2 =
| leftarm2 = FFFFFF
| body2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = 0f4d14
| pattern_la3 = _konyaspor1718t
| pattern_b3 = _konyaspor1718t
| pattern_ra3 = _konyaspor1718t
| pattern_sh3 = _konyaspor1718t
| pattern_so3 =
| leftarm3 = FFFFFF
| body3 = FFFFFF
| rightarm3 = FFFFFF
| shorts3 = FFFFFF
| socks3 = FFFFFF
}}

sentences: '''7. decembris''' ir gada 341. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (342. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 24 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skudra Z
| attēls                   = Antz-Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Antz''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, piedzīvojumu filma
| režisors                 =
* [[Ēriks Darnels]]
* [[Tims Džonsons]]
| producents               =
* [[Breds Lūiss]]
* [[Ārons Vorners]]
* [[Petija Vūtone]]
| scenārija autors         =
* [[Pols Veics]]
* [[Kriss Veics]]
* [[Tods Alkots]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vudijs Allens]]
* [[Dens Akroids]]
* [[Anna Bankrofta]]
* [[Džeina Kērtina]]
* [[Denijs Glovers]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Dženifere Lopesa]]
* [[Džons Mahonijs]]
| mūzika                   =
* [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
* [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Pacific Data Images]]''
| izplatītājs              = ''DreamWorks Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|9|19|Toronto kinofestivāls|1998|10|2|ASV|}}
| ilgums                   = 79 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/antz-1998|title=Antz|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 18, 2019|archive-date={{dat|2019|04|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190418161712/http://www.bbfc.co.uk/releases/antz-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|105 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=antz.htm|title=Antz|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|171,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Citrine_Wagtail_(Motacilla_citreola)-_Breeding_Male_of_calcarata_race_at_Bharatpur_I_IMG_5752.jpg
| att_nosaukums =  Tēviņš riesta apspalvojumā
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Aves
| klase_lv =Putni
| kārta =Passeriformes
| kārta_lv =Zvirbuļveidīgie
| dzimta =Motacillidae
| dzimta_lv =Cielavu dzimta
| ģints =Motacilla
| ģints_lv =Cielavas
| suga = Motacilla citreola
| suga_lv =Citroncielava
| binomial = Motacilla citreola <small>([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1776)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Citroncielava''' jeb '''dzeltengalvas cielava'''<ref>Putni dabā 5, 2: 71-81. Bergmanis U. 1984. Dzeltengalvas cielava - ''Motacilla citreola'' Pall. - jauna suga Latvijas faunā. </ref> (''Motacilla citreola'') ir neliela auguma [[cielavu dzimta]]s (''Motacillidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputns]], kas mājo [[Eirāzija]]s centrālajā daļā. Tai ir divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waxbills/ World Bird List: Waxbills, parrotfinches, munias, whydahs, Olive Warbler, accentors & pipits, 2018]</ref>

sentences: '''Upsilon Andromedae d''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[Upsilon Andromedae A]], kura atrodas 13,49 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromedas zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 2,527 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 3,331 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,3181. Tas nozīmē, ka šī planēta pēc katra apriņķojuma skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma [[Antarktīda]]s ziemai.

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Amazones līdzenums
|attēls                 = Puerto narino.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Amazone]] un Amazones līdzenums pie Puertonarinjo [[Kolumbija|Kolumbijā]]
 | pushpin_map         = Dienvidamerika
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = jā
|lat_dir =S |lat_deg =3|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =62|lon_min = |lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Dienvidamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{BRA}}, {{COL}}, {{ECU}}, {{PER}}, {{BOL}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = ap 3000
|platums                = 350—1600
|platība                = >5 000 000
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Amazones līdzenums''' jeb '''Amazones zemiene'''<ref>{{PZT|35|Amazones zemiene}}</ref> ({{val|pt|bacia do rio Amazonas}}, {{val|es|cuenca del Amazonas}}) ir [[līdzenums]] [[Dienvidamerika]]s ziemeļu daļā, pasaules lielākais līdzenums. Izvietojies [[Amazone]]s upes baseinā [[Brazīlija]]s, [[Kolumbija]]s, [[Ekvadora]]s, [[Peru]] un [[Bolīvija]]s teritorijā. Šeit valda karsts (vidējā mēneša temperatūra 24—28 °C) un mitrs (1500—3000 mm nokrišņu gadā) [[klimats]] un izvietojušies planētas plašākie mitrie [[lietus mežs|lietus meži]] — [[Amazones lietus mežs]].

sentences: '''16. aprīlis''' ir gada 106. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (107. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 259 dienas.

sentences:
:''Neise ir arī [[Nisa]]s vāciskais nosaukums''
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Neise
| citvaloda      = cz
| oriģinālnosaukums = Lužická Nisa
| citvaloda2      = de
| oriģinālnosaukums2 = Lausitzer Neiße
| citvaloda3      = pl
| oriģinālnosaukums3 = Nysa Łużycka
| attēls            = Neiße3Länder.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Neise vietā, kur satiekas Vācijas, Čehijas un Polijas teritorijas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Jizeras kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Odera]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=43 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=13 | sāk_gar_s=35 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=04 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}
{{GER}}
{{POL}}
| garums            = 254
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 4 297
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Polija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Mūzikas instrumenta infokaste
| name                  = Vijole
| image                 = Violin VL100.jpg
| image_size            = 220px
| caption               = Vijoles priekšskats un sānskats
| background            = string
| names                 = pijole, pijolīte, pivole, pīvuliņš, fijole, skripka, skripkeņa, kripka, spēles. smuikas, smuigas{{sfn2|Muktupāvels|1999|p=112.—113}}
| classification        = [[Stīgu instruments]], [[stīgskanis]]
| hornbostel_sachs      = 321.322-71
| hornbostel_sachs_desc = Ar lociņu ieskandināms saliktais stīgskanis
| inventors             =
| developed             =
| timbre                =
| volume                =
| attack                =
| decay                 =
| range                 =
| pitch                 =
| related               =
| musicians             =
| builders              =
| articles              =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Papīra mēness
| operators =
| attēls = Paper-moon small.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Pīters Bogdanovičs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Raiens O'Nīls]]
* [[Tatuma O'Nīla]]
* [[Medlina Kāna]]
* [[Džons Hillermans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Paper Moon''
| studija = ''The Directors Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|4|9}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,9 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Paper-Moon#tab=summary|title=Paper Moon (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|8|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Papīra mēness"''' ({{Val|en|Paper Moon}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Pīters Bogdanovičs]]. Filmā galvenās Mozesa un Edijas lomas atveido tēvs un meita [[Raiens O'Nīls|Raiens]] un [[Tatuma O'Nīla]]. Citas lomas atveido [[Medlina Kāna]] un [[Džons Hillermans]]. Filma balstīta uz Džo Deivida Brauna 1971. gada romānu ''Addie Pray''.

sentences: '''Menisks''' (no [[Grieķu valoda|grieķu]] μηνίσκος — 'pusmēness') ir [[Šķidrums|šķidruma]] brīvās (augšējās) virsmas liekums, kas rodas, šim šķidrumam saskaroties ar [[Cietviela|cietu ķermeni]] vai citu šķidrumu. Tas var rasties, piemēram, šķidrumam atrodoties cietķermeņa tilpnē vai cietam ķermenim esot iegremdētam šķidrumā.

sentences: Šajā lapā uzskaitīti dažādi ar teātri saistīti jēdzieni.

sentences: '''Sviedru dziedzeri''' ir mazas tubulāras struktūras [[Āda|ādā]], kas izdala [[Sviedri|sviedrus]]. Izšķir divus sviedru dziedzeru tipus, kas atšķiras uzbūves, funkcijas, anatomiskā novietojuma un sekrēta sastāva. Pirmais tips ir [[Ārējās sekrēcijas dziedzeri|eksokrīni]] sviedru dziedzeri, kas ir sastopami gandrīz visā ķermeņa ādā un tā galvenā funkcija ir sviedru izdale, lai atdzesētu ķermeni.<ref>Kurosumi, Kazumasa; Shibasaki, Susumu; Ito, Toshiho (1984). "Cytology of the Secretion in Mammalian Sweat Glands". In Bourne, Geoffrey H.; Danielli, James F. Protein Diffusion in Cell Membranes: Some Biological Implications. Orlando, Florida: Academic Press. pp. 253–330. {{ISBN|9780123644879}}.</ref> Ar sviedru palīdzību izdalās organisma [[Vielmaiņa|vielmaiņas]] galaprodukti. Sviedru dziedzeri piedalās arī ūdens un minerālvielu maiņas regulācijā, tāpēc svīšana pastiprinās, ja lietots daudz šķidruma. Sviedru dziedzeru darbība tomēr nevar aizstāt nieru funkcijas un nodrošināt organisma iekšējās vides nemainīgumu. Ar 1 L sviedru cilvēka organisms zaudē 4—5 g [[vārāmā sāls]], bet sāls daudzuma krasa samazināšanās slikti ietekmē daudzas ķermeņa funkcijas. Tos inervē [[simpātiskā nervu sistēma]], tāpēc pastiprināta svīšana notiek daudzos emocionālos stāvokļos, kuros palielinās simpātiskās nervu sistēmas aktivitāte, piemēram, bailēs, sāpēs, dusmās dažkārt parādās «auksti» sviedri, jo reizē ar sviedru izdalīšanos simpātiskie nervi sašaurina ādas asinsvadus un āda atdziest. Uztraukumā visbiežāk svīst delnas.<ref>{{tīmekļa atsauce|title = Medicīnas terminoloģija|url = http://www.neslimo.lv/pme/?name=svisana|accessdate = 11.12.2015}}</ref>

sentences:
{{novecojis|dopinga apsūdzība}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Natālija Antjuha
 |          attēls = Natalya Antyukh Barcelona2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = N. Antjuha 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1981|6|26}}
 |         dz_viet = [[Ļeņingrada]], [[Krievijas PFSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 181 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 68 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m]], [[400 m/b]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2004}}, {{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCount
| [[Vasaras olimpiskās spēles]] | 1 | 1 | 1
| [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]] | 1 | 0 | 3
| [[Pasaules jauniešu spēles]] | 2 | 0 | 0
}}
{{MedalCountry     | {{flaga|RUS}} [[Krievija]] (RUS)}}
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]] | [[Vieglatlētika 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metru barjerskrējiens sievietēm|400 m, barjeras]]}}
{{MedalSilver     | [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 2004]] | [[Vieglatlētika 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 4x400 metru stafete sievietēm|4×400 m, stafete]]}}
{{MedalBronze     | [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 2004]] | [[Vieglatlētika 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metri sievietēm|400 m]]}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kanēļskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H8O2
|molmasa=148,17
|blīvums=1247,5
|kušanas temperatūra=133 °C
|viršanas temperatūra=300 °C
}}
'''Kanēļskābe''' (''trans''-β-fenilakrilskābe, ''trans''-3-fenil-2-propēnskābe, C6H5−CH=CH−COOH) pieder pie nepiesātinātajām aromātiskajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] un ir vienkāršākais to pārstāvis. Kanēļskābe ir balta, kristāliska viela (monoklīni kristāli) bez smaržas. Ūdenī šķīst ļoti maz. Kanēļskābes sāļus sauc par '''cinnamātiem''' ({{val|la|cinnamonum}} — 'kanēļkoks'). Kanēļskābei ir ''cis''-struktūr[[izomērs]], kas cietā veidā var eksistēt 3 polimorfās formās (tās sauc par Libermana allokanēļskābi, Libermana izokanēļskābi un Erlenmeijera izokanēļskābi). Kušanas temperatūras šīm formām ir attiecīgi 68 °C, 57 °C un 38 - 46 °C. Polimorfās formas viegli pāriet viena otrā — pietiek ienest kristālisku "aizmetni" izkausētā vielā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Briesmu lietas
| operators =
| attēls = Wild things (movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', erotiskais trilleris
| režisors = [[Džons Maknotons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kevins Beikons]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Neve Kempbela]]
* [[Terēza Rasela]]
* [[Denīza Ričardsa]]
* [[Dafne Rubina-Vega]]
* [[Roberts Vegners]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Wild Things''
| studija = ''Mandalay Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|3|20}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|67,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Briesmu lietas"''' ({{Val|en|Wild Things}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' erotiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Maknotons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Beikons]], [[Mets Dilons]], [[Neve Kempbela]], [[Terēza Rasela]], [[Denīza Ričardsa]], [[Dafne Rubina-Vega]], [[Roberts Vegners]] un [[Bills Marijs]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Misiņkalna senkapi un apmetne
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 56.718743162507 | latNS  = N
|longd = 21.595108697095 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Dienvidkurzemes novads|Aizpute}}
| type           = [[apmetne]], [[senkapi]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Misiņkalna senkapi un apmetne
|      numurs = 1275
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Labs raksts}}
 feministes akcijas laikā]]
 1921. gadā]]
'''Feminisms''' ({{val|fr|féminisme}}, atvasināts no {{val|la|femina}} — '[[sieviete]]') ir [[Ideoloģija|ideoloģiju]] un politiski sociālo kustību kopums, kuru mērķis ir panākt [[Dzimumu līdztiesība|dzimumu līdztiesību]], balstoties uz principu, ka [[sieviete]]s un [[Vīrietis|vīrieši]] ir [[Tiesības|tiesībās]] vienlīdzīgi [[Cilvēks|cilvēki]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Concise Encyclopedia of Sociology|url=https://books.google.lv/books?id=Dz4wU64f_JYC&lpg=PA223&vq=feminism%20%22principle%20that%20women%20are%20human%20beings%20equal%20to%20men%22&pg=PA223#v=snippet&q=feminism%20%22principle%20that%20women%20are%20human%20beings%20equal%20to%20men%22&f=false|publisher=John Wiley & Sons|date=2010-12-03|isbn=978-1-4443-9264-7|first=George|last=Ritzer|first2=J. Michael|last2=Ryan}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/feminism|title=feminism {{!}} Definition, History, Types, Waves, Examples, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2022-11-12|language=en}}</ref>

sentences: '''Bretonvudsas sistēma''' jeb '''Bretonvudsas līgums''' ir starptautiska monetāro attiecību un tirdzniecības norēķinu organizācijas sistēma, kas tika izveidota [[Bretonvudsas konference|Bretonvudsas konferences]], kura notika 1944. gada 1.–22. jūlijā, rezultātā. Tā aizstāja finanšu sistēmu, kuras pamatā bija "[[zelta standarts]]". Nosaukta pēc [[Bretonvudsa|Bretonvudsas]] kūrorta [[Ņūhempšīra|Ņūhempšīrā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences: '''Dzejoļa analīze''' ir [[filoloģija]]s disciplīna, kas paredz daudzveidīgu dotā [[teksts|teksta]] [[teksta analīze|analīzi]]. [[Dzeja|Dzejoļa]] analīze var būt dažādu formu: zinātniskā vai brīvā stila ([[eseja]]). Dzejas analīzes pamatuzdevums ir atklāt, kā teksts ir veidots, no kā tas sastāv, kā tas rada [[katarse|katarsi]], tā vēsturi un vietu tajā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šugarlendas ekspresis
| attēls                   = Attēls:Sugar Land Express poster 01.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Filmas plakāts.
| nosaukums oriģinālvalodā = The Sugarland Express
| žanrs                    = [[Drāma]]
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
* [[Ričards D. Zanuks]]
* [[Deivids Brauns]]
| scenārija autors         =
* [[Hals Barvuds]]
* [[Metjū Robinsons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Goldija Hona]]
* [[Bens Džonsons (aktieris)|Bens Džonsons]]
* [[Viljams Atertons]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                = [[Vilmošs Žigmonds]]
| montāža                  =
* Edvards M. Ebroms
* [[Verna Fīlds]]
| studija                  = ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1974|4|5}}
| ilgums                   = 110 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,8 miljoni}}
| imdb = 0072226
}}

sentences: '''Fuko svārsts''' ir ierīce, ko izmanto, lai pierādītu [[zemes rotācija|Zemes griešanos]]. Ierīce nosaukta par godu [[Leons Fuko|Leonam Fuko]], svārsta eksperimenta pirmās demonstrācijas veicējam. Lai gan tas jau bijis iepriekš zināms, ka Zeme griežas, Fuko svārsta pirmā demonstrācija 1851. gadā bija viens no pirmajiem vienkārši uztveramajiem pierādījumiem zemes rotācijai. Mūsdienās Fuko svārsti ir uzstādīti vairākās [[universitāte|universitātēs]] un zinātnes muzejos.<ref>{{Laikraksta atsauce|author=Oprea, John|title=Geometry and the Foucault Pendulum|journal=Amer. Math. Monthly|volume=102|year=1995|pages=515–522|url=http://www.maa.org/programs/maa-awards/writing-awards/geometry-and-the-foucault-pendulum|doi=10.2307/2974765|DOI=10.2307/2974765}}</ref> Eksperimenta gaitā smaga [[lode]] tiek iekārta vadā (visbiežāk 12–30 m garā), kas piestiprināts lielā augstumā. Zem lodes atrodas virsma, uz kuras ir atzīmēti [[leņķis|leņķi]]. Nereti eksperimenta veikšanai ik pēc noteiktas distances apkārt virsmai tiek novietoti priekšmeti, kuri, svārstam sasniedzot noteikto leņķi, tiek nogāzti.

sentences: '''Starjauda''' ir vairāku fizikālu lielumu nosaukums.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''EUTELSAT 117 West B''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| Programma              =
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[BSS-702SP]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Eutelsat]]'', {{FRA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Boeing Satellite Systems]]'', {{USA}}
| Starta_gads            = 2016
| Starts                 = {{dat|2016|6|14|SK}} 14:29 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Falcon 9 v1.2]]''
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''SLC-40''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[ABS-2A]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1963 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 116,8° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[EUTELSAT 65 West A]]''
| KA_nāk                 = ''[[EUTELSAT 172B]]''
}}
'''''EUTELSAT 117 West B''''' (sākotnējais nosaukums '''''Satmex 9''''') ir [[Francija]]s uzņēmuma ''[[Eutelsat]]'' [[sakaru pavadonis]], kas paredzēts sakaru nodrošināšanai [[Latīņamerika|Latīņamerikā]]. Orbītā palaists 2016. gada jūnijā.

sentences:
{{Senvietas infokaste
  |name = Nimrūda
  |native_name = {{ara|النمرود}}
  |alternate_name =
  |image = Iraq; Nimrud - Assyria, Lamassu's Guarding Palace Entrance.jpg
  |caption =
  |map_type = Irāka
  |map_alt =
  |map_size =
  |relief         = yes
  |latd= 36
  |latm= 5
  |lats= 53.49
  |latNS = N
  |longd = 43
  |longm = 19
  |longs = 43.57
  |longEW = E
  |location = {{flag|Irāka}}
  |region = [[Divupe]]
  |type = Apdzīvota vieta
  |part_of =
  |length =
  |width =
  |area = 360 ha<ref>{{grāmatas atsauce|last=Mieroop|first=Marc van de|title=The Ancient Mesopotamian City|year=1997|publisher=Oxford University Press|location=Oxford|isbn=9780191588457|page=95|url=http://books.google.com/books?id=_YKlbIp9pYMC&pg=PA95}}</ref>
  |height =
  |builder =
  |material =
  |built =
  |abandoned =
  |epochs =
  |cultures =
  |dependency_of =
  |occupants =
  |event =
  |excavations =
  |archaeologists =
  |condition =
  |ownership =
  |management =
  |public_access =
  |website =
  |notes =
}}
'''Nimrūda''' ({{val|ar|النمرود}}, ''Nimrūd'') ir arābu nosaukums senai asīriešu pilsētai, kas atrodas mūsdienu [[Irāka]]s teritorijā 32 km uz dienvidiem no [[Mosula]]s, [[Divupe]]s ziemeļos.<ref>{{PZT|317|Kalaha}}</ref> Atradusies stratēģiskā pozīcijā nepilnu 10 km attālumā no [[Tigra]]s satekas ar [[Lielā Zāba|Lielo Zābu]].<ref name=Brill2>[https://books.google.co.uk/books?id=fWNpIGNFz0IC&pg=PA923#v=onepage&q&f=false Brill's Encyclopedia of Islam 1913-36], p.923</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kanaverala raga Kosmosa spēku stacija
| native_name         = ''Cape Canaveral Space Force Station''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Cape Canaveral Air Force Station.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Starta pozīcijas 1964. gadā
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[ASV Kosmosa spēki|USSF]]
| current_tenants     =
| location            = {{USA}}, [[Florida]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = ASV#Florida
| latd  = 28| latm  = 29| lats  = 20| latNS  = N
| longd = 80| longm = 34| longs = 40| longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1949
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Kanaverala raga Kosmosa spēku stacija''' ({{val-en|Cape Canaveral Space Force Station}}, CCSFC) ir [[kosmodroms]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] austrumkrastā, kas ir [[ASV Kosmosa spēki|ASV Kosmosa spēku]] pārziņā. Tas atrodas [[Kanaveralas zemesrags|Kanaverala zemesragā]] [[Florida]]s štatā. Blakus atrodas [[Kenedija Kosmosa centrs]].

sentences: '''Naudas piedāvājums''' ir kopējais naudas apjoms, to veidojošā nauda tiek iedalīta 3 vai 4 (vai vairāk) naudas elementos, komponentos jeb sastāvdaļās atkarībā no tās likviditātes (t.i., pēc tā cik viegli to ir pārvērst precē).

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2465''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2465''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|9|2|SK}} 04:26 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2464]]'', ''[[Kosmos-2466]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2016
| Darbības_beigu_datums  = 2016. gada novembris
| Darbības_ilgums        = ~ 6 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2464]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2466]]''
}}
'''''Kosmos-2465''''' (''Космос-2465'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada septembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 737. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 12.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
]]
'''Metalurģija''' ({{val|el|μέταλλον}}, ''métallon'' — 'raktuve, šahta, metāls' un {{gree|ἔργον}}, ''érgon'' — 'darbs')<ref>{{grāmatas atsauce | title= Zinātnes un tehnikas vārdnīca | location= R. | publisher= Norden AB | year= 2001 | page= 428}}</ref> ir [[materiālzinātne]]s un [[tehnoloģija]]s nozare, kas pēta [[metāli|metālu]] iegūšanu (no [[rūda|rūdām]] vai otrreizējās pārstrādes izejvielām) un pirmējo apstrādi, kā arī lieto šīs zināšanas praksē — no rūdas iegūšanai līdz gataviem [[Metāla izstrādājumi|metāla izstrādājumiem]]. Metalurģija pēta arī metālu un to [[sakausējums|sakausējumu]] un [[intermetāliskie savienojumi|intermetālisko savienojumu]] [[ķīmiskais sastāvs|ķīmisko sastāvu]], struktūru un citas īpašības, kā arī īpašību izmainīšanas veidus un procesus. Metalurģija ir [[mašīnbūve]]s pamats un viena no [[rūpniecība]]s nozarēm. Metalurģijai ir ļoti liela nozīmē [[saimniecība|saimniecībā]], šajā sfērā saražotie produkti tālāk tiek izmantoti ļoti daudzās jomās.

sentences: '''Volts''' (''V'') ir elektriskā [[spriegums|sprieguma]] [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] mērvienība, tā nosaukta par godu itāļu fiziķim [[Alesandro Volta]]m (1745—1827).

sentences: '''Karstuma vilnis''' ir pārmērīgs un ilgstošs karsta laika, bieži vien arī sausuma, periods, ko var pavadīt augsts [[relatīvais gaisa mitrums|mitruma līmenis]]. Nepastāv karstuma viļņa vispārējas definīcijas,<ref>[http://www.sciencemag.org/cgi/content/full/305/5686/994 More Intense, More Frequent, and Longer Lasting Heat Waves in the 21st Century], sciencemag.org {{en ikona}}</ref> jo termins dažādos reģionos ir relatīvs attiecībā pret parastiem laika apstākļiem. Temperatūra, kas cilvēkiem, dzīvojošiem karstākā klimatā, ir norma, var tikt uzskatīta par karstuma vilni vēsākos reģionos.<ref>[http://journals.ametsoc.org/doi/abs/10.1175/1520-0450(2001)040%3C0762%3AOTDOAH%3E2.0.CO%3B2 On the Definition of a Heat Wave], journals.ametsoc.org {{en ikona}}</ref> Termins var tikt piemērots gan ikdienas laika izmaiņām, gan ārkārtas karstuma viļņiem, kas var notikt reizi gadsimtā. Spēcīgi karstuma viļņi var izraisīt katastrofāla apjoma kultūraugu iznīcināšanu, tūkstošiem nāves gadījumu no [[hipertermija]]s un plašus strāvas zudumus, jo masveidā tiek izmantoti gaisa kondicionieri un ventilatori.

sentences: '''Bruņotais automobilis, bruņu automobilis''' (saīsināti '''bruņuautomobilis''') ir militārā automobiļa veids, kas klāts ar plānām bruņām (parasti līdz 10-12 mm) un bruņots ar [[ložmetējs|ložmetēju]] vai neliela kalibra lielgabalu. [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] un [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā bruņuautomobiļi netika izmantoti kā [[bruņutransportieris|bruņutransportieri]], lai pārvestu ievainotos vai desantu, bet, galvenokārt, pildīja komandieru apsardzes pienākumus. Bruņuautomobiļi daudz neatšķīrās no tā laika vieglajiem [[tanks|tankiem]], tāpēc bieži tika izmantoti arī kaujās. Liela daļa bruņuautomobiļu tika būvēti uz pārveidotas kravas mašīnu ritošās daļas.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Hāfele
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Havel
| attēls            = Havel-Fuerstenberg-Schleuse-VI-2007.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Slūžas uz Hāfeles [[Firstenberga|Firstenbergā]]
| vietaskarte       = Vācija#Brandenburga
| kartes_paraksts   =
| reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Ankershāgene]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 334
| iztekas_augstums  = 65
| ietekas_augstums  = 22
| kritums           = 43
| caurtece          = 108
| gada_notece       = 2,4
| baseins           = 24 096
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Šprē]]
| sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=28 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s= 08| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=16 | iet_gar_EW=E
}}
'''Hāfele''' ({{val|de|Havel}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]],[[Elba]]s labā krasta pieteka.<ref>{{PZT|246}}</ref> Plūst [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas]], [[Berlīne]]s un [[Saksija-Anhalte|Saksijas-Anhaltes]] federālajās zemēs. Sākas [[Mēklenburga]]s ezeru rajonā. Tek caur [[Berlīne|Berlīni]], kuras teritorijā uzņem lielāko pieteku — [[Šprē]]. Kanāls savieno ar [[Odera|Oderu]].

sentences:
{{apvienot|Ugunskrusts (zīme)}}
 dekoratīvā svastika]]
'''Svastika''', (arī '''[[ugunskrusts (zīme)|ugunskrusts]]''' jeb '''kāšu krusts'''), ([[Sanskrits|sanskr]].स्वस्तिक no sanskr. स्वस्ति, svasti, apsveikums, veiksmes novēlējums) — [[krusts]] ar aizlocītajām beigām («griezošais»), kas ir pagriezts pa vai pret pulksteņrādītaja virzienam. [[Kāškrusts]] — viens no pašiem izsenajiem un izplatītākajiem [[Grafika|grafiskajiem]] [[Simbols|simboliem]].
Kāškrustu izmantoja daudzas pasaules [[tautas]] — tas bija attēlots uz [[ieroči]]em, ikdienišķas sadzīves priekšmetiem, [[Apģērbs|apģērba]], [[Karogs|karogiem]] un [[Ģerbonis|ģerboņiem]], izmantots pie [[baznīca (celtne)|baznīcu]] un [[Māja|māju]] noformējuma.
Vecākie arheoloģiskie atradumi ar kāškrusta attēliem ir datējami aptuveni ar 10—15 tūkstošgadi līdz mūsu ērai.
Kāškrustam kā [[simbols|simbolam]] ir daudz nozīmju, tautu vairākumam visi tie bija pozitīvi. Kāškrusts tautu vairākumam bija dzīves, [[Saule]]s, gaismas un labklājības simbols. Kopš 20. gadsimta visvairāk ir pazīstams kā [[NSDAP]] simbols.

sentences:
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Baltkrievijā]]

sentences:
== Kopsavilkums ==
{{logo}}
[[Kategorija:Svalbāra]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Šveicers
|     vārds_orig = ''Albert Schweitzer''
|         attēls = Bundesarchiv Bild 183-D0116-0041-019, Albert Schweitzer.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Vācija|Kaizerberga|td=Francija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1965
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Gabona|Lamberēna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GER}} (1875—1919)<br />{{FRA}} (1919—1965)
|        tautība =
|   nodarbošanās = Teologs, ērģelnieks, filozofs, ārsts un medicīnas misionārs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Alberts Šveicers''' ({{val|de|Albert Schweitzer}}; dzimis {{dat|1875|1|14}}, miris {{dat|1965|9|4}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nytimes.com/learning/general/onthisday/bday/0114.html|title=Albert Schweitzer, 90, Dies at His Hospital|publisher=Nytimes.com|accessdate={{dat|2012|5|5||bez}}}}</ref> bija Vācijas, vēlāk Francijas teologs, ērģelnieks, filozofs, ārsts un medicīnas misionārs.

sentences:
'''Rektascensija''' ({{val|la|rectus}} — 'taisns' un ''ascensio'' — 'uzlēkšana, uzkāpšana') ir viena no sfēriskajām koordinātām astronomiskajā [[ekvatoriālā koordinātu sistēma|ekvatoriālajā koordinātu sistēmā]]. Rektascensiju apzīmē ar grieķu burtu '''α'''
<ref>J. Žagars, I.Vilks "Astronomija augstskolām", LU, 2005, 13. lpp.</ref>. Rektascensijas vērtība tiek skaitīta pretpulksteniski pa [[debess ekvators|debess ekvatoru]], kā atskaites punktu ņemot [[pavasara punkts|pavasara punktu]] un skaitot līdz vietai, kur debess ekvatoru krusto attiecīgā spīdekļa vai cita astronomiska objekta [[Deklinācija (astronomijā)|deklinācijas]] riņķis. Parasti rektascensiju izsaka [[stunda|stundās]], [[minūte|minūtēs]] un [[sekunde|sekundēs]], sadalot debess ekvatoru 24 stundās. To var izteikt arī [[leņķa grāds|leņķa grādos]]. Vienai rektascensijas stundai atbilst 15 leņķa grādi, vienai rektascensijas minūtei — 15 leņķa minūtes, bet vienai rektascensijas sekundei — 15 leņķa sekundes.

sentences:
{{cita nozīme|upi Vācijā un Čehijā|salu Itālijā|Elba (sala)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Elba
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Elba
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Elbe
| valsts1           = Čehija
| citnosaukums1     = Laba
| citvaloda1        = cs
| citvaloriģin1     = Labe
| attēls            = Festung Koenigstein asv2023-01 img17 Aussicht.jpg
| attēla_izmērs     = 300px
| paraksts          = Elba Saksijas Šveicē
| karte             = Elbe basin.png
| kartes_paraksts   = Elbas baseins
| kartes_izmērs     = 300px
| izteka            = [[Krkonošes kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
| baseina_valstis   = {{DEU}}
{{CZE}}
{{AUT}}
{{POL}}
| tek_caur          = {{CZE}}
{{DEU}}
| garums            = 1094
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1386
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 22
| baseins           = 148 268
| baseins_latvijā   =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=46 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=32 | sāk_gar_s=11 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=53 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=8 | iet_gar_m=42 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| pietekas          = [[Vltava]], [[Ohrže]], [[Zāle (upe)|Zāle]], [[Hāfele]], [[Elde]], [[Švarce Elstere]]
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Nīderelba, Barnkrūga-Oterndorfa (Niederelbe, Barnkrug-Otterndorf)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 11 760 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/83 83]
}}
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Elba, Šnakenburga-Lauenburga (Elbauen, Schnackenburg-Lauenburg)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 7560 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/84 84]
}}
}}
'''Elba''' ({{val|de|Elbe}}) jeb '''Laba''' ({{val|cs|Labe}}, [[augšsorbu valoda|augšsorbu]] un {{val|dsb|Łobjo}}) ir upe [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], kas sākas [[Krkonošes kalni|Krkonošes kalnos]], [[Čehija]] ziemeļaustrumos, tālāk plūst caur [[Vācija|Vāciju]] un ietek [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]]. Tā ir vienīgā upe, kuras baseins atrodas [[Bohēmija]]s teritorijā. Upes iztekas augstums virs jūras līmeņa ir 1386 m. Upes baseina teritorijā atrodas visa Bohēmija, jo to no visām pusēm ieskauj kalni. Lielākās Elbas pietekas ir [[Vltava]], [[Ohrže]], [[Zāle (upe)|Zāle]], [[Hāfele]], [[Elde]] un [[Švarce Elstere]]. Viens no svarīgākajiem Vācijas ūdensceļiem, līdz [[Hamburga]]s ostai pa upi ienāk lielie kuģi.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.aliens.lv/e-zemes-juras/11348-elba | title= Elba | publisher= aliens.lv | accessdate= 2019. gada 15. jūlijā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190715120239/http://www.aliens.lv/e-zemes-juras/11348-elba | archivedate= {{dat|2019|07|15||bez}} }}</ref> Grīvā veido [[estuārs|estuāru]].

sentences:
[[attēls:Phospholipids aqueous solution structures LV.png|thumb|Lipīdu dubultslāņu struktūras|right|250px]]
'''Bioloģiskā membrāna''' jeb '''biomembrāna''' ir noslēdzoša vai atdaloša membrāna, kas kalpo kā selektīvi caurlaidīga barjera [[organisms|dzīvos organismos]]. [[Eikariots|Eikariotu]] [[šūna|šūnu]] bioloģiskās membrānas sastāv no [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]] dubultslāņa ar iestrādātiem integrālajiem [[olbaltumvielas|proteīniem]] (permanenti iestrādāti vai savienoti ar biomembrānu, kuri parasti pilda receptorās vai transporta funkcijas, kā arī tie var būt dažādi [[enzīmi]]) vai perifērajiem proteīniem, kas īslaicīgi pievienojas biomembrānai funkciju pildīšanai. [[Lipīdi]] šūnu membrānā nodrošina plūstenu matricu, kur proteīniem rotēt un [[difūzija|difundēt]] dažādu fizioloģisku funkciju veikšanai. Proteīni ir pielāgoti augstajai membrānas plūstamībai (lipīdu dubultslāņa [[viskozitāte]], ko ietekmē tās pakojums un apkārtējā vide) lipīdu dubultslānī dažādu anulāro lipīdu klātbūtnē. Šūnu membrānas ir atšķirīgas no izolējošiem [[audi]]em, ko veido šūnu slāņi kā piemēram [[gļotāda]] vai [[bazālā membrāna]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Rinda
| settlement_type          = skrajciems
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position   =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ventspils novads]]
| subdivision_name2        = [[Ances pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2           = 0,79
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2015|06|03||bez}}
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3356 |title=Informācija par objektu: Rinda |accessdate={{dat|2016|04|17||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 59
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 31 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 53 | longs = 44 | longEW = E
| elevation_m              =
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3601
| var_id                   = 100193486
| lgia_id                  = 3356
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Liepāja}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums = Liepāja
| tips = stacija
| attēls = Liepājas stacija.jpg
| attēla_apraksts = Liepājas stacija no autoostas puses
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā = [[Dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|Jelgava—Liepāja]]
 [[Dzelzceļa līnija Liepāja—Ventspils|Liepāja—Ventspils]] (likvidēta)
 [[Dzelzceļa līnija Liepāja—Vaiņode|Liepāja—Vaiņode]] (likvidēta)
 [[Dzelzceļa līnija Liepāja—Aizpute|Liepāja—Aizpute]] (likvidēta)
 [[Dzelzceļa līnija Liepāja—Rucava|Liepāja—Rucava]] (likvidēta)
| atvērta = 1871
| citi_nosaukumi =
| stacijas_tips = pasažieru
| arhitekts = Pauls Makss Berči
| platformas = 2
| platformu_tips = 1 malas, 1 salas
| sliežu_ceļi = 11
| adrese =
| latd = 56
| latm = 31
| lats = 24.4956
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 0
| longs = 52.0704
| longEW = E
| tuvākās_stacijas = [[Tore (stacija)|Tore]] (16 km)
| tuvākie_pp_un_cp = [[Kapsēde (stacija)|Kapsēde]] (10 km) [[Ālande (stacija)|Ālande]] (7km)
| attālums_līdz_Rīgai = 223
}}

sentences:
grafiks izskatās pēc diskrēta (lēcienveida) [[Normālais sadalījums|normālā sadalījuma]]]]
 F(x) izmainās diskrētās vērtībās, tā ir lēcienveidā]]
'''Binomiālais sadalījums''' [[Varbūtību teorija|varbūtību teorijā]] ir varbūtību sadalījums, kurš uzdod jā/nē jautājumus un skaita labvēlīgo gadījumu skaitu un nelabvēlīgo. Tas ir atkarīgs no parametriem ''p'' un ''n'', kur ''p -'' labvēlīga iznākuma [[varbūtība]]; ''n -'' gadījumu skaits; kā arī lielums ''q -'' nelabvēlīgā iznākuma varbūtība (''q = 1 - p''). Vēl bez jā/nē iznākumu dabas, katram mēģinājumam jābūt neatkarīgam no iepriekšējiem mēģinājumiem un varbūtībām jābūt nemainīgām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika-pec-skola2030-paraugprogrammas/matematika-ii/varbutiba-un-statistika-ii-79287/gadijuma-lieluma-sadalijumi-bernulli-formula-79357/re-f726cb2d-1cec-4af3-9c62-1265e4969c51|title=Binominālais sadalījums — teorija. Matemātika (Skola2030), Matemātika II.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2023-09-21|language=lv}}</ref>

sentences: '''Galero''' ir viens no katoļu garīdzniecības galvassegu veidiem, ko nēsāja agrāk. Sākotnēji tā bija tikai kardināla galvassega, vēlāk to sāka nēsāt arī citas hierarhijas kārtas garīdznieki.

sentences: '''1. novembris''' ir gada 305. diena (306. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām atlikušas 60 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Fisher (animal).jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Martes
| ģints_lv = Caunas
| suga = Martes pennanti
| suga_lv = Zivju cauna
| izplatība =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dūru cīņas
| attēls                   =  Fightingposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Fighting''
| žanrs                    = sporta filma, drāma
| režisors                 = [[Dito Montiels]]
| producents               = [[Kevins Mišers]]
| scenārija autors         =
* [[Roberts Muniks]]
* Dito Montiels
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Luiss Guzmans]]
* [[Braiens Vaits]]
* [[Terenss Hauards]]
* [[Zuleja Henao]]
| mūzika                   =
* [[Deivids Vitmens]]
* [[Džonatans Eliass]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Misher Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Rogue Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|4|24||bez}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fighting-2009|title=Fighting|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]25 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]32,5 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fighting.htm|title=Fighting (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dūru cīņas"''' ({{val|en|Fighting}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Dito Montiels]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Luiss Guzmans]], [[Braiens Vaits]], [[Terenss Hauards]] un [[Zuleja Henao]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|4|24||bez}}.

sentences: '''Kurtīne''' (no {{val|de|Kurtine}}) — zemes valnis (cietokšņa siena) starp diviem [[bastions|bastioniem]], bastionu frontes vidējā daļa. Kurtīnē var būt iebūvētas arī noliktavas vai [[kazemāts|kazemāti]]. Parasti pret kurtīni tika vērsts galvenais uzbrukums. [[16. gadsimts|16. gs.]] beigās kurtīnes priekšā sāka būvēt [[ravelīns|ravelīnus]], lai aizsargātu kurtīni no tiešas uguns un kavētu uzbrukumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džovanni Belconi
|     vārds_orig = ''Giovanni Belzoni''
|         attēls = G. Belzoni Esq.r (BM 1860,1013.3).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Paduja]], [[Venēcijas Republika]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1823
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 3
|        m_vieta = Gvato, [[Beninas Karaliste]] (tagad {{NGR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Sāra Belconi]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Marijelas Republika
| karte = Russia - Mari El Republic (2008-01).svg
| oriģ = ''Республика Марий Эл''
''Марий Эл Республика''
| karoga_attēls = Flag_of_Mari El.svg
| karoga_nosaukums = Marijelas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Mari El.svg
| ģerboņa_nosaukums = Marijelas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Joškarola]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[mariešu valoda|mariešu]]
| tautas = [[krievi]] (47,46%)
[[marieši]] (42,88%)
[[tatāri]] (5,96%)
| platība = 23 200
| iedzīvotāji = 727 979
| iedz blīvums = 31,4
| pilsētas = 3
| rajoni = 14
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://gov.mari.ru/
|ainavas_skats=Вид_на_озеро_Яльчик.jpg}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''John Maynard Keynes''
| attēls =Keynes 1933.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1883
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =5
| dz_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1946
| m_mēnesis=4
| m_diena=21
| m_vieta =Tiltona, [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
Lielbritānijas valdības konsultants
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[ekonomika]]
| pasniedzēji =[[Artūrs Pigū]],
[[Alfrēds Māršals]]
| studenti =
| sasniegumi =[[makroekonomika]], [[keinsisms]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Džons Meinards Keinss, Pirmais barons Keinss''' ({{val|en|John Maynard Keynes, 1st Baron Keynes}}, dzimis {{dat|1883|6|5}}, miris {{dat|1946|4|21}}) bija [[Lielbritānija|britu]] ekonomists, kura ideju kopums, saukts par [[keinsisms|keinsismu]], ievērojami ietekmējis mūsdienu ekonomikas teorijas un daudzu valdību [[fiskālā politika|fiskālo politiku]]. Viens no mūsdienu [[makroekonomika]]s dibinātājiem. Keinss aizstāvēja aktīvu [[valsts]] iejaukšanos ekonomikā caur [[nodokļi|nodokļu]] un [[nauda|monetāro]] politiku, lai regulētu valsts stāvokli dažādu [[ekonomiskie ciklu|ekonomisko ciklu]] posmu laikā.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džordans Bernts Pītersons
 | vārds_orig              = ''Jordan Bernt Peterson''
 | attēls                  = Jordan Peterson by Gage Skidmore.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Džordans Pītersons 2018. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1962|6|12}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Kanāda|Alberta|Edmontona}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Klīniskais psihologs, profesors, autors
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Džordans Bernts Pītersons''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Jordan Bernt Peterson''; dzimis 1962. gada 12. jūnijā [[Edmontona|Edmontonā]], [[Kanāda|Kanādā]]) ir kanādiešu klīniskais psihologs un [[Toronto Universitāte|Toronto Universitātes]] psiholoģijas profesors. Viņa galvenās izpētes jomas ir patoloģijas, sociālās un personības psiholoģija, liekot īpašu uzsvaru reliģijas psiholoģijai un [[Ideoloģija|ideoloģiskās]] pārliecības psiholoģijai.<ref name="C2C16">{{Ziņu atsauce|url=http://www.c2cjournal.ca/2016/12/were-teaching-university-students-lies-an-interview-with-dr-jordan-peterson/|title='We're teaching university students lies' – An interview with Dr Jordan Peterson|work=C2C Journal|date=December 1, 2016|last=Tucker|first=Jason}}</ref> Specializējas cilvēku personības un veiktspējas novērtēšanas metožu uzlabošanā. <ref name="MeaningConference">{{Tīmekļa atsauce|url=http://meaning.ca/conference/past-conferences/meaning-conference-2016/speakers/|title=Meaning Conference|publisher=[[International Network on Personal Meaning]]|date=July 2016|access-date={{dat|2019|02|01||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170604182645/http://meaning.ca/conference/past-conferences/meaning-conference-2016/speakers/|archivedate={{dat|2017|06|04||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Listen|filename=Thunder.ogg|title=Pērkons|description=Pērkona rīboņa lietusgāzes laikā|format=[[Ogg]]}}

sentences:
s stepe (pampa)]]
'''Stepes''' ir plaši bezmežu apgabali, kuros aug [[kaviļas]] un citas [[graudzāļu dzimta|graudzāles]], [[sīpolaugi]] un citi [[lakstaugi]]. [[Koks|Koku]] augšanai tur ir pārāk maz mitruma, tāpēc [[krūmi|krūmu]] audzes un nelielas birzis ir sastopamas reti. Atšķirībā no [[savanna|savannām]], stepēs ir krasi izteiktas temperatūras atšķirības starp [[ziema|ziemu]] un [[vasara|vasaru]]. Ziemā uzsnieg sniegs un temperatūra var noslīdēt pat līdz -20 °C. Vasara ir gara, karsta un sausa. Temperatūra ir apmēram +20 °C līdz +25 °C. Stepes ir visos kontinentos, izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]]. [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] stepes sauc par [[prērija|prērijām]], bet [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] — par [[pampa|pampām.]]

Stepē dzīvo daudz sīko [[grauzēji|grauzēju]]: [[surikāts|surikāti]], [[kāmji]], [[lēcējpeles]], [[murkšķi]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Erglzu pagasts}}
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Ērgļu rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Ērgļu pagasts}}

sentences: '''Elektrontieksme''' ir [[enerģija]], kas izdalās, brīvam [[Atoms|atomam]] vai [[molekula]]i pievienojot [[Elektrons|elektronu]] un kļūstot par negatīvi lādētu [[Jons|jonu]]. Divu vai vairāku elektronu pievienošana norisinās nevis ar enerģijas izdalīšanos, bet gan ar tās uzņemšanu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = ''TMK 2300''
|fona krāsa         = #C80404
|attēls             =
|attēls paraksts    = TMK 2300 [[Liepāja|Liepājā]].
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = ''[[Crotram]]''
|rūpnīca            = {{flaga|Horvātija}} [[Zagreba]]
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[2009. gads|2009]]—pašlaik
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      =
|garums             = 20740 mm
|platums            = 2300 mm
|augstums           = 3400 mm
|pašmasa            =
|grīdas tips        = zemā
|durvju skaits      = 4
|dzinējs            =
|dzinēja jauda      =
|maksimālais ātrums = 70 km/st
|sēdvietu skaits    = 35
|stāvvietu skaits   = 95
|pasažieri kopā     = 130
|izmanto            = {{flag|Horvātija}}: [[Zagreba]]<br />{{flag|Latvija}}: [[Liepāja]]
}}
'''''TMK 2300''''' (ražotāja mājaslapā — '''''TMK 2200-K''''') ir trīs sekciju, pilnībā [[zemās grīdas tramvajs|zemās grīdas vienvirziena tramvajs]], kuru ražo [[Horvātija]]s konsorcijs ''[[Crotram]]''. Salīdzinājumā ar sērijas iepriekšējo modeli [[TMK 2200]], šis tramvajs ir par divām sekcijām (11,26 metriem) īsāks un tājā ir par 72 sēdvietām mazāk.

sentences: '''Biotīns''' jeb '''vitamīns B7''' ir [[Ogļhidrāti|ogļhidrātu]], [[Taukskābes|taukskābju]] un [[Aminoskābes|aminoskābju]] [[Vielmaiņa|metabolisma]] koenzīms. Biotīns tiek saukts arī par '''vitamīnu H''' vai '''koenzīmu R'''. Biotīns ir plaši atrodams pārtikā, bet visaugstākā koncentrācija ir [[Zemesrieksts|zemesriekstos]], mangoldā u.c. zaļo lapu dārzeņos. Biotīna deficīts normāla uztura gadījumā sastopams reti. To atsevišķos gadījumos novēro pacientiem, kas uzturā lieto jēlas [[ola]]s, jo tajās esošais avidīns [[Tievā zarna|tievajā zarnā]] biotīnu inaktivē un neļauj tam uzsūkties. Biotīna deficīta klīniskās biežākās izpausmes ir dermatīts, alopēcija un parestēzija. Biotīna samazināšanās organismā ir atrodama [[Epilepsija|epileptiķiem]], sportistiem, veciem cilvēkiem, kā arī cilvēkiem pēc kuņģa izņemšanas (gastrektomijas).<ref>Combs, Gerald F. Jr. (2008). The Vitamins: Fundamental Aspects in Nutrition and Health. San Diego: Elsevier, Inc. {{ISBN|978-0-12-183493-7}}.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Rūgtais apelsīns
|          platums =
|         binomial = Citrus × aurantium
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Citrus aurantium.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. × aurantium
|          suga_lv = Rūgtais apelsīns
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}
'''Rūgtais apelsīns''' jeb '''pomerance''' (''Citrus × aurantium'') ir [[rūtu dzimta]]s citrusaugs. Tiek saukts arī par '''skābo''' vai '''Seviljas apelsīnu'''. Tā dabiskais [[izplatības areāls]] ir [[Dienvidaustrumāzija]], bet mūsdienās to kultivē arī citās pasaules malās. Rūgtais apelsīns ir [[pampelmūze]]s un [[mandarīns|mandarīna]] hibrīdaugs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Baklažāns
|           attēls = Solanum melongena ja02.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Solanaceae
|        dzimta_lv = Nakteņu dzimta
|            ģints = Solanum
|         ģints_lv = Nakteņi
|             suga = S. melongena
|          suga_lv = Baklažāns
|         binomial = Solanum melongena
|         sinonīmi = ''Solanum ovigerum''<br />''Solanum trongum''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 67
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 29
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ho
|             atommasa = 164,930329
|   valences elektroni = [Xe]4f116s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Holmija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2
|  elektronegativitāte = 1,23
|              blīvums = 8790 kg/m³, bet šķidrā stāvoklī 8340
|  kušanas temperatūra = 1734 K (1461 °C)
| viršanas temperatūra = 2873 K (2600 °C)
|  īpatnējā pretestība = 8,14{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = 2760
| Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences: '''Cianāti''' ir [[ciānskābe]]s [[sāļi]]. Cianāta [[jons]] satur [[skābeklis|skābekli]], [[ogleklis|oglekli]] un [[slāpeklis|slāpekli]] tieši šādā secībā (-OCN). Organiskie cianāti ir ciānskābes [[esteri]]. Cianāta grupa ir viena no organisko savienojumu [[funkcionālās grupas|funkcionālajām grupām]]. Cianāti ir relatīvi stabili (salīdzinot ar [[fulmināti]]em) un maztoksiski (salīdzinot ar [[cianīdi]]em). Cianīdu atindēšana bieži vien ir cianīdu oksidēšana par cianātiem ar [[kālija permanganāts|kālija permanganātu]].

sentences: '''14. jūlijs''' ir gada 195. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (196. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 170 dienas.

sentences: '''Hantele''' ir [[sporta rīks]], ko izmanto [[spēka vingrinājums|spēka vingrinājumos]], lai attīstītu [[muskulis|muskuļus]] un [[locītavas]]. Hanteli izmanto vienu vai arī pārī ar citu hanteli (abām rokām reizē).

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
, agrīna civilizācija.]]
Zinātniskā un populārā literatūrā '''civilizācijas''' jēdziens tiek lietots dažādos kontekstos. Par vienu no izplatītākajiem var uzskatīt civilizācijas [[jēdziens|jēdzienu]] kā [[Sabiedrība|sabiedrību]], kura sasniegusi zināmu attīstības pakāpi un kuru vieno vēsturiska un kultūras kopība.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas Romas katoļu baznīca|Rīgas metropolija]]
[[Kategorija:Bīskapijas]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Bromoforma struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CHBr3
|molmasa=252,73
|blīvums=2899
|kušanas temperatūra=8,0 °C
|viršanas temperatūra=149 °C
}}
'''Bromoforms''' (tribrommetāns, CHBr3) ir smags, dzeltenīgs, slikti degošs šķidrums ar saldenu smaržu.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Piemiņas akmens Latvijas kara flotes izveidotājam un komandierim Arhibaldam Pēterim Teofilam Keizerlingam (1882-1951).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Noķeriet sīko
 | oriģinālnos = ''Catch That Kid''
 |      attēls = CatchThatKidMovie.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija
 |    režisors = [[Bārts Frendlihs]]
 |  producents =
* [[Endrjū Lāzars]]
* [[Ūve Skots]]
 |   scenārijs =
* [[Dereks Hāss]]
* [[Maikls Brandts]]
 |     aktieri =
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Korbins Blū]]
* [[Makss Terjē]]
* [[Dženifere Bīlsa]]
* [[Sems Robardss]]
 |      mūzika = [[Džordžs S. Klintons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2004|2|6||bez}}
 |      ilgums = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/catch-kid-2004|title=Catch That Kid|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 2, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=catchthatkid.htm|title=Catch That Kid (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 2, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|16,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Noķeriet sīko"''' ({{val|en|Catch That Kid}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors ir [[Bārts Frendlihs]]. Galvenās lomas atveido [[Kristena Stjuarta]], [[Korbins Blū]], [[Makss Terjē]], [[Dženifere Bīlsa]] un [[Sems Robardss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|2|6||bez}}.

sentences: '''Jūras līmenis''' ir vidējais [[jūra]]s virsmas augstums pret nosacītu sākumpunktu. Jūras līmeni parasti lieto par visu [[sauszeme]]s punktu [[Augstums virs jūras līmeņa|augstuma]] atskaites mēru. Ir novērots, ka jūras līmenis visu laiku ceļas. Pirms 185 tūkstošiem gadu jūras līmenis ir bijis par 20 [[metrs|metriem]] zemāks nekā mūsdienās. Savukārt [[20. gadsimts|20. gadsimtā]] tas ir pacēlies par 20 [[centimetrs|centimetriem]] jeb par 2 [[milimetrs|milimetriem]] gadā.

sentences: [[Navigācija|Navigācijā]] par '''radiobāku''' sauca ierīci zināmās ģeogrāfiskās koordinātēs, kura ļāva ar [[Radiopeilēklis|radiopeilēkļa]] palīdzību atrast [[Peilējums|peilējumu]] uz to. Radiobākas pārraidīja [[Radioviļņi|radio signālu]], kuru uztvēra kuģu radiopeilēkļi, lai noteiktu virzienu uz bāku. Visas jūrniecībā izmantotās radiobākas mūsdienās ir izslēgtas.

sentences: '''Historiogrāfija''' (viduslaiku {{val|la|historiographia}}, cēlies no {{val|el|ἱστορία}}, ''historía'' — ‘vēsture’, {{gree|γράφειν}}, ''graphein'' — ‘rakstīt’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=284}}</ref> ir [[zinātne]], kas pēta [[vēsture]]s zinātnes attīstību. Parasti historiogrāfija ir saistīta ar kādu noteiktu teritoriju vai laika posmu, piemēram, pastāv antīkā, viduslaiku, Latvijas historiogrāfija.<ref name="lat">{{LAT e|2|739.—740}}</ref> Tiek pētīts, kā tikuši izprasti dažādi vēstures procesi, kā attīstījusies metodoloģija, kādi vēsturiski avoti ir bijuši pieejami, un kā tie tikuši izmantoti pētījumos.<ref name="lat" />

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Bikolas pussala
|attēls              = Sabang Fish Port, Sabang, Calabanga, during lowtide.jpg
|attēla paraksts     = Sabangas zvejas osta pie Sanmigela līča
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Lusona
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Rawis nin Bikol''
|izvietojums         = [[Lusona]]
|arhipelāgs          =
|latd=13|latm=30 |lats= |latNS=N
|longd=123|longm= 20|longs= |longEW=E
|platība             = 12 070<ref>[https://www.britannica.com/place/Bicol-Peninsula Britannica. Bicol Peninsula]</ref>
|garums              = 265
|platums             = 27—80
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Majons]]
|augstums            = 2462
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Bikola]]
[[Calabarsona]]
|iedzīvotāji         = 4 953 000 (2020)
|blīvums             = 410
|pamatiedzīvotāji    = [[bikoli]]
|valsts lielpilsēta  = [[Naga (Bikola)|Naga]], [[Legaspi]]
|piezīme =
}}
'''Bikolas pussala''' ({{val|bcl|Rawis nin Bikol}}) ir gara pussala [[Lusona]]s salas dienvidaustrumos [[Filipīnas|Filipīnās]]. Administratīvi ietilpst lielākoties [[Bikola]]s un neliela daļa [[Kalabarsona]]s reģionā; dalās četrās provincēs — [[Albaja]], [[Sorsogona]], [[Dienvidkamarinesa]] un [[Ziemeļkamarinesa]], kā arī daļa [[Kesona]]s provinces. Apdzīvo lielākoties [[bikoli]], kas ir piektā lielākā Filipīnu tauta. Lielākās pilsētas ir reģiona un Albajas provinces centrs [[Legaspi]] un bikolu kultūras centrs neatkarīgā pilsēta [[Naga (Bikola)|Naga]]. Attīstīts lauksaimniecības reģions, audzē [[rīsi|rīsus]] un citas kultūras.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 97
 | lv  = Deviņdesmit septiņi
}}
'''97 (deviņdesmit septiņi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[96 (skaitlis)|96]] un [[98 (skaitlis)|98]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit septītā diena ir [[7. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[6. aprīlis]]).

sentences:
<mapframe text="Piti pils" width=300 height=300 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q51252"
}
</mapframe>
'''Ufici galerija''' ({{val-it|Galleria degli Uffizi}}) ir viens no vecākajiem un slavenākajiem mākslas muzejiem pasaulē. Tā atrodas [[Florence|Florencē]], [[Itālija|Itālijā]]. Pili sāka celt [[Džordžo Vazāri|Džordžio Vazāri]] 1560. gadā pēc [[Kozimo I de Mediči]] pasūtījuma. Tā bija domāta kā biroja telpas Florences maģistrātiem, no kā arī cēlies nosaukums. Celtniecību pēc Vazāri skicēm turpināja Alfonso Paridži un Bernardo Buontalenti, un tā tika beigta 1581. gadā. Iekšpagalms ir garš un šaurs, atvērts uz [[Arno]] upes pusi tā tālākajā galā ar [[Doriskais orderis|dorisko orderi]], kas artikulē iekšpagalmu, nenodalot to pilnībā, tāpēc arhitektūras vēsturnieki to dēvē par pirmo idealizēto ielas skatu Eiropā. Tieši ar Annas Marijas Lodovicas, pēdējās Mediči mantinieces gādību, Mediči kolekcija palikusi Ufici Galerijā saskaņā ar ''Patto di famiglia'' līgumu. Sākot ar 16.gs. Galerija bijusi atvērta īpašiem apmeklētājiem, bet no 1765. gada arī plašākai publikai.

sentences: '''Pusaudžu grūtniecība''' ir [[grūtniecība]] [[Pusaudzība|pusaudžu]] vecumā līdz 20 gadiem. [[Pasaules Veselības organizācija]] definē pusaudžu vecumu kā periodu no 10 līdz 19 gadiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
   | nosaukums=''Morbillivirus''
   | iedalījums=
* ''Gaļēdāju mēra vīruss''
* ''Vaļveidīgo morbillivīruss''
* ''Kaķu morbillivīruss''
* ''Masalu vīruss''
* ''Mazo atgremotāju mēra vīruss''
* ''Roņu mēra vīruss''
* ''Govju mēra vīruss''
   | ģints=Morbillivirus
   | dzimta=Paramyxoviridae
   | dzimta_lv=Paramiksovīrusi
   | kārta_lv=''Mononegavirales''
   | tips_lv=<!-- V ((-)ssRNS) -->
   |kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Rita Levi-Montalčīni
|     vārds_orig = ''Rita Levi-Montalcini''
|         attēls = Rita Levi Montalcini.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Itālija|Turīna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2012
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Roma}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = ASV, Itālija
|        tautība = Itāliete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Turīnas Universitāte]]
|        zinātne = [[Neirobioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Rita Levi-Montalčīni''' ({{val|it|Rita Levi-Montalcini}}; dzimusi {{dat|1909|4|22}}, mirusi {{dat|2012|12|30}}) bija itāļu [[neirobioloģija|neirobioloģe]].

sentences:
[[Kategorija:384. gadā p.m.ē. dzimušie]]
[[Kategorija:322. gadā p.m.ē. mirušie]]
[[Kategorija:Sengrieķu filozofi]]
[[Kategorija:Sengrieķu matemātiķi]]
[[Kategorija:Sengrieķu fiziķi]]
[[Kategorija:Empīrisma filozofi]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Loģiķi]]
[[Kategorija:Loģikas vēsture]]
[[Kategorija:Kosmologi]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Grieķu valodā rakstošie]]
[[Kategorija:Metafizika]]

sentences:
{{jāuzlabo|ideoloģiski neprecīzi}}
'''Libertisms''' jeb '''libertārisms''' ir [[politiska ideoloģija]], kuras pašā pamatā ir [[pašīpašums|pašīpašuma]] princips un spēka pirmās lietošanas nolieguma princips.<ref>[https://web.archive.org/web/20111018153634/http://juriskazha.blogiem.lv/2008/01/13/10985.html Ieraksts Jura Kažas blogā "Libertiešu tēzes".] (Google cache kopija)</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Vitālijs Kims
 |       vārds_orģ = ''Віталій Кім''
 |          attēls = Виталий_Ким_.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Vitālijs Kims 2020. gadā

 |           amats = [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums = {{dat|2020|11|25}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Heorhijs Rešetilovs]] (''p.i.'')
 |        pēctecis =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1981|3|13}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Mikolajivas apgabals|Mikolajiva|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[korejieši|korejietis]]
 |         partija = bezpartejisks1
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Jūlija Kima
 |           bērni = 3
 |       profesija = [[ekonomists]], [[blogeris]], [[uzņēmējs]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Admirāļa Makarova Nacionālā kuģu būves universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes = 1Mikolajivas domes deputāta kandidāts no partijas "Tautas kalps", taču palika bezpartejisks.
}}
'''Vitālijs Kims''' ({{Val|uk|Віталій Олександрович Кім}}; dzimis {{dat|1981|3|13}} [[Mikolajiva|Mikolajivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[Korejieši|korejiešu]] izcelsmes [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[uzņēmējs]], [[ekonomists]], [[blogeris]] un [[politiķis]]. Kopš 2020. gada 25. novembra ir [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Infobox medical condition|
| name          = Šmorla trūce
| image         = Roe-schmorl.jpg
| caption       = Šmorla trūces rentgena attēls mugurkaula jostas daļā
| pronounce     =
| specialty     =
| synonym       = Intraosseālā diska trūce
| symptoms      =
| onset         =
| duration      =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  =
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| prognosis     =
| frequency     =
| deaths        =
}}
'''Šmorla trūce''' ir [[Starpskriemeļu diski|starpskriemeļu diska]] [[Starpskriemeļu diski|pulposusa kodola]] izvirzījumi caur [[Skriemeļi|mugurkaula ķermeņa]] [[Skriemeļi|gala plāksni]] un nonāk blakus esošajā [[Skriemeļi|skriemelī]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
|name= Karaliskā Alberthola
| native_name         = ''Royal Albert Hall''
|inauguration_date= {{dzimšanas datums un vecums|1871|03|29}}
|logo= Royal Albert Hall, London - Nov 2012.jpg
|structural_system=
|logo_caption= ''Royal Albert Hall'' no Kensingtonas dārzu puses
|image= Royal Albert Hall - Central View 169.jpg
|caption= Skats uz interjeru no augšējā balkona
|altitude=
|building_type= koncertzāle
|architectural_style= [[itāļu arhitektūra|itāļu]]
|cost= {{sk|200000}} [[sterliņu mārciņa]]s1
|completion_date= 1871. gadā1
|client= Centrālās mākslas un zinātnes zāles pagaidu komiteja
|owner= Mākslas un zinātnes zāles korporācija
|height= 41 metrs
|current_tenants=
|landlord=
|address= ''Kensington Gore'', Londona
|location_country= Apvienotā Karaliste
|start_date= 1867. gadā1
|architect= [[Frensiss Fouks]] un [[Henrijs Jangs Derakots Skots]]
|diameter=
|other_dimensions=
|floor_count=
|floor_area=
|capacity= {{sk|5272}}<ref name="BI">{{Tīmekļa atsauce |last1=Colson |first1=Thomas |title=A 12-seat Grand Tier box at the Royal Albert Hall is on sale for £2.5 million |url=https://www.businessinsider.com/royal-albert-halll-grand-tier-box-on-sale-for-25-million-2017-1 |website=Business Insider |access-date=24 October 2019}}</ref>
|main_contractor= ''[[Lucas Brothers]]''
|architecture_firm= ''[[Royal Engineers]]''
|renovation_date= 1996–2004
|structural_engineer=
|services_engineer=
|civil_engineer=
|other_designers=
|quantity_surveyor=
|awards=
|website= {{URL|www.royalalberthall.com}}
|references= 1 – Viktorijas laika Londona: ''Royal Albert Hall''
}}
'''Karaliskā Alberthola''' ({{val|en|Royal Albert Hall}}) ir koncertzāle [[Dienvidkensingtona]]s ziemeļos, [[Londona|Londonā]]. Viena no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vērtīgākajām un atšķirīgākajām ēkām, tā pieder valstij un to pārvalda reģistrēta labdarības organizācija, kas nesaņem valsts finansējumu.<ref>{{Ziņu atsauce|title=It's Hall to do with the experience|publisher=Metro|date=18 June 2013|last=Hope|first=Jasper}}</ref> Tajā ir 5272 sēdvietas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tallinas sinagoga
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               = Tallinas sinagoga
| map_type              = Tallina#Igaunija
| map_size              =
| map_label = Tallinas sinagoga
| position = left
| latd  = 59.438611  | latNS  = N
| longd = 24.766667  | longEW = E
| location              = {{Flag|Igaunija}}, [[Harju apriņķis]], [[Tallina]], [[Centrs (Tallina)|Centrs]]
| religious_affiliation =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[sinagoga]]
| leadership            =
| website               = https://www.ejc.ee/
| architecture_style    =
| architect = ''[[KOKO architects]]''
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[2005]]
| year_completed        = [[2007]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences: {{Commonscat|Figure skaters from Turkey}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Albanuss
|     vārds_orig = ''Karl Albanus''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1837
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Daugavgrīvas mācītājmuiža]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1887
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - mācītājs Ādolfs Albanuss, māte - Helene Vilhelmīne, dzim. Dāla
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Helēne Briknere (''Helene Brückner'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-nonāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)7CH3
|molmasa=128,2
|blīvums=718
|kušanas temperatūra=−53 °C
|viršanas temperatūra=151 °C
}}

sentences: '''Publiskās tiesības''', atšķirībā no privātajām, regulē attiecības starp valsti un privātpersonu, nosaka valsts uzbūvi un to tiesības un pienākumus. Tām ir raksturīgs imperatīvs regulējums, subordinācijas, nevis koordinācijas, attiecības starp subjektiem.

sentences: '''21. aprīlis''' ir gada 111. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (112. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 254 dienas.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Mangaļsala. Skats no Mangaļsalas mola. Fotografējis ScAvenger 2009. gada 9. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2009-09-09
| author         = [[User:ScAvenger|ScAvenger]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dietilētera struktūrformula

Dietilētera molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2−O−CH2CH3
|molmasa=74,12
|blīvums=713,4
|kušanas temperatūra=156,85 K (-116,3 °C)
|viršanas temperatūra=307,75 K (34,6 °C)
}}
'''Dietilēteris''' (etoksietāns, CH3CH2−O−CH2CH3) ir plašāk pazīstamais [[ēteri]]s. Bieži vien ar vārdu "ēteris" saprot tieši dietilēteri. Dietilēteris ir bezkrāsains, caurspīdīgs, viegli gaistošs un degtspējīgs šķidrums. Tas slikti šķīst ūdenī. Ētera tvaiki ir smagāki par gaisu.

sentences: '''Brigādes komandieris''' jeb '''kombrigs''' (krievu: ''командир бригады'') bija augstākā komandējošā sastāva [[dienesta pakāpe]] [[Sarkanā armija|Sarkanajā armijā]]. Nosaukums var būt attiecināms arī uz [[brigāde]]s komandiera [[Dienesta amats|amatu]].

sentences: '''21. septembris''' ir 264. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (265. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir 101 diena.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Kaspars Bārbals
|Attēls = Skyforger.jpg
|Att_izm = 200px
|Apraksts = Kaspars Bārbals spēlējam [[stabule|stabuli]] ''[[Skyforger]]'' koncertā festivālā „Zvērā 2009”
|Fons = multin
|Dz_vārds =
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|1|4}}
|Vieta = {{Vieta|Latvija| Rīga}}
|Instrumenti = [[dūdas]], [[kokles]], [[stabule]]
|Žanrs = [[mūsdienu tautas mūzika]], [[folkmetāls]]
|Nodarbošanās = [[mūziķis]], skaņu inženieris
|Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī =
''[[Auļi]]'' (2003—''pašlaik'')
''[[Skyforger]]'' (2004—2012)
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
[[Kategorija:Sprūževa]]
[[Kategorija:Ielas Rēzeknes novadā|Sprūževa]]

sentences:
[[File:Cow udders02.jpg|thumb|right|250px|Govs tesmenis]]
'''Tesmenis''' ir [[orgāns]], kas piemīt [[atgremotāji|atgremotāju]], piemēram, [[govs|govju]], [[kaza|kazu]], [[aita|aitu]], [[mātīte|mātītēm]]. Tas izpaužas kā vienota masa, kas karājas zem dzīvnieka un to veido [[Piena dziedzeris|piena dziedzeru]] pāri. Tas ir ekvivalents [[primāti|primātu]] [[krūts|krūtīm]].

sentences:
{{Zinātnes portāli}}
{{Portāla veidne
| portāla logo     = RocketSunIcon.svg        <!-- šeit jāuzraksta logo bildes nosaukums -->
| kādā portālā     = [[kosmonautika]]s       <!-- šeit jānorāda kādā portālā cilvēks ir iegājis -->
| par ko informācija = kosmonautiku          <!-- šeit norāda par ko būs atrodama informācija šajā portālā -->
| title            = Kosmonautikas portāls   <!-- Portāla nosaukums -->
| border           = #009ACD                <!-- Ramja malu krāsa -->
| titlebackground  = #009ACD                <!-- Portāla fona krāsa -->
| titleforeground  = white                  <!-- Portāla teksta krāsa -->
| background       = #fafafa                <!-- Fona krāsa rakstītajam tekstam -->
| foreground       = black                  <!-- Burtu krāsa rakstītajam tekstam -->
| editpage         = {{FULLPAGENAME}}/Ievads     <!-- Nosaukums titulveidnei -->
| titulveidne      = {{{{FULLPAGENAME}}/Ievads}} <!-- Šeit jāieraksta Titulveidnes nosaukums ar visām iekāvām -->
| title1 = Izmeklēts raksts
| editpage1 = {{FULLPAGENAME}}/Izmeklēts raksts
| 1. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Izmeklēts raksts}}
| title2 = Izmeklēts attēls
| editpage2 = {{FULLPAGENAME}}/Izmeklēts attēls
| 2. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Izmeklēts attēls}}
<!--
| title3 = Saistītie portāli
| editpage3 = Veidne:Saistītie portāli
| 3. šūnas veidne = {{Saistītie portāli}}
-->
| title3 = Izmeklēta biogrāfija
| editpage3 = {{FULLPAGENAME}}/Izmeklēta biogrāfija
| 3. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Izmeklēta biogrāfija}}
| title4 = Saites
| editpage4 = {{FULLPAGENAME}}/Saites
| 4. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Saites}}
| title5 = Jaunumi
| editpage5 = {{FULLPAGENAME}}/Jaunumi
| 5. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Jaunumi}}
| title6 = Tuvākie starti
| editpage6 = {{FULLPAGENAME}}/Nākamie starti
| 6. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Nākamie starti}}
| title7 = Kategorijas
| editpage7 = {{FULLPAGENAME}}/Kategorijas
| 7. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Kategorijas}}
}}
__NOTOC__ __NOEDITSECTION__
[[Kategorija:Portāli]]
[[Kategorija:{{PAGENAME}}| {{FULLPAGENAME}}]]<noinclude>

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg2-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Eiduks
| vārds_orig =
| attēls = Aleksandrs Eiduks.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1886
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = {{Flaga|RUS}} [[Odzienas pagasts]], [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 08
| m_diena = 28
| m_vieta = {{Flaga|USSR}} [[Komunarkas masu kapi]] pie [[Maskava]]s, [[KPFSR]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
'''Parapsiholoģija''' ({{val|el|παρά}} (''para'') — 'blakus' + [[psiholoģija]]) ir disciplīna, kurā, izmantojot zinātniskas metodes,<ref>The Reality of ESP, A Physicist's Proof of Psychic Abilities, Russel Targ, {{ISBN|978-0-8356-0884-8}}</ref><ref>Mind-Reach, Scientists Look at Psychic Abilities, Russell Targ and Harold E. Puthoff, {{ISBN|1-57174-414-2}}</ref><ref>Entangled Minds, Dean Radin, {{ISBN|978-1-4165-1677-4}}</ref> tiek apkopota, sistematizēta un analizēta informācija par [[paranormāla parādība|paranormālām parādībām]], piemēram, par [[psihokinēze|psihokinēzi]], [[gaišredzība|gaišredzību]], [[telepātija|telepātiju]], [[pārmiesošanās|pārmiesošanos]], saskarsmi ar mājdzīvniekiem (piemēram, [[Rūperts Šeldreiks]])<ref>Rupert Sheldrake, Dogs That Know When Their Owners Are Coming Home, {{ISBN|978-0-609-80533-6}}</ref> un citām lietām. Šādi pētījumi tiek veikti privātās [[laboratorija|laboratorijās]], lai gan ir arī dažas universitātes,<ref>Joseph Banks Rhine, New Frontiers of the Mind, Story of the Duke Experiments, {{ISBN|978-0-8371-6279-9}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.princeton.edu/~pear/ |title=Prinstonas universitātes inženierijas anomāliju pētnieki "PEAR" |access-date={{dat|2004|11|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20041130232723/http://www.princeton.edu/~pear/ |archivedate={{dat|2004|11|30||bez}} }}</ref> kas ar to nodarbojušās,<ref name=faqfile1>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce |url=http://www.parapsych.org/faq_file1.html |title=Parapsychological Association FAQ |accessdate=2007-07-02 |year=1995 |publisher=Parapsychological Association |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070626192424/http://www.parapsych.org/faq_file1.html |archivedate=2007-06-26 }}</ref> bet to skaits samazinās.{{nepieciešama atsauce}} Vairums zinātnieku parapsiholoģiju uzskata par [[Pseidozinātne|pseidozinātni]].<ref>
* {{Atsauce|last1=Gross|first1=Paul R|last2=Levitt|first2=Norman|last3=Lewis|first3=Martin W|year=1996|title=The Flight from Science and Reason|publisher=New York Academy of Sciences|page=565|isbn=978-0801856761}}
* {{Atsauce|last=Friedlander|first=Michael W|year=1998|title=At the Fringes of Science|publisher=Westview Press|page=119|isbn=0-8133-2200-6}}
* {{Atsauce|last1=Pigliucci|first1=Massimo|last2=Boudry|first2=Maarten|year=2013|title=Philosophy of Pseudoscience: Reconsidering the Demarcation Problem|publisher=University Of Chicago Press|page=158|isbn=978-0-226-05196-3|hdl=1854/LU-3161824}}</ref><ref>
* {{Atsauce|last=Alcock|first=James|year=1981|title=Parapsychology-Science Or Magic?: A Psychological Perspective|publisher=Pergamon Press|pages=194–196|isbn=978-0080257730}}
* {{Atsauce|last=Hacking|first=Ian|year=1993|title=Some reasons for not taking parapsychology very seriously|journal=Dialogue: Canadian Philosophical Review|volume=32|issue=3|pages=587–594|doi=10.1017/s0012217300012361}}
* {{Atsauce|title=Testing for Questionable Research Practices in a Meta-Analysis: An Example from Experimental Parapsychology|last1=Bierman|first1=DJ|last2=Spottiswoode|first2=JP|last3=Bijl|first3=A|year=2016|journal=PLoS ONE|volume=11|issue=5|page=1|doi=10.1371/journal.pone.0153049|bibcode=2016PLoSO..1153049B|pmid=27144889|pmc=4856278}}
* {{Atsauce|last=Carroll|first=Sean|year=2016|url=https://www.wired.com/2016/05/thinking-psychic-powers-helps-us-think-science/|title=Thinking About Psychic Powers Helps Us Think About Science|magazine=Wired}}</ref>

sentences: '''Skeleta animācija''' ir tehnika kā [[Datoranimācija|datoranimācijā]] personāžs (vai kāds cits artikulēts objekts) tiek attēlots divās daļās: virsmas attēlojums, ko izmanto tēla zīmēšanai (tiek saukts arī par [[Daudzpunktu režģis|daudzpunktu režģi]] vai ''ādu'') un savstarpēji savienotu daļu hierarhisks tīklojums (ko sauc par kauliem un kopā veido skeletu vai ietērpu), virtuāla armatūra, ko izmanto, lai atdzīvinātu (pozētu un izveidotu kadrus) tīklojumu.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://alumni.cs.ucr.edu/~sorianom/cs134_09win/lab5.htm|title=Skeletal Animation|last=Soriano|first=Marc|publisher=Bourns College of Engineering|access-date=5 January 2011}}</ref> Lai arī šo paņēmienu bieži izmanto cilvēku un citu organisku figūru atdzīvināšanai, tas kalpo tikai tam, lai animācijas procesu padarītu intuitīvāku, un to pašu paņēmienu var izmantot, lai kontrolētu jebkura objekta , piemēram, durvju, karotes, ēkas vai pat galaktikas deformāciju. Ja animētais objekts ir vairāk vispārīgs nekā , piemēram, cilvēka tēls, tad kaulu kopums var nebūt hierarhiski vai savstarpēji savienots, bet attēlo tās daļas kustību, kuru tā ietekmē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanais aplis
| operators =
| attēls = Lecerclerouge.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents = Robērs Dorfmans
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Burvils]]
* [[Īvs Montāns]]
* [[Džans Marija Volonte]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Cercle Rouge''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Variety Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|10|20|Francija}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanais aplis"''' ({{Val|fr|Le Cercle Rouge}}) ir 1970. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Burvils]], [[Īvs Montāns]] un [[Džans Marija Volonte]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''Microsoft Project''
| logo = Microsoft Project (2019–present).svg
| screenshot =
| caption =
| developer = ''[[Microsoft]]''
| released = 1984
| latest release version <!-- List platforms that are still being officially developed by Microsoft --> =
| programming language =
| operating system =
| size =
| language =
| genre = projekta vadības programma
| license = piederoša programmatūra
| website = {{URL|http://www.microsoft.com/en-us/microsoft-365/project/project-management-software}}
| logo_size = 120
| name =
| platform = ''[[Microsoft Windows]]''
}}'''''Microsoft Project''''' (saīsinājumā ''MS Project'') ir [[projektu vadība]]s programma, kuru ir izstrādājusi ''[[Microsoft]]''.
''Microsoft Project'' ir radīta, lai palīdzētu projekta vadītājam plānu izstrādāšanā, izkārtotu resursus pa uzdevumiem, izsekotu progresu un izdarītu darbu analīzi. ''Microsoft Project'' rada [[kritiskais ceļš|kritiskā ceļa]] sarakstus. Saraksti var būt sastādīti, ievērojot izmantojamos resursus. Uzdevumu secīgums ir attēlojams [[Ganta diagramma|Ganta diagrammā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-butanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9OH
|molmasa=74,12
|blīvums=809,8
|kušanas temperatūra=−89,5 °C (183,7 K)
|viršanas temperatūra=117,73 °C (390,9 K)
}}
'''Butanols''' (butilspirts, propilkarbinols, C4H9OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar četriem oglekļa atomiem molekulā. Butanolam ir 4 [[izomēri|struktūrizomēri]].

sentences:
{{Cita nozīme|20. gadsimta politiķi|18. gadsimta diplomātu|Kārlis fon Brēverns}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Karls fon Breverns
|     vārds_orig = ''Alexander Hermann Karl von Brevern''
|         attēls = Karl J. von Brevern.jpeg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = [[Krievijas impērija]]s Valsts Domes deputāts (1913)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1880
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta =  Altenhofas muiža, [[Rietumviru apriņķis|Viru apriņķis]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 7
|        m_vieta = Štefansdorfa, [[Lejassilēzijas vojevodiste|Lejassilēzija]] (tagad {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = politiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki = Jūliuss fon Breverns, Annas fon Ikšķila-Gildenbranda
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Olga fon Šmemane
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Terminators: Tumšais liktenis
 | oriģinālnos = ''Terminator: Dark Fate''
 |      attēls =  Terminator Dark Fate poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[zinātniskā fantastika]]
 |    režisors = [[Tims Millers]]
 |  producents =
* [[Džeimss Kemerons]]
* [[Deivids Elisons]]
 |   scenārijs =
* [[Deivids Gojers]]
* [[Džastins Rodas]]
* [[Billijs Rejs]]
 |     aktieri =
* [[Linda Hamiltone]]
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Makenzija Deivisa]]
* [[Natālija Rejesa]]
* [[Gabriels Luna]]
* [[Djego Boneta]]
 |      mūzika = [[Toms Holkenborgs]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Skydance Media]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Tencent Pictures]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
* ''[[Lightstorm Entertainment]]''
 | izplatītājs =
* ''Paramount Pictures''
* ''20th Century Fox''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2019|11|01|ASV|2019|11|01|Latvija}}
 |      ilgums = 126 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=TERMINATOR: DARK FATE {{!}} Britu filmu klasifikācijas padome |url=https://www.bbfc.co.uk/releases/terminator-dark-fate-film |website=BBFC.co.uk |access-date={{dat|2020|12|04||bez}} |archive-date={{dat|2019|12|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191231204136/https://bbfc.co.uk/releases/terminator-dark-fate-film }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|196 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|261,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3103950337/weekend/?ref_=bo_rl_tab#tabs |title=''Terminator: Dark Fate'' (2019) |work=[[Box Office Mojo]] |publisher=[[IMDb]] |access-date=December 27, 2019 |archive-url=https://web.archive.org/web/20191112142700/https://www.boxofficemojo.com/release/rl3103950337/weekend/?ref_=bo_rl_tab#tabs |archive-date=November 12, 2019 |dead-url=no}}</ref>
 | iepriekšējā = "[[Terminators: Genisys]]" (2015)
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Terminators: Tumšais liktenis"''' ({{val|en|Terminator: Dark Fate}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastiskas]] filma, kuras režisors ir [[Tims Millers]]. Galvenās lomas atveido [[Linda Hamiltone]], [[Arnolds Švarcenegers]], [[Makenzija Deivisa]], [[Natālija Rejesa]], [[Gabriels Luna]], [[Djego Boneta]]. Filmas pirmizrāde notika Berlīnē 2019. gada 1. novembris.

sentences: '''Biškopība''' jeb '''dravniecība''' ir [[medusbites|medusbišu]] saimju uzturēšana ([[strops|stropos]], [[bišu drava|dravās]] vai citur) [[medus]], [[bišu vasks|bišu vaska]], [[propoliss|propolisa]], bišu indes, [[ziedputekšņi]] un citu produktu iegūšanai. Cilvēku, kas ar to nodarbojas, sauc par [[biškopis|biškopi]] vai dravnieku.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''They Cloned Tyrone''
| operators =
| attēls = They cloned tyrone poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, komēdija, mistērija
| režisors = [[Džuels Teilors]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Bojega]]
* [[Teiona Parisa]]
* [[Džeimijs Fokss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''They Cloned Tyrone''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|6|14}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''They Cloned Tyrone''''' ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] mistērijas [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Džuels Teilors]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Bojega]], [[Teiona Parisa]] un [[Džeimijs Fokss]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Red-footed_Falcon.jpg
 | att_nosaukums = Tēviņš
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Falconiformes
 |      kārta_lv = Piekūnveidīgie
 |        dzimta = Falconidae
 |     dzimta_lv = Piekūnu dzimta
 |         ģints = Falco
 |      ģints_lv = Piekūni
 |          suga = Falco vespertinus
 |       suga_lv = Kukaiņu piekūns
 |      binomial =Falco vespertinus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1766)</small>
 |      sinonīmi =
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Līgums''' plašākā nozīmē ir ikkatra vairāku personu savstarpēja vienošanās par kādu tiesisku attiecību nodibināšanu, pārgrozīšanu, vai izbeigšanu.<ref>Civillikuma 1511. pants</ref> Līgums var apzīmēt [[saistības]] un tiesiskus darījumus starp valstīm, iestādēm, [[uzņēmums|uzņēmumiem]], organizācijām un personām uz noteiktu laikposmu. Līgums šaurākā [[Civillikums|Civillikuma]] nozīmē ir vairāku personu savstarpējs ar vienošanos pamatots [[gribas izteikums]], kura mērķis ir nodibināt saistību tiesību.

sentences: {{Diskogrāfijas infokaste|Nosaukums=[[Lil Uzi Vert]]|Image=Lil Uzi Vert Day N Night Festival.png|Caption=Lil Uzi Vert 2017. gadā|Alt=|References=Yes|Ref link=References|Studio=3|EP=3|Singles=53|2Option=6|2Option name=Miksteipi|1Option=15|1Option name=Mūzikas video}}Amerikāņu reperis ''[[Lil Uzi Vert]]'' ir izdevis trīs [[Mūzikas albums|studijas albumus]], četrus [[EP ieraksts|EP ierakstus]], piecus miksteipus un piecdesmit trīs [[Singls|singlus]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Johans Gotfrīds Herders
|          vārds_orig =''Johann Gottfried Herder''
|              attēls =Herder by Kügelgen.jpg
|          att_izmērs =150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1744
|          dz_mēnesis =08
|            dz_diena =25
|            dz_vieta = [[Morungene]], {{flag|Prūsijas karaliste}}
(tagad {{POL}}, [[Moronga]])
|              m_gads =1803
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =18
|             m_vieta = {{vieta|Svētā Romas impērija|Saksijas-Veimāras hercogiste|Veimāra|td=Vācija}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[romantiskais nacionālisms]],
[["Vētras un dziņu" kustība]]
|           intereses =[[kultūras filozofija]]
|              idejas =tautas gars (''[[Volksgeist]]'')
|          alma_mater =[[Kēnigsbergas Universitāte]]
|           skolotājs =[[Imanuels Kants]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Johans Georgs Hāmans]]
|          ietekmējis =[[Johans Volfgangs fon Gēte]]
|               darbi = "Idejas par cilvēces vēstures filozofiju" (1784./1791.)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Coord|51|33|16.21|N|7|4|3.32|E|DE-NW_type:landmark|display=title}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Veltins-Arena
|attēls            = 2010-06-03 Arena AufSchalke 01.jpg
|valsts            = {{flag|Vācija}}
|pilsēta           = Gelzenkirhene
|adrese            =
|celtniecība-no    = {{dat|1998}}
|atklāts           = {{dat|2001}}
|izmaksas1         = 192
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 62 271<ref>https://www.kicker.de/schalke-erhoeht-stadionkapazitaet-629918/artikel</ref>
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = [[FC Schalke 04]] ([[Vācijas futbola Bundeslīga|Bundeslīga]])<br>[[Vācijas futbola izlase]] (atsevišķas spēles)
}}
'''''Veltins-Arena''''' ir futbola stadions [[Gelzenkirhene|Gelzenkirhenē]], [[Vācija|Vācijā]]. Stadions tika atklāts {{dat|2001}}. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Vācijas futbola Bundeslīga|Bundeslīgas]] klubs [[FC Schalke 04]]. Te notika 2004. gada UEFA Čempionu līgas fināls, [[2006. gada FIFA Pasaules kauss|2006. gada FIFA Pasaules kausa]] finālturnīra spēles un [[2010. gada Pasaules čempionāts hokejā|2010. gada Pasaules čempionāta hokejā]] atklāšanas spēle, kuru apmeklēja 77 803 cilvēki, kas ir jauns hokeja spēļu apmeklētības rekords. Futbola spēļu laikā stadionā var ietilpt līdz pat 62 271 cilvēki.

sentences: '''Lielie gubumākoņi''' ''Cumulus congestus'' (Cu cong) ir spēcīgi vertikāli attīstīti [[mākoņi]]. Daži no tiem ir daļēji pārrauti, tie izskatās līdzīgi šķībiem torņiem. Mākoņu biezums 1,5—2 reizes pārsniedz to pamata biezumu. Mākoņa virsotne ir balta, bet pamats ir diezgan tumšs, pelēks. Mākoņa vidusdaļā tas pilnībā aizsedz [[Saule]]s starus, neļaujot tiem nokļūt zem mākoņa. Mākoņa malas gan laiž cauri Saules starus. [[Nokrišņi]] krīt reti. Veidojas galvenokārt spēcīgas vertikālas [[gaiss|gaisa]] plūsmas ietekmē. Lielo gubumākoņu attīstība vasarā noved pie [[gubu lietusmākoņi|gubu lietusmākoņu]] attīstības un intensīvu [[lietusgāze|lietusgāžu]] izveidošanās.

sentences: '''Konfliktoloģija''' (no [[latīņu valoda|latīņu]]: ''conflictus'' — "sadursme, nesaskaņa" un [[grieķu valoda|grieķu]]: ''λογία'' — "mācība, zināšanas par") — [[zinātne]]s nozare, kuras mērķis ir iegūt zināšanas par nesaskaņu, pretrunu un sadursmju rašanās, veidošanās, attīstības un izbeigšanās likumsakarībām [[daba|dabā]], [[cilvēks|cilvēkā]] un [[sabiedrība|sabiedrībā]].

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
|name = Tutmoss III
|name-orig =
|image = Thutmosis III-2.jpg
|imgw = 214
|caption = Tutmosa III statuja
|reign = 1479.—1425. gads p.m.ē.
|succession = [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]]
|predecessor =[[Hatšepsuta]]
|successor =[[Amenhoteps II]]
|spouse =
|issue =
|house =18. dinastija
|father =[[Tutmoss II]]
|mother =[[Iseta]]
|birth_date =1481. gadā p.m.ē.
|death_date =1425. gadā p.m.ē.
|place of burial ={{vieta|Ēģipte|Valdnieku ieleja|KV34}}
}}
'''Tutmoss III''' bija [[senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 18. dinastijas laikā. Bija prasmīgs karotājs.

sentences:
paciņa, uz kā attēlota sieviete, kura tur rokā tādu pašu paciņu, uz kuras atkal attēlota šī sieviete utt.]]
'''Rekursija''' ir process, kurā kaut kādi objekti tiek atkārtoti vai definēti pašlīdzīgā veidā (tātad, sarežģītākus reducējot uz vienkāršākiem, tos uz vēl vienkāršākiem utt.). Piemēram, ja divu spoguļu virsmas ir paralēlas viena otrai, tad atkārtotie [[attēls|attēli]], kas rodas, ir bezgalīgas rekursijas veids. Rekursijas jēdzienam ir daudzas nozīmes atkarībā no zinātnes nozares, piemēram, sākot ar [[lingvistika|lingvistiku]] un beidzot ar [[loģika|loģiku]]. Visizplatītākie rekursijas pielietojumi ir [[matemātika|matemātikā]] un [[datorzinātne|datorzinātnē]], kurās tā veido [[Funkcija|funkciju]] definēšanas metodi, kurā funkcija tiek definēta ar pašas definīciju. Konkrētāk, tas definē bezgalīgu skaitu ar gadījumiem (funkcijas vērtībām), izmantojot galīgu izteiksmi, kas dažu instanču gadījumā var atsaukties uz citām instancēm, bet tā, ka neveidojas cilpa vai bezgalīga ķēde ar atsaucēm. Termins tiek lietots arī vēl vispārīgāk, lai aprakstītu procesu ar pašlīdzīgā veidā atkārtojošiem objektiem.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Aleksandrs Halkokondilis
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = {{gree|Αλέξανδρος Χαλκοκονδύλης}}
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1880}}
 |             dz_viet = [[Atēnas]], {{flaga|Grieķija|old}} [[Grieķijas Karaliste]] (tagad {{karogs|Grieķija}})
 |             mir_dat = ''nav zināms''
 |            mir_viet =
 |             tautība = [[Grieķis]]
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|Grieķija|old}} [[Grieķija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}

sentences: [[Latvijas Kultūras akadēmija]] sadarbībā ar [[Vikipēdija:Wikimedians of Latvia User Group|Vikipēdijas latviešu valodā kopienu]] 2016. gada 11. maijā rīkoja vikidarbnīcu. Pasākuma galvenais mērķis bija radīt un uzlabot Vikipēdijas rakstus par mākslu, iesaistoties arī [[Vikipēdija:Europeana mākslas vēstures izaicinājums|''Europeana 280'' mākslas vēstures izaicinājumā]].

sentences: [[levitācija|levitē]] virs zemas [[temperatūra]]s [[Supravadītspēja|supravadītāja]]]]

sentences: '''Musoni''' ir pastāvīgs vienas sezonas [[vējš]], kura virziens mainās divreiz gadā un kuru izraisa lielas gaisa [[temperatūra]]s starpības starp sauszemi un jūru.

sentences: '''25. oktobris''' ir gada 298. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (299. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 67 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
 1921. gada darbs ''Aucassin and Nicolette'']]

sentences: '''Karagūsteknis''' ir [[persona]], parasti [[kaujinieks]], kas [[karš|kara]] apstākļos ir saņemta gūstā un nonākusi nebrīvē.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Jūlija Saņina
|          Attēls = OIFF 2014-07-11 172650 - Julia Sanina.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Jūlija Saņina Odesas starptautiskajā filmu festivālā 2014. gadā
|        Dz_vārds = Jūlija Holovaņa
|      Pseidonīms = Jūlija Saņina
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1990|10|11}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[Rokmūzika]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste, aktrise, blogere
|     Instrumenti = balss, ģitāra, bungas
|            Gadi = 2011—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = [[Sony BMG Music Entertainment]]
|   Darbojies_arī = [[The Hardkiss]] (2011—pašlaik)
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Jūlija Bebko''' (dzimusi '''Holovaņa'''; [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Юлія Олександрівна Бебко (Головань)'', dzimusi [[1990. gads|1990.]] gada [[11. oktobris|11. oktobrī]]), profesionāli pazīstama kā '''Jūlija Saņina''' (''Юлія Саніна''), ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]] un [[Ukraina]]s [[Alternatīvais roks|alternatīvā roka]] grupas ''[[The Hardkiss]]'' vadošā [[Solists|soliste]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra heksafluorīda struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = sēra (VI) fluorīds, elegāze
|           CAS numurs = 2551-62-4
|      ķīmiskā formula = SF6
|              molmasa = 146,06
|              blīvums = 6,164
|  kušanas temperatūra = -50,7 °C ([[trīskāršais punkts]])
| viršanas temperatūra = -63,8 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = 1,47 ml/100 g (pie 0 °C)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 203. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}
'''Sēra heksafluorīds''' SF6 ir [[sērs|sēra]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]], kurā sēram ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Sēra heksafluorīds ir bezkrāsaina, smaga (6 reizes smagāka par [[gaiss|gaisu]]) [[gāze]], kas ir ķīmiski inerta un cilvēkam praktiski nekaitīga. Sēra heksafluorīdu sauc arī par '''elegāzi''' (saīsinājums no ''elektriskā gāze''), jo to lieto [[elektrotehnika|elektrotehnikā]] kā izolējošu vielu. SF6 ūdenī šķīst vāji, labi šķīst [[nitrometāns|nitrometānā]].

sentences: '''Uzacis''' ({{val-la|supercilium}}) ir [[apmatojums]] uz [[seja]]s virs [[acis|acu]] dobumiem. Uzacis pasargā acis no spilgta [[apgaismojums|apgaismojuma]] un no [[sviedri|sviedru]] ietecēšanas acīs. Ar uzacīm bieži vien var izteikt dažādas [[emocijas]], piemēram, [[pārsteigums|pārsteigumu]], [[bailes]], [[aizvainojums|aizvainojumu]] un tā tālāk. Uzacīm lielu uzmanību pievērš arī [[mode]]s pasaulē, kur tās tiek raustītas vai krāsotas, lai padarītu seju skaistāku.

sentences: '''14. oktobris''' ir gada 287. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (288. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 78 dienas.

sentences: {{Commonscat|Rowers from the Spain|Spānijas airētāji}}

sentences: tiek izmantoti optiski caurspīdīgi materiāli.]]

sentences:
{{Citas nozīmes|dzejnieci|Reke|Reke}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elīza fon der Reke
|     vārds_orig = ''Elisa von der Recke''
|         attēls = 1797 Graff Porträt Elisa von der Recke anagoria.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Elīza fon der Reke (Antons Grafs, 1797)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Skaistkalne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
 (Tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksija]]
 (Tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Johans Frīdrihs Mēdems]]
Luīze Doroteja Korfa
|          brāļi = [[Kristofs Johans Frīdrihs Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|          māsas = [[Doroteja fon Mēdema|Anna Šarlote Doroteja fon Mēdema]]
|   dzīvesbiedrs = Georgs fon der Reke (1771-1781)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Elizabete (Elīza) Šarlote Konstance fon der Reke''' (''Elisabeth Charlotte Constanzia von der Recke''; dzimusi {{dat|1754|5|20}}, mirusi {{dat|1833|4|13}}) bija [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes]] [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[dzejnieks|dzejniece]] un publiciste. Viņa bija vēlākās pēdējās [[Kurzemes hercogi]]enes [[Doroteja fon Mēdema|Dorotejas]] pusmāsa un uzticības persona.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Doktors Streindžs
| color         =
| series        =
| image         = Doctor Strange Vol 4 2 Ross Variant Textless.jpg
| caption       = Komiksa ''Doctor Strange'' #2 (2016. gada janvāris) vāks bez teksta. Mākslinieks [[Alekss Ross]].
| first         =
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Stīvs Ditko]]
| portrayer     =
* [[Pīters Hutens]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
| voice         =
| lbl1          = Pilns vārds
| data1         = Stīvens Vinsents Streindžs
| lbl2          = Pirmā reize
| data2         = ''Strange Tales'' #110 (1963. gada jūlijs)
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Doktors Stīvens Streindžs''' ({{val|en|Doctor Stephen Strange}}) ir izdomāts tēls amerikāņu [[komikss|komiksos]], ko izdod ''[[Marvel Comics]]''. Tēlu izveidoja [[Stīvs Ditko]] ar [[Stens Lī|Stenu Lī]],<ref name="Vulture">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.vulture.com/2016/11/steve-ditko-doctor-strange-c-v-r.html|title= The Creator of Doctor Strange Will Not See You Now|first= Abraham|last= Reisman|date= November 16, 2016|work= [[New York (žurnāls)|New York]]}}</ref> un pirmais komikss, kurā tēls parādās ir ''Strange Tales'' #110 (1963. gada jūlijs). Doktors Streidžs kalpo kā '''Augstākais burvis''', primārais Zemes aizstāvis pret [[maģija|maģiskiem]] un mītiskiem draudiem. Streindžu izveidoja [[komiksu sudraba ēra]]s laikā, lai ieviestu ''Marvel Comics'' jaunus tēlus un [[misticisms|misticisma]] tēmas.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}

sentences: '''''Knol''''' bija ''[[Google]]'' veidots tīmekļa resurss, kura mērķis bija uzkrāt lietotāju veidotus rakstus par dažādām tēmām, tiešsaistes [[enciklopēdija]]. Publiskai lietošanai Knol tika atvērts {{dat|2008|7|23}}.

sentences:
atoma modelis]]
'''Bora atoma uzbūves modelis''' piedāvā vienkāršotu atoma uzbūves novērtējumu. Šo modeli 1915. gadā ieviesa ievērojamais dāņu fiziķis [[Nilss Bors]]. Bora modelis ir pazīstams kā "planetārais modelis". Tajā [[neitrons|neitroni]] un [[protons|protoni]] aizņem nelielu platību [[atoms|atoma]] centrā, ko dēvē par [[atoma kodols|kodolu]], bet [[elektrons|elektroni]] riņķo orbītās ap kodolu aptuveni tāpat, kā planētas riņķo ap Sauli.

sentences:
'''Himna''' ir svinīga [[dziesma]], mākslas darbs, kas ar īpašiem izteiksmes līdzekļiem pauž slavinājumu, pacilātību.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=himna Tezaurs.lv]{{Novecojusi saite}}</ref> Sākotnēji radās kā sakrāla dziesma, slavinot kādu dievību.
{{Listen
 | filename=Ein' Feste Burg.ogg
 | title=''Ein feste Burg ist unser Gott''
 | description=Pazīstama [[luterisms|luterisma]] himna
}}
Termins cēlies no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] {{gree|ὕμνος}} (''hymnos''), un tiek saistīts ar [[darbības vārds|darbības vārdu]] {{gree|ὑφαίνω}} — ‘aust’, saprotot himnu kā «uzaustu» dziesmu. Himnas kā sakrālas dziesmas pastāvējušas jau senajā [[Indija|Indijā]], kur tās bija ne tikai senākie literārie darbi, bet ieņem nozīmīgu vietu arī vēlāko laiku literatūrā.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Lemesis (kauls) |
  Latin        = Vomer |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray854.png |
  Caption      = Lemesis (kreisajā pusē) un citi deguna starpsienu veidojošie kauli. |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Švarce Elstere
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Schwarze Elster
| attēls            = Schwarze Elster Boot 0912 d3.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Švarce Elstere pie Elsterverdas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Elstra, Baucenes apriņķis, [[Saksija]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 179
| iztekas_augstums  = 317
| ietekas_augstums  = 69
| kritums           = 248
| caurtece          = 18,1
| gada_notece       =
| baseins           = 5705
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=10 | sāk_plat_s=37 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=14 | sāk_gar_m=7 | sāk_gar_s=44| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=48 | iet_plat_s=58 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=49 | iet_gar_s=57 | iet_gar_EW=E
}}
'''Švarce Elstere''' ({{val-de|Schwarze Elster}}) vai '''Čorni Halštrova''' ({{val-hsb|Čorny Halštrow}}) ir 179 km gara upe Vācijā, [[Elba]]s labā krasta pieteka. Švarce Elstere iztek [[Lauzicas augstiene|Lauzicas augstienē]], Elstras pilsētas teritorijā, Saksijā un tek caur [[Saksija|Saksijas]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas]] un [[Saksija-Anhalte|Saksijas-Anhaltes]] zemju teritorijām.

sentences:
{{Observatorijas infokaste
|name            = Urānija
|image           = Urania 3904-Christian Michelides.jpg
|caption         = Urānija saulrietā
|organization    =
|code            =
|location        = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|coords          =
|altitude        =
|weather         =
|established     = 1910
|website         = [http://www.urania-sternwarte.at/ www.urania-sternwarte.at]
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Pilsonis Keins
| attēls = Citizenkane.jpg
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Citizen Kane''
| valsts = {{USA}}
| režisors = [[Orsons Velss]]
| producents = Orsons Velss
| scenārija autors = * Orsons Velss
* [[Hermanis Mankevičs]]
| galvenajās lomās = * Orsons Velss
* [[Džozefs Kotens]]
* [[Dorotija Kamingora]]
* [[Rūta Vorika]]
* [[Everets Slouns]]
* [[Džordžš Koloriss]]
* [[Rejs Kolinss]]
* [[Agnese Morheda]]
| mūzika = [[Bernards Hermans]]
| operators =
| montāža = [[Roberts Vaizs]]
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1941|5|1}}
| ilgums = 119 minūtes
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|839 727}}<ref>{{grāmatas atsauce |url=https://books.google.com/books?id=WEJDyUCS3S4C&pg=PA65 |title=The Making of Citizen Kane, Revised Edition |first=Robert L. |last=Carringer |date=October 24, 1996 |publisher=University of California Press |via=Google Books |isbn=9780520205673 |access-date=May 3, 2020 |archive-date=November 14, 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20201114035102/https://books.google.com/books?id=WEJDyUCS3S4C&pg=PA65&hl=en |dead-url=no}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}} {{nowrap|(kopā ar pārizdošanu)}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.boxofficemojo.com/title/tt0033467/ |title=Citizen Kane (1941) |website=Box Office Mojo |access-date=January 16, 2017 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170902180643/http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=citizenkane.htm |archive-date=September 2, 2017 |dead-url=no}}</ref>
| imdb = 0033467
| izplatītājs = ''[[RKO Pictures]]''
}}
'''Pilsonis Keins''' ({{val|en|Citizen Kane}}) ir 1941. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filma. Filmas režisors un galvenās lomas tēlotājs bija [[Orsons Velss]]. Filmu nominēja [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]i deviņās kategorijās, no kurām saņēma balvu kategorijā [[Labākais oriģinālscenārijs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|"Labākais oriģinālscenārijs"]] (Orsons Velss un [[Hermanis Mankevičs]]).

sentences:
piliens turas kopā kohēzijas dēļ]]
'''Kohēzija''' ({{val|la|cohaesus}} — 'saistīts') ir divu kontaktā esošu ķīmiski vienādu [[cieta viela|cietvielu]] vai [[šķidrums|šķidrumu]] saskarvirsmu saistīšanās, ko rada molekulārie spēki. Piemēram, [[ūdens|ūdenim]] ir samērā liela kohēzija starpmolekulāro [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saišu]] dēļ. Kohēzijas un [[adhēzija]]s parādības ir [[kapilārais efekts|kapilārā efekta]] pamatā. Cietu vielu kohēzija ir būtiski lielāka nekā šķidrumu kohēzija.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Lielais Lebovskis
 | oriģinālnos = ''The Big Lebowski''
 |      attēls = Biglebowskiposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = kriminālfilma, komēdija
 |    režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels Koens]]
 |  producents = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
 |   scenārijs = [[Brāļi Koeni]]
 |     aktieri =
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Deivids Hadlstons]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Džūliana Mora]]
 |      mūzika = [[Kārters Barvels]]
 |   operators = [[Rodžers Dīkinss]]
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Working Title Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1998|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|1998|3|6|ASV|1998|4|24|Apvienotā Karaliste|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/big-lebowski-video-0|title=The Big Lebowski|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2018|11|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181103020334/http://www.bbfc.co.uk/releases/big-lebowski-video-0}}</ref>
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|46,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=biglebowski.htm|title=The Big Lebowski (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Lielais Lebovskis"''' ({{val|en|The Big Lebowski}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālkomēdija, kuras veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas atveido [[Džefs Bridžess]], [[Džons Gudmens]], [[Stīvs Bušemi]], [[Deivids Hadlstons]], [[Džons Turturo]] un [[Džūliana Mora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Commons category|Animal rights|Dzīvnieku aizstāvības ētika}}
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       attēls = Tamias_sibiricus_(eating_a3).JPG
|       valsts = Animalia
|    valsts_lv = Dzīvnieki
|         tips = Chordata
|      tips_lv = Hordaiņi
|        klase = Mammalia
|     klase_lv = Zīdītāji
|        kārta = Rodentia
|     kārta_lv = Grauzēji
|       dzimta = Sciuridae
|    dzimta_lv = Vāveres
|        cilts = Marmotini
|     cilts_lv = Murkšķi
|        ģints = Tamias
|     ģints_lv = Burunduki
|   apakšģints = Eutamias
|apakšģints_lv = Sibīrijas burunduki
| apakšģints_r = Sibīrijas burunduks
|         suga = Tamias sibiricus
|      suga_lv = Sibīrijas burunduks
|    izplatība =
{{legend|#58111a|Dabīgais izplatības areāls}}
{{legend|red|Introdukcijas izplatības areāls}}
|     binomial = Tamias sibiricus
|       autors = [[Erik Laxmann|Laxmann]], 1769
|  kategorijas = nē
|     sinonīmi =
*''Eutamias sibiricus''
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls = [[File:Kristallstruktur Zementit.png|Kristallstruktur Zementit|250px]]
Cementīta kristālrežģis
Zilā krāsā dzelzs, pelēkā krāsā ogleklis
| citi nosaukumi = dzelzs karbīds
| CAS numurs = 12011-67-5
| ķīmiskā formula = Fe3C
| molmasa = 179,55
| blīvums = 7690
| kušanas temperatūra = 1837 °C
| citi = Rašanās standartentalpija ir 25,1 kJ/mol
}}'''Cementīts''' jeb '''dzelzs karbīds''' ir [[dzelzs]] un [[Ogleklis|oglekļa]] [[ķīmiskais savienojums]], kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa [[Sakausējums|sakausējumu]] strukturālajām sastāvdaļām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cement%C4%ABts|title=cementīts|website=tezaurs.lv|access-date=08.11.2021}}</ref>

sentences: '''Holotips''' ir atsevišķs [[Organisms|organisma]] fizisks (vai ilustratīvs) paraugs, kurš, cik zināms, ir ticis izmantots formālam [[suga]]s (vai arī zemāka ranga [[Taksons|taksona]]) aprakstam. Tas ir vai nu vienīgais šāds paraugs (vai ilustrācija), vai arī viens no dažiem paraugiem, taču atzīmēts kā holotips. Saskaņā ar [[Starptautiskais zooloģiskās nomenklatūras kodekss|Starptautisko zooloģiskās nomenklatūras kodeksu]] (''ICZN'') holotips ir viens no nomenklatūras tipu veidiem. [[Starptautiskais aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodekss|Starptautiskajā aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodeksā]] (''ICN'') un (''ICZN'') tipu formulējumi ir līdzīgi pēc pielietojuma, taču nav identiski [[Terminoloģija|terminoloģijā]] vai pamatkoncepcijās.

sentences:
— vispazīstamākais korozijas piemērs.]]
'''Korozija''' (no {{val|la|corrosio}} — 'sabrukšana') ir [[metāls|metālu]], to [[sakausējums|sakausējumu]] un dažādu izstrādājumu sabrukšana apkārtējās vides ķīmiskā vai elektroķīmiskā iedarbībā.

sentences: '''Pusplakne''' ir viena no [[plakne]]s daļām, kas veidojas tad, kad [[taisne]] sadala plakni divās vienādās daļās.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 25. lpp.</ref>

sentences: '''Bio—Savāra—Laplasa likums''' (arī '''Bio—Savāra likums''') ir [[Fizika|fizikas]] likums, pēc kura aprēķina [[Līdzstrāva|līdzstrāvas]] radītā [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] [[Magnētiskā lauka indukcija|indukciju]].

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''will.i.am''}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds             = ''will.i.am''
|Attēls            = Flickr - moses namkung - Black Eyed Peas 1.jpg
|Att_izm           = 250px
|Apraksts          = Will.i.am [[2009. gads|2009]]. gadā
|Fons              = solists
|Dz_vārds          = Viljams Džeimss Adamss jaunākais
|Pseidonīms        = ''will.i.am''
|Dzimis            = {{dat|1975|3|15}}
|Miris             =
|Vieta             = {{flaga|ASV}} [[Losandželosa]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti       = [[balss]], [[basģitāra]], [[bungas]]
|Žanrs             = [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[popreps]]
|Nodarbošanās      = dziedātājs, producents, aktieris
|Gadi              = [[1992]]—pašlaik
|Izdevējkompānija  = ''[[Ruthless Records|Ruthless]]'', ''[[BBE Records|BBE]]'', ''[[A&M Records|A&M]]'', ''[[Interscope Records|Interscope]]'',
''will.i.am Music Group''
|Darbojies_arī     = ''[[The Black Eyed Peas]]''
|Mlapa             = [https://will.i.am will.i.am]
|Dzimums           = V
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|'''1206. gada Salaspils aplenkumu'''|Kauja pie Salaspils|Kauja pie Salaspils}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1206. gada Salaspils aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika uz dienvidaustrumiem no Rīgas.
|date=[[1206]]. gada vasara vai rudens
|place= [[Salaspils]]
|result=[[Polocka]]s un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] karavīri nespēja ieņemt Salaspili un atteicās no uzbrukuma Rīgai
|combatant1= ''' [[Polocka]]s un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] zemju karaspēks'''
|combatant2='''[[krustneši|Vācu krustneši]]<br /> [[Salaspils]] [[līvi]]'''
|commander1=[[Polockas kņazs]] [[Vladimirs Vseslavičs]]
|commander2=
|strength1=
|strength2=20 krustnešu, nezināms skaits līvu
|casualties1=
|casualties2=Gevehards, Livonijas bīskapa pārvaldnieks
}}
'''Salaspils aplenkums''' bija turpinājums 1206. gada [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karu]] sākuma posma karam starp krustnešiem un to sabiedrotajiem zemgaļiem pret [[Daugavas līvi|Daugavmalas]] un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] [[līvi]]em. Līvu meslu kungs [[Polockas kņazi|Polockas kņazs]] [[Vladimirs (Polockas kņazs)|Vladimirs]] uzbruka krustnešu kontrolētajām [[Ikšķile]]s un Salas pilīm Daugavas lejtecē un 11 dienas aplenca [[Salaspils|Salas]] pili. Uzbrukumā piedalījās Turaidas līvi, bet [[leti]] nepakļāvās Polockas kņaza aicinājumam. Aptuveni 20 krustnešu un pilī patvērušos līvu veiksmīgi izturēja krievu un turaidiešu karaspēka aplenkumu.<ref>[[Indriķa Livonijas hronika]], X 12</ref>

sentences:
'''Universālā decimālā klasifikācija''' jeb '''UDK''' ir plaši izplatīta informācijas klasifikācijas sistēma ar decimālo numurēšanu.
Tā dēvēta arī par Briseles klasifikācijas sistēmu bibliotēkām. Šī starptautiskā sistēma pirmo reizi publicēta 1905. gadā, vēlāk tika tulkota daudzās valodās<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://omega.rtu.lv/dedicate/sample/cilc/SK.htm |title=Sistemātiskais kartīšu katalogs<!-- Bota izveidots nosaukums- --> |access-date={{dat|2011|10|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120804002141/http://omega.rtu.lv/dedicate/sample/cilc/SK.htm |archivedate={{dat|2012|08|04||bez}} }}</ref>

sentences:
'''Spekke''' var būt:
* [[Arnolds Spekke]] — latviešu filologs, vēsturnieks, diplomāts;
* [[Vija Spekke]] — latviešu māksliniece.

sentences:
{{infokaste+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Markantonio Kanīni''' (''Marcantonio Canini''; [[1622]]. — [[1669]].) bija [[itāļi|itāļu]] gleznotājs un skulptors. Viņa slavenākie darbi ir [[Sv. Domeniks|Sv. Domenika]], [[Sv. Siksts|Sv. Siksta]] statujas un ''[[Santi Domenico e Sisto]]'' fasāde Romā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=H2O2
|molmasa=34
|blīvums=1400
|kušanas temperatūra=262,15 K (-11 °C)
|viršanas temperatūra=423,35 K (150,2 °C)
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Simona de Bovuāra
|          vārds_orig =''Simone de Beauvoir''
|              attēls =Simone de Beauvoir.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1908
|          dz_mēnesis =1
|            dz_diena =9
|            dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
|              m_gads =1986
|           m_mēnesis =4
|             m_diena =14
|             m_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
|           pilsonība ={{FRA}}
|             tautība =
|            paraksts = Simone de Beauvoir (signature).jpg
|               skola =[[feminisms]], [[eksistenciālisms]], [[marksisms]]
|           intereses =[[politika]], [[feminisms]], [[ētika]], [[fenomenoloģija]]
|              idejas =
|          alma_mater =[[Sorbonna]], [[Augstākā normālskola]] (''École Normale Supérieure'')
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Renē Dekarts|Dekarts]], [[Mērija Volstonkrafta|Volstonkrafta]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Edmunds Huserls|Huserls]], [[Sērens Kirkegors|Kirkegors]], [[Martins Heidegers|Heidegers]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Žans Pols Sartrs|Sartrs]], [[marķīzs de Sads|de Sads]]
|          ietekmējis =[[Dzudīte Batlere|Batlere]], [[Albērs Kamī|Kamī]], [[Žans Pols Sartrs|Sartrs]], [[Kamilla Pālija|Pālija]], [[Betija Frīdana|Frīdana]], [[Adrienna Riča|Riča]], [[Žermēna Grīra|Grīra]]
|               darbi ="Otrs dzimums" (''Le deuxième sexe'', 1949)
|              valoda =[[franču valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Devītie vārti
| operators =
| attēls = Ninth gate ver3.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, šausmu filma
| režisors = [[Romans Polaņskis]]
| producents = Romans Polaņskis
| scenārijs = * [[Džons Braundžons]]
* Romans Polaņskis
* [[Enrike Urbizu]]
| aktieri = * [[Džonijs Deps]]
* [[Lēna Olina]]
* [[Frenks Landžella]]
* [[Džeimss Ruso]]
* [[Džeks Teilors]]
* [[Emanuela Senjē]]
| mūzika = [[Vojcehs Kilars]]
| oriģinālnos = ''The Ninth Gate''
| studija = ''[[Canal+]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''BAC Films''
* ''Araba Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1999|8|25|Francija|1999|8|27|Spānija}}
| ilgums = 133 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ESP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|38 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|58,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1533511169/|title=The Ninth Gate |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|7}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Devītie vārti"''' ({{Val|en|The Ninth Gate}}) ir 1999. gada [[Francija]]s un [[Spānija]]s mistiska [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Romans Polaņskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Lēna Olina]], [[Frenks Landžella]], [[Džeimss Ruso]], [[Džeks Teilors]] un [[Emanuela Senjē]]. Filma ir balstīta uz [[Arturo Peress Reverte|Arturo Peresa Revertes]] 1993. gada romāna "[[Dimā klubs jeb Rišeljē ēna]]".

sentences:
s un pilsoņu zvēresta pieņemšana sabombardētajā Rātslaukumā 1710. gada jūlijā]]
'''1710. gada Vidzemes un Igaunijas kapitulācija''' jeb '''Vidzemes bruņniecības un Rīgas pilsētas kapitulācijas''' ({{val|de|Die Capitulationen der livländischen Ritter- und Landschaft und der Stadt Riga}}) bija agrāk [[Zviedrija]]i pakļauto [[Zviedru Vidzeme|Livonijas]] un [[Zviedru Igaunija|Igaunija]]s provinču bruņniecību un pilsētu pašpārvaldes institūciju rātes un [[ģilde|ģilžu]] padošanās [[Krievijas cariste|Krievijas caram]] [[Pēteris I|Pēterim I]]. Vidzemes kapitulācijas parakstīja 1710. gada 15. (4.) jūlijā un Igaunijas kapitulācijas 1710. gada 10. oktobrī (29. septembrī).
Kapitulācijas akti bija viens no [[Baltija]]s guberņu autonomijas pamatojumiem 18. un 19. gadsimtā līdz imperatora [[Aleksandrs III Romanovs|Aleksandra III]] valdīšanas laikā sāktajai [[Baltijas pārkrievošana]]s politikai.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Halīts
|        attēls =
|         klase = [[Halogenīdu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 3.AA.20
|   ķīm_formula = Nātrija hlorīds - NaCl
|     singonija = [[Kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Visbiežāk - bezkrāsas, balts, gaišzils, dzeltens, sarkans  utt
|        svītra = Balta
|      habituss = Pārsvarā kubi un masīvos nogulumiežos, kā arī granulēti, šķiedrveida un kompakti
|     skaldnība = Ļoti laba, kubiska
|        lūzums = Gliemežnīcas
|       cietība = 2
|       spīdums = Stikla
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
| laušanas_koef = 1,544
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,1-2,2
}}
'''Halīts''' (gr. ''ἅλς'' — sāls) jeb '''akmenssāls''' ir [[Hlorīdi|hlorīdu]] klases [[minerāls]] ar [[Nātrija hlorīds|nātrija hlorīda]] (NaCl) kristālisko formu. Minerāla kristālķīmiskajā struktūrā ir seši [[Nātrijs|nātrija]] [[katjoni]], kas iekļauj [[Hlors|hlora]] [[Anjoni|anjonu]]. Veido kubisku [[Singonija|singoniju]] un [[telpiskā grupa|telpisko grupu]] Fm3m. Ļoti labi šķīst ūdenī.<ref>{{LPE|4|10}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ķire
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         = [[Akmene (Ķires satekupe)|Akmene]], [[Šēlupīte]]
| ieteka            = [[Acupīte]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=49| sāk_plat_s=04| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=37| sāk_gar_s=21| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=52| iet_plat_s=36| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=29| iet_gar_s=28| iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   ={{LAT}}
| tek_caur          =
| garums            = 14
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 22
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 115
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Andrupīte]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Ķire''' (arī '''Kira''', '''Ķira''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95209 |title=Informācija par objektu: Ķire |accessdate={{dat|2016|07|17||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[upe]] [[Latvija|Latvijā]], [[Acupīte]]s kreisā krasta pieteka [[Valkas novads|Valkas]] un [[Valmieras novads|Valmieras]] novados. Sākas satekot [[Akmene (Ķires satekupe)|Akmene]]i un [[Šēlupīte]]i pie [[Kārķi]]em. Tek pa līdzenu apvidu rietumu—ziemeļrietumu virzienā, upes gultne visā garumā regulēta. Ietek Acupītē augšpus [[Naukšēni]]em.<ref>{{Latvijas daba|3|65}}</ref> Lielākā pieteka ir [[Andrupīte (Ķires pieteka)|Andrupīte]]. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir [[Nurmi (ciems)|Nurmi]] un [[Kārķi]]. Upi divas reizes šķērso autoceļš [[P22]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|binomial=Scirpus radicans|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Scirpus radicans sl35.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|kategorijas=nē|ģints_lv=Meldri|ģints=Scirpus|suga=Scirpus radicans|autors=Schkuhr|suga_lv=Sakņojošais meldrs}}
'''Sakņojošais meldrs''' ({{val|la|Scirpus radicans}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir nevienmērīgi izplatīta [[Eirāzija|Eirāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] sakņojošais meldrs ir sastopams reti un nevienmērīgi: galvenokārt [[Rīga]]s un [[Cēsis|Cēsu]] apkaimē un valsts dienvidaustrumu daļā, ezeru un upju palienēs.

sentences: '''Ķīmija''' ({{val|el2|chēmia, chēmeia}} — ‘metālu sakausēšanas māka’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=421}}</ref> ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta [[viela|vielu]] [[ķīmiskais sastāvs|sastāvu]], [[ķīmiskās īpašības|īpašības]], [[ķīmiskās pārvērtības|pārvērtības]] un [[ķīmiskās parādības|parādības]], kas saistītas ar šīm pārvērtībām, izstrādā racionālas vielu iegūšanas un pārstrādes metodes. Tā ir viena no nozīmīgākajām un plašākajām [[dabaszinātne|dabaszinātnēm]].

sentences: '''Datora pielāgošana cilvēkiem ar īpašām vajadzībām''' (jeb '''datora pieejamība''' {{val|en|computer accessibility}}) ir [[dators|datorsistēmas]] pieejamību visiem cilvēkiem neatkarīgi no [[invaliditāte]]s veida vai traucējumu smaguma pakāpes. Termins "pieejamība" visbiežāk tiek lietots, atsaucoties uz specializētu aparatūru vai [[programmatūra|programmatūru]], vai abu kombināciju, kas paredzēta, lai persona ar invaliditāti vai traucējumiem varētu izmantot datoru. Datoru pieejamībai bieži ir tieša pozitīva ietekme uz cilvēkiem ar invaliditāti.

sentences: '''Bungādiņa''' ({{val-la|membrana tympani}}) ir plāna [[membrāna]], kas atrodas ārējās dzirdes ejas iekšējā galā. Tā atdala [[Ārējā auss|ārējo ausi]] no [[vidusauss]]. No bungādiņas ārējās dzirdes ejas puses to veido daudzslāņu plānais [[Epitēlijs|epitēlijs]], no pretējās (vidusauss) puses — vienslāņa epitēlijs.<ref name="EuroLab"/> Kad [[Skaņas vilnis|skaņas viļņi]] sasniedz bungādiņu, tā sāk svārstīties. Bungādiņa savukārt svārsta āmuriņu (vienu no [[vidusauss]] dzirdes kauliņiem), pie kā piestiprinās bungādiņa.<ref name="EuroLab"/>

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Plants.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| binomial=Plantae <small>([[Haeckel]], 1866)</small>
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Bryophyte|Pirmsvasas augi}}
* {{TaksoSaite|Pteridophytes|Sporaugi}}
* {{TaksoSaite|Spermatophytes|Sēklaugi}}
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''État indépendant du Congo''
|nosaukums_latv_val  = Kongo Brīvvalsts
|sugasvārds          = Kongo Brīvvalsts
|
|kontinents          = Āfrika
|reģions             = Kongo
|valsts              = Kongo Demokrātiskā Republika
|laikmets            = Jaunais Imperiālisms
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = Monarhija
|
|
|
|
|gads_sākums         = 1885
|gads_beigas         = 1908
|
|event_start = [[Berlīnes konference]]
|date_start  =
|event_end   = Beļģijas aneksija
|date_end    = 15. novembris
|
|event1      =
|date_event1 =
|event2      =
|date_event2 =
|event3      =
|date_event3 =
|event4      =
|date_event4 =
|
|event_pre   =
|date_pre    =
|event_post  =
|date_post   =
|
|
|p1          = Starptautiskā Kongo savienība
|flag_p1     = Flag of Congo Free State.svg
|image_p1    =
|p2          =
|flag_p2     =
|p3          =
|flag_p3     =
|p4          =
|flag_p4     =
|p5          =
|flag_p5     =
|s1          = Beļģu Kongo
|flag_s1     = Flag of Congo Free State.svg
|image_s1    =
|s2          =
|flag_s2     =
|s3          =
|flag_s3     =
|s4          =
|flag_s4     =
|s5          =
|flag_s5     =
|
|image_flag    = Flag of Congo Free State.svg
|flag          = Kongo Demokrātiskās Republikas karogs
|flag_type     = Kongo brīvvalsts karogs
|
|image_coat    =Coat_of_arms_of_the_Congo_Free_State.svg
|symbol        = Kongo Demokrātiskās Republikas ģerbonis
|symbol_type   = Kongo brīvvalsts ģerbonis
|
|image_map     = LocationCongoFreeState.png
|image_map_caption  =
|
|galvaspilsēta = [[Boma]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto   = ''Travail et progres''
no franču valodas:Darbs un attīstība
|national_anthem  =
|kopīgas_valodas  =
|reliģija         =
|nauda            =
|
|
|leader1      = Beļģijas Leopolds II
|leader2      =
|leader3      =
|leader4      =
|year_leader1 =
|year_leader2 =
|year_leader3 =
|year_leader4 =
|title_leader = Valdnieks un saimnieks
|representative1      =
|representative2      =
|representative3      =
|representative4      =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1      =
|deputy2      =
|deputy3      =
|deputy4      =
|year_deputy1 =
|year_deputy2 =
|year_deputy3 =
|year_deputy4 =
|title_deputy =
|
|
|legislature  =
|house1       =
|type_house1  =
|house2       =
|type_house2  =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1    =
|stat_platība1 =
|stat_pop1     =
|stat_year2    =
|stat_platība2 =
|stat_pop2     =
|stat_year3    =
|stat_platība3 =
|stat_pop3     =
|stat_year4    =
|stat_platība4 =
|stat_pop4     =
|stat_year5    =
|stat_platība5 =
|stat_pop5     =
|footnotes     =
}}
'''Kongo Brīvvalsts''' ({{val|fr|État indépendant du Congo}}) bija [[Beļģija]]s karaļa [[Leopolds II (Beļģija)|Leopolda II]] personīgs valdījums [[Āfrika|Āfrikā]], tagadējās [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo Demokrātiskās Republikas]] teritorijā, kas pastāvēja no [[1885]]. līdz [[1908]]. gadam.

sentences:
(''Lumbricus terrestris'')]]
'''Tārpi''' (''Vermes'') ir novecojis [[dzīvnieki|dzīvnieku valsts]] (''Animalia'') [[tips]], ko kādreiz sistemātikā ieviesa [[Kārlis Linnejs]]. Jau kopš [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigām šis iedalījums sistemātikā vairs netiek lietots.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Wayback Machine''''' ir digitāls [[Internets|Tīmekļa]] arhīvs un citas informācijas krātuve, rakstīta [[Java (valoda)|Java]] un [[Python]] programmēšanas valodās. 2001. gadā to izveidoja bezpeļņas organizācija ''[[Internet Archive]]'', kas atrodas [[Sanfrancisko]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. [[Alexa Internet|Aleksas]] Tīmekļa vietņu pasaules reitingā šī vietne 2019. gada sākumā bija 253. vietā.<ref name="alexa">{{Tīmekļa atsauce |title=Archive.org Traffic, Demographics and Competitors - Alexa |url=https://www.alexa.com/siteinfo/archive.org |website=alexa.com |accessdate=4 February 2019 |archive-date={{dat|2020|05|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200518192525/https://www.alexa.com/siteinfo/archive.org }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Zilupes rajons]]
[[Kategorija:Istras pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Enriko Karūzo
|      Vārds_orig = ''Enrico Caruso''
|          Attēls = Enrico Caruso XV.png
|         Att_izm = 180px
|        Apraksts = Enriko Karūzo 1907. gadā
|        Dz_vārds =
|          Dzimis = {{dat|1873|2|25}}
|        Vieta_dz = [[Neapole]], [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|1921|8|2|1873|2|25}}
|        Vieta_mr = [[Neapole]], [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]
|     Instrumenti = balss
|           Žanrs = [[opera]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātājs]]
|            Gadi = 1895–1921
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
[[File:Lucia di Lammermoor (1908).webm|thumb|thumbtime=1|''Lucia di Lammermoor'' (1908).]]
'''Enriko Karūzo''' (''Enrico Caruso'', {{izrunā|enˈriːko kaˈruːzo}}; dzimis {{dat|1873|2|25}}, miris {{dat|1921|8|2}}) bija itāliešu operdziedātājs ([[tenors]]). Viņš uzstājās [[Eiropa]]s un [[Amerika]]s slavenākajos operteātros un tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta sākuma pazīstamākajiem tenoriem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://publicdomainreview.org/2012/02/13/almost-as-good-as-presley-caruso-the-pop-idol/|title=Almost as good as Presley: Caruso the pop idol|publisher=Public Domain Review|access-date={{dat|2015|01|07||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20141222030851/http://publicdomainreview.org/2012/02/13/almost-as-good-as-presley-caruso-the-pop-idol/|archivedate={{dat|2014|12|22||bez}}}}</ref> Karūzo bija viens no pirmajiem dziedātājiem, kura balss ierakstīta [[Gramofons|gramofonā]]. Lielākā daļa no viņa 290 ierakstiem<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.gramophone.co.uk/musicians/artist/enrico-caruso-51929?pmtx=green-red|title=Enrico Caruso|publisher=Gramophone}}</ref> mūsdienās pieejami [[Kompaktdisks|CD]] un digitālā formātā.

sentences: '''Anaboliskie steroīdi''', '''androgēnie anaboliskie steroīdi''' jeb '''AAS''' ir [[steroīdi|steroīdu]] klases [[hormoni]], kas uzskatāmi par vīriešu dzimumhormonu, galvenokārt [[testosterons|testosterona]], atvasinājumiem.  Tie šūnās pastiprina [[olbaltumvielu biosintēze|olbaltumvielu sintēzi]], kā rezultātā ir novērojams [[šūnaudi|šūnaudu]] pieaugums, īpaši [[muskuļi|muskuļos]], slāpekļa, fosfora un kalcija aizture organismā, kaulu lūzumu ātrāka saaugšana.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Eleanora Patersone
| vārds_orig = ''Eleanor Patterson''
| attēls = Eleanor Patterson.jpg
| att_izm =
| paraksts = Eleanora Patersone 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1996|5|22}}
| dz_viet = {{vieta|Austrālija|Viktorija|Līngeta|2s=Viktorija (Austrālija)}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{AUS}}
| tautība =
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērvienība|cm=182}}
| svars = {{mērvienība|kg=65}}
| iesauka =
| izglītība = <!------ Profesionālā informācija ------>
| disc = [[augstlēkšana]]
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris =
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = 2,02 (2022)
| PR1_d = Augstlēkšana
| PR2 =
| PR2_d =
| PR3 =
| PR3_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums = S
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas = jā
| headercolor =
| medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{AUS}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Augstlēkšana}}
{{MedalSilver|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|Belgrada 2022|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Nāciju Sadraudzības spēles]]}}
{{MedalGold|Glāzgova 2014|Augstlēkšana}}
{{MedalSilver|Birmingema 2022|Augstlēkšana}}
}}
'''Eleanora Patersone''' ({{val|en|Eleanor Patterson}}; dzimusi {{dat|1996|5|22}}) ir [[Austrālija]]s [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās. Viņa ir [[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2022. gada pasaules čempione]].

sentences: '''Ornitopters''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''ornithos'' "putns" un ''pteron'' "spārns") ir [[gaisa kuģis]], kas [[lidošana|lido]] vicinot tā [[spārns|spārnus]]. Konstruktori parasti mēģina imitēt [[putns|putnu]], [[sikspārnis|sikspārņu]] un [[kukainis|kukaiņu]] spārnu vicināšanu lidojuma laikā. Ir divu veidu ornitopteri — tie, kurus darbina dzinējs un tie, kurus darbina [[pilots|pilota]] muskuļu spēks.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Batanas salas
|attēls              = Marlboro Hills, Uyugan, Batanes.jpg
|attēla paraksts     = Batanas sala ar Irajas kalnu fonā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Lusona
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Batan Islands''
|izvietojums         = [[Lusonas šaurums]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]]
|latd= 20 |latm= 35 |lats= |latNS=N
|longd= 121 |longm= 54 |longs= |longEW=E
|platība             = 219
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Iraja
|augstums            = 1008
|salu skaits         = 10
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Kagajanas Ieleja]]
|valsts adm vienības tips1  = Province
|valsts adm vienība1        = [[Batanesa]]
|iedzīvotāji         = 18 831 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 93
|pamatiedzīvotāji    = [[ivatani (tauta)|ivatani]]
|valsts lielpilsēta  = [[Basko]]
|piezīme =
}}
'''Batanas salas''' ({{val|fil|Kapuluang ng Batan}}, {{val|en|Batan Islands}}) ir [[Filipīnas|Filipīnām]] piederošs arhipelāgs [[Lusonas šaurums|Lusonas šaurumā]]. Administratīvi ietilpst [[Kagajanas Ieleja]]s reģiona [[Batanesa]]s provincē, kur iedalās sešās municipalitātēs. Apdzīvo [[ivatani (tauta)|ivatani]] un lielākā apdzīvotā vieta ir provinces galvaspilsēta [[Basko]].

sentences: '''Kālis''' ir sakņu dārzenis, kas attīstās ''Brassica napus'' pasugas augiem. Kālis ir ļoti tuvi radniecīgs ar [[Rapsis|rapsi]], kas ir cita ''Brassica napus'' pasuga''.'' Kāļi radās kā [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīds]] starp [[Dārza kāposts|kāpostiem]] (''Brassica oleracea'') un [[Rācenis|rāceņiem]] (''Brassica rapa''). To saknes tiek plaši lietotas uzturā un arī lapas ir ēdamas. Gan saknes, gan lapas izmanto arī kā [[Mājlops|mājlopu]] barību.

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums =
|               vārds =Vesels fon Freitāgs-Loringhofens
|          vārds_orig =''Wessel Freiherr Freytag von Loringhoven''
|              attēls = Vesels fon Freitāgs-Loringhofens.jpeg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1899
|          dz_mēnesis =11
|            dz_diena =22
|            dz_vieta =[[Lielbornes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads =1944
|           m_mēnesis =7
|             m_diena =26
|             m_vieta =[[Mamerki|Mauervalde]], {{flaga|Vācija|Nazi}} [[Trešais reihs]]
(tagad [[Vengoževo apriņķis]] {{POL}})
|           pilsonība =
|             tautība =[[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|              pakāpe = [[pulkvedis]] (''Oberst'')
|      dienesta_laiks =
|              valsts = {{LAT}}
{{flaga|Vācija|Nazi}} [[Trešais reihs]]
|           struktūra =
|             vienība =
|        nodarbošanās =
|           komandēja =
|              kaujas = [[Latvijas brīvības cīņas]], [[Otrais pasaules karš]]
|         apbalvojumi =
|           izglītība =
|          cits_darbs =
}}

sentences: '''Programmētājs''' ir [[speciālists]], kas [[Programmēšana|izstrādā programmas]] automātiskām iekārtām un ierīcēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/programm%C4%93t%C4%81js|title=programmētājs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-01-27}}</ref> Programmētājs pārzina [[programmēšanas valoda]]s un [[datu struktūras]], izstrādā programmatūru atbilstoši prasību specifikācijai, organizē un vada programmētāju darba grupu, pilnveido savas zināšanas un prasmes. Programmētājs var specializēties programmu izstrādē, uzturēšanā, uzlabošanā vai testēšanā vai arī kļūt par kādas [[programmēšanas valoda]]s ekspertu. Programmētājs var strādāt gan kā [[Pašnodarbinātais|pašnodarbināta]] persona, gan kā darbinieks dažādos uzņēmumos. Programmētāji izmanto [[Dators|datoru]], speciālas [[datorprogramma]]s un dažādus datu nesējus, lieto dažādas [[operētājsistēma]]s un [[programmēšanas valoda]]s, izmanto [[Tehnika|biroja tehniku]]. Strādā biroja telpās, taču var veikt darbu arī neizejot no mājām — izmantojot internetu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.profesijupasaule.lv/programmetajs|title=Programmētājs {{!}} Profesiju pasaule|website=www.profesijupasaule.lv|access-date=2022-01-27}}</ref>

sentences: '''Bezdūmu pulveris''' ir [[šaujampulveris|šaujampulvera]] veids, kas galvenokārt sastāv no plastificētas [[nitroceluloze]]s.<ref name="MJSV">Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 133. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref> Ir arī bezdūmu pulveri, kas satur [[nitroglicerīns|nitroglicerīnu]], kā arī jauktie pulveri. Trīskomponentu bezdūmu pulveris satur vēl arī [[nitroguanidīns|nitroguanidīnu]]. Visbiežāk tomēr izmanto modificēta [[piroksilīns|piroksilīna]] (sprāgstvielas uz nitrocelulozes bāzes) bezdūmu pulveri. Atšķirībā no [[dūmu pulveris|dūmu pulvera]], bezdūmu pulverim sadegot nerodas cietas daļiņas ([[dūmi]]), jo veidojas tikai [[oglekļa dioksīds]], [[slāpeklis]] un [[ūdens]] tvaiki. Bezdūmu pulveri vienmēr izgatavo dažādas formas granulu veidā, pie kam lielāka kalibra ieročiem paredzētas lielākas un sarežģītākas formas granulas. [[Lielgabals|Lielgabaliem]] paredzētās granulas var būt pat rokas pirksta izmēra cilindri, kam pa garenasi izveidoti vairāki caurumi. Savukārt [[pistole|pistoļu]] patronām domātās granulas ražo sīku pārslu veidā, ar pēc iespējas lielāku virsmas laukumu.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2472''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2472''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Kobalt-M]]
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = [[Jantar'-4K2M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[CSKB Progress]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|6|27|SK}} 16:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Sojuz-U]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2011
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~120 dienas
| Beigu_gads             = 2011
| Beigu_datums           = {{dat|2011|10|24|SK}}
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-028A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2011" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 81,39°
| Periods                = 90,07 min
| Apoapsīda              = 339 km
| Periapsīda             = 217 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[Kosmos-2462]]
| KA_nāk                 = [[Kosmos-2480]]
}}
'''Kosmos-2472''' (''Космос-2472'') ir [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2011. gada jūnijā.

sentences: '''Nitrēšana''' ir [[nitrogrupa|nitrogrupu]] ievadīšana molekulās (parasti [[organiskās vielas|organiskajos savienojumos]]). Nitrējot iegūst [[nitrosavienojumi|nitrosavienojumus]] un [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]]. Šādā veidā iegūtās vielas parasti vai nu ir [[sprāgstviela]]s, vai arī tās var izmantot par sprāgstvielu komponentiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dīlere
| operators =
| attēls = La Daronne 2020 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Žans Pols Saloms]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Izabella Ipēra]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Daronne''
| studija = * ''Les Films du Lendemain''
* ''La Boétie Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''La Pacte''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|16}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9288726/|title=Mama Weed (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dīlere"''' ({{Val|fr|La Daronne}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Francija]]s kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Žans Pols Saloms]]. Filmā galveno lomu atveido [[Izabella Ipēra]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Queensland Lungfish (Neoceratodus forsteri).jpg
| att_nosaukums = [[Austrālijas ragzobe]] (''Neoceratodus forsteri'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Dipnotetrapodomorpha
|      klase_lv = Ripidistveidīgās
|    apakšklase = Dipnomorpha
| apakšklase_lv = Plaušzivis
|  apakšklase_r = Divējādelpojošās zivis
|     virskārta = Ceratodontae
|  virskārta_lv = Divējādelpojošās zivis
|    iedalījums =
* †{{TaksoSaite|Dipteridiformes|Dipterīdveidīgās}}
* {{TaksoSaite|Ceratodontiformes|Ragzobzivjveidīgās}}
|      binomial = Ceratodontae
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Dipnoi''
}}

sentences:
s. Apakšējai vielai ir lielāka viskozitāte nekā augšējai vielai]]
'''Fluīds''' ({{val|la|fluidus}} — ‘tekošs’) jeb '''plūstoša viela''' [[fizika|fizikā]] ir [[viela]], kas pie [[bīdes deformācija]]s sāk plūst (deformējas). Pie plūstošām vielām pieder [[šķidrums|šķidrumi]], [[gāze]]s, [[plazma]] un atsevišķas plastiskas [[cieta viela|cietas vielas]]. Ar fluīdu pētniecību nodarbojas [[hidrodinamika|hidrodinamikā]] un [[aerodinamika|aerodinamikā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
]]
'''Islāms Azerbaidžānā''' ir dominējoša [[reliģija]] valstī. 2009. gadā aptuveni 99,2 % [[Azerbaidžāna]]s iedzīvotāju bija [[musulmaņi]], no tiem aptuveni 85 % ir [[Šiītu islāms|šiīti]], bet pārējie 15 % ir [[Sunnītu islāms|sunnīti]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://berkleycenter.georgetown.edu/resources/azerbaijan|title=Azerbaijan|website=web.archive.org|access-date=2023-05-08|date=2015-07-17|archive-date=2019-01-05|archive-url=https://web.archive.org/web/20190105185630/https://berkleycenter.georgetown.edu/users/sign_in}}</ref>

sentences: {{cita nozīme|pusvadītāju diodēm|vienkāršāko elektronu lampu ar diviem elektrodiem|diode (elektronu lampa)}}

sentences:
ir proletariāta diktatūras idejas autors.]]
'''Proletariāta diktatūra''' ir termins, kas [[marksisms|marksismā]] apzīmē pārejas perioda varu valstī no [[kapitālisms|kapitālisma]] uz [[sociālisms|sociālismu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Slepkava manī
| attēls                   = Killer inside me 2010 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Killer Inside Me''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Maikls Vinterbotoms]]
| producents               = [[Bredfords L. Šlī]]
| scenārija autors         = [[Džons Kurans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Keisijs Afleks]]
| mūzika                   =
* [[Melisa Parmentere]]
* [[Džoels Kedberijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Revolution Films]]''
* ''[[Hero Entertainment]]''
* ''[[Indion Entertainment Group]]''
| izplatītājs              =
* ''[[IFC Films]]''
* ''[[Icon Entertainment International]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|6|18|ASV|2010|12|3|Latvija|}}
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010|title=The Killer Inside Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 13, 2018|archive-date={{dat|2019|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401112125/http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]13 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=killerinsideme.htm|title=The Killer Inside Me (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 13, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]4 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Slepkava manī"''' ({{val|en|The Killer Inside Me}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kura balstīta uz Džima Tompsona tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors ir [[Maikls Vinterbotoms]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Keita Hadsone]], [[Bills Pulmans]] un [[Keisijs Afleks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
kālija hroma alauna kristāls]]
'''Alauns''' ir tādu [[sērskābe]]s [[dubultsāls|dubultsāļu]] [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] triviālais nosaukums, kuru sastāvā ir vienvērtīgu un trīsvērtīgu metālu [[jons|joni]].<ref>''Ilustrētā svešvārdu vārdnīca''. Rīga : Avots, 2005, 35. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> Vienvērtīgā metāla vietā var būt arī [[amonija jons]]. Alauni kristalizējas [[oktaedrs|oktaedrisku]] kristālu veidā. Vairums alaunu ir bezkrāsaini, izņemot tos alaunus, kuru sastāvā ir tādi krāsaini katjoni kā [[dzelzs]] vai hroma joni.

sentences: '''Gravitācijas kolapss''' ir ārkārtīgi strauja [[zvaigzne]]s saspiešanās savu [[gravitācija]]s spēku ietekmē evolūcijas beigu stadijā, kad zvaigznē beigušās [[kodolreakcija]]s un [[gāze]]s [[spiediens]] vairs nespēj līdzsvarot gravitācijas spēku. Tā rezultātā izveidojas [[baltais punduris]], [[neitronu zvaigzne]] vai [[melnais caurums]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Tele2 Baltic Beach Party''''' bija viens no lielākajiem [[izklaide]]s pasākumiem [[Latvija|Latvijā]]. Kopš [[2001. gads|2001]]. gada, tas reizi gadā norisinājās [[Baltijas jūra]]s krastā, Liepājā. No [[2001. gads|2001]]. līdz [[2004]]. gadam pasākuma nosaukums bija '''''Caines Beach Party'''''. Katru gadu tas notika [[Liepāja]]s pludmalē. Pasākuma galvenie organizatori bija [[brāļi Mediņi]]. [[2007. gads|2007]]. gadā festivālu apmeklēja aptuveni 60 000 cilvēku,<ref>[http://diena.lv/lat/izklaide/festivali/baltic-beach-party-varetu-apmeklet-ap-50-tukstosiem-cilveku Baltic Beach Party varētu apmeklēt ap 50 tūkstošiem cilvēku], Diena.lv (24.07.2008), informācija iegūta 27.07.2008</ref> kas radīja pilsētas veikalu, ēdināšanas uzņēmumu un viesnīcu pārslodzi. [[2008. gads|2008]]. gadā festivāls norisinājās 25. un 26. jūlijā<ref>[http://www.diena.lv/lat/izklaide/festivali/sakas-tele2-baltic-beach-party Sākas Tele2 Baltic Beach Party], Diena.lv (25.07.2008), informācija iegūta 27.07.2008</ref> ar pašā jūras krastā uzstādītām divām estrādēm, atrakciju karuseļiem, daudzām āra kafejnīcām un citu dažādu izklaides pasākumu teltīm.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 42
 | lv  = Četrdesmit divi
}}

sentences:
{{Sporta infokaste
 |   nosaukums = Krikets
 |      attēls = Cricketer bowled.jpg
 |     att_izm = 235px
 |    apraksts =
 |   savienība = {{nobr|[[Starptautiskā Kriketa padome]]}}
 |     pirmais = 16. gadsimts, {{ENG}}s dienvidi
 | reģistrētie =
 |       klubi =
 |     komanda = 11 spēlētāji komandā
 | kategorijas = [[komandu sports]], [[nūjas un bumbiņas spēles|nūjas un bumbiņas spēle]]
 |   ekipējums = [[kriketa bumbiņa]], [[kriketa nūja]], [[kriketa vārti]]
 |    kontakts = nē
 |   olimpisks = [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gadā]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanās gaismas
| operators =
| attēls = Red Lights FilmPoster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Rodrigo Kortess]]
| producents = * Rodrigo Kortess
* Adrians Gverra
| scenārijs = Rodrigo Kortess
| aktieri = * [[Kilians Mērfijs]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Tobijs Džonss]]
* [[Džoelija Ričardsone]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Leonardo Sparalija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Red Lights''
| studija = * ''Nostromo Pictures''
* ''Cindy Cowan Entertainment''
* ''Antena 3 Films''
* ''Televisió de Catalunya''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Millennium Entertainment''
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|1|20|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|3|2|Spānija}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{ESP}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1748179/|title=Red Lights (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanās gaismas"''' ({{Val|en|Red Lights}}) ir 2012. gada [[Spānija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors, scenārists un viens no producentiem ir [[Rodrigo Kortess]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kilians Mērfijs]], [[Sigurnija Vīvere]], [[Roberts De Niro]], [[Tobijs Džonss]], [[Džoelija Ričardsone]], [[Elizabete Olsena]] un [[Leonardo Sparalija]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Kauņas Tehnoloģiju universitāte
|image             = Kauno technologijos universitetas. 2007-04-06.jpg
|image_caption = Kauņas Tehnoloģiju universitātes galvenā ēka
|latin_name        =
|motto             = ''Scientia, ingenium, virtus''
|tagline           =
|established       = 1922
|vision            =
|type              = publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = [[Eugenijs Valatka]]
|faculty           =
| map_type            = Kauņa#Lietuva
| latd  = 54.898611 | latNS  = N
| longd = 23.912222 | longEW = E
|staff             = 2089
|students          = vairāk nekā 9000
|postgrad          =
|doctoral          = vairāk nekā 300
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.ktu.edu/
|logo              = KTU logo LT.jpg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 93
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 22
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Np
|             atommasa = [237]
|   valences elektroni = [Rn]5f46d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ar [[niķelis|niķeli]] pārklāta neptūnija sfēra un neptūnija savienojumu krāsa dažādās oksidēšanas pakāpēs
|  oksidēšanas pakāpes = +3, +4, '''+5''', +6, +7
|  elektronegativitāte = 1,36
|              blīvums = 20 450
|  kušanas temperatūra = 912 K (639 °C)
| viršanas temperatūra = 4447 K (4174 °C)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O6
|molmasa=174,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sadalās pie 200 °C
|viršanas temperatūra= —
}}
'''Heksaoksibenzols''' (heksahidroksibenzols, С6(ОН)6) pieder pie daudzvērtīgajiem [[fenoli]]em. Heksaoksibenzols ir balti adatveida kristāli. Ūdenī šķīst slikti.

sentences: '''Kriminālistika''' (no {{val|la|criminalis}} — 'noziedzīgs') ir [[tiesību zinātne|juridiskās zinātnes]] nozare, kurai ir visbūtiskākā loma noziedzīgu nodarījumu pētīšanā, nodrošinot līdzekļus un metodes to atklāšanai, izmeklēšanai un novēršanai.

sentences: '''Austrijas valsts līgums''' pilnā nosaukumā ''Valstiskā vienošanās par neatkarīgas un demokrātiskas [[Austrija]]s atjaunošanu, parakstīta [[Vīne|Vīnē]] 1955. gada 15. maijā''. Balstoties uz līgumu, līdz tā paša gada 25. oktobrim [[PSRS]], [[ASV]], [[Lielbritānija|Lielbritānijas]] un [[Francija|Francijas]] karaspēks atstāja Austriju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Sensācija
| attēls = Scoopposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Scoop''
| žanrs = kriminālfilma, romantiska filma, komēdija
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents = * [[Letija Āronsone]]
* [[Garets Vailijs]]
| scenārija autors = Vudijs Allens
| galvenajās lomās = * Vudijs Allens
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Ians Makšeins]]
| mūzika = [[Marks Ishems]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[BBC Films]]'''
* ''[[Ingenious Film Partners]]''
* ''[[Phoenix Wiley]]''
* ''[[Jelly Roll Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2006|7|28||bez}}
| ilgums = 92 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/scoop-2006|title=Scoop|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 1, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|39,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=scoop.htm|title=Scoop (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 1, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Sensācija"''' ({{val|en|Scoop}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kriminālkomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Vudijs Allens]]. Citas galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Hjū Džekmens]] un [[Ians Makšeins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|7|28||bez}}.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| image             = Mūrmuižas kauja (Johans Kristofs Broce; 1705).jpg
| image_size        = 300
| caption           = Mūrmuižas kaujas attēls no [[Broce]]s kolekcijas
| conflict          = Mūrmuižas kauja
Battle of Gemauerthof
| colour_scheme     = background:#cccccc
| partof            = [[Lielais Ziemeļu karš]]
| date              = 1705. gada 15. jūlijs ([[Jūlija kalendārs|O.S.]])
1705. gada 16. jūlijs ([[Zviedru kalendārs]])
1705. gada 26. jūlijs ([[Gregora kalendārs|N.S.]])<ref>Peter Ullgren, Det stora nordiska kriget 1700-1721 (2008) Stockholm, Prisma. p. 128. {{ISBN|978-91-518-5107-5}}</ref>
| place             = Gemauerthofa, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], (tagad Mūrmuiža, [[Vilces pagasts]], [[Jelgavas novads]], [[Latvija]])
| result            = Zviedru uzvara
| combatant1        = {{flagicon|Sweden|1562}} [[Zviedrijas impērija]]
| combatant2        = {{flagicon|Russia}} [[Krievijas cariste]]
| commander1        = {{flagicon|Sweden|1562}} [[Ādams Lēvenhaupts]]
| commander2        = {{flagicon|Russia}} [[Boriss Šeremetjevs]]
| strength1         = 7 000:<ref name="NorthernWars"/>

4 000 kājnieku,
 3 000 kavaleristu,
 17 pulka lielgabali
| strength2         = 13 000<ref name="NorthernWars"/> or 20 000:<ref name="Gordon">Gordon A. The History of Peter the Great, Emperor of Russia: To which is Prefixed a Short General History of the Country from the Rise of that Monarchy: and an Account of the Author's Life, Volume 1. Aberdeen. 1755. pp. 197–202</ref>

3 600 kājnieku,
 8 000–14 000 dragūnu,
 2 000 partizānu,
 16 lielgabalu
| casualties1       = 1 900:<ref name="NorthernWars"/>

900 nogalināti,
 1 000 ievainoti
| casualties2       = 5 000:<ref name="NorthernWars">The Battle of Gemäuerthof, 16 July 1705, H.E. Uddgren. "Karolinska Förbundets Årsbok 1913" (Translated by Dan Schorr)</ref><ref name="Gordon"/>

2 000 nogalināti,
 2 000–3 000 ievainoti,
 400 sagūstīti
| campaignbox       =
}}

sentences: — Turcijas trešā lielākā pilsēta (2,7 milj. iedz.).]] — Turcijas ceturtā lielākā pilsēta (1,5 milj. iedz.).]] — Turcijas sestā lielākā pilsēta (1,2 milj. iedz.).]]'''Lielpilsēta''' [[Turcija|Turcijā]] ({{val-tr|Büyükşehir}}) kopš [[1984]]. gada ir pilsēta, kurai saskaņā ar Turcijas [[1982]]. gada [[Turcijas konstitūcija|konstitūcijas]] 127. pantu<ref>[[Turcijas konstitūcija]]s 127. pants: „Lielākajās apdzīvotajās vietās veidojamas neatkarīgas pašpārvaldes.”</ref> izveidota [[lielpilsēta]]s pašvaldība ({{val-tr|Büyükşehir Belediyesi}}). Sākotnēji lielpilsētas pašpārvalde tika noteikta kā pirmā līmeņa pašvaldība (ilčes, jeb pagasta līmenī). Lielpilsētu un ilu (provinču) pašvaldību funkcijas nosaka Turcijas likums par pašvaldībām.<ref name="tr-vikipedi">[[:tr:Büyükşehir Belediyeleri]] - informācija turku valodas Vikipēdijā.</ref>

sentences: '''SVID analīze''' ({{val|en|SWOT analysis}}) ir stratēģijas plānošanas instruments, kas ļauj noteikt uzņēmuma vai projekta '''s'''tiprās puses ('''''S'''trengths''), '''v'''ājības ('''''W'''eaknesses''), '''i'''espējas ('''''O'''pportunities'') un '''d'''raudus ('''''T'''hreats'').

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Minesota
| native_name             = ''Minnesota''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           =
| imagesize               = 235px
| image_caption           = Minetonkas ezers Minesotas štatā
| image_flag              = Flag of Minnesota.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Minnesota-StateSeal.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''North Star State''; ''Land of 10,000 Lakes''; ''The Gopher State''
| motto                   = ''L’Étoile du Nord'' (‘Ziemeļu zvaigzne’)
| anthem                  =
| capital                 = [[Sentpola]]
| largest_city            = [[Mineapolisa]]
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Minnesota in United States.svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Minesotas štata atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =D
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = Tims Valtcs
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 225181
| area_land_km2           = 206266
| area_water_km2          = 18915
| area_water_percent      = 8.4
| area_rank               =
| elevation_max_m         = [[Īgla kalns]], 701
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 5707390
| population_as_of        = 2021. gadā
| population_rank         = 22
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 86.3%
melnie — 4.1%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 64%
[[katoļi]] — 25%
nereliģiozi — 14%
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -6
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -5
| website                 = {{url|http://www.state.mn.gov/}}
| footnotes               =
}}
'''Minesota''' ({{val|en|Minnesota}}, {{izrunā|mɪnɨˈsoʊtə}}) ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Vidējie Rietumi|Vidējo Rietumu]] [[ASV štats|štatiem]]. Tas pēc [[platība]]s ir 12. lielākais štats ASV, bet pēc [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaita]] — 22. lielākais štats. Tajā dzīvo tikai mazliet vairāk nekā 5 miljoni iedzīvotāju.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Henriks Ibsens
|     vārds_orig = ''Henrik Ibsen''
|         attēls = Schaarwächter Henrik Ibsen cropped.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1828
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Šīena]], {{NOR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Oslo]], {{NOR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[norvēģi]]s
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[norvēģu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = Reālisms, naturālisms
|slavenākie darbi = ''Pērs Gints''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Henriks Juhans Ibsens''' ({{val-no|Henrik Johan Ibsen}}, dzimis {{dat|1828|3|20}}, miris {{dat|1906|5|23}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] [[dramaturģija|dramaturgs]]. Ibsena literārā darbība tiek saistīta ar [[reālisms|reālismu]], [[naturālisms|naturālismu]] un tā saukto [[jaunā drāma|jauno drāmu]], un viņa darbos saskatāmas arī [[modernisms|modernisma]] iezīmes. Ibsens rakstījis arī [[dzeja|dzeju]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Oskars Stīga
| vārds_orig =
| attēls = Oskars Stīga.jpg
| att_izmērs = 120px
| att_nosaukums = ar [[Sarkanās Zvaigznes ordenis|Sarkanās Zvaigznes ordeni]] (1937)
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1894
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 19
| dz_vieta = [[Lielauces pagasts]], [[Tukuma apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 29
| m_vieta = [[Komunarkas masu kapi]], [[Krievijas PFSR]], [[PSRS]]
(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latvietis
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks = 1915—1917
1917—1937
|          valsts =  [[Krievijas Impērija]]
 [[KSFPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = sauszemes bruņotie spēki:
[[Krievijas Impērijas armija]]
[[Sarkanā armija]]
militārā izlūkošana:
[[Galvenā izlūkošanas pārvalde (PSRS)|Sarkanās armijas štāba Izlūkošanas pārvalde]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi = [[Sarkanās zvaigznes ordenis]] (1937)
|       izglītība =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Annenieku pagasts
| karte             = Annenieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Kaķenieki
| platība           = 85,58
| iedzīvotāji       = 1127<ref>{{Pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1127 / 85.58 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetona struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CO
|molmasa=58,08
|blīvums=790
|kušanas temperatūra=178,2 K (-94,9 °C)
|viršanas temperatūra=329,4 K (56,3 °C)
}}
'''Acetons''' (propanons, dimetilketons, 2-propanons; (CH3)2CO) ir vienkāršākais, pazīstamākais un svarīgākais [[ketoni|ketons]]. Acetons ir gaistošs, bezkrāsains, viegli uzliesmojošs šķidrums ar raksturīgu smaržu.

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Kukunors
|attēls=qinghai lake.jpg
|paraksts=Kukunors no kosmosa, 1994. gads
|map = Ķīna
| plat_d=37 | plat_m= | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=100 | gar_m= | gar_s= | gar_EW=E
|platība=4460
|garums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=38
|tilpums=67
|augstums_vjl=3197
|izteka=
|baseins=
|valstis=[[Ķīna]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Kukunors''' (no {{val-mn|Хөхнуур}}), arī '''Cjinhai''' ({{val-zh|青海湖}}; ''Qīnghǎi Hú'') vai '''Chononpo''' ({{val-bo|མཚོ་སྔོན་}}, ''mtsho sngon po''), ir lielākais [[ezers]] [[Ķīna|Ķīnā]] ([[Cjinhai]] province), [[sālsezers]]. Augstkalnu ezers [[Tibetas plakankalne|Tibetas plakankalnē]].<ref>{{PZT|397}}</ref>

sentences:
'''Socko''' var būt:
* [[Bartošs Socko]] (''Bartosz Soćko'') — Polijas šaha lielmeistars (dzimis 1978.),
* [[Monika Socko]] (''Monika Soćko'') — Polijas šaha lielmeistare (dzimusi 1978.).

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Vensēnas velodroms
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Btv1b8433332t-p014 (cropped)1A Square.jpg
| caption             = Skats uz velodromu 1900. gadā
| fullname            = Žaka Anketila pilsētas velodroms
| former names        =
| location            = {{vieta|Francija|Parīze|Parīzes 12. rajons|Vensēnas mežs}}
| map                 = Parīze#Francija
| latd  = 48.826331 | latNS  = N
| longd = 2.411528 | longEW = E
| broke_ground        =
| built               = 1894. gads
| opened              =
| renovated           = 2012 — 2015
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            =
| image           = Rash of rubella on back (crop).JPG
| alt             =
| caption         =
| DiseasesDB      = 11719
| ICD10           = {{ICD10|B|06||b|00}}
| ICD9            = {{ICD9|056}}
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     = 001574
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = masalinas
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Tirreno—Adriatico}}
{{Cycling race/infobox|Q57082897}}
'''2019. gada ''Tirreno—Adriatico''''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 13. līdz 19. martam. Tā bija 54. reize, kad notika ''[[Tirreno—Adriatico]]'' sacensības un tās bija septītās sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2019CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-reveal-worldtour-calendar-for-2019/ |title=UCI reveal WorldTour calendar for 2019 |accessdate=23 October 2018 |work=Cycling News}}</ref>

sentences: '''Augu šūnas''' ir [[eikariots|eikariotiskas]] [[šūna]]s, kas daļēji atšķiras no citu eikariotisko organismu šūnām.<ref>[http://micro.magnet.fsu.edu/cells/plantcell.html Molecular Expressions Cell Biology: Plant Cell Structure<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Galvenās augu šūnas atšķirīgās sastāvdaļas ir:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums = 235px
| vārds= Mario Vargass Ljosa
| vārds_orig= ''Jorge Mario Pedro Vargas Llosa''
| attēls = Mario Vargas Llosa.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Mario Vargass Ljosa 2005. gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads =1936
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =28
| dz_vieta = {{flaga|Peru}} [[Peru]], [[Arekipa]]
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = {{flaga|Peru}} [[Peru]]
| pilsonība = Peruānis, spānis
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Mario vargas llosa signature transparent.png
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Suntažu pareizticīgo baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Suntažu pareizticīgo baznīca (5).jpg
| image_size            =
| caption               = Suntažu pareizticīgo baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Suntažu pareizticīgo baznīca
| label_position = left
| latd  = 56.908194
| longd = 24.941282
| location              = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Suntažu pagasts|Suntaži}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Pareizticīgā Baznīca]]
| consecration_year     = 1909. gads
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences: '''Iekšējā enerģija''' [[Fizika|fizikā]] ([[nepārtrauktas vides fizika]], [[termodinamika]], [[statistiskā fizika]]) ir [[Termodinamiska sistēma|termodinamiskas sistēmas]] pilnās [[Enerģija|enerģijas]] daļa, kurā neietilpst sistēmas kustības [[kinētiskā enerģija]] un mijiedarbības ar citām sistēmām [[potenciālā enerģija]]. Iekšējā enerģija ir [[Termodinamiskie lielumi|makroskopisks lielums]], kurš sevī ietver sistēmu veidojošo daļiņu mikroskopiskās kustības enerģiju, mijiedarbības enerģiju (molekulārā pievilkšanās un atgrūšanās), [[Molekula|iekšmolekulāro]] un [[Atoms|iekšatomāro]] ķīmisko enerģiju <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://fn.bmstu.ru/data-physics/library/physbook/tom2/ch1/texthtml/ch1_2.htm|title=Внутренняя энергия и температура термодинамической системы|website=http://fn.bmstu.ru/|access-date=22.06.2021}}</ref>, kā arī [[kodolenerģija|kodolenerģiju]], starpmolekulu [[Gravitācija|gravitācijas]] enerģiju un [[Starojums|starojuma]] enerģiju. <ref name=":1" /> To apzīmē ar <math>U</math> <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://studfile.net/preview/6685238/|title=Внутренняя энергия тел и два способа ее изменения|website=studfile.net|access-date=22.06.2021}}</ref>.

sentences:
[[Kategorija:Bioinženierija]]
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]
[[Kategorija:Matemātiskā bioloģija]]
[[Kategorija:Informātika]]

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Gagauzi
''Gagauzlar''
| image =
| population = apmēram '''240 000'''
|image_caption = Gagauzi tautas tērpos
| region1 = {{flaga|Moldova}} [[Moldova]]
  (skatīt  [[Gagauzija]])
| pop1 = 126 010
| ref1 = <ref>{{tīmekļa atsauce |title=2.1.8. Populația pe principalele naționalități (conform datelor recensămintelor populaţiei) |url=http://statistica.gov.md/public/files/publicatii_electronice/Anuar_Statistic/2017/Anuar_statistic_2017.pdf |access-date=31 July 2019 |page=41 |language=ro}}</ref>
| region2 = {{flaga|Ukraine}} [[Ukraina]]
| pop2 = 31 923
| ref2 = <ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.ukrcensus.gov.ua/eng/results/general/nationality/|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070706003257/http://www.ukrcensus.gov.ua/eng/results/general/nationality/title=Ukrainian|archive-date={{dat|2007|07|06||bez}}|access-date=2 May 2023|title=Arhivēta kopija}}</ref>
| region5 = {{flaga|Turkey}} [[Turcija]]
| pop5 = 15 000
| ref5 = <ref name="enm">{{tīmekļa atsauce |url=http://enc.mail.ru/article/1900020242 |title=Энциклопедии@Mail.Ru |access-date=2009-01-13 |archive-url=https://web.archive.org/web/20071029061551/http://enc.mail.ru/article/1900020242 |archive-date=29 October 2007  }}</ref>
| region6 = {{flaga|Russia}} [[Krievija]]
| pop6 = 13 690
| ref6 = <ref>{{tīmekļa atsauce |title=Итоги Всероссийской переписи населения 2010 года в отношении демографических и социально-экономических характеристик отдельных национальностей. Приложение 2. Национальный состав населения по субъектам Российской Федерации. |url=http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/results2.html |access-date=5 August 2019 |language=ru |archive-date=9 December 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20211209035558/http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/results2.html }}</ref>
| languages =  {{hlist|[[Gagauzu valoda]]|[[Rumāņu valoda]]|[[Krievu valoda]]}}
| religions = [[Austrumu Pareizticīgā baznīca]]<ref name="auto">{{tīmekļa atsauce|first = Michael |last = Lipka|url= https://www.trtworld.com/opinion/the-gagauz-christian-turks-between-two-worlds-57426|title=The Gagauz: 'Christian Turks' between two worlds |date =22 May 2022 |publisher=TRT World|quote=The Gagauz, a Turkic-Orthodox Christian people, have lived in the Balkans for hundreds of years, managing to preserve their language and culture.}}</ref>
| related = [[turki]]
| region7 = {{flaga|Baltkrievija}} [[Baltkrievija]]
| pop7 = 204
| ref7 = <ref>{{tīmekļa atsauce |title=Национальный статистический комитет Республики Беларусь |url=http://belstat.gov.by/homep/ru/perepic/2009/vihod_tables/5.11-0.pdf |publisher=Statistics of Belarus |archive-url=https://web.archive.org/web/20131018221300/http://belstat.gov.by/homep/ru/perepic/2009/vihod_tables/5.11-0.pdf |archive-date=18 October 2013 |page=4|language=be}}</ref>
| region8 = {{flaga|Latvia}} [[Latvija]]
| pop8 = 91
| ref8 =<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.pmlp.gov.lv/sites/pmlp/files/media_file/isvn_latvija_pec_ttb_vpd.pdf|access-date=2 May 2023|date=1 January 2021|website=pmlp.gov.lv|language=lv|title=Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības}}</ref>
| region9 = {{flaga|Bulgaria}} [[Bulgārija]]
| pop9 = 40
| ref9 = <ref>{{tīmekļa atsauce |title=Етнически малцинствени общности |url=http://www.nccedi.government.bg/bg/node/196 |website=nccedi.government.bg |language=bg |access-date={{dat|2023|05|07||bez}} |archive-date={{dat|2019|07|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190730225713/http://www.nccedi.government.bg/bg/node/196 }}</ref>
| region10 = {{flaga|Estonia}} [[Igaunija]]
| pop10 = 35
| ref10 = <ref>{{tīmekļa atsauce |title=Enumerated Permanent Residents by Ethnic Nationality and Sex, 31 December 2011 |url=http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=PCE04&lang=1 |website=pub.stat.ee |access-date=31 July 2019}}</ref>
| region11 = {{flaga|Lithuania}} [[Lietuva]]
| pop11 = 18
| ref11 = <ref>{{ziņu atsauce |title=Gyventojai pagal skaitlingiausias tautybes |url=https://www.stat.gov.lt/documents/10180/1680046/Tautybe_gimtoji_kalba_ir_tikyba.pdf/9767222c-3667-4bae-a5a6-7becdabf6770?version=1.0 |access-date=31 July 2019 |work=Statistics of Lithuania |page=155 |language=lt |archive-date={{dat|2019|01|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190122095022/https://www.stat.gov.lt/documents/10180/1680046/Tautybe_gimtoji_kalba_ir_tikyba.pdf/9767222c-3667-4bae-a5a6-7becdabf6770?version=1.0 }}</ref>
| region12 = {{flaga|Romania}} [[Rumānija]]
| pop12 = 5
| ref12 = <ref>{{ziņu atsauce|url=https://adevarul.ro/news/eveniment/ultimii-gagauzi-romania-1_50ae32037c42d5a6639a9573/index.html|title=Ultimii găgăuzi din România|newspaper=[[Adevărul]]|date=25 June 2010|language=ro}}</ref>
}}

sentences: '''Literatūras kritika''' jeb '''literatūrkritika''' ir praktiska humanitāra disciplīna, kas pēta, analizē, interpretē, arī vērtē [[literatūra|literatūru]], īpaši pievēršoties aktuālajai literatūrai un aktuālajiem literatūras procesiem. Var sacīt, ka literatūras kritika pēta literatūru sinhronā aspektā, diahrono aspektu atstājot [[literatūras vēsture]]i. Latvijas tradīcijā literatūras kritika tiek uzskatīta par vienu no [[literatūrzinātne]]s apakšnozarēm. Literatūras kritika ir ļoti cieši saistīta ar [[literatūras teorija|literatūras teoriju]] ([[angļu valoda|angļvalodīgajā]] tradīcijā tās dažkārt pat netiek šķirtas).

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|dzimta=Magnoliopsida|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta_lv=Rubiju dzimta|binomial=Galium palustre|ģints=Galium|ģints_lv=Madaras|suga=Galium palustre|suga_lv=Purva madara|rinda=Gentianales|att_izmērs=250px|attēls=Galium palustre 2.jpg|valsts=Plantae}}
'''Purva madara''' (''Galium palustre)'' ir augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā ir ļoti plaši izplatīta [[Eiropa|Eiropā]], tostarp, visā [[Latvija]]s teritorijā, [[Rietumsibīrijā]] un [[Ziemeļamerika]]s austrumu daļā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = ZDF
|logo               = ZDF logo.svg
|logo izmērs        = 200px
|formāts            =
|valsts             = {{GER}}
|valoda             = [[vācu valoda]]
|adrese             =
|dibināta           =
|raida-kopš         =
|sauklis            =
|īpašnieks          =
|ģenerāldirektors   =
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            =
|kanāli             =
|tirgus-daļa        =
|mājas-lapa         =
}}

sentences: '''Tuklās šūnas''' ir [[Audi|audu]] [[leikocīti]], kuru [[Citoplazma|citoplazmā]] ir bazofilas granulas. Atšķirībā no [[Bazofilie leikocīti|bazofilajiem leikocītiem]] tuklās šūnas necirkulē pa [[Asinsrite|asinsriti]] un atrodas audos ([[Āda|ādā]], [[gļotāda|gļotādā]], apkārt sīkiem [[asinsvadi]]em)<ref name="Kovalchuk.etal2011"/>. Tuklās šūnas reaģē uz dažādām bojājošām iedarbībām, piedalās iekaisuma attīstīšanā, ir galvenās efektorās [[šūna]]s nekavējoša tipa [[Hipersensitivitāte|hipersensitivitātē]] un ietilpst pirmajā aizsarglīnijā pret daudzšūnu [[Parazīts|parazītiem]].<ref name="Yarilin2010"/>

sentences: {{Commonscat|Poets from the United States}}

sentences:
'''Trigonometriskā''' jeb '''vienības riņķa līnija''' (TRL) ir [[riņķa līnija]], kuras centrs atrodas [[koordinātu sistēma|koordinātu sistēmas]] sākumpunktā un [[rādiuss]] ir vienu vienību garš.
 mērs.]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Valsaja
| native_name    =  ''Hvalsey''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Hvalsey Church 2014 02.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Valsajas apmetnes drupas
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 60.828611 | latNS  = N
| longd = 45.782778 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Kakortoka]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 10. gadsimts
| abandoned      = 15. gadsimts
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kujatā Grenlande: skandināvu un inuītu lauksaimniecība ledus vairoga malā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2017 <small>(41. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1536 1536]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DEN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Valsaja''' ({{val|dk|Hvalsey}}) ir [[Grenlande]]s [[vikingi|vikingu]] apmetnes drupas salas dienvidos uz ziemeļaustrumiem no mūsdienu [[Kakortoka]]s. Valsaja ir vienas no vislabāk saglabātajām vikingu apmetņu atliekām Grenlandē, sevišķi atzīmējamas [[Valsajas baznīca|Valsajas baznīcas]] drupas. Pēc [[sāga|sāgu]] ziņām, apmetni nodibinājis [[Ēriks Rudais|Ērika Rudā]] tēvocis. 14. gadsimtā tā piederēja Norvēģijas karalim. Valsajas baznīcā 1408. gadā notika kāzas, kas ir pēdējais dokumentētais notikums Grenlandes vikingu vēsturē. 15. gadsimta vidū neskaidru iemeslu dēļ vikingu apmetnes Grenlandē iznīka.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Dzerbenes pagasts}}
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Dzērbenes pagasts}}

sentences:
Nosaukums
Iprīts

Ķīmiskā formula	ClCH2CH2SCH2CH2Cl

[[Molmasa]]	159 g/mol

[[Blīvums]]
1270 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]] 	14 °C

[[Viršanas temperatūra]] 	217 °C

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=

Piperazīna struktūrformula un molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C4H10N2
|citi nosaukumi=heksahidropirazīns, dietilēndiamīns,
piperazidīns
|CAS numurs=110-85-0
|molmasa=86,14
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=106 °C
|viršanas temperatūra=146 °C
|šķīdība ūdenī=šķīstošs
}}
'''Piperazīns''' (C4H10N2) ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organisks savienojums]], kas pieder pie [[heterocikls|heterocikliskajiem savienojumiem]]. Piperazīna molekula ir piesātināts sešlocekļu cikls ar diviem slāpekļa atomiem, kas pieskaitāms pie cikliskiem alifātiskiem [[amīni]]em. To var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[pirazīns|pirazīnu]]. Piperazīns kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā bezkrāsaini romboedriski vai plāksnīšveida kristāli. Piperazīns ir higroskopisks un tam piemīt raksturīga amīnu smaka. Ūdenī šķīstošs; nešķīst [[ēteris|ēterī]].

sentences: '''Albats''', arī '''Albāts''', ir uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vīsbādene
 | official_name            = ''Wiesbaden''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Wiesbaden Luftbild Rathaus Landtag Marktkirche Wilhelmstraße Kurhaus Neroberg Opelbad Griechische Kapelle.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flagge Wiesbaden.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = DEU Wiesbaden COA.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Vācija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{DEU}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        =  [[Hesene]]
 | subdivision_type2        = Reģions
 | subdivision_name2        = [[Darmštates reģions]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = 6. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = ''Gert-Uwe Mende'' ([[Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|SPD]])
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 203.9
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gada 31. decembrī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 278919
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 50 | latm = 05 | lats =  | latNS = N
 | longd = 8 | longm = 14 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 65001 – 65207, 55240 – 55252
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 115
 | website                  = {{URL|http://www.wiesbaden.de/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ekoloģija]]
[[Kategorija:Bioģeogrāfija]]
[[Kategorija:Bioloģiskas sistēmas]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Lībknehts
|          vārds_orig = ''Karl Liebknecht''
|              attēls = KLiebknecht.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1871
|          dz_mēnesis = 08
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Leipciga]], [[Vācijas Impērija]]<br />(mūsdienās {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1919
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 15
|             m_vieta = [[Berlīne]], {{GER}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|        nodarbošanās = [[politika|politiķis]]
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Lietuvas vēsturiskā novada infokaste
| novada_nosaukums   = Mazā Lietuva
| karte              = Lietuvos_regionai.PNG
| ģerboņa_attēls     =
| ģerboņa_nosaukums  =
| karoga_attēls      =
| karoga_nosaukums   =
| rpilsētas          = [[Klaipēda]]
| platība            =
| platības_atsauce   =
| iedzīvotāji        =
| iedzīvotāji_gads   =
| blīvums            =
| teritorijas        = [[Klaipēdas apriņķis]] (daļēji), [[Tauraģes apriņķis]] (daļēji)
| mājaslapa          =
}}

sentences: '''22. marts''' ir gada 81. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (82. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 284 dienas.

sentences: {{citas nozīmes|vēsturisku reģionu Baltijas jūras austrumu piekrastē|Livonija (nozīmju atdalīšana)|Livonija}}

sentences: '''RNS interference''' ('''RNSi''' jeb arī '''RNAi''') ir mehānisms, kurš ierobežo [[gēns|gēnu]] izpausmes [[translācija]]s posmā vai arī traucē konkrētu gēnu [[Transkripcija (ģenētika)|transkripciju]]. Tādā veidā var panākt, ka tiek "nomierināti" defektīvie gēni, praktiski "izslēdzot" tos. RNS interference paver plašas iespējas jaunu [[medikamenti|medikamentu]] izstrādē [[slimība|slimībām]], kuru pamatā ir neadekvāta gēnu darbība. Tā izlases veidā iedarbojas uz bojātajiem gēniem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Miljardieru klubs
| attēls                   =  Billionaire Boys Club (2018 film poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Billionaire Boys Club''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, kriminālfima, drāma
| režisors                 = [[Džeimss Kokss]]
| producents               =
* [[Kasians Elvss]]
* [[Hollija Vīrsma]]
| scenārija autors         =
* Džeimss Kokss
* [[Kapteinis Mozners]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ansels Elgorts]]
* [[Tarons Edžertons]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Emma Robertsa]]
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Tomass Kokerels]]
| mūzika                   = [[Džoels Dž. Ričards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Armory Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Vertical Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|8|17|ASV|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=billionaireboysclub.htm |title=Billionaire Boys Club (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=June 13, 2019 |archive-date={{dat|2018|08|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20180820074613/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=billionaireboysclub.htm }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Miljardieru klubs"''' ({{val|en|Billionaire Boys Club}}) ir 2018. gada biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džeimss Kokss]]. Galvenās lomas atveido [[Ansels Elgorts]], [[Tarons Edžertons]], [[Kevins Speisijs]], [[Emma Robertsa]], [[Džeremijs Ērvins]] un [[Tomass Kokerels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|17||bez}} ASV. Filma ir balstīta uz patiesiem notikumiem.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Sprādzieni Londonā 2005. gada 7. jūlijā
| attēls            = Russell square ambulances.jpg
| attēla_apraksts   = Glābšanas dienesti pēc sprādziena
| vieta             = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
| koordinātas       =
| datums            = {{dat|2005|7|7|N|bez}}
| laiks             = 08.50 — 09.47 [[British Summer Time|BST]]
| laika_josla       = [[UTC+1]]
| veids             = [[Masu slepkavība]], [[pašnāvnieku uzbrukums]], [[terorisms]]
| bojā_gājušie      = 56 (ieskaitot 4 spridzinātājus)
| ievainotie        = Aptuveni 700
| izraisītāji       =
* [[Hasib Hussain|Hasibs Husains]]
* [[Mohammad Sidique Khan|Mohamads Sidiks Hāns]]
* [[Germaine Lindsay|Džermeins Linsijs]]
* [[Shehzad Tanweer|Šezads Tanvīrs]]
}}
'''Sprādzieni Londonā 2005. gada 7. jūlijā''' bija koordinētu pašnāvnieku sarīkota sprādzienu sērija [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] galvaspilsētas [[Londona]]s centrā [[Londonas metro|pilsētas metro tīklā]] un autobusu satiksmē.

sentences: '''Gucuļi''' vai '''huculi''' ({{val|uk|Гуцули}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] etniska grupa,<ref>{{PZT|240|Guculi}}</ref> kas apdzīvo [[Ukraina]]s un [[Rumānija]]s pierobežu reģionus, uzskatāma par [[Ukraiņi|ukraiņu]] tautas īpašu apakšgrupu. Nosaukums pirmo reizi minēts 1816. gadā, kā apkārtējo iedzīvotāju izmantots vārds. Iespējamo gucuļu izcelsmi saista ar baltajiem horvātiem vai uličiem.

sentences:
[[Kategorija:Luterāņi| ]]
[[Kategorija:Protestanti pēc valsts]]

sentences: {{Mājaslapas infokaste|nosaukums=Vikipēdija mongoļu valodā|logo_attēls=|lapas_attēls=|lozungs=|veids=[[Interneta enciklopēdija]]|valsts=|īpašnieks=[[Wikimedia Foundation]]|izveidotāji=|darbību_uzsāka={{dat|2004|4|28||bez}}|valodas=[[mongoļu valoda]]|komerciāla=Nē|reģistrācija=Iespējama|reģistrēti_lietotāji=|popularitāte=|mājas_lapa={{URL|https://mn.wikipedia.org/wiki/}}}}'''Vikipēdija mongoļu valodā''' ([[Mongoļu valoda|mongoļu]]: ''Монгол Википедиа'') ir bezmaksas tīmekļa [[Enciklopēdija|enciklopēdijas]] [[Vikipēdija|Vikipēdijas]] [[Mongoļu valoda|mongoļu valodas]] versija.

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Kirilica
 |tips               = [[alfabēts]]
 |valodas            = [[austrumslāvu valodas]],
[[dienvidslāvu valodas]],
[[mongoļu valoda|mongoļu]], [[kazahu valoda|kazahu]], [[tadžiku valoda|tadžiku]], [[kirgīzu valoda|kirgīzu]], [[tatāru valoda|tatāru]], [[jakutu valoda|jakutu]] u.c.
 |laiks              = no 10. gadsimta
 |radītājs           = [[Kliments no Ohridas]]
 |statuss            =
 |virziens           = no kreisās uz labo
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = [[Feniķiešu raksts]]
 |fam4               = [[Grieķu alfabēts]]
 |fam5               = ([[Glagolica]])
 |atvasinājumi       = [[permiešu raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            = ''Cyrillic''
 |iso15924           = Cyrl (220)
 |sample             = NHMB-Tombstone-cross-of-Anna-daughter-of-Knyaz-BorisI-10centuryAD-replica.jpg
 |caption            = Viens no senākajiem zināmajiem kirilicas rakstu pieminekļiem — kņaza Borisa I meitas Anas kapa piemineklis senbulgāru valodā (10. gadsimts)
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Kirilica''' ([[bulgāru valoda|bulgāru]] un {{val|mk|кирилица}}, [[krievu valoda|krievu]] un {{val|kk|кириллица}}, {{val|uk|кирилиця}}, {{val|be|кірыліца}}, {{val|sr|ћирилица}}, {{val|mn|Кирил үсэг}}) vai '''kiriliskais raksts''' ir [[alfabēts|alfabētiska]] [[rakstība]], kas ir plaši lietota [[austrumslāvu valodas|austrumslāvu]] un [[dienvidslāvu valodas|dienvidslāvu]] valodām, kā arī vairākām neslāvu valodām [[Krievija|Krievijā]] un oficiāla rakstu sistēma arī [[Kazahstāna|Kazahstānā]], [[Kirgizstāna|Kirgizstānā]], [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]] un [[Mongolija|Mongolijā]]. Vēsturiski viens no diviem [[Senslāvu valoda|senslāvu]] raksta variantiem.<ref name=LPE>{{LPE|51|126}}</ref> Tas izveidots, balstoties uz [[svētais Kirils|svētā Kirila]] un [[svētais Metodijs|svētā Metodija]] radīto [[glagolica]]s [[Alfabēts|alfabētu]] un uz [[Austrumromas impērija|Bizantijas]] [[grieķu alfabēts|grieķu alfabētu]]. Uz senslāvu kirilicas pamata izveidotus mūsdienu alfabētus izmanto sešas [[slāvu valodas]] — [[Baltkrievu valoda|baltkrievu]], [[Bulgāru valoda|bulgāru]], [[Krievu valoda|krievu]], [[Maķedoniešu valoda|maķedoniešu]], [[Serbu valoda|serbu]] un [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]], kā arī daudzas neslāvu valodas, pamatā bijušās [[Padomju Savienība|PSRS]] teritorijā.<ref name="EB">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/Cyrillic-alphabet|title=Cyrillic alphabet|website=[[Britannica]]|access-date=2022-12-08}}</ref><ref name=BCE>Верещагин Е. М. [https://bigenc.ru/linguistics/text/2066943 КИРИЛЛИЦА] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20220926215817/https://bigenc.ru/linguistics/text/2066943 |date={{dat|2022|09|26||bez}} }}. Большая российская энциклопедия. Том 14. Москва, 2009, стр. 22</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Teodors Taube
|     vārds_orig = ''Theodor Taube''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1864
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ikšķile
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Skolas iela, Ikšķile, 16.05.2013.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Skolas iela Ikšķilē
 | image_flag               = Flag_of_Ikšķile.svg
 | flag_link                = Ikšķiles karogs
 | image_shield             = Coat of Arms of Ikšķile.svg
 | shield_link              = Ikšķiles ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd  = 56 | latm  = 50 | lats  = 12 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 29 | longs = 46 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Ogres novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1992]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | leader_title             = Ikšķiles pilsētas un Tīnužu pagasta pārvaldes vadītāja
 | leader_name              = Aiva Ormane
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Uexküll}}
{{val|liv|Ikškilā}}
 | area_total_km2           = 5.12
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Ikšķile}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 20
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5052
 | website                  = {{URL|www.ikskile.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Ikšķile''' ({{val|liv|Ikškilā}}, no ''ikš'' — 'viens' un ''kīla'' — 'ciems') ir [[Latvijas pilsētas|pilsēta]] [[Ogres novads|Ogres novadā]], [[Vidzeme]]s dienvidrietumu daļā pie [[Daugava]]s. Ikšķile kļuva par [[Livonijas bīskapija]]s centru [[1185]]. gadā. Pilsēta atrodas izdevīgā ģeogrāfiskā stāvoklī, 28 kilometrus no Latvijas galvaspilsētas [[Rīga]]s un 7 km no [[Ogre]]s, to šķērso Rīgas—Daugavpils šoseja {{A ceļš|6}} un [[dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils]].

sentences:
'''Bleks''' var būt:
* [[Bleka krasts]] (''Black Coast'') — piekraste Antarktīdā;

sentences: '''Atropīns''' (C17H23NO3) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[beladonna]]s, [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[mandragora]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Atropīns tiek klasificēts kā [[antiholīnerģiska viela]], tam ir vairāki nozīmīgi medicīniski pielietojumi. Atropīnu lieto kā [[pretinde|pretindi]] pēc saindēšanās ar [[fosfororganiski savienojumi|fosfororganiskiem savienojumiem]], to lieto [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]] (lai paplašinātu acu zīlītes) un injicē [[bradikardija]]s gadījumā (lai paātrinātu sirdsdarbību).

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Vezuvs
| Nosaukums2       = {{ubl|''Vesuvio''|''Vesuvius''}}
| Photo            = Vesuvius from plane.jpg
| Paraksts         = Skats uz Vezuva krāteri no lidmašīnas
| Augstums         = 1281
| Relatīvais_augstums = 1232
| karte            = Itālija#Kampānija#Eiropa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 40 |latm= 49 |lats= |latNS= N
| longd= 14 |longm= 26 |longs= |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Itālija}}
| Kalnu grēda      = [[Apenīni]]
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = [[1944. gads|1944]]. gadā no 17. līdz 23. martam
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Linux operētājsistēmu|Ubuntu|Ubuntu}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox OS
| name = Ubuntu
| logo =
| screenshot = File:Ubuntu 23.10 with App Center - English.png
| caption = Ubuntu 23.10 "Mantic Minotaur"
| developer = [[Canonical Ltd.]]
| family = [[Linux]]
| working_state = Aktuāls
| source_model = [[Brīvā programmatūra|Brīvā un atvērtā pirmkoda programmatūra]]<ref name="Ubuntu kernel sources">{{Tīmekļa atsauce|title=kernel.ubuntu.com|url=http://kernel.ubuntu.com/git/|website=kernel.ubuntu.com|access-date={{dat|2020|05|20||bez}}|archive-date={{dat|2018|08|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180821121416/http://kernel.ubuntu.com/git/}}</ref><ref name="Ubuntu archive">{{Tīmekļa atsauce|title=Index of /ubuntu|url=http://archive.ubuntu.com/ubuntu/|website=archive.ubuntu.com|access-date={{dat|2020|05|20||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200511162437/http://archive.ubuntu.com/ubuntu/|archivedate={{dat|2020|05|11||bez}}}}</ref>
| latest_release_version = Ubuntu 20.04 LTS
| latest_release_date = {{dat|2020|04|23|N|bez}}
| marketing target = [[Mākoņskaitļošana]], [[lietu internets]], [[personālais dators]], [[serveris]]
| language = Vairāk nekā 55 valodas
| updatemodel = [[Software Updater]]
| package_manager = [[GNOME Software]], [[APT (Debian)|APT]], [[dpkg]], [[Snappy (package manager)|Snappy]], [[flatpak]]
| supported_platforms = {{bulleted list |[[IA-32]], [[x86-64]] |[[ARM64]], [[ARMhf]] ([[ARMv7]] + [[VFPv3-D16]]) |[[ppc64le]] ([[POWER8]] un jaunāk) |[[s390x]]<ref name="supported_hardware">{{Tīmekļa atsauce |url=https://help.ubuntu.com/18.04/serverguide/preparing-to-install.html |quote=Ubuntu 18.04 LTS Server Edition supports four (4) major architectures: AMD64, ARM, POWER8, LinuxONE and z Systems |title=Preparing to Install |work=Ubuntu Official Documentation |year=2018 |publisher=Canonical Ltd. |access-date=16 November 2018 |archive-date={{dat|2019|06|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190602173029/https://help.ubuntu.com/18.04/serverguide/preparing-to-install.html }}</ref>}}
| kernel_type = [[Linux kernel]]
| userland = [[GNU Core Utilities|GNU]]
| ui = [[GNOME]]
| license = [[GNU General Public License|GPL]] un citas licences
| website = {{URL|https://ubuntu.com}}
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
'''Normalizācija''' ir datu organizācijas process [[Datubāze|datubāzē]], kas iekļauj tabulu veidošanas procesu un attiecību veidošanu starp tiem, saskaņā ar noteikumiem, kas nodrošina datu aizsardzību un padara datubāzi elastīgāku, novēršot dublēšanos un nekonsekventu atkarību.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Popkorns
| attēls           = Popcorn - Studio - 2011.jpg
| att_nosaukums    = Neuzpūsts popkorns
| attēls2          = Popcorn02.jpg
| att2_nosaukums   = Uzpūsts popkorns
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|            ģints = Zea
|         ģints_lv = Kukurūzas
|             suga = Z. mays
|          suga_lv = Kukurūza
|           pasuga = Z. m. everta
|        pasuga_lv = Plīsējkukurūza
|         binomial = Zea mays everta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Popkorns''' jeb '''plīsējkukurūza'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=Zea%20mays%20everta&list=&lang=LA&h=yes|title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|publisher=Termini.lza.lv|accessdate={{dat|2013|3|3||bez}}}}</ref> (''Zea mays everta'') ir [[kukurūza]]s pasuga. Tās [[sēkla]]s uzpūšas un pārplīst, kad tiek sakarsētas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neredzamais cirks
| attēls                   = Invisiblecircus.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Invisible Circus''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Ādams Brūkss]]
| producents               =
* [[Džūlija Česmena]]
* [[Niks Vešlers]]
| scenārija autors         = Ādams Brūkss
| galvenajās lomās         =
* [[Džordana Brūstere]]
* [[Kristofers Eklstons]]
* [[Kemerone Diasa]]
| mūzika                   = [[Niks Lērds-Klouvss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Fine Line Features]]''
| izplatītājs              = ''Fine Line Features''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|1|11|[[Sandensas kinofestivāls]]|2001|2|2|ASV|}}
| ilgums                   = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/invisible-circus-2001|title=The Invisible Circus|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 28, 2019|archive-date={{dat|2019|03|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190328175915/http://www.bbfc.co.uk/releases/invisible-circus-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|77 578}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=invisiblecircus.htm|title=The Invisible Circus (1999)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neredzamais cirks"''' ({{val|en|The Invisible Circus}}) ir 2001. gada drāma, kas balstīta uz Dženiferes Īgenas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Ādams Brūkss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džordana Brūstere]], [[Kristofers Eklstons]] un [[Kemerone Diasa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|1|11||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem un leņķiem

Slāpekļskābes molekulas modelis
(ar raustītām līnijām attēlotas delokalizētās saites)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7697-37-2
|      ķīmiskā formula = HNO3
|              molmasa = 63,0
|              blīvums = 1580
|  kušanas temperatūra = 231 K (-42 °C)
| viršanas temperatūra = 356 K (83 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Slāpekļskābe''' (HNO3) ir korozīvs šķidrums, kas sasalstot pārvēršas par caurspīdīgu kristālisku masu. Slāpekļskābes ūdens šķīdums ir stipra neorganiskā [[skābe]]. Tīra slāpekļskābe ir bezkrāsaina, bet ar laiku tā sāk sadalīties un tajā uzkrājas [[slāpekļa oksīdi]], kas nokrāso šķidrumu dzeltenīgu. Slāpekļskābes sāļus sauc par [[nitrāti]]em.

sentences: {{commonscat|Painters by period|Gleznotāji pēc laikmeta vai virziena}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs fon Volfs
|     vārds_orig =
|         attēls = Baron Nikolay B. Volf.jpeg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = 1913. gada portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1866
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Lāzberģis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Jaunalūksnes pagasts]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Trešais reihs]] (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]], ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2475''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2475''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|11|4|SK}} 12:51:41 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/Briz-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2476]]'', ''[[Kosmos-2477]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-064C
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2474]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2476]]''
}}
'''''Kosmos-2475''''' (''Космос-2475'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2011. gada novembrī. Tas ir pavadoņu sērijas [[GLONASS-M]] aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 743. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 8.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: '''Sods''' ir jēdziens uzvedības psiholoģijā jeb [[biheiviorisms|biheiviorismā]], kas apzīmē indivīdam nepatīkamu reakciju apkārtējā vidē. Tā var būt gan negatīva stimula parādīšanās ('''pozitīvais jeb 1. tipa sods''', piemēram, sāpes rokā, ja to pieliek pārāk tuvu ugunij), gan pozitīva stimula zudums ('''negatīvais jeb 2. tipa sods''', piemēram, mamma noliek bērnu zemē, jo tas ir viņai iekodis).

sentences: '''Valdošie vēji''' ir [[vējš|vēji]], kas pārsvarā pūš noteiktā virzienā virs kāda Zemes virsmas punkta.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Fabiāns
| vārds_orģ           = ''Fabianus''
| attēls              = Saint Fabian1.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 20. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|236|1|10|N}}
| term_beigas         = {{dat|250|1|20|N}}
| priekštecis         = [[Anters]]
| pēctecis            = [[Kornēlijs]]
| dzim_dati           = ap 200. gadu
| dzim_vieta          =
| mir_dati            = {{dat|250|1|20}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

|       citi nosaukumi = alilglikozinolāts,
2-propenilglikozinolāts
|           CAS numurs = 3952-98-5
|      ķīmiskā formula = C10H16KNO9S2
|              molmasa = 397,46
}}

sentences: '''Koris''' (no {{val|grc|χορός}} — ‘pūlis’) ir dziedātāju [[ansamblis]], kas pamatā izpilda [[kora mūzika|kora mūziku]] — mūziku, kas rakstīta koru vajadzībām.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Starptautiskā lidosta "Kekšetau"
| nosaukums_originalvaloda   = ''Halyqaralyq Kókshetaý Áýejaıy''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    = Kokshetau_airport.jpg
| attela2-platums            = 250
| paraksts2                  =
| IATA                       = KOV
| ICAO                       = UACK
|lat_deg=53|lat_min=19|lat_sec=48|lat_dir=N
|lon_deg=069|lon_min=35|lon_sec=48|lon_dir=E
| karte                      = Kazakhstan
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Kazahstānā
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Civilā
|baze          =
*[[airBaltic]],
* Air Kokshetau
| ipasnieks-operators        = Airport Management Group (AMG)
| ipasnieks                  = [[Kazahstāna|Kazahstānas valsts]]
| atrasanas_vieta            = [[Kekšetau]], [[Akmolas apgabals]], [[Kazahstāna]]
| termināļu skaits           = 1
| elevation-f                = 274
| elevation-m                = 899
| majas_lapa                 =
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 02/20
| r1-length-f                = 2 850
| r1-length-m                = 9 350
| r1-surface                 = Asfalts
| pasazieru_skaits           =  21 427 (2018) AIP Kazakhstan<ref name="AIP">[http://goszakup.ans.kz/AIP/AIRAC_AMDT_01_13/AIP/html/UA-frameset-en-KZ.html AIP Kazakhstan] {{webarchive|url=https://archive.today/20130616030152/http://goszakup.ans.kz/AIP/AIRAC_AMDT_01_13/AIP/html/UA-frameset-en-KZ.html |date=2013-06-16 }}</ref>
| lidojumu_skaits            =
| krava                      = 15 t (2018)
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Fiat}}
s banknotes ir vecākā zināmā ''fiat'' nauda]]
'''''Fiat'' nauda''' ({{val|en|fiat money}}, {{val|de|Fiatgeld}}) ({{val|la|fiat}} — 'lai top, lai notiek!', sal. ''fiat lux!'' — 'lai top gaisma!',<ref>{{tz|LME|Lai top! Lai notiek!|fiat}}</ref> no ''facere'' — 'darīt, taisīt') jeb '''bezseguma nauda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|URL=https://www.makroekonomika.lv/ka-rodas-nauda-musdienu-monetaraja-sistema-centralas-bankas-loma-un-iespejas|title=Kā rodas nauda mūsdienu monetārajā sistēmā? Centrālās bankas loma un iespējas|author=Ivars Tillers|publisher=Latvijas Banka|date=2016. gada 23. maijā}}</ref> ir [[valūta]], kurai pašai par sevi nepiemīt nekāda īpaša vērtība, bet to lieto kā [[nauda|naudu]], parasti uz valdības rīkojuma pamata. Tās vērtību kā naudai nosaka vai nu ar valdības rīkojumu vai tai tāda piemīt, jo iesaistītie [[Darījuma partneris|darījumu partneri]] par tādu vienojas. ''Fiat'' nauda ir alternatīva [[prečnauda]]i un [[reprezentatīvā nauda|reprezentatīvai naudai]] (parasti ar [[zelts|zelta]] vai [[sudrabs|sudraba]] segumu). Šāda nauda bieži tiek saukta par papīrnaudu, taču nauda ar segumu (piemēram, 1920. un 1930. gadu [[Latvijas Republika|Latvijas Republikas]] [[lats|latu]] banknotes) arī var būt no [[papīrs|papīra]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Evangels Damasks
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = {{gree|Ευάγγελος Δαμάσκος}}
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = ''nav zināms''
 |             dz_viet =
 |             mir_dat = ''nav zināms''
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|Grieķija|old}} [[Grieķija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna = [[Kārtslēkšana]]
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 1 bronzas
 |         os_lab sasn = 2.60
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry | {{flaga|GRE|old}} [[Grieķija]]}}
{{MedalSport| [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{Medal|Bronze|[[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]]| [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — kārtslēkšana vīriešiem|Kārtslēkšana]]}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trīs krāsas: baltā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}
| budžets =
| valoda = * [[Poļu valoda|poļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = * {{FRA}}
* {{POL}}
* {{SUI}}
| ilgums = 87 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1994|1|26|Francija}}
| izplatītājs = * ''MK2 Diffusion''
* ''Rialto Film''
| studija = * ''MK2 Productions''
* ''France 3 Cinéma''
* ''CAB Productions''
* ''TOR Studio Productions''
* ''Canal+''
| operators =
| oriģinālnos = ''Trois couleurs: Blanc''
| mūzika = [[Zbigņevs Preisners]]
| aktieri = * [[Zbigņevs Zamahovskis]]
* [[Žilija Delpī]]
* [[Janušs Gajoss]]
* [[Ježijs Šturs]]
| scenārijs = * [[Kšištofs Pesevičs]]
* Kšištofs Keslovskis
| producents = [[Marins Karmics]]
| režisors = [[Kšištofs Keslovskis]]
| žanrs = komēdija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = White Poster.jpg
| imdb =
}}'''"Trīs krāsas: baltā"''' ({{Val|fr|Trois couleurs: Blanc}}) ir 1994. gada [[Francija]]s, [[Polija]]s un [[Šveice]]s [[komēdija]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Kšištofs Keslovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Zbigņevs Zamahovskis]], [[Žilija Delpī]], [[Janušs Gajoss]] un [[Ježijs Šturs]]. Tā ir otrā no trim filmām "[[Trīs krāsas (triloģija)|Trīs krāsas]]" triloģijā, kuras tēma ir [[franču revolūcija]]s ideāli — brīvība, vienlīdzība un brālība, pēc "[[Trīs krāsas: zilā|Zilā]]" (1993) un pirms "[[Trīs krāsas: sarkanā|Sarkanā]]" (1994), kura nosaukta Francijas karoga krāsā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Makijs''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       =
| binomial      = Prunus avium
| autors        = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1755
| attēls        = Prunus avium fruit.jpg
| att_izmērs    =
| att_nosaukums = Saldie ķirši
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Prunus
| ģints_lv      = Plūmes
| apakšģints    = Cerasus
| apakšģints_lv = Ķiršu apakšģints
| apakšģints_r  = Ķirši (koki)
| suga          = P. avium
| suga_lv       = Saldais ķirsis
| sinonīmi      = ''Cerasus avium'' ([[Moench]])
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Nikolass Sēfrenss
 |           image =
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1662}}
 |        location = [[Ventspils]]
 |       deathdate = {{mdv|1710|8|5|1662|6|4}}
 |      deathplace = [[Ventspils]]
 |          places =
 |     nationality =
 |           field = [[Koktēlniecība]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Nikolass Sēfrenss''' jaunākais ({{val|de|Söffrens, Seffrenz}}; dzimis {{dat|1662}} [[Ventspils|Ventspilī]] (kristīts {{dat||6|4}}),<ref name="vesture">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.makslasvesture.lv/index.php/Nikolauss_Sefrenss,_jaun%C4%81kais|title=Nikolass Sēfrenss jaunākais|publisher=Makslasvesture.lv|accessdate={{dat|2014|1|17||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20091218003713/http://www.makslasvesture.lv/index.php/Nikolauss_Sefrenss,_jaun%C4%81kais|archivedate={{dat|2009|12|18||bez}}}}</ref> miris {{dat|1710|8|5}} [[Ventspils|Ventspilī]])<ref name="lat">{{LAT e|5|139.—140}}</ref> bija koktēlnieks.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Veselības pratību''' parasti definē kā pakāpi, kādā persona spēj iegūt, apstrādāt un saprast pamatinformāciju par [[veselība|veselību]] un veselības pakalpojumiem, kas nepieciešama, lai atbildīgi pieņemtu ar veselību saistītus lēmumus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Kas ir veselības pratība?|url=https://ec.europa.eu/epale/lv/blog/what-health-literacy|website=EPALE|accessdate=19.12.2017.}}</ref> Veselības pratības jēdziens sākotnēji tika izmantots [[Amerika|Amerikā]] un [[Kanāda|Kanādā]], tagad to izmanto starptautiski ne tikai veselības aprūpes jomā, bet arī sabiedrības veselības kontekstā.<ref name="nosaukums">Jeong, S. H., & Kim, K. H. (2016). Health literacy and barriers to health information seeking: A nationwide survey in South Korea, Patient Education And Counseling 99, pp.1880 1887.|url=http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0738399116302798</ref>

sentences: '''Vorobjevīts''' ir sārts [[minerāls|minerāla]] – [[berils|berila]] paveids. Pārpratuma pēc tagad termins "vorobjevīts" apzīmē to pašu berila paveidu, ko apzīmē termins "[[morganīts]]". Dzidri vorobjevīta kristāli ir pieprasīti dārgakmeņi.

sentences: {{Commonscat|Sports in Pakistan|Sports Pakistānā}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Terminators 3: Mašīnu sacelšanās
| attēls                   = Terminator 3 Rise of the Machines movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Terminator 3: Rise of the Machines''
| žanrs                    = [[zinātniskā fantastika]]
| režisors                 = [[Džonatans Mostovs]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Nick Stahl|Niks Stols]]
* [[Klēra Deinsa]]
* [[Kristanna Loken|Kristanna Lokena]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Intermedia|IMF Internationale Medien und Film]]''<ref name="IMF">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.internationalmedia.de/index.php?module=pagesetter&func=viewpub&tid=2&pid=30 |author=IM International Media AG |title=Terminator 3 – Rise of the Machines |year=2010 |accessdate=24 June 2010 |authorlink=Intermedia (production company) |archiveurl=https://archive.today/20130206122201/http://www.internationalmedia.de/index.php?module=pagesetter&func=viewpub&tid=2&pid=30 |archivedate={{dat|2013|02|06||bez}} }}</ref>
* ''[[C2 Pictures]]''<ref name="IMF"/>
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]'' {{small|(ASV)}}
* ''[[Columbia Pictures]]''<br />{{small|(staptautiski)}}
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2003|7|2}}
| ilgums                   = 109 minūtes
| valsts                   =
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|170—200 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|433,3 miljoni}}<ref name=BOM>{{Tīmekļa atsauce |url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=terminator3.htm |title=Terminator 3: Rise of the Machines (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=2009-03-06}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Terminators 2: Pastarā diena]]"
| nākamā                   = "[[Terminators: Glābšana]]"
| imdb                     = 0181852
}}
'''"Terminators 3: Mašīnu sacelšanās"''' ({{val|en|Terminator 3: Rise of the Machines}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džonatans Mostovs]]. Filmā pēc ''Skynet'' neveiksmes Sāras Konoras nogalināšanā pirms ir dzimis viņas dēls un paša Džona nogalināšanā bērnībā no nākotnes atsūtītā [[terminators (tēls)|terminatore]] T-X cenšas nogalināt pēc iespējas vairāk pretošanās kustības locekļus, kā arī pašu Džonu. Filmā galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Nick Stahl|Niks Stols]], [[Klēra Deinsa]] un [[Kristanna Loken]]a. Šī ir pēdējā Švarcenegera loma kino pirms kļūšanas par Kalifornijas gubernatoru.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Darja Kļišina
 |      vārds_orig = ''Дарья Клишина''
 |          attēls = Darya Klishina.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1991|1|15}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievija|Tvera}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Darja Kļišina''' ({{val|ru|Дарья Игоревна Клишина}}; dzimusi {{dat|1991|1|15}}) ir krievu [[vieglatlēte]], startē [[tāllēkšana]]s sacensībās. Viņai pieder Krievijas rekords juniorēm tāllēkšanā (7,03 m), kas ir arī otrs visu laiku labākais rezultāts starp juniorēm.

sentences: '''19. aprīlis''' ir gada 109. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (110. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 256 dienas.

sentences:
'''Halogēnogļūdeņraži''' ir [[organiskas vielas]], kuru [[molekula|molekulā]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[halogēni|halogēnu]] atomiem. Halogēnogļūdeņražus var uzskatīt par [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražu]] funkcionālajiem atvasinājumiem. Ja ar halogēnu atomiem aizvieto pilnīgi visus ūdeņraža atomus (attiecīgajā molekulā), viela kļūst nedegoša. Halogēnogļūdeņraži parasti ir samērā toksiskas vielas ([[tetrahlorogleklis]], [[hloroforms]], [[dihloretāns]]), vai arī ir kaitīgi apkārtējai videi ([[freoni]], haloni). Halogēnogļūdeņražus var iedalīt:
* Halogēnalkāni ([[hloroforms]], [[dihloretāns]]);
* Halogēnalkēni ([[vinilhlorīds]]);
* Halogēnarēni ([[hlorbenzols]])

sentences: '''Gāzes raķešdzinējs''' ir [[raķešdzinējs]], kura darbviela ir gāze. Parasti gāzes raķešdzinējos izmanto saspiestu gāzi. Tā kā šie dzinēji dod nelielu vilci, tos visbiežāk izmanto [[kosmiskais lidaparāts|kosmisko lidaparātu]] orientācijas un stabilizācijas sistēmā un individuālajās reaktīvajās lidiekārtās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vadīt dzīvi
| attēls                   = Managementfilm09.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Management''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Belbers]]
| producents               =
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Viks Godfrijs]]
* [[Mārtijs Bouens]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Kristīna Hāna]]
| scenārija autors         = Stīvens Belbers
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Vudijs Harelsons]]
* [[Freds Vords]]
| mūzika                   =
* [[Maikls Danna]]
* [[Robs Simonsens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Echo Films]]''
* ''[[Image Entertainment]]''
* ''[[SKE]]''
* ''[[Temple Hill Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|9|7|Toronto kinofestivāls|2009|5|15|ASV|}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/management-2008|title=Management|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 16, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=management.htm|title=Management (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 16, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vadīt dzīvi"''' ({{val|en|Management}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Stīvens Belbers]]. Galvenās lomas atveido  [[Dženifere Anistone]], [[Stīvs Zāns]], [[Vudijs Harelsons]] un [[Freds Vords]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|9|7||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| dz_gads = 1867
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 16
| dz_vieta = [[Kalvarija]]<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Towns & People. The Jews in Latvia. |url=https://archive.org/details/nybc314247 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref>, [[Suvalku guberņa]] (tagad [[Lietuva]], {{Lietuva}})
| m_gads = 1947
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = [[Jeruzaleme]], {{Izraēla}}
| pilsonība =
| tautība = [[ebrejs|ebrejs]]
| vecāki = Hiršs Soboļevičs
| brāļi = Todris Soboļevičs
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Geņa Soboļeviča dz. Bohorha
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
| attēls = Abrams Sobolevics Latvia Rīga Immigration records (S).png
| att_nosaukums =
| att_izmērs = 220 px
}}
'''Ābrams Elias Soboļevičs''' citviet Ābrahams Soboļevičs (dzimis {{Dat|1867|8|16|L}}, <ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32888. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2FBR?i=21 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32889. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2FY8?i=1 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref> miris {{Dat|1947|||L}}). Viņa tēvs bija Hiršs Soboļevičs, taču brālis Todris (citviet Todres vai Teodors) Soboļevičs (dzimis {{Dat|1877|2|10|L}}).<ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32896. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2NDS?i=19 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32895. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2NZL?i=3 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref> Daudzviet nepareizi norādīta Ābrama dzimšanas vieta kā Vidzemes<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Bobe |first1=Mendels |title=Ebreji Latvijā. Cilvēki un viņu darbi. V daļa. |date=2006 |location=Rīga, Latvija |page=380 |accessdate={{dat|2020|1|18||bez}}}}</ref> vai Vitebskas guberņa. Dzīves laikā veiksmīgi nodarbojies ar dažādu vietēju un starptautisku rūpniecības uzņēmumu vadīšanu, kā arī bijis filantrops – ieguldījis līdzekļus sabiedrībai svarīgu infrastruktūru būvēšanai un atjaunošanai.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Salomons Frencelis
|          vārds_orig = ''Salomon Frenzel von Friedenthal''
|              attēls = Salomons Frencelis.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1561
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Vroclava]] (tagad {{POL}})
|              m_gads = 1605
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 18
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Livonijas Pārdaugavas hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Robinsons Krūziņš''' (pilnais nosaukums: "Robinsons Krūziņš, stāstu grāmata bērniem vāciešu valodā sarakstīta no Jekuma Indriķa Kampe, pēc daudz citās valodās un nu ar latviešu bērniem, kas māk lasīt, viņu valodā pārtulkota no K.R. Girgensona, Cēsu tiesas prāvesta un Jaunpiebalgas mācītāja") ir 1779. gadā publicētā [[Daniels Defo|Daniela Defo]] romāna "[[Robinsons Krūzo]]" adaptācija [[Latviešu valoda|latviešu valodā]], kuru no Jukuma Indriķa Kampes [[vācu valoda]]s pārlikuma ''Robinson der Jüngere'' ap 1804. gadu latviski pārtulkoja [[Jaunpiebalga]]s luterāņu mācītājs [[Kristaps Reinholds Girgensons]]. Romānu iespieda pie [[Johans Frīdrihs Štefenhāgens|Jāņa Fridriķa Štefenhāgena]] un dēla [[Jelgava|Jelgavā]] desmit gadus pēc K. R. Girgensona nāves 1824. gadā.<ref>[http://www.korpuss.lv/klasika/Senie/Zeiferts/8.otr.posm/2/2.htm#e Teodors Zeiferts. Latviešu rakstniecības vēsture]</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Oklahoma
| native_name             = ''Oklahoma''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = AntelopeHills.jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Antilopes pauguri Oklahomas rietumu daļā
| image_flag              = Flag of Oklahoma.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Seal of Oklahoma.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''Sooner State''
| motto                   = ''Labor omnia vincit''
| anthem                  =
| capital                 = [[Oklahomasitija]]
| largest_city            =
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Oklahoma in United States.svg
| mapsize                 = 250px
| map_caption             = Oklahomas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =R
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =Kevins Stits
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 181195
| area_land_km2           = 177934
| area_water_km2          = 3261
| area_water_percent      = 1.8
| area_rank               =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 4019800
| population_as_of        = 2022. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 82.2%
melnie — 8.55%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 77%
[[katoļi]] — 4.89%
nereliģiozi — 39%
| elevation_max_m         = [[Blekmesas kalns]], 1515
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -6
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -5
| website                 = {{url|http://www.ok.gov/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vēl viens gads
 | oriģinālnos = ''Another Year''
 |      attēls = Another year poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Maiks Lī]]
 |  producents = [[Džordžīna Lava]]
 |   scenārijs = Maiks Lī
 |     aktieri =
* [[Leslija Menvila]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Ruta Šīna]]
 |      mūzika = [[Gerijs Jeršons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Thin Man Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Classics]]''
* ''[[Momentum Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|15|5|Kannu kinofestivāls|2010|11|5|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/another-year-2010|title=Another Year|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anotheryear.htm|title=Another Year (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|19,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vēl viens gads"''' ({{val|en|Another Year}}) ir 2010. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] filma, kuras režisors ir [[Maiks Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Leslija Menvila]], [[Džims Brodbents]] un [[Ruta Šīna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|15|5||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Arnis Rumbenieks
 |          attēls = Arnis Rumbenieks.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Arnis Rumbenieks 2011. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1988|4|4}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Valmiera|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=175}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/rumbenieks-arnis-1089465/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|21||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120718081634/http://www.london2012.com/athlete/rumbenieks-arnis-1089465/|archivedate={{dat|2012|07|18||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=65}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[soļošana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = [[Aivars Rumbenieks]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2012}}, {{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Arnis Rumbenieks''' (dzimis {{dat|1988|4|4}} [[Valmiera|Valmierā]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]], startē [[soļošana]]s sacensībās, dažkārt arī [[maratons|maratona]] skrējienā. Viņa treneris ir tēvs [[Aivars Rumbenieks]],<ref name="londona-2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.olimpiade.lv/londona/olimpiska-delegacija/sportisti/vieglatletika/15-arnis-rumbenieks|title=Arnis Rumbenieks|publisher=Olimpiade.lv|accessdate={{dat|2012|7|21||bez}}|archive-date={{dat|2012|07|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120727011728/http://www.olimpiade.lv/londona/olimpiska-delegacija/sportisti/vieglatletika/15-arnis-rumbenieks}}</ref> savulaik bijis soļotājs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Pedrosa''' var būt:

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alietīts
|attēls=Aliettite-87733.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.18-20
|ķīm_formula=[Mg3Si4O10(OH)2](Ca0.5,Na)0.33(Al,Mg,Fe2+)2-3(Si,Al)4O10(OH)2·n(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta, tumšzaļa
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli - redzami tikai mikroskopā, plātņaina forma
|skaldnība=Ļoti laba (?)
|lūzums=
|cietība=1-2
|spīdums=Zemjains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,556 nβ = 1,567
|pleohroisms=Nav
|blīvums=?
}}
'''Alietīts''' (nosaukts itāļu mineraloga ''Andrea Alieti'' vārdā) — rets [[māli|mālu]] [[minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā. Atrodams seno [[ezers|ezeru]] nogulumos, arī ar [[magnijs|magniju]] bagātos [[metamorfiskie ieži|metamorfajos iežos]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Muhtarova mošeja
| infobox_width         =
| image                 = Muxtarov_mosque_Vlz.jpg
| image_size            =
| caption               = Muhtarova mošeja
| map_type              = Ziemeļosetija#Krievijas Eiropas daļa
| map_size              =
| map_label = Muhtarova mošeja
| position = left
| latd  = 43.025833  | latNS  = N
| longd = 44.675833 | longEW = E
| location              = {{Flag|Krievija}}, [[Ziemeļosetija-Alānija]], [[Vladikaukāza]]
| religious_affiliation = [[sunnītu islāms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[mošeja]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[Ēģiptes stils]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1908]]
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| minaret_quantity      = 2
| minaret_height        =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
ģerboņa vairogs (1554.—1558.)]]
'''Vairogs''' ir [[Ģerbonis|ģerboņa]] centrālais objekts, kurā tiek ievietoti ģerboņa [[Heraldika|heraldiskie]] [[Simbols|simboli]].

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Abraham abulafia.jpg|thumb|Abulafija attēls uz 13. gadsimta [[manuskripts|manuskripta]] lapas, [[Vatikāns|Vatikāna]] bibliotēkā]]
'''Abrahams Abulafija''' (אברהם בן שמואל אבולעפיה, ''Abraham Abulafia'', dzimis 1240. gadā [[Saragosa|Saragosā]], miris pēc 1290. gada [[Malta|Maltā]]) bija [[ebreji|ebreju]] [[misticisms|mistiķis]], [[kabala|kabalists]]. Ekstātiskās kabalas (''qabbalah nevu'it'') dibinātājs. Uzskatīja sevi par [[mesija|mesiju]] un [[pravietis|pravieti]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mamma vēl smaida
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Mamma-vel-smaida-plakats.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Elza Gauja]]
 |  producents =
* [[Andris Gauja]]
* Elza Gauja
 |   scenārijs =
* [[Anta Aizupe]]
* [[Baiba Broka (aktrise)|Baiba Broka]]
* [[Rasa Bugavičute-Pēce]]
* Elza Gauja
* [[Daiga Kažociņa]]
 |     aktieri =
* Anta Aizupe
* Baiba Broka
* Daiga Kažociņa
 |      mūzika = Andris Gauja
 |   operators = [[Aleksandrs Grebņevs]]
 | mākslinieks = Jānis Bijubens
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Riverbed]]''
 | izplatītājs = ''[[Baltic Content Media]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|9|29}}
 |      ilgums = 96 minūtes
 |      valsts = {{LAT}}
 |      valoda =
* [[latviešu valoda|latviešu]]
* [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mamma vēl smaida"''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Latvija]]s kinokomēdija. Filmas režisore, scenārija līdzautore un producente ir [[Elza Gauja]]. Galvenās lomas atveido [[Anta Aizupe]], [[Baiba Broka (aktrise)|Baiba Broka]] un [[Daiga Kažociņa]].
Stāsts par trim māsām, kas gadiem nav sazinājušās, bet tagad, cerot apiet [[repatriācija]]s izdevumus, viņām vienā automobilī nelegāli jāšķērso puse Eiropas ar tikko mirušās māmiņas ķermeni jumta bagāžniekā.

sentences: ''Oficiālā šīs politikas versija ir pieejama [[Wikimedia:Privacy policy|Wikimedia fonda lapā]] (angļu valodā). Visas diskusijas par to notiek lapā [[meta:talk:Privacy policy]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Mana bijusī superdraudzene
| attēls = Exgirlposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Super Ex-Girlfriend''
| žanrs = komēdija, supervaroņu filma, romantiska filma
| režisors = [[Aivans Raitmans]]
| producents = * [[Arnons Milčans]]
* [[Gevins Polons]]
| scenārija autors = [[Dons Peins]]
| galvenajās lomās = * [[Uma Tūrmane]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Anna Ferisa]]
* [[Edijs Izards]]
* [[Vanda Saiksa]]
* [[Reins Vilsons]]
| mūzika = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Pariah]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2006|7|21|}}
| ilgums = 95 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=superexgirlfriend.htm|title=My Super Ex-Girlfriend|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 25, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|61 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Mana bijusī superdraudzene"''' ({{val|en|My Super Ex-Girlfriend}}) ir 2006. gada zinātniskās fantastikas komēdija, kuras režisors ir [[Aivans Raitmans]]. Galvenās lomas atveido  [[Uma Tūrmane]], [[Lūks Vilsons]], [[Anna Ferisa]], [[Edijs Izards]], [[Vanda Saiksa]] un [[Reins Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|7|21||bez}}.

sentences:
'' interneta vizualizācija, kurā tiek attēloti dažādi tā starptīklu maršruti]]
'''Internets''' ir publiski pieejama savstarpēji saslēgtu [[datortīkls|datortīklu]] vispasaules sistēma, kas pārsūta [[dati|datus]], izmantojot [[Interneta Protokols|Interneta protokolu (IP)]]. Tas ir veidots no tūkstošiem mazāku komerciālu, akadēmisku un valdību tīklu. Tas ietver [[elektroniskais pasts|elektronisko pastu]], [[IRC|tērzēšanas retranslēšanu]], [[datne|datņu]] pārraidi, [[Vispasaules tīmeklis|tīmekļa]] dokumentus, sociālos tīklus utt.

sentences: '''Latvijas [[rokmūzika]]''' ir nozīmīgs mūzikas žanrs [[Latvijas mūzika|Latvijas mūzikā]] kopš 1960. gadiem, kad [[Latvija]] bija iekļauta [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. Daudzus nozīmīgākos ierakstus šī Latvijas žanra mūzikā apskatījis [[Uldis Rudaks]] savā raidījumā [[Zibens pa dibenu (raidījums)|Zibens pa dibenu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Patiesība
| operators =
| attēls = Verite.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Anrī Žoržs Kluzo]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Brižita Bardo]]
* [[Šarls Vanels]]
* [[Pols Moriss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Vérité''
| studija = * ''C. E. I. A. P.''
* ''Han Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1960|11|2}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Patiesība"''' ({{Val|fr|La Vérité}}) ir 1960. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Anrī Žoržs Kluzo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brižita Bardo]], [[Šarls Vanels]] un [[Pols Moriss]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| autors          = [[Joseph Gärtner|Gaertn.]], 1791
| binomial        = Hyophorbe
| attēls          = Spindlepalm.JPG
| att_nosaukums   = ''[[Hyophorbe verschaffeltii]]''
| valsts          = Plantae
| valsts_lv       = Augi
| nodalījums      = Magnoliophyta
| nodalījums_lv   = Segsēkļi
| klase           = Liliopsida
| klase_lv        = Viendīgļlapji
| rinda           = Arecales
| rinda_lv        = Palmu rinda
| dzimta          = Arecaceae
| dzimta_lv       = Palmu dzimta
| ģints           = Hyophorbe
| ģints_lv        = Pudeļpalmas
}}
'''Pudeļpalmas''' (''Hyophorbe'') ir [[palmu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kurai pieder piecas [[Maskarēnu salas|Maskarēnu salām]] [[endēms|endēmas]] [[suga]]s [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļā.<ref name=list>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theplantlist.org/1.1/browse/A/Arecaceae/Hyophorbe/ |title=The Plant List. A working list of all plant: ''Hyophorbe'' |access-date={{dat|2016|09|02||bez}} |archive-date={{dat|2017|09|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170906063455/http://www.theplantlist.org/1.1/browse/A/Arecaceae/Hyophorbe/ }}</ref><ref>[http://www.inaturalist.org/taxa/56897-Hyophorbe iNaturalist: genus ''Hyophorbe'', a member of Palms (Family Arecaceae)]</ref><ref>[http://apps.kew.org/wcsp/qsearch.do?plantName=Hyophorbe Kew Royal Gardens. World Checklist of Selected Plant Families: ''Hyophorbe'']</ref>

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|United Kingdom|Apvienotā Karaliste}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{Anglijas grāfistes infokaste
| nosaukums = Paris La Défense
| karte = Pôle Paris-La Défense map.svg
| oriģ = La Défense
| statuss =
| reģions = [[Parīze]]
| centrs =
| lielpilsēta = -
| platība = 1,6
| iedzīvotāji = 25000 (2018)
| iedz blīvums =
| url = http://www.ladefense.fr
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Amdāvāda
(Ahmadābāda)
 | official_name            = Ahmedabad
અમદાવાદ
अहमदाबाद
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Sabarmati-Ashram-12.jpg
 | image_caption            = Sabarmati āšrams (Gandija māja) Ahmedabadā
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = India#Āzija
 | pushpin_label_position   =
 | map_relief  = yes
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name         = {{IND}}
 | subdivision_name1        = [[Gudžarāta]]
 | subdivision_name2        = [[Ahmadābāda (apgabals)|Ahmadābāda]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1411. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 475
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2010. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 4004583
 | population_urban         =
 | population_metro         = 7200000
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = IST
 | utc_offset               = +5:30
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 23 | latm = 02 | lats = 22 | latNS = N
 | longd = 72 | longm = 33 | longs = 57 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 380 0XX
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 53
 | website                  = [http://www.egovamc.com/ www.egovamc.com]
 | footnotes                =
 |         embedded =
 {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Ahmadābādas vēsturiskā pilsēta
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, v
|        designation1_date = 2017
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1551 1551]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{IND}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 535,7 ha
}}
}}
'''Amdāvāda''' ({{val|gu|અમદાવાદ}}), arī '''Ahmadābāda''' ({{val|en|Ahmedabad}}, {{val|hi|अहमदाबाद}}), ir [[Gudžarāta]]s štata lielākā [[pilsēta]] un tā galvenais [[kultūra]]s un [[saimniecība]]s centrs. Tā ir arī viena no lielākajām [[Indija]]s pilsētām, tajā dzīvo 5,26 miljoni [[iedzīvotāji]]. Vairums iedzīvotāju ir [[gudžarāti]]. Tā atrodas pie [[Sabarmati]] upes.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Faringāli [[Līdzskanis|līdzskaņi]]''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s sakni pret [[Rīkles gals|rīkles galu]]. [[Sekundārā artikulācija|Sekundāro artikulāciju]], kad primārās artikulācijas laikā tiek sasprindzināts rīkles gals, sauc par [[faringalizācija|faringalizāciju]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Somijas uzņēmumi pēc produkcijas veida|Alusdarītavas]]
[[Kategorija:Alus]]

sentences:
[[File:LifeSentenceMapNew.svg|260px|thumb|Mūža ieslodzījums pasaulē
{{legend|#e35d5d|Mūža ieslodzījums pastāv}}
{{legend|#66e35d|Mūža ieslodzījums pastāv tikai vīriešiem}}
{{legend|#5d82e3|Mūža ieslodzījums ticis atcelts}}
{{legend|#e0e0e0|Mūža ieslodzījuma statuss nav zināms}}]]
'''Mūža ieslodzījums''' ir kriminālsoda veids, kurā cilvēkam tiek atņemtas tiesības uz brīvību līdz dzīves beigām vai apžēlošanas brīdim. Mūža ieslodzījums tiek piešķirts par smagu [[noziegums|noziegumu]] izdarīšanu, pie tādiem var piederēt [[slepkavība]]s izdarīšana, [[bērns|bērnu]] smaga ļaunprātīga izmantošana, [[izvarošana]], [[spiegošana]], [[valsts nodevība]], [[narkotikas|narkotiku]] tirdzniecība, [[cilvēku tirdzniecība]], [[krāpšana]] lielos apmēros, ko par vēl smagāku noziegumu var padarīt zādzība vai laupīšana, kas izraisījusi cita cilvēka nāvi vai smagus miesas bojājumus.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Gambija (nozīmju atdalīšana)|Gambija}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Gambija
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = River gambia Niokolokoba National Park.gif
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Upe Ņokolo Kobas nacionālajā parkā
  | karte             = Gambiarivermap.png
  | kartes_paraksts   = Gambijas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Āfrika
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Futadžalons]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Atlantijas okeāns]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{GIN}}
{{SEN}}
{{GMB}}
  | garums            = 1120
  | iztekas_augstums  = 1030
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           = 1030
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 77 054
  | pietekas          = {{vikidati|properties|linked|P974}}
  | sāk_plat_d= 11| sāk_plat_m= 24| sāk_plat_s= 18| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 12| sāk_gar_m= 15| sāk_gar_s= 05| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 13| iet_plat_m= 28| iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 16| iet_gar_m= 34| iet_gar_s= | iet_gar_EW=W
}}
'''Gambija''' ({{val|en|Gambia}}) ir upe [[Rietumāfrika|Rietumāfrikā]], tek cauri [[Gvineja|Gvineju]], [[Senegāla|Senegālu]] un [[Gambija|Gambiju]].<ref>{{PZT|221}}</ref> Tās garums ir aptuveni 1120 km. Sākas no [[Futadžalons|Futadžalona]] plato Gvinejā. [[Augštece|Augštecē]] tā ir krāčaina, bet, nonāk [[zemiene|zemienē]], tā sāk mest lokus. Ietek [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Lielākā pilsēta krastos ir [[Bandžula]] pie upes ietekas okeānā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Marfa
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Marfa courthouse.jpg
| imagesize = 300px
| image_caption = Apgabala tiesas nams Marfā
| image =
| image_flag =
| image_shield =
| pushpin_map =
| pushpin_label_position =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| subdivision_type1 = Štats
| subdivision_name1 = [[Teksasa]]
| subdivision_type2 = Apgabals
| subdivision_name2 = Presidio
| established_title3 = Dibināta
| established_date3 =
| leader_title             = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
|leader_name              = Dens Danleps
| area_total_km2 =
| population_as_of = 2010
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total = 1981
| population_density_km2 =
| timezone=
| utc_offset= [[Universālais koordinētais laiks|UTC]] -6
|coordinates_display      = inline,title
|coordinates_type         = region:US_type:city
|latd = 30 |latm = 18 |lats = 43 |latNS = N
|longd = 104 |longm = 1 |longs = 29 |longEW = W
| elevation_m = 1428
| website = }}
, Čivavas [[tuksnesis|tuksnesī]] ]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Admontīts
|attēls=
|klase=Borāts
|ŠtruncaID=5/H.17-10
|ķīm_formula=Mg<nowiki>[</nowiki>B6O10<nowiki>]</nowiki>·7H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Labi izteikti [[euhedrāls|euhedrāli]] kristāli
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2-3
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.442 nγ = 1.504
|pleohroisms=nav
|blīvums=1,84
}}
'''Admontīts''' (nosaukts pēc atradnes vietas - Admontas masīva) ir rets [[minerāls]], kas pirmoreiz aprakstīts [[1978]]. gadā, [[Austrija|Austrijā]], [[Štīrija|Štīrijā]], [[Admonta|Admontas masīvā]], Šildmauerā, [[ģipšakmens]] iegulās.

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete
  | attēls                    = Sin-City-A-Dame-to-Kill-For-teaser-poster.jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = ''Sin City: A Dame to Kill For''
  | žanrs                     =
  | valsts                    = {{USA}}
  | režisors                  =
* [[Frenks Millers]]<ref name="DigitalSpy1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.digitalspy.co.uk/movies/news/a376247/sin-city-sequel-a-dame-to-kill-for-officially-announced.html |title='Sin City' sequel 'A Dame to Kill For' officially announced |work=DigitalSpy.co.uk |date=2012. gada 13. aprīlis |accessdate=2012. gada 21. maijs |archive-date=2015. gada 2. Aprīlis |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402141158/http://www.digitalspy.co.uk/movies/news/a376247/sin-city-sequel-a-dame-to-kill-for-officially-announced.html }} {{en ikona}}</ref><ref name="HeyUGuys1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.heyuguys.co.uk/2012/04/13/rodriguez-and-miller-all-set-for-sin-city-2-a-dame-to-kill-for |title=Rodriguez and Miller all set for 'Sin City 2: A Dame to Kill For' |work=HeyUGuys.co.uk |date=2012. gada 13. aprīlis |accessdate=2012. gada 21. maijs}} {{en ikona}}</ref>
* [[Roberts Rodrigess]]<ref name="DigitalSpy1" /><ref name="HeyUGuys1" />
  | producents                =
* Sergejs Bespalovs
* Ārons Kaufmans
* Stefans Lurjē
* Iliana Nikolica
* Aleksandrs Rodnjanskis
* Roberts Rodrigess
  | scenārija autors          =
* Frenks Millers
* Roberts Rodrigess<ref name="PressRelease" />
* [[Viljams Monahens]]
  | galvenajās lomās          =
* [[Džesika Alba]]
* [[Rosario Dosone]]
* [[Maikls Madsens]]
* [[Klaivs Ouens]]
* [[Mikijs Rurks]]
  | mūzika                    = Roberts Rodrigess
  | studija                   =
* ''AR Films''
* ''Quick Draw Productions''
* ''Aldamisa Productions''<ref name="DigitalSpy1" /><ref name="HeyUGuys1" />
* ''Miramax''
  | izplatītājs               = ''[[Dimension Films]]''<ref name="DigitalSpy1" />
  | izdošanas laiks           = {{filmas datums|2014|8|19}}
  | ilgums                    =
  | valoda                    = angļu
  | budžets                   = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|title=Sin City: A Dame to Kill For - The Numbers|url=https://www.the-numbers.com/movie/Sin-City-2#tab=summary|publisher=The Numbers|date=August 22, 2014|access-date=September 4, 2014|archive-date=September 3, 2014|archive-url=https://web.archive.org/web/20140903061941/http://www.the-numbers.com/movie/Sin-City-2#tab=summary|dead-url=no}}</ref>
  | ienākumi                  = {{ASV dolārs|39,4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Sin City: A Dame to Kill For (2014) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0458481/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|6||bez}}}}</ref>
  | imdb                      = 1480656
}}
'''"Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete"''' ({{val|en|Sin City: A Dame to Kill For}}) ir 2014. gada ASV detektīvfilma. Filma ir turpinājums 2005. gada filmai "[[Grēku pilsēta]]" un tajā ir tie paši tēli, kas pirmajā daļā, tomēr filmas sižets nav hronoloģisks uzreiz pēc pirmās filmas notikumiem, bet jaukts, kad darbība notiek vienā laikā ar pirmās filmas sižetu vai arī pirms tā, līdz ar to ļaujot arī filmas tēliem, kas nomira pirmajā filmā, parādīties vēlreiz otrajā daļā.<ref>{{Ziņu atsauce |author=''Briggs, Caroline'' | url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/entertainment/4561547.stm | title=Sin City writer defends violence | publisher=[[BBC]] | date=2005. gada 19. maijā }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajona pagasti|Metrienas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Kobuleti
| official_name            = ქობულეთი
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Набережная в Кобулети.jpg
| image_caption            = Kobuleti krastmala
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Republika
| subdivision_name1        = [[Adžārija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Kobuleti municipalitāte]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         =
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1944
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           = 15
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 16546
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   = auto
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (93,3%)
[[armēņi]] (2,6%)
[[krievi]] (1,7%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 41|latm= 48|lats= 40|latNS=N
| longd= 41|longm= 46|longs= 31|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 6200
| area_code                = +995 426
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 10
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Kobuleti''' ({{val|ka|ქობულეთი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Adžārija]]s autonomajā republikā, [[Kobuleti municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts dienvidrietumos [[Melnā jūra|Melnās jūras]] krastā {{nobr|329 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]]. Nozīmīgs klimatiskais un balneoloģiskais kūrorts.<ref>{{PZT|365}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|daļēji atzītu valsti|apstrīdētu teritoriju|Rietumsahāra}}
{{Valsts infokaste
 |         vietējais_nosaukums = {{ara|الجمهورية العربية الصحراوية الديمقراطية}}
''Al-Jumhūrīyya al-`Arabīyya aṣ-Ṣaḥrāwīyya ad-Dīmuqrāṭīyya''
''República Árabe Saharaui Democrática''
 |    pilnais_valsts_nosaukums = Sahāras Arābu Demokrātiskā Republika
 |            valsts_nosaukums =
 |               karoga_attēls = Flag of the Sahrawi Arab Democratic Republic.svg
 |            karoga_nosaukums = Sahāras Arābu Demokrātiskās Republikas karogs
 |              ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Sahrawi Arab Democratic Republic.svg
 |           ģerboņa_nosaukums = Sahāras Arābu Demokrātiskās Republikas ģerbonis
 |             ģerboņa_platums = 85px
 |                 valsts_moto =
 |                valsts_himna = ''[[Yā Banīy As-Saharā]]''
 |               kartes_attēls = Sahrawi Arab Democratic Republic (orthographic projection) highlighted.svg
 |             kartes_paraksts =
 |               galvaspilsēta = [[Ajūna]] (proklamētā);
Tifariti (faktiskā)
 | latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
 |              valsts_valodas = [[arābu valoda]],
[[spāņu valoda]] (kā otrā valoda)
 |             etniskās_grupas =
 |        etniskās_grupas_gads =
 |              valsts_iekārta =
 |        valsts_galvas_tituls = Prezidents
 |                valsts_galva = [[Muhameds Abdelazizs]]
 |       valsts_galvas_tituls2 =
 |               valsts_galva2 =
 |        neatkarības_iegūšana =
 |         neatkarības_piezīme =
 |                    dibināta =
 |        neatkarības_notikums = Deklarēta
 |          neatkarības_datums = {{dat|1976|2|27}}
 |       neatkarības_notikums2 =
 |         neatkarības_datums2 =
 |       neatkarības_notikums3 =
 |         neatkarības_datums3 =
 |                 platība_km2 = 266 000
 |               platība_rangs =
 |              procenti_ūdens =
 |     iedzīvotāju_skaita_gads = 2004. gadā
 |          iedzīvotāju_skaits = 267 405
 |    iedzīvotāju_skaits_rangs =
 |    apdzīvotības_blīvums_km2 =
 |  apdzīvotības_blīvums_rangs =
 |                     IKP_PPP =
 |                IKP_PPP_gads =
 |               IKP_PPP_rangs =
 |          IKP_PPP_per_capita =
 |    IKP_PPP_per_capita_rangs =
 |                         HDI =
 |                    HDI_gads =
 |              HDI_kategorija =
 |                   HDI_rangs =
 |                        Gini =
 |                   Gini_gads =
 |             Gini_kategorija =
 |                  Gini_rangs =
 |                      valūta = [[Sahāras peseta]]
 |                valūtas_kods = EHP
 |                  laika_zona =
 |                  utc_offset =
 |              laika_zona_DST =
 |              utc_offset_DST =
 |                      domēns =
 |              tālsarunu_kods = 212 (tāds pats kā Marokai)
 |                    piezīmes =
 |                    piezīme1 =
 |                    piezīme2 =
 |                    piezīme3 =
 |                iso_kods_num =
 |              iso_kods_alfa2 =
 |              iso_kods_alfa3 =
}}

sentences:
{{Infobox stadium
|stadium_name=Sanktpēterburgas stadions
|logo_image=
|image=RUS-2016-Aerial-SPB-Krestovsky Stadium 01.jpg
|map_type=Sanktpēterburga
|latNS=N|latd=59|latm=58|lats=22.63|longEW=E|longd=30|longm=13|longs=13.92
|UEFA_rating=4
|location={{vieta|Krievija|Sanktpēterburga}}
|broke_ground=2007
|opened=2017
|surface=zāle
|construction_cost=1.5 milijardi [[RUB]]
|cap_concert=80000
|cap_football=64287
|tenants=[[FK Zenit Sanktpēterburga]]}}

sentences:
{{Karoga infokaste
 |       Name = Piedņestras Moldāvu Republikas
 |      Image = Flag of Transnistria (state).svg
 |        Use = 011010
 | Proportion = 1:2
 |   Adoption = {{dat|2000|7|25||bez}} (oficiāli)
 |     Design = Trīs horizontālās līnijas: sarkana, zaļa un sarkana, kā arī [[sirpis un āmurs]] ar zvaigzni virs tā karoga augšējā kreisā stūrī. Identisks ar bijušās [[Padomju Savienība]]s republikas [[Moldāvijas PSR]] karogu
 |     Image2 = Flag of Transnistria (variant).svg
 |       Use2 = 100000
 |Proportion2 = 1:2
 |    Design2 = Trīs horizontālās līnijas: sarkana, zaļa un sarkana
 |     Image3 = Presidential Standard of the Pridnestrovian Moldavian Republic.svg
 |       Use3 =
 |Proportion3 = 1:1
 |    Design3 = Piedņestras Moldāvu Republikas prezidenta standarts
}}

sentences: {{Commonscat|Shooters from Norway|Norvēģijas šāvēji}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{jāuzlabo|Jāpārraksta pareizā latviešu valodā}}
''' Gombodžabs Cibikovs''' (dzimis {{dat|1873|04|20}} (?), Urdo-Aga, [[Aizbaikāla apgabals|Aizbaikāla apgabalā]] — miris {{dat|1930|09|20}} [[Aginska|Aginskā]], [[Burjatu-Mongoļu APSR]], pašlaik [[Aizbaikāla novads]]) — [[ceļotājs]] un pētnieks, [[Etnogrāfija|etnogrāfs]], [[orientālists]] (Tibetas un Mongolijas pētnieks), budisma pētnieks, valsts un izglītības darbinieks [[Krievijas impērija|Krievijas impērijā]], [[Tālo Austrumu Republika|Tālo Austrumu Republikā]], [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Mongolija|Mongolijā]]; [[tulkotājs]], vairāku universitāšu profesors. Ir pazīstams kā pirmais [[Tibeta]]s, tai skaitā [[Lhasa]]s, [[fotogrāfs]], un kā ceļojuma uz [[Tibeta|Tibetu]] apraksta autors 1899.—1902. gados. Apraksts tulkots dažādās pasaules valodās.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 46
|lv = Četrdesmit seši
}}
'''46''' ('''četrdesmit seši''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp skaitli [[45 (skaitlis)|45]] un [[47 (skaitlis)|47]].

sentences:
pie Krievijas apģērbu veikala ieejas [[Kijiva|Kijivā]]]]
'''"Nepērciet krievu preces!"''' ({{val|uk|«Не купуй російське!»}}) vai '''"Boikotējiet krievu preces!"''' (''«Бойкотуй російське!»'') bija [[nevardarbīga pretošanās|nevardarbīgas pretošanās]] kampaņa [[Krievija|Krievijā]] ražoto preču [[boikots|boikotēšanai]] [[Ukraina|Ukrainā]]. To {{dat|2013|8|14||bez}} kā atbildes reakciju uz Krievijas pret Ukrainu ieviesto tirdzniecības [[embargo]] [[sociālie tīkli|sociālajos tīklos]] aizsāka sabiedriskā organizācija "[[Vidsič]]" (''Відсіч''). Kampaņa norisinājās vairāk nekā 45 pilsētās, tika izplatītas [[skrejlapa]]s, plakāti un uzlīmes. 2013. gada novembrī sākās [[Eiromaidans|Eiromaidana]] demonstrācijas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
| attēls =ErmineSpot.jpg
| att_nosaukums =[[Zirga pēda]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| kategorijas =nē
| binomial=Perissodactyla <small>([[Richard Owen|Owen]], 1848)</small>
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Septiņi gadi Tibetā
| attēls = Seven Years in Tibet cover.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Seven Years in Tibet''
| žanrs = biogrāfiska filma, kara filma, drāma
| režisors = [[Žans Žaks Ano]]
| producents = * Žans Žaks Ano
* [[Džons H. Viljamss]]
* [[Īeins Smits]]
| scenārija autors = [[Bekija Džonstone]]
| galvenajās lomās = * [[Breds Pits]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[B. D. Vongs]]
* [[Mako Ivamacu]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Mandalay Entertainment]]''
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1997|10|8|ASV|1997|11|21|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 130 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/seven-years-tibet-1997-1|title=Seven Years in Tibet|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018|archive-date={{dat|2019|02|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190212014256/http://bbfc.co.uk/releases/seven-years-tibet-1997-1}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Vācu valoda|Vācu]]
* [[Nepāliešu valoda|Nepāliešu]]
* [[Hindi]]
* [[Mandarīnu valoda|Mandarīnu]]
* [[Tibetiešu valoda|Tibetiešu]]
| budžets = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|131,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sevenyearsintibet.htm |title=Seven Years in Tibet (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=November 3, 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180805082706/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sevenyearsintibet.htm |archivedate={{dat|2018|08|05||bez}} }}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Septiņi gadi Tibetā"''' ({{val|en|Seven Years in Tibet}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska kara drāma, kas balstīta uz Henriha Harera tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Žans Žaks Ano]]. Galvenās lomas atveido [[Breds Pits]], [[Deivids Tjūliss]], [[B. D. Vongs]] un [[Mako Ivamacu]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|10|8||bez}} ASV.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Lenija Rīfenštāle
|          vārds_orig = ''Leni Riefenstahl''
|              attēls = WP Leni Riefenstahl by Alexander Binder.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1902
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = [[Berlīne]], {{flaga|Vācija|German Empire}} [[Vācijas Impērija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2003
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 8
|             m_vieta = [[Pekinga (Vācija)|Pekinga]], [[Bavārija]], {{GER}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = S
|        nodarbošanās = [[kinorežisore]], [[aktrise]], [[dejotāja]]
|       darbības_gadi = 1925—1954, 2002—2003
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = n
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Vagners''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Valērija Novodvorska
|     vārds_orig = ''Валерия Новодворская''
|         attēls = Valeriya Novodvorskaya3.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Baltkrievijas PSR|Baranaviči|td=Baltkrievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{vieta|Krievija|Maskava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = padomju disedente, žurnāliste, politiķe, cilvēktiesību aktīviste
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Valērija Novodvorska''' ({{val|ru|Валерия Ильинична Новодворская}}; dzimusi {{dat|1950|5|17}} [[Baranaviči|Baranavičos]], [[Baltkrievijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]], mirusi {{dat|2014|7|12}} [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]) bija padomju [[disidents|disidente]], [[žurnālists|žurnāliste]], [[politiķis|politiķe]], [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] aktīviste.<ref>[http://www.viperson.ru/wind.php?ID=4135] http://www.viperson.ru ([[Krievu valoda|krieviski]])</ref>

sentences: '''23. februāris''' ir gada 54. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 311 (312 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abū Raihāns Bīrūnī
|     vārds_orig = {{ara|ابوریحان بیرونی}}
|         attēls = Biruni Iranian.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 1973. gadā Irānā izdota [[pastmarka]], kurā attēlots Abū Raihāns Bīrūnī, par godu viņa 1000 gadu dzimšanas dienai
|        dz_gads = 973
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Horezma]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad [[Hiva]], {{UZB}})
|         m_gads = 1048
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Gaznī]], [[Gaznevīdu impērija]]
({{AFG}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizika]], [[antropoloģija]], [[astronomija]], [[astroloģija]], [[ķīmija]], [[vēsture]], [[ģeogrāfija]], [[matemātika]], [[medicīna]], [[psiholoģija]], [[filozofija]], [[teoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tolvina
 | official_name            = ''Tolhuin''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Centre Tolhuin.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Bandera de la Ciudad de Tolhuin.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = COA Tolhuin.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 75px
 | pushpin_map              = Argentīna
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Argentīna}}
 | subdivision_type1        = [[Argentīnas provinces|Province]]
 | subdivision_name1        =  [[Tjerra del Fuego province|Tjerra del Fuego]]
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name2        = Tolvina
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1972|10|9||bez}}
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 54
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2010
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 2949
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = ART
 | utc_offset               = -3
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 54 | latm = 32 | lats =  | latNS =S
 | longd = 67 | longm = 12 | longs =  | longEW = W
 | postal_code_type         = Telefona kods
 | postal_code              = 02901
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 120
 | website                  = {{url|http://www.tolhuin.gob.ar/}}
 | footnotes                =
}}
'''Tolvina''' ({{val-es|Tolhuin}}) ir pilsēta [[Argentīna]]s dienvidos, [[Ugunszeme]]s arhipelāga ceturtā lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojusies [[Ugunszemes Lielā sala|Ugunszemes Lielās salas]] dienvidaustrumos [[Fanjāno ezers|Fanjāno ezera]] austrumu galā. Tolvinas departamenta centrs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Alvins un burunduki. Aizburājuši
| attēls                   =  Alvin and the Chipmunks 3 teaser.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Alvin and the Chipmunks: Chipwrecked''
| žanrs                    = komēdija, animācijas filma, muzikāla filma, ģimenes filma
| režisors                 = [[Maiks Mičels]]
| producents               =
* [[Dženisa Karmana]]
* [[Ross Bagdasarians]]
| scenārija autors         =
* [[Džonatans Aibels]]
* [[Glens Berdžers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džastins Longs]]
* [[Metjū Grejs Gablers]]
* [[Džesijs Makartnijs]]
* [[Eimija Polere]]
* [[Anna Ferisa]]
* [[Dženija Sleita]]
* [[Deivids Kross]]
* [[Džeisons Lī]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Bagdasarian Company]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|12|16|}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/alvin-and-chipmunks-chipwrecked-2011|title=Alvin and the Chipmunks: Chipwrecked|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 24, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=alvin3d.htm|title=Alvin and the Chipmunks: Chipwrecked|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 24, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|342,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Alvins un burunduki: Turpīkstinājums]]
| nākamā                   = [[Alvins un burunduki: Diženais burunduļojums]]
| imdb                     =
}}
'''"Alvins un burunduki. Aizburājuši"''' ({{val|en|Alvin and the Chipmunks: Chipwrecked}}) ir 2009. gada ģimenes filma, kuras režisors ir [[Maiks Mičels]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Džastins Longs]], [[Metjū Grejs Gablers]], [[Džesijs Makartnijs]], [[Eimija Polere]], [[Anna Ferisa]] un [[Kristīna Eplgeita]], kamēr galvenās cilvēku lomas atveido [[Dženija Sleita]], [[Deivids Kross]] un [[Džeisons Lī]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|12|16||bez}}.

sentences: '''Bīdes deformācija''' jeb vienkārši '''bīde''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] slāņi pārvietojas paralēli attiecībā pret citiem [[slānis|slāņiem]], bet nemaina savstarpējos [[attālums|attālumus]] starp tiem.

sentences: {{Commonscat|Ancient Roman amphitheatres in Italy}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Procyon
| ģints_lv=Jenoti
| suga=Procyon lotor
| suga_lv=Parastais jenots
| pasuga =Procyon lotor maynardi
| pasuga_lv=Bahamu jenots
| izplatība=
| binomial=Procyon lotor maynardi
| kategorijas =nē
}}
'''Bahamu jenots''' (''Procyon lotor maynardi'') ir [[parastais jenots|parastā jenota]] (''Procyon lotor'') pasuga. Tā ir [[endēmisks|endēmiska]] [[Ņūprovidensa|Ņūprovidensas salas]] ([[Bahamu Salas|Bahamās]]) jenotu pasuga.<ref name="ze">Zeveloff, Samuel I. (2002). Raccoons: A Natural History. Washington, D. C.: Smithsonian Books. pp. 44. {{ISBN|978-1-58834-033-7}}.</ref>

sentences:
{{cita nozīme|katoļu sieviešu klostera priekšnieci|Itālijas futbolistu|Injacio Abate}}
s klostera abate. Aptuveni [[1756]]. gads]]
'''Abate''' ({{val|la|abbatissa}}) ir [[Katolicisms|katoļu]] sieviešu [[Klosteris|klostera]] priekšniece.<ref>"Svešvārdu vārdnīca" 3.izdevums 2007. gads "Jumava" {{ISBN|978-9984-38-332-3}}</ref> Kaut arī abatei ir atšķirības zīmes (krusts, gredzens un ganu zizlis), viņas vara ir tikai pār klostera iemītniecēm. Pirmo reizi šis termins ir sastopams ap [[514]]. gadu.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Joci Pāpai
|      Vārds_orig = Jožefs Pāpai
|          Attēls = Joci Pápai Kyiv 2017 2.jpg
|         Att_izm = 220px
|          Ainava =
|        Apraksts = Joci Pāpai 2017. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1981|9|22}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Ungārija|Tata}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[soulmūzika]], [[rokmūzika]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti = [[balss]], [[ģitāra]]
|            Gadi = 2005—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Magneoton''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Jožefs "Joci" Pāpai''' ({{val|hu|József "Joci" Pápai}}; dzimis [[1981. gads|1981. gada]] [[22. septembris|22. septembrī]]) ir [[čigāni|čigānu]] izcelsmes [[Ungārija]]s [[dziedātājs]], [[reperis]] un [[ģitārists]]. Viņš piedalījās [[Ungārija]]s nacionālajā atlasē [[2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2017. gada Eirovīzija]]i ''A Dal 2017'' ar dziesmu ''[[Origo (dziesma)|Origo]]'', un tajā uzvarēja, kas ļāva Joci pārstāvēt Ungāriju [[2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā]] [[Kijiva|Kijivā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wiwibloggs.com/2017/02/18/hungary-joci-papai-wins-a-dal-2017-with-origo/174605/|title=Hungary: Joci Pápai wins A Dal 2017 with “Origo”|last=Gallagher|first=Robyn|website=Wiwibloggs|access-date={{Dat|2021|3|24||bez}}|date={{Dat|2017|2|18||bez}}|language=en}}</ref> Fināla kopvērtējumā viņš ieguva 8. vietu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tvmag.lefigaro.fr/programme-tv/eurovision-2017-joci-papai-revient-aux-origines-pour-la-hongrie_174026be-0035-11e7-baf1-85bd02acada9/|title=Eurovision 2017 : Joci Pàpai revient aux origines pour la Hongrie|website=Le Figaro|access-date={{Dat|2021|3|24||bez}}|date={{Dat|2017|3|5||bez}}}}</ref>

sentences: '''Žūšanas plaisas''' ir [[plaisas]], kas rodas [[žūšana|izžūstot]] un sablīvējoties ar [[Ūdens|ūdeni]] piesūcinātām mālainām vai kaļķainām [[Dūņas|dūņām]], kā rezultātā uz dūņu virsmas veidojas neregulāri poligonāli apgabali. Plaisu dziļums parasti nepārsniedz dažus centimetrus. [[Māls|Mālos]] ir zināmas žūšanas plaisas līdz 3 metru dziļumam un līdz 10—15 centimetriem platumā (ļoti reti līdz 1 metram). Žūšanas plaisas var būt taisnas un izliektas. Šķērsgriezumā var būt taisnstūrainas vai V-veida formas plaisas, retāk citas formas. Pēc V-veida plaisām var noteikt plasta augšējo un apakšējo robežu. [[Fosilijas|Fosilā]] stāvoklī žūšanas plaisas parasti ir aizpildītas ar [[drupu materiāls|drupu materiālu]] vai kādu citu [[Ieži|iezi]], kas ir izveidojies uz saplaisājušās virsmas.<ref>Геологический словарь, Том второй: Трещины усыхания (высыхания). Москва, Недра. 1978; 325. lpp</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ibogaīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83-74-9
|      ķīmiskā formula = C20H26N2O
|              molmasa = 310,433
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 152—153 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vienādie
 | oriģinālnos = ''Equals''
 |      attēls = Equals Movie.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = zinātniskā fantastika, romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Dreiks Doremuss]]
 |  producents =
* [[Maikls Prass]]
* [[Čips Diginss]]
* [[Anna Ruārka]]
* [[Maikls Šēfers]]
* [[Ridlijs Skots]]
* [[Džejs Sterns]]
 |   scenārijs = [[Neitans Pārkers]]
 |     aktieri =
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Nikolass Holts]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Džeki Vīvere]]
 |      mūzika =
* [[Saša Rings]]
* [[Dastins O'Hallorens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Route One Films]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Freedom Media]]''
* ''[[Infinite Frameworks Studio]]''
 | izplatītājs =
* ''[[DirecTV Cinema]]''
* ''[[A24]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|9|5|Venēcijas filmu festivāls|2016|5|20|Latvija|2016|5|26|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/equals-2015|title=Equals|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=equals.htm|title=Equals (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vienādie"''' ({{val|en|Equals}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas drāma, kuras režisors ir [[Dreiks Doremuss]]. Galvenās lomas atveido [[Kristena Stjuarta]], [[Nikolass Holts]], [[Gajs Pīrss]] un [[Džeki Vīvere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|5||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste|name=Nemunas Delta|photo=Atmata River.jpg|photo_alt=|photo_caption=Atmata (Nemunas lielākā ziemeļu atteka)|photo_width=|map_image=|map_alt=|map_caption=|map_width=|location=|nearest_city=|coordinates=|visitation_num=|visitation_year=|governing_body=|url=}}
'''Nemunas delta''' ir [[Nemuna|Nemunas upes]] ieteka ([[upes delta|delta]]) [[Baltijas jūra]]s [[Kuršu joma|Kuršu jomā]] [[Lietuva|Lietuvā]] pie tās robežas ar [[Krievija]]s [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabalu]]. Tā aizņem 28,952 hektārus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Adamantāna struktūrformula un molekulas modelis

Pulverveida adamantāns
|       citi nosaukumi = triciklo[3.3.1.13,7]dekāns
|           CAS numurs = 281-23-2
|      ķīmiskā formula = C10H16
|              molmasa = 136,23
|              blīvums = 1070
|  kušanas temperatūra = 269 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Adamantāns''' (C10H16) ir piesātināts triciklisks [[ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]] — triciklodekāns. Tā molekula sastāv no trim "krēsla" konformācijā esošiem [[cikloheksāns|cikloheksāna]] gredzeniem, kas veido telpisku figūru, ko var uzskatīt par [[dimants|dimanta]] kristālrežģa sīku fragmentu. No tā cēlies arī vielas nosaukums ({{val-el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’ jeb ‘dimants’). Adamantāna molekulas oglekļa karkass ir vienlaicīgi stingrs un bez saspriegtām saitēm<ref name="cr64">{{cite journal
| title = Adamantane: Consequences of Diamondoid Structure
| author = Raymond C. Fort, Jr., and Paul Von R. Schleyers.
| journal = Chem. Rev.
| volume = 64
| issue = 3
| year = 1964
| pages = 277—300
| doi = 10.1021/cr60229a004}}</ref>, jo ķīmisko saišu leņķi adamantāna molekulā atbilst ''sp3'' hibridizētā oglekļa atoma saišu [[tetraedrs|tetraedriskajiem]] leņķiem.

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Eduards Erdmanis
|          vārds_orig = ''Eduard Erdmann''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1896
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|              m_gads = 1958
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 21
|             m_vieta = [[Hamburga]], {{GER}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[simfoniskā mūzika]], [[kamermūzika]], [[klaviermūzika]]
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Zorkels
|attēls=Lake_Zorkul.jpg
|paraksts=
|map = Tadžikistāna#Afganistāna
| plat_d=37 | plat_m=27 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=73 | gar_m=42 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AFG}}<br/>{{TJK}}
|platība=38.9
|garums=25
|platums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=4130
|izteka=[[Pāmira]]
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
<mapframe text="Zorkels" width=290 height=290 zoom=10 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q226748"
}
</mapframe>
'''Zorkels''' ({{val|tg|Зоркӯл}} — ‘Lielais ezers’, {{val|fa|دریاچه زورکول}}) ir [[ezers]] [[Pamirs|Pamirā]] uz [[Tadžikistāna]]s un [[Afganistāna]]s robežas. Izvietojies [[Lielais Pamirs|Lielā Pamira]] ielejā starp [[Vāhānas grēda|Vāhānas grēdu]] dienvidos un [[Dienvidaličuras grēda|Dienvidaličuras grēdu]] ziemeļos 4130 metru virs jūras līmeņa. No ezera rietumu gala sākas viena no [[Amudarja]]s iztekām [[Pāmira]]. Ezera Tadžikistānas pusē ierīkots Zorkela dabas rezervāts (87 700 ha).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://eco.tj/nature/eco-26.html |title=Природа Таджикистана » Заповедники. Заповедник Зоркуль |access-date={{dat|2015|02|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140223092416/http://eco.tj/nature/eco-26.html |archivedate={{dat|2014|02|23||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Mašīnmācīšanās]]
[[Kategorija:Neironu tīkli]]
[[Kategorija:Kibernētika]]
[[Kategorija:Matemātiskā modelēšana]]

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Amsterdamas kanāli
 |      native_name = ''Amsterdamse grachten''
 |       other_name =
 |            image = Amsterdam_Prinsengracht_Wallpaper.jpg
 |       image_size = 250px
 |          caption = Prinsengrahts
 |      pushpin_map = Nīderlande#Eiropa
 |   pushpin_relief = yes
 |      map_caption =
 | latd  = 52.365 | latNS  = N
 | longd = 4.887778 | longEW = E
 |         location = {{vieta|Nīderlande|Amsterdama}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |            built = 17. gadsimts
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website =
 |         embedded =
 {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = Amsterdamas 17. gadsimta kanālu loka rajons Singelgrahta iekšpusē
   | designation1_date = 2010
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = i, ii, iv
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1349 1349]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Nīderlande}}
   | designation1_free2name =  Platība
   | designation1_free2value = 	198.2 ha
}}
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanfernando
 | official_name            = ''San Fernando''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/3/2
| image1                   = San Fernando LU overlooking Pagdaraoan (San Fernando, La Union; 02-24-2023).jpg
| image2                   = 303City of San Fernando, La Union 36.jpg
| image3                   = 4152Poblacion San Fernando, La Union 01.jpg
| image4                   = SanFernandoCityLaUnionjf9895 10.JPG
| image5                   = SanFernandoCityLaUnionjf9870 16.JPG
| image6                   = 4194Barangays of San Fernando City, La Union 04.jpg
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator la union san fernando.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ilokosa]]
 | subdivision_name2        = [[Launiona]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1786
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1998
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 59
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 102.72
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 125640
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 16 | latm = 37 | lats =  | latNS = N
 | longd =120  | longm = 19 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2500
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 101
 | website                  = {{URL|http://www.sanfernandocity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Bartolomejs
|dzimšanas datums=[[1. gadsimts]]
|nāves datums=[[1. gadsimts]]
|piemiņas diena=[[24. augusts]] (rietumos), [[11. jūnijs]] (austrumos)
|godā=[[kristietība]], [[islāms]]
|attēls=Sant Bertolomeu.jpg
|attēla izmērs=250px
|attēla nosaukums=Svētais Bartolomejs XV gadsimta spāņu gleznā
|dzimšanas vieta=
[[Jūdeja]]
(mūsdienās {{ISR}}?)
|nāves vieta=
[[Armēnija (reģions)|Armēnija]],
(mūsdienās {{TUR}})
|nosaukums=Apustulis un moceklis
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=[[nazis]], [[āda]]
|aizbildnis=[[Armēnija]], [[grāmatsējēji]], [[miesnieks|miesnieki]], [[Malta]], [[miecētājs|miecētāji]], [[kurpnieks|kurpnieki]], [[neiroloģija|neiroloģiskās slimības]]
|svētvietas=
|strīdi=
}}

sentences:
'''Petroleja''' ir bezkrāsains, viegli uzliesmojošs [[šķidrums]], kas sastāv no [[ogļūdeņraži]]em. Petroleju iegūst no [[nafta]]s [[destilācija]]s procesā.<br />
Sākotnēji petroleju izmantoja apgaismojumam petrolejas lampās. Mūsdienās to plaši izmanto kā [[degviela|degvielu]] ([[aviācija|aviācijā]], [[raķete|raķeštehnikā]]).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Konrāds fon Grīnevalds
|     vārds_orig = ''Konrad von Grünewaldt''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Sabiedroto okupētā Vācija]]
({{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dzelzceļa būves inženieris
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ivars Žukovskis
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1936
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = žurnālists
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Sniega karaliene
| attēls           = Rudolf Koivu - Lumikuningatar.jpg
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Hanss Kristians Andersens]]
| title_orig       = ''Snedronningen''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{DEN}}
| language         = [[dāņu valoda|dāņu]]
| series           =
| subject          =
| genre            = [[Pasaka]]
| publisher        =
| pub_date         = {{dat|1844|12|21|N|bez}}
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            = 40
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''Sniega karaliene''' ({{val|da|Snedronningen}}) ir [[Hanss Kristians Andersens|Hansa Kristiana Andersena]] pasaka, kas pirmoreiz tika publicēta 1844. gada 21. decembrī.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Hans Christian Andersen|url=http://www.andersen.sdu.dk/vaerk/register/info_e.html?vid=68|publisher=andersen.sdu.dk|accessdate={{dat|2019|01|17||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130219112604/http://www.andersen.sdu.dk/vaerk/register/info_e.html?vid=68|archivedate={{dat|2013|02|19||bez}}}}</ref> Pasaka stāsta par zēnu vārdā Kajs, kura [[sirds|sirdī]] iekļūst [[troļļi|troļļu]] ļaunā spoguļa lauskas, padarot viņu cietsirdīgu. Kaju nolaupa Sniega karaliene un aizved uz savu pili. Zēna labākā draudzene Gerda dodas viņu glābt.

sentences:
]]
'''Elektriskā mašīna''' ir [[mašīna]], kas pārveido [[Elektriskā enerģija|elektrisko enerģiju]] [[Mehāniskā enerģija|mehāniskajā]] vai otrādi. Svarīgākais elektrisko mašīnu iedalījums sastāv no divām grupām: [[Elektrodzinējs|elektrodzinējiem]] un [[Ģenerators|elektroģeneratoriem]]. Dažkārt kā trešo elektrisko mašīnu grupu izdala [[Transformators|transformatorus]], lai gan tie nepārveido vienu [[enerģija]]s veidu citā un tiem nav [[Kustīgās daļas|kustīgo daļu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
'''Āronsons''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Largest beech in Latvia, Aizpute.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda|Dižskābaržu rinda
| dzimta =Fagaceae
| dzimta_lv =Dižskābaržu dzimta
| ģints =Fagus
| ģints_lv =Dižskābarži
| suga =F. sylvatica
| suga_lv =Eiropas dižskābardis
| binomial =Fagus sylvatica L.
| kategorijas =nē
}}
'''Eiropas dižskābardis''', arī '''parastais dižskābardis''' ({{val-la|Fagus sylvatica}}) ir [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] koku suga [[Eiropa|Eiropā]]. Latvijā audzēti apstādījumos un kokaugu kolekcijās, kā arī stādītas atsevišķas nelielas mežu kultūras. Lielākais Latvijas dižskābardis atrodams [[Aizpute|Aizputē]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Varaji
|attēls          =
|image_caption   = Varaju studenti [[Vikipēdija]]s editatonā [[Taklobana]]s koledžā
|native_name     = ''Waray''
|skaits          = 4 106 539 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[varaju valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija        = [[kristietība]]
|grupas          =
|radi            = [[visaji]]
}}
'''Varaji''' (''Waray'', ''Waray-Waray'')) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām, tiek pieskaitīti [[visaji]]em. Apdzīvo [[Visajas|Visaju]] arhipelāga austrumdaļu, [[Samara (sala)|Samaras]], [[Leite]]s un [[Bilirana]]s salas. Kopskaits tiek lēsts ap 4,1 miljonu (3,8 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir viena no daudzskaitlīgākajām [[visaji|visaju]] tautām. Lielākā daļa varaju mīt [[Austrumu Visajas|Austrumu Visaju]] reģiona [[Austrumsamara]]s (463 647 cilvēki; 97,4 % no iedzīvotāju kopskaita), [[Ziemeļsamara]]s (604 372; 94,9 %), [[Samara (province)|Samaras]] (739 438; 93,5 %), [[Leite (province)|Leites]] (799 064; 45,1 %), [[Bilirana (province)|Biliranas]] (66 316; 37,1 %) provincēs un [[Taklobana]]s (233 215; 93,5 %) pilsētā, kā arī valsts galvaspilsētā [[Valsts galvaspilsētas reģions|Manilā]] (562 573; 4,2 %).<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Samaras salā dzīvojošos varajus dēvē par '''samariešiem''' (''Samareños, Samarnons''), bet Leites salā — par '''leitiešiem''' (''Leyteños'').<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/waray/ Ethnic Groups of the Philippines. Waray]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/waray/ |title=Peoples of the Philippines: Waray |access-date={{dat|2024|03|02||bez}} |archive-date={{dat|2022|09|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220926165610/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/waray/ }}</ref> Runā [[varaju valoda|varaju valodā]]; kā ''[[lingua franca]]'' bieži izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu valodu]], bet oficiālajā saziņā — [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un [[angļu valoda|angļu]] valodas. Pēc konfesionālās piederības lielākoties [[katoļi]].

sentences: '''Eduards Reinke''' ({{val|de|Eduard Reincke}}; 1875—1932) bija vācbaltiešu uzņēmējs un sabiedriskais darbinieks. [[Ventspils]] [[Ventspils pašvaldības vadītāju uzskaitījums|pilsētas galva]] (1911-1915), vācu okupācijas laikā Ventspils birģermeistars (1915-1918). Kopā ar vecāko brāli [[Maksis Reinke|Maksi Reinki]] (1865-1931) bija Ventspils kuģniecības (rēderejas) līdzīpašnieks.

sentences: '''Knoringi''' ({{val-de|von Knorring}}) jeb '''Knorres''' (''von Knorre'') ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā 15. gadsimtā. Dzimta vēlāk izplatījās arī [[Krievija|Krievijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Somijas lielhercogiste|Somijā]]. Daudzi Knoringi bija uzticami [[Krievijas Impērija]]s interešu aizstāvji 18. un 19. gadsimtā.

sentences:
[[Kategorija:Čehija]]
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Čehija]]

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Gleznotājs
| abbreviation = Pic
| name_latin = Pictor
| RA = 4,32 ~ 6,51
| dec = −43 ~ −64
| areatotal = 247
| arearank = 59. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Pic''
| starmagnitude = 3,30
| neareststarname = Kapteina zvaigzne
| stardistance = 12,78
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Greblis]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Zelta Zivs]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 26
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Brinkenu kapliča
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Sabile - panoramio (3).jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks]]/[[klasicisms]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Sabile]], [[Talsu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.0434553 | latNS  = N
| longd = 22.5682770 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1780. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Brinkenu kapliča
|      numurs = 6761
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
| references =
}}

sentences:
{{Infobox company
| logo = Mitsubishi logo.svg
| name = Mitsubishi Group
| location_city = [[Tokija]]
| location_country = [[Japāna]]
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Helsinku Universitāte
|image             = Unioninkatu 34.jpg
|caption = Helsinku Universitātes galvenā ēka Helsinku Senāta laukumā
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1640
|vision            =
|type              = publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Somija#Eiropa
| latd  = 60.169444 | latNS  = N
| longd = 24.95 | longEW = E
| academic_staff    =
| administrative_staff  = 7838
|students          = 31 200
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{FIN}}, [[Helsinki]]
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.helsinki.fi/
|logo              =University of Helsinki.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Čīles Antarktikas institūts
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valdības institūcija
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1963}}
| Sēdeklis            = [[Puntaarenasa]], {{CHL}}
| Vadība              = Hose Retamaless Espinosa
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.inach.cl www.inach.cl]
}}
'''Čīles Antarktikas institūts''' ({{val|es|Instituto Antártico Chileno}}, INACH) ir [[Čīle]]s Ārlietu ministrijai pakļauta valdības institūcija, kas nodarbojas ar [[Antarktika]]s zinātnisko izpētes programmu organizēšanu un koordinēšanu.

sentences: {{cita nozīme|augli|cilvēkiem ar šādu uzvārdu|Plūme (uzvārds)}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Manas lielās grieķu kāzas
| operators =
| attēls = My Big Fat Greek Wedding movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija
| režisors = [[Džoels Cviks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Nia Vardalosa]]
* [[Džons Korbets]]
* [[Leinija Kazana]]
* [[Maikls Konstantins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''My Big Fat Greek Wedding''
| studija = * ''[[T-Street]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''IFC Films''
* ''Equinox Films''
* ''[[Playtone]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|4|19}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Grieķu valoda|grieķu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|368,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl342132225/|title=My Big Fat Greek Wedding |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Manas lielās grieķu kāzas 2]]"
| imdb =
}}'''"Manas lielās grieķu kāzas"''' ({{Val|en|My Big Fat Greek Wedding}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džoels Cviks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nia Vardalosa]], [[Džons Korbets]], [[Leinija Kazana]] un [[Maikls Konstantins]].

sentences: '''Iglu''' ({{val-iu|ᐃᒡᓗ}}, ''iglu'', {{izrunā|iɣ.'lu}}), arī '''igla''', ir no [[sniegs|sniega]] celts [[mājoklis]], kas ir raksturīgs [[Kanāda]]s ziemeļos dzīvojošajiem [[inuīti]]em. To parasti veido no sniegā izcirstiem bluķiem, un pēc ārējā izskata atgādina [[kupols|kupolu]]. Šādā mājoklī parasti dzīvo [[medības|medību]] laikā, kad ir nepieciešams patverties no liela aukstuma. Lai būtu siltāk, parasti tā sienas no iekšpuses izklāj ar [[āda (materiāls)|ādām]]. Iglu iekšpusē gaisa temperatūra ir no −7 °C līdz +16 °C.

sentences: '''Tautas demokrātija''' ir [[Marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] teorētiska koncepcija un sabiedrības politiskās organizācijas forma, kas attīstījās pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] tā saukto "tautas demokrātisko revolūciju" kontekstā.

sentences:
{{cita nozīme|upi|departamentu|Aljē (departaments)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Aljē
  | attēls            = Brioude pont.JPEG
  | attēla_izmērs     = 235px
  | paraksts          = Tilts pie Aljē pie Briūdas
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Centrālais masīvs]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Luāra (upe)|Luāra]]
  | sāk_plat_d=44 | sāk_plat_m=35 | sāk_plat_s=16 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=3 | sāk_gar_m=47 | sāk_gar_s=35 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=46 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=33 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=3 | iet_gar_m=4 | iet_gar_s=46 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = [[Francija]]
  | tek_caur          =
  | garums            = 421
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 1503
  | caurtece          = 140
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 87 900
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:Deputāti]]
[[Kategorija:Latvijas politiķi]]
[[Kategorija:Rīgas dome|Deputati]]

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Merapi
| Nosaukums2       = ''Merapi''
| Photo            = Mount Merapi Not Just a Legend and Mythology.jpg
| Paraksts         = Skats uz Merapi vulkānu
| Augstums         = 2910
| Relatīvais_augstums = 1356
| karte            = Indonēzija#Āzija
| reljefa_karte    = jā
| latd= 7 |latm= 32 |lats= 29 |latNS= S
| longd= 110 |longm= 26 |longs= 46 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Indonēzija|Centrālā Java}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    =
}}

sentences:
[[Kategorija:Parki]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Īrijā]]

sentences: '''Karalienes Elizabetes Zeme''' ({{val-en|Queen Elizabeth Land}}) ir apgabals [[Britu Antarktiskā teritorija|Britu Antarktiskās teritorijas]] dienvidos, [[Antarktīda|Antarktīdā]] uz [[Austrumantarktīda]]s un [[Rietumantarktīda]]s robežas. Aizņem sektoru no [[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes]] un [[Filhnera šelfa ledājs|Filhnera]] [[šelfa ledājs|šelfa ledājiem]] ziemeļos līdz [[Dienvidpols|Dienvidpolam]]. Ziemeļaustrumos robežojas ar [[Kotsu Zeme|Kotsu Zemi]], rietumos un ziemeļrietumos — ar [[Elsvērta Zeme|Elsvērta Zemi]] un [[Mērijas Bērdas Zeme|Mērijas Bērdas Zemi]]. Lielāko daļu teritorijas aizņem [[Polārais plato]] un Rietumantarktīdas [[ledus vairogs]], bet teritorijas vidusdaļu — [[Pensakolas kalni]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Arturi Ilmari Virtanens
|     vārds_orig = ''Artturi Ilmari Virtanen''
|         attēls = Virtanen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Helsinki]], [[Somijas lielhercogiste]], [[Krievijas impērija]]<br />({{FIN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Helsinki]], {{FIN}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[somi|soms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Helsinku Tehniskā universitāte]], [[Helsinku universitāte]]
|     alma_mater =[[Helsinku universitāte]]
|        zinātne =[[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =AIV lopbarība (1929)
|    apbalvojumi = 1945. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|Cuisine by country|Nacionālās virtuves}}

sentences: '''Celtnis''', '''ceļamkrāns''' jeb [[Sarunvaloda|sarunvalodā]] vienkārši '''krāns''' ir [[ierīce]] lielu un smagu kravas pacelšanai un pārvietošanai, tā parasti aprīkota ar [[trīsis|trīšiem]], [[āķis|āķiem]], [[virve|virvēm]], [[trose|trosēm]], [[ķēde|ķēdēm]]. Celtņi tiek iedalīti pēc to izmantošanas mērķa, piemēram, ostās ir konteineru celtņi, kuri izkrauj un iekrauj kuģos kravu, savukārt celtniecībā izmanto cita tipa celtņus, kuru uzdevums ir pacelt vai pārvietot smagas kravas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = EMpylori.jpg
|           valsts = Bacteria
|        valsts_lv = Baktērijas
|             tips = Proteobacteria
|            klase = Epsilon Proteobacteria
|            kārta = Campylobacterales
|           dzimta = Helicobacteraceae
|            ģints = Helicobacter
|             suga = H. pylori
|          suga_lv = Helikobaktērija
|           suga_r = Helikobaktērija
|         binomial = Helicobacter pylori
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Haplogrupa J2''' (J-M172) ir cilvēka Y-hromosomas DNS [[haplogrupa]], kas cēlusies no [[Haplogrupa J (Y-DNS)|haplogrupas J]].

sentences: '''Inženierceltniecība''' ir [[inženierija]]s lauks, kurš nodarbojas ar fiksētu struktūru vai [[infrastruktūra]]s objektu plānošanu, konstruēšanu un uzturēšanu, kuras ir saistītas ar zemi, [[ūdens|ūdeni]] vai [[civilizācija|civilizāciju]] un tās procesiem. Pārsvarā inženierceltniecība mūsdienās nodarbojas ar [[ceļu būve|ceļu būvi]], [[ūdens apgāde|ūdens apgādi]], [[kanalizācija|kanalizācijām]], plūdu kontroli un noslogojumu. Būtībā inženierceltniecība ir profesija, kas padara pasauli par labāku vietu apdzīvošanai.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Steamboat Bill, Jr.''
| operators =
| attēls = Steamboat bill poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = * [[Čārlzs Reisners]]
* [[Basters Kītons]] (neoficiāli)
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = Basters Kītons
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Steamboat Bill, Jr.''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1928|5|12}}
| ilgums = 71 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Steamboat Bill, Jr.''''' ir 1928. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] [[kinokomēdija]], kurā galveno lomu atveido [[Basters Kītons]]. Filmas režisors ir [[Čārlzs Reisners]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Nukunonu
|attēls              = Nukunonu Lagoon20070716.jpg
|attēla paraksts     = Nukunonu lagūna
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Tokelau#Okeānija
|reljefa_karte       = jā
|vietējais nosaukums = ''Nukunonu''
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|latd= 9|latm= 11|lats= |latNS= S
|longd= 171|longm= 49|longs= |longEW= W
|arhipelāgs          = [[Tokelau]]
|salu skaits         = 24
|galvenās salas      =
|platība             = 4.7
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|valsts              = Tokelau
|iedzīvotāji      = 452
|iedzīvotāju gads = 2016
|blīvums          = 96
|valsts ciems     = Nukunonu
|pamatiedzīvotāji = [[tokelavieši]]
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Nukunonu''' ({{val|tkl|Nukunonu}}) ir lielākais no trijiem [[Tokelau]] teritoriju veidojošajiem atoliem [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]]. Izvietojies teritorijas vidusdaļā 60 km no dienvidaustrumos esošā [[Fakaofo]] atola un 90 km no ziemeļrietumos esošā [[Atafu]] atola. Nukunonu atola kopējā platība ir ap 98 km², tajā ir 24 saliņas ar kopējo sauszemes platību ap 4,7 km². Apdzīvotas ir divas saliņas atola rietumos — Nukunonu ar Fales ciemu un Motuhaga; tās savienotas ar tiltu. Nukunonu atrodas skola, viesnīca un saules elektrostacija, Motuhagā — slimnīca.<ref>[https://www.tokelau.org.nz/About+Us/Villages.html Government of Tokelau. Villages]</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|dzejoli|krauklis (nozīmju atdalīšana)|krauklis}}

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Ambruāzs Tomā
|          vārds_orig = ''Ambroise Thomas''
|              attēls = Wilhelm Benque - Photograph of Ambroise Thomas.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1811
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Meca]], [[Francijas Pirmā impērija]]
({{FRA}})
|              m_gads = 1896
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Parīze]], [[Trešā Francijas republika]]
({{FRA}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[opera]], [[balets]]
|            mācījies = [[Žans Fransuā Lesērs]], [[Frīdrihs Kalkbrenners]]
|           skolnieki = [[Žils Masnē]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences: '''Hidrostatiskais spiediens''' ir [[spēks]], kas darbojas uz [[šķidrums|šķidruma]] ārējo virsmu vai iekšējā šķēluma laukuma vienību norādītajā punktā.

sentences: '''Ekonomikas izaugsme''' ir [[ražošana]]s apjoma (reālā [[Iekšzemes kopprodukts|iekšzemes kopprodukta]] (IKP)) palielināšanās temps noteiktā laika periodā. Ekonomikas izaugsmes rādītājs ir reālā IKP pieauguma temps.<ref name="uzdevumi.lv">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/ekonomika/10-12-klase/valsts-loma-tirgus-ekonomika-3761/re-c7880313-fa48-4e98-9ccd-7ca5fdda90d0|title=Ekonomikas izaugsme, attīstība — teorija. Ekonomika, 10. - 12. klase.|website=www.uzdevumi.lv|language=lv|access-date=2019-03-24}}</ref>

sentences: '''Īkšķis''' ({{val-la|pollex}}, ''digitus primus'') ir pirmais no [[rokas pirksti]]em. Atšķirībā no citiem pirkstiem, kurus veido trīs [[falanga (anatomija)|falangas]], īkšķi veido tikai divas falangas — pamata un naga falanga. Īkšķis ļauj satvert dažādus [[priekšmetus]], jo to var nostatīt pretim pārējiem pirkstiem.

sentences: '''12. aprīlis''' ir gada 102. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (103. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 263 dienas.

sentences:
'''Johansson''' var būt:
* angļu un dāņu uzvārds:
** [[Skārleta Johansone]] (''Scarlett Johansson''), ASV un Dānijas aktrise (dzimusi 1984. gadā);
* zviedru uzvārds:
** [[Emma Jūhansone]] (''Emma Johansson''), zviedru riteņbraucēja (dzimusi 1983. gadā);
** [[Stefans Jūhansons]] (''Stefan Nils Edwin Johansson''), zviedru autosportists (dzimis 1956. gadā).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Jaunā Viktorija
| attēls = Young victoria poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Young Victoria''
| žanrs = drāma, biogrāfiska filma, romantiska filma
| režisors = [[Žans Marks Valē]]
| producents = * [[Mārtins Skorsēze]]
* [[Greiems Kings]]
* [[Timotijs Hedingtons]]
* [[Sāra Fērgusone]]
| scenārija autors = [[Džuliāns Fellouzs]]
| galvenajās lomās = * [[Miranda Ričardsone]]
* [[Emilija Blanta]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Pols Betanijs]]
* [[Marks Strongs]]
* [[Tomass Krečmans]]
* [[Džuliāns Glovers]]
| mūzika = [[Ilans Eškeri]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[GK Films]]''
| izplatītājs = * ''[[Momentum Pictures]]''
* ''[[Apparition]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2009|3|6|Apvienotā Karaliste|2009|12|18|ASV|}}
| ilgums = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/young-victoria-2009|title=The Young Victoria|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 22, 2019|archive-date={{dat|2019|04|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190422173525/http://www.bbfc.co.uk/releases/young-victoria-2009}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=youngvictoria.htm|title=The Young Victoria|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 22, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|27,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}

sentences:
'''Virsmaktīvās vielas''' (VAV) ir tādas vielas, kas samazina [[virsmas spraigums|virsmas spraigumu]] starp diviem šķidrumiem vai starp šķidrumu un cietu vielu. Virsmaktīvās vielas tiek izmantotas tīrīšanas līdzekļos, [[dezinfekcija|dezinfekcijā]], vides mitrināšanā, [[emulgators|emulģēšanā]], [[putu veidotāji|putu veidošanā]] un vielu [[dispersija|disperģēšanā]] vidē. Pēc to īpašībām var izdalīt, kuras virsmaktīvās vielas būs piemērotākas konkrētajam pielietojumam.
* [[Anjoni]]skās – tīrīšanas līdzekļiem, [[adsorbcija]]i uz polārām virsmām,
* nejoniskās – stabilas mainīgos [[pH]] līmeņos,
* [[katjoni]]skās – adsorbcijai uz virsmām,
* [[sulfonāti]] – stabili šķīdumos,
* [[sulfāti]] – nestabili šķīdumos,
* [[etoksilāti]] – stabili cietā [[ūdens|ūdenī]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Egons Knops
| attēls              =
| amats               =[[1. Saeima]]s deputāts
| dzim_dati           ={{dat|1876|10|18}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Grobiņas apriņķis|Liepāja|td=Latvija}}
| mir_dati            ={{mdv|1933|04|14|1876|10|18}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu vienotības partija]]
| dzīvesb             =Klāra Urbane
| profesija           =advokāts
| alma_mater          =[[Pēterburgas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Egons Knops''' ({{val-de|Egon Knopp}}; {{dat|1876|10|18|N|bez}} — {{dat|1933|04|14|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s advokāts un politiķis. Bijis [[1. Saeima|1. Saeima]]s deputāts, tās sekretāra biedrs.

sentences:
'''Izlaides starpība''' ir starpība starp faktisko ekonomikas izlaidi un ekonomikas maksimālo iespējamo izlaidi, izteikta procentos no
[[iekšzemes kopprodukts|iekšzemes kopprodukta]] (IKP). Valsts ražošanas jaudas starpība var būt '''pozitīva''' vai '''negatīva'''. Negatīvā izlaides starpība norāda, ka faktiskā ekonomiskā izlaide ir zemāka par visas ražošanas jaudas izlaidi valstī, bet pozitīva izlaide norāda ekonomiku, kas pārspēj cerības, jo tā faktiskā jauda ir augstāka par atzīto maksimālo jaudu. Negatīvā izlaides starpība ir reta.<ref name="output gap">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.investopedia.com/terms/o/outputgap.asp|title=Output Gap}}</ref>

sentences: '''Slimība''' ir [[organisms|organisma]] funkciju traucējumi. Veselā organismā stabilu stāvokli nodrošina [[homeostāze]]. Ja organisma funkciju regulācijas sistēma pārstāj normāli darboties, homeostāze tiek izjaukta. Šādus organisma funkciju traucējumus sauc par slimībām. Dažas slimības ir īslaicīgas, un organisms tās ātri uzveic. Citas ir smagākas, tāpēc ir nepieciešama palīdzība, lai tās uzveiktu vai novērstu šo slimību izraisītos traucējumus.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Južnosuhokumska
| official_name = ''Южно-Сухокумск''
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline =
| image_caption =
| image_flag =
| image_seal =
| image_shield = Coat_of_Arms_of_Jujno-Sukhokumsk.png
| shield_link =
| flag_link =
| shield_size =
| pushpin_map = Krievija#Dagestāna
| pushpin_map_caption =
| pushpin_label_position =
| pushpin_map1 =
| pushpin_map_caption1 =
| pushpin_label_position1 =
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{RUS}}
| subdivision_type1 = Republika
| subdivision_name1 =  [[Dagestāna]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title =
| established_date =
| government_type =
| leader_title =
| leader_name =
| area_magnitude =
| area_total_km2 = 91,70
| area_land_km2 =
| area_water_km2 =
| area_urban_km2 =
| area_metro_km2 =
| population_as_of = 2021. gadā
| population_footnotes =
| population_total = 10503
| population_urban =
| population_metro =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Maskavas laiks|MSK]]
| utc_offset = +4
| latd = 44
| latm = 40
| lats =
| latNS = N
| longd = 45
| longm = 39
| longs =
| longEW = E
| postal_code_type =
| postal_code =
| elevation_footnotes =
| elevation_m =
| website =
| footnotes =
}}'''Južnosuhokumska''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Южно-Сухокумск'') ir pilsēta [[Krievija|Krievijā]], [[Dagestāna|Dagestānas Republikā]]. 2021. gadā pilsētā dzīvoja 10,5 tūkstoši iedzīvotāju.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 132259-10-0
|      ķīmiskā formula = dažādu ķīmisko<br />elementu maisījums
|              molmasa = 28,965
|              blīvums = 1,2
|  kušanas temperatūra = -216,2 °C
| viršanas temperatūra = -194,3 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Svjatojnoss
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Jakutija#Krievija#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|vietējais nosaukums =''мыс Святой Нос''
|izvietojums         =
|apskalo             = [[Laptevu jūra]]
|atdala              = [[Ebeļahas līcis]]<br />[[Dmitrija Lapteva šaurums]]
|atdala1             =
|latd=72|latm=52|lats=27|latNS=N
|longd=140|longm=43|longs=04|longEW=E
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{RUS}}
|valsts adm vienības tips1 = Republika
|valsts adm vienība1       = [[Sahas Republika]]
|valsts adm vienības tips2 = Uluss
|valsts adm vienība2       = [[Ustjanas uluss]]
|piezīme =
}}
'''Svjatojnoss''' ({{val|ru|мыс Святой Нос}}) ir [[zemesrags]] [[Krievija]]s ziemeļos, [[Laptevu jūra]]s krastā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Ustjanas uluss|Ustjanas ulusā]]. Atdala Laptevu jūru rietumos no [[Austrumsibīrijas jūra]]s austrumos.<ref>[https://web.archive.org/web/20140407060601/http://www.iho.int/iho_pubs/standard/S-23/S-23_Ed3_1953_EN.pdf  "Limits of Oceans and Seas, 3rd edition"]</ref>

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Pianisti pēc valsts]].''

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Islande]]
[[Kategorija:Islande]]
[[Kategorija:Islandes dabas aizsargājamās teritorijas]]

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Information retrieval|Informācijas meklēšana}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Lopbarības biete
|         binomial = Beta vulgaris ''subsp.'' vulgaris
|           attēls = Beta vulgaris z01.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Lopbarības biete
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = B. vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|           pasuga = B. v. vulgaris
|        pasuga_lv = Lopbarības biete
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
s oriģināla [[faksimils]], kas izstādīts [[Berlīne|Berlīnē]]]]
'''Dienasgrāmata''' ir ar roku rakstītas (pēdējā laikā dienasgrāmatas var tikt veidotas arī ar datora vai mobilās ierīces palīdzību) piezīmes par notikumiem, kas sakārtoti pēc datuma un ir norisinājušies dienu no dienas. Personīgās dienasgrāmatas ietver rakstītāja [[pieredze|pieredzi]], [[domas]] un/vai [[emocijas]]. Lai gan dienasgrāmatas var sniegt informāciju [[memuāri]]em, [[autobiogrāfija|autobiogrāfijām]], tomēr dienasgrāmatas sākotnēji nav paredzētas publicēšanai plašākai publikai, bet gan tikai paša autora lietošanai.

sentences: {{citas nozīmes|pasaka|Mazā nāriņa (nozīmju atdalīšana)|Mazā nāriņa}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ihors Hrečaniks
| vārds_orig = Ігор Гречаник
| dz_gads = 1960
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 10
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| alma_mater = [[Nacionālā tēlotājmākslas un arhitektūras akadēmija|Kijivas Valsts mākslas institūts]] (1984)
}}

sentences: (zilā krāsā) un [[somugri|somugru]] (zaļā krāsā) arheoloģisko kultūru izplatība 3.—4. gadsimtā]]

sentences:
(''Mitawa''), [[Pasvale]] (''Poswol''), [[Šauļi]] (''Szawle''), [[Raseiņi]] (''Rosienie'') un [[Upītes pilskalns|Upīte]] (''Upita'').]]
'''Saules zeme''' (latīņu: ''terra Sauleorum'') jeb '''Saulene''' (vācu: ''Schaulen'') bija seno [[zemgaļi|zemgaļu]] apdzīvotās teritorijas dienvidu daļā, kas robežojās ar [[Žemaitija|Žemaitiju]]. Netālu no [[Šauļi]]em atrodas sens zemgaļu pilskalns ar svētnīcu, kas mūsdienās ir pazīstams ar nosaukumu [[Krusta kalns pie Šauļiem|Krusta kalns]].

sentences:
Šī kategorija apkopo cilvēkus, kas bijuši [[Veģetārisms|veģetārieši]].
{{Commonscat|Vegetarians|Veģetārieši}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Villems no Ribrūkas
|     vārds_orig = ''Willem van Rubroeck <br> Guillaume de Rubrouck''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1220]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = ap [[1293]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[flāms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Daudzdimensiju analīze''' ir [[datu analīze]]s process [[statistika|statistikā]] un [[ekonometrija|ekonometrijā]], kas sagrupē [[dati|datus]] divās vai vairāk kategorijās: datu [[dimensija|dimensijās]] un novērojumos. Piemēram, datu krājums par Latvijas iedzīvotāju skaitu reģionos konkrētā gadā ir uzskatāms par vienas dimensijas datiem. Savukārt Latvijas reģionu iedzīvotāju skaita izmaiņas pa gadiem ir divdimensiju datu krājums. Viens no daudzdimensiju analīzes piemēriem ir [[klasteru analīze]].

sentences: '''Asinis''' ir šķidrie [[saistaudi]], kuru galvenā masa nemitīgi kustas. Tās ir eritrocītu, leikocītu un asins plātnīšu suspensija asins plazmā. Asinis kopā ar [[limfa|limfu]] un [[audi|audu]] šķidrumu veido [[organisms|organisma]] iekšējo vidi. Pieaugušam cilvēkam ir 4—6 [[litrs|litri]] asiņu, kas ir 6—8% ķermeņa masas. Fizioloģiska miera stāvoklī viss asiņu daudzums necirkulē, jo daļa atrodas asiņu depo orgānos ([[aknas|aknās]], [[liesa|liesā]], [[sarkanās kaulu smadzenes|sarkanajās kaulu smadzenēs]]).<ref name="autogenerated2">L. Aberberga-Augškalne. <<Fizioloģija rehabilitologiem>>. 127.lpp. SIA Nacionālais apgāds, 2002. {{ISBN|9984-26-087-9}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Iliņi
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = Iliņu dzirnavas.JPG
| image_caption            = Iliņu dzirnavas
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Ģibuļu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 0,356
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3068&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 12
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =57  | latm =15  | lats =58  | latNS =N
| longd =22  | longm =20  | longs =9  | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = 32
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Nanomotors''' ir molekulāra vai [[nano]] mēroga ierīce, kas ir spējīga pārveidot enerģiju mehāniskajā darbā. Tas tipiski var ģenerēt [[spēks|spēkus]], izmērāmus pikoņūtonos.<ref>{{laikraksta atsauce |last1=Dreyfus |first1=R. |last2=Baudry |first2=J. |last3=Roper |first3=M. L. |last4=Fermigier |first4=M. |last5=Stonne |first5=H.A. |last6=Bibette |first6=J. |title=Microscopic artificial swimmers |journal=Nature |date=2005 |issue=7060 |volume=437 |pages=862-5  |doi=10.1038/nature04090 |pmid=16208366}}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Bamrungsap | first1 = S. | last2 = Phillips | first2 = J. A. | last3 = Xiong | first3 = X. | last4 = Kim | first4 = Y. | last5 = Wang | first5 = H. | last6 = Liu | first6 = H. | last7 = Hebard | first7 = A. | last8 = Tan | first8 = W. | year = 2011 | title = Magnetically driven single DNA nanomotor | url = | journal = Small | volume = 7 | issue = 5| pages = 601–605 | doi=10.1002/smll.201001559| pmid = 21370463 }}</ref><ref>T. E. Mallouk and A. Sen, "Powering nanorobots," ''Scientific American'', May 2009, pp. 72-77</ref><ref>J. Wang, "Nanomachines: Fundamental and Application", Wiley, 2013</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Manteifels-Cēge
|     vārds_orig = ''Georg Manteuffel-Szoege''
|         attēls = Georg Baron von Manteuffel gen Szoege.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1889
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Montrē]], {{CHE}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Bonna]], [[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Georgs fon Manteifels, Sofija fon Rīdigere
|          brāļi = [[Hanss fon Manteifels-Cēge]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Meistars
| color         =
| series        = ''[[Doctor Who]]''
| image         =
| caption       =
| first         = ''Terror of the Autons'' ({{dat|1971|1|23|N|bez}})
| last          =
| creator       =
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Galifrejietis
| gender        =
| occupation    =
| title         = Laika pavēlnieks
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = ''Jak-42''
|attēls               = Attēls:Grozny Avia Yakovlev Yak-42.jpg
|paraksts             = Lidsabiedrības ''Groznyj-Avia'' laineris ''Jak-42''
|tips                 = Pasažieru
|valsts               = {{RUS}}
|ražotājs             = [[Jakovļeva EKB]]
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{Dat|1975}}
|komerciālie lidojumi = {{Dat|1980|12|20}}
|noņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             =
|skaits               = 178<ref>[http://www.aerotransport.org/php/go.php AeroTransport DataBank]</ref>
|izmaksas             =
|attīstīts no         = ''[[Jak-40]]''
|modifikācijas        =
}}
'''''Jak-42''''' ({{val|ru|Як-42}}) ir vidēja rādiusa reaktīva pasažieru [[lidmašīna]], kas tika izstrādāta [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] kā aizvietotāja tehnoloģiski novecojušajai ''[[Tu-134]]''. Lidmašīnu izstrādāja [[Jakovļeva Eksperimentālais konstruktoru birojs]] (''ОКБ Яковлева''), ražoja [[Smoļenska]]s (1977-1981) un [[Saratova]]s (1979-2010) aviācijas rūpnīcās.

sentences: '''Medijpratība''', '''mediju pratība''', '''mediju lietotprasme''' jeb '''plašsaziņas līdzekļu lietotprasme''' ir perspektīvu kopums, kuras tiek izmantotas, lai interpretētu [[informācija|informāciju]], kurai tiekam pakļauti ikdienā. Tā ir spēja izprast saņemto informāciju, to izvērtēt un analizēt.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.journals.elsevier.com/procedia-social-and-behavioral-sciences/|title=An Empirical Study on Media Literacy from the Viewpoint of Media|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Vidzemes priekšpilsēta|Rīgas Vidzemes priekšpilsētā]].

sentences: '''24. novembris''' ir gada 328. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (329. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 37 dienas.

sentences: '''Strādnieku šķira''' [[sociālās šķiras|šķiru teorijā]] ir tā iedzīvotāju daļa, kas strādā [[algots darbs|algotu darbu]], īpaši, ja tas ir fizisks roku vai rūpnieciskais darbs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.oxforddictionaries.com/definition/working_class|title=working class|publisher=Oxford Dictionaries|accessdate={{dat|2017|3|5||bez}}|author=|language=angliski|archive-date={{dat|2017|02|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170221091742/https://en.oxforddictionaries.com/definition/working_class}}</ref> Strādnieku šķiras jēdziens apzīmē fiziska darba darītājus, taču var iekļaut arī garīgu darbu un darbu [[pakalpojums|pakalpojumu sektorā]]. Strādnieku šķira savos ienākumos ir atkarīga no [[alga|algām]], tāpēc tā sevī ietver lielāko daļu iedzīvotāju [[attīstītās valstis|attīstītajās valstīs]], pilsētu teritorijās [[agrārās valstis|agrārajās valstīs]] un lauku darbaspēku.

sentences:
[[Kategorija:Daugavpils]]
[[Kategorija:Sports Latvijā pēc pilsētas|Daugavpils]]

sentences:
{{cita nozīme|darbarīku|filmu sēriju|Zāģis (filmu sērija)}}
'''Zāģis''' ir [[darbarīks]], kuru veido ciets [[asmens]], [[stieple]] vai [[ķēde]] ar zobiem vienā pusē. Tas tiek izmantots, lai grieztu (zāģētu) relatīvi cietus materiālus, visbiežāk [[koksne|koksni]], noteiktās formās vai leņķos. Pastāv dažāda veida zāģi, piemēram, rokas zāģis, lokzāģis, ripzāģis, elektrozāģis, motorzāģis. Ar zāģi ir jāstrādā ļoti uzmanīgi.

sentences:
{{Basketbolista infokaste
 |            vārds = Viktors Hrjapa
 |       vārds_orig = ''Виктор Хряпа''
 |           attēls = Victor Khryapa 31 PBC CSKA Moscow 20171027 (3) (cropped).jpg
 |          att_izm =
 |         paraksts = Viktors Hrjapa 2017. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |      pilns vārds =
 |           dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|8|3}}
 |          dz_viet = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
 |          mir_dat =
 |         mir_viet =
 |          tautība =
 |           garums = 206 [[centimetrs|cm]]
 |            svars = 107 [[Kilograms|kg]]
 |              poz = {{ubl|[[vieglais uzbrucējs]]|[[spēka uzbrucējs]]}}
 |          kar_sāk = 1999
 |         kar_beig =
 |             alga =
 |          iesauka =
<!------ Izglītība ------>
 |       vidusskola =
 |          koledža =
 |       augstskola =
 |     universitāte =
 |       izgl iest1 =
 |   izgl iest1_nos =
 |       izgl iest2 =
 |   izgl iest2_nos =
<!------ Kluba informācija ------>
 |              kom = {{flaga|Krievija}} [[Maskavas CSKA (vīriešu basketbola klubs)|Maskavas CSKA]]
 |           numurs =
 |            amats =
 |             līga = [[Krievijas Superlīga basketbolā|Krievijas Superlīga]]
<!------ Drafts ------>
 |          b_klubs =
 |           drafts = 22.
 |          dr_gads = [[2004. gada NBA drafts|2004]]
 |          dr_līga = [[NBA]]
 |           dr_kom = [[Ņūdžersijas "Nets"]]
<!------ Profesionālie klubi ------>
 |         kl_sez 1 = 1999-2000
 |          klubs 1 = {{flaga|Ukraina}} [[Južnijas "Himik"]]
 |         kl_sez 2 = 2000-2002
 |          klubs 2 = {{flaga|Krievija}} [[Saratovas "Avtodor"]]
 |         kl_sez 3 = 2002-2004
 |          klubs 3 = {{flaga|Krievija}} [[Maskavas CSKA (vīriešu basketbola klubs)|Maskavas CSKA]]
 |         kl_sez 4 = 2004-2006
 |          klubs 4 = {{flaga|ASV}} [[Portlendas "Trail Blazers"]]
 |         kl_sez 5 = 2006-2008
 |          klubs 5 = {{flaga|ASV}} [[Čikāgas "Bulls"]]
 |         kl_sez 6 = 2008-2018
 |          klubs 6 = {{flaga|Krievija}} [[Maskavas CSKA (vīriešu basketbola klubs)|Maskavas CSKA]]
<!------ Karjeras statistika ------>
 |   karj stat līga =
 |      karj stat 1 =
 | karj stat 1_dati =
 |      karj stat 2 =
 | karj stat 2_dati =
 |      karj stat 3 =
 | karj stat 3_dati =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |       taut_sez 1 =
 |           taut 1 = {{Bk|Krievija}}
<!------ Trenera karjera ------>
 |   tr_klubs_sez 1 =
 |       tr_klubs 1 =
 |   tr_klubs_sez 2 =
 |       tr_klubs 2 =
<!------ Papildinformācija ------>
 |       sasniegumi =
 |           aģenti =
 |            slavz =
 |          dzimums =
 |        atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |    rādīt_medaļas =
 |      headercolor =
 |   medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[basketbols]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Krievija}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalBronze|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|{{osv|Basketbols|2012|Vasaras|title=Basketbols|subcat=Vīrieši}}}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts basketbolā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2007. gada Eiropas čempionāts basketbolā|Spānija 2007]]|Basketbols}}
{{MedalBronze|[[2011. gada Eiropas čempionāts basketbolā|Lietuva 2011]]|Basketbols}}
}}
'''Viktors Hrjapa''' ({{val|ru|Виктор Владимирович Хряпа}}, {{val|uk|Хряпа Віктор Володимирович}}; dzimis {{dat|1982|8|3}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[Krievija]]s [[basketbolists]], spēlē [[Vieglais uzbrucējs|vieglā uzbrucēja]] un [[Spēka uzbrucējs|spēka uzbrucēja]] pozīcijā, [[Krievijas basketbola izlase|Krievijas izlases]] dalībnieks. Pēdējais profesionālais klubs, ko pārstāvējis, bija [[Krievijas Superlīga basketbolā|Krievijas Superlīgas]] klubs [[Maskavas CSKA (vīriešu basketbola klubs)|Maskavas CSKA]] (spēlēja no 2008. līdz 2018. gadam).

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 82
 | lv  = Astoņdesmit divi
}}
'''82 (astoņdesmit divi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[81 (skaitlis)|81]] un [[83 (skaitlis)|83]]. [[Gads|Gada]] astoņdesmit otrā diena ir [[23. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[22. marts]]).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Baltazars fon Kampenhauzens''' ({{val-de|Balthasar von Campenhausen}}; {{dat|1745|11|28|N}}, [[Ungurmuiža (muiža)|Ungurmuiža]] — {{dat|1800|06|12|N}}, [[Muhu sala]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] politiķis, [[Vidzemes guberņa]]s civilgubernators. [[Krievijas Impērija]]s [[Slepenpadomnieks (Krievijas Impērija)|slepenpadomnieks]], senators un goda aizbildnis.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| image             = Gustave Wappers - Épisode des Journées de septembre 1830 sur la place de l'Hôtel de Ville de Bruxelles.jpg
| image_size        = 300
| caption           = ''Epizode no Beļģu 1830. gada Revolūcijas'', [[Gustavs Vapers]]
| conflict          = Beļģijas revolūcija
| partof            =  [[1830. gada revolūcija]]s
| date              = 1830. gada 25. augusts – 1831. gada 21. jūlijs
| place             = [[Vēsturiskā Niderlande]]
| result            = Beļģu uzvara
*Lielākā daļa Eiropas lielvaru atzina Beļģijas neatkarību no Nīderlandes Karalistes
| combatant1        = {{ubl|{{flagicon image|Flag of Belgium (1830).svg}} [[Beļģu dumpinieki]]|{{flaga|FRA}} [[Francija]] (no 1831. gada)}}
| combatant2        = {{flaga|NED}} [[Nīderlandes Apvienotā Karaliste]]
| commander1        = {{ubl|{{flagicon image|Flag of Belgium (1830).svg}} [[Leopolds I]] | {{flagicon image|Flag of Belgium (1830).svg}} [[Šarls Rožērs]] |{{flagicon image|Flag of Belgium (1830).svg}} [[Erasms de Čokērs]] | {{flaga|FRA}} [[Etjēns Moriss Žerārs]]}}
| commander2        = {{ubl|{{flaga|NED}} [[Villems I]] | {{flaga|NED}} [[Villems II]] | {{flaga|NED}} [[Princis Frederiks]]}}
| strength1         = {{ubl|'''Beļģija''': 60 000<ref name=":1">A Global Chronology of Conflict: From the Ancient World to the Modern Middle East, by Spencer C. Tucker, 2009, p. 1156</ref> | '''Francija''': 70 000 men<ref>{{tīmekļa atsauce|title=1830-1831 The Belgian Revolution|url=https://www.rijksmuseum.nl/en/rijksstudio/timeline-dutch-history/1830-1831-the-belgian-revolution|website=Timeline Dutch History|publisher=Rijksmuseum|access-date=3 August 2016}}</ref>}}
| strength2         = 50 000<ref name=":1"/>
| casualties1       = {{ubl|'''Beļģija''': 2,996 | '''Francija''': 2,977}}
| casualties2       = 10 153
| casualties3       = '''Civiliedzīvotāju upuri''':<br>15 000
}}
s dodas uz Briseli.]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
'''Prāta vētras metode''' ({{val-en|brainstorming}}) - problēmas risināšanas metode, kurā piedalās vairāki dalībnieki, kuri pēc iespējas vairāk izsaka savas [[Ideja|idejas]], no kurām vēlāk tiek izvēlētas tikai dažas kā iespējamie problēmas risinājumi.
Ideju ģenerēšanas procesā ir būtiski nevis orientēties uz ideju novērtējumu, bet gan uz ideju ģenerēšanu. Ideju radīšanas posmā aizliegta jebkāda [[kritika]], tostarp pozitīvi vērtējumi.

sentences: '''Prostaglandīni''' ir fizioloģiski aktīvi [[lipīdi]], kam ir [[hormoni]]em līdzīga darbība. Prostaglandīni ir atrodami gandrīz visos cilvēku un dzīvnieku audos. Tie fermentatīvi tiek iegūti no [[taukskābes|taukskābēm]] un tiek pieskaitīti pie eikosanoīdu grupas. Katra prostaglandīna sastāvā ir 20 [[ogleklis|oglekļa]] atomi. Prostaglandīnus sīkāk iedala [[prostaciklīni|prostaciklīnos]] un [[tromboksāni|tromboksānos]]. Prostaciklīni ir spēcīgi asinsvadu paplašinātāji un kavē [[trombocīti|asins plātnīšu]] agregāciju. Tromboksāniem ir pretēja darbība. Abas grupas piedalās [[iekaisums|iekaisuma]] procesā.

sentences:
templis ar simbolisku Meru kalnu centrā]]
'''Meru''' ({{val|sa|मेरु}}), arī '''Sineru''' ({{val|bo|ཪི་རྒྱལ་པོ་རི་རབ་}}), '''Sjumišaņs''' ({{val|zh|須彌山}}, ''Xūmí shān''), '''Sumisans''' ({{val|ko|수미산}}, ''Sumisan''), '''Šumisens''' ({{val|ja|須弥山}}, ''Shumisen''), ir svētais kalns ar piecām virsotnēm [[budisms|budisma]], [[hinduisms|hinduisma]] un [[džainisms|džainisma]] [[kosmoloģija|kosmoloģijā]], kur tas tiek uzskatīts par visu materiālo un garīgo visumu centru. Tiek uzskatīts par [[Brahma]]s un citu dievību mājokli.

sentences: '''Nemetāli''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskie elementi]], kuriem [[Vienkārša viela|vienkāršas vielas]] veidā nepiemīt [[metāli|metālu]] īpašības, vai arī piemīt tikai dažas no tām. Nemetāliem parasti ir vāja [[siltumvadītspēja]] un vāja [[elektrovadītspēja]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Kauja pie Kresī
| width       =
| partof      = [[Simtgadu karš|Simtgadu kara]]
| image       = Battle of crecy froissart.jpg
|image_size   =300px
| caption     =
| date        = 1346. gada 26. augusts
| place       = [[Kresī]], [[Pikardija]], [[Francija]]
| coordinates =  {{coord|50|15|23|N|01|53|16|E|type:event_region:FR-80|display=inline,title}}
| map_type    = Francija
| map_relief  =
| latitude    =
| longitude   =
| map_size    =
| map_marksize =
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      = angļu uzvara
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = {{flaga|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]]
| combatant2  = [[Francijas Karaliste]]
{{flaga|Bohēmija}}[[Bohēmijas Karaliste]]
| combatant3  =
| commander1  = [[Edvards III]]
[[Melnais princis Edvards]]
[[Northemptonas Grāfs]]
| commander2  = [[Filips VI]]
[[Alensonas Grāfs]]†
[[Jans Luksemburgs]]†
[[Lorēnas Hercogs]]†
[[Bluā Grāfs]]†
[[Flandrijas Grāfs]]†
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   = 7000—15000
| strength2   = 20000—30000
*8000 bruņinieki
*2000—6000 arbaletisti
*nezināms skaits kājnieki
| strength3   =
| casualties1 = 90—400
| casualties2 = vismaz 4000 nogalināti, tajā skaitā 1542 dižciltīgie
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metiltestosterona struktūrformula
|       citi nosaukumi = androrāls, madiols,
metandrēns
|           CAS numurs = 58-18-4
|      ķīmiskā formula = C20H30O2
|              molmasa = 302,451
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 162—168 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metiltestosterons''' ir sintētiskais [[steroīdie hormoni|steroīdais hormons]] ar [[androgēni|androgēnām]] īpašībām. Ķīmiski tas ir [[testosterons|testosterona]] metilatvasinājums (metilgrupa pievienota [[steroīdi|steroīda]] "skeleta" 17. pozīcijā, blakus [[hidroksilgrupa]]i). Metiltestosterons ir bezkrāsaini, [[acetons|acetonā]] un [[etanols|etanolā]] šķīstoši kristāli. Ūdenī praktiski nešķīst.

== Izmantošana ==
Lieto perorāli kā sintētisku aizvietotāju testosteronam. Izmanto vīriešu [[dzimumdziedzeri|dzimumdziedzeru]] hipofunkcijas ārstēšanai, [[krūts vēzis|krūts vēža]] ārstēšanai sievietēm; aizvietotājterapijai pamatpreparāta izvēles laikā. Ir dažādi blakusefekti ([[ginekomastija]], [[asinsspiediens|asinsspiediena]] paaugstināšanās; iespējama dzelte<ref>Indulis Purviņš, Santa Purviņa. Praktiskā farmakoloģija. R:, Zāļu infocentrs, 2011, 410. lpp. {{ISBN|978-9984-854-20-5}}</ref>). Tā kā metiltestosterona lietošana palielina fizisko spēku un izturību, tas ir populārs [[dopings]] un vairumā valstu nav brīvā pārdošanā.

sentences:
{{Elektrodinamika}}
{{cita nozīme|strāvas nepārtrauktību|pilnās strāvas nepārtrauktību|Pilnās strāvas nepārtrauktības vienādojums}}
'''Strāvas nepārtrauktības vienādojums''' ir

sentences: '''Svārsts''' ir ķermenis, kas nostiprināts iekarē un var brīvi šūpoties ap horizontālu asi, kas ir līdzsvara stāvoklis. Kad svārsts tiek atvirzīts no līdzsvara stāvokļa, tas [[smaguma spēks|smaguma spēka]] iedarbībā atgriežas [[Mehāniskais līdzsvars|līdzsvara stāvoklī]]. Smaguma spēks un ķermeņa [[masa]]s [[inerce]] nodrošina [[svārstības]] ap līdzsvara stāvokli. Laiku, kurā svārsts veic vienu pilnu svārstību, sauc par [[periods|periodu]].

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#0A2343|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=3 (1997, 1998, 2015)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=8|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Netanjels Hakets|bg_color=#FC4C02|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Denver Broncos|logo=Denver Broncos logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Denveras "''Broncos''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Kolorādo|Denvera}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1959|menedžeris=Džordžs Peitons|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Empower Field at Mile High''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=76 125|krāsas=Oranža, tumši zila, balta<br />{{color box|#FC4C02}} {{color box|#0A2343}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Pets Boulens|prezidents=|divīzijas tituli=15}}'''Denveras "Broncos"''' ({{Val|en|Denver Broncos}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Denvera|Denverā]], [[Kolorādo]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā. "Broncos" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Empower Field at Mile High'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis trijās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās.

sentences: '''Brioloģija''' ({{val|el|βρύον}} (''bryon'') — 'sūna' un ''λόγος'' (''logos'') — ‘jēdziens, zinātne’)<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001. 114. lpp., ISBN 9984-9383-5-2</ref> — [[botānika]]s nozare, kas pēta [[Pirmsvasas augi|sūnas]]: noskaidro sūnu anatomiju, morfoloģiju, sistemātiku, ģeogrāfisko izplatību, fizioloģiju, [[Ekoloģija|ekoloģiju]].<ref name="LPE">''Latvijas padomju enciklopēdija'', 2.sēj. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1982.</ref> Sūnu pētniekus sauc par '''briologiem'''.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Paraskevi Papahristu
 |      vārds_orig = ''Παρασκευή Παπαχρήστου''
 |          attēls = Paraskevi Papahristou Glasgow 2019.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Paraskevi Papahristu 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1989|4|17}}
 |         dz_viet = {{vieta|Grieķija|Atēnas}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GRE}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=170}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=53}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 14,73 m
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR2 = 14,60 m
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Bronze|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Bronze|[[2016. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Portlenda 2016]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Silver|[[2019. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2019]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Bronze|[[2017. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Belgrada 2017]]|Trīssoļlēkšana}}
}}
'''Paraskevi Papahristu''' ({{val|gr|Παρασκευή Παπαχρήστου}}; dzimusi {{dat|1989|4|17}} [[Atēnas|Atēnās]]) ir [[grieķi|grieķu]] [[vieglatlēte]], startē [[trīssoļlēkšana]]s sacensībās. [[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2018. gada Eiropas čempione]] šajā disciplīnā.

sentences:
[[File:Kula bracelet.jpg|thumb|Kula aproce]]
'''Kula''', arī '''kula apmaiņa''' vai '''kula aplis''', ir ceremoniāla apmaiņas sistēma, ko praktizē [[Papua-Jaungvineja]]s [[Milnbejas province|Milnbejas provincē]] (Milne Bay).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija perhlorāta formulvienības struktūrformula

Pudele ar anhidronu

Magnija perhlorāta heksahidrāta paraugs
|       citi nosaukumi = anhidrons
|           CAS numurs = 10034-81-8
64010-42-0 (hidrāts)
13446-19-0 (heksahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Mg(ClO4)2
|              molmasa = 223,206
|              blīvums = bezūdens vielai 2210
|  kušanas temperatūra = 251 °C (bezūdens viela)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 99,601 g uz 100 ml
|                 citi =
}}
'''Magnija perhlorāts''' (Mg(ClO4)2) ir [[magnijs|magnija]] un [[perhlorskābe]]s sāls. Tā ir balta pulverveida viela, kas ir spēcīgs [[oksidētājs]]. Bezūdens magnija perhlorāts ir ārkārtīgi [[higroskopiskums|higroskopisks]], tādēļ to sauc arī par '''anhidronu'''. Anhidrons spēj piesaistīt līdz pat 60% ūdens no savas masas. Heksahidrāts Mg(ClO4)2 · 6H2O ir adatveida kristāli, kas pie 147 °C izšķīst savā kristalizācijas ūdenī.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Lāms''' var būt:

sentences:
<includeonly>
{| class="wikitable" align="right" style="margin-left:1em; width:{{{width|20}}}em"
| align="center" colspan=2 style="background-color:{{Ģeoloģiskā perioda krāsa|{{Ģeoloģiskais periods/en|{{{nosaukums}}}}}}}" |'''{{{nosaukums}}}'''
''{{Perioda sākums|{{Ģeoloģiskais periods/en|{{{nosaukums}}}}}}} – {{Perioda beigas|{{Ģeoloģiskais periods/en|{{{nosaukums}}}}}}} miljoni gadu''
{{Fanerozojs 200px}}
{{#if:{{{karte}}}|
{{!}}-
{{!}} align="center" colspan=2 {{!}}
}}
{{#if:{{{o2}}}|
{{!}}-
{{!}} Vidējais [[Skābeklis|O2]] saturs atmosfērā perioda laikā
{{!}} ap {{{o2}}} % apjoma
({{#expr:{{{o2|0}}}/.2 round 0}}% mūsdienu)
}}
{{#if:{{{co2}}}|
{{!}}-
{{!}} Vidējais [[ogļskābā gāze|CO2]] saturs atmosfērā perioda laikā
{{!}} ap {{{co2}}} [[ppm]]
({{#expr:{{{co2|0}}}/280 round 0}} × no pirmsindustriālā laikmeta)
}}
{{#if:{{{temp}}}|
{{!}}-
{{!}} Vidējā virsmas temperatūra perioda laikā
{{!}} ap {{{temp}}} °C
({{#expr:{{{temp|0}}}-14 round 0}} °C virs mūsdienu līmeņa)}}
{{#if:{{{jūras līmenis|}}}|
{{!}}-
{{!}} Jūras līmenis (virs mūsdienu)
{{!}} {{{jūras līmenis}}}}}
|}</includeonly><noinclude>

{{Ģeoloģiskā perioda infokaste
 | nosaukums     =
 | karte         =
 | o2            =
 | co2           =
 | temp          =
 | jūras līmenis =
}}

{{DEFAULTSORT:Gzeoloģiskā perioda infokaste}}

sentences: '''25. marts''' ir gada 84. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (85. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 281 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hlormetāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3Cl
|molmasa=50,49
|blīvums=2,1
|kušanas temperatūra=-98 °C
|viršanas temperatūra=-24 °C
}}
'''Hlormetāns''' (metilhlorīds, CH3Cl) ir vienkāršākais hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos hlormetāns ir bezkrāsaina, viegli uzliesmojoša [[gāze]] ar saldenu smaržu.

sentences:
{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1984|8|6}}
| clubs6 = {{flaga|Vācija}} [[TSG 1899 Hoffenheim|1899 Hoffenheim]]
| nationalcaps1 = 5
| name =
| playername = Vedads Ibiševičs
| position = [[Uzbrucējs (futbols)|Uzbrucējs]]
| years1 = 2003–2004
| years2 = 2004
| years3 = 2004–2006
| years4 = 2005–2006
| caps6 = 123
| goals6 = 48
| nationalyears2 = 2007–2018
| years6 = 2007–2012
| caps7 = 86
| caps8 = 26
| caps9 = 112
| clubs7 = {{flaga|Vācija}} [[VfB Stuttgart]]
| clubs8 = {{īre}} {{flaga|Vācija}} [[Berlīnes "Hertha"]]
| clubs9 = {{flaga|Vācija}} [[Berlīnes "Hertha"]]
| goals7 = 33
| goals8 = 10
| goals9 = 35
| years7 = 2012–2016
| years8 = 2015–2016
| nationalyears1 = 2004–2006
| nationalteam2 = {{fb|BIH}}
| birth_place =
| goals1 = 9
| caps1 = 10
| caps2 = 3
| caps3 = 4
| caps4 = 33
| clubs1 = {{flaga|ASV}} [[St. Louis Strikers]]
| clubs2 = {{flaga|ASV}} [[Chicago Fire Premier]]
| clubs3 = {{flaga|Francija}} [[Paris Saint-Germain F.C.|Paris Saint-Germain]]
| clubs4 = {{īre}} {{flaga|Francija}} [[Dijon FCO|Dijon]]
| countryofbirth = {{vieta|Dienvidslāvija|Vlasevica}}
| currentclub =
| goals2 = 3
| nationalteam1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} Bosnijas un Hercegovinas U21
| goals3 = 0
| goals4 = 10
| clubs5 = {{flaga|Vācija}} [[Alemannia Aachen]]
| years5 = 2006–2007
| caps5 = 24
| goals5 = 6
| height = 188
| image = Hertha BSC vs. West Ham United 20190731 (077).jpg
| caption = Ibiševičs 2019. gadā
| nationalcaps2 = 83
| nationalgoals1 = 1
| nationalgoals2 = 28
| years9 = 2016–2020
| caps10 = 4
| clubs10 = {{flaga|Vācija}} [[Gelzenkirhenes "Schalke 04"]]
| goals10 = 0
| years10 = 2020
| totalcaps = 425
| totalgoals = 154
}}'''Vedads Ibiševičs''' ({{Val|bs|Vedad Ibišević}}, dzimis {{Dat|1984|8|6}}) ir [[Bosnieši|bosniešu]] [[futbolists]], spēlē [[Uzbrucējs (futbols)|uzbrucēja]] pozīcijā, bijušais [[Bosnijas un Hercegovinas futbola izlase|Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases]] dalībnieks. Iepriekš Ibiševičs ir spēlējis [[Parīzes "Saint-Germain"|Parīzes "''Saint-Germain''"]], ''[[Alemannia Aachen]],'' [[TSG 1899 Hoffenheim|''TSG 1899 Hoffenheim'']], [[VfB Stuttgart|''VfB Stuttgart'']], [[Berlīnes "Hertha"|Berlīnes "''Hertha''"]] un [[Gelzenkirhenes "Schalke 04"|Gelzenkirhenes "''Schalke 04''"]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neviens nav ideāls
| attēls                   =  The Wife (2017 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Wife''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Bjērns L. Rundžs]]
| producents               =
* [[Rozālija Svedlina]]
* [[Meta Luīze Foldadžere]]
* [[Pīrss Tempests]]
* [[Pjodors Gustavsons]]
* [[Klaudija Blūmhuba]]
| scenārija autors         = [[Džeina Andersone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Glenna Klouza]]
* [[Džonatans Praiss]]
* [[Kristians Sleiters]]
* [[Maikss Aironss]]
* [[Ennija Stārka]]
* [[Harijs Loids]]
* [[Elizabete Makgoverna]]
| mūzika                   = [[Žoselīna Pūka]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Silver Reel]]''
* ''[[Meta Film London]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Tempo Productions]]''
* ''[[Embankment Films]]''
* ''[[Creative Scotland]]''
* ''[[Spark Film and Television]]''
* ''[[Film i Väst]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Picturehouse Entertainment]]''
* ''[[Sony Pictures Classics]]''
* ''[[SF Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|9|12|Toronto kinofestivāls|2018|8|17|ASV|2018|9|28|Apvienotā Karaliste|2018|12|7|Zviedrija|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/wife-2017|title=The Wife|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 4, 2019|archive-date={{dat|2020|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201024150100/https://www.bbfc.co.uk/releases/wife-2017}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{SWE}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|18,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thewife.htm|title=The Wife|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neviens nav ideāls"''' ({{val|en|The Wife}}) ir 2017. gada drāma, kuras pamatā ir Megas Voliceres tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisors ir [[Bjērns L. Rundžs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Glenna Klouza]], [[Džonatans Praiss]], [[Kristians Sleiters]], [[Maikss Aironss]], [[Ennija Stārka]], [[Harijs Loids]] un [[Elizabete Makgoverna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|12||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Rūdolfs no Kaseles''' ({{val-la|Rutolfus de Cassele}}) bija viens no pirmajiem [[Zobenbrāļi|Zobenbrāļu ordeņa]] bruņniekiem, kas cēlies no [[Kasele]]s, [[Hesene]]s zemes ziemeļos. [[Cēsu komturi un fogti|Cēsu komturs]] (1217-1234). Ar savu rīcību 1220., 1229., 1234. un 1238. — 1240. gados parādījās kā viena no nozīmīgākajām ordeņa personībām <ref>Ē. Mugurēvičs. Komentāri grāmatai "Indriķa hronika". Rīga, „Zinātne”, 1993, 392.lpp.</ref>.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Peroksisērskābes molekulas modelis

Peroksisērskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = Karo skābe, peroksimonosērskābe,
monoperoksisērskābe,
 peroksomonosērskābe
|           CAS numurs = 7722-86-3
|      ķīmiskā formula = H2SO5
|              molmasa = 114,04
|              blīvums = 1700 - 1800
|  kušanas temperatūra = 45 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstoša
|                 citi =
}}
'''Peroksisērskābe''' jeb '''Karo skābe''' (H2SO5) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[peroksiskābes|peroksiskābe]]. Karo skābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences: {{Commons cat|Bicycle parts|Velosipēda detaļas}}

sentences: '''Karadarbības teātris''' ir teritorija, kurā notiek vai potenciāli var notikt [[Karš|militāras]] darbības un kurā ir izvietoti [[militārie formējumi]]. Tas ietver karojošo valstu un valstu savienību [[Sauszeme|sauszemi]], teritoriālos ūdeņus un [[Gaisa telpa|gaisa telpu]], kā arī neitrālos ūdeņus un gaisa telpu virs tiem.

sentences:
[[File:Zangezi.jpg|thumb|[[Veļimirs Hļebņikovs|Veļimira Hļebņikova]] grāmta ''Zangezi'' (1922).]]
'''Zaums''' ({{val|ru|за́умь}}, arī {{val|ru|зау́мный язык}}) ir literārs paņēmiens, kad notiek atteikšanās no dažiem vai visiem dabiskas [[Valoda|valodas]] elementiem, tos aizstājot ar citiem elementiem vai konstrukcijām, kas konceptualizējami kā analoģiski valodas elementi.<ref>Литературная энциклопедия 1929—1939. — М.: 1987</ref> Zauma elementus izmantoja tādi krievu [[Dzejnieks|dzejnieki]] [[Futūrisms|futūristi]] kā [[Veļimirs Hļebņikovs]] un [[Aleksejs Kručonihs]]. Zaums nav jāsaprot kā atteikšanās no jēgas vispār (vai kā dažu [[Runas traucējumi|runas traucējumu]], piemēram, [[šizofāzija]]s, imitēšana): valodas elementu aizstāšana ļauj [[Autors|autoram]] piešķirt kādu nozīmi valodā trūkstošām skaņas sistēmām un [[Vārds|vārdu]] savienojumiem, bet lasītājam — šo (vai kādu citu) nozīmi uztvert. Taču precīzi formulēt zauma valodas konstrukcijās ietverto saturu ir grūti, bieži tas pat vispār nav iespējams, un tādēļ, kā uzskata šo paņēmienu izmantojošie autori, lasītāja saskarsmē ar zauma tekstu [[Emocijas|emocionāli]] [[Intuīcija|intuitīvā]] [[uztvere]] ņem virsroku pār [[Racionalitāte|racionālo]]. Tādēļ [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[Filoloģija|filologs]] [[Džeralds Janečeks]] ({{val|en|Gerald Janeceek}}) zauma valodu uzskata par valodu ar nenoteiktām nozīmēm.

sentences: '''Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultāte''' ('''LU SZF''') ir 2000. gadā dibināta [[Latvijas Universitāte]]s fakultāte, kas piedāvā [[Bakalaurs (grāds)|bakalaura]], [[Maģistrs (grāds)|maģistra]] un [[doktorantūra]]s studijas [[Komunikācija]]s, [[Politika]]s, [[Socioloģija]]s un Informācijas pārvaldības zinātņu nodaļās.

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
| nosaukums  = Baltijas landesvērs
| attēls =
| virsraksts =Baltijas Landesvēra karogs
| valsts =
| pastāvēšana = No [[1918. gads|1918. gada]] [[novembris|novembra]] līdz [[1920. gads|1920. gada]] [[janvāris|janvārim]]
| pakļautība =
| karaspēka veids =
| krāsas =
| devīze =
| militārās operācijas = [[Latvijas brīvības cīņas]]
| pašreizējais komandieris =
| komandieri = [[Rīdigers fon der Golcs]]
}}
i.]]

sentences: '''Jaunākā atskaņu hronika''', saukta arī par '''Rīmju hroniku''' ([[vācu valoda|vācu]]: ''Die jüngere livländische Reimchronik'') ir trešā senākā [[Livonijas hronika]] aiz [[Vecākā atskaņu hronika|Vecākās atskaņu hronikas]] un [[Livonijas Indriķa hronika]]s par notikumiem, kas vēsta par notikumiem [[Livonijas konfederācija]]s valstīs un kaimiņzemēs 1315.-1348. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Mūsu Tālis
| attēls =
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = dokumentālā filma
| režisors = [[Ivars Seleckis]]
| producents =
| scenārija autors = [[Tālivaldis Margēvičs]]
| galvenajās lomās =
| mūzika =
| operators = Ivars Seleckis
| montāža = [[Maija Selecka]]
| studija = [[Rīgas Kinostudija]]
| izplatītājs =
| izdošanas laiks = 1986
| ilgums =
| valsts = {{LAT}}
| valoda =
| budžets =
| ienākumi =
}}
'''"Mūsu Tālis"''' ir 1986. gadā izdota [[dokumentālā filma]], kuras režisors ir [[Ivars Seleckis]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzīvsudraba(II) cianīda molekulas modelis

Dzīvsudraba(II) cianīda kristālrežģis

Dzīvsudraba(II) cianīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = dzīvsudraba cianīds, diciāndzīvsudrabs
|           CAS numurs = 592-04-1
|      ķīmiskā formula = Hg(CN)2
|              molmasa = 252,63
|              blīvums = 3996
|  kušanas temperatūra = 320 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 9,3 g/100 ml (14 °C)
53,9 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzīvsudraba(II) cianīds''' ir [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] un [[zilskābe]]s sāls. Hg(CN)2 ir bezkrāsaina ļoti indīga viela bez smaržas, bet ar ļoti pretīgu garšu.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва : Издательство иностранной литературы, 1966, 504. lpp. {{krieviski}}</ref> Kristalizējas kā [[tetraedrs|tetraedra]] formas kristāli. Gaisā pamazām sadalās un kļūst tumšs, tādēļ jāglabā stikla pudelē ar pieslīpētu aizbāzni. Lai arī dzīvsudraba(II) cianīds tiek uzskatīts par [[sāļi|sāli]], tā molekulā starp dzīvsudraba un [[ogleklis|oglekļa]] atomiem ir [[kovalentā saite]] un, šķīstot ūdenī, [[disociācija]] nenotiek. Dzīvsudraba(II) cianīda molekulai ir gandrīz lineāra forma.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2485''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2485''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 747
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|4|26|SK}} 05:23:41 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2013-019A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1415 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2478]]''
| KA_nāk                 = <s>[[2013. gada Proton-M avārija|GLONASS-M №48]]</s><br />''[[Kosmos-2494]]''
}}
'''''Kosmos-2485''''' (''Космос-2485'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis, kurš tika palaists 2013. gada aprīlī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 747. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 2.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: '''24. oktobris''' ir gada 297. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (298. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 68 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Rūdolfs Kompfners
|          vārds_orig = Rudolf Kompfner
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1909
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]
|              m_gads = 1977
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 3
|             m_vieta = [[Stanforda|Stanfordā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Austrija]], [[Apvienotā Karaliste]]
|             tautība = [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes austrietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[fizika]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[skrejviļņa lampa]]s izgudrotājs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Rūdolfs Kompfners''' (''Rudolf Kompfner''; dzimis {{dat|1909|05|16}}, miris {{dat|1977|12|03}}) bija austriešu [[arhitekts]], vēlāk fiziķis un inženieris. Pazīstams kā [[skrejviļņa lampa]]s izgudrotājs. Strādājis par arhitektu līdz [[1941]]. gadam, interesējies par [[fizika|fiziku]] un [[elektronika|elektroniku]]. [[II pasaules karš|Kara]] laikā piedalījies slepenā [[mikroviļņi|mikroviļņu]] lampu izstrādes projektā [[Birmingema]]s Universitātē. [[1943]]. gadā ieteicis neparastu mikroviļņu ģenerēšanas principu bez tolaik pierastajiem [[svārstību kontūrs|kontūriem]] un [[dobumrezonators|rezonatoriem]], pamatojoties uz [[elektrons|elektronu]] kūļa un līdzās pa spirāli skrejoša [[elektromagnētiskais vilnis|elektromagnētiskā viļņa]] mijiedarbību.<ref>J. Sedovs. Aizraujoši par elektroniku. Rīga, "Zinātne", 1985.</ref> [[1951]]. gadā viņam piešķirts fizikas doktora grāds [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]. [[1973]]. gadā saņēmis [[IEEE]] (Elektrības un elektronikas inženieru institūta) Goda medaļu, bet 1974. gadā - Nacionālo Zinātnes medaļu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Ivans Franko
|     vārds_orig    = ''Іван Франко''
|         attēls    = Ivan Franko (1898).png
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    = Franko 1898. gadā
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1856
|     dz_mēnesis    = 08
|       dz_diena    = 15
|       dz_vieta    = Nahueviču sādža, [[Galīcijas un Lodomērijas karaliste]], [[Austrijas impērija]]
(tagad [[Drohobičas rajons]], [[Ļvivas apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1916
|      m_mēnesis    = 5
|        m_diena    = 15
|        m_vieta    = [[Ļviva]], [[Austroungārija]]
(tagad {{UKR}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, rakstnieks, dramaturgs, žurnālists un tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[ukraiņu valoda]]
|        periods    = 1874—1916
|          žanri    = [[eposs]], [[novele]], [[romāns]], [[drāma]]
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[reālisms]], [[dekadence]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    = [[Čerņivcu Universitāte]]
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Sasmakas Elku liepa
|      krāsu_shēma = koks
|           attēls = Valdemārpils Elku liepa - kulta vieta.jpg
|           attēls2= 2013 10 Valdemarpils (10).jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 57 | plat_m  = 22 | plat_s =  43.9 | plat_NS = N
| gar_d  = 22 | gar_m   = 36 | gar_s  = 1.6 | gar_EW  = E
|        atrašanās =
* {{LVA}}
* [[Talsu novads]]
* [[Valdemārpils]]
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga = [[Parastā liepa]]
|           vecums =
|            svars =
|         augstums = 25 m
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs = 8,65 m (0,3 m augstumā)<ref name="Eniņš"/>
|          vainags = 320 m²<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Koki/Sasmakas.htm |title=Latvijas dabas pieminekļi. Sasmakas Elku liepa |access-date={{dat|2015|11|08||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304191406/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Koki/Sasmakas.htm }}</ref>
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
|      citas_daļas =
}}
'''Sasmakas Elku liepa''' ir [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Valdemārpils]] [[Dižliepas|Sasmakas muižas]] parkā augoša dižliepa, [[parastā liepa]] (''Tilia cordata''). Pēc stumbra apkārtmēra resnākā liepa [[Baltijas valstis|Baltijā]].<ref name="Eniņš">{{Grāmatas atsauce |author=Guntis Eniņš |authorlink=Guntis Eniņš |title= Nezināmā Latvija |year=2015 |publisher=[[Latvijas Avīze|Lauku Avīze]] |location=Rīga |isbn=978-9934-15-079-1 |pages=270.—273}}</ref>

sentences:
{{tautas infokaste
| tauta = Mohikāņi
Muhhekunneuw
| attēls =
| skaits = Ap 1700, sajaukušies ar citām [[algonkinu tautas|algonkinu]] ciltīm
| vieta = {{ASV}}, [[Viskonsina]]
| reliģija = [[Brāļu draudzes]]
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]], sākotnēji mohikāņu (izmira ap 1940.g.)
| radi = Munsī
}}

sentences: '''Diletantisms''' ({{val-fr|dilettantisme}}, {{val-it|dilettare}} baudīt) ir [[amatierisms]] (negatīvā nozīmē), pavirša nodarbošanās ar kādu [[zinātne|zinātni]], [[māksla|mākslu]] vai arodu.

sentences:
'''Jaunatne darbībā''' ({{val-en|Youth in action}}) ir [[Eiropas Savienība]]s neformālās izglītības programma. Šī programma ir paredzēta jauniešiem vecumā no 13 līdz 30 gadiem. Programma darbojas no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ar kopējo budžetu 885 miljoni eiro. Programmas galvenais mērķis ir veicināt aktīvu pilsonību, solidaritāti un toleranci [[Eiropa]]s jauniešu vidū un iesaistīt tos [[Eiropas Savienība]]s nākotnes izveidē. Programma cenšas panākt savstarpējo sapratni starp jauniem cilvēkiem no dažādām [[Valsts|valstīm]]. Jaunatne darbībā palīdz attīstīt jauniešu darbības atbalsta sistēmu un Eiropas sadarbību jauniešu jomā.

Savas septiņu gadu ilgās darbības laikā programma [[Latvija|Latvijā]] ir iesaistījusi 16 000 jauniešus, no kuriem vairāk kā 5 000 ar ierobežotām iespējām. Pateicoties aktīvu cilvēku darbībai, kopumā tika apstiprināti 869 neformālās izglītības projekti, kuriem tika piešķirsti vairāk nekā 10 miljoni [[eiro]].<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"/ jaunumi] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Iespējas ==
Jauniešiem ir iespējas:
*iegūt jaunas zināšanas, interesantu informāciju, prasmes un pieredzi,
*veidot, plānot un īstenot projektus,
*līdzdarboties sabiedrībā notiekošajām darbībām,
*iepazīt citu valstu cilvēkus un [[Kultūra|kultūru]].
Jaunieši projekta ietvaros attīsta prasmi [[Komunikācija|komunicēt]], sadarboties, formulēt lēmumus, izvirzīt mērķus, īstenot savas idejas. Šīs ir nozīmīgas sociālās prasmes, kuras cilvēks universāli var pielietot daudzās jomās.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>

== Piecas darbības ==
Programma "Jaunatne darbībā" sastāv no pieciem lieliem blokiem, caur kuriem tā sasniedz nostādītos mērķus.
=== Janunieši Eiropai ===
Šīs darbības galvenais uzdevums ir atbalstīt apmaiņas un jauniešu iniciatīvas, mudināt tos iesaistīties [[Demokrātija|demokrātiskā]] dzīvē.
=== Eiropas brīvprātīgais darbs ===
Programma mudina jauniešus piedalīties brīvprātīgajā, neapmaksātajā darbā, kas sniedz labumu sabiedrībai, kas veicina solidaritātes veidošanos.
=== Jaunatne pasaulē ===
Šis virziens nodarbojas ar jauniešu sadarbību ar pasaules valstīm un to organizācijām, veicinot [[informācija]]s apmaiņu.
=== Jauniešu atbalsta sistēma ===
Šī darbība ietver dažādus pasākumus, lai atbalstītu jaunos darbiniekus un jauniešu organizācijas, kā arī uzlabot to darbības kvalitāti.
=== Eiropas sadarbība jauniešu vidū ===
Šī darbība veicina politiskās sadarbības attīstību jaunatnes vidū Eiropas līmenī, pārsvarā izraisot dialogu starp jauniem cilvēkiem un politiķiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mladezvakci.cz/en/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131103111825/http://www.mladezvakci.cz/en/# |archivedate={{dat|2013|11|03||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm/ |title=European Commission/ youth in action/ actions |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131228141158/http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm |archivedate={{dat|2013|12|28||bez}} }}</ref>

== Nozīmīgākie sasniegumi Latvijā==
*Programma ir palīdzējusi risināt jauniešiem aktuālus problēmjautājumus (jauniešu [[bezdarbs]], zema līdzdalība, jauniešu ar ierobežotām iespējām iekļaušana (nelabvēlīgi sociālie apstākļi un [[Ekonomika|ekonomiskie apstākļi]], [[invaliditāte]], [[izglītība]]s problēmas, [[Veselība|veselības problēmas]] u.c.).
*Programmā jauniešiem bija iespēja apgūt zināšanas, kas ir pieprasītas darba tirgū un sniedz iespēju pašattīstīties.
*Programma ir bijusi finansiāls atbalsts jauniešu grupām un organizācijām ideju un projektu īstenošanai.
*Programmas ietvaros bija apmācīti arī darbinieki, kuri strādā ar jauniešiem, sociālie darbinieki un [[Pedagogs|pedagogi]].
*Programma sniedza iespēju visiem jauniešiem – arī jauniešiem ar ierobežotām iespējām.
*Programma ir veicinājusi jauniešu aktīvu līdzdalību.
*Programma ir veicinājusi citu valstu [[Kultūra|kultūru]] un cilvēku iepazīšanu.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba Par Programmu „Jaunatne darbībā” » Jaunumi » ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Atsauces ==
{{atsauces}}

sentences: '''Britu aizjūras teritorijas''' atrodas [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] pakļautībā, lai gan nav daļa no valsts. Pašlaik ir 14 Britu aizjūras teritorijas. Tās ir bijušās [[Britu impērija]]s locekles, kas nav ieguvušas neatkarību vai arī ir nobalsojušas, lai turpmāk būtu aizjūras teritorija. Jēdziens "Britu aizjūras teritorija" tika ieviests 2002. gadā un aizvietoja nosaukumu "Lielbritānijas atkarīgā teritorija", kas pastāvēja no 1981. gada.

sentences: '''Šļakota''' ir uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Indras pagasts}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Labiāli palatāls līdzskanis''' tiek artikulēts ar [[mēle]]s virspusi pret cietajām [[Aukslējas|aukslējām]] un vienlaicīgu [[Lūpas|lūpu]] [[Koartikulācija|noapaļojumu]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
un tās tuvumā, pēc [[Antropoloģija|antropologa]] Roberta Frosta novērtējuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cogweb.ucla.edu/ep/Frost_06.html|title=Frost: Why Do Europeans Have So Many Hair and Eye Colors?|website=cogweb.ucla.edu|access-date=2021-07-26}}</ref>]]
'''Acu krāsa''' ir [[acs]] [[varavīksnene]]s [[krāsa]], ko nosaka [[pigments|pigmentu]] tips un daudzums tajā. Acu krāsa ir viena no [[Fenotips|fenotipiskajām]] pazīmēm, kuru nosaka vairāku [[gēni|gēnu]] variācijas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Elerijs Heils
|     vārds_orig = ''George Ellery Hale''
|         attēls = Portrait of George Ellery Hale.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Čikāga]], [[Ilinoisa]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Pasadīna]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|     alma_mater = [[Čikāgas Universitāte]], [[Vilsona kalna observatorija]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[spektroheliogrāfs]]
|    apbalvojumi = [[Kopleja medaļa]] (1932)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[File:Emperoryuandinastycollage.jpg|thumb|Kagani]]
'''Kagans''' bija valdnieka tituls agrajos viduslaikos [[tjurki|tjurku]] tautām. [[Mongoļu impērija]]s "hanu hans". Pirmoreiz minēts [[Ķīna|ķīniešu]] hronikās 3. gs. mūsu ērā saistībā ar [[Centrālāzija]]s tautu sjanbi. 402. gadā titulu pieņēma žužaņi. No tiem pārņēma [[Avāri (senie)|avāri]] un tjurki (no 552. gada), kuri 6. gs. vidū izveidoja pašu lielāko tā laika klejotāju valsti - [[Tjurku kaganāts|Tjurku kaganātu]].

sentences:
[[Kategorija:Fizikālā ķīmija]]
[[Kategorija:Termodinamika]]
[[Kategorija:Gāzes]]

sentences: '''Ejakulācija''' ({{val-la|eiaculatio}} — ‘izsviešana’) ir [[sperma]]s izplūšana no [[dzimumloceklis|dzimumlocekļa]], kas parasti notiek reizē ar [[orgasms|orgasmu]]. Ejakulācijai ir liela nozīme [[apaugļošanās]] procesā. Retos gadījumos ejakulācija notiek [[priekšdziedzeris|priekšdziedzera]] (prostatas) slimību dēļ. Ejakulācija var notikt arī [[miegs|miega]] laikā. Šādu procesu sauc par [[pollūcija|pollūciju]] jeb ‘slapjajiem sapņiem’. Anejakulācija ir situācija, kad nevar notikt ejakulācija, bet disejakulācija ir tad, kad ejakulācija notiek ar [[sāpes|sāpēm]].

sentences: '''Termoelektronu emisija''' - brīvu [[elektrons|elektronu]] atdalīšanās no sakarsētiem ķermeņiem jeb [[elektronu emisija]]s veids, kas pamatojas uz [[temperatūra]]s iedarbību. Lai emisija būtu iespējama, elektronu [[kinētiskā enerģija|kinētiskajai enerģijai]] jābūt pietiekamai, lai sarautu saiti ar emitējošo vielu. Istabas temperatūrā šī enerģija parasti nav pietiekama, tādēļ emitējošie ķermeņi (piemēram, [[elektronu lampa|radiolampu]] [[katods|katodi]]) ir jāuzkarsē. Vislabākās emitējošās vielas ir dažādu [[sārmu metāls|sārmu metālu]] [[oksīds|oksīdu]] maisījumi.

sentences:
]]
'''Pērle''' ir ciets, apaļas vai gandrīz apaļas formas [[pusdārgakmens]], kuru dabā veido [[gliemenes]], ar [[perlamutrs|perlamutru]] noklājot [[smiltis|smilšu]] graudiņu vai citu svešķermeni, kas nonāk [[gliemežvāki|gliemežvākos]]. Līdz 18. gadsimtam tika uzskatīts, ka pērles ir gliemeņu [[ola]]s. Lielākā daļa no iegūtajām pērlēm tiek izmantotas [[rotaslietas|rotaslietu]] izgatavošanā. Pēc [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] pērles galvenokārt veido [[kalcija karbonāts]] (CaCO3). Saldūdeņos pērles galvenokārt iegūst no [[dižgliemeņu dzimta|dižgliemenēm]], bet jūrās — no ''[[Pteriidae]]'' dzimtas gliemenēm. Tropisko apgabalu [[lagūna|lagūnās]] ''Pteriidae'' dzimtas gliemenes pat tiek speciāli kultivētas.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Oktants
| abbreviation = Oct
| name_latin = Octans
| RA = 22
| dec = -90
| areatotal = 291
| arearank = 50. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''ν Oct''
| starmagnitude = 3,73
| neareststarname = ''HD 212168''
| stardistance = 75,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Paradīzes Putns]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Dienvidu Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 0
| latmin = 90
}}

sentences:
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]
[[Kategorija:Pamatkategorijas]]
[[Kategorija:Semantika]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]

sentences: '''Dielektroforēze''' ir [[Polarizācija|polarizējamu]] dielektrisku daļiņu kustība šķidrā vidē nehomogēnā [[Elektriskais lauks|elektriskajā laukā]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Pohl|first=Herbert A.|date=1951-07-01|title=The Motion and Precipitation of Suspensoids in Divergent Electric Fields|url=https://aip.scitation.org/doi/abs/10.1063/1.1700065|journal=Journal of Applied Physics|volume=22|issue=7|pages=869–871|doi=10.1063/1.1700065|issn=0021-8979}}</ref> Dielektroforēzes spēks ir atkarīgs no šķidrās vides, daļiņas izmēriem un elektriskajām īpašībām, kā arī elektriskā lauka [[Frekvence|frekvences]]. To iespējams izmantot, lai ar zināmām frekvencēm ietekmētu daļiņas ar konkrētu formu un izmēru. Ar dielektroforēzes palīdzību iespējams [[Šķīdums|šķīdumā]] izdalīt [[Šūna|šūnas]] vai orientēt un manipulēt [[Nanodaļiņa|nanodaļiņas]]<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Hughes|first=Michael Pycraft|date=2000-06-01|title=AC electrokinetics: applications for nanotechnology|url=https://iopscience.iop.org/article/10.1088/0957-4484/11/2/314|journal=Nanotechnology|volume=11|issue=2|pages=124–132|doi=10.1088/0957-4484/11/2/314|issn=0957-4484}}</ref> vai nanovadus.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Constantinou|first=Marios|last2=Rigas|first2=Grigorios Panagiotis|last3=Castro|first3=Fernando A.|last4=Stolojan|first4=Vlad|last5=Hoettges|first5=Kai F.|last6=Hughes|first6=Michael P.|last7=Adkins|first7=Emily|last8=Korgel|first8=Brian A.|last9=Shkunov|first9=Maxim|date=2016-04-26|title=Simultaneous Tunable Selection and Self-Assembly of Si Nanowires from Heterogeneous Feedstock|url=https://pubs.acs.org/doi/10.1021/acsnano.6b00005|journal=ACS Nano|language=en|volume=10|issue=4|pages=4384–4394|doi=10.1021/acsnano.6b00005|issn=1936-0851}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Bārnija versija
 | oriģinālnos = ''Barney's Version''
 |      attēls = Barneys version.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma, komēdija
 |    režisors = [[Ričards Dž. Lūiss]]
 |  producents = [[Roberts Lantoss]]
 |   scenārijs = [[Maikls Konaivss]]
 |     aktieri =
* [[Rozamunda Paika]]
* [[Minnija Draivere]]
* [[Pols Džamati]]
* [[Skots Spīdmens]]
* [[Reičela Lefevre]]
* [[Dastins Hofmans]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Classics]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|9|10|Venēcijas filmu festivāls|2010|12|24|Kanāda|}}
 |      ilgums = 134 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/barneys-version-2010|title=Barney's Version|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 24, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{CAN}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=barneysversion.htm|title=Barney's Version (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Bārnija versija"''' ({{val|en|Barney's Version}}) ir 2010. gada [[Kanāda]]s drāma, kuras režisors ir [[Ričards Dž. Lūiss]]. Filma ir balstīta uz [[Mordekajs Ričlers|Mordekaja Ričlera]] tāda paša nosaukuma noveli un stāsta par impulsīvā Bārnija Panovska dzīvi. Galvenās lomas atveido [[Rozamunda Paika]], [[Minnija Draivere]], [[Pols Džamati]], [[Skots Spīdmens]], [[Reičela Lefevre]] un [[Dastins Hofmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|9|10||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
[[File:RIGA FIR structure.svg|thumb|450px|Rīgas [[FIR|lidojumu informācijas rajona]] (FIR) vertikālā struktūra.
'''C''' — kontrolētā gaisa telpa, '''G''' — nekontrolētā gaisa telpa.
 ATZ — lidlauka gaisa satiksmes zona, CTA — gaisa satiksmes vadības rajons, CTR — gaisa satiksmes vadības zona, FIR — lidojumu informācijas rajons, FL — lidojuma līmenis, TIZ — gaisa satiksmes informācijas zona, TMA — lidlauka gaisa satiksmes vadības rajons.<ref>Starptautiskās civilās aviācijas terminoloģija, terminu definīcijas un saīsinājumi. Civilās aviācijas administrācija, 1998</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://likumi.lv/doc.php?id=232567 |title=Ministru kabineta noteikumi Nr.507 Noteikumi par gaisa telpas pārvaldību, struktūru un tās mainīšanas kārtību |access-date={{dat|2014|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305013525/http://likumi.lv/doc.php?id=232567 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Augstumi [[pēda (mērvienība)|pēdās]].]]
'''Gaisa telpa''' ir [[Zeme]]s atmosfēras noteikta daļa, ko nosaka, vertikāli projicējot kādas virsmas teritorijas robežas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=airspace&list=&lang=EN&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm |access-date={{dat|2014|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304201152/http://termini.lza.lv/term.php?term=airspace&list=&lang=EN&h=yes |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> Gaisa telpas horizontālās robežas parasti nosaka nacionālā likumdošana, starpvalstu līgumi un starptautiskās konvencijas. Par augšējo gaisa telpas robežu nav vienota uzskata; parasti par to pieņem [[Kārmāna līnija|Kārmāna līniju]] 100 km augstumā no zemes virsmas, bet dažādos kontekstos var tikt uzskatīts arī {{nobr|30 km}} augstums (atmosfēras gaisa kuģu un gaisa balonu augšējā lidojumu robeža) vai {{nobr|160 km}} augstums (zemākā iespējamā stabilā kosmisko aparātu orbīta).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Falling''
| operators =
| attēls = Falling (2020) film poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Vigo Mortensens]]
| producents =
| scenārijs = Vigo Mortensens
| aktieri = * [[Lānss Henriksens]]
* Vigo Mortensens
* [[Terijs Čens]]
* [[Sverirs Gudnasons]]
* [[Hanna Grosa]]
* [[Lora Linnija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Falling''
| studija = * ''Scythia Films''
* ''Zephyr Films''
* ''Perceval Pictures''
* ''Ingenious Media''
* ''Lip Sync Productions''
* ''HanWay Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Modern Films''
* ''Mongrel Media''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|31|[[Sandensas kinofestivāls]]|2020|12|4|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|980,690}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9143112/|title=Falling (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Falling''''' ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Kanāda]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no galvenās lomas atveidotājiem ir [[Vigo Mortensens]], kuram šī ir debija kā režisoram. Filmā citas lomas atveido [[Lānss Henriksens]], [[Terijs Čens]], [[Sverirs Gudnasons]], [[Hanna Grosa]] un [[Lora Linnija]].

sentences: '''Minoritātes''' jeb '''mazākumtautības valoda''' ir [[valoda]], ko prot kāda valsts iedzīvotāju [[mazākumgrupa]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = GSAT-12
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = GSAT
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = I-1K
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija|ISRO]] {{IND}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ISRO {{IND}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|7|15|SK}} 11:18 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[PSLV]]-C17
| Starta_vieta           = [[Satiša Dhavana kosmosa centrs]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{IND}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 8 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-034A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 559 kg
| Pilna_masa             = 1410 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = 1430 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 83° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[GSAT-8]]
| KA_nāk                 = [[GSAT-10]]
}}
'''GSAT-12''' ir [[Indija]]s sakaru pavadonis, kas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]] palaists 2011. gadā. To izgatavojusi [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija]].

sentences:
, kas ir lielākā hidroelektrostacija pasaulē]]
'''Hidroenerģija''' ({{val-el|ὕδωρ}} (''húdōr'') — 'ūdens') vai '''ūdens enerģija''' ir [[enerģija]], kuru iegūst no [[ūdens]] kustības, un to pārvērš cita veida enerģijā. Visbiežāk tiek izmantota ūdens [[potenciālā enerģija]]. Lai šo enerģiju varētu iegūt, tiek celtas [[hidroelektrostacija]]s (HES), veidojot [[aizsprosts|aizsprostus]] uz upēm. Agrāk ūdens enerģija tika plaši izmantota [[ūdens dzirnavas|ūdens dzirnavās]], bet mūsdienās šīs ūdens enerģijas izmantošanas veids ir gājis zudumā.

sentences: '''Šēgrena sindroms'''<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=p4Wm8VYGNB4 How To Pronounce Sjögren's Syndrome]</ref> ({{val|la|syndroma Sjögren}}) ir hroniska autoimūna iekaisuma slimība, kas visbiežāk skar [[sinovija]]s audus un organisma gļotādas, kas izpaužas ar sausumu degunā, mutes dobumā, [[maksts|makstī]], dedzināšanu [[acs|acīs]] un sāpēm [[locītava|locītavās]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OH
|molmasa=32,04
|blīvums=791,8
|kušanas temperatūra=76 K (-97 °C)
|viršanas temperatūra=337,8 K (64,7 °C)
}}
'''Metanols''' (metilspirts, CH3OH), ir vienkāršākais [[spirti|spirts]]. Tas ir indīgs, degtspējīgs šķidrums, ko agrāk ieguva koksnes sausās [[pārtvaice]]s procesā, tāpēc to dažreiz sauc arī par '''koka spirtu'''.

sentences:
{{Commonscat|Valmiera}}
[[Kategorija:Valmieras novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Kauja''' ir ievērojamas intensitātes divu vai vairāku karojošo pušu [[karaspēks|karaspēka]] vienību sadursme, lai realizētu būtiskus operatīvos vai stratēģiskos mērķus konkrētā [[bruņots konflikts|bruņotā konflikta]] ietvaros.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Kopenhāgenas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Københavns Lufthavn, Kastrup
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Copenhagen_airport_from_air.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = CPH
| ICAO                       = EKCH
|lat_deg=55.618056 |lat_dir=N
|lon_deg=12.656111 |lon_dir=E
| karte                      = Dānija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Kopenhāgenas lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = ''Københavns Lufthavne''
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{DEN}}
| apkalpo                    = [[Kopenhāgena]], [[Malme]]
| elevation-f                = 17
| elevation-m                = 5
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 04L/22R
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 3 600
| r1-surface                 = asfalts
| r2-number                  = 04L/22L
| r2-length-f                =
| r2-length-m                = 3 300
| r2-surface                 = asfalts
| r3-number                  = 12/30
| r3-length-f                =
| r3-length-m                = 2 800
| r3-surface                 = asfalts/betons
| pasazieru_skaits           = 30 256 703 (2019)
| lidojumu_skaits            = 263 411 (2019)
}}

sentences:
{{cita nozīme|astronomu|Titāna zondi|Huygens}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kristiāns Heigenss
|          vārds_orig = Christiaan Huygens
|              attēls = Christiaan-huygens3.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Kristiāns Heigenss
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1629
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Hāga]],  [[Nīderlande|Nīderlandes Republika]]
|              m_gads = 1695
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 8
|             m_vieta = [[Hāga]],  [[Nīderlande|Nīderlandes Republika]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = Nīderlandes
|             tautība =
|               bērni = nebija
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Francijas Zinātņu akadēmija]]
|          alma_mater = [[Leidenes universitāte]]
[[Bredas universitāte]]
|             zinātne = [[fizika]]
[[astronomija]]
[[mehānika]]
[[matemātika]]
|         pasniedzēji = [[Renē Dekarts]]
[[Džons Pells]]
|            studenti =
|          sasniegumi = atklāja [[Saturna gredzeni|Saturna gredzenus]]
[[Saturns (planēta)|Saturna]] pavadoni [[Titāns (pavadonis)|Titānu]]
[[Heigensa-Frenela princips|Heigensa princips]]
izvirzīja [[gaismas viļņu teorija|gaismas viļņu teoriju]]
patentējis [[svārsts|svārsta]] un kabatas pulksteņus
|            apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|zvaigznāju|Herkuless (nozīmju atdalīšana)|Herkuless}}

sentences:
{{Infobox
| bodyclass    = vevent plainlist
| aboveclass   = summary navbox-title
| headerstyle  = background-color:{{{bgcolour|{{Television colour|{{{show_name}}}}}}}}; color: {{{color text|{{{colour text|#000}}}}}};
| abovestyle   = background-color:{{{bgcolour|{{Television colour|{{{show_name}}}}}}}}; color: {{{color text|{{{colour text|#000}}}}}};
| labelstyle   = white-space: nowrap
| subheaderstyle = font-weight: bold; font-size: 110%

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Mother and baby sperm whale.jpg
| att_nosaukums = [[Kašalots]] (''Physeter macrocephalus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     virsklase = Tetrapoda
|  virsklase_lv = Četrkājaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Cetacea
|      kārta_lv = Vaļveidīgie
|    apakškārta = Odontoceti
| apakškārta_lv = Zobvaļi
|    virsdzimta = Physeteroidea
| virsdzimta_lv = Kašalotu virsdzimta
|      binomial = Physeteroidea ([[John Edward Gray|Gray]], 1868)
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
2 mūsdienās dzīvojošas dzimtas:
*'''Kašalotu dzimta''' (''Physeteridae'', [[John Edward Gray|Gray]], 1821)
*'''Pundurkašalotu dzimta''' (''Kogiidae'', (Gill, 1871)<ref>[http://www.marinespecies.org/cetacea/aphia.php?p=taxdetails&id=136982 Kogiidae Gill, 1871]</ref>
}}
'''Kašalotu virsdzimta''' (''Physeteroidea'') ir viena no [[zobvaļi|zobvaļu apakškārtas]] (''Odontoceti'') virsdzimtām, kas apvieno 2 mūsdienās dzīvojošas dzimtas:<ref>[http://paleodb.org/?a=basicTaxonInfo&taxon_no=53105 Superfamily Physeteroidea Gray 1868]{{Novecojusi saite}}</ref> '''kašalotu dzimtu''' (''Physeteridae'') un '''pundurkašalotu dzimtu''' (''Kogiidae'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://species-identification.org/species.php?species_group=marine_mammals&id=20&menuentry=groepen |title=Marine Mammals of the World: Pygmy and Dwarf Sperm Whales (Family Kogiidae) |access-date={{dat|2013|08|31||bez}} |archive-date={{dat|2015|09|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150924033331/http://species-identification.org/species.php?species_group=marine_mammals&id=20&menuentry=groepen }}</ref> Nesenā pagātnē abu dzimtu sugas tika sistematizētas vienā kašalotu dzimtā, izdalot abas grupas apakšdzimtās (''Physeterinae'' un ''Kogiinae''<ref>[http://www.biolib.cz/en/taxontree/id780658/ Physeteroidea Gray, 1868]</ref>). Kopumā abās dzimtās ir 3 mūsdienās dzīvojošas sugas un vairākas izmirušas sugas.

sentences: '''Aktīna diedziņi''', jeb '''mikrofilamenti''' ir kūlīšos vai tīklveidā novietotas [[aktīns|aktīna]] [[šķiedra]]s. Tās ir garas, ļoti tievas, apmēram 7 [[nanometrs|nm]] platas. Aktīna diedziņš ir veidots no divām spirālē savītām globulārā aktīna [[monomērs|monomēru]] ķēdēm. Aktīna diedziņi zem plazmatiskās [[Šūnas membrāna|membrānas]] veido blīvu tīklu, kas ir piestiprināts pie plazmatiskās membrānas ar [[Olbaltumvielas|proteīniem]]. Aktīna diedziņi atrodas arī [[Zarnas|zarnās]], to mikrobārkstiņās, un nodrošina spēju sarauties un izplesties. [[Augu šūna|Augu šūnās]] tie veido virkni, pa kuru vienā virzienā pārvietojas [[Hloroplasts|hloroplasti]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Vatikāna dzelzceļš
| native_name         = ''Ferrovia Vaticana''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vatikāns#Roma#Itālija
| status              =
| image               = Città_del_Vaticano_(train_station).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vatikāna dzelzceļa stacija
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{VAT}}
| latd  = 41.901 | latNS  = N
| longd = 12.451167 | longEW = E
| map_label           = Vatikāna dzelzceļa stacija
| groundbreaking_date =
| start_date          = [[1934. gads]]
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Subates Pestītāja luterāņu baznīca
| infobox_width         = 250px
| image                 = Attēls:Subates luteranu baznica.JPG
| image_size            = 200px
| caption               = Subates Pestītāja luterāņu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Subates luterāņu baznīca
| position = bottom
| latd  =56  | latm  = 00  | lats  = 04  | latNS  = N
| longd =25  | longm = 54  | longs = 49 | longEW = E

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Visvarenais Brūss
| attēls                   = BruceAlmighty poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bruce Almighty''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Toms Šeidieks]]
| producents               =
* Toms Šeidieks
* [[Džims Kerijs]]
* [[Džeimss D. Brubakers]]
* [[Maikls Bostiks]]
* [[Stīvs Korens]]
* [[Marks O'Kīfs]]
| scenārija autors         =
* [[Stīvs Ēderkerks]]
* Stīvs Korens
* Marks O'Kīfs
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Filips Beikers Hols]]
* [[Liza Anna Voltere]]
* [[Ketrīna Bella]]
* [[Dženifere Anistone]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Shady Acres]]''
* ''[[Pit Bull Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Buena Vista International]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|5|14|Holivuda|2003|5|23|ASV|2003|10|17|Latvija|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bruce-almighty-2003|title=Bruce Almighty |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 18, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|81 miljon1}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=brucealmighty.htm|title=Bruce Almighty (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 18, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|484,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Visvarenais Brūss"''' ({{val|en|Bruce Almighty}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Toms Šeidieks]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Morgans Frīmens]], [[Stīvs Karels]], [[Filips Beikers Hols]], [[Liza Anna Voltere]], [[Ketrīna Bella]] un [[Dženifere Anistone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|5|14||bez}} Holivudā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
'''Mātes piena oligosaharīdi''' (MPO) ({{val|en|HMO - Human Milk Oligosaccarides}}), kas pazīstami arī ar nosaukumu '''mātes piena glikāni''', ir [[Molekula|molekulas]], kas pieder [[Ogļhidrāti|ogļhidrātu]] grupai un kas vērā ņemamos daudzumos sastopami tikai [[Mātes piens|mātes pienā]].<ref name="bode">L. Bode: Human milk oligosaccharides: every baby needs a sugar mama. In: Glycobiology. Band 22, Nummer 9, September 2012, S. 1147–1162, doi:10.1093/glycob/cws074, PMID 22513036, PMC 3406618</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Luāra
  | attēls            = LoireAChamptoceaux.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = France map with Loire highlighted.jpg
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | ieteka            = [[Biskajas līcis]], [[Atlantijas okeāns]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | izteka            = [[Centrālais masīvs]]
  | sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= | iet_plat_m= | iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= | iet_gar_m= | iet_gar_s= | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = [[Francija]]
  | tek_caur          =
  | garums            = 1012
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 1408
  | caurtece          = 863
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 117 000
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Aļaska]]
[[kategorija:Ziemeļamerikas salas]]

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika|Dienvidslāvija]]s valsts vadītāji''', kopš [[1918]]. gada, kad tika izveidota [[Dienvidslāvijas karaliste|Serbu, horvātu un slovēņu karaliste]] līdz [[1992]]. gadam, kad beidz pastāvēt [[Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Īstie saistaudi'''  ir viens no trijiem [[Saistaudi|saistaudu]] veidiem. Pārējie ir [[šķidrie trofiskie audi]] ([[asinis]], [[Limfātiskā sistēma|limfa]]) un [[balstaudi]].

sentences:
[[Roma|Romā]]]]
 amfiteātris [[Koknese|Koknesē]]]]
'''Amfiteātris''' ({{val|grc|ἀμφιθέατρον}} ''(amphitheatron)'', no ''ἀμφί'' ''(amfi)'' — 'apkārt, no abām pusēm' un ''θέατρον'' ''(téātron)'' — 'redzēt, skatīties') ir:

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā|string=Smart}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Smart''
| native_name      =
| logo             = 512px-Smart Logo.svg.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = struktūrvienība
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Beblingene]], [[Bādene-Virtemberga]]
| location_country = {{DEU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = mikroauto
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Daimler (uzņēmums)|Daimler AG]]'' (50%)<br/>''[[Geely]]'' (50%)
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.smart.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Nemuna
  | valsts            = Lietuva
  | citnosaukums      = Nemuna
  | citvaloda         = lt
  | citvaloriģin      = Nemunas
  | valsts1           = Krievija
  | citnosaukums1     = Ņemana
  | citvaloda1        = ru
  | citvaloriģin1     = Неман
  | valsts2           = Baltkrievija
  | citnosaukums2     = Ņomana
  | citvaloda2        = be
  | citvaloriģin2     = Нёман
  | attēls            = Liskiava Neman.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Nemuna pie Birštonas
  | izteka            = [[Minskas augstiene]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kuršu joma]]
  | baseina_valstis   = {{BLR}}
{{LTU}}
{{RUS}}
{{POL}}
{{LAT}}
  | tek_caur          = {{BLR}}
{{LTU}}
{{RUS}}
  | garums            = 937
  | iztekas_augstums  = 176
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 616
  | gada_notece       = 21,6
  | baseins           = 98 200
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
| sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=28 | sāk_plat_s=12 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=21 | sāk_gar_s=57 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=55 | iet_plat_m=20 | iet_plat_s=14 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=1 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Pteropus rodricensis (Zurich Zoo) - back.JPG
| att_nosaukums  = Rodrigesas augļēdājsikspārnis.
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| virsklase      =
| virsklase_lv   =
| infraklase     =
| infraklase_lv  =
| virskārta      =
| virskārta_lv   =
| kārta          = Chiroptera
| kārta_lv       = Sikspārņi
| apakškārta     = Megachiroptera
| apakškārta_lv  = Dižsikspārņi
| infrakārta     =
| infrakārta_lv  =
| virsdzimta     =
| virsdzimta_lv  =
| dzimta         = Pteropodidae
| dzimta_lv      = Augļēdājsikspārņi
| apakšdzimta    = Pteropodinae
| apakšdzimta_lv  =
| ģints          = Pteropus
| ģints_lv       =
| suga           = Pteropus rodricensis
| suga_lv        = Rodrigesas augļēdājsikspārnis
| binomial       = Pteropus rodricensis, <small>([[George Dobson|Dobson]], 1878)</small>
| izplatība      =
| kategorijas    = nē
}}
'''Rodrigesas augļēdājsikspārnis''' jeb '''Rodrigesas augļsikspārnis''' (''Pteropus rodricensis'') ir [[augļēdājsikspārņu dzimta|augļēdājsikspārņu dzimtas]] [[suga]], kas dzīvo [[Rodrigesa (sala)|Rogrigesas]] salā [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]]. Tā ir apdraudēta suga, kas apdzīvo ierobežotu teritoriju un ir uzņēmīga pret vides maiņu.

sentences: '''Juridiskā kolīzija''' ([[Latīņu valoda|latīņu]] ''collisio'' — 'sadursme') ir pretruna starp [[Normatīvais tiesību akts|normatīvajiem tiesību aktiem]], kas regulē vienu un to pašu [[Tiesību norma|tiesību normu]].

sentences:
{{Politiska amata infokaste
|post            = ANO ģenerālsekretārs
|insignia = Emblem of the United Nations.svg
|insigniacaption = ANO emblēma
|insigniasize    = 100px
|imagesize       = 165px
|image           = António Guterres 2013.jpg
|incumbent       = [[Antoniu Guterrešs]]
|incumbentsince  = 2017. gada 1. janvāra
|residence       = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|termlength      = Pieci gadi
|formation       =
|inaugural       =
|website         = {{URL|http://www.un.org/sg}}
}}
'''[[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s ģenerālsekretārs''' ir [[ANO sekretariāts|ANO sekretariāta]] vadītājs. Tāpat viņš ir ''[[de facto]]'' ANO pārstāvis un līderis. Kopš 2017. gada 1. janvāra ANO ģenerālsekretārs ir bijušais [[Portugāle]]s premjerministrs (1995—2002) un [[ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos]] (2005—2015) [[Antoniu Guterrešs]]. Oficiālā ģenerālsekretāra rezidence ir ''Sutton Place'' [[Manhatana|Manhatanā]], [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Papīra pilsētas
 | oriģinālnos = ''Paper Towns''
 |      attēls = PapiraPilsetas.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma, mistērija, romantiska filma
 |    režisors = [[Džeiks Šreiers]]
 |  producents =
* [[Viks Godfrijs]]
* [[Mārtijs Bouens]]
 |   scenārijs =
* [[Skots Noištaders]]
* [[Maikls H. Vēbers]]
 |     aktieri =
* [[Nats Volfs]]
* [[Kara Delevinja]]
* [[Halstona Seidža]]
* [[Ostins Ābramss]]
* [[Džastiss Smits]]
 |      mūzika = [[Son Lux]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
* ''[[Temple Hill Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|7|24||bez}}
 |      ilgums = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/paper-towns-2015|title=Paper Towns|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 19, 2018|archive-date={{dat|2016|10|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161021181132/http://bbfc.co.uk/releases/paper-towns-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=papertowns.htm|title=Paper Towns (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 19, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|85,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Papīra pilsētas"''' ({{val|en|Paper Towns}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas balstīta uz [[Džons Grīns|Džona Grīna]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džeiks Šreiers]]. Galvenās lomas atveido [[Nats Volfs]], [[Kara Delevinja]], [[Halstona Seidža]], [[Ostins Ābramss]] un [[Džastiss Smits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|7|24||bez}}.

sentences:
{{Bobslejista infokaste
| attēls   = Zintis_Ekmanis_2018.jpg
| att_izm  =
| paraksts = Zintis Ekmanis 2018. gadā
| garums   = 186 [[centimetrs|cm]]
| svars    = 90 [[kilograms|kg]]
| loma     = braucējs
| stum     = [[Vladimirs Aleksandrovs (bobslejists)|Vladimirs Aleksandrovs]]
[[Aldis Intlers]]
[[Rihards Kotāns]]
[[Jānis Skrastiņš (bobslejists)|Jānis Skrastiņš]]
[[Aivars Trops]]
| dz_dat   = {{dzimšanas datums un vecums|1958|5|17}}
| dz_viet  = [[Pabaži]], [[Latvija]]
| mir_dat  =
| mir_viet =
| taut     = {{LAT}}
| taut_2   = {{URS}}
| karsak   = [[1980]]
| karbei   = [[1994]]
| dzimums  = V
}}

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Ģedimina tornis
| native_name = ''Gedimino pilies bokštas''
| other_name =
| image = Gediminas Tower in Vilnius (cropped).jpg
| image_size =
| caption =
| locmapin = Viļņa#Lietuva#Eiropa
| lat_degrees = 54
| lat_minutes = 41
| lat_seconds = 12.12
| lat_direction = N
| long_degrees = 25
| long_minutes = 17
| long_seconds = 26.52
| long_direction = E
| type =
| etymology =
| location = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| elevation =
| height =
| built =
| built_for =
| current_use =
| architect =
| visitors_num =
| visitors_year =
| visitors_ref =
}}
'''Ģedimina tornis''' ({{val|lt|Gedimino pilies bokštas}}) ir vēstures un kultūras piemineklis [[Viļņa|Viļņā]], [[Lietuva|Lietuvā]]. [[Viļņas piļu komplekss|Viļņas Augšpils]] dienvidu tornis. Nozīmīgs Viļņas un visas Lietuvas valsts un vēstures simbols.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amerikāņu nakts
| operators =
| attēls = Day for Night (1973 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Fransuā Trifo]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Žaklīna Bisita]]
* [[Valentīna Kortēze]]
* [[Dani (dziedātāja)|Dani]]
* [[Aleksandra Stjuarte]]
* [[Žans Pjērs Omons]]
* [[Žans Pjērs Leo]]
* Fransuā Trifo
| mūzika = [[Žoržs Delerjē]]
| oriģinālnos = ''La Nuit américaine''
| studija = * ''Les Films du Carrosse''
* ''PECF''
* ''PIC''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner]]-[[Columbia Pictures|Columbia Film]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|1973|5|24|Francija}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amerikāņu nakts"''' ({{Val|en|La Nuit américaine}}) ir 1973. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kopražojuma romantiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Fransuā Trifo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žaklīna Bisita]], [[Valentīna Kortēze]], [[Dani (dziedātāja)|Dani]], [[Aleksandra Stjuarte]], [[Žans Pjērs Omons]], [[Žans Pjērs Leo]] un Fransuā Trifo.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Birmingemas katoļu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Chads_Cathedral_1.jpg
| image_size            =
| caption               = Birmingemas katoļu katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Birmingemas katoļu katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 52.4855
| longd                 = -1.8986
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Birmingema}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Ogestess Pjūdžins]] (''Augustus Pugin'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1839. gads
| year_completed        = 1841. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[ķieģelis]]
}}
<mapframe text="Birmingemas katoļu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1138085"
}
</mapframe>
'''Svētā Čeda Metropoles Katedrāles baznīca un bazilika''', saukta arī '''Svētā Čeda katedrāle''' ({{val|en|Metropolitan Cathedral Church and Basilica of Saint Chad}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]] un [[bazilika]], kas atrodas [[Anglija]]s [[Rietummidlendas grāfiste]]s [[Birmingema]]s pilsētā. 19. gadsimta vidū celtā baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu [[Birmingemas arhidiecēze]]s galvenā baznīca.

sentences: '''Korupcija''' ({{val|la|corruptio}} — ‘bojāšana, uzpirkšana’<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=401}}</ref>) ir [[dienesta stāvoklis|dienesta stāvokļa]] izmantošana savtīgos nolūkos (savu vai tuvu cilvēku interesēs), kā arī amatpersonu pērkamība. Latvijas Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja likumā korupcija tiek definēta kā "kukuļošana vai jebkura cita valsts amatpersonas rīcība, kas vērsta uz to, lai, izmantojot dienesta stāvokli, savas pilnvaras vai pārsniedzot tās, iegūtu nepelnītu labumu sev vai citām personām".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://likumi.lv/doc.php?id=61679|title=Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja likums|publisher=Likumi.lv|accessdate={{dat|2013|6|12||bez}}}}</ref> Korupcijai ir vairākas formas, piemēram, administratīvā korupcija, politiskā korupcija.<ref name="lat">{{LAT e|3|459}}</ref>

sentences:
{{#if:{{{title|}}}|
{{{title}}}
}}{{#if:{{{above|}}}|{{Infobox3cols/row
 |header={{{above}}} |headerstyle=text-align:center; font-size:125%; font-weight:bold; {{{abovestyle|}}}
 |class={{{aboveclass|}}} |rowclass={{{aboverowclass|}}}
}} }}{{#if:{{{subheader|}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{{subheader}}}     |datastyle={{{subheaderstyle|}}}
 |class={{{subheaderclass|}}}   |rowclass={{{subheaderrowclass1|}}}
}} }}{{#if:{{{subheader2|}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{{subheader2}}}     |datastyle={{{subheaderstyle|}}}
 |class={{{subheaderclass|}}}   |rowclass={{{subheaderrowclass2|}}}
}} }}{{#if:{{{image|{{{image1|}}}}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{{image|{{{image1}}} }}}{{#if:{{{caption|{{{caption1|}}}}}}|
{{{caption|{{{caption1}}}}}}}}     |datastyle={{{imagestyle|}}}
 |class={{{imageclass|}}}   |rowclass={{{imagerowclass1|}}}
}} }}{{#if:{{{image2|}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{{image2}}}{{#if:{{{caption2|}}}|
{{{caption2|}}}}}     |datastyle={{{imagestyle|}}}
 |class={{{imageclass|}}}   |rowclass={{{imagerowclass2|}}}
}} }}{{ infobox3cols/row
 | header = {{{header0|}}} | headerstyle = {{{headerstyle|}}}
 | label  = {{{label0|}}}  | labelstyle  = {{{labelstyle|}}}
 | data   = {{{data0|}}}   | datastyle   = {{{datastyle|}}}
 | dataa  = {{{data0a|}}}  | datastylea  = {{{datastylea|}}}
 | datab  = {{{data0b|}}}  | datastyleb  = {{{datastyleb|}}}
 | datac  = {{{data0c|}}}  | datastylec  = {{{datastylec|}}}
 | class  = {{{class0|}}}  | rowclass    = {{{rowclass0|}}}
 | multidatastyle = {{{multidatastyle|}}}
}}{{ infobox3cols/row
 | header = {{{header1|}}} | headerstyle = {{{headerstyle|}}}
 | label  = {{{label1|}}}  | labelstyle  = {{{labelstyle|}}}
 | data   = {{{data1|}}}   | datastyle   = {{{datastyle|}}}
 | dataa  = {{{data1a|}}}  | datastylea  = {{{datastylea|}}}
 | datab  = {{{data1b|}}}  | datastyleb  = {{{datastyleb|}}}
 | datac  = {{{data1c|}}}  | datastylec  = {{{datastylec|}}}
 | class  = {{{class1|}}}  | rowclass    = {{{rowclass1|}}}
 | multidatastyle = {{{multidatastyle|}}}
}}{{{hook2|}}}{{#if:{{{header2|}}}|
{{{header2|}}}
| {{#if:{{{label2|}}}|{{#if:{{{data2|}}}|
{{{label2|}}}	{{{data2|}}}
|{{#if:{{{data2a|}}}{{{data2b|}}}|
{{{label2|}}}	{{{data2a|}}}	{{{data2b|}}}	{{{data2c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data2|}}}|
{{{data2|}}}
}} }} }}{{{hook3|}}}{{#if:{{{header3|}}}|
{{{header3|}}}
| {{#if:{{{label3|}}}|{{#if:{{{data3|}}}|
{{{label3|}}}	{{{data3|}}}
|{{#if:{{{data3a|}}}{{{data3b|}}}|
{{{label3|}}}	{{{data3a|}}}	{{{data3b|}}}	{{{data3c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data3|}}}|
{{{data3|}}}
}} }} }}{{{hook4|}}}{{#if:{{{header4|}}}|
{{{header4|}}}
| {{#if:{{{label4|}}}|{{#if:{{{data4|}}}|
{{{label4|}}}	{{{data4|}}}
|{{#if:{{{data4a|}}}{{{data4b|}}}|
{{{label4|}}}	{{{data4a|}}}	{{{data4b|}}}	{{{data4c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data4|}}}|
{{{data4|}}}
}} }} }}{{{hook5|}}}{{#if:{{{header5|}}}|
{{{header5|}}}
| {{#if:{{{label5|}}}|{{#if:{{{data5|}}}|
{{{label5|}}}	{{{data5|}}}
|{{#if:{{{data5a|}}}{{{data5b|}}}|
{{{label5|}}}	{{{data5a|}}}	{{{data5b|}}}	{{{data5c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data5|}}}|
{{{data5|}}}
}} }} }}{{{hook6|}}}{{#if:{{{header6|}}}|
{{{header6|}}}
| {{#if:{{{label6|}}}|{{#if:{{{data6|}}}|
{{{label6|}}}	{{{data6|}}}
|{{#if:{{{data6a|}}}{{{data6b|}}}|
{{{label6|}}}	{{{data6a|}}}	{{{data6b|}}}	{{{data6c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data6|}}}|
{{{data6|}}}
}} }} }}{{{hook7|}}}{{#if:{{{header7|}}}|
{{{header7|}}}
| {{#if:{{{label7|}}}|{{#if:{{{data7|}}}|
{{{label7|}}}	{{{data7|}}}
|{{#if:{{{data7a|}}}{{{data7b|}}}|
{{{label7|}}}	{{{data7a|}}}	{{{data7b|}}}	{{{data7c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data7|}}}|
{{{data7|}}}
}} }} }}{{{hook8|}}}{{#if:{{{header8|}}}|
{{{header8|}}}
| {{#if:{{{label8|}}}|{{#if:{{{data8|}}}|
{{{label8|}}}	{{{data8|}}}
|{{#if:{{{data8a|}}}{{{data8b|}}}|
{{{label8|}}}	{{{data8a|}}}	{{{data8b|}}}	{{{data8c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data8|}}}|
{{{data8|}}}
}} }} }}{{{hook9|}}}{{#if:{{{header9|}}}|
{{{header9|}}}
| {{#if:{{{label9|}}}|{{#if:{{{data9|}}}|
{{{label9|}}}	{{{data9|}}}
|{{#if:{{{data9a|}}}{{{data9b|}}}|
{{{label9|}}}	{{{data9a|}}}	{{{data9b|}}}	{{{data9c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data9|}}}|
{{{data9|}}}
}} }} }}{{{hook10|}}}{{#if:{{{header10|}}}|
{{{header10|}}}
| {{#if:{{{label10|}}}|{{#if:{{{data10|}}}|
{{{label10|}}}	{{{data10|}}}
|{{#if:{{{data10a|}}}{{{data10b|}}}|
{{{label10|}}}	{{{data10a|}}}	{{{data10b|}}}	{{{data10c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data10|}}}|
{{{data10|}}}
}} }} }}{{{hook11|}}}{{#if:{{{header11|}}}|
{{{header11|}}}
| {{#if:{{{label11|}}}|{{#if:{{{data11|}}}|
{{{label11|}}}	{{{data11|}}}
|{{#if:{{{data11a|}}}{{{data11b|}}}|
{{{label11|}}}	{{{data11a|}}}	{{{data11b|}}}	{{{data11c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data11|}}}|
{{{data11|}}}
}} }} }}{{{hook12|}}}{{#if:{{{header12|}}}|
{{{header12|}}}
| {{#if:{{{label12|}}}|{{#if:{{{data12|}}}|
{{{label12|}}}	{{{data12|}}}
|{{#if:{{{data12a|}}}{{{data12b|}}}|
{{{label12|}}}	{{{data12a|}}}	{{{data12b|}}}	{{{data12c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data12|}}}|
{{{data12|}}}
}} }} }}{{{hook13|}}}{{#if:{{{header13|}}}|
{{{header13|}}}
| {{#if:{{{label13|}}}|{{#if:{{{data13|}}}|
{{{label13|}}}	{{{data13|}}}
|{{#if:{{{data13a|}}}{{{data13b|}}}|
{{{label13|}}}	{{{data13a|}}}	{{{data13b|}}}	{{{data13c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data13|}}}|
{{{data13|}}}
}} }} }}{{{hook14|}}}{{#if:{{{header14|}}}|
{{{header14|}}}
| {{#if:{{{label14|}}}|{{#if:{{{data14|}}}|
{{{label14|}}}	{{{data14|}}}
|{{#if:{{{data14a|}}}{{{data14b|}}}|
{{{label14|}}}	{{{data14a|}}}	{{{data14b|}}}	{{{data14c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data14|}}}|
{{{data14|}}}
}} }} }}{{{hook15|}}}{{#if:{{{header15|}}}|
{{{header15|}}}
| {{#if:{{{label15|}}}|{{#if:{{{data15|}}}|
{{{label15|}}}	{{{data15|}}}
|{{#if:{{{data15a|}}}{{{data15b|}}}|
{{{label15|}}}	{{{data15a|}}}	{{{data15b|}}}	{{{data15c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data15|}}}|
{{{data15|}}}
}} }} }}{{{hook16|}}}{{#if:{{{header16|}}}|
{{{header16|}}}
| {{#if:{{{label16|}}}|{{#if:{{{data16|}}}|
{{{label16|}}}	{{{data16|}}}
|{{#if:{{{data16a|}}}{{{data16b|}}}|
{{{label16|}}}	{{{data16a|}}}	{{{data16b|}}}	{{{data16c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data16|}}}|
{{{data16|}}}
}} }} }}{{{hook17|}}}{{#if:{{{header17|}}}|
{{{header17|}}}
| {{#if:{{{label17|}}}|{{#if:{{{data17|}}}|
{{{label17|}}}	{{{data17|}}}
|{{#if:{{{data17a|}}}{{{data17b|}}}|
{{{label17|}}}	{{{data17a|}}}	{{{data17b|}}}	{{{data17c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data17|}}}|
{{{data17|}}}
}} }} }}{{{hook18|}}}{{#if:{{{header18|}}}|
{{{header18|}}}
| {{#if:{{{label18|}}}|{{#if:{{{data18|}}}|
{{{label18|}}}	{{{data18|}}}
|{{#if:{{{data18a|}}}{{{data18b|}}}|
{{{label18|}}}	{{{data18a|}}}	{{{data18b|}}}	{{{data18c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data18|}}}|
{{{data18|}}}
}} }} }}{{{hook19|}}}{{#if:{{{header19|}}}|
{{{header19|}}}
| {{#if:{{{label19|}}}|{{#if:{{{data19|}}}|
{{{label19|}}}	{{{data19|}}}
|{{#if:{{{data19a|}}}{{{data19b|}}}|
{{{label19|}}}	{{{data19a|}}}	{{{data19b|}}}	{{{data19c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data19|}}}|
{{{data19|}}}
}} }} }}{{{hook20|}}}{{#if:{{{header20|}}}|
{{{header20|}}}
| {{#if:{{{label20|}}}|{{#if:{{{data20|}}}|
{{{label20|}}}	{{{data20|}}}
|{{#if:{{{data20a|}}}{{{data20b|}}}|
{{{label20|}}}	{{{data20a|}}}	{{{data20b|}}}	{{{data20c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data20|}}}|
{{{data20|}}}
}} }} }}{{{hook21|}}}{{#if:{{{header21|}}}|
{{{header21|}}}
| {{#if:{{{label21|}}}|{{#if:{{{data21|}}}|
{{{label21|}}}	{{{data21|}}}
|{{#if:{{{data21a|}}}{{{data21b|}}}|
{{{label21|}}}	{{{data21a|}}}	{{{data21b|}}}	{{{data21c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data21|}}}|
{{{data21|}}}
}} }} }}{{{hook22|}}}{{#if:{{{header22|}}}|
{{{header22|}}}
| {{#if:{{{label22|}}}|{{#if:{{{data22|}}}|
{{{label22|}}}	{{{data22|}}}
|{{#if:{{{data22a|}}}{{{data22b|}}}|
{{{label22|}}}	{{{data22a|}}}	{{{data22b|}}}	{{{data22c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data22|}}}|
{{{data22|}}}
}} }} }}{{{hook23|}}}{{#if:{{{header23|}}}|
{{{header23|}}}
| {{#if:{{{label23|}}}|{{#if:{{{data23|}}}|
{{{label23|}}}	{{{data23|}}}
|{{#if:{{{data23a|}}}{{{data23b|}}}|
{{{label23|}}}	{{{data23a|}}}	{{{data23b|}}}	{{{data23c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data23|}}}|
{{{data23|}}}
}} }} }}{{{hook24|}}}{{#if:{{{header24|}}}|
{{{header24|}}}
| {{#if:{{{label24|}}}|{{#if:{{{data24|}}}|
{{{label24|}}}	{{{data24|}}}
|{{#if:{{{data24a|}}}{{{data24b|}}}|
{{{label24|}}}	{{{data24a|}}}	{{{data24b|}}}	{{{data24c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data24|}}}|
{{{data24|}}}
}} }} }}{{{hook25|}}}{{#if:{{{header25|}}}|
{{{header25|}}}
| {{#if:{{{label25|}}}|{{#if:{{{data25|}}}|
{{{label25|}}}	{{{data25|}}}
|{{#if:{{{data25a|}}}{{{data25b|}}}|
{{{label25|}}}	{{{data25a|}}}	{{{data25b|}}}	{{{data25c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data25|}}}|
{{{data25|}}}
}} }} }}{{{hook26|}}}{{#if:{{{header26|}}}|
{{{header26|}}}
| {{#if:{{{label26|}}}|{{#if:{{{data26|}}}|
{{{label26|}}}	{{{data26|}}}
|{{#if:{{{data26a|}}}{{{data26b|}}}|
{{{label26|}}}	{{{data26a|}}}	{{{data26b|}}}	{{{data26c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data26|}}}|
{{{data26|}}}
}} }} }}{{{hook27|}}}{{#if:{{{header27|}}}|
{{{header27|}}}
| {{#if:{{{label27|}}}|{{#if:{{{data27|}}}|
{{{label27|}}}	{{{data27|}}}
|{{#if:{{{data27a|}}}{{{data27b|}}}|
{{{label27|}}}	{{{data27a|}}}	{{{data27b|}}}	{{{data27c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data27|}}}|
{{{data27|}}}
}} }} }}{{{hook28|}}}{{#if:{{{header28|}}}|
{{{header28|}}}
| {{#if:{{{label28|}}}|{{#if:{{{data28|}}}|
{{{label28|}}}	{{{data28|}}}
|{{#if:{{{data28a|}}}{{{data28b|}}}|
{{{label28|}}}	{{{data28a|}}}	{{{data28b|}}}	{{{data28c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data28|}}}|
{{{data28|}}}
}} }} }}{{{hook29|}}}{{#if:{{{header29|}}}|
{{{header29|}}}
| {{#if:{{{label29|}}}|{{#if:{{{data29|}}}|
{{{label29|}}}	{{{data29|}}}
|{{#if:{{{data29a|}}}{{{data29b|}}}|
{{{label29|}}}	{{{data29a|}}}	{{{data29b|}}}	{{{data29c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data29|}}}|
{{{data29|}}}
}} }} }}{{{hook30|}}}{{#if:{{{header30|}}}|
{{{header30|}}}
| {{#if:{{{label30|}}}|{{#if:{{{data30|}}}|
{{{label30|}}}	{{{data30|}}}
|{{#if:{{{data30a|}}}{{{data30b|}}}|
{{{label30|}}}	{{{data30a|}}}	{{{data30b|}}}	{{{data30c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data30|}}}|
{{{data30|}}}
}} }} }}{{{hook31|}}}{{#if:{{{header31|}}}|
{{{header31|}}}
| {{#if:{{{label31|}}}|{{#if:{{{data31|}}}|
{{{label31|}}}	{{{data31|}}}
|{{#if:{{{data31a|}}}{{{data31b|}}}|
{{{label31|}}}	{{{data31a|}}}	{{{data31b|}}}	{{{data31c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data31|}}}|
{{{data31|}}}
}} }} }}{{{hook32|}}}{{#if:{{{header32|}}}|
{{{header32|}}}
| {{#if:{{{label32|}}}|{{#if:{{{data32|}}}|
{{{label32|}}}	{{{data32|}}}
|{{#if:{{{data32a|}}}{{{data32b|}}}|
{{{label32|}}}	{{{data32a|}}}	{{{data32b|}}}	{{{data32c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data32|}}}|
{{{data32|}}}
}} }} }}{{{hook33|}}}{{#if:{{{header33|}}}|
{{{header33|}}}
| {{#if:{{{label33|}}}|{{#if:{{{data33|}}}|
{{{label33|}}}	{{{data33|}}}
|{{#if:{{{data33a|}}}{{{data33b|}}}|
{{{label33|}}}	{{{data33a|}}}	{{{data33b|}}}	{{{data33c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data33|}}}|
{{{data33|}}}
}} }} }}{{{hook34|}}}{{#if:{{{header34|}}}|
{{{header34|}}}
| {{#if:{{{label34|}}}|{{#if:{{{data34|}}}|
{{{label34|}}}	{{{data34|}}}
|{{#if:{{{data34a|}}}{{{data34b|}}}|
{{{label34|}}}	{{{data34a|}}}	{{{data34b|}}}	{{{data34c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data34|}}}|
{{{data34|}}}
}} }} }}{{{hook35|}}}{{#if:{{{header35|}}}|
{{{header35|}}}
| {{#if:{{{label35|}}}|{{#if:{{{data35|}}}|
{{{label35|}}}	{{{data35|}}}
|{{#if:{{{data35a|}}}{{{data35b|}}}|
{{{label35|}}}	{{{data35a|}}}	{{{data35b|}}}	{{{data35c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data35|}}}|
{{{data35|}}}
}} }} }}{{{hook36|}}}{{#if:{{{header36|}}}|
{{{header36|}}}
| {{#if:{{{label36|}}}|{{#if:{{{data36|}}}|
{{{label36|}}}	{{{data36|}}}
|{{#if:{{{data36a|}}}{{{data36b|}}}|
{{{label36|}}}	{{{data36a|}}}	{{{data36b|}}}	{{{data36c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data36|}}}|
{{{data36|}}}
}} }} }}{{{hook37|}}}{{#if:{{{header37|}}}|
{{{header37|}}}
| {{#if:{{{label37|}}}|{{#if:{{{data37|}}}|
{{{label37|}}}	{{{data37|}}}
|{{#if:{{{data37a|}}}{{{data37b|}}}|
{{{label37|}}}	{{{data37a|}}}	{{{data37b|}}}	{{{data37c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data37|}}}|
{{{data37|}}}
}} }} }}{{{hook38|}}}{{#if:{{{header38|}}}|
{{{header38|}}}
| {{#if:{{{label38|}}}|{{#if:{{{data38|}}}|
{{{label38|}}}	{{{data38|}}}
|{{#if:{{{data38a|}}}{{{data38b|}}}|
{{{label38|}}}	{{{data38a|}}}	{{{data38b|}}}	{{{data38c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data38|}}}|
{{{data38|}}}
}} }} }}{{{hook39|}}}{{#if:{{{header39|}}}|
{{{header39|}}}
| {{#if:{{{label39|}}}|{{#if:{{{data39|}}}|
{{{label39|}}}	{{{data39|}}}
|{{#if:{{{data39a|}}}{{{data39b|}}}|
{{{label39|}}}	{{{data39a|}}}	{{{data39b|}}}	{{{data39c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data39|}}}|
{{{data39|}}}
}} }} }}{{{hook40|}}}{{#if:{{{header40|}}}|
{{{header40|}}}
| {{#if:{{{label40|}}}|{{#if:{{{data40|}}}|
{{{label40|}}}	{{{data40|}}}
|{{#if:{{{data40a|}}}{{{data40b|}}}|
{{{label40|}}}	{{{data40a|}}}	{{{data40b|}}}	{{{data40c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data40|}}}|
{{{data40|}}}
}} }} }}{{{hook41|}}}{{#if:{{{header41|}}}|
{{{header41|}}}
| {{#if:{{{label41|}}}|{{#if:{{{data41|}}}|
{{{label41|}}}	{{{data41|}}}
|{{#if:{{{data41a|}}}{{{data41b|}}}|
{{{label41|}}}	{{{data41a|}}}	{{{data41b|}}}	{{{data41c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data41|}}}|
{{{data41|}}}
}} }} }}{{{hook42|}}}{{#if:{{{header42|}}}|
{{{header42|}}}
| {{#if:{{{label42|}}}|{{#if:{{{data42|}}}|
{{{label42|}}}	{{{data42|}}}
|{{#if:{{{data42a|}}}{{{data42b|}}}|
{{{label42|}}}	{{{data42a|}}}	{{{data42b|}}}	{{{data42c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data42|}}}|
{{{data42|}}}
}} }} }}{{{hook43|}}}{{#if:{{{header43|}}}|
{{{header43|}}}
| {{#if:{{{label43|}}}|{{#if:{{{data43|}}}|
{{{label43|}}}	{{{data43|}}}
|{{#if:{{{data43a|}}}{{{data43b|}}}|
{{{label43|}}}	{{{data43a|}}}	{{{data43b|}}}	{{{data43c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data43|}}}|
{{{data43|}}}
}} }} }}{{{hook44|}}}{{#if:{{{header44|}}}|
{{{header44|}}}
| {{#if:{{{label44|}}}|{{#if:{{{data44|}}}|
{{{label44|}}}	{{{data44|}}}
|{{#if:{{{data44a|}}}{{{data44b|}}}|
{{{label44|}}}	{{{data44a|}}}	{{{data44b|}}}	{{{data44c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data44|}}}|
{{{data44|}}}
}} }} }}{{{hook45|}}}{{#if:{{{header45|}}}|
{{{header45|}}}
| {{#if:{{{label45|}}}|{{#if:{{{data45|}}}|
{{{label45|}}}	{{{data45|}}}
|{{#if:{{{data45a|}}}{{{data45b|}}}|
{{{label45|}}}	{{{data45a|}}}	{{{data45b|}}}	{{{data45c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data45|}}}|
{{{data45|}}}
}} }} }}{{{hook46|}}}{{#if:{{{header46|}}}|
{{{header46|}}}
| {{#if:{{{label46|}}}|{{#if:{{{data46|}}}|
{{{label46|}}}	{{{data46|}}}
|{{#if:{{{data46a|}}}{{{data46b|}}}|
{{{label46|}}}	{{{data46a|}}}	{{{data46b|}}}	{{{data46c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data46|}}}|
{{{data46|}}}
}} }} }}{{{hook47|}}}{{#if:{{{header47|}}}|
{{{header47|}}}
| {{#if:{{{label47|}}}|{{#if:{{{data47|}}}|
{{{label47|}}}	{{{data47|}}}
|{{#if:{{{data47a|}}}{{{data47b|}}}|
{{{label47|}}}	{{{data47a|}}}	{{{data47b|}}}	{{{data47c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data47|}}}|
{{{data47|}}}
}} }} }}{{{hook48|}}}{{#if:{{{header48|}}}|
{{{header48|}}}
| {{#if:{{{label48|}}}|{{#if:{{{data48|}}}|
{{{label48|}}}	{{{data48|}}}
|{{#if:{{{data48a|}}}{{{data48b|}}}|
{{{label48|}}}	{{{data48a|}}}	{{{data48b|}}}	{{{data48c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data48|}}}|
{{{data48|}}}
}} }} }}{{{hook49|}}}{{#if:{{{header49|}}}|
{{{header49|}}}
| {{#if:{{{label49|}}}|{{#if:{{{data49|}}}|
{{{label49|}}}	{{{data49|}}}
|{{#if:{{{data49a|}}}{{{data49b|}}}|
{{{label49|}}}	{{{data49a|}}}	{{{data49b|}}}	{{{data49c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data49|}}}|
{{{data49|}}}
}} }} }}{{{hook50|}}}{{#if:{{{header50|}}}|
{{{header50|}}}
| {{#if:{{{label50|}}}|{{#if:{{{data50|}}}|
{{{label50|}}}	{{{data50|}}}
|{{#if:{{{data50a|}}}{{{data50b|}}}|
{{{label50|}}}	{{{data50a|}}}	{{{data50b|}}}	{{{data50c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data50|}}}|
{{{data50|}}}
}} }} }}{{{hook51|}}}{{#if:{{{header51|}}}|
{{{header51|}}}
| {{#if:{{{label51|}}}|{{#if:{{{data51|}}}|
{{{label51|}}}	{{{data51|}}}
|{{#if:{{{data51a|}}}{{{data51b|}}}|
{{{label51|}}}	{{{data51a|}}}	{{{data51b|}}}	{{{data51c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data51|}}}|
{{{data51|}}}
}} }} }}{{{hook52|}}}{{#if:{{{header52|}}}|
{{{header52|}}}
| {{#if:{{{label52|}}}|{{#if:{{{data52|}}}|
{{{label52|}}}	{{{data52|}}}
|{{#if:{{{data52a|}}}{{{data52b|}}}|
{{{label52|}}}	{{{data52a|}}}	{{{data52b|}}}	{{{data52c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data52|}}}|
{{{data52|}}}
}} }} }}{{{hook53|}}}{{#if:{{{header53|}}}|
{{{header53|}}}
| {{#if:{{{label53|}}}|{{#if:{{{data53|}}}|
{{{label53|}}}	{{{data53|}}}
|{{#if:{{{data53a|}}}{{{data53b|}}}|
{{{label53|}}}	{{{data53a|}}}	{{{data53b|}}}	{{{data53c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data53|}}}|
{{{data53|}}}
}} }} }}{{{hook54|}}}{{#if:{{{header54|}}}|
{{{header54|}}}
| {{#if:{{{label54|}}}|{{#if:{{{data54|}}}|
{{{label54|}}}	{{{data54|}}}
|{{#if:{{{data54a|}}}{{{data54b|}}}|
{{{label54|}}}	{{{data54a|}}}	{{{data54b|}}}	{{{data54c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data54|}}}|
{{{data54|}}}
}} }} }}{{{hook55|}}}{{#if:{{{header55|}}}|
{{{header55|}}}
| {{#if:{{{label55|}}}|{{#if:{{{data55|}}}|
{{{label55|}}}	{{{data55|}}}
|{{#if:{{{data55a|}}}{{{data55b|}}}|
{{{label55|}}}	{{{data55a|}}}	{{{data55b|}}}	{{{data55c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data55|}}}|
{{{data55|}}}
}} }} }}{{{hook56|}}}{{#if:{{{header56|}}}|
{{{header56|}}}
| {{#if:{{{label56|}}}|{{#if:{{{data56|}}}|
{{{label56|}}}	{{{data56|}}}
|{{#if:{{{data56a|}}}{{{data56b|}}}|
{{{label56|}}}	{{{data56a|}}}	{{{data56b|}}}	{{{data56c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data56|}}}|
{{{data56|}}}
}} }} }}{{{hook57|}}}{{#if:{{{header57|}}}|
{{{header57|}}}
| {{#if:{{{label57|}}}|{{#if:{{{data57|}}}|
{{{label57|}}}	{{{data57|}}}
|{{#if:{{{data57a|}}}{{{data57b|}}}|
{{{label57|}}}	{{{data57a|}}}	{{{data57b|}}}	{{{data57c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data57|}}}|
{{{data57|}}}
}} }} }}{{{hook58|}}}{{#if:{{{header58|}}}|
{{{header58|}}}
| {{#if:{{{label58|}}}|{{#if:{{{data58|}}}|
{{{label58|}}}	{{{data58|}}}
|{{#if:{{{data58a|}}}{{{data58b|}}}|
{{{label58|}}}	{{{data58a|}}}	{{{data58b|}}}	{{{data58c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data58|}}}|
{{{data58|}}}
}} }} }}{{{hook59|}}}{{#if:{{{header59|}}}|
{{{header59|}}}
| {{#if:{{{label59|}}}|{{#if:{{{data59|}}}|
{{{label59|}}}	{{{data59|}}}
|{{#if:{{{data59a|}}}{{{data59b|}}}|
{{{label59|}}}	{{{data59a|}}}	{{{data59b|}}}	{{{data59c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data59|}}}|
{{{data59|}}}
}} }} }}{{{hook60|}}}{{#if:{{{header60|}}}|
{{{header60|}}}
| {{#if:{{{label60|}}}|{{#if:{{{data60|}}}|
{{{label60|}}}	{{{data60|}}}
|{{#if:{{{data60a|}}}{{{data60b|}}}|
{{{label60|}}}	{{{data60a|}}}	{{{data60b|}}}	{{{data60c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data60|}}}|
{{{data60|}}}
}} }} }}{{{hook61|}}}{{#if:{{{header61|}}}|
{{{header61|}}}
| {{#if:{{{label61|}}}|{{#if:{{{data61|}}}|
{{{label61|}}}	{{{data61|}}}
|{{#if:{{{data61a|}}}{{{data61b|}}}|
{{{label61|}}}	{{{data61a|}}}	{{{data61b|}}}	{{{data61c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data61|}}}|
{{{data61|}}}
}} }} }}{{{hook62|}}}{{#if:{{{header62|}}}|
{{{header62|}}}
| {{#if:{{{label62|}}}|{{#if:{{{data62|}}}|
{{{label62|}}}	{{{data62|}}}
|{{#if:{{{data62a|}}}{{{data62b|}}}|
{{{label62|}}}	{{{data62a|}}}	{{{data62b|}}}	{{{data62c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data62|}}}|
{{{data62|}}}
}} }} }}{{{hook63|}}}{{#if:{{{header63|}}}|
{{{header63|}}}
| {{#if:{{{label63|}}}|{{#if:{{{data63|}}}|
{{{label63|}}}	{{{data63|}}}
|{{#if:{{{data63a|}}}{{{data63b|}}}|
{{{label63|}}}	{{{data63a|}}}	{{{data63b|}}}	{{{data63c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data63|}}}|
{{{data63|}}}
}} }} }}{{{hook64|}}}{{#if:{{{header64|}}}|
{{{header64|}}}
| {{#if:{{{label64|}}}|{{#if:{{{data64|}}}|
{{{label64|}}}	{{{data64|}}}
|{{#if:{{{data64a|}}}{{{data64b|}}}|
{{{label64|}}}	{{{data64a|}}}	{{{data64b|}}}	{{{data64c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data64|}}}|
{{{data64|}}}
}} }} }}{{{hook65|}}}{{#if:{{{header65|}}}|
{{{header65|}}}
| {{#if:{{{label65|}}}|{{#if:{{{data65|}}}|
{{{label65|}}}	{{{data65|}}}
|{{#if:{{{data65a|}}}{{{data65b|}}}|
{{{label65|}}}	{{{data65a|}}}	{{{data65b|}}}	{{{data65c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data65|}}}|
{{{data65|}}}
}} }} }}{{{hook66|}}}{{#if:{{{header66|}}}|
{{{header66|}}}
| {{#if:{{{label66|}}}|{{#if:{{{data66|}}}|
{{{label66|}}}	{{{data66|}}}
|{{#if:{{{data66a|}}}{{{data66b|}}}|
{{{label66|}}}	{{{data66a|}}}	{{{data66b|}}}	{{{data66c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data66|}}}|
{{{data66|}}}
}} }} }}{{{hook67|}}}{{#if:{{{header67|}}}|
{{{header67|}}}
| {{#if:{{{label67|}}}|{{#if:{{{data67|}}}|
{{{label67|}}}	{{{data67|}}}
|{{#if:{{{data67a|}}}{{{data67b|}}}|
{{{label67|}}}	{{{data67a|}}}	{{{data67b|}}}	{{{data67c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data67|}}}|
{{{data67|}}}
}} }} }}{{{hook68|}}}{{#if:{{{header68|}}}|
{{{header68|}}}
| {{#if:{{{label68|}}}|{{#if:{{{data68|}}}|
{{{label68|}}}	{{{data68|}}}
|{{#if:{{{data68a|}}}{{{data68b|}}}|
{{{label68|}}}	{{{data68a|}}}	{{{data68b|}}}	{{{data68c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data68|}}}|
{{{data68|}}}
}} }} }}{{{hook69|}}}{{#if:{{{header69|}}}|
{{{header69|}}}
| {{#if:{{{label69|}}}|{{#if:{{{data69|}}}|
{{{label69|}}}	{{{data69|}}}
|{{#if:{{{data69a|}}}{{{data69b|}}}|
{{{label69|}}}	{{{data69a|}}}	{{{data69b|}}}	{{{data69c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data69|}}}|
{{{data69|}}}
}} }} }}{{{hook70|}}}{{#if:{{{header70|}}}|
{{{header70|}}}
| {{#if:{{{label70|}}}|{{#if:{{{data70|}}}|
{{{label70|}}}	{{{data70|}}}
|{{#if:{{{data70a|}}}{{{data70b|}}}|
{{{label70|}}}	{{{data70a|}}}	{{{data70b|}}}	{{{data70c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data70|}}}|
{{{data70|}}}
}} }} }}{{{hook71|}}}{{#if:{{{header71|}}}|
{{{header71|}}}
| {{#if:{{{label71|}}}|{{#if:{{{data71|}}}|
{{{label71|}}}	{{{data71|}}}
|{{#if:{{{data71a|}}}{{{data71b|}}}|
{{{label71|}}}	{{{data71a|}}}	{{{data71b|}}}	{{{data71c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data71|}}}|
{{{data71|}}}
}} }} }}{{{hook72|}}}{{#if:{{{header72|}}}|
{{{header72|}}}
| {{#if:{{{label72|}}}|{{#if:{{{data72|}}}|
{{{label72|}}}	{{{data72|}}}
|{{#if:{{{data72a|}}}{{{data72b|}}}|
{{{label72|}}}	{{{data72a|}}}	{{{data72b|}}}	{{{data72c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data72|}}}|
{{{data72|}}}
}} }} }}{{{hook73|}}}{{#if:{{{header73|}}}|
{{{header73|}}}
| {{#if:{{{label73|}}}|{{#if:{{{data73|}}}|
{{{label73|}}}	{{{data73|}}}
|{{#if:{{{data73a|}}}{{{data73b|}}}|
{{{label73|}}}	{{{data73a|}}}	{{{data73b|}}}	{{{data73c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data73|}}}|
{{{data73|}}}
}} }} }}{{{hook74|}}}{{#if:{{{header74|}}}|
{{{header74|}}}
| {{#if:{{{label74|}}}|{{#if:{{{data74|}}}|
{{{label74|}}}	{{{data74|}}}
|{{#if:{{{data74a|}}}{{{data74b|}}}|
{{{label74|}}}	{{{data74a|}}}	{{{data74b|}}}	{{{data74c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data74|}}}|
{{{data74|}}}
}} }} }}{{{hook75|}}}{{#if:{{{header75|}}}|
{{{header75|}}}
| {{#if:{{{label75|}}}|{{#if:{{{data75|}}}|
{{{label75|}}}	{{{data75|}}}
|{{#if:{{{data75a|}}}{{{data75b|}}}|
{{{label75|}}}	{{{data75a|}}}	{{{data75b|}}}	{{{data75c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data75|}}}|
{{{data75|}}}
}} }} }}{{{hook76|}}}{{#if:{{{header76|}}}|
{{{header76|}}}
| {{#if:{{{label76|}}}|{{#if:{{{data76|}}}|
{{{label76|}}}	{{{data76|}}}
|{{#if:{{{data76a|}}}{{{data76b|}}}|
{{{label76|}}}	{{{data76a|}}}	{{{data76b|}}}	{{{data76c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data76|}}}|
{{{data76|}}}
}} }} }}{{{hook77|}}}{{#if:{{{header77|}}}|
{{{header77|}}}
| {{#if:{{{label77|}}}|{{#if:{{{data77|}}}|
{{{label77|}}}	{{{data77|}}}
|{{#if:{{{data77a|}}}{{{data77b|}}}|
{{{label77|}}}	{{{data77a|}}}	{{{data77b|}}}	{{{data77c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data77|}}}|
{{{data77|}}}
}} }} }}{{{hook78|}}}{{#if:{{{header78|}}}|
{{{header78|}}}
| {{#if:{{{label78|}}}|{{#if:{{{data78|}}}|
{{{label78|}}}	{{{data78|}}}
|{{#if:{{{data78a|}}}{{{data78b|}}}|
{{{label78|}}}	{{{data78a|}}}	{{{data78b|}}}	{{{data78c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data78|}}}|
{{{data78|}}}
}} }} }}{{{hook79|}}}{{#if:{{{header79|}}}|
{{{header79|}}}
| {{#if:{{{label79|}}}|{{#if:{{{data79|}}}|
{{{label79|}}}	{{{data79|}}}
|{{#if:{{{data79a|}}}{{{data79b|}}}|
{{{label79|}}}	{{{data79a|}}}	{{{data79b|}}}	{{{data79c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data79|}}}|
{{{data79|}}}
}} }} }}{{{hook80|}}}{{#if:{{{header80|}}}|
{{{header80|}}}
| {{#if:{{{label80|}}}|{{#if:{{{data80|}}}|
{{{label80|}}}	{{{data80|}}}
|{{#if:{{{data80a|}}}{{{data80b|}}}|
{{{label80|}}}	{{{data80a|}}}	{{{data80b|}}}	{{{data80c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data80|}}}|
{{{data80|}}}
}} }} }}{{{hook81|}}}{{#if:{{{header81|}}}|
{{{header81|}}}
| {{#if:{{{label81|}}}|{{#if:{{{data81|}}}|
{{{label81|}}}	{{{data81|}}}
|{{#if:{{{data81a|}}}{{{data81b|}}}|
{{{label81|}}}	{{{data81a|}}}	{{{data81b|}}}	{{{data81c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data81|}}}|
{{{data81|}}}
}} }} }}{{{hook82|}}}{{#if:{{{header82|}}}|
{{{header82|}}}
| {{#if:{{{label82|}}}|{{#if:{{{data82|}}}|
{{{label82|}}}	{{{data82|}}}
|{{#if:{{{data82a|}}}{{{data82b|}}}|
{{{label82|}}}	{{{data82a|}}}	{{{data82b|}}}	{{{data82c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data82|}}}|
{{{data82|}}}
}} }} }}{{{hook83|}}}{{#if:{{{header83|}}}|
{{{header83|}}}
| {{#if:{{{label83|}}}|{{#if:{{{data83|}}}|
{{{label83|}}}	{{{data83|}}}
|{{#if:{{{data83a|}}}{{{data83b|}}}|
{{{label83|}}}	{{{data83a|}}}	{{{data83b|}}}	{{{data83c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data83|}}}|
{{{data83|}}}
}} }} }}{{{hook84|}}}{{#if:{{{header84|}}}|
{{{header84|}}}
| {{#if:{{{label84|}}}|{{#if:{{{data84|}}}|
{{{label84|}}}	{{{data84|}}}
|{{#if:{{{data84a|}}}{{{data84b|}}}|
{{{label84|}}}	{{{data84a|}}}	{{{data84b|}}}	{{{data84c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data84|}}}|
{{{data84|}}}
}} }} }}{{{hook85|}}}{{#if:{{{header85|}}}|
{{{header85|}}}
| {{#if:{{{label85|}}}|{{#if:{{{data85|}}}|
{{{label85|}}}	{{{data85|}}}
|{{#if:{{{data85a|}}}{{{data85b|}}}|
{{{label85|}}}	{{{data85a|}}}	{{{data85b|}}}	{{{data85c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data85|}}}|
{{{data85|}}}
}} }} }}{{{hook86|}}}{{#if:{{{header86|}}}|
{{{header86|}}}
| {{#if:{{{label86|}}}|{{#if:{{{data86|}}}|
{{{label86|}}}	{{{data86|}}}
|{{#if:{{{data86a|}}}{{{data86b|}}}|
{{{label86|}}}	{{{data86a|}}}	{{{data86b|}}}	{{{data86c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data86|}}}|
{{{data86|}}}
}} }} }}{{{hook87|}}}{{#if:{{{header87|}}}|
{{{header87|}}}
| {{#if:{{{label87|}}}|{{#if:{{{data87|}}}|
{{{label87|}}}	{{{data87|}}}
|{{#if:{{{data87a|}}}{{{data87b|}}}|
{{{label87|}}}	{{{data87a|}}}	{{{data87b|}}}	{{{data87c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data87|}}}|
{{{data87|}}}
}} }} }}{{{hook88|}}}{{#if:{{{header88|}}}|
{{{header88|}}}
| {{#if:{{{label88|}}}|{{#if:{{{data88|}}}|
{{{label88|}}}	{{{data88|}}}
|{{#if:{{{data88a|}}}{{{data88b|}}}|
{{{label88|}}}	{{{data88a|}}}	{{{data88b|}}}	{{{data88c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data88|}}}|
{{{data88|}}}
}} }} }}{{{hook89|}}}{{#if:{{{header89|}}}|
{{{header89|}}}
| {{#if:{{{label89|}}}|{{#if:{{{data89|}}}|
{{{label89|}}}	{{{data89|}}}
|{{#if:{{{data89a|}}}{{{data89b|}}}|
{{{label89|}}}	{{{data89a|}}}	{{{data89b|}}}	{{{data89c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data89|}}}|
{{{data89|}}}
}} }} }}{{{hook90|}}}{{#if:{{{header90|}}}|
{{{header90|}}}
| {{#if:{{{label90|}}}|{{#if:{{{data90|}}}|
{{{label90|}}}	{{{data90|}}}
|{{#if:{{{data90a|}}}{{{data90b|}}}|
{{{label90|}}}	{{{data90a|}}}	{{{data90b|}}}	{{{data90c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data90|}}}|
{{{data90|}}}
}} }} }}{{{hook91|}}}{{#if:{{{header91|}}}|
{{{header91|}}}
| {{#if:{{{label91|}}}|{{#if:{{{data91|}}}|
{{{label91|}}}	{{{data91|}}}
|{{#if:{{{data91a|}}}{{{data91b|}}}|
{{{label91|}}}	{{{data91a|}}}	{{{data91b|}}}	{{{data91c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data91|}}}|
{{{data91|}}}
}} }} }}{{{hook92|}}}{{#if:{{{header92|}}}|
{{{header92|}}}
| {{#if:{{{label92|}}}|{{#if:{{{data92|}}}|
{{{label92|}}}	{{{data92|}}}
|{{#if:{{{data92a|}}}{{{data92b|}}}|
{{{label92|}}}	{{{data92a|}}}	{{{data92b|}}}	{{{data92c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data92|}}}|
{{{data92|}}}
}} }} }}{{{hook93|}}}{{#if:{{{header93|}}}|
{{{header93|}}}
| {{#if:{{{label93|}}}|{{#if:{{{data93|}}}|
{{{label93|}}}	{{{data93|}}}
|{{#if:{{{data93a|}}}{{{data93b|}}}|
{{{label93|}}}	{{{data93a|}}}	{{{data93b|}}}	{{{data93c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data93|}}}|
{{{data93|}}}
}} }} }}{{{hook94|}}}{{#if:{{{header94|}}}|
{{{header94|}}}
| {{#if:{{{label94|}}}|{{#if:{{{data94|}}}|
{{{label94|}}}	{{{data94|}}}
|{{#if:{{{data94a|}}}{{{data94b|}}}|
{{{label94|}}}	{{{data94a|}}}	{{{data94b|}}}	{{{data94c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data94|}}}|
{{{data94|}}}
}} }} }}{{{hook95|}}}{{#if:{{{header95|}}}|
{{{header95|}}}
| {{#if:{{{label95|}}}|{{#if:{{{data95|}}}|
{{{label95|}}}	{{{data95|}}}
|{{#if:{{{data95a|}}}{{{data95b|}}}|
{{{label95|}}}	{{{data95a|}}}	{{{data95b|}}}	{{{data95c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data95|}}}|
{{{data95|}}}
}} }} }}{{{hook96|}}}{{#if:{{{header96|}}}|
{{{header96|}}}
| {{#if:{{{label96|}}}|{{#if:{{{data96|}}}|
{{{label96|}}}	{{{data96|}}}
|{{#if:{{{data96a|}}}{{{data96b|}}}|
{{{label96|}}}	{{{data96a|}}}	{{{data96b|}}}	{{{data96c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data96|}}}|
{{{data96|}}}
}} }} }}{{{hook97|}}}{{#if:{{{header97|}}}|
{{{header97|}}}
| {{#if:{{{label97|}}}|{{#if:{{{data97|}}}|
{{{label97|}}}	{{{data97|}}}
|{{#if:{{{data97a|}}}{{{data97b|}}}|
{{{label97|}}}	{{{data97a|}}}	{{{data97b|}}}	{{{data97c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data97|}}}|
{{{data97|}}}
}} }} }}{{{hook98|}}}{{#if:{{{header98|}}}|
{{{header98|}}}
| {{#if:{{{label98|}}}|{{#if:{{{data98|}}}|
{{{label98|}}}	{{{data98|}}}
|{{#if:{{{data98a|}}}{{{data98b|}}}|
{{{label98|}}}	{{{data98a|}}}	{{{data98b|}}}	{{{data98c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data98|}}}|
{{{data98|}}}
}} }} }}{{{hook99|}}}{{#if:{{{header99|}}}|
{{{header99|}}}
| {{#if:{{{label99|}}}|{{#if:{{{data99|}}}|
{{{label99|}}}	{{{data99|}}}
|{{#if:{{{data99a|}}}{{{data99b|}}}|
{{{label99|}}}	{{{data99a|}}}	{{{data99b|}}}	{{{data99c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data99|}}}|
{{{data99|}}}
}} }} }}{{{hook100|}}}{{#if:{{{header100|}}}|
{{{header100|}}}
| {{#if:{{{label100|}}}|{{#if:{{{data100|}}}|
{{{label100|}}}	{{{data100|}}}
|{{#if:{{{data100a|}}}{{{data100b|}}}|
{{{label100|}}}	{{{data100a|}}}	{{{data100b|}}}	{{{data100c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data100|}}}|
{{{data100|}}}
}} }} }}{{{hook101|}}}{{#if:{{{header101|}}}|
{{{header101|}}}
| {{#if:{{{label101|}}}|{{#if:{{{data101|}}}|
{{{label101|}}}	{{{data101|}}}
|{{#if:{{{data101a|}}}{{{data101b|}}}|
{{{label101|}}}	{{{data101a|}}}	{{{data101b|}}}	{{{data101c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data101|}}}|
{{{data101|}}}
}} }} }}{{{hook102|}}}{{#if:{{{header102|}}}|
{{{header102|}}}
| {{#if:{{{label102|}}}|{{#if:{{{data102|}}}|
{{{label102|}}}	{{{data102|}}}
|{{#if:{{{data102a|}}}{{{data102b|}}}|
{{{label102|}}}	{{{data102a|}}}	{{{data102b|}}}	{{{data102c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data102|}}}|
{{{data102|}}}
}} }} }}{{{hook103|}}}{{#if:{{{header103|}}}|
{{{header103|}}}
| {{#if:{{{label103|}}}|{{#if:{{{data103|}}}|
{{{label103|}}}	{{{data103|}}}
|{{#if:{{{data103a|}}}{{{data103b|}}}|
{{{label103|}}}	{{{data103a|}}}	{{{data103b|}}}	{{{data103c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data103|}}}|
{{{data103|}}}
}} }} }}{{{hook104|}}}{{#if:{{{header104|}}}|
{{{header104|}}}
| {{#if:{{{label104|}}}|{{#if:{{{data104|}}}|
{{{label104|}}}	{{{data104|}}}
|{{#if:{{{data104a|}}}{{{data104b|}}}|
{{{label104|}}}	{{{data104a|}}}	{{{data104b|}}}	{{{data104c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data104|}}}|
{{{data104|}}}
}} }} }}{{{hook105|}}}{{#if:{{{header105|}}}|
{{{header105|}}}
| {{#if:{{{label105|}}}|{{#if:{{{data105|}}}|
{{{label105|}}}	{{{data105|}}}
|{{#if:{{{data105a|}}}{{{data105b|}}}|
{{{label105|}}}	{{{data105a|}}}	{{{data105b|}}}	{{{data105c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data105|}}}|
{{{data105|}}}
}} }} }}{{{hook106|}}}{{#if:{{{header106|}}}|
{{{header106|}}}
| {{#if:{{{label106|}}}|{{#if:{{{data106|}}}|
{{{label106|}}}	{{{data106|}}}
|{{#if:{{{data106a|}}}{{{data106b|}}}|
{{{label106|}}}	{{{data106a|}}}	{{{data106b|}}}	{{{data106c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data106|}}}|
{{{data106|}}}
}} }} }}{{{hook107|}}}{{#if:{{{header107|}}}|
{{{header107|}}}
| {{#if:{{{label107|}}}|{{#if:{{{data107|}}}|
{{{label107|}}}	{{{data107|}}}
|{{#if:{{{data107a|}}}{{{data107b|}}}|
{{{label107|}}}	{{{data107a|}}}	{{{data107b|}}}	{{{data107c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data107|}}}|
{{{data107|}}}
}} }} }}{{{hook108|}}}{{#if:{{{header108|}}}|
{{{header108|}}}
| {{#if:{{{label108|}}}|{{#if:{{{data108|}}}|
{{{label108|}}}	{{{data108|}}}
|{{#if:{{{data108a|}}}{{{data108b|}}}|
{{{label108|}}}	{{{data108a|}}}	{{{data108b|}}}	{{{data108c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data108|}}}|
{{{data108|}}}
}} }} }}{{{hook109|}}}{{#if:{{{header109|}}}|
{{{header109|}}}
| {{#if:{{{label109|}}}|{{#if:{{{data109|}}}|
{{{label109|}}}	{{{data109|}}}
|{{#if:{{{data109a|}}}{{{data109b|}}}|
{{{label109|}}}	{{{data109a|}}}	{{{data109b|}}}	{{{data109c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data109|}}}|
{{{data109|}}}
}} }} }}{{{hook110|}}}{{#if:{{{header110|}}}|
{{{header110|}}}
| {{#if:{{{label110|}}}|{{#if:{{{data110|}}}|
{{{label110|}}}	{{{data110|}}}
|{{#if:{{{data110a|}}}{{{data110b|}}}|
{{{label110|}}}	{{{data110a|}}}	{{{data110b|}}}	{{{data110c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data110|}}}|
{{{data110|}}}
}} }} }}{{{hook111|}}}{{#if:{{{header111|}}}|
{{{header111|}}}
| {{#if:{{{label111|}}}|{{#if:{{{data111|}}}|
{{{label111|}}}	{{{data111|}}}
|{{#if:{{{data111a|}}}{{{data111b|}}}|
{{{label111|}}}	{{{data111a|}}}	{{{data111b|}}}	{{{data111c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data111|}}}|
{{{data111|}}}
}} }} }}{{{hook112|}}}{{#if:{{{header112|}}}|
{{{header112|}}}
| {{#if:{{{label112|}}}|{{#if:{{{data112|}}}|
{{{label112|}}}	{{{data112|}}}
|{{#if:{{{data112a|}}}{{{data112b|}}}|
{{{label112|}}}	{{{data112a|}}}	{{{data112b|}}}	{{{data112c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data112|}}}|
{{{data112|}}}
}} }} }}{{{hook113|}}}{{#if:{{{header113|}}}|
{{{header113|}}}
| {{#if:{{{label113|}}}|{{#if:{{{data113|}}}|
{{{label113|}}}	{{{data113|}}}
|{{#if:{{{data113a|}}}{{{data113b|}}}|
{{{label113|}}}	{{{data113a|}}}	{{{data113b|}}}	{{{data113c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data113|}}}|
{{{data113|}}}
}} }} }}{{{hook114|}}}{{#if:{{{header114|}}}|
{{{header114|}}}
| {{#if:{{{label114|}}}|{{#if:{{{data114|}}}|
{{{label114|}}}	{{{data114|}}}
|{{#if:{{{data114a|}}}{{{data114b|}}}|
{{{label114|}}}	{{{data114a|}}}	{{{data114b|}}}	{{{data114c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data114|}}}|
{{{data114|}}}
}} }} }}{{{hook115|}}}{{#if:{{{header115|}}}|
{{{header115|}}}
| {{#if:{{{label115|}}}|{{#if:{{{data115|}}}|
{{{label115|}}}	{{{data115|}}}
|{{#if:{{{data115a|}}}{{{data115b|}}}|
{{{label115|}}}	{{{data115a|}}}	{{{data115b|}}}	{{{data115c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data115|}}}|
{{{data115|}}}
}} }} }}{{{hook116|}}}{{#if:{{{header116|}}}|
{{{header116|}}}
| {{#if:{{{label116|}}}|{{#if:{{{data116|}}}|
{{{label116|}}}	{{{data116|}}}
|{{#if:{{{data116a|}}}{{{data116b|}}}|
{{{label116|}}}	{{{data116a|}}}	{{{data116b|}}}	{{{data116c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data116|}}}|
{{{data116|}}}
}} }} }}{{{hook117|}}}{{#if:{{{header117|}}}|
{{{header117|}}}
| {{#if:{{{label117|}}}|{{#if:{{{data117|}}}|
{{{label117|}}}	{{{data117|}}}
|{{#if:{{{data117a|}}}{{{data117b|}}}|
{{{label117|}}}	{{{data117a|}}}	{{{data117b|}}}	{{{data117c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data117|}}}|
{{{data117|}}}
}} }} }}{{{hook118|}}}{{#if:{{{header118|}}}|
{{{header118|}}}
| {{#if:{{{label118|}}}|{{#if:{{{data118|}}}|
{{{label118|}}}	{{{data118|}}}
|{{#if:{{{data118a|}}}{{{data118b|}}}|
{{{label118|}}}	{{{data118a|}}}	{{{data118b|}}}	{{{data118c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data118|}}}|
{{{data118|}}}
}} }} }}{{{hook119|}}}{{#if:{{{header119|}}}|
{{{header119|}}}
| {{#if:{{{label119|}}}|{{#if:{{{data119|}}}|
{{{label119|}}}	{{{data119|}}}
|{{#if:{{{data119a|}}}{{{data119b|}}}|
{{{label119|}}}	{{{data119a|}}}	{{{data119b|}}}	{{{data119c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data119|}}}|
{{{data119|}}}
}} }} }}{{{hook120|}}}{{#if:{{{header120|}}}|
{{{header120|}}}
| {{#if:{{{label120|}}}|{{#if:{{{data120|}}}|
{{{label120|}}}	{{{data120|}}}
|{{#if:{{{data120a|}}}{{{data120b|}}}|
{{{label120|}}}	{{{data120a|}}}	{{{data120b|}}}	{{{data120c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data120|}}}|
{{{data120|}}}
}} }} }}{{{hook121|}}}{{#if:{{{header121|}}}|
{{{header121|}}}
| {{#if:{{{label121|}}}|{{#if:{{{data121|}}}|
{{{label121|}}}	{{{data121|}}}
|{{#if:{{{data121a|}}}{{{data121b|}}}|
{{{label121|}}}	{{{data121a|}}}	{{{data121b|}}}	{{{data121c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data121|}}}|
{{{data121|}}}
}} }} }}{{{hook122|}}}{{#if:{{{header122|}}}|
{{{header122|}}}
| {{#if:{{{label122|}}}|{{#if:{{{data122|}}}|
{{{label122|}}}	{{{data122|}}}
|{{#if:{{{data122a|}}}{{{data122b|}}}|
{{{label122|}}}	{{{data122a|}}}	{{{data122b|}}}	{{{data122c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data122|}}}|
{{{data122|}}}
}} }} }}{{{hook122|}}}{{#if:{{{header122|}}}|
{{{header122|}}}
| {{#if:{{{label122|}}}|{{#if:{{{data122|}}}|
{{{label122|}}}	{{{data122|}}}
|{{#if:{{{data122a|}}}{{{data122b|}}}|
{{{label122|}}}	{{{data122a|}}}	{{{data122b|}}}	{{{data122c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data122|}}}|
{{{data122|}}}
}} }} }}{{{hook123|}}}{{#if:{{{header123|}}}|
{{{header123|}}}
| {{#if:{{{label123|}}}|{{#if:{{{data123|}}}|
{{{label123|}}}	{{{data123|}}}
|{{#if:{{{data123a|}}}{{{data123b|}}}|
{{{label123|}}}	{{{data123a|}}}	{{{data123b|}}}	{{{data123c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data123|}}}|
{{{data123|}}}
}} }} }}{{{hook124|}}}{{#if:{{{header124|}}}|
{{{header124|}}}
| {{#if:{{{label124|}}}|{{#if:{{{data124|}}}|
{{{label124|}}}	{{{data124|}}}
|{{#if:{{{data124a|}}}{{{data124b|}}}|
{{{label124|}}}	{{{data124a|}}}	{{{data124b|}}}	{{{data124c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data124|}}}|
{{{data124|}}}
}} }} }}{{{hook125|}}}{{#if:{{{header125|}}}|
{{{header125|}}}
| {{#if:{{{label125|}}}|{{#if:{{{data125|}}}|
{{{label125|}}}	{{{data125|}}}
|{{#if:{{{data125a|}}}{{{data125b|}}}|
{{{label125|}}}	{{{data125a|}}}	{{{data125b|}}}	{{{data125c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data125|}}}|
{{{data125|}}}
}} }} }}{{{hook126|}}}{{#if:{{{header126|}}}|
{{{header126|}}}
| {{#if:{{{label126|}}}|{{#if:{{{data126|}}}|
{{{label126|}}}	{{{data126|}}}
|{{#if:{{{data126a|}}}{{{data126b|}}}|
{{{label126|}}}	{{{data126a|}}}	{{{data126b|}}}	{{{data126c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data126|}}}|
{{{data126|}}}
}} }} }}{{{hook127|}}}{{#if:{{{header127|}}}|
{{{header127|}}}
| {{#if:{{{label127|}}}|{{#if:{{{data127|}}}|
{{{label127|}}}	{{{data127|}}}
|{{#if:{{{data127a|}}}{{{data127b|}}}|
{{{label127|}}}	{{{data127a|}}}	{{{data127b|}}}	{{{data127c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data127|}}}|
{{{data127|}}}
}} }} }}{{{hook128|}}}{{#if:{{{header128|}}}|
{{{header128|}}}
| {{#if:{{{label128|}}}|{{#if:{{{data128|}}}|
{{{label128|}}}	{{{data128|}}}
|{{#if:{{{data128a|}}}{{{data128b|}}}|
{{{label128|}}}	{{{data128a|}}}	{{{data128b|}}}	{{{data128c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data128|}}}|
{{{data128|}}}
}} }} }}{{{hook129|}}}{{#if:{{{header129|}}}|
{{{header129|}}}
| {{#if:{{{label129|}}}|{{#if:{{{data129|}}}|
{{{label129|}}}	{{{data129|}}}
|{{#if:{{{data129a|}}}{{{data129b|}}}|
{{{label129|}}}	{{{data129a|}}}	{{{data129b|}}}	{{{data129c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data129|}}}|
{{{data129|}}}
}} }} }}{{#if:{{{below|}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{{below}}}     |datastyle={{{belowstyle|}}}
 |class={{{belowclass|}}}   |rowclass={{{belowrowclass|}}}
}} }}{{#if:{{{name|}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{navbar|{{{name}}} }}
}} }}

<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
[[Matemātika|Matemātikā]] '''unitāra matrica''' ir tāda ''n'' ×''n'' [[komplekss skaitlis|kompleksa]] [[matrica]] ''U'', kurai izpildās sakarība
:<math> U^\dagger U = I, \,</math>
kur ''I'' ir ''n'' ×''n'' [[vienības matrica]], ''U''† = {{overline|''U''}}T ir matricas ''U'' [[konjugēti transponētā matrica]] ([[kompleksi saistītais skaitlis|kompleksi saistītās matricas]] {{overline|''U''}} [[transponētā matrica]]) un ''U''†''U'' apzīmē matricu ''U''† un ''U'' [[matricu reizināšana|reizinājumu]].<ref>Skatīt Horn & Johnson, [http://books.google.com/books?id=PlYQN0ypTwEC&pg=PA66 66. lpp.]</ref> Šī sakarība izsaka to, ka matricas ''U'' kolonnas veido [[ortonormēta bāze|ortonormētu bāzi]] ''n'' dimensiju kompleksajai [[lineāra telpa|telpai]] '''C'''''n''.

sentences:
{| class="wikitable" align=right
|'''Singonija'''
|colspan=4| '''Brevē režģi'''
|-
|colspan=1| [[triklīnā singonija]]
||
|-
|rowspan=2| [[monoklīnā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts pamatnē
|-
||
||
|-
|rowspan=2| [[rombiskā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts pamatnē
|centrēts
|centrēts malās
|-
||
||
||
||
|-
|[[heksagonālā singonija]]
|
|-
|[[trigonālā singonija]]<br />(romboedriskā)
|
|-
|rowspan=2| [[tetragonālā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts
|-
||
||
|-

sentences:
{{Citas nozīmes|nošu sistēmu|Gamma (nozīmju atdalīšana)|Gamma}}
'''Gamma''' ir konkrētas [[Tonalitāte|tonalitātes]] [[Nots|nošu]] sistēma, kurā ietilpst visas šīs tonalitātes notis.
Gammas tradicionālajā rietumu mūzikā sastāv no septiņām notīm — pamatnots un sešām citām notīm starp pamatnoti un tās pirmo [[oktāvu]]. Notis rietumu gammās sadala intervāli no vesela skaita [[pustonis|pustoņu]].

sentences: '''Mērinstruments''' ('''mērrīks''', '''mērlīdzeklis''') ir rīks, ar kuru veic [[Mērīšana|mērīšanu]]. Mērinstrumenta jēdziens ietver sevī etalonus (paraugus, standartus), ar kuriem mērāmais objekts tiek salīdzināts un kuri darbojas, tas ir, uzrāda [[Fizikāls lielums|fizikālo lielumu]] skaitliskās vērtības (mērskaitļus ar [[mērvienība|mērvienībām]]), bez [[enerģija]]s patēriņa, un mēraparātus (mērierīces, mēriekārtas), kuru darbību nodrošina tiem pievadītā enerģija.

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Milāna—Sanremo
| current_event = 2021. gada Milāna—Sanremo
| image         = Milan – San Remo logo.svg
| date          = Marta vidus
| region        = [[Itālija]]s ziemeļrietumi
| latviski      =
| localnames    = Milano–Sanremo {{it ikona}}
| nickname      = Pavasara klasika
''(La classica di Primavera)'' {{it ikona}}
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|Klasiskās viendienas sacensības]]
| organiser     = [[RCS Sport]]
| director      =
| first         = 1907
| number        = 113 (2022. gadā)
| final         =
| firstwinner   = {{flaga|Francija}} [[Lisjēns Petī-Bretons]]
| mostwins      = {{flaga|Beļģija}} [[Edijs Merkss]]
(7 uzvaras)
| mostrecent    = {{flaga|NED}} [[Matjē van der Pūls]]
}}

sentences:
ar [[Svētais Juris|Svēto Juri]].]]
'''Etiopijas Ortodoksālā baznīca''' ({{val|am| የኢትዮጵያ ኦርቶዶክስ ተዋሕዶ ቤተ ክርስቲያን}} / ''Yäityop'ya ortodoks täwahedo bétäkrestyan'') ir lielākā baznīca [[Etiopija|Etiopijā]] un lielākā no [[Austrumu Baznīcas|Austrumu Baznīcām]]. Tai pieder 45—50 miljoni cilvēku.

sentences:
{{cita nozīme|datumu|futbola klubu|FK Auda}}
'''9. maijs''' ir gada 129. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (130. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 236 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Jānis Rijnieks
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1905
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Saukas pagasts]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = autovadītājs
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Jānis Rijnieks''' (dzimis {{dat|1905}}, miršanas datums ''nav zināms'') bija latviešu nacionālās pretošanās kustības dalībnieks, [[politieslodzītais]].

sentences:
'''Pretinde''', '''pretlīdzeklis''' jeb '''antidots''' (no [[grieķu valoda|grieķu val.]] ''antidoton'' — 'dot pret') ir [[viela]], kas pārtrauc vai pavājina [[inde]]s ietekmi uz organismu. Pretindes izvēli nosaka indes veids un tās darbības mehānisms organismā, kā arī tas, cik precīzi iespējams noteikt saindēšanās iemeslu un cik ātri tiek sniegta palīdzība. Dažām indēm nav antidotu, piemēram, indīgam [[alkaloīdi|alkaloīdam]] [[akonitīns|akonitīnam]], ko satur [[kurpītes|kurpīšu]] (''Aconitum'') ģints augi.
Saindēšanās ar [[pārtika|pārtiku]] gadījumos bieži tiek izmantota [[aktīvā ogle]], kas [[adsorbcija|adsorbē]] indīgās vielas un izvada tās no organisma.

sentences:
'''Čeks''' ({{val-fr|chèque}}) ir [[vērtspapīrs]], [[dokuments]] un [[finanšu instrumenti|finanšu instruments]], parasti papīra formātā, kas nosaka kārtību, kādā izmaksā [[nauda|naudu]] no čeka devēja [[bankas konts|bankas konta]]. Par čeku sauc arī [[talons|talonu]], kuru [[pircējs|pircējiem]] izdod [[pārdevējs|pārdēvēji]] tirdzniecības vietās pēc [[pirkums|pirkuma]] veikšanas, vai arī papīru, kurš jāapmaksā pie [[kase]]s.
==Saites==
*[http://likumi.lv/doc.php?id=90973 Čeku likums]
{{ekonomika-aizmetnis}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kokaīna struktūrformula

Kokaīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = benzoilmetilekgonīns;
 metil(1R,2R,3S,5S)-3-
(benzoiloksi)-8-metil-8-azabiciklo
[3.2.1]oktān-2-karboksilāts
|           CAS numurs = 50-36-2
|      ķīmiskā formula = C17H21NO4
|              molmasa = 303,353
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 98 °C (hidrohlorīdam: 197 °C)
| viršanas temperatūra = 187—188 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,16 g/100 ml pie 25 °C
0,38 g/100 ml pie 80 °C
|                 citi =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Bolupe
|attēls=Balupes_ieteka_Balvu_ezerā.jpg
|paraksts=Bolupes ieteka Balvu ezerā
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
|garums= 82
|baseins= 936
|gada_notece= 0,21
|kritums=17
|izteka= [[Liepnas pagasts]]
|augštece=
|ieteka=[[Pededze]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Vārniene]], [[Kurna]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=17 | sāk_plat_s=22 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=27 | sāk_gar_s=14 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=56 | iet_plat_s=50 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=32 | iet_gar_EW=E
}}
'''Bolupe''' (arī '''Balupe''', '''Pērdeja''', lejtecē — '''Sūra''')<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96348&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref> ir [[Vecpededze]]s pieteka [[Alūksnes novads|Alūksnes]] un [[Balvu novads|Balvu]] novados. Upe sākas [[Žīguru pagasts|Žīguru pagastā]] un turpina savu tecējumu caur [[Vīksnas pagasts|Vīksnas]], [[Kupravas pagasts|Kupravas]], [[Bērzkalnes pagasts|Bērzkalnes]], [[Balvu pagasts|Balvu]], [[Kubulu pagasts|Kubulu]], [[Rugāju pagasts|Rugāju]], [[Lazdukalna pagasts|Lazdukalna]] pagastiem un [[Balvi|Balvu pilsētu]], tek cauri [[Pokuļevas ezers|Pokuļevas]], [[Pērkonu ezers|Pērkonu]] un [[Balvu ezers|Balvu]] ezeriem. Upe ir {{nobr|82 km}} gara, tās kritums ir 17 m.<ref>{{Latvijas daba|1|130|Balupe}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia faba
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Illustration Vicia faba1.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia faba
| suga_lv = Lauka pupa
| sinonīmi = * ''Faba sativa'' (''[[Conrad Moench|Moench]]'')
* ''Faba bona'' (''[[Friedrich Casimir Medicus|Medicus]]'')
* ''Faba vulgaris'' (''[[Conrad Moench|Moench]]'')
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Helsinku olimpiskais stadions
| native_name         = ''Helsingin olympiastadion<br />Helsingfors Olympiastadion''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Olympiastadion Helsinki.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Somija|Helsinki}}
| map_type            = Helsinki#Somija
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =60  | latm  =11  | lats  =13  | latNS  =N
| longd =24  | longm =55  | longs =38  | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Finland
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        = {{dat|1934|2|12}}
| built               =
| opened              = {{dat|1938|6|12}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           = Irje Lindegrēns un Toivo Jenti
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 36 000 (pēc renovācijas)
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Somijas futbola izlase]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences: '''Bilance''' ir [[finanšu pārskats|finanšu pārskata]] perioda beigās kontu formā sastādīts [[uzņēmums|uzņēmuma]] valdījumā esošā [[īpašums|īpašuma]] ([[aktīvi|aktīvu]]) un [[kapitāls|kapitāla]] ([[pasīvi|pasīvu]]) pretstatījums. Bilancē aktīvu kopējai vērtībai ir jābūt vai ir vēlams būt vienādai ar pasīvu kopējo vērtību.

sentences: '''"Valsts"''' ({{val|el|Πολιτεία}}) ir dialogs, kura autors ir [[Platons]]. Viņš to sarakstīja apmēram 380. gadā p.m.ē. Šajā darbā [[Sokrats]] un vairāki citi atēnieši un ārzemnieki diskutē par [[taisnīgums|taisnīgumu]], tā nozīmi, kā arī par to, kas ir ideāla valsts un kādiem jābūt cilvēkiem.

sentences:
{{Apbalvojuma infokaste
| name           = AVN balva
| current_awards = 40. AVN balva
| image          =
| alt            =
|caption         = 2015. gada AVN balva, kas pasniegta kategorijā "Labākais pilnmetrāžas filmas režisors", ko ieguva [[Breds Armstrongs]]
|sponsor         = ''[[Adult Video News]]''
|presenter       = ''Adult Video News''
|host            =
|location        = [[Lasvegasa]], [[Nevada]]
|country         = ASV
|reward          =
|year            = 1984. gadā<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.telecinco.es/informativos/Rebeca-Linares-Toni-Ribas-Oscar_0_964950062.html#|title=Rebeca Linares y Toni Ribas triunfan en los 'Oscar del porno'|work=telecinco.es|accessdate=December 14, 2014}}</ref>
|year2           =
|website         = {{URL|https://avn.com/awards}}
|network         =
* ''[[Playboy TV]]'' (1998–2009)
* ''[[Showtime]]'' (ASV) (kopš 2009. gada)
* ''[[The Movie Network]]'' un ''[[Movie Central]]'' (Kanāda)
|previous        = [[35. AVN balva]]
|main            = AVN balva
|next            = [[36. AVN balva]]
}}
'''AVN balva''' ({{val|en|AVN Awards}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] žurnāla ''AVN (Adult Video News)'' balva, ko piešķir par sasniegumiem [[pornofilma|pornofilmu]] veidošanā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''React''
| logo = React-icon.svg
| author = Džordans Volks
| developer = ''[[Facebook]]'' un kopiena
| released = {{date|2013|5|29}}<ref name="initialrelease">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/watch?v=GW0rj4sNH2w|last1=Occhino|first1=Tom|last2=Walke|first2=Jordan|title=JS Apps at Facebook|website=YouTube|access-date=22 Oct 2018}}</ref>
| repo = {{URL|https://github.com/facebook/react}}
| programming language = ''[[JavaScript]]''
| platform = Tīmekļa platforma
| genre =
| license = [[MIT License]]
| website = {{URL|reactjs.org}}
}}
'''''React''''' ir ''[[JavaScript]]'' bibliotēka [[lietotāja saskarne|lietotāja saskarņu]] veidošanai. Bibliotēku uztur ''[[Facebook]]'' un individuālu izstrādātāju un uzņēmumu kopiena.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.infoworld.com/article/2608181/javascript/react--making-faster--smoother-uis-for-data-driven-web-apps.html |title=React: Making faster, smoother UIs for data-driven Web apps |last=Krill |first=Paul |date=May 15, 2014 |website=[[InfoWorld]]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.infoq.com/news/2013/06/facebook-react |title=Facebook's React JavaScript User Interfaces Library Receives Mixed Reviews |last=Hemel |first=Zef |date=June 3, 2013 |website=InfoQ}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://thenewstack.io/javascripts-history-and-how-it-led-to-reactjs/ |title=JavaScript’s History and How it Led To ReactJS |last=Dawson |first=Chris |date=July 25, 2014 |website=The New Stack}}</ref> Uz ''React'' bāzes var izstrādāt vienas lapas tīmekļa lietotnes (SPA) vai arī mobilās lietotnes. Taču ''React'' atbild vienīgi par datu attēlošanu, tāpēc pilnvērtīgām lietotnēm nepieciešamas citas bibliotēkas lietotnes stāvokļa pārvaldīšanai, maršrutēšanai, mijiedarbībai ar [[Lietojumprogrammas saskarne|API]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zāle
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Saale
| attēls            = ICE bei Saaleck.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ātrgaitas dzelzceļa tilti pār Zāli
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Fihtela kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{DEU}}
| garums            = 413
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 3
| baseins           = 23 700
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=7 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=50 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=17 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=11 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
}}
'''Zāle''' ({{val-de|Saale}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]]. [[Elba]]s kreisā krasta pieteka. Sākas [[Fihtela kalni|Fihtela kalnos]]. No [[Halle]]s kanalizēta (vairākas [[slūžas]]).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kazdangas pagasts
| karte             = Kazdangas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Kazdangas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Kazdangas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Kazdangas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Kazdanga
| platība           = 133,9
| iedzīvotāji       = 1234<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2020/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1234 / 133.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
}}

sentences: '''Labējā spārna terorisms''' ({{val|en|Right-wing terrorism}}), arī '''labējais terorisms''' vai '''galēji labējais terorisms''', ir [[vardarbība]]s akti un draudi, ko veic [[Indivīds|indivīdi]] vai grupas (''gangs'')<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Ravndal|first=Jacob Aasland|date=2016|title=Right-Wing Terrorism and Violence in Western Europe: Introducing the RTV Dataset|url=https://www.jstor.org/stable/26297592|journal=Perspectives on Terrorism|volume=10|issue=3|pages=7|issn=2334-3745}}</ref> ar dažādām labējām un galēji labējām [[Ideoloģija|ideoloģijām]], piemēram, etnonacionālisms, [[reliģiskais fundamentālisms]], [[Reliģija|reliģiskais]] [[nacionālisms]], [[fašisms]], ekofašisms, neofašisms, [[neonacisms]], [[antikomunisms]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The New Dimension of International Terrorism|url=https://wcfia.harvard.edu/publications/new-dimension-international-terrorism|publisher=vdf Hochschulverlag AG|date=2004|first=Stefan|last=Aubrey|pages=45}}</ref> Labējā spārna terorismu īsteno ar mērķi atbalstīt vai atjaunot, pēc viņu uzskatiem, dabisko sociālo un ekonomisko kārtību, balstoties uz konceptiem kā pareizā [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rase]], etniskā piederīga, reliģiskā vai sociālā hierarhija.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Transports Riga}}
{{Commonscat|Transport in Riga}}

sentences:
{{Pārvietot|Šālzē}}
{{Ezera infokaste
|ezers=Šālezers
|attēls=Schaalsee im Morgendunst.jpg
|map = Vācija
| plat_d=53 | plat_m=35 | plat_s=25 | plat_NS=N
| gar_d=10 | gar_m=54 | gar_s=52 | gar_EW=E
|vieta={{DEU}}
|platība=24
|garums=13,8
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=71,5
|tilpums=0,39
|augstums_vjl=35
|izteka=[[Šāle]]
|baseins=180
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Carentīne]]
}}
'''Šālezers''' ({{val|de|Schaalsee}}) ir [[ezers]] [[Vācija]]s ziemeļu daļā, uz [[Šlēzviga-Holšteina|Šlēzvigas-Holšteinas]] un [[Mēklenburga-Rietumpomerānija|Mēklenburgas-Rietumpomerānijas]] robežas. [[2000. gads|2000]]. gadā nodibināts [[biosfēras rezervāts]]. Lielākā sala — Kampenverdere.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Brocēni
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Brocēnu būvmateriālu kombināts 2000-05-13 - panoramio.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Brocēnu būvmateriālu kombināts
 | image_flag               = Brocēnu pilsētas karogs.png
 | flag_link                = Brocēnu karogs
 | image_shield             = Coat_of_Arms_of_Brocēni.svg
 | shield_link              = Brocēnu ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| longd =22 | longm =34 | longs =06 | longEW =E
| latd =56 | latm =40 | lats =48 | latNS =N
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Saldus novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1992]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Berghof}}
 | area_total_km2           = 8.55
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Brocēni}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-3851; LV-3801
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Brocēni''' ir pilsēta [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Saldus novads|Saldus novadā]]. Izvietojusies [[Cieceres ezers|Cieceres ezera]] ziemeļaustrumu krastā pie autoceļa [[A9]] un [[Rīgas - Liepājas dzelzceļš|Rīgas — Liepājas dzelzceļa]].

sentences:
astronauts [[Brūss Makendless II]] atklātā kosmosā 1984. gadā]]
'''Kosmonauts''' (no {{val|el|κόσμος}} — "kosmoss" + ''nautes'' — "kuģot") vai '''astronauts''' (no {{val|el|ἄστρον}} — "zvaigzne" + ''nautes'' — "kuģot") ir cilvēks, kas veicis kosmisko lidojumu. Dažos gadījumos arī cilvēks, kas gatavojies, trenējies kosmiskajam lidojumam. Starptautiskā Aeronautikas federācija noteikusi tā saukto [[Karmāna līnija|Karmāna līniju]] Zemes atmosfērā, virs kuras sākas izplatījums aeronautikas un astronautikas izpratnē - 100 km.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ādams Johans fon Krūzenšterns
|     vārds_orig = ''Adam Johann von Krusenstern
Иван Фёдорович Крузенштерн''
|         attēls = PGRS 1 044 Krusenstern - crop.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1770
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = Hagudi, [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Raplas apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1846
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 12
|        m_vieta = Kiltsi, [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Rietumviru apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jūrnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Johans Frīdrihs fon Krūzenšterns (1724—1791)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = PGRS 1 044 Krusenstern - sign.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: , ar [[Ubuntu Linux|Ubuntu]] un [[Windows Vista]] ieejām]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spiegu bērni 3D: Spēle beigusies
| attēls                   = Spy Kids 3-D movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spy Kids 3-D: Game Over''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Rodrigess]]
| producents               =
* [[Elizabete Avelana]]
* [[Roberts Rodrigess]]
| scenārija autors         = Roberts Rodrigess
| galvenajās lomās         =
* [[Antonio Banderass]]
* [[Karla Gugino]]
* [[Aleksa Vega]]
* [[Derils Sabara]]
* [[Rikardo Montalbans]]
* [[Maiks Džadžs]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Holanda Teilore]]
| mūzika                   = Roberts Rodrigess
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Troublemaker Studios]]''
* ''[[Dimension Films]]''
| izplatītājs              = ''Dimension Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|7|25}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spykids3.htm|title=Spy Kids 3-D: Game Over (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|197,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Spiegu bērni 2]]"
| nākamā                   = "[[Spiegu bērni 4: Visu laiku pasaulē]]"
| imdb                     =
}}
'''"Spiegu bērni 3D: Spēle beigusies"''' ({{val|en|Spy Kids 3-D: Game Over}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors, scenārija autors, mūzikas autors, kā arī viens no producentiem ir [[Roberts Rodrigess]]. Galvenās lomas atveido [[Antonio Banderass]], [[Karla Gugino]], [[Aleksa Vega]], [[Derils Sabara]], [[Rikardo Montalbans]], [[Maiks Džadžs]], [[Džordžs Klūnijs]] un [[Holanda Teilore]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|7|25||bez}}. Filma ir trešā filma "[[Spiegu bērni (filmu sērija)|Spiegu bērnu]]" filmu sērijā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Konvencija pret diskrimināciju izglītībā''' ir 1960. g. pieņemtā un 1962. g. spēkā stājusies [[UNESCO]] konvencija. 1962. g. tika pieņemts protokols par samierināšanas un labo pakalpojumu komisijas dibināšanu strīdu starp šīs konvencijas dalībvalstīm risināšanai, kas stājās spēkā 1968. gadā. Uz 2018. gada septembri konvencijai ir 105 dalībvalstis (arī Latvija — 2009. g. 16. jūnijā deponēja pieņemšanas dokumentu; Ķīnas saistības ir ierobežotas ar Makao teritoriju), 37 valstis ir Protokola dalībvalstis (ieskaitot Vjetnamu, kura pēc apvienošanās neziņoja, vai turpina pirmsapvienošanās dalību protokolā).

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Harasaveja
| oriģinālnosaukums    = ''Харасавэй''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jamalas Ņencu autonomais apvidus#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=71| latm=05| lats=59| latNS=N
| longd=66| longm=45| longs=34| longEW=E
| novietojums          = [[Jamala]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1953
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1987
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- [[Maskavas laiks|UTC+3]] -->
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Harasaveja»''' vai '''Misharasaveja''' ({{val|ru|Полярная станция «Харасавэй»}})<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3419 Полярная Почта. Харасавей (Харасовэй, Мыс Харасовэй), ОГ (АМСГ, МГ-2)]</ref> ir slēgta [[Krievija]]s vissezonas [[meteostacija|hidrometeoroloģiskā]] [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Jamala]]s pussalas rietumu krastā Harasavejas ragā pie Harasavejahas upes ietekas [[Karas jūra|Karas jūrā]] netālu no [[Harasaveja]]s ciemata. Administratīvi ietilpst [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus|Jamalas Ņencu autonomā apvidus]] [[Jamalas rajons|Jamalas rajonā]].

sentences:
{{Infokaste
| bodystyle      = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw}}
| above          = ''Tamililamas atbrīvošanas tīģeri''
தமிழீழ விடுதலைப் புலிகள்
| abovestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| subheader      =

 Dalībnieki [[Šrilankas pilsoņu karš|Šrilankas pilsoņu karā]]
| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| image          =
| imagestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|image_box_raw}}
| caption        = Kustības karogs
| label1         = Darbība
| data1          = 1976–2009
| label2         = Ideoloģija
| data2          = {{ubl|[[tamilu nacionālisms]]|[[separātisms]]|[[revolucionārais sociālisms]]|[[sekulārisms]]}}
| label3         = Līderi
| data3          = {{ubl|[[Velupillajs Prabhakarans]] (1976–2009)}} {{KIA}}
| label4         = Dalībnieki
| data4          = 18 000 (2004)<ref>https://www.iiss.org/publications#2007</ref>
}}
'''Tamililamas atbrīvošanas tīģeri''' ({{val|ta|தமிழீழ விடுதலைப் புலிகள்}}, ''Tamiḻīḻa viṭutalaip pulikaḷ'') bija kareivīga [[separātisms|separātistu]] [[organizācija]], kas bāzējās [[Šrilanka]]s ziemeļos. To {{dat|1976|5|5}} dibināja [[Velupillai Prabhakaran|Velupillajs Prabhakarans]]. Organizācijas mērķis bija izveidot neatkarīgu [[tamili|tamilu]] kontrolētu valsti Šrilankas ziemeļos un austrumos — [[Tamililama|Tamililamu]]. Tamililamas atbrīvošanas tīģeri bija iesaistīti [[Šrilankas pilsoņu karš|Šrilankas pilsoņu karā]], kas norisinājās no 1983. līdz 2009. gadam. 2009. gadā [[Šrilankas bruņotie spēki]] iznīcināja Tamilu tīģerus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorīda kristālrežģis

Halīta kristāls
|       citi nosaukumi = vārāmais sāls, vārāmā sāls
|           CAS numurs = 7647-14-5
|      ķīmiskā formula = NaCl
|              molmasa = 58,4
|              blīvums = 2160
|  kušanas temperatūra = 1074 K (801 °C)
| viršanas temperatūra = 1738 K (1465 °C)
| šķīdība ūdenī        = 35,6 g/100 mL (0 °C)
35,9 g/100 mL (25 °C)
39,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}

sentences: '''Hinīns''' ir [[zāles]], ko lieto, lai ārstētu vai novērstu inficēšanos ar [[Malārija|malāriju]] un [[Babezioze|babeziozi]].<ref>http://www.drugs.com/monograph/quinine-sulfate.html</ref> Tas ir pieejams lietošanai gan orālā, gan intravenozā formā. Atsevišķos pasaules reģionos malārija ir izturīga pret hinīnu. Hinīnu iegūst no dzeltenā [[Hinīnkoks|hinīnkoka]] [[miza]]s kaltēšanas vai sintētiskā ceļā. Hinīna darbība nav pilnībā izprasta. Pirmo reizi hinīna ekstrakts malārijas ārstēšanai tika izmantots 1632. gadā, kad pulverveida hinīnkoka mizu sajauca ar baltvīnu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref> Hinīnam piemīt arī pretdrudža darbība, tas stimulē [[dzemde]]s muskuļus, kā arī samazina [[sirds]] muskulatūras uzbudināmību. Tas var radīt nopietnas blaknes, piemēram, [[dzirde]]s un [[redze]]s pasliktināšanos, [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]], [[galvassāpes]], [[Nelabums|sliktu dūšu]] un [[Caureja|caureju]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Praktiskā farmakoloģija |author1=Indulis Purviņš|author2=Santa Purviņa |year=2011 |publisher=Zāļu infocentrs |location=Rīga |isbn= 978-9984-854-20-5 |page= |pages= }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Sauszemes transportlīdzekļi]]
[[Kategorija:Sabiedriskais transports]]
[[Kategorija:Elektrotransports]]
[[Kategorija:Dzelzceļš]]

sentences: '''Drukas spiede'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/drukas%20spiede | title= Drukas spiede | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 2. decembrī}}</ref> jeb '''iespiedmašīna''' ir [[mašīnspiede]] (prese), kuru izmanto, lai masveidā pavairotu [[teksts|tekstu]] vai [[attēls|attēlus]] uz [[papīrs|papīra]] vai citiem drukājamajiem materiāliem. Tās pamatprincips ir [[iespiešana]], kur speciāli sagatavotas [[iespiedplate]]s, piemēram, [[klišeja|klišejas]] vai [[burtstabiņš|burtstabiņi]], uzklāj [[krāsas|krāsu]] vai [[tinte|tinti]] uz iespiedmateriāliem, radot attēlus vai tekstu. Drukas spiedi 15. gadsimtā izgudroja [[Johans Gūtenbergs]], un tā palīdzēja padarīt [[grāmata]]s un citus rakstus pieejamus plašām cilvēku masām, ne tikai atsevišķiem cilvēkiem. Tādējādi tā veicināja [[zināšanas|zināšanu]] izplatīšanos un pavēra ceļu iegūt [[izglītība|izglītību]] vēl vairāk cilvēkiem, nekā līdz tam.

sentences:
[[spektrs|spektrā]] ar [[prizma (optika)|prizmu]], ir viens no spektroskopijas piemēriem]]
'''Spektroskopija''' ({{val|de|Spektroskopie}}; cēlies no {{val|la|spectrum}} — ‘aina, parādība’ un {{val|el|-σκοπία}}, ''-skopein'' — ‘skatīties’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=742}}</ref> ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] [[spektrs|spektrus]].<ref name="svešvārdi" />

sentences:
'', [[Klods Monē]] (1864).]]
'''Gaļa''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] (parasti siltasiņu) [[muskuļaudi]] un [[taukaudi]], ko izmanto [[pārtika|pārtikā]]. Uzturā visvairāk lieto [[liellopi|liellopu]], [[cūkas|cūku]], [[aita|aitu]], [[mājputni|mājputnu]], kā arī [[medījums|medījumu]] gaļu. Gaļas sastāvā var būt [[saistaudi]] un tā var saturēt [[kauli|kaulus]]. Pie gaļas mēdz pieskaitīt arī uzturā lietojamos dzīvnieku iekšējos orgānus ([[aknas]], [[nieres]], [[smadzenes]], [[sirds|sirdi]], [[plaušas]], [[mēle|mēli]]), kā arī [[asinis]].

sentences:
{{Citas nozīmes|lidaparātu|Pūķis (nozīmju atdalīšana)|Pūķis}}
s pilsētā [[Berkeley|Berklijā]]]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Marija Lasickene
 |      vārds_orig = ''Мария Ласицкене''
 |          attēls = Mariya Lasitskene 2017 FBK-Games (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Marija Lasickene 2017. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1993|1|14}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievija|Kabarda-Balkārija|Prohladnija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{plainlist|
* {{RUS}}
* Neitrālie sportisti (kopš 2017)
}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=180}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=57}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates = {{Medal|VOS}}
{{MedalGold|[[2020. gada Vasaras Olimpiskās spēles|Tokija 2020]]|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Augstlēkšana]]}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|[[2014. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Sopota 2014]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2018. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Birmingema 2018]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Silver|[[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Cīrihe 2014]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|[[2015. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Prāga 2015]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2019]]|Augstlēkšana}}
}}
'''Marija Lasickene''' ({{val|ru|Мария Александровна Ласицкене}}; dzimusi '''Marija Kučina''' (''Мария'' ''Кучина'') {{dat|1993|1|14}} [[Kabarda-Balkārija|Kabardā-Balkārijā]]) ir [[krievi|krievu]] [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Viljams Okams
|    vārds_orig = ''William of Ockham''
|        attēls = William of Ockham.png
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1285
|    dz_mēnesis =
|      dz_diena =
|      dz_vieta = [[Okama]], [[Anglija]]
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1347
|     m_mēnesis =
|       m_diena =
|       m_vieta = [[Minhene]], [[Svētā Romas impērija]]
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola = [[Sholastika]]
|     intereses =
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi =
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas = nē
}}
'''Viljams Okams''', arī '''Viljams no Okamas''' ({{val|en|William of Ockham}}, {{val|la|Gulielmus Occamus}}; dzimis ap [[1287]]. gadu, miris [[1347]]. gadā) bija [[angļi|angļu]] [[franciskāņi|franciskāņu]] mūks, [[filozofs]], [[teologs]], [[loģika|loģikis]].

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Josemitu nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = Tunnel View, Yosemite Valley, Yosemite NP - Diliff.jpg
| photo_caption =
| map = USA#Kalifornija
| relief =
| map_caption =
| map_width =
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija}}
| nearest_city = [[Meripoza]]
| lat_d = 37.8499232
| long_d = -119.5676663
| established = {{dat|1890|10|1|N|bez}}
| area = 302 687 ha<ref name="area">{{cite web |url=http://www.nps.gov/yose/parkmgmt/statistics.htm |title=Park Statistics |publisher = Yosemite National Park (U.S. National Park Service) |accessdate=13 February 2014}}</ref>
| visitation_num = 3 853 404
| visitation_year = 2012
| visitation_ref =
| governing_body =
| embedded1 = {{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         =
| image       =
| imagesize   =
| caption     =
| Country     =
| Location    =
| Type        = Daba
| Criteria    = vii, viii
| ID          = 308
| Link        =
| Region      = Eiropa un Ziemeļamerika
| Coordinates =
| Year        = 1984
| Session     = 8
| Extension   =
| Danger      =
| child      = yes
}}
}}
'''Josemitu nacionālais parks''' (''Yosemite National Park'') ir [[nacionālais parks]], kas atrodas [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Parks atrodas [[Sjerranevada (ASV)|Sjerranevadas kalnu]] rietumu nogāzēs, tā platība ir 302 687 ha.

sentences:
; A- organisko vielu sajaukšanās ar minerālvielām; B- notiek [[Māls|mālaino]] daļiņu un barības vielu uzkrāšanās; C- [[cilmiezis]], no kura veidojas augsne; R- [[pamatiezis]] ar vai bez plaisām;<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pasaules ģeogrāfija vidusskolai 1. Mācību grāmata|last=Melbārde|first=Zinaida|publisher=Zvaigzne ABC|year=2009.gads|isbn=978-9984-40-811-8|pages=43}}</ref>]]
'''Augsne''' ir dabiski veidojusies, irdena [[Zeme]]s virskārta, kura sastāv no dažādu [[ieži|iežu]] daļiņām un tai ir raksturīga [[auglība]]. Augsne sastāv no trim [[komponents|komponentiem]]: no [[cietviela]]s, no [[šķidrums|šķidrumiem]] un no [[gāze|gāzēm]]. Cietvielas galvenokārt sastāv no [[minerāls|minerāliem]] un [[organiska viela|organiskām vielām]]. Augsne ir irdena, kas nozīmē, ka starp cietvielas daļiņām ir daudz [[tukšums|tukšumu]]. Līdz ar to cietvielas sastāda vidēji tikai [[puse|pusi]] no visas augsnes kopējā [[tilpums|tilpuma]]. Atlikušo daļu aizpilda [[ūdens]] (šķidrumi) un [[gaiss]] (gāzes).

sentences:
{{cita nozīme|polārstaciju|apdzīvotu vietu|Sjojaha}}
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Sejaha
| oriģinālnosaukums    = ''Сеяха''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jamalas Ņencu autonomais apvidus#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=70| latm=10| lats=11.3| latNS=N
| longd=72| longm=30| longs=48.7| longEW=E
| novietojums          = [[Jamala]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1936
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 4
| pers_ziema           = 4
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+5]]
| mājaslapa            =
}}
'''Meteoroloģiskā stacija «Sejaha»''' ({{val|ru|Метеорологическая станция «Сеяха»}}) ir [[Krievija]]s vissezonas [[meteostacija|meteoroloģiskā]] [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Jamala]]s pussalas austrumu krastā pie [[Obas līcis (Krievija)|Obas līča]] [[Sjojaha]]s ciema ziemeļu nomalē. Administratīvi ietilpst [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus|Jamalas Ņencu autonomā apvidus]] [[Jamalas rajons|Jamalas rajonā]].<ref>[http://yarsale-muzey.ru/tinybrowser/files/omuzee/npa/enciklopediya-yamal-skogo-rayona-dlya-interneta.-web.pdf Энциклопедия «Ямальский район»]</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Maija Bice
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences: '''29. jūnijs''' ir gada 180. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (181. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 185 dienas.

sentences:
pirmo reizi tika nodemonstrēta elektronu daļiņu daba]]
'''Elektrons''' ({{val-el|ἤλεκτρον}}, ''ēlektron'' — ‘[[dzintars]]’) ir vieglākā no zināmajām stabilajām [[elementārdaļiņas|elementārdaļiņām]] (neskaitot [[neitrīno]], kam arī ir ļoti niecīga [[miera masa]]).<ref name="physics.aps"/> Elektrona miera masa ir 9,109{{E|−31}} [[kilograms|kg]]. Tam ir negatīvs [[elektriskais lādiņš]] (−1,602{{E|−19}} [[kulons|C]]), un tā simbols ir е<sup>−</sup> vai e. Elektroni ir vieni no [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] lādiņa nesējiem. Tie pieder pie [[leptoni]]em un nosaka atoma [[mijiedarbība|mijiedarbību]] ar citiem atomiem. Elektronus 1897. gadā atklāja [[Džozefs Tomsons]], pētot [[katodstari|katodstarus]].<ref name="Rēvalds"/>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vatikāna slepenais arhīvs
| native_name         = ''Archivum Secretum Vaticanum''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vatikāns#Roma#Itālija
| status              =
| image               = Interiors_of_Vatican_Secret_Archives_B.png
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{VAT}}
| latd  = 41.904694 | latNS  = N
| longd = 12.45475 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = http://asv.vatican.va/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Drabešu pagasts
| karte             = Drabešu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Drabešu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Drabešu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            =
| platība           = 120,34
| iedzīvotāji       = 2644<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 2644 / 120.34 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{cita nozīme|kalnu sistēma un mežu masīvu|Francijas departamentu|Ardēni (departaments)}}
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Ardēni
 |attēls                 = Mouzaive Semois 1104.jpg
 |attēla_platums         = 275px
 |paraksts               = Semuā upe Ardēnos
  |lat_dir = N|lat_deg = 50|lat_min = 8|lat_sec =
  |lon_dir = E|lon_deg = 5|lon_min = 4|lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = Eirāzija ([[Eiropa]])
 |novietojums            =
 |valstis                = [[Francija]], [[Beļģija]], [[Luksemburga]]
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 389
 |platums                = 362
 |kalns                  = [[Botranžs]]
 |augstums               = 694
 |pilsētas               =
}}

sentences:
, Leona Koņjē glezna (1830)]]
'''Trikolors''' (no {{val|fr|tricolore}} — 'trīskrāsu') ir [[Karogs|karoga]] veids ar trīs dažādu krāsu joslām, kas radās XVI gadsimtā kā simbols [[Republikānisms|republikānismam]], [[Brīvība|politiskajai brīvībai]] vai [[revolūcija]]i. [[Francijas karogs|Francijas]], [[Itālijas karogs|Itālijas]], [[Īrijas karogs|Īrijas]], [[Rumānijas karogs|Rumānijas]] un [[Meksikas karogs|Meksikas]] karogi — trikolori pirmoreiz tika pieņemti, izveidojot neatkarīgu [[Republika|republiku]] laika posmā no [[Franču revolūcija]]s līdz 1848. gada revolūcijām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.oxforddictionaries.com/definition/us/tricolor|title=tricolor - definition of tricolor in English {{!}} Oxford Dictionaries|website=Oxford Dictionaries {{!}} English|access-date=2016-10-31|archive-date=2016-11-01|archive-url=https://web.archive.org/web/20161101101940/https://en.oxforddictionaries.com/definition/us/tricolor}}</ref>

sentences:
s un pilsoņu zvēresta pieņemšana sabombardētajā [[Rātslaukums (Rīga)|Rātslaukumā]] 1710. gada jūlijā]]
 oficiālajai vizītei Rīgā (1910)]]

sentences: '''Citozīns''' ('''C''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[pirimidīna bāze|pirimidīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]], [[adenīns|adenīna]], [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un citozīna daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet citozīna daudzums ar guanīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

sentences: '''Bikini'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ir mazs, divdaļīgs sieviešu [[peldkostīms]]. Viena peldkostīma daļa aizsedz krūtis, bet otra cirksni un dažreiz sēžamvietu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Common starling in london.jpg
 | att_nosaukums = Mājas strazds ziemas apspalvojumā
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Sturnidae
 |     dzimta_lv = Strazdu dzimta
 |         ģints = Sturnus
 |      ģints_lv = Strazdi
 |          suga = Sturnus vulgaris
 |       suga_lv = Mājas strazds
 |     izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#1F75FE|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|#009900|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
{{legend|#0BDA51|Introdukcijas areāls}}
 |      binomial = Sturnus vulgaris ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Nukleotīdi''' ir [[nukleīnskābes|nukleīnskābju]] monomēri, kas ir svarīgi [[vielmaiņa]]s procesos. Piemēram, tie ir atrodami dažādu [[ferments|fermentu]] sastāvos. Nukleotīdi sastāv no 3 komponentiem:
* no heterocikliskā slāpekļa bāzes ([[purīns|purīna]] ([[adenīns]] un [[guanīns]]) vai [[pirimidīns|pirimidīna]] ([[timīns]], [[uracils]] un [[citozīns]]) atvasinājuma),
* no [[monosaharīds|monosaharīda]] ([[pentoze]]s) ([[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] — [[dezoksiriboze]]; [[ribonukleīnskābe|RNS]] — [[riboze]]),
* no [[fosforskābe]]s atlikuma.

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Haidparks
| photo = Aerial view of Hyde Park.jpg
| photo_width = 230
| type = Publisks parks
| location = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
| lat_d = 51.508611
| long_d = -0.163611
|map=Lielā Londona
| region = GB
| area = 2,53 km²
| created = {{dat|1637}}<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.royalparks.org.uk/parks/hyde_park/history.cfm |title=Hyde Park History |publisher=Royalparks.org.uk |date=15 December 2003 |accessdate=11 December 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060113171536/http://www.royalparks.org.uk/parks/hyde_park/history.cfm |archivedate={{dat|2006|01|13||bez}} }}</ref>
| operator = ''[[The Royal Parks]]''
| visitation_num =
| website = {{URL|royalparks.gov.uk/hyde-park}}
}}
'''Haidparks''' ({{val|en|Hyde Park}}) ir viens no lielākajiem parkiem centrālajā [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Tas ir viens no Londonas karaliskajiem parkiem, ievērojams ar tajā esošo oratoru stūri.

sentences: '''Tēze''' ({{val|grc|θέσις}} (''tesis'') — ‘atzinums’) ir teksta saturam un tā izklāsta secībai atbilstīga īsi izteikta, formulēta pamatatziņa, secinājums par tematu apgalvojuma formā.<ref name=":1">Iveta Vīduša. Valodas labirinti 8. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 19. lpp.</ref> Atzinums, kura patiesība jāpierāda. Tā ir zinātniskā darba (referāta, prezentācijas, raksta) galveno domu un [[Atziņa|atziņu]] īss, koncentrēts formulējums.<ref>Veckāgana V. Latviešu valoda 8. klasei. [[Lielvārds]], 2007. 174. lpp.</ref>

sentences: {{Atjaunot|to, ka mūsdienās lipīdus definē savādāk}}

sentences: '''23. novembris''' ir gada 327. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (328. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 38 dienas.

sentences: '''Nemejas stadions''' (sengr. ''Νεμέα στάδιον'') ir panhellēnisko [[Nemejas spēles|Nemejas spēļu]] sacensību vieta [[Nemeja|Nemejā]], mūsdienu [[Korintijas nome|Korintijas nomē]], [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences: '''Eikozānkarbonskābe''' (С20Н41СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Normālos apstākļos eikozānkarbonskābe ir balta pulverveida viela.

sentences:
{{apvienot|Zigmunds Freids}}
'''Personības teorija''' ir [[Zigmunds Freids|Z.Freida]] teorija, kas veidota apmēram 40 gadu ilgā laika posmā. Lai varētu sekot līdzi psihoanalītiskās pieejas attīstībai to ir ērti iedalīt trijos posmos: pirmais posms līdz 1900. gadam, tad [[psihoanalīze]]s izveides posms pēc darba [[Sapņu tulkošana|„Sapņu tulkošana”]] 1900. gadā, tad pēc raksta [[Tas un Es|„Tas un ES”]] ({{val-de|Das Ich und Das Es}}) 1923. gadā.

sentences: '''Kubaņas kazaki''' ir [[Krievijas Impērija]]s [[Ziemeļkaukāza federālais apgabals|Ziemeļkaukāza]] [[Kazaki|kazaku]] kārtas daļa, kā arī tauta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://versia.ru/kubanskie-kazaki-zaxoteli-stat-narodom|title=Казакия – не Россия? - Кубанские казаки захотели стать народом|website=versia.ru|access-date=2023-05-18|language=ru}}</ref> kas apdzīvo mūsdienu [[Krasnodaras novads|Krasnodaras novadu]], [[Stavropoles novads|Stavropoles novada]] rietumu daļu, [[Rostovas apgabals|Rostovas apgabala]] dienvidus.

sentences:
[[kopu teorija|Kopa]] <math>X</math> ir '''ierobežota no augšas''', ja eksistē tāds reāls skaitlis <math>M</math>, ka visiem šīs [[kopu teorija|kopas elementiem]] <math>x</math> ir spēkā [[nevienādība]] <math>x<M</math>.

[[kopu teorija|Kopa]] <math>X</math> ir '''ierobežota no apakšas''', ja eksistē tāds reāls skaitlis <math>m</math>, ka visiem šīs [[kopu teorija|kopas elementiem]] ir spēkā nevienādība <math>x>m</math>.

Ja [[kopu teorija|kopa]] <math>X</math> ir ierobežota no augšas un arī ierobežota no apakšas, tad [[kopu teorija|kopu]] sauc par '''ierobežotu'''.

Ja [[kopu teorija|kopa]] X ir ierobežota, tad eksistē tāds pozitīvs skaitlis a, ka visiem šīs [[kopu teorija|kopas elementiem]] x ir spēkā nevienādība |x|<a.

sentences:
{{Infobox ethnic group
|group      = Ungāri
(''Magyarok'')
|image      =
|caption = 1. rindā: [[Ālmošs]]{{•}}[[Ištvāns I]]{{•}}
[[Māķāšs Huņadi]]{{•}}[[Gābors Betlens]]{{•}}[[Ferencs II Rākoci]]
2. rindā: [[Jānošs Bojai]]{{•}}[[Ištvāns Sēčeņi]]{{•}}
[[Jānošs Araņs]]{{•}}[[Roza Laborfalvi]]{{•}}[[Jozefs Ētvešs]]
3. rindā: [[Lorānds Ētvešs]]{{•}}[[Vilma Hugonnai]]{{•}}
[[Tivadars Kostka Čontvāri]]{{•}}[[Bēla Bartoks]]{{•}}[[Miklošs Horti]]
4. rindā: [[Zoltāns Kodājs]]{{•}}[[Emma Orci]]{{•}}
[[Jānošs Kādārs]]{{•}}[[Ža Ža Gabora]]{{•}}[[Pēters Esterhāzi]]

|population = apmēram '''13,2—14,5 miljoni'''
|region1    = '''Ungārijas kaimiņi'''
|pop1       = apm. '''2,2 miljoni'''
|ref1       =
|region2    = {{ROU}}
|pop2       = 1 227 623{{spaces|2}}(2011)
|ref2       = {{lower|<ref name="insse3">[http://www.recensamantromania.ro/wp-content/uploads/2013/07/REZULTATE-DEFINITIVE-RPL_2011.pdf "Comunicat de presă privind rezultatele definitive ale Recensământului Populaţiei şi Locuinţelor – 2011"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200509213807/http://www.recensamantromania.ro/wp-content/uploads/2013/07/REZULTATE-DEFINITIVE-RPL_2011.pdf |date={{dat|2020|05|09||bez}} }}, at the 2011 Romanian census site; accessed July 11, 2013</ref>}}
|region3    = {{SVK}}
|pop3       = 458 467{{spaces|2}}(2011)
|ref3       = {{lower|<ref name="SlovH">2001 Slovakian Census</ref>}}
|region4    = {{SRB}}
|pop4       =  253 899 {{spaces|2}}(2011)
|ref4       = {{lower|<ref name="SerbiaH">2011 Serbian Census</ref>}}
|region5    = {{UKR}}
|pop5       = 156 566{{spaces|2}}(2001)
|ref5       = {{lower|<ref>[http://www.ukrcensus.gov.ua/eng/results/general/nationality/ National composition of population] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080323110131/http://www.ukrcensus.gov.ua/eng/results/general/nationality/ |date=23.03.2008 }}</ref>}}
|region6    = {{AUT}}
|pop6       = 40 583{{spaces|2}}(2001)
|ref6       = {{lower|<ref>[https://web.archive.org/web/20050512113957/http://www.statistik.at/gz/umgangssprache1.pdf 2001 Austrian census]</ref>}}
|region7    = {{CRO}}
|pop7       = 16 595{{spaces|2}}(2001)
|ref7       = {{lower|<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.human-rights.hr/dokumenti/polozajnm.htm |titel=Položaj Nacionalnih Manjina U Republici Hrvatskoj – Zakonodavstvo I Praska |access-date=15.07.2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070516060653/http://www.human-rights.hr/dokumenti/polozajnm.htm |archivedate=16.05.2007 }}</ref>}}
|region8    = {{SLO}}
|pop8       = 6243{{spaces|2}}(2002)
|ref8       = {{lower|<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ec.europa.eu/education/policies/lang/languages/langmin/euromosaic/slov_en.pdf |titel=Slovenia |access-date=15.07.2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060919155409/http://www.ec.europa.eu/education/policies/lang/languages/langmin/euromosaic/slov_en.pdf |archivedate=19.09.2006 }}</ref>}}
|region9    = '''Pārējā Eiropa'''
|pop9       = apm. '''0,3–0,5 miljoni'''
|ref9       =
|region10   = {{GER}}
|pop10      = 120 000{{spaces|2}}(2004)
|ref10      = {{lower|<ref name="buod.de">[http://www.buod.de/D/kere-d.htm ''Bund Ungarischer Organisationen in Deutschland''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060206070654/http://www.buod.de/D/kere-d.htm |date=06.02.2006 }}</ref>}}
|region11   = {{FRA}}
|pop11      = 100 000—200 000{{spaces|2}}(2004)
|ref11      = {{lower|<ref name="buod.de"/>}}
|region12   = {{GBR}}
|pop12      = 80 135{{spaces|2}}(2001)
|ref12      =
|region13   = {{SWE}}
|pop13      = 40 000–70 000
|ref13      =
|region14   = {{CZE}}
|pop14      = 14 672{{spaces|2}}(2001)
|ref14      = {{lower|<ref>[https://web.archive.org/web/20060613165802/http://www.cvvm.cas.cz/upl/nase_spolecnost/100023s_Samanova-narodnost.pdf Národnost ve sčítání lidu v českých zemích]</ref>}}
|region15   = {{IRL}}
|pop15      = 8034{{spaces|2}}(2011)
|ref15      = <ref name="CSO Emigration">{{tīmekļa atsauce | url=http://www.cso.ie/en/media/csoie/census/documents/census2011profile6/Profile%206%20Migration%20and%20Diversity%20Commentary.pdf | title=CSO Emigration | publisher=Census Office Ireland | accessdate=January 29, 2013}}</ref>
|region16   = {{TUR}}
|pop16      = 6800{{spaces|2}}(2001)
|ref16      = {{lower|<ref name="census"/>}}
|region17   = {{RUS}}
|pop17      = 3768{{spaces|2}}(2002)
|ref17      = {{lower|<ref>[https://web.archive.org/web/20081028221302/http://www.coe.int/t/e/human_rights/minorities/2._FRAMEWORK_CONVENTION_(MONITORING)/2._Monitoring_mechanism/3._State_Reports_and_UNMIK_Kosovo_Report/2._Second_cycle/PDF_2nd_SR_RussianFederation_en.pdf Russia Report to COE]</ref>}}
|region18   = {{MKD}}
|pop18      = 2003{{spaces|2}}(2002)
|ref18      = <ref>[http://www.stat.gov.mk/english/glavna_eng.asp?br=18 Republic of Macedonia – State Statistical Office] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20040621055714/http://www.stat.gov.mk/english/glavna_eng.asp?br=18 |date=21.06.2004 }}</ref>
|region19   = '''[[Ziemeļamerika]]'''
|pop19      = apm. '''1,9 miljoni'''
|ref19      =
|region20   = {{USA}}
|pop20      = 1 563 081{{spaces|2}}(2006)
|ref20      = {{lower|<ref name="census">{{tīmekļa atsauce|url=http://factfinder2.census.gov/faces/tableservices/jsf/pages/productview.xhtml?pid=ACS_09_1YR_B04003&prodType=table |title=2006 community survey |publisher=Factfinder2.census.gov |date=2010-10-05 |accessdate=2013-08-22}}</ref>}}
|region21   = {{PUR}}
|pop21     = 1050
|region22   = {{CAN}}
|pop22      = 315 510{{spaces|2}}(2006)
|ref22      = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=92333&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=801&Temporal=2006&Theme=80&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |title=The 2006 census |publisher=2.statcan.ca |date= |accessdate=2013-08-22 |archive-date=2009-06-25 |archive-url=https://web.archive.org/web/20090625161921/http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=92333&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=801&Temporal=2006&Theme=80&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= }}</ref>}}
|region23   = '''[[Dienvidamerika]]'''
|pop23      = '''0,15–0,2 miljoni'''
|region24   = {{BRA}}
|pop24      = 80 000
|ref24      = {{lower|<ref>[http://epoca.globo.com/edic/214/soci1a.htm Revista Época Edição 214 24 June 2002] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130703152615/http://epoca.globo.com/edic/214/soci1a.htm |date=03.07.2013 }}</ref>}}
|region25   = {{CHL}}
|pop25      = 50 000
|ref25      = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache%3ADst2Ie7rL5gJ%3Awww.ikl.org.pl%2FEstudios%2FEL7%2FEL7_4.pdf |title=Hungarian Immigration in Latin America |access-date={{dat|2021|12|21||bez}} |archive-date={{dat|2019|08|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190804165812/http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache%3ADst2Ie7rL5gJ%3Awww.ikl.org.pl%2FEstudios%2FEL7%2FEL7_4.pdf }}</ref>
|region26   = {{ARG}}
|pop26      = 40 000–50 000
|ref26      = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.mfa.gov.hu/kulkepviselet/AR/es/ar_magyaro_a_vilagban/ar_moavilagban_arg.htm |title=Hungarian Embassy in Buenos Aires 20 June 2009 |publisher=Mfa.gov.hu |date=2007-03-14 |accessdate=2013-08-22 |archive-date=2009-02-01 |archive-url=https://web.archive.org/web/20090201090057/http://www.mfa.gov.hu/kulkepviselet/AR/es/ar_magyaro_a_vilagban/ar_moavilagban_arg.htm }}</ref>}}
|region27   = '''[[Okeānija]]'''{{spaces|2}}([[Australia|AUS]] / [[New Zealand|NZL]])
|pop27      = '''70 000'''

|ref27      = {{lower|<ref name="census"/>}}
|region28   = {{AUS}}
|pop28      = 67 616
|ref28      = <ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.abs.gov.au/ausstats |title=Australian Bureau of Statistics (Census 2006) |publisher=Abs.gov.au |date=2013-04-03 |accessdate=2013-08-22}}</ref>
|region29   = {{NZL}}
|pop29      = 1476
|ref29      =
|region30   = '''[[Āzija]]'''
|pop30      = apm. '''10 000'''
|ref30      =
|region31   = {{THA}}
|pop31      = 3029
|ref31      =
|region32   = {{PHL}}
|pop32      = 1114
|ref32      =
|region33   = '''[[Āfrika]]'''
|pop33      = '''10 000'''
|ref33      = {{lower|<ref name="census"/>}}
|languages  = [[ungāru valoda|ungāru]]
}}
'''Ungāri''' jeb '''maģāri''' ({{val|hu|magyarok}}) ir [[ugri|ugru]] tauta un [[Ungārija]]s valsts [[nācija]], lielākā skaitā mīt arī citās [[Centrāleiropa]]s valstīs bijušās [[Austroungārija]]s teritorijā. Kopējais skaits pasaulē apmēram 14 miljoni.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Durbe (nozīmju atdalīšana)|Durbe}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Durbe
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Durbes luterāņu baznīca.jpg
| imagesize =
| image_caption = Durbes luterāņu baznīca
| image_flag = Durbe_flag.svg
| flag_link = Durbes karogs
| image_shield = Durbe COA.svg
| shield_link = Durbes ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 35
| lats = 20
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 22
| longs = 10
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Dienvidkurzemes novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1893. gads|1893. gada]]
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Dunalkas, Vecpils, Durbes, Tadaiķu pagastu un Durbes pilsētas apvienības pārvaldes vadītājs
| leader_name = Vilnis Kārkliņš
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Durben}}
| area_total_km2 = 2.5
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Durbe}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = EEST
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3440
| website =
| footnotes =
}}
'''Durbe''' ir pilsēta [[Kurzeme]]s dienvidos, viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām. Ar 491 iedzīvotāju (2021) tā ir Latvijas mazākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. Izvietojusies [[Trumpe (Durbes ezers)|Trumpes]] upītes ielejas malā netālu no [[Durbes ezers|Durbes ezera]] pie [[Rīga]]s—[[Liepāja]]s šosejas ([[A9]]) {{nobr|15 km}} no novada centra [[Grobiņa]]s, {{nobr|25 km}} no [[Liepāja]]s un {{nobr|195 km}} no [[Rīga]]s. [[Pilsēta]]s tiesības Durbei tika piešķirtas 1893. gadā, lai gan pirmo reizi pieminēta kuršu līgumā ar [[Balduīns no Alnas|Alnas Balduīnu]] jau 1230. gadā.<ref>[http://www.vietas.lv/index.php?p=11&id=8056 Durbe], vietas.lv</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Azercell Telekom MMC''
| logo             = Azercell_logo.png
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1996. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Baku]]
| location_country = {{AZE}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Azertel Telekomünikasyon ve Yatırım Dış Ticaret A.Ş,''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.azercell.com azercell.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Azercell Telekom MMC''''' ir [[Azerbaidžāna]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] uzņēmums, kas darbojas ar zīmolu '''''Azercell'''''. Tas ir dibināts 1996. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Baku]].

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:ASV biologi]].''

sentences:
[[Kategorija:Klusā okeāna salas]]
[[Kategorija:Krievijas salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]

sentences:
== Wikimedia Commons ==
{{commonscat-inline|Ģibuļi parish|Ģibuļu pagasts}}

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Jugla]]
[[Kategorija:Jugla]]

sentences:
{{Personas infokaste
| dz_dat_alt = {{dat|1899|05|27}}
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga}}
| m_dat_alt = {{dat|1937|09|21}}
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Tālo Austrumu novads|Habarovska}}
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[korpusa komandieris]]
|  dienesta_laiks = 1917—1937
|          valsts = {{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = [[Sarkanā gvarde]]
[[Sarkanā armija]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas pilsoņu karš]]
[[Poļu—padomju karš]]
[[Ķīnas Austrumu dzelzceļa konflikts]]
|       izglītība = Sarkanās armijas Kara akadēmija (1925)
|     apbalvojumi = [[Ļeņina ordenis]]
4 [[Sarkanā Karoga ordenis|Sarkanā Karoga ordeņi]]
|      cits_darbs =
}}
| attēls = Attēls:Alberts Lapiņš.jpg
| att_izmērs = 200px
}}

sentences:
{{citas nozīmes|eposu|Lāčplēsis (nozīmju atdalīšana)|Lāčplēsis}}
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Lāčplēsis
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Andrejs Pumpurs]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LAT}}
| language         = [[Latviešu valoda|latviešu]]
| series           =
| subject          = [[Lāčplēsis]]
| genre            = [[drāma]]
| publisher        =
| pub_date         = 1888. gadā
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             = 978-9934-0-0055-3
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Lāčplēsis"''' ir 1888. gadā izdots [[Andrejs Pumpurs|Andreja Pumpura]] [[eposs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jānis Rācenis
|     vārds_orig =
|         attēls = Janis Racenis.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1915
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Erlangenes Universitāte]]
|        zinātne = [[entomoloģija]]
|     sasniegumi =
}}

sentences: '''2038. gada problēma''' var izraisīt dažu [[programmatūra|datoru programmatūru]] kļūdas ap [[2038]]. gadu. Šī problēma ietekmē visu programmatūru un sistēmas, kas glabā [[sistēmas laiks|sistēmas laiku]] kā [[Vesels skaitlis (datorzinātne)|32 bitu veselu skaitli]], un interpretē to kā sekunžu skaitu kopš {{dat|1970|1|1|Ģ}} 00:00:00 pēc [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]. <ref>{{cite web | url = http://www.opengroup.org/onlinepubs/000095399/ | title = The Open Group Base Specifications Issue 6 IEEE Std 1003.1, 2004 Edition (definition of epoch) | work = [[IEEE]] and [[The Open Group]] | publisher = [[The Open Group]] | year = 2004 | accessdate = 7 March 2008 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20081219153936/http://www.opengroup.org/onlinepubs/000095399/ | archivedate = {{dat|2008|12|19||bez}} }}</ref> Vēlākais laiks, kuru var parādīt ar šo sistēmu, ir {{dat|2038|1|19|Ģ}} 03:14:07 pēc [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]. <ref name=spinellis>{{cite book |title= Code quality: the open source perspective. |series= Effective software development serie in [[Safari Books Online]] |author= Diomidis Spinellis |edition= illustrated |publisher= [[Adobe Press]] |year= 2006 |isbn= 0-321-16607-8 |page= 49 |url= http://books.google.es/books?id=vEN-ckcdtCwC&pg=PA49&dq=292,277,026,596&cd=1#v=onepage&q=292%2C277%2C026%2C596&f=false }}</ref> Laiks pēc šī brīža "attīsies" (tiks uzglabāts kā negatīvs skaitlis), un sistēmas {{dat|2038|1|19|Ģ}} vietā uzrādīs {{dat|1901|12|13|A}}. To izraisa [[veselu skaitļu pārplūde]] — skaitītājam beidzas maksimāli izmantojamie skaitļi, tāpēc tas nevis palielina skaitļa vērtību, bet uzrāda maksimālo negatīvo skaitli un sāk palielināt tā vērtību. Tas var radīt problēmas lietotājiem kļūdainu aprēķinu dēļ.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sentdžordžesa
 | official_name            = ''St. George's''
 | settlement_type          = galavaspilsēta
 | image_skyline            = StGeorgesGrenada2000.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grenāda
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRD}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1650. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 33734
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = [[UTC-4]]
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 12 | latm = 03 | lats =  | latNS = N
 | longd = 61 | longm = 45 | longs =  | longEW = W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Sentdžordžesa''' ({{val|en|St. George's}}) ir [[Grenāda]]s galvaspilsēta, kas atrodas uz tāda paša nosaukuma salas [[Mazās Antiļu salas|Mazajās Antiļu salās]]. Tā izvietojusies salas dienvidrietumu piekrastē. Pilsētu 1650. gadā dibināja franču kolonisti. No 1885. līdz 1958. gadam Sentdžordžesa bija [[Britu impērija]]s kontrolētās [[Britu Vēja puses salas|Britu Vēja puses salu]] (''British Windward Islands'') galvaspilsēta. Mūsdienās tā ir nozīmīga valsts [[osta]]. Caur to tiek eksportēts [[kakao]], [[muskatrieksti]] un [[banāni]]. Attīstīta ir arī [[cukurs|cukura]] un [[rums|ruma]] ražošana.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''M1 ķivere''' ir [[kaujas ķivere]], ko izmantoja [[ASV Bruņotie spēki]] no [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] līdz 1985. gadam, kad to nomainīja bruņu komplekta PASGT ķivere. M1 ķivere ir kļuvusi par ASV armijas ikonu, un tās dizains iedvesmo citus militāros spēkus visā pasaulē.
[[File:M1helmetshell.jpg|thumb|M1 ķivere|alt=M1helmetshell.jpg]]
[[File:M1HelmetDiagram.gif|thumb|Ķiveres iekšpuse, apakškroņa ierīce.]]

sentences:
{{vikisaites+}}
[[File:Ellipsoid tri-axial abc.svg|thumb|200px|Trīsasu elipsoīds]]
'''Elipsoīds''' (saukts arī par trīsasu elipsoīdu) ir telpisks ķermenis, kura [[virsma]] ir visu to telpas punktu kopa, kuru koordinātas apmierina vienādojumu <math> \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} + \frac{z^2}{c^2} = 1</math>.
Elipsoīda speciāls gadījums ir [[lode]].

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus euphratica|attēls=Populus euphratica kz04.jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus euphratica|suga_lv=Eifratas papele|kategorijas=nē|sinonīmi=Populus diversifolia <i>Schrenk</i>|attēls2=Populus diversifolia, Ekhiin-Gol oazis, Shinejinst sum, Bayankhongor province, Mongolia, Gobi desert.JPG}}

sentences: {{Commonscat|Military of Estonia|Militārisms Igaunijā}}

sentences: '''Preču realizācijas stimulēšana''' vai '''noieta stimulēšana''', ir [[Prece|preču]] [[pirkšana]]s un [[pārdošana]]s motivēšanas metožu izmantošana. Tas ir viens no izplatītākajiem [[tirgzinība]]s un [[mārketinga komunikācijas]] veidiem, kas ietver visa veida atlaides, loterijas, viktorīnas, kuponus, bezmaksas paraugus, izdevīgu [[Kredīts|kredīta]] noformēšanu utt. Noieta stimulēšanu izmanto, ja [[reklāma]] ir radījusi pievilcīgu preces vai [[Zīmols|zīmola]] tēlu, tomēr nav stimulējusi patērētājus to iegādāties plānotajā apjomā.<ref>G.Stražnovs, Reklāma praktiskajā biznesā — Rīga:Merkūrijs, 157.lpp</ref>

sentences: '''Klasteru līdzības jeb attāluma mērs''' ir kvantitatīvs lielums, kas [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju analīzē]] raksturo saikni jeb līdzību starp pētāmajiem objektiem. [[Klasteru analīze]] spēj dot atšķirīgus rezultātus vieniem un tiem pašiem [[dati]]em, līdz ar to, lai pareizi izvēlētos līdzības mēru, jānovērtē gan mainīgā veids, gan mērvienību skala, gan pētāmā objekta būtību. Kad dotie dati ir sadalīti klasteros, var aprēķināt to līdzības jeb tuvuma precīzu novērtējumu. Atkarībā no mainīgā veida tiek izdalītas divas attālumu mēru pamatgrupas: mēri mainīgajiem, kas pieder metriskajai skalai<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985.</ref> un mēri bināriem mainīgajiem.

sentences: {{Commonscat|Birds of Europe|Eiropas putni}}

sentences: '''Viroterapija''' ({{val|la|virus}} — 'inde'; {{val|el|Θεραπεία}} (''terapeía'') — 'ārstēšana, dziedēšana') ir [[ļaundabīgie audzēji|ļaundabīgo audzēju]] [[bioterapija]]s veids. Viroterapijas metode pamatojas uz [[vīrusi|vīrusu]] selektīvu iedarbību uz audzēja [[šūna|šūnām]], izraisot to bojāeju jeb [[onkolīze|onkolīzi]], praktiski nebojājot veselās šūnas un vienlaikus stimulējot normālu [[imunitāte|imunitāti]] un tās pretreakciju pret audzēju.

sentences: '''Spraudnis''' ({{val|en|Plug-in}})<ref>{{AkadTerm|term=plug-in|lang=EN}}</ref> ir [[datorprogramma]], kas sadarbojas ar citu programmu un papildina tās funkcionalitāti. Kā piemērus var minēt spraudņus, kuri ļauj attēlot noteiktus grafiskos formātus (piemēram, [[Mērogojama vektoru grafika|SVG]], ja [[tīmekļa pārlūkprogramma|pārlūkprogramma]] pati neatbalsta šo formātu), atskaņot [[multivide]]s failus, šifrēt un atšifrēt nosūtītos un saņemtos [[e-pasts|e-pastus]] (piemēram, [[Šifrēšanas tehnika PGP|PGP]]), filtrēt attēlus grafiskajās programmās. Galvenā programma (piemēram, tīmekļa pārlūkprogramma vai e-pasta klients) nodrošina veidu, ka spraudņi var reģistrēt sevi programmā un nosaka datu apmaiņas protokolu starp spraudņiem un pamatprogrammu.

sentences:
'''20. janvāris''' ir gada 20. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 345 dienas (346 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Aļģis]], [[Aļģirds (vīrieša vārds)|Aļģirds]], [[Oļģerts]], [[Orests]]

sentences:
[[Kategorija:Videospēles pēc platformas]]
[[Kategorija:Apple]]

sentences:
{{jāuzlabo|Lietuvas ģeogrāfiskie nosaukumi, pareizrakstība}}
{{ievads+}}
[[Image:Lithuania-roads-(E) v2.png|thumb|250 px|Maģistrālie autoceļi Lietuvā.]]
[[Image:Lithuania-roads-(TEN).png|thumb|250 px|Lietuvas autoceļi TEN-T tīklā.]]
Šajā rakstā vienkopus pārskatāma [[Lietuva]]s transporta infrastruktūra.

sentences: '''Ziemeļāzija''' ir [[Āzija]]s ziemeļdaļas [[reģions]], kas atrodas [[Āzija]]s [[ziemeļi|ziemeļos]] un aizņem 14 000 000 km2 lielu [[platība|platību]]. To veido divas daļas: reģiona rietumos ir [[Sibīrija]], bet austrumu daļu sauc par [[Tālie Austrumi|Tālajiem Austrumiem]].

sentences: '''Vielas daudzums''' ir daļiņu ([[atoms|atomu]], [[molekula|molekulu]], [[jons|jonu]], [[brīvais radikālis|brīvo radikāļu]]) skaits.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Ādlers
|          vārds_orig = ''Alfred Adler''
|              attēls = Alfred Adler1.png
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1870
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = {{Vieta|Austroungārija|Vīne}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1937
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = {{Vieta|Skotija|Aberdīna}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[austrieši|austrietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Vīne]]s Universitāte
|             zinātne = [[psihiatrija]], [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[individuālā psiholoģija|individuālās psiholoģijas]] pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Alfrēds Ādlers''' ({{val|de|Alfred Adler}}; dzimis 1870. gada 7. februārī [[Vīne|Vīnē]] (Rūdolfsheimā), miris 1937. gada 28. maijā [[Aberdīna|Aberdīnā]]) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes [[Austrija|austriešu]] psihologs, psihoanalītiķis un ārsts, [[individuālā psiholoģija|individuālās psiholoģijas]] pamatlicējs.

sentences:
'''ISO 8601''' ir starptautisks standarts [[datums|datuma]] un [[laiks|laika]] pierakstam, ko izdevusi [[Starptautiskā standartu organizācija]] (''International Organization for Standardization'', ''ISO''). Oficiāli standarts ir nosaukts par "''Data elements and interchange formats — Information interchange — Representation of dates and times''" ("Datu elementi un apmaiņas standarti — informācijas apmaiņa - datumu un laika attēlojums"). Galvenā ''ISO 8601'' standarta īpašība ir datuma un laika pieraksts, kurā vērtības tiek pierakstītas secībā no svarīgākā uz mazsvarīgāko jeb no lielākā (gads) uz mazāko (sekunde).
{| class="infobox" style="text-align: center; width: 25em"
| Piemēra datums:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}}'''</big>
|-
| Piemērs ar atdalītu datumu un laiku [[UTC]]:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}} {{CURRENTTIME}}Z'''</big>
|-
| Piemērs ar apvienotu datumu un laiku [[UTC]]:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}}T{{CURRENTTIME}}Z'''</big><!--
|-
| Piemērs ar nedēļas numuru:
|-
| <big>'''{{ISOWEEKDATE}}'''</big> -->
|}

sentences: '''Skaļrunis''' jeb '''reproduktors''' ir elektroakustiska [[ierīce]], kas [[elektriskais signāls|elektriskā signāla]] enerģiju pārveido [[skaņas svārstības|akustisko svārstību]] enerģijā un izplata to apkārtējā telpā [[skaņa]]s frekvenču diapazonā (no 20 līdz {{nobr|20 000}} [[hercs|Hz]]). Skaļruņi parasti tiek ievietoti '''skandās''' jeb '''akustiskajās sistēmās''' (sarunvalodā — '''tumbās''') — [[kaste|kastveida]] konstrukcijās, tādēļ nereti šie termini tiek lietoti kā [[sinonīms|sinonīmi]]. Skaļruņi atrodas dažādās elektriskās ierīcēs, piemēram, [[televizors|televizoros]], [[personālais dators|personālajos datoros]] un [[radiouztvērējs|radiouztvērējos]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Tropidophora fimbriata shell.jpg
| att_nosaukums   = ''Tropidophora fimbriata'', 1846. gada zīmējums
| att_izmērs      = 200px
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| virstips        = Lophotrochozoa
| virstips_lv     = Spirālveidīgie
| tips            = Mollusca
| tips_lv         = Gliemji
| klase           = Gastropoda
| klase_lv        = Gliemeži
| apakšklase      = Orthogastropoda
| dzimta          = Pomatiidae
| ģints           = Tropidophora
| suga            = Tropidophora fimbriata
| binomial        = <small>([[Jean-Baptiste Lamarck|Lamarck]], 1822)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Tropidophora fimbriata''''' ir ''[[Tropidophora]]'' [[ģints (bioloģija)|ģints]] [[gliemeži|gliemezis]], kas pieder ''[[Pomatiidae]]'' [[dzimta (bioloģija)|dzimtai]].<ref>[http://zipcodezoo.com/Animals/T/Tropidophora_fimbriata/ ZipcodeZoo Taxonomy Tropidophora fimbriata]{{Novecojusi saite}}</ref> [[Endēms]] [[Maskarēnu salas|Maskarēnu salām]].

sentences:
{{cita nozīme|organisko savienojumu klasi|pazīstamāko ēteri|dietilēteris}}
'''Ēteri''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kas satur '''ētera grupu''' — skābekļa [[atoms|atomu]], kas ir savienots ar divām [[alkilgrupa|alkilgrupām]]. Ēteru vispārīgā formula ir R1OR2. Ja savienojums satur tikai alkil- vai aril- grupas, tad to sauc par attiecīgu R1R2 ēteri (piemēram, dietilēteris (Et-O-Et), metiletilēteris (CH3-O-Et)), ja savienojums satur arī kādas citas funkcionālās grupas, tad lieto nosaukumu -'''oksi'''-, (piemēram, met'''oksi'''etanols (CH3-O-CH2CH2-OH, [[metilcelosolvs]])). Mazmolekulārie ēteri parasti ir relatīvi viegli [[gaistoša viela|gaistošas vielas]]. Starp ēteru molekulām neveidojas [[ūdeņraža saite]]s, tāpēc tiem ir relatīvi zemas [[viršanas temperatūra]]s un tie ir hidrofobāki par [[spirti]]em, [[amīdi]]em un [[esteri]]em ar līdzīgu molekulmasu.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1208. gada Sēlpils aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika uz austrumiem no Kokneses (kartē - ''Kokenhusen'').
|date=[[1208]]. gads
|place= [[Sēlpils pilskalns|Sēlpils]]
|result=Sēļu pils padošanās un miera līgums ar krustnešiem
|combatant1='''[[Sēlpils pilskalns|Sēlpils]] [[sēļi]]'''
|combatant2='''[[krustneši|Vācu krustneši]]
 [[Zobenbrāļu ordenis]]
 [[līvi]] un [[letgaļi]]'''
|commander1=
|commander2=[[Daugavgrīvas klostera abati|Daugavgrīvas abats]] [[Teoderihs no Turaidas]],
prāvests Engelberts
|strength1=
|strength2=
|casualties1=vairāki nogalinātie
|casualties2=
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-lizīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H14N2O2
|molmasa=146,19
|blīvums=
|kušanas temperatūra=224 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra= —
|izoelektriskais punkts=9,74
}}
'''Lizīns''' ('''''Lys''''', 2,6-diaminoheksānskābe, ''d''-α,ε-diaminokapronskābe, C6H14N2O2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Adatu vai heksagonālu plāksnīšu veida kristāli no ūdens. Lizīns ir izteikti bāziska aminoskābe.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Kuzey Kıbrıs Türk Cumhuriyeti''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Ziemeļu Kipras Turku Republika
|            valsts_nosaukums = Turkish Republic of Northern Cyprus
|               karoga_attēls = Flag of the Turkish Republic of Northern Cyprus.svg
|            karoga_nosaukums = Ziemeļkipras karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Turkish Republic of Northern Cyprus.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ziemeļkipras ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[İstiklâl Marşı]]'' ([[Turku valoda|turku]])
''Neatkarības maršs''
|               kartes_attēls = Northern Cyprus in its region (de-facto).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Nikosija|Lefkoša]] (Nikosija)
| latd=35 | latm=10 | latNS=N | longd=33 | longm=22 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Turku valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra valsts iekārta|Parlamentāra]], [[Demokrātiska valsts iekārta|demokrātiska]] [[republika]]{{smallsup|1}}
|        valsts_galvas_tituls = [[Ziemeļu Kipras Turku Republikas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Ersins Tatars]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Ziemeļu Kipras Turku Republikas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 =[[Faiz Sucuoğlu]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]] (''[[de facto]]'')
|         neatkarības_piezīme = no [[Kipra]]s
|        neatkarības_notikums = Proklamēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1983|11|15}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 3.355
|               platība_rangs = 167
|              procenti_ūdens = 2.7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2021. gads|2021]].
|          iedzīvotāju_skaits =382 836[<ref>{{Web kaynağı | başlık = KKTC İstatistik Ofisi Başkanı KKTC Nüfusunu Açıkladı | url = https://www.yenicaggazetesi.com.tr/kktcnin-nufusu-aciklandi-326782h.htm | yayıncı = Yeniçağ Gazetesi | erişimtarihi = 20 Nisan 2021 | tarih = 6 Ocak 2021 | arşivengelli = evet}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 86
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 122
|                     IKP_PPP = USD 4.234 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2018
|               IKP_PPP_rangs = 90
|          IKP_PPP_per_capita = USD 14.942
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 93
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunā Turcijas lira]]
|                valūtas_kods = TRY
|                  laika_zona = EET
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = EEST
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = .nc.tr
|              tālsarunu_kods = 90-392
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 = {{PDFlink|[http://nufussayimi.devplan.org/population%20%20and%20housing%20%20census.pdf The press statement of Prime Minister Ferdi Sabit Soyer on the tentative results of 2006 population and housing census (5 May 2006)]|88.8 [[Kibibyte|KiB]]}} Nüfus ve Konut Sayimi.
|                    piezīme2 = ZKTR ir atzinusi tikai [[Turcija]].
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}

sentences: '''Skalva''' jeb '''Skalava''' ({{val-la|Schalavonia}}, {{val-de|Schalowe}}) bija [[rietumbalti|rietumbaltu]] [[Skalvji|skalvju]] apdzīvota [[teritorija]] [[Nemuna]]s lejtecē. Pēc [[Pēteris no Duisburgas|Pētera no Duisburgas]] hronikas ziņām Skalva bija viena no [[Prūsija]]s zemēm. Skalvji, kuru kultūra pēc arheoloģiskā materiāla tuvāka [[kurši]]em, dzīvoja līdzās [[kurši]]em, [[žemaiši]]em, [[jātvingi]]em un [[prūši]]em Nemunas pietekas [[Jūra (upe)|Jūras]] baseinā.

sentences: '''DNS reparācija''' ir attiecināma uz vairāku procesu kopumu, kad [[šūna]] identificē un izlabo bojājumus [[DNS]] molekulās, kurās ir iekodēts tā [[genoms]]. Vienā [[cilvēks|cilvēka]] šūnā vienas [[diena]]s laikā ir līdz vienam miljonam šādu bojājumu.<ref name="lodish">Lodish H, Berk A, Matsudaira P, Kaiser CA, Krieger M, Scott MP, Zipursky SL, Darnell J. (2004). Molecular Biology of the Cell, p963. WH Freeman: New York, NY. 5th ed.</ref> Šos bojājumus izraisa gan normālas [[vielmaiņa]]s aktivitātes, gan ārēji faktori, kā [[ultravioletais starojums]] un [[radiācija]].

sentences:
s ir tipiski gaļēdāji. Katru dienu lauva apēd apmēram 7 kg [[gaļa]]s]]
'''Gaļēdāji''' ir [[suga]]s, kas ikdienā pamatā pārtiek no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] izcelsmes barības, medījot vai izmantojot citu [[plēsējs|plēsēju]] medījumu.<ref>Nutrient Requirements: Carnivores. Duane E. Ullrey. Encyclopedia of Animal Science.</ref> Medījums var būt [[bezmugurkaulnieki]], [[zivis]], [[rāpuļi]], [[putni]] un [[zīdītāji]]. [[latīņu valoda|Latīņu valodā]] gaļēdājs ir ''carnivora''. ''Carne'' nozīmē gaļa, ''vorare'' — apēst.

sentences: '''Zemes diena''' ir diena, kurā visā pasaulē notiek dažādi pasākumi, lai palielinātu cilvēku informētību un izpratni par [[Zeme]]s dabisko vidi. Sākotnēji Zemes diena tika atzīmēta [[pavasaris|pavasara]] ekvinokcijā ap 20. martu, taču pašlaik tā tiek atzīmēta 22. aprīlī vairāk nekā 193 valstīs katru gadu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://earthday.org/countries |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|04|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100315055335/http://www.earthday.org/countries |archivedate={{dat|2010|03|15||bez}} }}</ref> 2009. gadā [[Apvienoto Nāciju Organizācija]] 22. aprīli noteica par Starptautisko Zemes dienu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm |title=General Assembly Proclaims 22 April 'International Mother Earth Day' Adopting By Consensus Bolivia-Led Resolution |publisher=United Nations |date=2009-04-22 |accessdate=2011-04-22 |archive-date=2011-09-10 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110910084805/http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm }}</ref> Zemes dienas idejas un koncepcijas autors ir Džons Makonels, kas par to paziņoja 1969. gadā notikušajā [[UNESCO]] konferencē [[Sanfrancisko]], ASV.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hjū Glāss
|     vārds_orig = ''Hugh Glass''
|         attēls = Hugh Glass Illustration.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Hjū Glāsam uzbrūk grizlilācis, nezināma autora zīmējums no agrīna Amerikas preses izdevuma.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1783
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Pensilvānija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = ASV (mūsdienās apmēram pie [[Vilistona]]s, [[Ziemeļdakota|Ziemeļdakotā]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = amerikānis
|        tautība = [[skots]]-[[īrs]]
|   nodarbošanās = mednieks, pavadonis, pētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Hjū Glāss''' ({{val|en|Hugh Glass}}, dzimis [[1783. gads|1783. gadā]], miris [[1833. gads|1833. gadā]])<ref name=Herald>{{Tīmekļa atsauce|last1=Keys|first1=Jim|title=Hugh Glass: Mountain Man|url=http://www.thehistoryherald.com/Articles/American-History/Civil-War-American-Indian-Wars-Pioneers-1801-1900/hugh-glass-mountain-man|website=The History Herald|accessdate=23 January 2016}}</ref><ref name=MontanaStd>{{Tīmekļa atsauce|title=Hugh Glass, mountain man: ‘Revenant’ tale intertwines with Montana history|url=http://mtstandard.com/news/local/the-real-hugh-glass-film-follows-famous-mountain-man-who/article_38068183-8b03-5e71-b3d6-ca94e5b20511.html|website=The Montana Standard|accessdate=23 January 2016}}</ref><ref name=WLizardC>{{Tīmekļa atsauce|title=Biographical Notes: Hugh Glass|url=http://www.inn-california.com/articles/biographic/hughglass.html|website=Wandering Lizard California|accessdate=23 January 2016|archiveurl=https://web.archive.org/web/20060508142155/http://www.inn-california.com/Articles/biographic/hughglass.html|archivedate={{dat|2006|05|08||bez}}}}</ref> bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] mednieks, medību pavadonis, [[Slazds|slazdu]] licējs un pētnieks. Dzimis [[Pensilvānija|Pensilvānijā]], [[skoti|skotu]]-[[īri|īru]] ieceļotāju ģimenē. Glāss pētīja [[Misūri (upe)|Misūri upes]] augšteci un [[Plate (upe)|Plates upi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Hugh Glass: American frontiersman Biography|url=http://global.britannica.com/biography/Hugh-Glass/hugh-glass-mountain-man|website=Britannica|accessdate=25 February 2016}}</ref> Atpazīstamību Glāss iemantoja ar savu neticamo izdzīvošanu pēc tam, kad viņš bija smagi cietis no [[grizlilācis|grizlilāča]] uzbrukuma, un viņa ceļa biedri viņu bija atstājuši mežā nomirt, pārliecināti, ka viņam nav nekādu izredžu izdzīvot.

sentences:
{{Apbalvojuma infokaste
| name           = Berlīnes starptautiskais kinofestivāls
| current_awards = "Zelta lācis", "Sudraba lācis"
| image          =
| imagesize      =
| alt            =
| caption        =
| description    = sasniegumiem kinomākslā
| sponsor        =
| presenter      =
| host           =
| date           =
| location       = [[Berlīne]]
| country        = [[Vācija]]
| reward         =
| year           = 1951. gadā
| year2          = 2021. gadā
| holder         =
| website        = {{URL|https://www.berlinale.de/en/home.html}}
| network        =
| runtime        =
| ratings        =
| producer       =
| director       =
| image2         =
| image2size     =
| alt2           =
| caption2       =
| previous       =
| main           =
| next           =
}}
'''Berlīnes starptautiskais kinofestivāls''' ({{val|de|Internationale Filmfestspiele Berlin}}) jeb '''Berlināle''' ir viens no svarīgākajiem [[kinofestivāls|kinofestivāliem]] pasaulē, kuru pavada preses pasākumi [[Berlīne|Berlīnē]].<ref>[http://news.bbc.co.uk/2/hi/entertainment/6371893.stm Ķīnas filma iegūst Berlīnes galveno balvu], BBC News {{en ikona}}</ref> Pirmo reizi festivāls norisinājās 1951. gadā [[Rietumberlīne|Rietumberlīnē]]. Mūsdienās tas ir kļuvis par visapmeklēto filmu festivālu pasaulē ar vairāk kā 270 000 pārdotām biļetēm un 450 000 apmeklējumiem.<ref>[http://www.filmfestivals.com/htm/recap2000/statistics.html Visapmeklētākie kinofestivāli] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120118214723/http://www.filmfestivals.com/htm/recap2000/statistics.html |date={{dat|2012|01|18||bez}} }}, filmfestivals.com {{en ikona}}</ref> Festivālā tiek izrādītas līdz pat 400 filmām, aptuveni 20 filmas sacenšas par festivāla galvenajām balvām "Zelta lāci" un "Sudraba lāci". Kopš 2001. gada Berlīnes starptautiskā kinofestivāla režisors bija [[Dīters Kosliks]].<ref>[http://www.imdb.com/name/nm0467301/ Dīters Kosliks], IMDb profils {{en ikona}}</ref> No 2018. gada jūnija kinofestivāla mākslinieciskais vadītājs ir [[Karlo Čatrians]].

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds_orig = ''Владимир Андреевич Аронет''
| dz_dat_alt = {{dat|1896|08|29}}
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis}}
| m_dat_alt = {{dat|1944|12|13}}
| m_vieta = {{vieta|PSRS}}
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[brigādes komandieris]] (1936)
|  dienesta_laiks = 1916—1937
|          valsts = {{flaga|Russian Empire}} [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = [[Krievijas Impērijas armija]]
[[Sarkanā armija]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība = M. Frunzes Kara akadēmija (1936)
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
| attēls = Attēls:Voldemārs Aronietis.jpg
| att_izmērs = 170px
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Čūsknesis
| abbreviation = Oph
| name_latin = Ophiuchus
| RA = 17
| dec = 0
| areatotal = 948
| arearank = 11. vieta
| numbermainstars = 10
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 8
| brighteststarname = Ras-Alhague
| starmagnitude = 2,1
| neareststarname = Bārnarda zvaigzne
| stardistance = 5,96
| numbermessierobjects = 7
| meteorshowers =
| bordering = [[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija jodīda kristālrežģis

Pulverveida kālija jodīds
|       citi nosaukumi = jodkālijs
|           CAS numurs = 7681-11-0
|      ķīmiskā formula = KI
|              molmasa = 166
|              blīvums = 3130
|  kušanas temperatūra = 954K (681 °C)
| viršanas temperatūra = 1603K (1330 °C)
| šķīdība ūdenī        = 128g/100ml (6 °C)
140g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija jodīds''' (KI) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[jodūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. To lieto jodēšanai, jo tas ir relatīvi nestabils un ir mazāk higroskopisks kā [[nātrija jodīds]]. Gaisa [[skābeklis|skābekļa]] iedarbībā kālija jodīds ar laiku kļūst dzeltenīgs, jo izdalās brīvs jods.

sentences:
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums            = Piedņestras rublis
|valūtas nosaukums cit val    = rublă transnistreană {{ro ikona}}
приднестровский рубль {{ru ikona}}
придністровський рубль {{uk ikona}}
|attēls 1                     = Transnistrian ruble notes.jpg
|attēla paraksts 1            = 2007. gadā izdotās Piedņestras rubļa banknotes
|attēla fons 1                =
|attēls 2                     =
|attēla platums 1             =200px
|attēla paraksts 2            =
|attēla fons 2                =
|attēla platums 2             =
|iso kods                     =
|neoficiāli lieto             =
|oficiāli lieto               = {{flagicon image|Flag of Transnistria (state).svg}} [[Piedņestra|Piedņestrā]]
|inflācijas līmenis           = 10.83%
|inflācijas avota datums      =
|inflācijas metode            = {{Citation | url = http://pridnestrovie.net/inflation2005-2006.html | year = 2006 | title = Pridnestrovie | contribution = Inflation | accessdate = {{dat|2019|03|27||bez}} | archivedate = {{dat|2019|03|27||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20190327164943/http://pridnestrovie.net/inflation2005-2006.html }}
|subvienības attiecība        = 1/100
|subvienības nosaukums        = kapeika (''копейка'', ''copeică'')
|valūtas simbols              = [[File:Pridnestrovie ruble sign.svg|20px]] (izplatīts arī руб un р)
|subvienības simbols          =
|iesauka                      =
|subvienības iesauka          =
|daudzskaitlis                =
|subvienības daudzsk          =
|daudzskaitlis slāvu          =
|nav daudzskaitļa             =
|monētas                      = 1, 5, 10, 25, 50 kapeikas un 1, 3, 5, 10 rubļi
|monētu raksts                =
|bieži liet monētas           =
|reti liet monētas            =
|banknotes                    = 1, 5, 10, 25, 50, 100, 200, 500 rubļi
|banknošu raksts              =
|bieži liet banknotes         =
|reti liet banknotes          =
|izdevēja iestāde             = [[Piedņestras Republikas banka]]
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības        =
|infokastes paraksts          =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|evanģelistu|Marks (nozīmju atdalīšana)|Marks}}
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Evaņģēlists Marks
|      dzimšanas datums =
|          nāves datums =
|        piemiņas diena = 25. aprīlis (Rietumu kristietība)
|                  godā =
|                attēls = Jose leonardo-san marcos.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Kirēna|Kirēnā]], [[Ziemeļāfrika]]
|           nāves vieta =
|             nosaukums = Evaņģēlists, moceklis
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Псковская Республика''<br/>''Pskovskaya Respublika''
|nosaukums_latv_val  = Pleskavas Republika
|sugasvārds          = Republika
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Austrumeiropa
|valsts              = Krievija, Igaunija
|laikmets            = Viduslaiki
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = Jaukta tipa valdība
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1348
|gads_beigas         = 1510
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              = Bolotovas līgums
|date_event1         = 1348
|event2              = [[Maskavija]]s iecelts vicekaralis
|date_event2         = 1399
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place before
                             after "event_end"--->
|date_post           =
|
|<!--- Flag navigation: Preceding and succeeding entities p1 to p5 and s1 to
       s5 --->
|p1                  =
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  =
|flag_s1             =
|image_s1            =
|s2                  = Maskavija
|flag_s2             = Знамя Дмитрия Донского со Спасом.svg
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Символ господарства Псковского.png

sentences:
atbalstītā [[Čīles 1973. gada apvērsums|apvērsumā]] pie varas nākušais [[Čīle]]s diktators [[Augusto Pinočets]] spiež roku ASV prezidentam [[Džordžs Herberts Volkers Bušs|Džordžam H. V. Bušam]].]]
'''Amerikāņu [[imperiālisms]]''' ir termins, ko lieto, lai kritiski izteiktos pret [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] īstenoto ārpolitiku un ekonomisko, politisko, militāro un kulturālo ietekmi uz citām valstīm.

sentences:
{{cita nozīme|ogļūdeņražiem|organizāciju|Palestīnas Atbrīvošanas organizācija}}
'''Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži''' ('''PAO''') jeb '''policikliskie arēni''' ir [[ogļūdeņraži]], kuru [[molekula]]s satur divus vai vairākus [[benzols|benzola]] gredzenus.

sentences: '''Tukss''' ({{val|en|Tux}}) ir oficiālais ''[[Linux]]'' talismans.

sentences:
{{Citas nozīmes|rakstnieku un revolucionāru|Jānis Asars|Jānis Asars}}
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Asars
| vārds_orig =
| attēls = Jānis Asars.jpg
| att_izmērs = 175px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1877
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 27
| dz_vieta = [[Kauguru pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1908
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 31
| m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
| dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Pēterpils]], [[Helsinki]]
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms = Avs, Clio, -fa u.c.
| nodarbošanās = žurnālists
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods =
| žanri = literatūrkritika
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi = "Vispārīga pasaules rakstniecības vēsture" (1907)
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Thunderbolt and Lightfoot''
| operators =
| attēls = Thunderbolt and Lightfoot movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Maikls Čimino]]
| producents =
| scenārijs = Maikls Čimino
| aktieri = * [[Klints Īstvuds]]
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Džordžs Kenedijs]]
* [[Džefrijs Lūiss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Thunderbolt and Lightfoot''
| studija = ''The Malpaso Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1974|5|22}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Thunderbolt and Lightfoot''''' ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Čimino]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klints Īstvuds]], [[Džefs Bridžess]], [[Džordžs Kenedijs]] un [[Džefrijs Lūiss]]. Šī ir Čimino pirmā režisētā pilnmetrāžas filma.

sentences:
slavinošs 1938. gada propagandas plakāts]]
'''Staļinisms''' ({{val|ru|сталинизм}}) bija [[marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] ideoloģijas īstenošana [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] [[Josifs Staļins|Josifa Staļina]] valdīšanas laikā no 1927. līdz 1953. gadam. Staļinisma koncepcijā ietilpa [[vienpartijas sistēma]]s izveidošana PSRS, strauja [[industrializācija]], [[sociālisms|sociālisma]] ieviešana, [[kolhozs|kolhozu]] izveidošana, [[personības kults]], kā arī citu valstu [[komunisms|komunistu]] partiju pakļaušana Padomju Savienības interesēm. Pēc Staļina nāves 1953. gadā Padomju Savienībā sākās, tā sauktais, [[Hruščova atkusnis]] un [[destaļinizācija]].

sentences: '''Humors''' ({{val-en|humour}}; no {{val-la|humor}}) ir spēja dzīvē saskatīt, labsirdīgi izteikt un [[māksla|mākslā]] attēlot dzīves pretrunas to smieklīgajās izpausmēs, komiskas īpašības un parādības.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Mākslas zinātnieks [[Nikolajs Černiševskis]] humoru saskatīja kā kritisku un paškritisku spēju saskatīt komiskus trūkumus citos un sevī pašā. Arī mūsdienās šīs traktējums ir viens no populārākajiem. Tas var izpausties gan [[tēlotāja māksla|tēlotāja]], gan arī aktiermākslā, [[mūzika|mūzikā]], [[literatūra|literatūrā]], katrs šīs mākslas veids ienes humora izpratnē jaunu skatījumu un [[nianse]]s.

sentences: '''NURBS''' ir matemātisks modelis, kas lielākoties tiek lietots datorgrafikā, lai radītu un attēlotu līknes vai izliektas virsmas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Ivars Lisners
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1909
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 23
| dz_vieta = [[Līvāni]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1967
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Montrē]], {{SWI}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = žurnālists, spiegs
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
| periods = 1935—1966
| žanri = ceļojumu apraksti, žurnālistika, memuāri
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Polderis'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=71}}</ref> (no {{val|nl|polder}}) ir ar [[dambis|aizsargdambjiem]] norobežota nosusināta platība [[paliene|palienēs]], piejūras [[zemiene|zemienēs]], jūrai atkarotās teritorijās. Veido [[hidroloģija|hidroloģisku]] sistēmu, kura režīmu regulē mākslīgi. T.s. ziemas jeb nepārplūstošie polderi [[pali|palos]] neapplūst, pretēji t.s. vasaras jeb pārplūstošajiem polderiem. Latvijā 1984. gadā bija polderi apm. 40 000 ha platībā. Par polderi sauc arī ar dambjiem vai [[meliorācija]]s grāvjiem norobežotu [[mārša|māršu]] vai mitrāju. Milzīgas polderu platības ir [[Nīderlande|Nīderlandē]].

sentences: '''Metropoles opera''' ({{val|en|Metropolitan Opera, The Met}}) ir operteātris [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[ASV]]. Metropoles operas nams atrodas [[Linkolna centrs|Linkolna centrā]], ar aptuveni 3800 sēdvietām tas ir lielākais operteātra nams pasaulē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Canis latrans walking.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| suga =C. latrans
| suga_lv =Koijots
| binomial =Canis latrans <small>([[Say]], 1823)</small>
| izplatība =

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Parīze
 | official_name            = ''Paris''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Paris - Eiffelturm und Marsfeld2.jpg
 | image_caption            = [[Eifeļa tornis]], kas simbolizē Parīzi
 | image_flag               = Flag of Paris.svg
 | flag_size                = 85px
 | image_shield             = Grandes Armes de Paris.svg
 | shield_size              = 120px
|pushpin_map = France
 | latd  = 48 | latm  = 51 | lats  = 24 | latNS  = N
 | longd = 2 | longm = 21 | longs = 03 | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Francija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Ildefransa]]
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name2        = Parīze
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = ''Lutetia'' ([[Senā Roma|Senās Romas]] laikos)
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = ''Anne Hidalgo''
 | area_footnotes           = <ref>Bez Buloņas un Vinsēnas meža Parīzes platība ir tikai 86,9 km²</ref>
 | area_total_km2           = 105,4
 | area_total_sq_mi         =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | population_footnotes     = <ref name="pop">{{fr ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://www.paris.fr/portail/accueil/Portal.lut?page_id=5427&document_type_id=5&document_id=8717&portlet_id=11661 | title= La population par arrondissement de 1990 à 2009 | date= 2009-01-01 | publisher= Mairie de Paris | accessdate= 2009-07-09 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20081227093057/http://www.paris.fr/portail/accueil/Portal.lut?page_id=5427&document_type_id=5&document_id=8717&portlet_id=11661 | archivedate= 2008-12-27 }}</ref>
 | population_total         = 2249975
 | population_as_of         = 2011
 | population_rank          =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 12223100
 | population_metro         = 13836970
 | population_density       = auto
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 75001-75020, 75116
 | website                  = [http://www.paris.fr/ paris.fr]
 | footnotes                =
}}
'''Parīze''' ({{val|fr|Paris}}; [[IPA]]: {{IPA|[paʁi]}}) ir [[Francija]]s [[galvaspilsēta]] un lielākā [[Francijas pilsētu uzskaitījums|pilsēta valstī]], kā arī [[Ildefransa]]s [[Francijas reģioni|reģiona]] administratīvais centrs un viens no [[Francijas departamenti|valsts departamentiem]]. Parīze atrodas [[Sēna]]s upes krastos valsts ziemeļu daļā. Parīze ir valsts [[politika|politiskais]], [[bizness|biznesa]] un [[kultūra]]s centrs. Parīzes platība ir {{sk|105,4|km²}} (113. lielākā [[Francijas komūnas|Francijas komūna]]). Tajā dzīvo 2,20 miljoni [[iedzīvotāji]],<ref name="pop" /> bet, ja pieskaita arī piepilsētas, tad iedzīvotāju skaits pārsniedz 10 miljonus. Savukārt [[Parīzes metropole]]s iedzīvotāju skaits pārsniedz 12,5 miljonus. Līdz ar to tā ir viena no lielākajām Eiropas pilsētām.<ref name="metropolitan_areas">{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce|url=http://www.world-gazetteer.com/wg.php?x=&men=gcis&lng=en&dat=32&srt=pnan&col=aohdq&va=&pt=a|title="World Metropolitan Areas"|author=Stefan Helders, World Gazetteer|accessdate=2007-01-18|archive-date=2007-10-01|archive-url=https://web.archive.org/web/20071001000616/http://www.world-gazetteer.com/wg.php?x=&men=gcis&lng=en&dat=32&srt=pnan&col=aohdq&va=&pt=a}}</ref>

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Uguns un nakts
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Rainis]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LAT}}
| language         = [[Latviešu valoda|latviešu]]
| series           =
| subject          = [[Lāčplēsis]]
| genre            = [[drāma]]
| publisher        =
| pub_date         = 1905
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             = 9984-36-131-4
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Uguns un nakts"''' ir [[Rainis|Raiņa]] 1905. gadā izdota simboliskā [[luga]]. Tās pamatā ir [[Andrejs Pumpurs|Andreja Pumpura]] [[eposs]] "[[Lāčplēsis (eposs)|Lāčplēsis]]" (1888).<ref>{{cite web |url=http://www.theeuropeanlibrary.org/exhibition-reading-europe/detail.html?id=105630 |title=Reading Europe - The Fire and the Night: an old song in new sounds |language={{en icon}} |publisher=Theeuropeanlibrary.org |date= |accessdate=2015-10-28 |archive-date=2011-11-19 |archive-url=https://web.archive.org/web/20111119230309/http://www.theeuropeanlibrary.org/exhibition-reading-europe/detail.html?id=105630 }}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dinagatas Salas
| official_name = ''Dinagat Islands''
| image_skyline = Dinagat Islands Provincial Capitol.jpg
| imagesize =
| image_caption = Dinagatas Salu provinces kapitolijs
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Dinagat Islands in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Karaga]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 2006
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1036.34
| population_total = 128117
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 10 | latm = 06 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 36 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Sanhosē (Dinagata)|Sanhosē]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 7
| p1 = '''7 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[visaji]], [[surigavieši]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-DIN
| website                  = {{URL|http://dinagatislands.gov.ph/}}
}}
'''Dinagatas Salas''' ({{val|fil|Lalawigan ng Mga Islang Dinagat}}, {{val|en|Province of Dinagat Islands}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Mga Pulo sa Dinagat}}, {{val|sgd|Probinsya nan Mga Puyo nan Dinagat}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Karaga]]s reģionā. Administratīvi dalās 7 municipalitātēs un sīkāk 100 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Sanhosē (Dinagata)|Sanhosē]].

sentences:
[[Kategorija:Trīsciems]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Trīsciems]]

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 38
 | lv  = Trīsdesmit astoņi
}}

sentences:
[[File:Best01.jpg|thumb|Vertikālais vēja tunelis Latvijas paviljonā [[Expo 2010]].]]
'''Vertikālais vēja tunelis''' ir tunelis, kurā tiek radīta augšupejoša gaisa plūsma. Vertikālos vēja tuneļus izmanto [[aerodinamika]]s izpētei, taču to plašākais pielietojums ir [[izpletņlēkšana]]s treniņiem vai atpūtai — [[cilvēks]] var lidot gaisa strūklā, kuras ātrums aptuveni sakrīt ar cilvēka ķermeņa krišanas [[ātrums|ātrumu]] (vidēji 200 km/h).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Equus''
| operators =
| attēls = Equusposter77.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| producents =
| scenārijs = [[Pīters Šefers]]
| aktieri = * [[Ričards Bērtons]]
* [[Pīters Fērts]]
* [[Dženija Egatere]]
* [[Džoana Plauraita]]
* [[Kolins Bleiklijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Equus''
| studija = ''Winkast Film Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|10|14}}
| ilgums = 137 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Equus''''' ir 1977. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska [[drāma]] filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lūmets]], bet scenārija autors [[Pīters Šefers]]. Filma ir balstīta uz Šefera 1973. gada lugu ar tādu pašu nosaukumu. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Bērtons]], [[Pīters Fērts]], [[Dženija Egatere]], [[Džoana Plauraita]] un [[Kolins Bleiklijs]].

sentences:
{{Infobox
|above   = {{{vārds|}}}
|aboveclass =
|image   = {{{attēls|}}}
|abovestyle =

sentences: '''6174''' ir kārtas skaitlis starp skaitļiem 6173 un 6175. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 181E. Šim skaitlim piemīt šādas īpašības:

sentences:
{{infokaste+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lēmums aiziet
| operators =
| attēls = Decision-to-Leave-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija, romantika
| režisors = [[Paks Čanvuks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tana Vei]]
* [[Paks Heils]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''헤어질 결심''
| studija = ''Moho Film''
| montāža =
| izplatītājs = ''CJ Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|2022|6|29|Dienvidkoreja}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{KOR}}
| valoda = * [[Korejiešu valoda|korejiešu]]
* [[Mandarīnu valoda|mandarīnu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12477480/|title=Decision to Leave (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|29||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lēmums aiziet"''' ({{Val|ko|헤어질 결심}}; ''Heojil gyeolsim'') ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Dienvidkoreja]]s ''[[neo-noir]]'' romantiska mistērijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Paks Čanvuks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tana Vei]] un [[Paks Heils]].

sentences: '''25. maijs''' ir gada 145. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (146. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 220 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
'''De Armasa''' var būt:

sentences:
putraimi]]
'''Putraimi''' ir lobīti pārtikas [[grauds|graudi]]. Tie var būt gan veseli graudi, gan skaldīti graudi. Putraimus izmanto dažādu ēdienu gatavošanā. No putraimiem bieži gatavo [[putra]]s. Tie ir svarīga sastāvdaļa dažās desās, piemēram, [[asinsdesa|asinsdesā]].

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Jaunannas pagasts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Henrijs Visendorfs
|     vārds_orig = ''Indriķis Ķiparts''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Paltmales pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1916
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Sanktpēterburga|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|  nodarbošanās  = tirgotājs, uzņēmējs, žurnālists, grāmatizdevējs
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Bakteriofāgi''' jeb fāgi (gr. ''phagos'' - ēst) ir [[vīruss|vīrusi]], kuri inficē tikai [[baktērija]]s. Līdzīgi [[Eikariots|eikariotu]] vīrusiem, tie sastāv no [[Olbaltumviela|proteīnu]] apvalka jeb kapsīdas, kurā ietverta vīrusa ģenētiskā informācija [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] vai [[Ribonukleīnskābe|RNS]] veidā. Bakteriofāgus neatkarīgi viens no otra atklāja [[Frederiks Tvorts]] (Twort) 1915. gadā un [[Fēlikss d’Erells]] (d’Herelle) 1917. gadā. Tāpat kā baktērijas, arī bakteriofāgi ir ļoti plaši izplatīti dabā (augsnē, ūdeņos u.c.).

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 1
|             1. čaula = 1
|              simbols = H
|             atommasa = 1,00794
|   valences elektroni = 1s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ūdeņraža divatomu molekulas uzbūve

Ampula ar 3 [[mililitrs|ml]] ūdeņraža un sevišķi tīra jonizēta ūdeņraža spīdēšana
|  oksidēšanas pakāpes = +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,20
|              blīvums = 0,0899
|  kušanas temperatūra = 14,025 K (-259,14 °C)
| viršanas temperatūra = 20,268 K (-252,87 °C)
}}
'''Ūdeņradis''' ({{val|la|hydrogenium}}) ir [[Elementu periodiskā tabula|periodiskās tabulas]] pirmais [[ķīmiskais elements|elements]]. Šo elementu apzīmē ar '''H''' un tā [[atomskaitlis]] ir 1. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] ūdeņradis ir viegli uzliesmojoša un bezkrāsaina divatomu [[gāze]] bez [[smarža]]s. Tās ķīmiskā formula ir H2. Ūdeņraža [[atommasa]] ir 1,00794 [[grams|g]]/[[mols|mol]]. Tā ir mazākā atommasa no visiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], un tas nozīmē to, ka ūdeņradis ir vieglākais no visiem elementiem. Ūdeņradis vienmēr ir vienvērtīgs. Savienojumos ūdeņradim parasti ir oksidēšanas pakāpe +1, taču dažos savienojumos tā var būt arī -1 (metālu [[hidrīdi|hidrīdos]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Georgs fon Bunge
|     vārds_orig = ''Friedrich Georg von Bunge''
|         attēls = Dr. Friedrich Georg Bunge (ohne Rand).png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1802
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Kijiva]], [[Krievijas impērija]]
({{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1897
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Vīsbādene]], [[Vācijas impērija]]
([[Hesene]], {{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists, tiesībvēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-cisteīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO2S
|molmasa=121,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=240 °C
|viršanas temperatūra= —
|izoelektriskais punkts=5,07
}}
'''Cisteīns''' ('''''Cys''''', ''l'' -2-amino-3-merkaptopropānskābe, ''l'' -β-merkaptoalanīns, C3H7NO2S) ir viena no divām sēru saturošajām [[aminoskābe|aminoskābēm]] (otra ir [[metionīns]]). Daudzās [[olbaltumviela|olbaltumvielās]] starp cisteīna molekulu atlikumiem veidojas saites starp sēra atomiem, kas palielina attiecīgo olbaltumvielu stabilitāti. Cisteīns viegli veido dimēru — [[cistīns|cistīnu]], kas sastāv no diviem cisteīna atlikumiem, kuri saistīti ar disulfīda saiti.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Marija Gūleke
|     vārds_orig = ''Maria Guleke''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1816
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Mazsalaca]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1892
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = tulkotāja
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 70
 | lv  = Septiņdesmit
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Leka
| citvaloda      = nl
| oriģinālnosaukums = Lek
| attēls            = Lek.Nieuwegein.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Leka pie [[Nivegeina]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Nēderreina]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Nive Māsa]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=58 | sāk_plat_s=10 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=05 | sāk_gar_m=21 | sāk_gar_s=08 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=53 | iet_plat_s=23 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=04 | iet_gar_m=37 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{NED}}
| garums            = 62
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Nīderlande#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = ''Batman: The Brave and the Bold''
| show_name_2          =
| bgcolour             =
| color text           =
| image                =
| caption              =
| genre                = [[piedzīvojumu filma]]
| format               =
| creator              =
| developer            = * [[Džeimss Takers]]
* [[Maikls Dželeniks]]
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             = * [[Dīdrihs Baders]]
* [[Korijs Bērtons]]
* [[Džons Dimadžo]]
* [[Vils Freidls]]
* [[Toms Kenijs]]
* [[Džeimss Arnolds Teilors]]
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer = [[Endijs Stormers]]
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{USA}}
| language             = [[Angļu valoda|angļu]]
| num_seasons          = 3
| num_episodes         = 65
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              = 22 minūtes
| company              =
| distributor          =
| channel              = ''[[Cartoon Network]]''
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{Dat|2008|11|14|N|bez}}
| last_aired           = {{Dat|2011|11|18|N|bez}}
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}

sentences: {{Grāmatas infokaste v2|name="Doktora Džekila un mistera Haida dīvainais stāsts"|attēls=Jekyll and Hyde Title.jpg|att_izm=|image_caption="Doktora Džekila un mistera Haida dīvainais stāsts" pirmais izdevums|author=[[Roberts Luiss Stīvensons]]|title_orig=''Strange Case of Dr Jekyll and Mr Hyde''|translator=|illustrator=|cover_artist=|country={{vieta|Apvienotā Karaliste}}|language=[[angļu valoda|angļu]]|series=|subject=|genre=gotika, šausmas|publisher=''Longmans, Green & Co.''|pub_date=1886. gadā|izdota latviski=|media_type=drukāts izdevums|pages=141|isbn=978-0-553-21277-8|oclc=|masa-izmērs=|preceded_by=|followed_by=}}'''"Doktora Džekila un mistera Haida dīvainais stāsts"''' ({{Val|en|Strange Case of Dr Jekyll and Mr Hyde}}) ir [[Gotika|gotiska]] šausmu [[novele]], ko 1886. gadā sarakstījis [[Roberts Luiss Stīvensons]].

sentences: '''Eiropas reģionālo vai mazākumtautību valodu harta''' ir 1992. gadā parakstītā un 1998. gadā spēkā stājusies [[Eiropas Padome]]s konvencija, kuru ratificēja 23 valstis. Hartas dalībvalstīm jāuzņemas vismaz 35 no 98 Hartā paredzētām saistībām; reizi trijos gados tās iesniedz EP ziņojumus par hartas izpildi, kurus izvērtē Ekspertu komiteja; uz šo vērtējumu Ministru komiteja sniedz valstīm rekomendācijas. Hartas ratifikāciju visām EP dalībvalstīm rekomendēja [[Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ECRI/3-General_themes/1-Policy_Recommendations/Recommendation_N3/1-Recommendation_n%B03.asp#TopOfPage |title=ECRI general policy recommendation N° 3 |access-date={{dat|2008|05|19||bez}} |archive-date={{dat|2008|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20080604091628/http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ECRI/3-General_themes/1-Policy_Recommendations/Recommendation_N3/1-Recommendation_n%B03.asp#TopOfPage }}</ref> Latvijai ECRI rekomendēja ratificēt Hartu 2001.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/5-Archives/1-ECRI%27s_work/5-CBC_Second_reports/Latvia_CBC2_lv.pdf |title=Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību Otrais ziņojums par Latviju, 2001 — sk. 2. pkt. |access-date={{dat|2008|05|20||bez}} |archive-date={{dat|2008|11|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20081107123627/http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/5-Archives/1-ECRI%27s_work/5-CBC_Second_reports/Latvia_CBC2_lv.pdf }}</ref> un 2007. ("cik drīz vien iespējams") gados.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ecri/2-country-by-country_approach/latvia/Latvia%203e%20rapport%20-%20cri08-2%20-%20letton.pdf |title=Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību Trešais ziņojums par Latviju, 2007 — sk. 7. pkt. |access-date={{dat|2008|05|16||bez}} |archive-date={{dat|2008|11|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20081107123129/http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ECRI/2-Country-by-country_approach/Latvia/Latvia%203e%20rapport%20-%20cri08-2%20-%20letton.pdf }}</ref> 2007. g. ECRI ziņojuma sagatavošanās laikā Latvijas institūcijas paziņojušas, ka uzskata par neiespējamu šā dokumenta ratificēšanu tuvākajā laikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ecri/2-country-by-country_approach/latvia/Latvia%203e%20rapport%20-%20cri08-2%20-%20letton.pdf |title=Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību Trešais ziņojums par Latviju, 2007 — sk. 4. pkt. |access-date={{dat|2008|05|16||bez}} |archive-date={{dat|2008|11|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20081107123129/http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ECRI/2-Country-by-country_approach/Latvia/Latvia%203e%20rapport%20-%20cri08-2%20-%20letton.pdf }}</ref>

sentences: '''Surogasija'''<ref>[http://tezaurs.lv/#/sv/surogasija surogasija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/surogasija |date={{dat|2013|02|26||bez}} }} Tēzaurs</ref> ({{val|la|subrogare}}) ir sievietes brīvprātīga bērna iznēsāšana, kas ir apstiprināta ar pirmsgrūtniecības līgumu, ar nolūku pēc bērna piedzimšanas atdot to citai personai vai personām un atteikties no vecāka tiesībām. Bieži surogasija ir saistīta ar atlīdzības saņemšanu par to (komerciālā surogasija). Sievieti, kura dzemdē bērnu, sauc par „surogātmāti”, bet cilvēkus, kuriem bērns tiek atdots, par „potenciālajiem vecākiem”.<ref name="oxfordreference.com">[Cane, P., Conaghan, J. The New Oxford Companion to Low. [tiešsaite] — [atsauce 10.10.2015.]. Pieejams: http://www.oxfordreference.com/view/10.1093/acref/9780199290543.001.0001/acref-9780199290543-e-2139?rskey=YBi040&result=4]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Fall''
| attēls                   = Fall 1997 film cover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Ēriks Šafers]]
| producents               =
* [[Epiphany Pictures]]
* [[Fall Productions]]
| scenārija autors         = Ēriks Šafers
| galvenajās lomās         =
* [[Amanda de Kadeneta]]
* Ēriks Šafers
| mūzika                   = [[Amanda Kravata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|6|20||bez}}
| ilgums                   = 86 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fall-1998-1|title=Fall|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|51,266}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fall.htm|title=Fall (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Fall''''' ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Ēriks Šafers]]. Tāpat filmā galveno lomu atveido [[Amanda de Kadeneta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|6|20||bez}}.

sentences: koncerts ''[[Rod Laver Arena]]'', [[Melburna|Melburnā]], [[Austrālija|Austrālijā]], 2005. gads]]

sentences: '''Romanša dziļvaga''' ir [[okeāns|okeāna]] [[dziļvaga]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Izvietojusies [[ekvators|ekvatora]] rajonā starp [[Āfrika|Āfriku]] un [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]]. Trešā dziļākā vieta (7730 m) Atlantijas okeānā pēc [[Puertoriko dziļvaga]]s un [[Dienvidsendviču dziļvaga]]s. Tā ir ap 300 km gara un līdz 19 km plata un atdala divas [[Vidusatlantijas grēda]]s daļas — [[Ziemeļatlantijas grēda|Ziemeļatlantijas grēdu]] un [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]].<ref>{{PZT|604}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Klains''' var būt:

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    = [[File:Muslim Schoolboys - Chittagong - Bangladesh (13058130525).jpg|200px|Bengāļu skolēni ostas pilsētā [[Čitagonga|Čitagongā]].]]
| paraksts  = Bengāļu skolēni ostas pilsētā [[Čitagonga|Čitagongā]]
| tauta     = Bengāļi
| skaits    = 250—300 miljoni
| vieta     = {{BAN}} 162,9 miljoni
{{IND}} 91,9 miljoni
{{PAK}} 2 miljoni
{{SAU}} 1,3 miljoni
{{UAE}} 1,08 miljoni
| valoda    = [[bengāļu valoda]]
| reliģija  = [[islāms]], [[hinduisms]]
| grupas    =
| radi      =
}}

sentences: , [[Ņūmeksika]]s štatā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].]]

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Krustpils—Jēkabpils tilts
|nosauk oriģinālval   =
|attēls               = Krustpils - Jēkabpils tilts1.jpg
|attēla paraksts      = Tilts, raugoties no [[Jēkabpils]] puses ar tuneli Krasta (tagad Pļaviņu) ielā, kas ir saglabājies līdz mūsdienām
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = Autotransports, [[dzelzceļš|dzelzceļa]] satiksme
|šķērso               = [[Daugava]]
|atrašanās vieta      = [[Jēkabpils]] un [[Krustpils]], [[Latvija]]
|apkalpo              = Latvijas Dzelzceļu virsvalde
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            = tērauds
|posmu skaits         = 3
|balstu skaits        = 4
|posma garums         = 81 m
|garums               = 279 m
|platums              =
|augstums             = 30 m
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          =  no [[1933]]. līdz [[1936]]. gadam
|atklāts              = [[1936]]. gada [[16. novembris]]
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       = [[1962]]. gada rudens
|sabruka              = [[1944]]. gada 7.—8. augusts (uzspridzināts)
|tika nojaukts        =
|izmaksas             = {{nobr|2 262 000 Ls}}
|koordinātas          = {{coord|56|29|58|N|25|52|42|E|type:landmark}}
}}{{Vairāki attēli
| align     = right
| direction = vertical
| width     = 250
| image1    = Krustpils-Jēkabpils vecais tilts.jpg
| caption1  = Skats no Jēkabpils uz tiltu pāri [[Daugava]]i
| image2    = Krustpils -Jēkabpils tilts2.jpg
| caption2  = Skats no [[Jēkabpils]] puses uz pilsētu un tiltu, pa kuru dodas vilciens
| image3    = Krustpils.jpg
| caption3  = Skats uz [[Krustpils|Krustpili]] un kuģīti, kas pārvadāja pasažierus starp abām pilsētām, kamēr nebija uzbūvēts tilts
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Coronaviridae
|           attēls = Vis2.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Koronavīrusu uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = {{ubl|[[koronavīrusu apakšdzimta]] (''Orthocoronavirinae'')|[[letovīrusu apakšdzimta]] (''Letovirinae'')}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
]]
'''Lezginka''' ({{val|lez|Лезги кьуьл}}, {{val|ru|Лезги́нка}}) ir populāra dažādu [[Kaukāzs|Kaukāza]] [[Etniskā grupa|etnisko grupu]] [[deja]], ko mēdz dejot [[lezgīni]] un citas tautas [[Dagestāna|Dagestānā]], kā [[azerbaidžāņi]], [[gruzīni]], [[osetīni]], [[adigi]], arī [[armēņi]] un [[inguši]], [[čečeni]] un [[Karačaja-Čerkesija|karačajieši]]. Izplatīta kļūda ir šo deju attiecināt tikai uz lezgīniem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Microsoft Word''
| logo = Microsoft Office Word (2018–present).svg
| screenshot = Microsoft Word on Windows 8.png{{!}}border
| caption = ''Microsoft Office Word'' 2013 [[Windows 8]] operētājsistēmā
| developer = ''[[Microsoft]]''
|latest release version = 15.0.4517.1509<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://support.microsoft.com/gp/office-2013-click-to-run/en-us |title=About Microsoft Office 2013 Click-to-Run Updates |publisher=Microsoft |date= August 13, 2013 |accessdate=August 15, 2013}}</ref>
|latest release date = <!--Please do not forget to supply a source-->
|operating system = {{Plainlist|
* [[Windows 8]]
* [[Windows RT]]
* [[Windows Server 2012]]
* [[Windows Server 2008 R2]]
* [[Windows 7]]<ref name="sysreq-std">{{tīmekļa atsauce|title=System requirements for Office 2013|url=http://technet.microsoft.com/library/ee624351%28office.15%29.aspx#Overview1|work=[[Microsoft TechNet|TechNet]]|publisher=[[Microsoft]]|accessdate=19 December 2012|at=Office 2013 for Personal Computers--standard system requirements|date=4 December 2012}}</ref>
}}
| platform = [[IA-32]], [[x64]], [[ARM architecture|ARM]]
| genre = Teksta procesors
| license =
| website = {{URL|office.microsoft.com/lv-lv/word/}}
}}
'''''Microsoft Word''''' ir [[teksta procesors]], ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tas pirmoreiz tika izlaists 1983. gadā ar nosaukumu ''Multi-Tool Word'' ''Xenix'' sistēmām.<ref name="PCHistory">{{grāmatas atsauce|first=Roy|last=A. Allen|title=A History of the Personal Computer: The People and the Technology|year=2001|month=October|publisher=Allan Publishing|edition=1st edition|isbn=978-0-9689108-0-1|url=http://www.archive.org/details/A_History_of_the_Personal_Computer|chapter=Chapter 12: Microsoft in the 1980's|chapterurl=http://www.archive.org/download/A_History_of_the_Personal_Computer/eBook12.pdf|pages=12/25–12/26|accessdate=2010-11-07}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|title=Microsoft Office online, Getting to know you...again: The Ribbon|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100723143749/http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|archivedate={{dat|2010|07|23||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|title=The history of branding, Microsoft history|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090528002301/http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|archivedate={{dat|2009|05|28||bez}}}}</ref> Turpmākās versijas vēlāk tikušas rakstītas vairākām citām platformām, tai skaitā [[IBM PC]] [[DOS]] (1983), ''[[Apple Macintosh]]'' (1985), AT&T [[3B1|Unix PC]] (1985), ''[[Atari ST]]'' (1988), [[SCO OpenServer|SCO UNIX]] (1994), [[OS/2]] (1992) un ''[[Windows]]'' (1989). ''Word'' komerciālā versija ir pieejama gan kā atsevišķs produkts, gan kopā ar citām lietotojumprogrammatūrām ''[[Microsoft Office]]'', ''[[Windows RT]]''. Ir pieejama arī bezmaksas ''Word'' programmatūra, tomēr tajā ir mazāk iespēju.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Gardara
| native_name    =  ''Garðar''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Igaliku_Ruinen.JPG
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Gardaras katedrāles drupas
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 60.9871 | latNS  = N
| longd = 45.4229 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Igaliku]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 12. gadsimts
| abandoned      = 15. gadsimts
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1830. gada
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kujatā Grenlande: skandināvu un inuītu lauksaimniecība ledus vairoga malā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2017 <small>(41. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1536 1536]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DEN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Gardara''' ({{val|dk|Garðar}}) bija [[Grenlande]]s [[vikingi|vikingu]] bīskapa rezidence salas galējos dienvidos. Mūsdienās arheoloģiskais piemineklis atrodas [[Igaliku]] apdzīvotajā vietā.

sentences: '''Lodveida zibens''' ir spīdošs, lodveida formas atmosfērā sastopama elektriska dabas [[parādība]], kas dažu desmitu sekunžu vai dažu minūšu laikā izlādējas. Tas ir viens no [[zibens]] veidiem. Negaisa [[mākoņi|mākoņos]] tas novērots līdz 100 reižu biežāk nekā [[Zeme]]s tuvumā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences: Vielas '''laušanas koeficients''' ('''refrakcijas indekss''') ir skaitlisks koeficients, kas rāda, cik reižu samazinās [[gaismas ātrums]] (''v'') vielā attiecībā pret šī paša viļņa ātrumu [[vakuums|vakuumā]] — [[gaisma]]s ātrumu ''c''. Parasti laušanas koeficientu apzīmē ar simbolu ''n'' un to aprēķina pēc formulas:

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Tarlaka
| official_name = ''Tarlac''
| image_skyline = Capas Tarlac May 2018 (42450722332).jpg
| imagesize =
| image_caption = Kapasas piemiņas memoriāls [[Bataanas Nāves maršs|Bataanas Nāves marša]] galapunktā
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Tarlac in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Centrālā Lusona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1873
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3053.6
| population_total = 1503456
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =15 | latm = 30 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 30 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Tarlaka (pilsēta)|Tarlaka]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 13
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Tarlaka (pilsēta)|Tarlaka]]
| p3 = '''17 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[pampangi]], [[pangasini]], [[iloki]], [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-TAR
| website                  = {{URL|https://tarlac.gov.ph/}}
}}
'''Tarlaka''' ({{val|fil|Lalawigan ng Tarlac}}, {{val|en|Province of Tarlac}}, {{val|pam|Lalawigan ning Tarlac}}, {{val|pag|Probinsia na Tarlac}}, {{val|ilo|Probinsia ti Tarlac}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Centrālā Lusona|Centrālās Lusonas]] reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 17 municipalitātēs un sīkāk 511 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Tarlaka (pilsēta)|Tarlaka]]. Provincē jaukts iedzīvotāju sastāvs, to apdzīvo [[pampangi]], [[pangasini]], [[iloki]] un [[tagali]].

sentences:
{{cita nozīme|medicīnas nozari|botānikas apakšdisciplīnu|Algoloģija (botānika)}}
'''Algoloģija''' ([[grieķu valoda|gr.]] ''algos'' — sāpes, ''logos'' — mācība) — [[medicīna]]s nozare, kas pēta asas un hroniskas [[sāpes]], to [[patofizioloģija|patofizioloģiju]], [[nocicepcija]]s un [[antinocicepcija]]s sistēmas, sāpju mazināšanas metodes, t.i. [[pretsāpju terapija|pretsāpju terapiju]], [[analgētiķi|analgētiķus]] un to darbības mehanismus.

sentences:
'''14. janvāris''' ir 14. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 351 dienas (352 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
Raitis, Raits, Roberta, [[Roberts (personvārds)|Roberts]]

sentences: '''18. jūnijs''' ir gada 169. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (170. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 196 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Čeņs Guančens
|     vārds_orig = ({{val-zh|陈光诚}}, {{zh-p|Chén Guāngchéng}}
|         attēls = Chen_Guangcheng_at_US_Embassy_May_1,_2012.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Liņi]], [[Ķīna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[haņi|haņs]]
|   nodarbošanās = [[Cilvēktiesību aizstāvis]], [[disidents]], [[jurists]]
|        dzimums = Vīrietis
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis
|          vārds_orig = Georg Wilhelm Friedrich Hegel
|              attēls = Hegel portrait by Schlesinger 1831.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1770
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = [[Štutgarte]], [[Virtemberga]]
|              m_gads = 1831
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 14
|             m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[Epistemoloģija]], [[loģika]], [[reliģija]], [[estētika]], [[metafizika]]
|              idejas =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Ribosoma''' ir [[šūnas organoīds]], kas atrodas šūnas [[citoplazma|citoplazmā]] un [[endoplazmatiskais tīkls|endoplazmatiskajā tīklā]] un no [[šūna|šūnā]] esošajām [[aminoskābe|aminoskābēm]] sintezē attiecīgajai šūnai raksturīgo [[olbaltumviela|olbaltumvielu]]. Sintezētās olbaltumvielas nonāk endoplazmatiskā tīkla dobumos, pa kuriem tās tiek transportētas uz [[Goldži komplekss|Goldži kompleksu]]. Vienā šūnā var būt vairāki tūkstoši ribosomu. Ribosomas izmēri var būt no 10 līdz 35 [[nano|n]][[metrs|m]]. Pēc ķīmiskā sastāva ribosoma ir olbaltumvielu (aptuveni 40%) un [[ribonukleīnskābe|ribonukleīnskābju]] (RNS, 60%) savienojums. Ribosomu parasti veido no trim līdz četrām [[Ribonukleīnskābe|RNS]] molekulām un no 40 līdz 80 atšķirīgām olbaltumvielām. Ribosomas sastopamas gan [[Prokarioti|prokariotu]], gan [[Eikarioti|eikariotu]] šūnās. <ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai|first=Erika|publisher=Lielvārds|year=2008|isbn=978-9984-11-272-5|pages=32|last=Nagle}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Daugavpils apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Kalupes pagasts}}

sentences: '''Organisms''' ({{val|el|οργανισμός}}, ''organismós'') [[bioloģija|bioloģijā]] un [[ekoloģija|ekoloģijā]] ir [[dzīvība|dzīva]] būtne, dzīvs ķermenis. Organismu izcelšanās vēl joprojām ir strīdīgs un diskutējams jautājums. Visi organismi tiek dalīti divās lielās organismu kategorijās — [[eikarioti|eikariotos]] un [[prokarioti|prokariotos]]. Tiek uzskatīts, ka prokariotiem var izšķirt divas atšķirīgas sfēras: [[baktērijas]] un [[arheji|arhebaktērijas]], kuras savā starpā nav tuvākas kā ar [[eikarioti]]em. Intervāls starp [[prokarioti]]em un eikariotiem ir plaši aplūkojis galvenās trūkstošās atšķirības [[evolūcija]]s vēsturē. Divi eikariotiskie organoīdi — mitohondriji un hloroplasti parasti tiek uzskatīti par atvasinātiem no endosimbiotiskām baktērijām.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
Par '''Ļaunuma asi''' [[Kosmoloģija|kosmoloģijā]] un [[Astronomija|astronomijā]] sauc [[Reliktstarojums|reliktstarojuma]] anomāliju,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.wikipedia.org/wiki/Axis_of_evil_(cosmology)|title=Axis of evil (cosmology)|website=en.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> ap kuru, iespējams, orientējas Visums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ru.wikipedia.org/wiki/Ось_зла_(астрономия)|title=Ось зла (астрономия)|website=ru.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> Ļaunuma ass kā [[Visums|Visuma]] ass nozīme nav pierādīta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newscientist.com/article/mg23230970-700-cosmic-coincidences-everything-points-in-one-direction/|title=The universe lines up along the 'axis of evil'. Coincidence?|last=|first=|website=NewScientist|access-date=10.07.2021|date=26.10.2016}}</ref> bet, pēc atsevišķu pētījumu datiem un pētnieku teiktā, šāda ass nepastāv.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://naked-science.ru/article/nakedscience/os-zla-kak-strannaya|title=«Ось зла»: как странная аномалия чуть было не подорвала веру в современную космологию|website=Naked Science|access-date=10.07.2021|date=11.03.2017}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
'''Brensons''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Informācija|Teoretikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi]]
[[Kategorija:Datorzinātnieki]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Perdix perdix (Marek Szczepanek).jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|   apakšdzimta = Perdicinae
|apakšdzimta_lv = Irbes
|         ģints = Perdix
|      ģints_lv = Laukirbes
|          suga = Perdix perdix
|       suga_lv = Laukirbe
|      binomial = Perdix perdix <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Laukirbe''' (''Perdix perdix'') ir vidēji liels [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') putns, kas pieder [[laukirbes|laukirbju ģintij]] (''Perdix''). Laukirbei ir 8 pasugas, no kurām viena ir izmirusi.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ World Bird List: Pheasants, partridges, francolins, 2020]</ref> Tradicionāli laukirbe vienmēr ir bijusi medību putns. Šī iemesla dēļ laukirbe ir veiksmīgi introducēta daudzās pasaules vietās. To audzē arī speciālās audzētavās gan [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]], gan [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lubes pagasts
| karte             = Lubes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Lubes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Lubes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Anuži
| platība           = 83,4
| iedzīvotāji       = 520<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 520 / 83.4 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}
'''Lubes pagasts''' ir viena no [[Talsu novads|Talsu novada]] administratīvajām teritorijām [[Roja (upe)|Rojas]] upes abos krastos. Robežojas ar sava novada [[Īves pagasts|Īves]], [[Ārlavas pagasts|Ārlavas]], [[Dundagas pagasts|Dundagas]] un [[Rojas pagasts|Rojas]] pagastiem.

sentences: s gaismas [[spektrs]], bet labajā ir spektrs, kas iegūts no tālas [[galaktiku kopa]]s.]]

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Uganda}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| series           = "[[Radīti skatuvei]]"
| image            = [[File:Glee's Dianna Agron.jpg|245px]]
| caption          = Lomas atveidotāja [[Daiena Egrona]]
| first            = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| creator          = Raiens Mērfijs
Breds Falčuks
Jans Brennans
| portrayer        = [[Daiena Egrona]]
| name             = Kvinna Fabreja
| occupation       = Vidusskolas skolniece
| family           = Rasels Fabrejs (tēvs)
Džūdija Fabreja (māte)
Beta Korkorana (meita)
| significantother = [[Paks (tēls)|Noā "Paks" Pakermans]]
[[Finns Hadsons]]
[[Sems Evanss]]
Džo Harts
| religion         = [[Kristietība]]
| nationality      = [[amerikāņi (nācija)|amerikāniete]]
}}
'''Kvinna Fabreja''' ({{val|en|Quinn Fabray}}; dzimusi '''Lūsija Kvinna Fabreja''' (''Lucy Quinn Fabray'')) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Radīti skatuvei]]" (''Glee''). Viņu attēlo aktrise [[Daiena Egrona]]. Pirmoreiz televīzijā K. Fabreja parādījās seriāla sērijā "Pilot" {{dat|2009|5|19||bez}}. Viņas tēlu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji Raiens Mērfijs, Breds Falčuks un Jans Brennans.

sentences:
}}
{{legend|#CC7662|[[Jaunattīstības valstis]]}}
{{legend|#B9B9B9|Datu nav}}[[Starptautiskais Valūtas fonds|SVF]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=World Economic and Financial Surveys World Economic Outlook Database—WEO Groups and Aggregates Information |url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2020/01/weodata/groups.htm |website=IMF.org |publisher=International Monetary Fund |accessdate=2020. gada 12. maijs}} {{en ikona}}</ref> un [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]]<ref>[http://www.unohrlls.org/en/ldc/related/62/ Least Developed Countries] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110517090756/http://www.unohrlls.org/en/ldc/related/62/ |date=2011. gada 17. maijā }} ([http://unohrlls.org/custom-content/uploads/2018/12/list-of-least-developed-countries-rev1.pdf 2018 list] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191221185727/http://unohrlls.org/custom-content/uploads/2018/12/list-of-least-developed-countries-rev1.pdf |date={{dat|2019|12|21||bez}} }}) {{en ikona}}</ref> klasifikācija]]
'''Attīstītās'''<ref>{{AkadTerm|term=attīstītās%20valstis|lang=LV}}</ref> jeb '''rūpnieciski attīstītās valstis'''<ref>{{AkadTerm|term=rūpnieciski%20attīstīta%20valsts|lang=LV}}</ref> ir pasaules valstu grupa ar augstu [[saimniecība]]s attīstības un dzīves līmeni. Tās ir valstis, kas atbilst vairākiem kritērijiem, piemēram, ir ar augstu [[Iekšzemes kopprodukts|iekšzemes koproduktu]], [[nacionālais kopprodukts|nacionālo kopproduktu]], [[patēriņa cenu indekss|patēriņa cena indeksu]], kā arī citiem rādītājiem. Šīm valstīm ir raksturīga saimniecība, kurā [[pakalpojumu sektors]] ir ienesīgāks nekā [[ražošanas sektors]].

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Zamzams
|      krāsu_shēma = avots
|           attēls = بئر_زمزم_الأثري.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Saūda Arābija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 21.422 | plat_NS = N
| gar_d  = 39.826 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Saūda Arābija|Meka|Harāma mošeja}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Justs Kristiāns fon Loders
|     vārds_orig = Justus Christian Loder
|         attēls = JustusChristianLoder.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1753
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Maskava|Maskavā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Justs Kristiāns fon Loders''' (''Justus Christian Loder''; dzimis {{dat|1753|3|12}}, miris {{dat|1832|4|16}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts un medicīnas organizators.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                  name = ''Microsoft Office''
|                  logo =
|            screenshot =
|               caption =
|             developer = ''[[Microsoft]]''
|              released = {{dat|1990|11|19}}
|latest release version = [[Microsoft Office 2010|2010]] (14.0.6023.1000 SP1)
|   latest release date = {{dat|2011|6|28}}
|  programming language = [[C++]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |title=The Programming Languages Beacon, v10.0 |first=Vincent |last=Lextrait |month=January |year=2010 |accessdate=5 January 2010 |archiveurl=https://archive.today/20120530/http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |archivedate={{dat|2012|05|30||bez}} }}</ref>
|      operating system = ''[[Microsoft Windows]]''
|              language = Vairāk nekā 35 valodas<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = http://office.microsoft.com/en-us/suites/HA102113701033.aspx|title = The 2007 Microsoft Office suites localized versions|work = [[Microsoft Office website]]|publisher = Microsoft Corporation|accessdate = 16 May 2011|archiveurl = https://web.archive.org/web/20100522124424/http://office.microsoft.com/en-us/suites/ha102113701033.aspx|archivedate = {{dat|2010|05|22||bez}}}}</ref>
|                status = Aktīvs
|                 genre =
|               license =
|               website = {{URL|http://office.microsoft.com/lv-lv/}}
}}
'''''Microsoft Office''''' ir patentēts komerciāls lietojumprogrammu komplekts, kas tika izstrādāts ''[[Microsoft Windows]]'' un ''[[Mac OS X]]'' operētājsistēmām. Komplektu {{dat|1990|11|19||bez}} ieviesa ''[[Microsoft]]''. Pirmā ''Office'' sastāvā bija iekļauts ''[[Microsoft Word]]'', ''[[Microsoft Excel]]'' un ''[[Microsoft PowerPoint]]''. Laika gaitā programmu klāsts ir paplašinājies.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .yu
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1989
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = nic.yu (Dienvidslāvijas interneta domēnu reģistrs)
|sponsors              = [[YUNET asociācija]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Dienvidslāvija|Dienvidslāviju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Serbijā un Melnkalnē
|ierobežojumi          = Reģistrācija nav pieejama kopš 2008. gada 10. marta
|struktūra             = Reģistrācija bija iespējama 3. līmenī zem izveidotiem apakšdomēniem.
|dokumenti             = [http://www.nic.yu/pravilnik-e.html Domēna politika]|
|strīdu-risināšana     = Nav
|mājas-lapa            = [http://www.nic.yu/index-e.html nic.yu] (dzēsta)
|}}

sentences:
{{Commonscat|People by country|Cilvēki pēc valsts}}
{{skatīt arī|Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un valsts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Teodors Šeinpflugs
|     vārds_orig = ''Theodor Scheinpflug''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1862
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Pērnava]], [[Livonijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Biķernieku mežs]], [[Rīga]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Elektronmikroskops''' ir [[mikroskops|mikroskopa]] veids, kurā tiek izmantoti [[elektrons|elektroni]], lai apgaismotu paraugu un izveidotu tā palielinātu attēlu. Elektronmikroskopiem ir daudz lielāka [[izšķirtspēja]] nekā [[optiskais mikroskops|gaismas mikroskopiem]] un var iegūt daudz lielākus [[palielinājums|palielinājumus]]. Daži elektronmikroskopi spēj palielināt parauga attēlu līdz pat 2 miljonu reizēm, kamēr labākie gaismas mikroskopi palielina attēlu aptuveni tikai 2000 reižu. Abi mikroskopa veidi veido attēlu, izmantojot [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]], un attēla izšķirtspēja un palielinājums ir atkarīgs no elektromagnētiskā starojuma [[viļņu garums|viļņu garuma]], bet augstāka izšķirtspēja ir elektronmikroskopiem, jo elektronu viļņu garums ir daudz mazāks nekā gaismas viļņu garums.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Meet Bill''
| oriģinālnos =
| attēls = Meet bill.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = * [[Bērnijs Goldmens]]
* [[Melisa Voloka]]
| producents = * [[Fišers Stīvenss]]
* [[Džons Penoti]]
| scenārijs = Melisa Voloka
| aktieri = * [[Džesika Alba]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Timotijs Olifents]]
* [[Logans Lermans]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[First Look International]]''
| izdošana = {{filmas datums|2007|9|8|Toronto kinofestivāls|2008|4|4|ASV|}}
| ilgums = 94 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=meetbill.htm|title=Meet Bill|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= September 12, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = angļu
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|346,592}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Meet Bill''''' ir 2007. gada ASV kinokomēdija, kuras režisori ir [[Bērnijs Goldmens]] un [[Melisa Voloka]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Džesika Alba]], [[Ārons Ekharts]], [[Elizabete Benksa]], [[Timotijs Olifents]] un [[Logans Lermans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|8||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Tauta|native_name=''British people / Brits''|attēls=|population=200 miljoni|regions={{flag|Apvienotā Karaliste}} 57 678 000
Izcelsme:
{{flag|ASV}} 72 065 000
{{flag|Kanāda}} 11 211 850
{{flag|Austrālija}} 10 764 870
{{flag|Jaunzēlande}} 2 425 278
{{flag|Dienvidāfrika}} 1 603 575|reliģija=Galvenokārt [[kristietība]] ([[anglikānisms]], [[katolicisms]], [[metodisms]]).|map=|valoda=[[Angļu valoda|angļu]]}}
'''Briti''' ({{val|en|British people}} / ''Britons'' / ''Brits'') ir [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas]], kā arī [[Normandijas salas|Normandijas salu]], [[Menas Sala|Menas]] salas un [[Britu aizjūras teritorijas|Britu aizjūras teritoriju]] pilsoņi, kā arī viņu pēcteči.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Kalamitas līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Kalamitskiy zaliv3.JPG
| paraksts     = Kalamitas līča krasts
| vieta        = {{UKR}}
| vieta2       = [[Krimas Autonomā Republika|Krima]]
| vieta3       =
| karte        =
  | vietaskarte          = Krima
  | paraksta_izvietojums = right
  | mark                 = Orange pog.svg
  | alt_karte = Relief map of Crimea.jpg
| ietilpst     = [[Melnā jūra]]
| plat_d=45| plat_m=3| plat_s=0| plat_NS=N
| gar_d=33| gar_m=28| gar_s=0| gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 13
| platums      = 41
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 30
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Eipatorija]]
}}
'''Kalamitas līcis''' ({{val|uk|Каламітська затока}}, {{val|ru|Каламитский залив}}, {{val|crh|Kalamita körfezi}}) ir [[Melnā jūra|Melnās jūras]] līcis [[Krima]]s pussalas rietumos. Izvietojies starp [[Eipatorijas rags|Eipatorijas ragu]] ziemeļos un [[Lukulla rags|Lukulla ragu]] dienvidos. Līča platums ap {{nobr|41 km}} un tas iestiepjas sauszemē {{nobr|13 km}} garumā. Ziemeļdaļā krasti zemi, smilšaini, dienviddaļā — augsti, mālaini. Krastos atrodas [[Eipatorija]]s pilsēta līča ziemeļos. Nosaukums cēlies no senās Kalamitas pilsētas vārda, kas kādreiz atradās tagadējās [[Inkermana]]s pilsētas vietā.

sentences: '''Hidrauliskais pārvads''' ir pārvada veids, ko izmanto galvenokārt [[dīzeļlokomotīve|dīzeļlokomotīvēm]]. Lokomotīvēm ar hidraulisko pārvadu, tāpat kā lokomotīvēm ar elektrisko pārvadu, primārais dzinējs ir [[dīzeļdzinējs]], kurš griež hidropārvada sūkņa ratu. Sūkņa rats nodrošina hidropārvada eļļas padevi un vienmērīga spiediena nodrošināšanu, kurš tiek izmantots, lai grieztu [[turbīna|turbīnu]]. Turbīna ar [[zobrats|zobratu]] un [[kardānpārvads|kardānpārvadu]] palīdzību nodod griezes momentu uz vilces reduktoriem, kuri piedzen lokomotīves dzenošās asis. Pielieto uz mazas un vidējas jaudas manevru lokomotīvēm (TGM3, TGM23, u.c.) Tāpat hidropārvadi tiek pielietoti Rīgas vagonbūves rūpnīcā ražotajiem DR1A un DR1Am markas dīzeļvilcieniem.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Indigirskaja
| oriģinālnosaukums    = ''Индигирская''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=71| latm=15| lats=27 | latNS=N
| longd=150| longm=16| longs=53 | longEW=E
| novietojums          = [[Indigirka]]s grīva
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1955
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 2002
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 5<ref>[http://lbvu.ru/files/%D0%9A%D0%BD%D0%B8%D0%B3%D0%B0%201%D0%98%D0%BD%D0%B4%D0%B8.pdf СХЕМА КОМПЛЕКСНОГО ИСПОЛЬЗОВАНИЯ И ОХРАНЫ ВОДНЫХ ОБЪЕКТОВ БАССЕЙНА РЕКИ ИНДИГИРКА]</ref>
| vid_t                = -15,2
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+11]]
| mājaslapa            =
}}
'''Jūras hidrometeoroloģiskā stacija «Indigirskaja»''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая станция «Индигирская»}}) ir slēgta [[Padomju Savienība|PSRS]] [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls |title=Имеющиеся в гидрометфондах ААНИИ таблицы основных метеорологических наблюдений (ТМ-1, ТММ-1) |access-date={{dat|2021|02|26||bez}} |archive-date={{dat|2020|07|19||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200719185426/http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls }}</ref> Izvietojusies Taboras apmetnē [[Indigirka]]s upes grīvā pie Sredņajas attekas 30 km no tās ietekas [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Allajiahas uluss|Allajiahas ulusā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hovards Kārters
|     vārds_orig = ''Howard Carter''
|         attēls = Howard carter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Kensingtona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Kensingtona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = Brits
|   nodarbošanās = Arheologs, eģiptologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Howard Carter signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hovards Kārters''' ({{val|en|Howard Carter}}; dzimis {{dat|1874|5|9}}, miris {{dat|1939|3|2}}) bija britu [[arheologs]] un [[eģiptologs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Garais gads
| attēls                   =  Leap year poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Leap Year''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Anands Takers]]
| producents               =
* [[Gerijs Bārbers]]
* [[Kriss Benders]]
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Džonatans Glikamns]]
* [[Džeiks Veiners]]
| scenārija autors         =
* [[Harijs Elfonts]]
* [[Debora Kaplana]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Metjū Gūds]]
* [[Ādams Skots]]
* [[Džons Litgovs]]
| mūzika                   = [[Rendijs Endelmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[BenderSpink]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Optimum Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2010|1|8|ASV|2010|2|26|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/leap-year-2009|title=Leap Year|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2019|archive-date={{dat|2020|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201024062128/https://www.bbfc.co.uk/releases/leap-year-2009}}</ref>
| valsts                   =
* {{IRL}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=leapyear.htm|title=Leap Year (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 10, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Garais gads"''' ({{val|en|Leap Year}}) ir 2010. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Anands Takers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eimija Adamsa]], [[Metjū Gūds]], [[Ādams Skots]] un [[Džons Litgovs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|8||bez}} ASV.

sentences:
[[File:Data General Nova SN 1.agr.JPG|thumb|Minidators kļuvis par muzeja eksponātu (''Data General Nova SN 1'')]]
'''Minidators'''<ref>{{AkadTerm|term=minidators|language=LV}}</ref> ({{val-en|minicomputer}}) ir mazāku [[dators|datoru]] klase, kura attīstījās 1960. gados un tika pārdota ievērojami lētāk kā [[lieldators|lieldatori]] un vidēja izmēra datori no [[IBM]] un tā konkurentiem. Tagad tas ir reti pielietots nosaukums, kurš tika vēsturiski izveidots 1950. gadu sākumā, kad [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]] nodeva ekspluatācijā 16 pozīciju datoru ''[[Whirlwind 1]]'', kurā pirmo reizi bija izmantota [[ferītu gredzenu atmiņa]].

sentences:
{{Islāms}}
'''Šariats''' ([[Arābu valoda|arābu valodā]]: شريعة [ʃari:ah]) [[islāms|islāmā]] ir tiesību sistēma. Valstīs, kurās pamatā ir islāma tiesību sistēma, šariats aptver tiesību normas gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīves jomā.<ref>[http://home.lu.lv/~rbalodis/Publikacijas/Citu-raksti/Musulmaņu_ties_Rudevskis.pdf Musulmaņu tiesības {{lv ikona}}]</ref>

sentences:
un [[rodohrozīts|rodohrozīta]] minerāli]]
'''Svītras''' krāsas noteikšana ir viena no [[mineraloģija|mineraloģijā]] plaši izmantotām [[minerāls|minerāla]] noteikšanas metodēm. Lai noteiktu svītras krāsu, minerāla paraugs tiek berzēts pret cietu, abrazīvu virsmu, kuras krāsa ir pēc iespējas tuva tīrai baltai krāsai. Visbiežāk šim nolūkam izmanto neglazēta [[porcelāns|porcelāna]] virsmu, kaut gan minerāliem, kas ir cietāki par porcelānu, jāizmanto cietāku materiālu.

sentences: '''''International Business Machines Corporation''''' (zināma kā '''IBM''' jeb '''"Big Blue"''' — 'Lielais zilais') ir daudznacionāla [[dators|datoru]] tehnoloģiju un konsultāciju [[korporācija]] ar galveno biroju Armonkā, [[Ņujorka (štats)|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir viens no nedaudzajiem [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] uzņēmumiem, kurš nepārtraukti darbojies kopš [[19. gadsimts|19. gadsimta]]. IBM ražo un pārdod [[datoru aparatūra|datoru aparatūru]], [[programmatūra|programmatūru]], kā arī infrastruktūras, [[tīmekļa mitināšana]]s un konsultācijas pakalpojumus dažādās jomās, no [[lieldators|lieldatoriem]] līdz [[nanotehnoloģija|nanotehnoloģijām]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://domino.research.ibm.com/comm/research.nsf/pages/r.nanotech.html |title=IBM Research {{!}} IBM Research {{!}} Nanotechnology & Nanoscience<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2007|05|26||bez}} |archive-date={{dat|2009|12|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20091227114934/http://domino.research.ibm.com/comm/research.nsf/pages/r.nanotech.html }}</ref>

sentences:
'''20. aprīlis''' ir gada 110. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (111. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 255 dienas.
== Vārda dienas ==
[[Meija (personvārds)|Meija]], [[Mirta]], [[Ziedīte]]

sentences: s, kas atbilst nemainīgām ''x'', ''y'' un ''z'' vērtībām]]

sentences:
{{līdzīgs|Trojas zirgs}}
'''Trojas zirgs''', sarunvalodā  vienkārši '''trojāns''', ir kaitīga [[datorprogramma|programma]], kas visbiežāk izplatās, maskējoties par šķietami nekaitīgu [[lietojumprogramma|lietojumprogrammu]] vai [[datne|datni]]. Termins ir aizgūts no [[Homērs|Homēra]] eposa "[[Iliāda]]" un norāda uz Trojas zirgu izplatīšanās veidu.

sentences: {{Citas nozīmes|seno [[zemgaļi|zemgaļu]] zemi|Tērvete (nozīmju atdalīšana)|Tērvete}}

sentences: '''Pilsētvides izpēte''' ir cilvēka veidotu struktūru izpēte, taču parasti tiek asociēta ar pamestu graustu, pazemes tuneļu vai ēku drupu izpēti kā [[vaļasprieks|vaļasprieku]]. Šai aktivitātei raksturīga attiecīgās vietas dokumentācija, uzņemot fotogrāfijas vai video ierakstus.<ref name="SFGATE_062008">{{Ziņu atsauce|url=http://www.sfgate.com/cgi-bin/article.cgi?f=/c/a/2007/08/19/CMA4QVBMQ.DTL|title=The Art of Urban Exploration|work=San Francisco Chronicle|access-date=20 June 2008|date=19 August 2007|last=Nestor|first=James}}</ref>

sentences: '''Klaviermūzika''' ir kopējs [[mūzika]]s apzīmējums, ko izpilda uz [[klavieres|klavierēm]]. Klaviermūzika sāka attīstīties ap [[18. gadsimts|18. gadsimta]] vidu. Klavieres, kā [[mūzikas instruments|mūzikas instrumentu]], [[Izgudrojums|izgudroja]] ap 1700. gadu, un tās ātri ieguva popularitāti un izplatību [[Eiropa|Eiropā]]. Ar klavieru attīstību un uzlabojumiem, [[Mūziķis|mūziķi]] sāka komponēt speciālas kompozīcijas klavierēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Simfilla.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Myriapoda
| apakštips_lv =Daudzkāji
| klase =Symphyla
| klase_lv =Simfilas
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Scutigerellidae}}
* {{TaksoSaite|Scolopendrellidae}}
| kategorijas =nē
}}
'''Simfilas''' ({{val-la|Symphyla}}) ir [[Daudzkāji|daudzkāju]] apakštipa klase. Tie ir kustīgi, sīki (1,5-3 mm), bālgani, redzes orgānus zaudējuši daudzkāji. Tos sastop kā uz [[augsne]]s virsmas, zem akmeņiem un lapām, tā arī tās virsējos slāņos. Tie ir kustīgi plēsēji vai augēdāji. Daļa pārtiek no augu atliekām.
== Morfoloģiskais raksturojums ==
Pēc morfoloģiskajām īpatnībām simfilas ir daudzkāju visaugstāk attīstītā apakšklase: tās ir posms starp zemāk stāvošajiem daudzkājiem — [[simtkāji]]em un [[kukaiņi]]em. Ar kukaiņiem simfilas saista žokļa aparāta uzbūve, speciālais [[maņu orgāns]] uz [[galva]]s aiz [[taustekļi]]em, kas savienots ar smadzeņu protocerebrālo daļu (daudzkāju [[Leidiga orgāns]], primāro bezspārņu postantenālais orgāns), kāju [[rudimenti]] — izspīlējamie maisiņi un irbuļi (styli) vidukļa segmentiem, vidukļa tergītu forma, kas stipri atgādina spārnoto kukaiņu tergītus, t.i., tergītus ar spārnu aizmetņiem. Ar zemākajiem lūpkājiem simfilas saista nepilnīgi attīstītais kājas bazālais nodalījums (gūža), muguriņa, kas sastāv no diviem viens aiz otra novietotiem nodalījumiem. [[Divpārkāji]]em it :īpaši simfilas tuvina apakšlūpas uzbūve un tas, ka dzimumatveres atrodas uz priekšējiem vidukļa segmentiem.
Tās pazīmes, kas parādās un attīstās lūpkājiem, tālāk attīstās simfilām. Pie tādām pazīmēm pieder vidukļa segmentu skaita samazināšanās, par ko liecina simfilu attīstīto kāju pāru skaita samazināšanās līdz 12 (bet, reducējoties priekšējo kāju pārim, kurš var pārveidoties par sariņiem, to ir tikai 11 pāri), kā arī tas, ka aiz katra attīstītā kāju pāra parādās izvirzāmu maisiņu veida rudimenti. Šāds maisiņu pāris ir pēdējā atlieka no segmenta, kuru nomāc priekšā esošais segments un kura aizmetnis ir jau zemākajiem lūpkājiem.
== Sistemātika ==
Klasē ir ap 150 sugām. Latvijā zināmas 3 sugas ({{TaksoSaite|Symphylella vulgaris}}, {{TaksoSaite|Scolopendrellopsis subnuda}} un {{TaksoSaite|Scutigerella immaculata}}).

sentences:
{{Commonscat|Chechnya|Čečenija}}
[[Kategorija:Krievijas Federācijas republikas]]
[[Kategorija:Kaukāzs]]

sentences: '''Tollensa reaģents''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]] saturošu savienojumu piederības noteikšanai [[aldehīdi|aldehīdu]] vai [[ketoni|ketonu]] klasei. Visbiežāk tas ir [[sudraba nitrāts|sudraba nitrāta]] un piesātināta [[amonjaks|amonjaka]] šķīdums, tomēr iespējami arī citu vielu šķīdumi, ja vien tajos ir diamīnsudraba [[Kompleksie savienojumi|komplekss]] ([Ag(NH3)2]<sup>+</sup>). Reaģents nosaukts tā atklājēja vācu ķīmiķa [[Bernards Tollenss|Bernarda Tollensa]] vārdā.

sentences: '''Jonizējošais starojums''' jeb '''jonizējošā radiācija''' ir daļiņu plūsma vai [[elektromagnētiskais starojums]], kas spēj [[jonizācija|jonizēt]] [[viela|vielu]] — radīt tajā [[jons|jonus]] un brīvus [[elektrons|elektronus]]. Ļoti bieži ar terminu "radiācija" saprot tieši jonizējošo radiāciju. No elektromagnētiskā starojuma veidiem par jonizējošo starojumu uzskata [[gamma stari|gamma starus]] un [[rentgenstari|rentgenstarus]]. Lai arī dažos gadījumos spējīgs jonizēt ir arī [[ultravioletais starojums]] (tā augstfrekvences daļa) un pat redzamā [[gaisma]], tos parasti nepieskaita pie jonizējošās radiācijas. [[Mikroviļņi]] un [[radioviļņi]] nav jonizējoši, neatkarīgi no to intensitātes.

sentences:
{{Vairāki attēli
| header    = Normālā sadalījuma raksturlīknes
| align     = right
| direction = vertical
| width     = 250

sentences: '''Zīmogs''' ir nospiedums, ko uzspiež, vai pievieno, vai uzdrukā uz kāda dokumenta tā autentifikācijai, kopā ar parakstu vai tā vietā. Dažādas ierīces tā veidošanai, piemēram [[zīmoggredzens|zīmoggredzenus]], dēvē par spiedogiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Māra Zālīte
| vārds_orig =
| attēls = MaraZalite.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Dzejniece un dramaturģe Māra Zālīte 2011.gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1952
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 18
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnojarskas novads|td=Krievija}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni = [[Ilze Ķuzule-Skrastiņa]], [[Jānis Ķuzulis]]
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejniece, dramaturģe, sabiedriska darbiniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| apbalvojumi = [[Triju Zvaigžņu ordenis]], Barikāžu piemiņas medaļa
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Māra Zālīte''' (dzimusi {{dat|1952|02|18}}) ir latviešu dzejniece un dramaturģe, kā arī sabiedriskā darbiniece.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Cousinia armena kz02.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Cousinia armena''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Cousinia
| ģints_lv = Kuzīnijas
| binomial = Cousinia
| sinonīmi =
}}'''Kuzīnijas''' ({{val|la|Cousinia}}) ir viena no lielākajām [[kurvjziežu dzimta]]s ģintīm, kurā ir klasificētas aptuveni 650—700 sugas. Lielākā daļa sugu ir sastopamas [[Centrālāzija|Centrālāzijā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]], taču dažas ir introducētas [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:8416-1|title=Cousinia Cass. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-26|language=en}}</ref> Latvijā ir konstatēta [[liegā kuzīnija]] (''Cousinia tenella'', sinonīms ''Arctium tenellum'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/arctium-nemorosum-lej/#cousinia-tenella-fisch-et-camey|title=birztalas diždadzis - Arctium nemorosum Lej. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-03-26}}</ref>

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Spānijas
| Article =
| Nickname =
| Image = Flag of Spain (civil variant).svg
| Image_size = 200px
| Use = 100100
| Symbol = {{FIAV|normal}}
| Proportion = 2:3
| Adoption = {{dat|1978|12|6}}
| Design = Horizontāli trīs joslas (sarkana, dzeltena un sarkana)
| Image2 = Flag of Spain.svg
| Image_size2 = 200px
| Use2 = 111111
| Symbol2 = {{FIAV|normal}}
| Proportion2 = 2:3
| Adoption2 = {{dat|1975|5|28}}
| Design2 =
}}
'''Spānijas karogs''' ({{val|es|La Bandera de España}}) ir viens no [[Spānija]]s [[nacionālais simbols|nacionālajiem simboliem]]. Tas tika pieņemts {{dat|1978|12|6}}. Karogam ir trīs horizontālas joslas (divas [[sarkans|sarkanas]] un viena [[dzeltens|dzeltena]]). Šo karoga versiju izvēlējās Spānijas karalis [[Karloss III]] no 12 dažādām karoga versijām.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Oleksandrs Macijevskis
 |    vārds_orig = ''Олександр Мацієвський''
 |        attēls = Мацієвський Олександр Ігорович.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1980
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = [[Kišiņeva]], [[Moldāvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{MDA}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2022
 |     m_mēnesis = 12
 |       m_diena = 30
 |       m_vieta = netālu no [[Soledara]]s, [[Doneckas apgabals]], {{UKR}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{MDA}}, {{UKR}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = jā
 |   citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = <br />[[ierindnieks]]
|  dienesta_laiks = 2022
|          valsts = {{flag|Ukraina}}
|       struktūra = [[Ukrainas bruņotie spēki]]
|         vienība = 119. atsevišķā [[Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēki|teritoriālās aizsardzības]] brigāde
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas—Ukrainas karš]]
* [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = Ukrainas varonis (2023)
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Oleksandrs Macijevskis''' ({{val|uk|Олександр Ігорович Мацієвський}}, {{val|ro|Alexandru Mațievschi}}, dzimis {{dat|1980|5|10}} [[Kišiņeva|Kišiņevā]], [[Moldāvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]], miris {{dat|2022|12|30}} netālu no [[Soledara]]s, [[Bahmutas rajons]], [[Doneckas apgabals]], [[Ukraina]]) bija [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas bruņoto spēku]] karavīrs, kurš gāja bojā [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas iebrukuma]] laikā. Ukrainas varonis (2023).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija sulfāta struktūrformula

Bezūdens magnija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais magnijs,
 Epsomas sāls,
angļu sāls, rūgtais sāls
|           CAS numurs = 7487-88-9
14168-73-1 (monohidrāts)
24378-31-2 (tetrahidrāts)
15553-21-6 (pentahidrāts)
13778-97-7 (heksahidrāts)
10034-99-8 (heptahidrāts)
|      ķīmiskā formula = MgSO4
|              molmasa = 120,366
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1124 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (0 °C),
35,1 g/100mL (20 °C),
50,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Magnija sulfāts''' (MgSO4) ir [[sērskābe]]s [[magnijs|magnija]] sāls. Tīrs magnija sulfāts ir bezkrāsaina, higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas. Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, nedaudz šķīst spirtā, ēterī, glicerīnā. Veido dažāda sastāva vairāk vai mazāk stabilus [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 un pat 12 ūdens molekulām. Vēsturiski tiek saukts par '''Epsomas sāli''' vai '''angļu sāli''', jo 17. gadsimta beigās atklāts avotu ūdeņos [[Epsoma]]s pilsētas tuvumā [[Anglija|Anglijā]], [[Sari (Anglija)|Sari]] grāfistē (Nēmiass Grjū).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, 315. lpp. {{krieviski}}</ref> Magnija sulfātu sauc arī par '''rūgto sāli''' tā garšas dēļ. Dažreiz tiek nepareizi dēvēts par magnēzija sulfātu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Valka
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = File:Valka Luke kirik, 2014-1.jpg
| imagesize =
| image_caption = Valkas (Lugažu) luterāņu baznīca
| image_flag = Flag of Valka.svg
| flag_link = Valkas karogs
| image_shield = Coat of Arms of Valka.svg
| shield_link = Valkas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = left
| latd = 57
| latm = 46
| lats = 30
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 00
| longs = 36
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Valkas novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1584. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Walk}}
| area_footnotes =
| area_total_km2 = 14.36
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Valka}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4701
LV-4702
| area_code =
| website = {{URL|www.valka.lv}}
| footnotes =
}}
'''Valka''' ir pilsēta [[Vidzeme|Ziemeļvidzemē]], [[Valkas novads|Valkas novada]] administratīvais centrs [[Latvija|Latvijā]]. Ziemeļos Valka robežojas ar [[Igaunija|Igaunijas Republiku]] un savu dvīņu pilsētu [[Valga|Valgu]]. {{iedzsk|dat|dat_f=L}} Valkā bija {{iedzsk|dati|Valka|format=yes}} iedzīvotāji.<ref name="iedz skaits" />

sentences:
{{Eksperts}}
{{Atsauces+}}
{{mašīntulkojums}}
'''Datu bāzes teorija''' apkopo plašu tematu loku, kas saistīti ar [[datubāze]]s un [[Datubāžu pārvaldības sistēma|datubāzu pārvaldības sistēmu]] pētniecību un pētījumiem teorētiskās sfērās.

sentences:
— [[magnēts]] [[levitācija|levitē]] virs zemas [[temperatūra]]s [[supravadītspēja|supravadītāja]]]]
'''Zinātne''' ir [[cilvēks|cilvēka]] darbības nozare, kuras mērķis ir iegūt [[zināšanas]]. Savukārt šīs zināšanas tiek iegūtas mērķtiecīgi, [[zinātnieks|zinātniekiem]] apkopojot un analizējot datus, ko tie iegūst, veicot [[novērojums|novērojumus]], [[pētījums|pētījumus]] un [[eksperiments|eksperimentus]]. Pēc tam iegūtās zināšanas ļauj [[teorija|teorētiski]] izskaidrot, kā notiek dažādas norises un [[parādība]]s gan [[daba|dabā]], gan [[sabiedrība|sabiedrībā]]. Par zinātni sauc arī zināšanu sistemātisku kopumu kādā noteiktā jomā.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lovailenda
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietas karte         = Low-Island-location-map.png
|label               =Lovailenda
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Antarktika]]
|arhipelāgs          = [[Dienvidšetlendas salas]]
|latd=63|latm=17|lats=0|latNS=S |longd=62|longm=8|longs=0 |longEW=W
|platība             = 181,2
|garums              = 16
|platums             = 13,5
|krasta līnija       = 63,9<ref>[http://islands.unep.ch/INY.htm#23 UNEP Islands] {{en ikona}}</ref>
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|valsts                            = Antarktika
|valsts adm vienības tips          = Pretenzija
|valsts adm vienība                = [[Britu Antarktiskā teritorija]],
[[Argentīnas Antarktīda]],
[[Čīles Antarktiskā teritorija]]
|iedzīvotāji      = 0
|valsts ciems     =
|piezīme          =
}}
'''Lovailenda''' vai '''Lova sala''' ({{val|en|Low Island}}, {{val|es|Isla Low}}), arī '''Bahas sala''' ({{val|es|Isla Baja}}; [[Argentīna]]s avotos), ir sala [[Dienvidšetlendas salas|Dienvidšetlendas salu]] arhipelāgā [[Antarktika|Antarktikā]]. Izvietojusies arhipelāga dienvidrietumos, tā ir vistālāk dienvidos esošā sala. Ap {{nobr|28 km}} platais [[Osmaras šaurums]] ziemeļrietumos to šķir no [[Smita sala]]s.<ref>South Shetland Islands. Scale 1:200 000. BAS, Cambridge, UK 2008</ref> Salu klāj [[ledus]] vairogs, krasti roboti, piekrastē daudz nelielu saliņu un klinšu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propēna struktūrformula un vienkāršotā struktūrformula
|ķīmiskā formula=H2C=CHCH3
|molmasa=42,08
|blīvums=1,79
|kušanas temperatūra=88 K (-185,2 °C)
|viršanas temperatūra=225,5 K (-47,6 °C)
}}
'''Propēns''' (propilēns, H2C=CHCH3) ir otrs vienkāršākais [[alkēni|alkēns]]. Kā visiem alkēniem, pēc [[IUPAC]] nomenklatūras tā nosaukums beidzas ar ''-ēns'', bet triviālais nosaukums - ar ''-ilēns''. Tā ir bezkrāsaina, degtspējīga gāze, un to iegūst no [[nafta]]s. Propilēnu lieto par [[polipropilēns|polipropilēna]] izejvielu. Hidratējot propilēnu, iegūst [[izopropanols|izopropanolu]]. Propilēnu lieto arī dažādu savienojumu alkilēšanai, lai pievienotu izopropilgrupu.
{{Nepiesat}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| binomial      = Ginkgo biloba
| attēls        = Gingko-Blaetter.jpg
| att_nosaukums = Ginka lapas
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| tips          = Ginkgophyta
| tips_lv       = Ginki
| klase         = Ginkgoopsida
| klase_lv      = Ginku klase
| rinda         = Ginkgoales
| rinda_lv      = Ginku rinda
| dzimta        = Ginkgoaceae
| dzimta_lv     = Ginku dzimta
| ģints         = Ginkgo
| ģints_lv      = Ginki
| suga          = G. biloba
| suga_lv       = Divdaivu ginks
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Pētersīļi
|           attēls =Petroselinum_crispum_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-103.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Cirtainais pētersīlis (''Petroselinum crispum'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurzieži
|          rinda_r = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurzieži
|         dzimta_r = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Petroselinum
|         ģints_lv = Pētersīļi
|         binomial = Petroselinum
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Vidusjūra]]s apkaime<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.britannica.com/EBchecked/topic/444710/parsley | title= Parsley | publisher= Britannica Online Encyclopedia | accessdate= 2010-08-19}}</ref>
|       iedalījums =
* cirtainais pētersīlis (''Petroselinum crispum'')
* ''Petroselinum neapolitanum''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|japāņu samuraju|filmu|Mijamoto Musasi (filma)}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Mijamoto Musasi
 |    vārds_orig = 宮本武蔵
 |        attēls = Miyamoto Musashi-Portrait-Edo-period.png
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = [[1583. gads|1583]]. gada martā
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |        m_gads = 1645
 |     m_mēnesis = 5
 |       m_diena = 19
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība = [[japāņi|japānis]]
 |  nodarbošanās = kareivis, filozofs, stratēģis un rakstnieks
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Galotņošana''' ir visas [[koks|koka]] galotnes nozāģēšana, vai lielu zaru un/vai [[Stumbrs|stumbru]] galotnes daļas nozāģēšana, atstājot stumbeņus vai sānu zarus, kas ir pārāk mazi, lai veidotu galotni. Citi pielietotie termini ir '''stabošana''' vai '''kronēšana'''. Galotņošana kokus bojā, taču praksē ir ļoti izplatīta un dažādu iemeslu dēļ pieprasīta. Dažas koku sugas labāk atgūstas no galotņošanas sekām,  nekā citas. Ir iespējami citi risinājumi, ko pielietojot, var sasniegt līdzvērtīgus rezultātus, nebojājot kokus.<ref name="treesaregood.com">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.treesaregood.com/treecare/resources/WhyToppingHurts.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|02|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140923000252/http://www.treesaregood.com/treecare/resources/WhyToppingHurts.pdf |archivedate={{dat|2014|09|23||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
 1534. gada Bībeles tulkojuma]]
'''Lielā Bābele''', plašāk pazīstama kā '''Bābeles (Babilonas) netikle''', attiecas gan uz simbolisku sievietes tēlu, gan uz ļaunuma vietu, kas minēta [[Bībele]]s [[Jāņa atklāsmes grāmata|Jāņa atklāsmes grāmatā]]. Tās pilnais nosaukums ir minēts atklāsmē 17 (5. pantā) kā "Noslēpums, lielā Babilona, visas zemes netiklības un netīrības māte" ( {{Val-grc|μυστήριον, Βαβυλὼν ἡ μεγάλη, ἡ μήτηρ τῶν πορνῶν καὶ τῶν βδελυγμάτων τῆς γῆς}}; transliterācija: ''mystērion, Babylōn hē megalē, hē mētēr tōn pornōn kai tōn bdelygmatōn tēs gēs''). Atklāsmes grāmatā 17 (18. pants) teikts, ka sieviete patiesībā ir "lielās pilsētas, kas valda pār zemes ķēniņiem", atveidojums.

sentences: '''Mediāna''' ir [[nogrieznis]] [[trijstūris|trijstūra]] iekšpusē, kas trijstūra virsotni savieno ar pretējās malas viduspunktu. Tā sadala trijstūri divās daļās ar vienādiem [[laukums|laukumiem]]. Mediāna sadala [[leņķis|leņķi]] vienādās daļās ''tikai tad'', ja leņķa sānu malas ir vienāda garuma (tādā gadījumā mediāna sakrīt ar [[bisektrise|bisektrisi]] un trijstūris ir [[vienādsānu trijstūris|vienādsānu]]).

sentences: '''Darba likums''' ir 2001. gadā pieņemts un 2002. gadā spēkā stājies normatīvais akts, kas regulē [[Strādāšana|darba]] attiecības Latvijā. Tas aizstāja 1972. gadā pieņemto Latvijas Darba likumu kodeksu un 1991. gadā pieņemto likumu "Par darba koplīgumiem". Uz 2019. gadu Darba likums ir visbiežāk skatītais tiesību akts vortālā ''likumi.lv''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://likumi.lv/ta/skatitakie/visi |title=Visvairāk skatītie tiesību akti |access-date={{dat|2019|6|26||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Ariane 5GS
| oriģ. nosaukums =
| izgat. nosaukums =
| attēls =
| attēla paraksts =
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = [[Ariane (nesējraķešu saime)|Ariane]]
| raķešu grupa = [[Ariane 5]]
| valsts = [[Francija]] / [[Eiropa]]
| izgatavotājs = [[EADS SPACE Transportation|EADS]]
| augstums = 52 m
| diametrs = 5,4 m
| masa = 749 000 kg
| pakāpes = 2
| LEO masa =
| GTO masa = 6600 kg
| statuss = ekspluatācijā
| starta vietas = [[Gaijanas kosmiskais centrs|Kuru]]
| startu skaits = 5
| veiksmīgie = 5
| avārijas =
| daļēji =
| pirmais = 11.08.2005
| pirmais pavadonis =
| pakāpju apraksts =
  {{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 0
  | bloku skaits = 2
  | pakāpes veidne = {{EAP P241}}
  }}
{{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 1
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{EPC H158}}
  }}
{{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 2
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{EPS L10}}
  }}
}}
'''Ariane 5GS''' ir [[Eiropa]]s [[nesējraķete|nesējraķešu]] [[Ariane (nesējraķešu saime)|Ariane]] saimes nesējraķete, kas paredzēta [[derīgā krava|kravu]] nogādāšanai [[ģeostacionārā pārejas orbīta|ģeostacionārajā pārejas orbītā]] (visbiežāk), kā arī zemākās orbītās.

sentences: '''Gliese 581 e''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 6,13 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Svari (zvaigznājs)|Svaru zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Gliese 581]] vidēji 0,028 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentriciāte ir 0,0261. 1 gads uz planētas ilgst 3,149 Zemes dienas ilgi un tā sver tikai 2,5 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences: '''3. jūlijs''' ir gada 184. diena (185. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 181 diena.

sentences:
'''Sola''' var būt:
* [[uzvārds]]. Personas ar šo uzvārdu:
** [[Penti Sola]] (''Pentti Sola''; 1907—1940) — šaha problēmists;
** [[Hanna Sola]] (''Ганна Сола''; 1996) — baltkrievu biatloniste;
* [[Sola]] — saules dieviete skandināvu mitoloģijā
* [[Sola (Vecumu pagasts)|Sola]] — apdzīvota vieta Vecumu pagastā
* [[Sola (Bērzpils pagasts)|Sola]] — apdzīvota vieta Bērzpils pagastā
* [[Sola (Salnavas pagasts)|Sola]] — apdzīvota vieta Salnavas pagastā
* [[Sola (Susāju pagasts)|Sola]] — apdzīvota vieta Susāju pagastā

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Tilia nasczokinii|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malvales|rinda_lv=Malvu rinda|dzimta=Malvaceae|dzimta_lv=Malvu dzimta|apakšdzimta=Tilioideae|apakšdzimta_lv=Liepu apakšdzimta|ģints=Tilia|ģints_lv=Liepas|suga=Tilia nasczokinii|suga_lv=Nasčokina liepa|attēls=Tilia nasczokinii 3256.jpg|attēls2=Tilia-nasczokinii-IMG 9283 m.jpg}}
'''Nasčokina liepa''' ({{val-la|Tilia nasczokinii}}) ir [[Malvu dzimta|malvu dzimtas]] suga.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Reinholds Kupfers
|          vārds_orig = ''Karl Reinhold Kupffer''
|              attēls = Kārlis Reinholds Kupfers.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1872
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Besarābijas guberņa|Stavčani|td=Ukraina}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1935
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = vācietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]],
[[Baltijas Tehniskā augstskola]], [[Herdera institūts]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[botānika]], tēlotāja ģeometrija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Epistāze''' ir dominēšanai līdzīga parādība, ko dažkārt novēro starp dažādu [[gēns|gēnu]] [[alēle|alēlēm]]. Gēnu izpausmi var nomākt gan cits [[dominantais gēns]], gan cits [[recesīvais gēns]].

sentences: {{Commonscat|National anthems|Pasaules valstu himnas}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pirms vētras
| attēls                   =  Serenity (2019 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Serenity''
| žanrs                    = fantāzija, trilleris
| režisors                 = [[Stīvens Naits]]
| producents               =
* [[Gregs Šapiro]]
* [[Gajs Hīlijs]]
* Stīvens Naits
| scenārija autors         = Stīvens Naits
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Džimons Honsū]]
* [[Džeremijs Strongs]]
| mūzika                   = [[Bendžamins Volfišs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Global Road Entertainment]]''
* ''[[Starlings Entertainment]]''
* ''[[Nebulastar]]''
* ''[[Shoebox Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Aviron Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|1|25|ASV|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/serenity-2019|title=Serenity|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 6, 2019|archive-date={{dat|2019|10|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191006142343/https://bbfc.co.uk/releases/serenity-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=serenity2018.htm|title=Serenity|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 6, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pirms vētras"''' ({{val|en|Serenity}}) ir 2019. gada trilleris, kura režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Stīvens Naits]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Anna Hetaveja]], [[Daiena Leina]], [[Džeisons Klārks]], [[Džimons Honsū]] un [[Džeremijs Strongs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|1|25||bez}} ASV.

sentences: {{Commonscat|Volleyball players from Serbia}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Džons Makloskijs''' ({{val-en|John McCloskey}}) ir Ziemeļīrijas [[ģeofizika]]s profesors [[Olsteras universitāte|Olsteras universitātē]].

sentences:
{{Commonscat|Chemical elements|Ķīmiskie elementi}}
Šajā kategorijā ievietoti raksti par [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]].
{{catmore|ķīmisko elementu periodiskā tabula}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
'''Rūdolfa''' var būt:

sentences: '''Rundēnu skolas''' komplekss atrodas bijušā [[poļi|poļu]] pana Viktora Šahno Rundēnu muižas vietā [[Rundēni|Rundēnu]] ziemeļrietumos. No savulaik bagātās un krāšņās [[muiža]]s pils palicis tikai muižas [[parks]]. Savā muižā pans iestādīja divas alejas: [[liepas|liepu]] aleja no vienas puses, [[egles|egļu]] — no citas. Liepu aleja daļēji ir saglabājusies līdz mūsu dienām. Sava milzīgā garuma dēļ liepas pievilina [[zibens]] spērienus un iet bojā. Egļu aleja tika izcirsta celtniecības vajadzībām [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā.

sentences: '''Kibergoti''' ir 1990. gadu beigās radusies [[subkultūra]], kas apvieno [[goti (subkultūra)|gotu]] un [[kiberpanki|kiberpanku]] iezīmes. Pirmoreiz jēdziens "kibergots" (''Cyber Goth'') lietots 1988. gada lomu spēlē ''Dark Future'', bet 1982. gadā dibinātā ''[[Alien Sex Fiend]]'' tiek uzskatīta par pirmo kibergotu mūzikas grupu.

sentences: ilustrējums pasakai "[[Sarkangalvīte un vilks]]".]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Quinqueloculina seminula.jpg
|     att_nosaukums= Hauerinīdas ''[[Quinqueloculina seminulum]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Milioloidea
|    virsdzimta_lv = Milioloidejas
|           dzimta = Hauerinidae
|        dzimta_lv = Hauerinīdas
|         binomial = Hauerinidae <small>Schwager, 1876</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Hauerininae}}
* {{TaksoSaite|Miliolinellinae}}
* {{TaksoSaite|Sigmoilinitinae}}
* {{TaksoSaite|Sigmoilopsinae}}
* {{TaksoSaite|Siphonapertinae}}
* {{TaksoSaite|Tubinellinae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Hauerinīdas''' (''Hauerinidae'') ir liela un daudzveidīga [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta 	[[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Dzimtu 1876. gadā izdalīja Korrado Švagers. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] hauerinīdas ir zināmas no [[Juras periods|juras perioda]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{noformējums+}}
s universitātes bibliotēkas bibliogrāfiskais katalogs.]]
'''Bibliogrāfija''' (no {{val|el|βιβλιογραφία}}, bibliographia, burtiski "grāmatu rakstīšanas") ir sistemātisks grāmatu un [[Informācija|citu darbu]], tādu, kā [[Zinātniskais izdevums|žurnālu]] rakstu saraksts. Loģiskā secībā sakārtots [[Grāmata|grāmatu]], [[manuskriptu]], [[audiovizuālo formātu]] un citu publikāciju bibliogrāfiju sistemātisks vai reģistratīvs apkopojums, kas uzrāda [[Autors|autoru]], nosaukumu, izdošanas laiku un vietu, izdevēju, sīkākas ziņas par izdevumu, lappušu skaitu, sēriju un literāro/informatīvo saturu. Bibliogrāfija var aptvert viena autora darbu, vai [[literatūra]] par vienu priekšmetu, viena izdevēja iespiestos izdevumus, vienā vietā iznākušos avotu, vai arī vienā laika posmā izdotos dokumentus. Bibliogrāfijas darbi gandrīz vienmēr tiek uzskatīti par primārajiem avotiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |title=Kas ir bibliogrāfija? |access-date={{dat|2010|09|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110116033656/http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |archivedate={{dat|2011|01|16||bez}} }}</ref>

sentences:
, kas novilkts melnā krāsā, un šīs funkcijas [[Pieskare|pieskares]] līnija, kas novilkta sarkanā krāsā. Pieskares līnijas slīpums ir vienāds ar funkcijas atvasinājumu atzīmētajā punktā.]]
[[Matemātika|Matemātikā]] '''diferenciālrēķini''' ir [[Rēķini|rēķinu]] apakšlauks, kas pēta lielumu maiņas ātrumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/differential+calculus|title=Definition of DIFFERENTIAL CALCULUS|website=www.merriam-webster.com|access-date=2020-05-09|language=en}}</ref> Tas ir viens no diviem tradicionālajiem aprēķinu dalījumiem, otrs ir [[Integrālis|integrālais aprēķins]] — laukumu zem līknes izpēte.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/integral+calculus|title=Definition of INTEGRAL CALCULUS|website=www.merriam-webster.com|access-date=2020-05-09|language=en}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kokosa
|attēls              = Isla del Coco-chatham beach.jpg
|attēla paraksts     = Kokosas piekraste
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Centrālamerika
|mark                = Orange pog.svg
|position = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=5|latm=31|lats=08|latNS=N |longd=87|longm=04|longs=18|longEW=W
|platība             = 23,85
|garums              = 7,5
|platums             = 4,6
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Iglesjasa kalns]]
|augstums            = 634
|salu skaits         =
|valsts              = Kostarika
|valsts adm vienības tips  =
|valsts adm vienība        =
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Kokosa''' ({{val|es|Isla del Coco}}) vai '''Kokosa sala'''  ir neliela neapdzīvota [[Kostarika]]i piederoša sala [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļaustrumos,<ref>{{PZT|366|Kokosa}}</ref> [[Ziemeļamerika]]s galējais dienvidu punkts. Izvietojusies 532 km no kontinenta piekrastes un administratīvi ietilpst [[Puntarenasa (province)|Puntarenasas]] provincē, kur veido atsevišķu distriktu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums=240px
| attēls        = Hapalochlaena lunulata2.JPG
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Hapalochlaena lunulata|Zilo gredzenu astoņkājis}}
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Mollusca
| tips_lv       = Gliemji
| klase         = Cephalopoda
| klase_lv      = Galvkāji
| apakšklase    = Coleoidea
| apakšklase_lv=Divžauņi
| virskārta     = Octopodiformes
| virskārta_lv  = Astoņkājveidīgie
| kārta         = Octopoda
| kārta_lv      = Astoņkāji
| apakškārta=Incirrina
| apakškārta_lv=Bezspuru astoņkāji
| dzimta=Octopodidae
| dzimta_lv= Astoņkāju dzimta
| binomial      = Octopodidae <small>([[Orbigny]], 1840)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Astoņkāju dzimta''' (''Octopodidae'') ir [[astoņkāji|astoņkāju kārtas]] (''Octopoda'') dzimta, kas pieder [[bezspuru astoņkāji|bezspuru astoņkāju apakškārtai]] (''Incirrina''). Šajā dzimtā ir lielākā daļa zināmās astoņkāju sugas, vairāk kā 200 sugas.<ref name=tol>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Octopodidae |title=Octopodidae |access-date={{dat|2012|04|21||bez}} |archive-date={{dat|2012|09|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20120923060253/http://www.tolweb.org/Octopodidae }}</ref> Lielākā daļa no tām ir bentiskie organismi.<ref name=oct>[http://www.molluscs.at/cephalopoda/index.html?/cephalopoda/octopus.html Octopuses (Octopodidae)]</ref> Šīs dzimtas sugas ir dabas pētniekiem vislabāk zināmās astoņkāju sugas.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |      bgcolour =
 |          name = Frīdrihs Šefels
 |     name_orig =
 |         image =
 |     imagesize =
 |       caption =
 |     birthname =
 |     birthdate = {{dat|1865||}}
 |      location = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
 |     deathdate = {{dat|1913||}}
 |    deathplace =
 |        places =
 |   nationality = [[vācbaltietis]]
 |         field = [[arhitektūra]]
 |      training = [[Ekernfērde]]s būvskolā
 |      movement = [[Jūgendstils]]
 |  famous works = [[Kaķu nams]]
 |      paraksts =
 |       patrons =
 | influenced by =
 |      teachers =
 |        pupils =
 |    influenced =
 |        awards =
}}

sentences: [[File:BS time.png|thumb|upright=1.35| {{legend|#4d6df3|3 gadi}}{{legend|#22b14c|4 gadi}}{{legend|#ff7e00|5 gadi}}{{legend|#ff0000|6 gadi}}]]

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 89
 | lv  = Astoņdesmit deviņi
}}
'''89 (astoņdesmit deviņi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[88 (skaitlis)|88]] un [[90 (skaitlis)|90]]. [[Gads|Gada]] astoņdesmit devītā diena ir [[30. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[29. marts]]).

sentences: '''Darbaspēka migrācija''' jeb '''darbaspēka starptautiskā kustība''' ir jebkura [[darbaspēks|darbaspēka]] [[Iedzīvotāju migrācija|migrācija]] no vienas vietas uz citu, bieži veicot lielas distances vai pārvietojoties lielās grupās. Cilvēki ir migrējuši visos laikmetos, un arī mūsdienās iedzīvotāju kustība turpinās gan brīvprātīgā formā kāda reģiona, valsts vai starptautiskā līmenī, kā arī piespiedu kārtā (cilvēku tirdzniecība, dabas katastrofas, vergu pārvietošana).

sentences: '''Fiziska persona''' ir [[cilvēks]] kā [[tiesības|tiesību]] un [[pienākumi|pienākumu]] subjekts un īstenotājs. Fiziskas personas statuss sākas līdz ar personas [[piedzimšana|piedzimšanu]] un beidzas ar [[nāve|nāvi]]; abi šie fakti ir pierādāmi ar izrakstiem no dzimtsarakstu nodaļu reģistriem un to izdotiem dokumentiem. Otrs personas veids ir [[juridiska persona]].<ref>http://termini.lza.lv/term.php?term=fiziska%20persona&list=fiziska%20persona&lang=LV</ref>

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Ghelamco arēna
| native_name         = ''Ghelamco Arena''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               =Gent_Ghelamco_Arena_panorama.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{Vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
| map_type            = Beļģija#Eiropa
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  51.016111 | latNS  = N
| longd =  3.734167 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 2013. gads
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = ''Mixto Hybrid Grass Technology''
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 20 000
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = ''[[KAA Gent]]''
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{coord|40|42|42|N|74|00|45|W|type:landmark|display=title}}
{{nosaukums slīprakstā|string=United Airlines}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
|name            = ''United Airlines'' reiss 175
|image           = UA175 path.svg
|caption         = ''United Airlines'' reisa 175 ceļš no Bostonas līdz Ņujorkai
|date            = {{dat|2001|9|11|N|bez}}
|type            =
|occurrence_type = Nolaupīšanas
|site            = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana|Pasaules tirdzniecības centrs|Dienvidu tornis|5s=Pasaules tirdzniecības centrs}}
|passengers      = 51 (un 5 nolaupītāji)
|crew            = 9
|fatalities      = 60 (un 5 nolaupītāji) un apmēram 900 Pasaules tirdzniecības centra Dienvidu tornī
|survivors       = 0
|aircraft_type   = ''[[Boeing 767|Boeing 767-222]]''
|operator        = ''[[United Airlines]]''
|tail_number     = [http://registry.faa.gov/aircraftinquiry/NNum_Results.aspx?NNumbertxt=612UA N612UA]
|origin          = {{vieta|ASV|Bostona|Logana starptautiskā lidosta}}
|destination     = {{vieta|ASV|Losandželosa|Losandželosas starptautiskā lidosta}}
}}
'''''United Airlines'' reiss 175''' bija iekšzemes pasažieru lidmašīnas reiss, kuru nolaupīja pieci ''[[Al-Qaida]]'' locekļi {{dat|2001|9|11||bez}} [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukuma ASV]] ietvaros.

sentences: '''Tīklene''' ir iekšējais [[acs]] ābola slānis, ko veido gaismu uztveroši audi. Acs ābola optiskā sistēma ([[lēca]] un [[radzene]]) izveido attēlu uz tīklenes, kas pēc funkcijas ir līdzīga fotofilmai kamerās. Gaismai nonākot uz tīklenes, noris virkne fotoķīmisku un elektrisku procesu, kas rada [[nervi|nervu]] impulsus. Šie impulsi tālāk pa redzes nervu tiek pārvadīti uz dažādiem smadzeņu centriem.

sentences:
{{Citas nozīmes|vienu no četriem Taisni vadītajiem kalifiem|Ali|Alī}}
{{Personas infokaste
 |       platums = 235px
 |         vārds =
 |    vārds_orig = علي بن أﺑﻲ طالب
 |        attēls = Rashidun Caliph Ali ibn Abi Talib - علي بن أبي طالب.svg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 601
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 15
 |      dz_vieta = [[Kaaba]], [[Meka|Mekā]], [[Arābija]]
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 661
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 29
 |       m_vieta = [[Kūfa|Kūfā]], [[Irāka]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[kalifs]]
 |       dzimums = V
 |        vecāki = Abū Tālibs, Fātima bint Asada
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = [[Fātima]], pēc viņas nāves vēl vairākas sievas
 |         bērni = [[Huseins Ibn Alī|Huseins]], [[Hasans Ibn Alī|Hasans]] un citi
 |      paraksts =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Naktis bugi stilā
 | oriģinālnos = ''Boogie Nights''
 |      attēls = Boogie Nights poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Pols Tomass Andersons]]
 |  producents =
* [[Loids Levins]]
* Pols Tomass Andersons
* [[Džons Laionss]]
* [[Džoanna Sellara]]
 |   scenārijs = Pols Tomass Andersons
 |     aktieri =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Džūliana Mora]]
* [[Bērts Renoldss]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Viljams H. Meisijs]]
* [[Hetere Greiema]]
 |      mūzika = [[Maikls Penns]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Lawrence Gordon Productions]]''
* ''[[Ghoulardi Film Company]]''
 | izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1997|9|11|Toronto kinofestivāls|1997|10|10|ASV|}}
 |      ilgums = 156 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/boogie-nights-1997 |title=Boogie Nights |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]) |accessdate=November 30, 2018 |archive-date={{dat|2016|04|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160413225911/http://www.bbfc.co.uk/releases/boogie-nights-1997 }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=boogienights.htm |title=Boogie Nights (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=November 30, 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190507031403/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=boogienights.htm |archivedate={{dat|2019|05|07||bez}} }}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|43,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Naktis bugi stilā"''' ({{val|en|Boogie Nights}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Pols Tomass Andersons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Džūliana Mora]], [[Bērts Renoldss]], [[Dons Čīdls]], [[Džons Reilijs]], [[Viljams H. Meisijs]] un [[Hetere Greiema]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = 50/50
 | oriģinālnos = ''50/50''
 |      attēls = 50 50 Poster.jpg
 |     att_izm = 220px
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džonatans Levains]]
 |  producents =
* [[Evans Goldbergss]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Bens Karlins]]
 |   scenārijs = [[Vills Reizers]]
 |     aktieri =
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Braisa Dalasa Hauarda]]
* [[Andželika Hjūstone]]
 |      mūzika = [[Maikls Džakino]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Point Grey]]''
 | izplatītājs = ''[[Summit Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2011|9|12|Toronto kinofestivāls|2011|9|30|ASV|}}
 |      ilgums = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/5050-2011|title=50/50|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 9, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=50fifty.htm|title=50/50 (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 9, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"50/50"''' ({{val|en|50.50}}) ir 2011. gada drāma, kuras režisors ir [[Džonatans Levains]]. Galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Sets Rogens]], [[Anna Kendrika]], [[Braisa Dalasa Hauarda]] un [[Andželika Hjūstone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|12||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
'''Ports''' var būt:
* [[ports (TCP/IP)]] — [[TCP/IP modelis|TCP/IP modeļa]] [[Transporta slānis|transporta slāņa]] protokola kontroles informācija;
* [[pieslēgvieta]] — Fizikāla aparatūras pieslēgvieta savienojumam ar citām iekārtām;
* [[Ričijs Ports]] (''Richie Porte'') — Austrālijas šosejas riteņbraucējs (dzimis 1985. gadā).

sentences:
]]
'''Nacionālais polāro pētījumu institūts''' ({{val|ja|国立極地研究所}}; bieži izmantota [[abreviatūra]] '''NIPR''' no iestādes [[angļu valoda]]s nosaukuma ''National Institute of Polar Research'') ir [[Japāna]]s galvenā [[Arktika|arktiskos]] un [[Antarktika|antarktiskos]] pētījumus koordinējošā institūcija.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mangāna karbonāta kristālrežģis

Pulverveida mangāna karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 598-62-9
|      ķīmiskā formula = MnCO3
|              molmasa = 114,947
|              blīvums = 3,12
|  kušanas temperatūra = sadalās (300 °C)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 0,00011 g/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Mangāna karbonāts''' (MnCO3) ir bāli rozā, kristāliska viela, [[Skābeklis|skābekļa]] un [[ūdens]] klātbūtnē iegūst rūsganu nokrāsu. [[Kristāli]]em ir [[Heksagonālā singonija|heksagonāls]] ķīmiskais režģis. Dabā ir sastopams [[rodohrozīts|rodohrozīta]] kristālu veidā. Mangāna karbonāts ūdenī nešķīst, reaģē ar [[Skābes|skābēm]], izdalot CO2.

sentences: '''Tetrahidrokanabinols''' (zināms arī kā '''THC''' un '''delta-9-tetrahidrokanabinols''') ir galvenā [[kaņepes|kaņepju]] augu psihoaktīvā viela. Tas pirmoreiz tika ekstraktēts tīrā veidā 1964. gadā.<ref name="doi10.1021/ja01062a046">{{Laikraksta atsauce |doi=10.1021/ja01062a046 |year=1964 |last1=Gaoni |first1=Y. |last2=Mechoulam |first2=R. |journal=Journal of the American Chemical Society |volume=86 |issue=8 |pages=1646–1647}}</ref><ref>[http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml Interview with the winner of the first ECNP Lifetime Achievement Award: Raphael Mechoulam, Israel] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110430032241/http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml |date={{dat|2011|04|30||bez}} }} 2007. gada februāris</ref><ref>{{Laikraksta atsauce |last1=Geller |first1=Tom |year=2007 |url=http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080619013348/http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archivedate={{dat|2008|06|19||bez}} |title=Cannabinoids: A Secret History |journal=Chemical Heritage Newsmagazine |volume=25 |issue=2 |accessdate={{dat|2008|05|31||bez}} }}</ref> Aukstumā THC ir stiklaini cieta viela, bet sasilis tas kļūst viskozs un lipīgs.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Baltinavas pagasts
| karte             = Baltinavas novads karte.png
| karte2            = Baltinavas novads.png
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Baltinavas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Baltinavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     =Baltinavas novads Flag.png
| karoga_nosaukums  = Baltinavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Baltinava
| mērs              =
| mērs_partija      =
| platība           = 185<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.raplm.gov.lv/uploads/filedir/Nozares/Pasvaldibas/Administrat%C4%ABvi%20teritori%C4%81lais%20iedal%C4%ABjum%20ar%20platibu.doc |title=Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrija |access-date={{dat|2009|08|25||bez}} |archive-date={{dat|2012|02|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20120216195754/http://www.raplm.gov.lv/uploads/filedir/Nozares/Pasvaldibas/Administrat%C4%ABvi%20teritori%C4%81lais%20iedal%C4%ABjum%20ar%20platibu.doc }}</ref>
| iedzīvotāji       = 937<ref>[https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRS/IRS050/table/tableViewLayout1/stat.gov.lv]{{Novecojusi saite}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2021
| blīvums           = {{#expr: 1351 / 185 round 1}}
| izveidots         =
| mājaslapa         =
}}

sentences:
<pre>{{Purva infokaste
| nosaukums       =
| attēls          =
| att_izmērs      =
| att_nosaukums   =
| vietaskarte     = <!-- Latvija -->
| vietaskartes_izmērs =
| reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d =  | plat_m =  | plat_s =  | plat_NS =
| gar_d  =  | gar_m  =  | gar_s  =  | gar_EW  =
| koord           =
| citi nosaukumi  =
| atrašanās vieta =
| tips            =
| platība         =
| kūdra           =
| augi            =
| dzīvnieki       =
| ezeri           =
| akači           =
| salas           =
| citas_daļas     =
}}
</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]
</includeonly>

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu Brazīlijā|Sanpaulu (nozīmju atdalīšana)|Sanpaulu}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanpaulu
 | native_name              = ''São Paulo''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 = ''Terra da Garoa and Sampa''
 | motto                    = ''Non ducor, duco'' (latīņu valodā)
 | image_skyline            = Montagem SP.png
 | image_caption            =
 | image_flag               = Bandeira da cidade de São Paulo.svg
 | flag_size                = 100px
 | flag_link                =
 | image_seal               = Brasão da cidade de São Paulo.svg
 | seal_size                = 100px
 | seal_link                =
 | image_shield             =
 | shield_size              =
 | shield_link              =
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | mapsize                  =
 | pushpin_map              = Brazil
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 23 | latm  = 33 | lats  = | latNS  = S
 | longd = 46 | longm = 38 | longs = | longEW = W
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Brazīlija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Dienvidaustrumu reģions (Brazīlija)|Dienvidaustrumu]]
 | subdivision_type2        = Štats
 | subdivision_name2        =  [[Sanpaulu (štats)|Sanpaulu]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1554]].g.
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | founder                  =
 | named_for                =
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | government_type          = Pilsētas dome
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Ricardo Nunes
 | area_footnotes           =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 1522.986
 | area_total_sq_mi         = 588.028
 | area_land_km2            =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 772
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 12396372
 | population_as_of         = {{dat|2021|1|1|SK|bez}}
 | population_rank          = 1.
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 12396372
 | population_metro         = 20820093
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[BRT]]
 | utc_offset               = -3
 | timezone_DST             = [[BRST]]
 | utc_offset_DST           = -2
 | website                  = {{URL|http://www.saopaulo.sp.gov.br}}
 | footnotes                =
}}
'''Sanpaulu''' (arī '''Sanpaula'''<ref name=":0" /><ref>Ķīvītis J., Rudzītis Laimonis, [http://newspapers.lib.sfu.ca/lat-21064/page-5 "18. novembris Sanpaulā"]; Laikraksts "Latvija Amerikā", Toronto, 17-12-1966</ref>; {{val|pt|São Paulo}}) ir pilsēta [[Brazīlija]]s dienvidos pie [[Tjete]]s upes. [[Sanpaulu (štats)|Sanpaulu]] štata administratīvais centrs un Brazīlijas lielākā pilsēta. Veidojusies kā daudzkultūru metropole un arī mūsdienās pilsētā redzama [[itāļi|itāļu]] (mūsdienās 60% Sanpaulu iedzīvotāju ir pilnībā vai daļēji itāļu izcelsmes), [[portugāļi|portugāļu]], [[vācieši|vācu]], [[arābi|arābu]] un [[japāņi|japāņu]] [[kultūra|kultūru]] ietekme.

sentences: '''Proteasoma''', dažreiz arī '''proteosoma''', ir liels [[olbaltumvielu komplekss]], kurš ir visiem [[eikarioti]]em un [[arheji]]em, kā arī daļai no [[baktērijas|baktērijām]]. Eikariotiem tā atrodas [[šūnas kodols|šūnas kodolā]] un [[citoplazma|citoplazmā]].<ref name="Peters">Peters JM, Franke WW, Kleinschmidt JA. (1994) Distinct 19S and 20S subcomplexes of the 26S proteasome and their distribution in the nucleus and the cytoplasm. ''J Biol Chem'', March 11;269(10):7709—18. {{PMID|8125997}}</ref> Galvenā proteasomas funkcija ir samazināt nevajadzīgo un bojāto [[olbaltumvielas|olbaltumvielas]] skaitu [[proteolīze|proteolīzē]] — ķīmiskā reakcijā, kura sagrauj [[peptīdsaite]]s.

sentences: '''Memorands''' ir viens no [[diplomātija|diplomātiskās]] sarakstīšanās veidiem, kas parasti ir mazāk svarīgs nekā [[nota]]. Memorandu sastāda sarunās apspriežamā jautājuma faktiskās vai juridiskās puses izklāsta veidā un bieži vien pievieno notai vai verbālnotai, paskaidrojot un pamatojot tās saturu.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Šellija Anna Freizere-Praisa
 |      vārds_orig = ''Shelly-Ann Fraser-Pryce''
 |          attēls = Shelly-Ann Fraser-Pryce 2015 (1 av 2).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Šellija Anna Freizere-Praisa 2015. gadā

 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|12|27}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Jamaika|Kingstona}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{JAM}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 160 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 52 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =

 |            disc = [[100 metri]], [[200 metri]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''MVP Track & Field Club'' (2006—2020)
 |           klubs1 =''Elite Performance Track Club'' (2020–pašlaik)
 |        treneris = Reinaldo Valkots 2020—''pašlaik''
 |           trenē =

 |           olimp = 4
 |            pc-a = 9
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =

 |             PR1 = 6,98 s (2014)
 |           PR1_d = 60 m
 |             PR2 = 10,60 s (2021)
 |           PR2_d = 100 m
 |             PR3 = 21,79 s (2021)
 |           PR3_d = 200 m
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =

 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =

 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Jamaika}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2008|teksts=Pekina 2008}}|{{osv|Vieglatlētika|2008|Vasaras|title=100 m}}}}
{{MedalGold|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|{{osv|Vieglatlētika|2012|Vasaras|title=100 m}}}}
{{MedalGold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|Vasaras|title=4×100 m stafete}}}}
{{MedalSilver|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|{{osv|Vieglatlētika|2012|Vasaras|title=200 m}}}}
{{MedalSilver|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|{{osv|Vieglatlētika|2012|Vasaras|title=4×100 m stafete}}}}
{{MedalSilver|{{oss|V=2016|teksts=Riodežaneiro 2016}}|{{osv|Vieglatlētika|2016|Vasaras|title=4×100 m stafete}}}}
{{MedalSilver|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|Vasaras|title=100 m}}}}
{{MedalBronze|{{oss|V=2016|teksts=Riodežaneiro 2016}}|{{osv|Vieglatlētika|2016|Vasaras|title=100 m}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|100 m}}
{{Medal|Gold|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|100 m}}
{{Medal|Gold|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|200 m}}
{{Medal|Gold|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|100 m}}
{{Medal|Gold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|100 m}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|100 m}}
{{Medal|Silver|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Silver|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Silver|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|200 m}}
{{Medal|Silver|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Silver|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|100 m}}
{{MedalCompetition|[[Panamerikas spēles]]}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Panamerikas spēles|Lima 2019]]|200 m}}
{{MedalCompetition|[[Nāciju Sadraudzības spēles]]}}
{{Medal|Gold|[[2014. gada Nāciju Sadraudzības spēles|Glāzgova 2014]]|4×100 m stafete}}
}}
'''Šellija Anna Freizere-Praisa''' ({{val|en|Shelly-Ann Fraser-Pryce}}; dzimusi {{dat|1986|12|27}} [[Kingstona|Kingstonā]], [[Jamaika|Jamaikā]])<ref name=Observer>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jamaicaobserver.com/sports/html/20080813T000000-0500_139009_OBS_FRASER_EXPECTS_GREAT_RESULTS_IN_____METRES.asp |title=Fraser Expects Great Results in 100 Metres, Jamaica Observer, 13. Aug. 2008 |access-date={{dat|2008|08|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080816004143/http://www.jamaicaobserver.com/sports/html/20080813T000000-0500_139009_OBS_FRASER_EXPECTS_GREAT_RESULTS_IN_____METRES.asp |archivedate={{dat|2008|08|16||bez}} }}</ref> ir [[Jamaika]]s [[vieglatlēte]], startē [[sprints|sprinta]] distancēs. Ar 8 olimpiskajām medaļām un 16 Pasaules čempionāta medaļām viiņa ir viena no visu laiku vistitulētākajiem vieglatlētiem.

sentences: '''Objektīvs''' ir [[gaisma|gaismu]] savācoša [[optika|optiskā]] [[sistēma]], kura ataino objektu. Objektīva sastāvdaļas var būt gan [[lēca]]s, gan [[spogulis|spoguļi]]. Objektīvs tiek piemontēts [[fotoaparāts|fotoaparāta]] korpusam. Tāpat kā pats objekts, arī radītais attēls ir [[3D|trīsdimensionāls]]. Lai arī pietiktu ar vienu parastu izliektu lēcu, tādas nepieciešamas vairākas, lai novērstu attēla kropļojumus. Atainoti tiek visi objekti, kas nokļūst objektīva redzeslaukā. Principā nav atšķirību starp objektīvu, kuru izmanto fotoaparātam, objektīvu, kuru izmanto [[mikroskops|mikroskopam]] un objektīvu, kuru izmanto [[teleskops|teleskopam]]. Atšķirības ir tikai [[stikls|stikla]] (izmanto arī citus materiālus, stikls ir visizplatītākais) elementos, to izvietojumā un citos parametros, kas veido objektīva raksturlielumus. Atkarībā no pašas ierīces konstrukcijas, kas tiek izmantota attēla iegūšanai, objektīvs var būt pastāvīgi fiksēts pie aparāta vai arī nomaināms ar citiem objektīviem.

sentences: {{Commonscat|Islands by ocean|Salas pēc okeāna}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''ABINIA''' ({{val|es|Asociación de Bibliotecas Nacionales de Iberoamerica}}, dibināta [[1989]]. gada 14. decembrī) ir Latīņamerikas Nacionālo bibliotēku asociācija .

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = klasiskās_mūzikas_ansamblis
|           Vārds = ''Kremerata Baltica''
|          Attēls =
|         Att_izm =
|          Ainava = jā
|        Apraksts =
|           Vieta = {{LAT}}
|           Žanrs =
|            Gadi = 1997—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://www.kremeratabaltica.com/}}
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''''Kremerata Baltica''''' ir [[kamermūzika|kamerorķestris]], kurā spēlē jauni mūziķi no [[Baltijas valstis|Baltijas valstīm]]: [[Igaunija]]s, [[Latvija]]s un [[Lietuva]]s. To 1997. gadā dibināja latviešu vijolnieks [[Gidons Krēmers]]. Viņš ir arī orķestra mākslinieciskais vadītājs.<ref name="lat" />

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{jāuzlabo|sadaļu par embrioģenēzi jāpārnes atsevišķā rakstā, bet šo jāsāk ar somatiskās embrioģenēzes definīciju ievadā}}
{{sadalīt}}
== Embrioģenēze ==
Dabiskos apstākļos embrioģenēze sākas no [[zigota]]s izveidošanās brīža. Zigota veidojas saplūstot divām gametām sievišķajai un vīrišķajai, segsēkļiem ir raksturīga divkāršā apaugļošanās, kuras rezultātā veidojas triploīda endosperma, bet [[kailsēkļi]]em rezerves sēklā uzkrājas megagametofīta audos. Tālāk embrijs attīstās vairākos secīgos etapos<ref name=":0">George, Edwin F., Michael A. Hall, and Geert-Jan De Klerk. "Somatic embryogenesis." ''Plant propagation by tissue culture''. Springer Netherlands, 2008. 335-354.</ref>[[Segsēkļi|Segsēkļu]] embrioģenēzi var iedalīt trīs galvenajos posmos:
* Asimetriska zigotas dalīšanās, tās laikā izveidojas mazāka apikālā šūna un lielāka bazālā šūna.
* Globulārā stadija, tās laikā tiek determinēti šūnu slāņi un attīstības ass.
* Dīgļapu stadijas izveidošanās, tās laikā sākās saknes un pumpura aizmetņu iniciācija<ref name=":1">Davey, Michael R., and Paul Anthony. ''Plant cell culture: essential methods''. John Wiley & Sons, 2010. </ref>

sentences:
{{noformējums+}}
'''Ekotoksikoloģija''' ir [[vides zinātne]]s apakšnozare, kas radās, apvienojot [[toksikoloģija]]s (zinātne par toksiskām vielām) un [[ekoloģija]]s (pētījumu objekts ir atsevišķu organismu kopienas un procesi dabas vidē) pamatatziņas un pētījumu metodes.

sentences: '''Bīstamie atkritumi''' ir [[atkritumi]], kuriem piemīt viena vai vairākas īpašības, kas padara tos bīstamus cilvēka dzīvībai un veselībai, videi, kā arī personu mantai, un kuri atbilst atkritumu klasifikatorā noteiktajām bīstamo atkritumu kategorijām.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija|url=http://www.varam.gov.lv/lat/darbibas_veidi/apsaimniekosana/|access-date={{dat|2016|03|07||bez}}|archive-date={{dat|2016|03|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160304175530/http://varam.gov.lv/lat/darbibas_veidi/apsaimniekosana}}</ref> Sīkāk tos klasificē pēc bioloģiskajām, ķīmiskajām un fizikālajām īpašībām. Atkritumi var būt gan cietvielu, šķidrumu vai gāzu [[nosēdumi]], kas radušies, galvenokārt, ķīmiskās ražošanas, izgatavošanas un citu rūpniecisko darbību rezultātā.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Encyclopaedia Britannica|url=http://www.britannica.com/technology/hazardous-waste-management}}</ref> Bīstamajiem atkritumiem piemīt dažādas īpašības: uzliesmošanas spēja, toksicitāte, kodīgums un reaģētspēja.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Lydia Feng|first1=Paul.E Rosenfeld|title=Risks of Hazardous Waste|isbn=978-1-4377-7842-7}}</ref> Bīstamie atkritumi iedalās divās lielās grupās — sadzīves bīstamie atkritumi un rūpniecības bīstamie atkritumi.<ref name="videsvestis.lv">{{tīmekļa atsauce|title=Vides Vēstis|url=http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=78&what=2|access-date={{dat|2016|03|07||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160331141348/http://videsvestis.lv/content.asp?ID=78|archivedate={{dat|2016|03|31||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Dagnija Zigmonte
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1931
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1997
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 24
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Angļu valodas institūts|Rīgas pedagoģiskais institūts]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Dagnija Zigmonte''' (dzimusi {{dat|1931|6|7}} [[Rīga|Rīgā]], mirusi {{dat|1997|2|24}} [[Rīga|Rīgā]])<ref name="lat">{{LAT e|5|932}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]] un [[Scenārists|scenāriste]].

sentences: '''Leikocitūrija''' ir [[Leikocīti|leikocītu]] atrašanās [[Urīns|urīnā]]. Urīna nogulsnēs normā [[Vīrietis|vīriešiem]] redzes laukā redz 0—1 leikocītu, [[Sieviete|sievietēm]] līdz 5—6 leikocītiem. Lai noteiktu leikocitūrijas avotu, izmanto diferenciāldiagnostiskus testus, kas ļauj noteikt urīna nogulšņu leikocītu populāciju. Izšķir [[infekcija]]s leikocitūriju un aseptisku leikocitūriju.<ref name="Shilov2007"/>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Trautsonas pils
| native_name         = ''Palais Trautson''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vīne#Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Palais_Trautson.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Austrija|Vīne|Neibava}}
| latd  = 48.205833 | latNS  = N
| longd = 16.355278 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1712. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Pilsētas mežs''' ir [[mežs]] vai [[Koks|koku]] grupa, kas aug [[Urbanizācija|urbanizētās]] teritorijās vai to apkārtnē. Pilsētu meži ļauj cilvēkiem, kas dzīvo pilsētās, izzināt [[Daba|dabu]] un būt tai tuvāk, pilsētu mežos cilvēki pastaigājas, atpūšas kopā ar ģimenēm, [[Sports|sporto]] utt. Pilsētu meži pilda sociālās un [[rekreācija]]s funkcijas, kā arī no tiem pilsētām ir virkne [[Ekoloģija|ekoloģisko]], [[Klimats|klimatisko]] un [[Estētika|estētisko]] ieguvumu.

sentences: {{Commonscat|Conductors by country|Diriģenti pēc valsts}}

sentences:
{{cita nozīme|jūtām|filmu|Mīlestība (filma)}}
 ir mīlestības simbols]]
[[File:1873_Pierre_Auguste_Cot_-_Spring.jpg|thumb|Pierre Auguste Cot (1873)]]

sentences: '''Saules vainags''' ir virs [[hromosfēra]]s esošais [[Saules atmosfēra]]s ārējais slānis, kur [[temperatūra]] pieaug 100 reizes. Saules vainaga augšējā robeža nav precīzi nosakāma, jo tā blīvums samazinās pakāpeniski, līdz viela izkliedējas kosmosā (t.s. [[Saules vējš]]). [[Zeme]] līdz ar citām [[Planēta|planētām]] atrodas vainaga iekšpusē. [[Saule]]s lielā spožuma dēļ Saules vainags parasti nav novērojams. Tikai pilna [[Saules aptumsums|Saules aptumsuma]] laikā tas ir novērojams kā pērļaini sudrabota blāzma. Tur, kur vainags saskaras ar hromosfēru, tas ir samēra spožs, bet tālāk vainaga intensitāte zūd. Vainaga optiskais izstarojums ir izsekojams 10—20 Saules rādiusu t.i. desmitiem miljonu kilometru attālumā un saplūst ar [[Zodiakālā gaisma|zodiakālās gaismas]] efektu. Vēl Saules vainagā ir saskatāmi atsevišķi stari, loki, vēdekļi u.c. veidojumi<ref>Zenta Alksne, Aukstās zvaigznes, izdevniecība "Zinātne", Rīga, 1974. g., 10. lpp.</ref>. Tāpat, Saules vainagā novērojamas [[protuberances]] — milzīgi salīdzinoši aukstas [[plazma]]s veidojumi, kuru lielums mērāms daudzos tūkstošos kilometru. To augstums var sasniegt 30 000 kilometru, bet garums pat vairākus simtus tūkstošu. Lielākā novērotā protuberance ([[1997. gads|1997. gadā]]) bija 350 000 kilometru gara.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Saldus
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Saldus Stad.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Oskars Kalpaks|Oskara Kalpaka]] laukums Saldus centrā
| image_flag = Bandera Saldus.png
| flag_link = Saldus karogs
| image_shield = Saldus COA.svg
| shield_link = Saldus ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 39
| lats = 59
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 29
| longs = 37
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Saldus novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1917. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Citi<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Frauenburg}}
| area_total_km2 = 10.10
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 9937
| population_as_of = 2019
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3801
| area_code =
| website = {{URL|www.saldus.lv}}
| footnotes =
| elevation_m = 95
}}
'''Saldus''' ir [[pilsēta]] [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Ciecere]]s upes krastos, [[Saldus novads|Saldus novada]] centrs. Tā atrodas 119 km attālumā no [[Rīga]]s, bet tikai 7 km attālumā no kaimiņu pilsētas [[Brocēni]]em. Pilsētas teritorija robežojas ar sava novada [[Saldus pagasts|Saldus]], [[Novadnieku pagasts|Novadnieku]] un [[Zirņu pagasts|Zirņu]] pagastiem, kā arī  [[Cieceres pagasts|Cieceres pagastu]]. Saldus pilsēta pirmo reizi rakstītos avotos minēta 13. gadsimtā, bet par tās dibināšanas gadu uzskata 1856. gadu.

sentences: '''Antarktikas tūrisma operatoru starptautiskā asociācija''' ('''IAATO''' — no {{val|en|International Association of Antarctic Tour Operators}}) ir starptautiska [[asociācija]], kas apvieno [[Antarktika|Antarktikā]] [[tūrisms|tūrisma]] pakalpojumus sniedzošās kompānijas. Dibināta 1991. gadā, kad tajā ietilpa 7 kompānijas. 2011./2012. gada sezonā asociācijā ietilpst vairāk kā 100 kompānijas no [[Argentīna]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Austrālija]]s, [[Beļģija]]s, [[Čīle]]s, [[Dienvidāfrika]]s, [[Francija]]s, [[Itālija]]s, [[Japāna]]s, [[Jaunzēlande]]s, [[Kanāda]]s, [[Krievija]]s, [[Ķīna]]s, [[Nīderlande]]s, [[Norvēģija]]s, [[Šveice]]s, [[Vācija]]s, [[Zviedrija]]s un [[Folklenda Salas|Folklenda Salām]].<ref>[http://apps.iaato.org/iaato/directory/list.jsf IAATO membership directory 2011-2012]</ref><ref>[http://iaato.org/history-of-iaato History of IAATO]</ref> Organizācija apvieno vairāk par 95% no reģionā praktizējošajām tūrisma kompānijām. Asociācijas galvenais uzdevums ir "pārstāvēt, propagandēt un praktizēt drošu un pret vidi atbildīgu privāto tūrismu Antarktikā".<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.antarctica.gov.au/about-antarctica/tourism/antarctic-non-government-operations |title=Antarctic non-Government Operations |access-date={{dat|2011|11|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111107031024/http://www.antarctica.gov.au/about-antarctica/tourism/antarctic-non-government-operations |archivedate={{dat|2011|11|07||bez}} }}</ref>

sentences:
'''AFI 10 Top 10''' godina desmit labākās [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filmas desmit klasiskajos [[Kinofilma|filmu]] žanros. Šo sarakstu izveidoja [[Amerikas Kinoinstitūts]] (AFI) un publicēja 2008. gada 17. jūnijā. Uzvarētājus atlasīja žūrija, ko veidoja 1500 režisori, kritiķi un kino vēsturnieki. Labākās filmas tika izvēlētas no 500 nominētajām filmām (50 katrā žanrā). Visveiksmīgākais filmu režisors šajā vērtējumā ir [[Alfreds Hičkoks]], kuram sarakstā ir 4 filmas. Viņam seko [[Stīvens Spīlbergs]] un [[Stenlijs Kubriks]] ar 3 filmām. Sarakstā iekļautās filmas tika paziņotas kanālā [[CBS]] un starp cilvēkiem, kas nolasīja sarakstu, bija slaveni aktieri, režisori un producenti:
* [[Dženifere Lava Hjūita]] — 10 labākās [[animācijas filma]]s;
* [[Sīns Astins]] — 10 labākās [[fantāzijas filma]]s;
* [[Kventins Tarantīno]] — 10 labākās gangsteru filmas;
* [[Sigurnija Vīvere]] — 10 labākās [[zinātniskās fantastikas filma]]s;
* [[Klints Īstvuds]] — 10 labākie amerikāņu [[vesterns|vesterni]];
* [[Kuba Gudings]] — 10 labākās sporta filmas;
* [[Gabriels Bīrns]] — 10 labākās detektīvu filmas;
* [[Džesika Alba]] — 10 labākās romantiskās [[komēdija]]s;
* [[Džeimss Vudss]] — 10 labākās tiesu drāmu filmas;
* [[Kērks Daglass]] — 10 labākās episkās filmas.

sentences:
s Firksu kapliča (celta 1801. gadā, izpostīta 1937. gadā).]]
'''fon Firksi''' ({{val-de|von Fircks}}) ir sena [[Vācbaltieši|vācbaltu]] dzimta, kuras priekšteči [[Livonijas konfederācija|Livonijas konfederācijā]] izsekojami līdz 15. gadsimta vidum.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Tbilisi dzimuszie}}
[[Kategorija:Tbilisi]]
[[Kategorija:Gruzijā dzimušie]]

sentences: '''24. marts''' ir gada 83. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (84. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 282 dienas.

sentences: '''Melanīni''' ir augstmolekulāri [[Pigments|pigmenti]], kas ir [[Indols|indola]] vai tam līdzīgu vielu atvasinājumu [[polimēri]]. Tos [[Sintēze|sintezē]] vairums dzīvo organismu. Melanīnu dabas pētījumi un to metabolisma īpašības norāda uz melanīnu polifunkcionalitāti ([[Farmakoloģija|farmakoloģiskie]] efekti pie dažādas ģenēzes [[Slimība|slimību]] ārstēšanas).<ref name="Korolyov.etal2007"/>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gustavs Reinholds fon Klots
|     vārds_orig = ''Gustav Reinhold von Klodt''
|         attēls = KlotsGustavs.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1780
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Višņijvoločeka]], [[Tveras apgabals|Tveras guberņa]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Burhards Ernests fon Klots (no Veidu muižas, armijas majors); māte - Eba Klota (no [[Puikule]]s)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Frederīke (dzimusi fon Fēgezaka, no Roperbeķu muižas)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Atomskaitlis''' ir vienāds ar [[protons|protonu]] skaitu [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodolā]]. To ir pieņemts apzīmēt ar burtu '''Z'''. Pēc atomskaitļa var noteikt arī [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] — atomskaitlis atbilst elementa kārtas numuram [[ķīmisko elementu periodiskā sistēma|periodiskajā sistēmā]] un ir vienāds ar kodola elektrisko lādiņu elementārvienībās. Atomos, kuri ir elektriski neitrāli (nav [[jons|jonizēti]]), atomskaitlis ir vienāds ar [[elektrons|elektronu]] skaitu. Bieži vien atomskaitlis tiek jaukts ar [[masas skaitlis|masas skaitli]] '''A''', kurš parāda protonu un [[neitrons|neitronu]] kopējo skaitu atoma kodolā. Lai uzzinātu neitronu skaitu '''N''' atoma kodolā, tad no masas skaitļa '''A''' ir jāatņem atomskaitlis '''Z''', respektīvi, '''''A''''' = '''''Z''''' + '''''N'''''. Kodoli ar vienādu atomskaitli, bet dažādu masas skaitli ir viena un tā paša ķīmiskā elementa [[izotops|izotopi]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Talsi
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Talsi no Talsu pilskalna.jpg
| imagesize =
| image_caption = Skats no Talsu pilskalna
| image_flag = Flag of Talsi.svg
| flag_link = Talsu karogs
| image_shield = Coat of Arms of Talsi.svg
| shield_link = Talsu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 57
| latm = 14
| lats = 48
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 35
| longs = 19
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Talsu novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1917. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Talsen}}
| area_total_km2 = 7.83
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 9225
| population_as_of = 2018
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| population_demonym = talsnieks, talsenieks<ref name="nosaukumi">{{Grāmatas atsauce|last=Vallija Dambe|first=|title=Latvijas apdzīvoto vietu un to iedzīvotāju nosaukumi|year=1990|publisher=Zinātne|isbn=5796602640|page=160}}</ref>
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3201
LV-3203
| website = {{URL|www.talsunovads.lv}}
| footnotes =
}}
'''Talsi''' ir pilsēta [[Kurzeme]]s ziemeļu daļā, [[Talsu novads|Talsu novada]] centrs. Atrodas [[Ziemeļkursas augstiene]]s [[Vanemas pauguraine]]s ziemeļrietumu malā. Pilsēta ir pazīstama kā "deviņu pakalnu pilsēta". Talsi ir 18. lielākā pilsēta [[Latvija|Latvijā]] pēc iedzīvotāju skaita.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/01072013/01.01.2014/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf|title=Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās|last=Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde|first=|access-date=19.12.2017|date=13.02.2014}}</ref>

sentences: '''14. maijs''' ir gada 134. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (135. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 231 diena.

sentences: {{Infobox stadium|stadium_name=Volgogradas arēna|native_name=''Волгоград Арена''|logo_image=Construction of Volgograd Arena inside 04.jpg|map_type=Russia|latNS=N|latd=48|latm=44|lats=04|longEW=E|longd=44|longm=32|longs=55|location={{vieta|Krievija|Volgograda}}|broke_ground=2015|built=2017|surface=zāle|construction_cost=16,4 milijardi [[RUB]]|seating_capacity=45 568|tenants=[[2018. gada FIFA Pasaules kauss]]<br/>[[Volgogradas "Rotor"]]}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Paranga
 | official_name            = ''Parang''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Polloc Port.jpg<!-- {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   =
| image2                   =
| image3                   =
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}} -->
 | image_caption            = Poljokas osta
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator maguindanao del norte parang.svg
 | pushpin_map              = Philippines#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Bangsamoro]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļmagindanao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1947
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 25
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 850.78
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 102914
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 7 | latm = 22 | lats = 28 | latNS = N
 | longd = 124 | longm = 15 | longs = 52 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 9604
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 57
 | website                  = {{URL|http://www.lgu-parang.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Šņaucamā tabaka''' jeb žargonā '''snuffs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Snuffs |work= Tēzaurs |url= https://tezaurs.lv/snuffs |accessdate=  2021. gada 12. septembrī}}</ref> (no {{val|en|snuff}} — 'šņauciens, ostīšana') ir pulverveida [[tabaka]], kuru parasti šņauc caur [[deguns|degunu]].

sentences:
{{Valsts Eirovīzijas konkursā infokaste
|        valsts = [[Sanmarīno]]
|        karogs = Flag of San Marino.svg
|  parraiditajs = [[SMRTV]]
|    nac atlase =
|   pied reizes = 13 (3 fināli)
|   pirma reize = [[2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2008.]]
|       ESC lab = 19. vieta: [[2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2019.]]
|        ESC sl = Pēdējā vieta <small>(pusfinālā)</small>: [[2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2008.]], [[2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2017.]], [[2023. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2023.]]
|     majaslapa =
|      EBU lapa = [https://eurovision.tv/country/san-marino EBU lapa]
}}
'''[[Sanmarīno]] [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]''' ir piedalījusies 13 reizes, debitējot [[2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2008. gada konkursā]], kad Sanmarīno pārstāvēja ''[[Miodio]]'' ar dziesmu ''[[Complice]]''. Valsts ir kvalificējoties finālam tikai 3 reizes. Sanmarīno labākais rezultāts pašlaik ir 19. vieta [[2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2019. gada konkursā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Leuvardena
 | official_name            = ''Leeuwarden''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Waag, Leeuwarden 1620.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =Flag_of_Leeuwarden.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Coat of arms of Leeuwarden.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Netherlands
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_name1        =  [[Frīzlande]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 84.10
 | area_land_km2            = 79.74
 | area_water_km2           = 4.36
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 29-12-2010
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 95317
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 53 | latm = 12 | lats =  | latNS = N
 | longd = 5 | longm = 48 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| name            = ''Boycott, Divestment and Sanctions''
| image           =
| caption         =
| founder         =
| type            = [[Bezpeļņas organizācija|Bezpeļņas]] [[nevalstiska organizācija|nevalstiskā organizācija]]
| tax_id          =
| registration_id =
| founded_date    = {{dat|2005|7|9||bez}}
| location        =
| coordinates     =
| origins         = {{flaga|Palestīna}} [[Palestīnas Valsts|Palestīna]]
| key_people      =
| area_served     = Visā pasaulē
| products        =
| services        =
| focus           =
| mission         = Panākt, ka [[Izraēla]] pakļaujas [[starptautiskās tiesības|starptautiskajam likumam]]:

* pārtrauc [[Palestīna|Palestīnas teritoriju]] okupāciju
* atzīst Izraēlā dzīvojošo palestīniešu pamattiesības
* ciena palestīniešu bēgļu tiesības atgriezties mājās saskaņā ar [[ANO rezolūcija 194|ANO rezulūciju 194]] ([[:en:UN Resolution 194]])<ref name="What is BDS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bdsmovement.net/what-is-bds|title=WHAT IS BDS?|publisher=BDS|accessdate={{dat|2016|8|23||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>
| method          = [[Boikotēšana]]
Ieguldījumu atsaukšana
[[Sankcijas]]
[[Politiskais aktīvisms]]
| revenue         =
| endowment       =
| num_volunteers  =
| num_employees   =
| num_members     =
| subsid          =
| owner           =
| motto           =
| former name     =
| homepage        = {{URL|https://bdsmovement.net/}}
| dissolved       =
| footnotes       =
}}
'''''Boycott, Divestment and Sanctions''''' ({{val|lv|[[Boikots]], investīciju atsaukšana un [[sankcijas]]}}), arī '''BDS''' un '''BDS kustība''' ir vispasaules [[politiska kustība|kustība]] ar mērķi izdarīt nevardarbīgu spiedienu uz [[Izraēla|Izraēlu]], līdz tā pakļaujas kustības izvirzītajiem nosacījumiem: pārtrauc [[Palestīnas Valsts|Palestīnas]] [[okupācija|okupāciju]], atzīst Izraēlā (ārpus okupētajām teritorijām) dzīvojošo [[arābi|arābu]]-[[palestīnieši|palestīniešu]] pamattiesības un nodrošina viņu vienlīdzību ar citiem iedzīvotājiem, kā arī ciena, aizsargā un atbalsta palestīniešu bēgļu tiesības atgriezties savās mājās un īpašumos saskaņā ar [[ANO rezolūcija 194|ANO rezolūciju 194]]. Viņi paši sevi definē kā "iekļaujošu, [[antirasisms|antirasistisku]] [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] kustību, kas ir principiāli pret visa veida [[diskriminācija|diskrimināciju]], tai skaitā pret [[antisemītisms|antisemītismu]] un [[islāmfobija|islāmfobiju]]".<ref name="What is BDS"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Gulēt ar citiem cilvēkiem
 | oriģinālnos = ''Sleeping with Other People''
 |      attēls = GuletArCitiemCilvekiem.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, romantiska filma
 |    režisors = [[Leslija Hedlenda]]
 |  producents =
* [[Džesika Elbauma]]
* [[Vills Ferels]]
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Ādams Makejs]]
 |   scenārijs = Leslija Hedlenda
 |     aktieri =
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Elisona Brī]]
* [[Ādams Skots]]
* [[Džeisons Mentzuks]]
* [[Nataša Lionna]]
* [[Ādams Broudijs]]
* [[Amanda Pīta]]
 |      mūzika =
* [[Endrjū Feltenšteins]]
* [[Džons No]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Gloria Sanchez Productions]]''
* ''[[IM Global]]''
* ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[IFC Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|9|11|ASV|2015|9|18|Latvija|}}
 |      ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sleeping-other-people-2015|title=Sleeping with Other People|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|3,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sleepingwithotherpeople.htm|title=Sleeping with Other People (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 19, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Gulēt ar citiem cilvēkiem"''' ({{val|en|Sleeping with Other People}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisore un scenārija autore ir [[Leslija Hedlenda]]. Galvenās lomas atveido [[Džeisons Sudeikis]], [[Elisona Brī]], [[Ādams Skots]], [[Džeisons Mentzuks]], [[Nataša Lionna]], [[Ādams Broudijs]] un [[Amanda Pīta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Siguldas stacijas ēka 1930. gados.

sentences: '''Gels''' ir želejveidīgs [[Mīkstā vide|mīksts materiāls]], kas var būt gan mīksts un trausls, gan ciets un izturīgs<ref>A. Khademhosseini und U. Demirci ''Gels Handbook: Fundamentals, Properties and Applications'' |'''2016''' World Scientific Pub Co Inc; {{ISBN|9789814656108}}</ref><ref>''Supramolecular Polymer Networks and Gels.'' S. Seiffert (Editor), Springer, '''2015''' ASIN: B00VR5CMW6</ref>. Geli ir definēti kā mazas koncentrācijas izšķīdusi [[šķērssaišu sistēma]], kurai miera stāvoklī nav plūsmas<ref>Ferry, John D. (1980) ''Viscoelastic Properties of Polymers''. New York: Wiley, {{ISBN|0471048941}}.</ref>. Pēc svara geli pārsvarā ir šķidrumi, tomēr tie darbojas kā cietvielas, jo šķidrumā atrodas komplekss šķērssaistīto saišu tīkls. Šķidrumā veidojošās šķērssaites ir tās, kas nodrošina gela struktūru ([[cietība|cietību]]) un veicina savstarpējo mijiedarbību (saķeri), bet jāatceras, ka šo šķērssaišu vielā nav daudz — tikai pāris procenti. Tādējādi gels ir šķidruma molekulu [[Dispersā sistēma|dispersija]] cietā vielā, kurā šķidras daļiņas ir disperģētas cietā vidē. Vārdu gels pirmoreiz lietoja skotu ķīmiķis [[Tomas Grahams]], atvasinot to no [[Želatīns|želatīna]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.etymonline.com/index.php?term=gel |title=Online Etymology Dictionary: gel |last=Harper |first=Douglas |authorlink=Douglas Harper |website=[[Online Etymology Dictionary]] |accessdate=2019-04-07}}</ref>.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Meistars dārznieks
| operators =
| attēls = Master Gardener (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Pols Šreiders]]
| producents =
| scenārijs = Pols Šreiders
| aktieri = * [[Džoels Edžertons]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Kvintesa Svindela]]
* [[Esai Moraless]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Master Gardener''
| studija = * ''HanWay Films''
* ''Flickstar''
* ''Ottocento Films''
* ''Northern Lights''
* ''KOJO Studios''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|3|[[79. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2023|5|19|ASV}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt15342244/|title=Master Gardener (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|31}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Meistars dārznieks"''' ({{Val|en|Master Gardener}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Šreiders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džoels Edžertons]], [[Sigurnija Vīvere]], [[Kvintesa Svindela]] un [[Esai Moraless]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = Tokyo Mew Mew
| show_name_2          = 東京ミュウミュウ
| bgcolour             = pink
| color text           =
| image                = Mewmew.jpg
| caption              = ''Tokyo Mew Mew'' pirmā sējuma vāks
| genre                =
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             = [[japāņu valoda|japāņu]]
| num_seasons          = 2
| num_episodes         = 52
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              = ''[[Pierrot]]''
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{dat|2002|4|6|N|bez}}
| last_aired           = {{dat|2003|3|29|N|bez}}
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}
'''''Tokyo Mew Mew''''' ({{val-ja|東京ミュウミュウ}}, ''Tōkyō Myū Myū''), pazīstama arī kā '''''Mew Mew Power''''', ir japāņu [[manga]]s sērija, kuru uzrakstījis [[Reiko Jošida]] un ilustrējis [[Mia Ikumi]]. Šī sērija tika publicēta žurnālā ''[[Nakayoshi]]'' no 2000. gada septembra līdz 2003. gada februārim un vēlāk no 2003. gada aprīļa līdz 2004. gada maijā to visu septiņos ''[[tankōbon]]'' sējumos publicēja lielākais [[Japāna]]s grāmatu un laikrakstu izdevējs ''[[Kodansha]]''. [[Anime]] veidota 2002. gadā studijā ''[[Pierrot]]''.

sentences:
{{maznozīmīgs}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Tatjana Širko
| Vārds_orig = ''Тетяна Ширко''
| Attēls =
| Att_izm =
| Apraksts = Tatjana Širko 2009. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1992|12|10}}
| Vieta_dz = {{vieta|Ukraina|Rivnes apgabals|Kostopiļa}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta =
| Žanrs = [[popmūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātāja]]
| Instrumenti = vokāls
| Gadi = 1997—pašlaik
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa = {{URL|http://www.tatianashirko.com/}}
| Dalībnieki =
| Bij_dalībnieki =
| Dzimums = S
}}
'''Tatjana Širko''' ({{val|uk|Тетяна Ширко}}; dzimusi {{dat|1992|12|10}}) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[dziedātāja]] un dziesmu autore.

sentences: '''Venēcijas biennāle''' ({{Val|it|La Biennale di Venezia}}) ir nozīmīga mūsdienu kultūras izstāde, kas notiek katru gadu [[Venēcija|Venēcijā]], Itālijā.<ref>{{Cite web|url=https://www.biennialfoundation.org/activity/|title=Activity Archives|website=Biennial Foundation|access-date=2020-03-20|language=en-US}}</ref><ref>{{Cite web|url=https://www.afar.com/magazine/everything-you-need-to-know-about-the-2019-venice-biennale|title=Everything You Need to Know About the 2019 Venice Biennale|website=AFAR Media|access-date=2020-03-20|language=en}}</ref><ref>{{Cite web|url=https://dueminutidiarte.com/2015/10/10/biennale-arte-venezia-storia-artisti-riassunto/|title=Cos'è la Biennale d'arte di Venezia? La sua storia e i suoi artisti in 10 punti|website=Due minuti d'arte|access-date=2022-05-03|date=2015-10-10|language=it-IT}}</ref> Biennāli organizē kopš 1895. gada un tas ir vecākais šāda veida pasākums. Galvenā izstāde katru gadu notiek Kastello apkaimē [[Arsenāls (Venēcija)|Arsenāla]] telpās un [[Giardini della Biennale|Biennāles dārzos]], mijoties mākslas un arhitektūras biennālei (tāpēc arī nosaukums ''biennale'' — reizi divos gados).<ref>{{Cite web|url=https://www.labiennale.org/en/venues|title=Venues|website=La Biennale di Venezia|access-date=2022-05-03|date=2017-04-07|language=en}}</ref><ref>{{Cite web|url=https://www.labiennale.org/en/architecture/2021|title=Biennale Architettura 2021 {{!}} Homepage 2021|website=La Biennale di Venezia|access-date=2022-05-03|date=2019-01-11|language=en}}</ref><ref>{{Cite web|url=https://www.labiennale.org/it/homepage|title=La Biennale di Venezia|website=La Biennale di Venezia|access-date=2022-05-03|date=2017-02-20|language=it}}</ref> Citi Biennāles fonda organizētie pasākumi, kas ietver teātri, mūziku un deju notiek katru gadu dažādās Venēcijas daļās, bet ikgadējais [[Venēcijas kinofestivāls]] notiek [[Lido (Venēcija)|Lido]] salā.<ref>{{Cite web|url=https://www.labiennale.org/en/organization|title=Organization|website=La Biennale di Venezia|access-date=2022-05-03|date=2017-04-24|language=en}}</ref>

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Džeimss Dīterihs''' ({{val|en|James Dieterich}}) ir [[seismologs]] no [[ASV Ģeoloģijas institūts|ASV Ģeoloģijas institūta]]. Džeimss Dīterihs kopā ar [[Ross Šteins|Rosu Šteinu]] izvirzīja jaunu [[teorija|teoriju]] par to, ka lielāka [[zemestrīce]] vienā un tajā pašā [[teritorija|teritorijā]] var izraisīt vairākus citu citam sekojošus [[satricinājums|satricinājumus]], kas dod [[cerība]]s sagaidīt [[diena|dienu]], kad būs iespējams izstrādāt uzticamu [[risks|riska]] novērtējumu.<ref>"Zinātnieki brīdinās par zemestrīcēm un cunami" - Ilustrētā Zinātne, 2005.gada decembra numurs, 28.lpp. </ref>

sentences: '''Kristālrežģis''' ir cietās vielās visbiežāk sastopamais daļiņu izvietojuma veids. Kristālrežģus iedala atomu, jonu, metālu un molekulu kristālrežģos.<ref name="zommers">K. Zommers, Ķīmijas rokasgrāmata, Rīga, Zvaigzne, 1981, "Cietās vielās daļiņas visbiežāk izvietotas tā, ka tās veido kristālrežģus, piemēram, atomu, jonu, metālu un molekulu kristālrežģus. Ķīmiskie elementi un to savienojumi var veidot dažādas formas jeb '''modifikācijas'''. Modifikāciju veidošanos nosaka noteikts atomu izvietojums kristālrežģī. (..) Oglekļa atomu telpiskais izvietojums dimanta kristālrežģī (atomu kristālrežģī. (..) Oglekļa atomu telpiskais izvietojums grafīta kristālrežģī (atomu kristālrežģī).</ref> Dažādus vienas vielas kristālrežģa veidus sauc par kristālrežģa modifikācijām.<ref name="zommers" /> Vielas, kam ir dažādas kristālrežģa modifikācijas sauc par [[alotrops|alotropiem]], piemēram, [[ogleklis|ogleklim]] ir vairāki alotropi, tostarp [[grafīts]] un [[dimants]].

sentences: '''Altāra Mī c''' (arī '''Mu Arae c''') ir [[citplanēta]], kas atrodas 15,6 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Altāris (zvaigznājs)|Altāra zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Altāra Mī]] vidēji 0,091 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir 0,1721. 1 gads uz planētas ilgst 9,639 Zemes dienas ilgi un tā sver 10,5 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā "[[superzeme]]". Planētu atklāja 2004.gada 25.augustā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer platanoides|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer platanoides|suga_lv=Parastā kļava|attēls=Acer platanoides Norway Maple 5.29.2010.jpg|attēls2=}}
'''Parastā kļava''', arī '''Platānu kļava'''<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Latvijas PSR flora, 3. sējums|publisher=Latvijas Valsts izdevniecība|year=1957|location=Rīga|pages=255-256}}</ref> ({{val-la|Acer platanoides}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga, kura savvaļā ir sastopama [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā. Suga tīraudzes parasti neveido. Sastopama piemistrojumā auglīgos [[Platlapju meži|platlapju mežos]], upju krastu nogāzēs un gravās. Savrupi koki arī kultūrainavā. Bieži stādītās [[Aleja|alejās]] un parkos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/acer-platanoides-l/|title=parastā kļava - Acer platanoides L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-12}}</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|vienu no ražošanas faktoriem|[[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] grāmatu sēriju|Kapitāls (grāmata)}}
'''Kapitāls''' [[ekonomika]]s teorijā ir viens no trim galvenajiem [[ražošanas faktori]]em. Pārējie divi ir [[zeme]] (plašā nozīmē ar to saprot arī [[izrakteņi|dabīgos izrakteņus]] un citus dabas resursus) un [[strādāšana|darbs]] ([[darbaspēks]]).<ref>Paul A. Samuelson and William D. Nordhaus (2004) Economics, 18th ed.,{{ISBN|978-0-07-287205-7}}</ref>
== Raksturojums ==
Ekonomiskajā praksē ([[uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbībā]]) ar kapitālu (fizisko kapitālu) saprot [[ražošana]]i vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] sniegšanai nepieciešamos [[resurss|resursus]] (fiksētais kapitāls) un [[grāmatvedība|apgrozāmo līdzekļu]] (apgrozāmais kapitāls) kopumu.

sentences: '''8. septembris''' ir gada 251. diena (252. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 114 dienas.

sentences: '''Rentgenlampa''' ir ierīce [[rentgenstari|rentgenstaru]] iegūšanai. Tā sastāv no [[Katods|katoda]] ([[Volframs|volframa]] kvēldiegs) un [[Anods|anoda]] (kuru dzesē), kas atrodas [[Vakuums|vakuumā]]. Mazjaudīgām rentgenlampām (līdz ~3 k[[vats|W]]) anods ir nekustīgs un [[elektrons|elektronu]] kūlis krīt vienā un tajā pašā vietā, anodu dzesē ar [[Ūdens|ūdeni]]. Lielas jaudas rentgenlampām (~ virs 14 kW) katods ir rotējošs disks un elektronu plankuma atrašanās vieta mainās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Matrikss: Atdzimšana
| oriģinālnos = ''The Matrix Resurrections''
| attēls = The Matrix Resurrections.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika
| režisors = [[Lana un Lilija Vačovskas|Lana Vačovska]]
| producents = * [[Džeimss Makteigs]]
* Lana Vačovska
* [[Grants Hills]]
| scenārijs = * Lana Vačovska
* [[Deivids Mitšels]]
* [[Aleksandrs Hemons]]
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Jāhja Abduls Matīns II]]
* [[Džesika Henvika]]
* [[Džonatans Grofs]]
* [[Nīls Patriks Heriss]]
* [[Prijanka Čopra]]
* [[Džeida Pinkita Smita]]
| mūzika = * [[Džonijs Klimeks]]
* [[Toms Tikvers]]
| operators = * Daniele Masačesi
* [[Džons Tolls]]
| montāža = [[Džozefs Džets Salijs]]
| studija = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''Venus Castina Productions''
| izplatītājs = ''Warner Bros. Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|12|16|[[Toronto]]|2021|12|22|ASV un Latvija}}
| ilgums =
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|190 miljoni}}<ref name=opening2>{{Tīmekļa atsauce|url= https://variety.com/2021/film/box-office/spiderman-billion-dollars-box-office-pandemic-1235143308/ |title='Spider-Man: No Way Home' Becomes First Pandemic-Era Movie to Smash $1 Billion Milestone Globally |date=December 26, 2021|first=Rebecca |last= Rubin|website= Variety |access-date=December 26, 2021}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|157,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Matrix Resurrections (2021) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10838180/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|4|1||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Matrikss — Revolūcija]]"
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Matrikss: Atdzimšana"''' ({{val|en|The Matrix Resurrections}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas filma, kuras režisore ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Lana Vačovska]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Kiānu Rīvss]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Jāhja Abduls Matīns II]], [[Džesika Henvika]], [[Džonatans Grofs]], [[Nīls Patriks Heriss]], [[Prijanka Čopra]] un [[Džeida Pinkita Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2021|12|16|bez}}, kinoteātros ASV — {{dat|2021|12|22|bez}}, kinoteātros Latvijā — {{dat|2021|12|22|bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mosquito_2007-2.jpg
| att_nosaukums =[[Culiseta longiareolata|Dzēlējods]] (''Culiseta longiareolata'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Nematocera
| apakškārta_lv = Odveidīgie
| infrakārta = Culicomorpha
| infrakārta_lv = Dzēlējodu infrakārta
| virsdzimta = Culicoidea
| virsdzimta_lv = Dzēlējodu virsdzimta
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial = Culicoidea <small>([[Malloch]], 1917)</small>
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kērkvolas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Magnus_Cathedral,_Kirkwall,_viewed_from_the_Bishop's_Palace.jpg
| image_size            =
| caption               = Kērkvolas katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Kērkvolas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 58.982222
| longd                 = -2.958889
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Orkneju salas|Kērkvola}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = draudzes baznīca
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[romānika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1137. gads
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 50 m
| materials             = [[smilšakmens]]
}}
<mapframe text="Kērkvolas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q732112"
}
</mapframe>
'''Kērkvolas katedrāle''' jeb '''Svētā Magnusa katedrāle''' ({{val|en|St Magnus Cathedral}}) ir [[Skotijas Baznīca]]s draudzes baznīca, kas atrodas [[Orkneju salas|Orkneju salu]] galvaspilsētas [[Kērkvola]]s centrā. Tā kā Skotijas Baznīca pieturas pie [[kalvinisms|kalvinisma]] [[prezbiteriāņi|prezbiteriānisma]] novirziena, katedrāles nosaukums dievnamam ir tikai tradīcija.

sentences: '''Reliktstarojums''' ({{val-en|cosmic microwave background radiation, CMB}}) ir zemas intensitātes [[kosmiskais radiostarojums]], kas aizpilda [[Visums|Visumu]] un veido vienmērīgu radiostarojuma fonu ar niecīgām intensitātes fluktuācijām. Tas radies Visuma agrīnā evolūcijas posmā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
|name             = PocketBook International
|logo             = [[File:PB NewLogo.jpg|200px|PB NewLogo]]
|type             = Slēgta akciju sabiedrība
|industry         =
| products        = Grāmatdatoru, kuru pamatā ir e-tintes tehnoloģija, multivides grāmatdatoru un operētājsistēmas ''[[Android]]'' planšetdatoru ražošana
|foundation       = [[2007]]
|location         = {{vieta|Šveice|Lugāno}}
|revenue          = 110 miljoni dolāru (2012)
|num_employees    = 230 (2013. gada jūlijs)
|homepage         = {{url|www.pocketbook-int.com/}}
}}

sentences: '''Abrāzija''' (no {{val|la|abrasio}} — 'nokasīšana') jeb '''viļņgrauze'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/vil%C5%86grauze/lv | title= viļņgrauze |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2020. gada 19. novembrī}}</ref> ir lielu [[Ūdenstilpne|ūdenstilpju]] krastu noārdīšanās [[jūras viļņi|viļņu]] ietekmē. [[Ūdens]] klātbūtnē materiālu virsma ar laiku noārdās [[Berze|berzes]] dēļ, ko rada materiāla skrāpēšana, skalošana un nonēsāšanās. Abrāzijas līmenis ir atkarīgs no iesaistīto materiālu cietības, [[Koncentrācija|koncentrācijas]], kustīgo daļiņu [[Ātrums|ātruma]] un [[Masa|masas]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Amazon Simple Queue Service''''' ('''''Amazon SQS''''') ir ''[[Amazon]]'' izstrādāts dalītas [[Ziņojumu rinda|ziņojumu rindošanas]] pakalpojums, kas ļauj nodalīt un mērogot mikropakalpojumus, dalītās sistēmas un lietojumprogrammas bez servera. Tas ietilpst ''[[Amazon Web Services]]'' pakalpojumos.
''Amazon'' ''SQS'' ieviesa 2004. gada beigās, lai nodrošinātu ļoti mērogojamu ziņojumu rindošanu, kas atrisina problēmas, kas rodas saistībā ar vispārējo ražotāja-patērētāja problēmu vai savienojamību starp ražotāju un patērētāju.

sentences: '''Orbītas ekscentricitāte'''<ref>J. Žagars, I.Vilks "Astronomija augstskolām", LU, 2005 {{ISBN|9984-802-55-8}}</ref> ir [[orbīta]]s formu raksturojošs parametrs. Tā parāda, cik ļoti orbīta atšķiras no riņķa, orbītas izstiepumu. Apzīmē ar ''e''.

sentences: '''Aberācija''' [[astronomija|astronomijā]] ir parādība, kas rada debess objektu šķietamu kustību ap to patieso atrašanās vietu atkarībā no novērotāja ātruma. Tās rezultātā objekti šķiet pārvietoti novērotāja kustības virzienā, salīdzinot ar to redzamo stāvokli, kad novērotājs ir nekustīgs. [[Grāds (leņķis)|Leņķa]] izmaiņas ir v/c, kur c ir [[gaismas ātrums]] un v novērotāja ātrums. "Zvaigžņu" vai "ikgadējās" aberācijas gadījumā [[zvaigzne]]s redzamā pozīcija novērotājam uz [[Zeme]]s periodiski mainās gada laikā, mainoties Zemes kustības virzienam, kad tā riņķo ap [[Saule|Sauli]], ar maksimālo leņķi aptuveni 20 loka sekundes.

sentences: '''Gubu vidējie mākoņi''' ''Cumulus mediocris'' (Cu med) ir neliela izmēra kaudzes veida [[mākoņi]] ar plakanu pamatu un baltām virsotnēm, kuras pēc izskata līdzinās puķu kāpostiem. Šo mākoņu vertikālie izmēri ir apmēram vienādi ar horizontālajiem. Pamata augstums ir 800—1500 m. Tomēr to augstums var atšķirties atkarībā no gaisa mitruma un arī no Zemes virsas. Vertikāli šie mākoņi ir no 100 m līdz dažus kilometrus augsti. Tie veidojas temperatūras [[konvekcija]]s vai frontālās augšupejas rezultātā. Gubu vidējie mākoņi veidojas pēc [[Cu hum]] un pirms [[Cu cong]] mākoņiem. No Gubu vidējiem mākoņiem nokrišņu parasti nav. Vienīgie [[nokrišņi]] var būt īslaicīga pilināšana vai pavisam īslaicīga smidzināšana.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Buinakska
| official_name = ''Шура'' / ''Темир-Хан-Шура'' / ''Буйнакск''
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Мечеть_в_Буйнакске_-_Дагестан.jpg
| image_caption = Mošeja Buinakskā
| image_flag =
| image_seal =
| image_shield = Coat_of_arms_of_Dagestan_Oblast_1878.svg
| shield_link =
| flag_link =
| shield_size =
| pushpin_map = Krievija#Dagestāna
| pushpin_map_caption =
| pushpin_label_position =
| pushpin_map1 =
| pushpin_map_caption1 =
| pushpin_label_position1 =
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{RUS}}
| subdivision_type1 = Republika
| subdivision_name1 =  [[Dagestāna]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title =
| established_date =
| government_type =
| leader_title =
| leader_name =
| area_magnitude =
| area_total_km2 = 20,95
| area_land_km2 =
| area_water_km2 =
| area_urban_km2 =
| area_metro_km2 =
| population_as_of = 2021. gadā
| population_footnotes =
| population_total = 68121
| population_urban =
| population_metro =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Maskavas laiks|MSK]]
| utc_offset = +4
| latd = 42
| latm = 49
| lats =
| latNS = N
| longd = 47
| longm = 07
| longs =
| longEW = E
| postal_code_type =
| postal_code =
| elevation_footnotes =
| elevation_m =
| website = {{URL|https://buynaksk05.ru/}}
| footnotes =
}}'''Buinakska''' ([[Avāru valoda|avāru]]: ''Шура'', [[Kumiku valoda|kumiku]]: ''Темир-Хан-Шура'', [[Krievu valoda|krievu]]: ''Буйнакск'') ir pilsēta [[Krievija|Krievijā]], [[Dagestāna|Dagestānas Republikā]]. 2021. gadā pilsētā dzīvoja vairāk nekā 68 tūkstoši iedzīvotāju.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Izopropanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CHOH
|molmasa=60,10
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=185 K (-88 °C)
|viršanas temperatūra=355 K (82 °C)
}}
'''Izopropanols''' (2-propanols, izopropilspirts, (CH3)2CHOH) ir vienkāršākais otrējais [[spirts]]. Tas labi šķīst ūdenī (veido [[azeotropais maisījums|azeotropo maisījumu]]), un to lieto kā šķīdinātāju.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada martā,}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Anthidium florentinum 02.JPG
| att_nosaukums = ''Anthidium florentinum''
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hymenoptera
| kārta_lv = Plēvspārņu kārta
| apakškārta = Apocrita
| apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
| virsdzimta = Apoidea
| virsdzimta_lv = Bišu virsdzimta
| dzimta=Megachilidae
| dzimta_lv=Griezējbišu dzimta
| apakšdzimta = Megachilinae
| apakšdzimta_lv =
| ģints = Anthidium
| ģints_lv =
| suga = Anthidium florentinum
| suga_lv =
| kategorijas = nē
| binomial= Anthidium florentinum (Fabricius, 1775)
| sinonīmi =
* ''Apis florentina'' Fabricius, 1775
* ''Anthidium florentinum'' var. ''hispanicum'' Mocsary, 1884
* ''Anthidium florentinum'' var. ''rufescente'' Dusmet, 1908
* ''Anthidium florentinum'' var. ''kissi'' Alfken, 1935
* ''Anthidium subspinosum'' Klug, 1832
| iedalījums =
}}
'''''Anthidium florentinum''''' ir [[griezējbišu dzimta]]s suga. Sastopama [[Dienvideiropā]] un [[Centrāleiropā]], [[Kaukāza|Kaukāzā]], [[Turcija|Turcijā]], [[Irāna|Irānā]], [[Palestīna|Palestīnā]], [[Sīrija|Sīrijā]], [[Centrālāzija|Centrālā Āzijā]], [[Sibīrija|Sibīrijā]] un [[Ķīna|Ķīnā]],<ref name="Nadimi.etal2014"/> ka arī [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].<ref name="Khaghaninia.etal2010"/> Pieaugušie īpatņi apmeklē [[tauriņziežu dzimta|tauriņziežu]] un [[lūpziežu dzimta|lūpziežu]] dzimtu [[zieds|puķes]].<ref name="Nadimi.etal2014"/>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ragnārs Lodbroks
| vārds_orģ           = ''Ragnarr Loðbrók''
| attēls              = Regner Lodbrog.JPG
| amats               = vikingu valdnieks un karavadonis
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           =
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 865. gads
| mir_vieta           = [[Nortambrija]], [[Anglija]]
| tēvs                = [[Sigurds Hrings]]
| māte                =
| dinastija           =
| dzīvesb             =
| bērni               = [[Ivars Bezkaulis]]
[[Bjērns Dzelzssāns]]
[[Ube]]
[[Sigurds Čūskacis]]
[[Vitserks]]
[[Halfdans]]
[[Hastings]]
| reliģija            =
| apglabāts           =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
[[File:Ragnar_Lodbroks_död_by_Hugo_Hamilton.jpg|thumb|250px]]

sentences:
]]
'''Brīvības laukums''' ir laukums [[Tukums|Tukumā]], viena no centrālajām pilsētas vietām.<ref name="laukums" /> Cauri gadsimtiem bijusi viena no tirgošanās, satikšanās un svētku vietām pilsētā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/4.maiju-gaidot-tukuma-brivibas-laukums-vienigais-latvija.a127179/|title=4. maiju gaidot: Tukuma Brīvības laukums - vienīgais Latvijā|website=www.lsm.lv|access-date=2022-05-27|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kromiona
| native_name    = {{gree|Κρομμυων}}
| image          = Krommyon 4.JPG
| image_size     =
| caption        = Teātra drupas Kromionā
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 55| lats = 55| latNS = N
| longd = 23| longm = 8| longs = 4| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Ierobežota piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Kromiona''' (sengr. ''Κρομμυων'') bija pilsēta [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]] [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšauruma]] austrumu malā pie [[Saronikas līcis|Saronika]]. Ir uzskats, ka pilsēta ir nosaukta mitoloģiskā varoņa, [[Poseidons|Poseidona]] dēla, Kroma vārdā. Nosaukums ir atvasināts no grieķu vārda "sīpols", kas norāda uz to, ka sīpoli šeit varētu būt audzēti vēl no senatnes. Saskaņā ar mītu [[Tēzejs]] šeit nokāva [[Kromionas cūka|Kromionas cūku]] Feju.

sentences:
]]
'''Polimēri''' ir lielmolekulāri ķīmiski savienojumi ar virkņveida [[Molekula|molekulām]], kuras sastāv no liela skaita (līdz pat aptuveni 105) elementārposmu, kas šajā virknē periodiski atkārtojas. Attiecīgo vielas elementārposmu sauc par [[Monomēri|monomēru]]. Rezultējošo [[makromolekula|polimēra molekulu]] nosaka pēc tās molekulmasas (polimerizācijas pakāpes). Polimēri var būt gan sintētiski ražoti, gan veidojušies dabiskos procesos. [[Kokvilna]], [[zīds]], [[ziloņkauls]], [[dzintars]] un koks ir tikai daži dabiskas izcelsmes polimēru piemēri. Bieži vien polimērmateriālus sauc par [[Plastmasas|plastmasām]], taču [[plastmasas]] iegūst, polimēriem pievienojot papildvielas - [[Plastifikatori|plastifikatorus]], krāsvielas, stabilizatorus vai pildvielas.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| full_name           = Саюз беларусаў Латвіі
| nombre nativo       =
| founder             = [[Valentīna Puskunova]]
}}

sentences: '' (''Onychoprion fuscatus''), viena no jūras putnu sugām]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Oplonta
| native_name    = ''Oplontis''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Jardín_Villa_Poppaea_04.JPG
| image_size     =
| alt            =
| caption        = ''Villa Poppaea''
| map            =
| map_type       = Itālija#Eiropa
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief     = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| latd           = 40.757
| longd          = 14.453
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location            = {{vieta|Itālija|Kampānija|Neapoles metropoles pilsēta|Torre Anunciata}}
| region         =
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         = <!-- actually displays as "Periods" -->
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        = <!-- {{URL|example.com}} -->
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Pompeju, Herkulānas un Torre Anunciatas arheoloģiskās vietas
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, iv, v
|        designation1_date = 1997
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/829 829]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{Vieta|Itālija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 98,05 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences: '''Stikla tīrītājs''' ir ierīce [[Transportlīdzeklis|transporta līdzeklim]], kas nodrošina [[Vējstikls|vējstikla]] vai citu stiklu notīrīšanu no lietus pilēm, sniega, ledus, logu šķidruma un netīrumiem, nodrošinot transporta līdzekļa vadītāja ceļa pārredzmību. Visas [[automašīna]]s, [[kravas automašīna]]s, [[Autobuss|autobusi]], [[traktortehnika]], [[lokomotīve]]s, [[ūdens transports]] un atsevišķas [[lidmašīna]]s ir aprīkotas ar stikla tīrītājiem.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētvalsti Divupē|kultūras reģionu Divupē|Babilonija}}
{{Senvietas infokaste
| name           =
| native_name    =
| native_name_lang =
| alternate_name =
| image          = Walls of Babylon 1 RB.JPG
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Babilonas vārti
| map            =
| map_type       = Irāka
| map_alt        =
| map_caption    = Babilonas atrašanās vieta mūsdienu Irākas teritorijā
| map_size       =
| altitude_m     =
| altitude_ref   =
| relief         = yes
 | plat_NS = N | plat_d = 32 | plat_m = 32 | plat_s = 11
 |  gar_EW = E | gar_d = 44 |  gar_m = 25 |  gar_s = 15
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Irāka}}
| region         = [[Tuvie Austrumi]]
| type           =
| part_of        = [[Babilonija]]s
| length         =
| width          =
| area           = 9 km2
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = ap 2800. gadu pr.Kr.
| abandoned      = ap 1000. gadu pēc Kr.
| epochs         =
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1811–12
| archaeologists =
| condition      = drupas
| ownership      = sabiedrība
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Babilona
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, vi
|        designation1_date = 2019. (278. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/278 278]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{IRQ}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Arābu valstis
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''Stils''' ({{val|la|stylus}} — ‘irbulis rakstīšanai’, vēlāk ‘runas veids, izklāsts’) ir apzīmējums dažādiem [[valoda]]s, [[rakstība]]s, [[māksla]]s, [[sports|sporta]] un [[dzīvesveids|dzīvesveida]] izpausmes veidiem, ko pēta zinātnes nozare [[stilistika]]. Estētikas  jomā stils kā tehnisks termins aptver zināmu saskaņotu veidojuma īpašību kopību izteiksmes formā. Ne vien radoša personība, bet arī atdarinātājs un izpildītājs savam darbam uzspiež īpatnības zīmogu.<ref>{{LKV|XX.|40 724 - 729}}</ref>

sentences: '''Asinhronā mašīna''' ir [[elektriskā mašīna]], kuras [[rotors]] griežas ar citādu frekvenci jeb ātrumu nekā [[Stators|statora]] [[Elektriskā strāva|strāvas]] radītais [[rotējošais magnētiskais lauks]] (rotors un statora [[magnētiskais lauks]] rotē vienā virzienā).

sentences: '''Nitrāti''' ir [[slāpekļskābe]]s [[sāļi]] — pārsvarā baltas, kristāliskas vielas (izņemot tos nitrātus, kuru sastāvā ir krāsaini katjoni). Nitrāti satur '''nitrātjonu''' NO3−. Nitrātos [[slāpeklis|slāpekļa]] [[oksidēšanas pakāpe]] ir +5. Nitrātjonā centrālais slāpekļa atoms atrodas ''sp2'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizācijas]] stāvoklī, tam ir plakana [[trijstūris|trijstūra]] veids, kur visas N−O saites ir vienlīdzīgas.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 376. lpp.</ref>

sentences:
(centrā); [[astronomija]], [[zemes zinātne]], [[fizika]] un [[bioloģija]] (pulksteņrādītāja virzienā)]]
'''Dabaszinātnes''' ir [[zinātne|zinātņu]] nozares, kurās, izmantojot [[zinātniskā metode|zinātniskās metodes]], tiek pētīti un izprasti [[daba|dabā]] notiekošie procesi un [[dabas parādība|parādības]],<ref name="tezaurs"/> kā arī pēta to izmantošanas iespējas [[cilvēce]]s vajadzībām. Dabaszinātnes visu laiku attīstās. Cilvēks arvien pilnīgāk un dziļāk izzina dabas [[parādība]]s un noskaidro, kā tās var izmantot praktiskām vajadzībām. Dabas parādību zinātnisks izskaidrojums rada iespēju cīnīties pret [[reliģija|reliģiskiem]] aizspriedumiem.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pūķis
| abbreviation = Dra
| name_latin = Draco
| RA = 17
| dec = +65
| areatotal = 1083
| arearank = 8. vieta
| numbermainstars = 14
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 6
| brighteststarname = ''γ Dra''
| starmagnitude = 2,24
| neareststarname = ''Struve 2398''
| stardistance = 11,5
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Vēršu Dzinējs]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Mazais Lācis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Lielais Lācis]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 15
}}

sentences:
]]
'''Eitanāzija''' (''euthanasia'' - no sengr. ''ευ'', ''eu'' - "labs" + ''θάνατος'', ''tānatos'' - "[[nāve]]" - burt. "viegla nāve") ir medicīnā ārsta paša veikta vai viņa uzraudzībā veikta darbība vai bezdarbība ar nodomu izraisīt nāvi, nolūkā izbeigt visas ciešanas neārstējami slimam un ne ar kādiem līdzekļiem nenovēršamām, neciešamām sāpēm pakļautam cilvēkam, pamatojoties uz pacienta brīvprātīgu izvēli. To iedala:
* '''pasīvā eitanāzija''' - ārstniecības metožu ierobežošana vai pārtraukšana, t.i. [[ārsts]] ļauj pacientam nomirt (gadījumos, kad nekāda medicīniska iejaukšanās nevar pacientu atgriezt dzīvē: cilvēks ir [[koma|komā]], vai [[smadzenes]] ir mirušas un [[dzīvība]] tiek mākslīgi uzturēta tikai fizioloģiskā līmenī);
* '''aktīvā eitanāzija''' jeb ''medicīniski asistētā pašnāvība'' - nāvējošas medikamentu devas izsniegšana pēc nedziedināma un neatvieglojamas mokas jūtoša pacienta brīvprātīga pieprasījuma vai viņa tuvinieka lūguma (ja pacients nav pie [[apziņa]]s un nav cerību, ka to atgūs).

sentences:
[[Kategorija:Selekcija]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences:
{{Militārās_vienības_infokaste
| nosaukums                = Rietumkrievijas Brīvprātīgo armija
| attēls                   =
| virsraksts               = Vienīgais saglabājies armijas karogs
| karogs                   =
| valsts                   =  [[Baltā kustība]] (oficiāli)
 [[Veimāras Republika|Vācija]] (neoficiāli)
| pastāvēšana              = {{dat|1919|9|11|N|bez}} — {{dat|1919|12|1|N|bez}}
| pakļautība               =
| daļa no                  =
| karaspēka veids          = Sauszemes spēki
| krāsas                   =
| karavīru skaits          = ap 50 000
| jubileja                 =
| devīze                   =
| militārās operācijas     = [[Latvijas brīvības cīņas]]
[[Lietuvas brīvības cīņas]]
| pašreizējais komandieris =
| komandieri               = [[Pāvels Bermonts]]
[[Valters fon Eberharts]]
}}

sentences:
un [[Gazas josla]]s.]]
'''Palestīnieši''' ([[Arābu valoda|arābu]]: الفلسطينيون, ''al-filasTīnīyyūn'', [[Ivrits|ivritā]]: פלסטינים) ir apzīmējums [[arābu valoda]]s dialektā runājošiem [[Palestīna]]s apvidus [[Vidusjūra]]s austrumu piekrastes iedzīvotājiem, kas pēc paražām un dzīvesveida (tradicionāla zemkopju sabiedrība) - t.i. kultūras īpatnībām, - atšķiras no pārējām reģiona arābu tautām. Mūsdienās apdzīvo [[Palestīnas autonomija|Palestīnas autonomiju]] (~4 000 000), [[Izraēla|Izraēlu]] un tās okupētās teritorijas (~1 500 000). XX gs. politisko kolīziju rezultātā liels skaits palestīniešu apmeties uz pagaidu dzīvi virknē citu valstu: [[Jordānija|Jordānijā]] (~2 700 000), [[Sīrija|Sīrijā]] (~450 000), [[Libāna|Libānā]] (~400 000), [[Čīle|Čīlē]] (~500 000)<ref>[http://www.blog-v.com/arabesenchile/ descendientes de árabes en porcentajes.]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://laventana.casa.cult.cu/modules.php?name=News&file=article&sid=514 |title=500.000 mil descendientes de palestinos en Chile. |access-date={{dat|2013|07|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090722073846/http://laventana.casa.cult.cu/modules.php?name=News&file=article&sid=514 |archivedate={{dat|2009|07|22||bez}} }}</ref>, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (~70 000), [[Hondurasa|Hondurasā]] (~55 000), [[Brazīlija|Brazīlijā]] (~50 000), [[Lībija|Lībijā]], [[Jemena|Jemenā]], [[Kuveita|Kuveitā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]] u.c. Precīzs palestīniešu skaits nav zināms, jo ar dzimstības vidējo pieaugumu 3,5% gadā tas pārāk strauji mainās, uzskaites netiek veiktas. Dominējošā reliģija ir [[islams]] (93%), taču ir arī liels skaits (6%) [[kristietība|kristiešu]].

sentences: '''Akermanas konvencija''' parakstīta 1826. gada 25. septembrī [[Bilhoroda-Dņistrovska|Akermanā]], starp [[Krievijas Impērija|Krievijas]] un [[Osmaņu impērija|Osmaņu impērijām]], ar kuru osmaņi piekāpās Krievijas ultimātam attiecībā uz pareizticīgo provinču [[Serbijas kņaziste|Serbijas]], [[Valahija]]s un [[Moldāvija]]s īpašo stāvokli.

sentences: '''Plaukstas pamata locītava''' ({{val|la|articulatio radiocarpea}}) ir kustīgs [[augšdelma kauls|augšdelma kaula]] un [[plauksta]]s [[Kaulu savienojums|savienojums]]. Plaukstas locītava nav viena izteikta [[locītava]], bet to veido vairākas mazākas locītavas. Plaukstas pamatā ir 8 nelieli [[kauls|kauli]]. Tā ir elipsveida divasu locītava, kas ļauj plaukstu ne tikai atliek un saliekt, bet arī pavērst to gan [[īkšķis|īkšķa]], gan [[mazais pirksts|mazā pirksta]] virzienā.

sentences:
ASV patents.]]
'''Džinsi''' ({{val|en|jeans}}) ir [[bikses]], kas izgatavotas no rupja [[kokvilna]]s [[audums|auduma]] (parasti no [[denims|denima]]). Visbiežāk termins "džinsi" tiek attiecināts uz zilo džinsu biksēm ar metāla kniedēm.

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Bikstu pagasts}}

sentences:
== Pasākuma informācija ==
Pasākumā paredzēts izveidot rakstus par Latvijas vēsturniekiem.
{{Infobox
|label1 = Sagatavošanās pirms pasākuma
|data1  =
{{clickable button 2| Special:UserLogin| Izveido dalībniekvārdu| class = mw-ui-progressive}}
{{clickable button 2|Reģistrējies pasākumam| url = https://lv.wikipedia.org/w/index.php?title=Vikip%C4%93dija:Vikidarbn%C4%ABca/BSA_2017&action=edit&section=2| class = mw-ui-progressive}}
}}
{| class="wikitable"
|-
|  '''Datums''' || {{dat|2017|5|11|N|bez}} (ceturtdiena)
|-
|  '''Laiks''' || 13.00—16.00
|-
|  '''Vieta''' ||Baltijas Starptautiskā akadēmija, Lomonosova iela 4 ([http://www.openstreetmap.org/way/152861304 karte])<!--
|-
|  '''Organizētāji''' || -->
|-
|  '''Dalības maksa''' || '''Bezmaksas'''
|-
|  '''Dalībniekiem''' || '''Nav nepieciešamas zināšanas par Vikipēdijas formatējumu'''
|-
|  '''Kas jāņem līdzi?''' ||
* Savs portatīvais dators
* Labs garastāvoklis un vēlme darboties :)
|}

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = Uzi
|valsts             = {{ISR}}
|tips               = [[mašīnpistole]]
|konstruktors       = [[Uziels Gals]]
|konstruktori       =
|ražotājs           = [[Israel Military Industries]], [[Fabrique Nationale de Herstal|FN Herstal]] u.c.
|ražošanā           = no [[1953]]. gada
|bruņojumā          = {{ISR}} u.c.
|patronu_tips       = 9x19 mm Parabellum, .22 LR, .45 ACP, .41 AE
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 100 šāvieni minūtē
|sākuma_ātrums      = ~ 400 m/s
|attālums           = 100 m
|masa              = 3,5 kg (bez magazīnas)
|garums             = 650 mm (ar laidi)
470 mm (ar saliktu laidi)
|stobrs             = 260 mm
|pārlādes_sistēma   = [[Magazīna]]s
|patronas_aptverē   = atkarībā no kalibra
|tēmēklis           =
|versijas           = ''Uzi Carbine''
''Mini-Uzi''
''Micro-Uzi''
''Uzi Pistol''
|daudzums           =
}}
'''Uzi''' ({{val|he|עוזי}}) ir [[Izraēla]]s [[mašīnpistole|mašīnpistoļu]] saime.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = MEASAT-3a
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[MEASAT]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[STAR-2|STAR-2.3]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[MEASAT|MEASAT Satellite Systems]]'', {{MYS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Orbital Sciences Corporation]]'', {{USA}}
| Starta_gads            = 2009
| Starts                 = {{dat|2009|6|21|SK}} 21:50 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Zenit-3SLB]]'', {{UKR}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 45/1
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2009-032A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 2417 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterijas]]
| Raidītāji              = 12 C joslas, 12 Ku joslas
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       =
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GTO
| GEO_punkts             = 91,5° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[MEASAT-3]]''
| KA_nāk                 = ''[[MEASAT-3b]]''
}}
'''''MEASAT-3a''''' ir [[Malaizija]]s uzņēmuma ''[[MEASAT|MEASAT Satellite Systems Sdn. Bhd.]]'' [[sakaru pavadonis]]. Palaists 2009. gada jūnijā.
[[Ģeostacionārā orbīta|Ģeostacionārajā orbītā]] 91,5° austrumu garuma tas nodrošina sakarus klientiem Āzijā, Austrumāfrikā un Austrālijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Salvia officinalis1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Salvia officinalis|Ārstniecības salvija}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Lamiales
|         rinda_lv =Panātru rinda
|           dzimta =Lamiaceae
|        dzimta_lv =Lūpziežu dzimta
|            ģints =Salvia
|         ģints_lv =Salvijas
|             suga =S. officinalis
|          suga_lv =Ārstniecības salvija
|         binomial =Salvia officinalis L.
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Introversija''' ir psiholoģiski pārlieka nodošanās savai iekšējai pasaulei, parasti kopā ar nesabiedriskumu. Psiholoģijā introversiju kopā ar tās pretmetu ekstraversiju uzskata par diviem galējiem punktiem vienā no dažādajām nepārtrauktajām personības skalām
Termins introversija pastāv kopš 1924. gada, kad [[Karls Gustavs Jungs]] savā psihoanalīzē to definēja kā "interesei, kas virzās nevis uz objektu, bet atpakaļ pie subjekta" Psihoanalīzē introversiju dēvē arī par instinktīvo dziņu vēršanos uz fantāzijas objektiem, ne reālu objektu meklēšanu. Šajā nozīmē vārda introversija sinonīms ir fantāziju [[katekse]].

sentences: {{Commonscat|Comedians from the United Kingdom}}

sentences:
([[brokoļi|brokoļu]]) šķirne]]
'''Fraktālis''' ({{val|fr|fractal}}, no {{val|la|fractus}} — 'sašķelts, sadalīts') ir [[ģeometriska figūra]], kura sastāv no vairākām (principā [[bezgalība|bezgalīgi]] daudzām) daļām, kas ir līdzīgas visai figūrai kopumā. Var teikt, ka fraktāļiem piemīt pašlīdzība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.politeh.lv/fraktali/10.html |title=Fraktāļi |access-date={{dat|2009|02|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080622132431/http://www.politeh.lv/fraktali/10.html |archivedate={{dat|2008|06|22||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080622132431/http://www.politeh.lv/fraktali/10.html |date={{dat|2008|06|22||bez}} }}</ref> Fraktāļus var iegūt, atkārtoti dalot kādu figūru vai [[virsma|virsmu]] aizvien sīkākās daļās. Plašākā nozīmē fraktāļi ir [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]]s [[Eiklīda telpa|Eiklīda telpā]], kurām [[dimensija|dimensiju]] skaits nav vesels skaitlis.

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Islande]]
[[Kategorija:Islandes arhitektūra]]
[[Kategorija:Islande]]

sentences:
{{Citas nozīmes|Turcijas pilsētu|Stambula (nozīmju atdalīšana)|Stambula}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name=Stambula
|official_name=İstanbul
|settlement_type=[[Lielpilsēta (Turcija)|lielpilsēta]]
|established_title=Dibināta
|established_date=667. pmē. kā '''Bizantija'''
|established_title1=[[Romas impērija|Romas]] un [[Bizantijas impērija|Bizantijas]] impērijas
|established_date1=330. kā ''Nova Roma'' (nosaukums dots 330. gadā un to lietoja [[Konstantīns I|Konstantīna]] valdīšanas laikā) un vēlāk [[Konstantinopole]] (pēc Konstantīna nāves 337. gadā)
|established_title2=[[Osmaņu impērija]]s periods
|established_date2=1453. kā Konstantīnija ([[osmaņu turku valoda|osmaņu turku]]), Konstantinopole (starptautiski) un citi nosaukumi
|established_title3=[[Turcija]]s periods
|established_date3=1923. kā Stambula ([[turku valoda|turku]]: ''İstanbul'') un Konstantinopole (starptautiski), bet pēc Turcijas 1930. gada 28. marta Pasta pakalpojumu likuma pieņemšanas visur saukta kā ''Istanbul''.
|timezone=[[Austrumeiropas laiks|EET]]
|utc_offset=+2
|map_caption=Stambulas atrašanās vieta Turcijā
|timezone_DST=[[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|utc_offset_DST=+3
|image_skyline=Istanbul collage 5555.jpg
|image_caption=
|image_shield=
|image_flag=
|blank_emblem_type=Stambulas lielpilsētas pašpārvaldes logo
|subdivision_type=[[Valsts]]
|subdivision_name={{TUR}}
|subdivision_type1=[[Turcijas reģioni|Reģions]]
|subdivision_name1=[[Marmora jūras reģions]]
|subdivision_type2=[[Turcijas ili|Ils]]
|subdivision_name2=[[Stambulas ils]]
|parts_type=[[Turcijas rajoni|Rajoni]]
|parts=27
|population_total=11 372 613 ([[Pasaules lielākās pilsētas|4. lielākā]])
|population_as_of=2007
|population_footnotes=
<ref name="Turkey pop 2007">[http://www.tuik.gov.tr/jsp/duyuru/upload/adnks_Harita_TR/HaritaTR.html Türkiye istatistik kurumu] Address-based population survey 2007. Apskatīts on 2008-03-19.</ref>
|population_density_km2=6211
|area_total_km2=1830.92
|elevation_m=100
|pushpin_map=Turkey
|pushpin_label_position=
|pushpin_map_caption=Stambula pie Bosfora šauruma Turcijā
|pushpin_mapsize=
|latd = 41
|latm = 01
|latNS = N
|longd = 28
|longm = 58
|longEW = E
|postal_code_type=[[Pasta kods]]
|postal_code=34010 līdz 34850 un
 80000 līdz 81800
|area_code_type=Tālsarunu kods
|area_code=(+90) 212 (Eiropas daļa)
 (+90) 216 (Āzijas daļa)
|leader_name=[[Ekrem İmamoğlu]]
|leader_party=
|leader_name1=[[Ali Yerlikaya]]
|blank_info=34
|blank_name=Auto reģ. nr. kods
||website=[http://english.istanbul.gov.tr/ Stambulas portāls (angļu val.)]
}}
'''Stambula''' ({{val|tr|İstanbul}}, {{izrunā|istɑmbul}}; vēsturiskie nosaukumi: [[Bizantija (pilsēta)|Bizantija]], [[Konstantinopole]], Konstantīnija) pēc iedzīvotāju skaita ir lielākā [[Lielpilsēta (Turcija)|pilsēta]] [[Eiropa|Eiropā]] ([[Pasaules lielākās pilsētas|4. lielākā pilsēta pasaulē]]) un ir [[Turcija]]s kultūras un finanšu centrs. Pilsēta aptver 25 no visiem [[Stambulas ils|Stambulas ila]] rajoniem. Stambula atrodas abpus [[Bosfora šaurums|Bosfora šaurumam]] valsts ziemeļrietumos, un tajā ietilpst dabiskā [[osta]] [[Zelta rags]]. Pilsēta atrodas gan [[Eiropa|Eiropā]] ([[Trāķija]]), gan [[Āzija|Āzijā]] ([[Anatolija]]), kuras šķir Bosfora šaurums, un tādēļ tā ir vienīgā [[metropole]] pasaulē, kas izvietojas divos [[kontinents|kontinentos]]. Stambula vēsturē ir bijusi galvaspilsēta [[Romas impērija]]i ([[330]]—[[395]]), [[Austrumromas impērija|Bizantijas impērijai]] ([[395]]—[[1204]] un [[1261]]—[[1453]]), [[Latīņu impērija]]i ([[1204]]—[[1261]]) un [[Osmaņu impērija]]i ([[1453]]—[[1922]]). Stambula ir viena no [[2010. gads|2010]]. gada [[Eiropas kultūras galvaspilsēta|Eiropas kultūras galvaspilsētām]]. [[1985]]. gadā Stambulas vēsturiskos rajonus iekļāva [[UNESCO]] [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences:
{{Automobiļa infokaste
| name              = ZIS-150
| image             = Zis 150 museum.jpg
| manufacturer      = [[Ļihačova rūpnīca|ZIS]]
| parent_company    =
| aka               =
| production        =
| production_start  = 1947
| production_end    = 1958
| model_years       =
| assembly          =
| predecessor       =
| successor         =
| class             = [[kravas automašīna]]
| body_style        =
| layout            =
| platform          =
| engine            = benzīna, karburatora, sešcilindru
| transmission      = piecu pārnesumu, mehāniskā
| wheelbase         = 4000 mm
| length            = 6720 mm
| width             = 2470 mm
| height            = 2180 mm
| weight            = 3900 kg
| fuel_capacity     = 150 litri
| related           =
| designer          =
}}
'''ZIS-150''' ({{val|ru|ЗИС-150}}) ir [[Padomju Savienība|PSRS]] daudztonnu [[kravas automašīna]], ko ražoja [[Ļihačova rūpnīca|ZIS]] rūpnīcā laika posmā no 1947. gada līdz 1957. gadam. 1957. gadā modelis tika aizstāts ar [[ZIL-164]], kas faktiski ir uzlabots ZIS-150.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Džaja
| Photo           = Puncakjaya.jpg
| Paraksts        =
| karte                = Indonēzija
| reljefa_karte        = y
| paraksta_izvietojums = bottom
| latd=4|latm=4|lats=4|latNS=S
| longd=137|longm=9|longs=30|longEW=E
| Augstums        = 4884
| Relatīvais_augstums  = 4884
| Atrašanās vieta = {{IDN}}
| Kalnu grēda     = [[Maokes kalni]]
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent        = {{dat|1936}}
}}
'''Džaja''' ({{val|id|Puncak Jaya}} — ‘Uzvaras kalns’), agrāk — '''Karstensa piramīda''' ({{val|nl|Carstenszpyramide}}), ir kalns [[Indonēzija]]s austrumos, [[Jaungvineja]]s salas un visas [[Okeānija]]s augstākā virsotne.<ref>{{PZT|185}}</ref> Izvietojies salas rietumdaļā [[Maokes kalni|Maokes kalnu]] [[Sudirmana grēda|Sudirmana grēdā]]. 4884 m augstā Džaja ir Karstensa masīva augstākā virsotne; citas masīva virsotnes ir Samantri (4870 m), Nga Pulu (4863 m) un Austrumu Karstensa smaile (4808 m). Masīvs veidots galvenokārt no kristāliskajiem iežiem, līdz 3800 m augstumam klāts ar tropiskajiem mežiem. Līdz 20. gadsimta otrajai pusei kalna virsotni klāja ledāji un sniega līnija stiepās līdz 4400 m augstumam. Mūsdienās virsotne ir brīva no ledus un ledāji saglabājušies tikai kalna nogāzēs.<ref>{{tīmekļa atsauce | author=Joni L. Kincaid and Andrew G. Klein | title=Retreat of the Irian Jaya Glaciers from 2000 to 2002 as Measured from IKONOS Satellite Images | format=pdf | work=61st Eastern Snow Conference Portland, Maine, USA 2004 | url=http://www.easternsnow.org/proceedings/2004/kincaid_and_klein.pdf#search='meren%20glacier' | accessdate=2004 | archive-date={{dat|2017|05|17||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20170517095529/http://www.easternsnow.org/proceedings/2004/kincaid_and_klein.pdf#search='meren%20glacier' }}</ref> Kalna masīvs, tāpat kā liela daļa Maokes grēdas 1919. gadā iekļauta [[Lorenca nacionālais parks|Lorenca nacionālajā parkā]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Reinholds Georgs Šmēlings
| image = Reinhold Schmeling.jpg
| imagesize = 200px
| caption =
| birthname = Reinhold Georg Schmaeling
| birthdate = {{dat|1840|11|14|}}
| location = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| deathdate = {{dat|1917|10|17|}}
| deathplace = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| nationality = [[vācbaltietis]]
| field = [[arhitektūra]]
| training = Pēterburgas Mākslas akadēmija
| movement = [[eklektisms]], [[jūgendstils]]
| famous works = Rīgas "sarkanās skolas", Sarkanie spīķeri, [[Paula Stradiņa klīniskā universitātes slimnīca|Paula Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas]] vecākās ēkas
| patrons = [[Ludvigs Bonštets]]
| awards =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Tomass Hakslijs
|    vārds_orig = ''Thomas Huxley''
|        attēls = Thomas_Henry_Huxley.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Tomass Henrijs Hakslijs
|       dz_gads = 1825
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 4
|      dz_vieta = Īlingā (''Ealing''), Viduseseksā (''Middlesex''), [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|        m_gads = 1895
|     m_mēnesis = 6
|       m_diena = 29
|       m_vieta = Īstburnā (''Eastbourne''), Saseksā (''Sussex''),
 [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|     pilsonība = [[Lielbritānijas impērija]]
|       tautība = [[brits]]
|  darba_vietas = Royal Navy, Royal College of Surgeons, Royal School of Mines,
 Royal Institution University of London
|    alma_mater = Sydenham College London,
Charing Cross Hospital
|       zinātne = [[dabas zinātne]]
|   pasniedzēji =
|      studenti =
|    sasniegumi = [[agnosticisms]]
|   apbalvojumi = 1890. gada [[Kārļa Linneja medaļa]]
|      paraksts =
|      piezīmes =
}}
'''Tomass Henrijs Hakslijs''' ({{val|en|Thomas Henry Huxley}}, {{dat|1825|5|4}}, miris {{dat|1895|6|29}}) bija dabas pētnieks, [[Čārlzs Darvins|Darvina]] draugs un sekotājs, saukts arī par "Darvina buldogu" (''Darwin's Bulldog''). Sarakstījis virkni ievērojamu darbu [[Bioloģija|bioloģijā]], salīdzinošajā [[Anatomija|anatomijā]], [[Paleontoloģija|paleontoloģijā]] un [[Antropoloģija|antropoloģijā]]. 1883.-1885. gados ''Londonas Karaliskās biedrības'' (''The Royal Society of London for the Improvement of Natural Knowledge'') prezidents. Ievērojami sekmējis [[Darvinisms|darvinisma]] nostiprināšanos un popularitātes vairošanos. Filosofijā uzskatīja sevi par [[Deivids Jūms|Jūma]] piekritēju un apgalvoja, ka cilvēks nekad nevar droši zināt savu sajūtu patieso cēloni. Šo savu viedokli filosofijā Hakslijs raksturojis ar terminu [[agnosticisms]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 95
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 25
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Am
|             atommasa = [243]
|   valences elektroni = [Rn]5f77s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Amerīcija paraugs [[mikroskops|mikroskopā]]
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3''', +4, +5, +6
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 12 000
|  kušanas temperatūra = 1449 K (1176 °C)
| viršanas temperatūra = 2880 K (2607 °C)
}}

sentences: '''Elektriskā konstante''' ir [[fizikāla konstante]] un [[skalārs lielums]], kas tiek izmantots [[Elektromagnētisms|elektromagnētisma]] likumu izteiksmēs.

sentences:
'''Voltmetrs''' ([[elektriskā ķēde|elektriskajā ķēdē]] apzīmē ar riņķa līnijā ievilktu burtu V) ir [[mērierīce]], ko izmanto [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[spriegums|sprieguma]] mērīšanai. Analogie voltmetri pārvieto rādītāju pa skalu proporcionāli elektriskās ķēdes spriegumam. Digitālie voltmetri rāda skaitlisku sprieguma attēlojumu, izmantojot analogo uz digitālo strāvas pārveidotāju. Sprieguma mērīšanai var izmantot arī digitālo [[multimetrs|multimetru]].
Voltmetri tiek ražoti plašā klāstā un ir daudz dažādi to tipi. Voltmetra spailes vienmēr ir jāpieslēdz tiem diviem elektriskās ķēdes punktiem, starp kuriem spriegums ir jāizmēra.<ref>Edvīns Šilters, Nils Sakss "Fizika 9. klasei"</ref>

sentences: '''Sasalšana''' ir [[fāžu pāreja]], kad [[matērija]] maina savu [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokli]] no [[Šķidrums|šķidras]] uz [[Cieta viela|cietu]], ja tās [[temperatūra]] pazeminās zem sasalšanas punkta. Savukārt, '''sacietēšana''' ir līdzīgs process, kurā šķidrums pārvēršas par cietu, nepazeminot temperatūru, bet palielinot to ietekmējošo spiedienu. Neskatoties uz tehnisko iedalījumu, šie divi procesi ir ļoti līdzīgi un abi termini bieži vien tiek lietoti kā sinonīmi.

sentences: '''Kokarde''' ({{val-fr|cocarde}}) ir formas tērpa galvassegas atšķirības zīme.

sentences:
'''Dziedzerepitēlijs''' ir viens no [[Epitēlijaudi|epitēlijaudu]] veidiem, tas veido dziedzerus. Dziedzerepitēliju iedala 2 apakšgrupās — ārējās sekrēcijas un iekšējās sekrēcijas dziedzerepitēlijs. Pēc uzbūves to iedala arī vienkārtas un daudzkārtas dziedzerepitēlijā. Vienkārtas dziedzerepitēlijs atrodas tievās zarnas sienā un citās [[gremošanas]] trakta daļās. Tā funkcija ir [[Gļotas|gļotu]] izdalīšana. Savukārt daudzkārtu dziedzerepitēlijs veido sviedru, asaru dziedzerus, dzimumdziedzerus u.c. Tā funkcija ir sviedru, asaru, gļotu u.c. sekrētu izdalīšana.<ref name="epiteliju veidi">{{grāmatas atsauce|last1=Nagle E., Gribuste R.|title=Bioloģija 9.klasei|publisher=Lielvārds|pages=20}}</ref>
Dziedzerepitēlijs var veidot gan [[Iekšējās sekrēcijas dziedzeri|iekšējās sekrēcijas]] (endokrīnos), gan [[Ārējās sekrēcijas dziedzeri|ārējās sekrēcijas]] (eksokrīnos) dziedzerus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Toluilskābes izomēru struktūrformulas
|ķīmiskā formula=C8H8O2
|molmasa=136,15
|blīvums=1050 - 1060
|kušanas temperatūra=''o''-toluilskābei 105 °C
''m''-toluilskābei 108 - 110 °C
''p''-toluilskābei 177 - 180 °C
|viršanas temperatūra=''o''-toluilskābei 259 °C
''m''-toluilskābei 263 °C
''p''-toluilskābei 274 - 275 °C
}}

sentences: '''Krioterapija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''κρύος'' — 'sals', ''θεραπεία'' — 'dziedināšana') ir [[terapija]]s veids, kurā uz cilvēka [[Epiderma|ādu]] vai audiem ķermeņa dziļumā tiek veikta iedarbība ar zemām [[Temperatūra|temperatūrām]]. Krioterapija tiek izmantota [[Medicīna|medicīnā]] un [[Kosmetoloģija|kosmetoloģijā]].

sentences:
, [[Austrālija|Austrālijas]]]]
'''Opāls''' ir bezkrāsains, balts, iedzeltens, sarkans, retāk citas krāsas [[dārgakmens]] vai [[pusdārgakmens]], reizumis ar varavīkšņainu lāsmojumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/op%C4%81ls|title=opāls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-02-27}}</ref> Opāli ir [[Silīcija dioksīds|silīcija dioksīda]] forma (SiO2×''n''H2O); to ūdens saturs var svārstīties no 3% līdz 21% no opāla svara, bet parasti tas ir no 6 līdz 10%. Savu amorfo īpašību dēļ tas ir klasificēts kā [[mineraloīds]], nevis [[minerāls]]. Opāli var rasties gandrīz visu veidu [[Ieži|iežu]] plaisās, visbiežāk sastopams [[Limonīts|limonītā]], [[Smilšakmens|smilšakmenī]], [[Riolīts|riolītā]], [[Merģelis|merģelī]] un [[Bazalts|bazaltā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Terminators: Glābšana
| attēls                   = Terminator-salvation-poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Terminator Salvation''
| žanrs                    = [[zinātniskā fantastika]]
| režisors                 = ''[[McG]]''
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Kristians Beils]]
* [[Sems Vortingtons]]
* [[Antons Jeļčins]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[The Halcyon Company]]''
* ''[[Wonderland Sound and Vision]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]'' {{small|(staptautiski)}}
* ''[[Warner Bros.]]'' {{small|(ASV)}}
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2009|5|21}}
| ilgums                   = 115 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref name=latimes>{{Ziņu atsauce|url=http://articles.latimes.com/2009/may/26/business/fi-ct-terminator26|title=On the way to 'Terminator Salvation,' legal sparks fly|work=[[Los Angeles Times]]|date=2009-05-26|accessdate=2009-06-11 | first1=Claudia | last1=Eller | first2=Ben | last2=Fritz}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|371,3 miljoni}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce| title=Terminator Salvation |publisher=[[Box Office Mojo]] |url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=terminatorsalvation.htm |accessdate=2010-04-25}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Terminators 3: Mašīnu sacelšanās]]
| nākamā                   = [[Terminators: Genisys]]
| imdb                     = 0438488
}}
'''"Terminators: Glābšana"''' ({{val|en|Terminator Salvation}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors ir ''[[McG]]''. Atšķirībā no filmu sērijas pirmajām trim daļām, šajā daļā nenotiek [[ceļošana laikā]], un darbība risinās 2018. gadā, kad notiek karš starp cilvēci un ''Skynet''. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristians Beils]] un [[Sems Vortingtons]].

sentences: '''Ziepju burbuļi''' ir ļoti plānas [[ziepes|ziepju]] ūdens kārtiņas, kas veido [[sfēra]]s ar [[zaigojums|zaigojošu]] virsmu. Ziepju burbuļi parasti eksistē tikai īsu brīdi un beidz pastāvēt, kad nonāk saskarē ar citiem [[fizikāls ķermenis|objektiem]] vai arī iekšējais [[virsmas spraigums]] tos saplēš. Ar ziepju burbuļiem parasti spēlējas bērni, bet arī dažādos [[priekšnesums|priekšnesumos]], kuri domāti pieaugušo izklaidei, tie tiek izmantoti kā [[šovs|šova]] elementi. Ziepju burbuļu izpēte palīdz zinātniekiem atrisināt dažādas [[matemātika|matemātiskas]] problēmas, kā arī [[telpa]]s izpētē.

sentences: '''Marijas Terēzas rifs''' ir [[rifs]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna dienvidos]], uz dienvidiem no [[Tuamotu]] salām un uz austrumiem no [[Jaunzēlande]]s. Tā varētu būt [[spoku sala]]. Franču kartēs to pazīst kā '''Tabora salu''' vai '''Tabora rifu'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Amerikāņu skaistums
| attēls                   = American Beauty poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Beauty''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Sems Mendess]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Anete Beninga]]
* [[Tora Birča]]
* [[Vess Bentlijs]]
* [[Mena Suvari]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Elisone Dženija]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks|DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|9|17}}
| ilgums                   = 122 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|356,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=americanbeauty.htm |title=American Beauty (1999) |publisher=Box Office Mojo |date= |accessdate=2011-09-22}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0169547
}}
'''"Amerikāņu skaistums"''' ({{val|en|American Beauty}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Sems Mendess]]. Filma ir par vidēja vecuma žurnālistu Lesteru Bērnhamu ([[Kevins Speisijs]]), kuram ir [[pusmūža krīze]]. Viņš iemīlas savas nepieaugušās meitas labākajā draudzenē Andželā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Sukarno
| vārds_orģ           = ''Soekarno''
| attēls              = Presiden Sukarno.jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            = Sukarno 1949. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 1. [[Indonēzijas prezidenti|Indonēzijas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1945|8|18|N}}
| term_beigas         = {{dat|1967|3|12|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            = [[Suharto]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1901|6|6}}
| dzim_vieta          = [[Surabaja]], [[Nīderlandes Austrumindija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1970|6|21|1901|6|6}}
| mir_vieta           = {{vieta|Indonēzija|Džakarta}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[Indonēzijas Nacionālā partija|Nacionālā partija]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          = [[Bandunas tehnoloģiskais institūts]]
| reliģija            = [[islāms]]
| paraksts            = Sukarno Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfāta struktūrformula

Pulverveida kālija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-80-5
|      ķīmiskā formula = K2SO4
|              molmasa = 174,27
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1342 K (1069 °C)
| viršanas temperatūra = 1962 K (1689 °C)
| šķīdība ūdenī        = 11,1 g/100 ml (20 °C)
12 g/100 ml (25 °C)
24 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija sulfāts''' (K2SO4) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. To galvenokārt lieto par [[minerālmēsli|minerālmēslojumu]]. Kālija sulfāts ir sastopams dabā dažu sāļu maisījumu sastāvā (tādos minerālos kā [[kainīts]] vai [[šēnīts]]). Rūpnieciski kālija sulfātu galvenokārt iegūst no [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] un [[sērskābe]]s.
 - kālija sulfāta [[minerāls]]]]

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Alens Vaits
 |    vārds_orig = ''Alain White''
 |        attēls = Alain Campbell White.jpg
 |    att_izmērs = 150px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1880
 |    dz_mēnesis = 3
 |      dz_diena = 3
 |      dz_vieta = {{vieta|Francija|Piejūras Alpi|Kannas}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1951
 |     m_mēnesis = 4
 |       m_diena = 23
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Dienvidkarolīna|Samervila}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = botāniķis, šaha problēmists
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Alens Kempbels Vaits''' ({{val|en|Alain Campbell White}}; dzimis {{dat|1880|3|3}}, miris {{dat|1951|4|23}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[Šaha kompozīcija|šaha problēmists]] un [[botāniķis]].<ref name=ENC>{{ŠE|412}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Urho Kekonens
| vārds_orģ = ''Urho Kekkonen''
| attēls = Uudenvuodenpuhe 1959.jpg
| mazs_att =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = [[Somijas prezidents]]
| term_sākums = {{dat|1956|3|1|N}}
| term_beigas = {{dat|1982|2|27|N}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis = [[Juho Kusti Pāsikivi]]
| pēctecis = [[Mauno Koivisto]]
<!------ Personas dati ------>| dzim_dati = {{dat|1900|9|3}}
| dzim_vieta = {{vieta|Somija|Austrumsomijas lēne|Pielavesi}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1986|8|31|1900|9|3}}
| mir_vieta = {{vieta|Somija|Helsinki}}
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs = Juho Kenonens
| māte = Emīlija Pulvanainene
| dzīvesb = Sulvi Salome Vino
| bērni = divi dēli, Mati (1928) un Taneli (1928-1985)
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts = KekkonenUrhoSignature.png
| paraksts_izm = 150px
| piezīmes =
}}
'''Urho Kaleva Kekonens''' (''Urho Kaleva Kekkonen'', dzimis {{dat|1900|9|3}} Pielavesi [[Austrumsomijas lēne|Austrumsomijas lēnē]], miris {{dat|1986|8|31}} [[Helsinki|Helsinkos]]) bija [[Somi|somu]] politiķis, [[Somija]]s [[Somijas premjerministru uzskaitījums|premjerministrs]] (1950—1953, 1954—1956), [[Somijas prezidents]] (1956—1982) no partijas [[Somijas Centrs|''Somijas centrs'']].

sentences: Latviešu elektroniskās mūzikas grupa "[[Instrumenti]]" izdevusi trīs albumus, pirmais tās albums "Tru" (2011) Latvijā saņēmis Zelta diska statusu.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{atsauces+}}
'''Datubāzes izdevniecība''' ir datorizdevniecības vai [[Internets|Interneta]] tehnoloģijas izmantošana, lai varētu izveidot dokumentus, kuros apkopota no konkrētās [[datubāze]]s iegūtā informācija.

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Austrijā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Austrijas žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences:
''Šeit ir apkopoti raksti par savienojumiem, kurus var izmantot kā [[sprāgstvielas]]
{{Commonscat|Explosives}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{pārvietot|Benzidamīns|Daudzās valodās ir raksts par benzidamīnu, nevienā par konkrēto produktu}}
{{medicīniskais brīdinājums}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Vīze
|     vārds_orig = ''Владимир Юльевич Визе''
|         attēls = Vladimir Wiese 1930.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vladimirs Vīze (1930)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Puškina|Carskoje Selo]], [[Krievijas Impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Vācietis
|   nodarbošanās = polārpētnieks, okeanologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vladimirs Vīze''' ({{val|ru|Владимир Юльевич Визе}}) vai '''Valdemārs Kurts Blass-Vīze''' ({{val|de|Waldemar Kurt Blass-Wiese}}; dzimis {{dat|1886|2|21}}, miris {{dat|1954|2|19}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] polārpētnieks, okeanologs, PSRS Zinātņu akadēmijas biedrs kopš 1933. gada. Tiek uzskatīts par pamatlicēju zinātniskajām [[ledus]] apstākļu prognozēm [[Arktika|arktiskās]] kuģniecības nodrošināšanai.<ref>[http://www.ras.ru/win/db/show_per.asp?P=.id-49876.ln-ru.dl-.pr-inf.uk-0 Визе Владимир Юльевич]</ref><ref>[http://qwercus.narod.ru/wiese_bio.htm Владимир Юльевич Визе, 1886–1954]</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Krāslava (nozīmju atdalīšana)|Krāslava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Krāslava
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Kraslava (pilsetas centrs).jpg
 | image_caption            = Krāslavas pilsētas centrs
 | image_flag               =
 | flag_link                =
 | image_shield             = Coat_of_Arms_of_Krāslava.svg
 | shield_link              = Krāslavas ģerbonis
 | pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position = left
| latd  = 55| latm  = 53| lats  = 42| latNS  = N
| longd = 27| longm = 09| longs = 54| longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Krāslavas novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1923. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Citi
nosaukumi
 | seat                     = {{val|ltg|Kruoslova}}
{{val|la|Craslavia}}
 {{val|de|Kreslau}}
 {{val|ru|Краслава}}
 {{val|pl|Krasław}}
 | area_total_km2           = 8.5
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = 6691
 | population_as_of         = 2020
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 787
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-560(1-3)
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.kraslava.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Krāslava''' ({{val|ltg|Kruoslova}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf |title=Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis svareiguokī lāmumi 2019. godā |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2020. gada 3. janvārī |archive-date=2020. gada 25. Novembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20201125114948/https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf }}</ref> ir [[pilsēta]] [[Latvija]]s dienvidaustrumos [[Daugava]]s abos krastos ([[Latgale]]s un [[Sēlija]]s teritorijā), [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] centrs.

sentences: '''Borazons''' (arī '''elbors''' vai '''kubonīts''') ir [[bora nitrīds|bora nitrīda]] BN [[alotrops]]. Tas ir trešā cietākā mākslīgi radītā viela pēc [[dimanta nanostienīši]]em un [[ultracietais fullerīts|ultracietā fullerīta]]. Borazons ir [[kristāls]], kuru rada, karsējot līdzīgu daudzumu [[bors|bora]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] temperatūrā, kas pārsniedz 1800 °C pie 7 [[gigapaskāls|GPa]] spiediena. Borazons spēj ieskrāpēt [[dimants|dimantu]], taču arī ar dimantu var ieskrāpēt borazona kristālu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = 07. Camel Profile, near Silverton, NSW, 07.07.2007.jpg
|    att_nosaukums =
|       att_izmērs = 220px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|           cilts=Camelini
|           cilts_lv=Kamieļu cilts
|            ģints = Camelus
|         ģints_lv = Kamieļi
|       suga = Camelus dromedarius
|       suga_lv = Vienkupra kamielis
|         binomial = Camelus dromedarius <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =

sentences:
'''Voldemārs''' var būt:
* [[Voldemārs (personvārds)]] — vīriešu personvārds

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu|Ķegums (nozīmju atdalīšana)|Ķegums}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ķegums
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Ķegums Power Station.jpg
| image_caption = [[Ķeguma HES]]
| image_shield = Kegums COA.svg
| shield_link = Ķeguma ģerbonis
| shield_size =
| pushpin_map = Latvija
| latd = 56
| latm = 44
| lats = 40
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 43
| longs = 17
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Ogres novads]]
| established_title = Pilsētciemats
| established_date = kopš 1949. gada 16. jūnija
| established_title2 = Pilsēta
| established_date2 = kopš 1993. gada 11. marta
| leader_title = Ķeguma pilsētas pārvaldes vadītājs
| leader_name = Juris Laizāns
| seat_type = Vēsturiskie<br>nosaukumi
| seat = {{val-de|Keggum}}
| area_total_km2 = 6.8
| elevation_m = 40
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Ķegums}}
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5020 Ķegums
| website = [https://www.kegums.lv/ www.kegums.lv]
}}

sentences: '''64 bitu''' arhitektūra ir [[Procesors|mikroprocesoru]] arhitektūra un tai atbilstošs instrukciju kopums. 64 bitu arhitektūra ir x86 arhitektūras paplašinājums ar pilnīgu atpakaļsavienojamību. x86-64 (x86_64, AMD64) instrukciju kopumu šobrīd atbalsta Athlon 64, Athlon 64 FX, Athlon 64 X2, Turion 64, Opteron, Pentium D, Pentium Extreme Edition, Celeron D, Core 2 Duo, Xeon, kā arī vēlīnie Pentium 4 un Sempron procesori. Šogad 64 bitu procesoru saimei ir pievienojies arī VIA Isaiah<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.via.com.tw/en/products/processors/isaiah-arch/ |title=Next-Generation VIA Isaiah x86 Processor Architecture |access-date={{dat|2008|05|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080511090628/http://www.via.com.tw/en/products/processors/isaiah-arch/ |archivedate={{dat|2008|05|11||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080511090628/http://www.via.com.tw/en/products/processors/isaiah-arch/ |date={{dat|2008|05|11||bez}} }}</ref>. [[Microsoft]] un Sun Microsystems 64 bitu instrukciju kopuma apzīmēšanai izmanto terminu x64.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Hāpsalu pils
| native_name    =
| image          = Haapsalu Castle.jpg
| image_size     =
| caption        = Pils ar katedrāli.
| map_type       = Igaunija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 58| latm = 56| lats = 50| latNS = N
| longd = 23| longm = 32| longs = 19| longEW = E
| location       = {{vieta|Igaunija}}
| region         = [[Livonija]]
| type           = Pils, katedrāle
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Livonijas
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas un celtnes
| management     =
| public_access  = Brīva pieeja
| notes          =
| designation    =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Daugavpils pilsētas daļu|Grīva (nozīmju atdalīšana)|grīva}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Grīva
| settlement_type          = Pilsētas daļa
| image_skyline            = Daugavpils school no. 6.jpg
| image_caption            = [[J. Raiņa Daugavpils 6. pamatskola]]
| image_shield             =
| shield_link              =
| shield_size              =
| image_map                = Grīva (Daugavpils location map).png
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Republikas pilsēta
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Daugavpils]]
| established_title        = Izveidojusies
| established_date         = 19. gadsimta sākums
| established_title2       = Pilsētas tiesības
| established_date2        = 1912. gads
| established_title3       = Pievienota Daugavpilij
| established_date3        = {{dat|1953|05|30|N|bez}}
| area_total_km2           = 11
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = <!-- iedzīvotāju gads -->
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total         = <!-- iedzīvotāju skaits -->
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 55 | latm  = 51 | lats  = 33 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 31 | longs = 15 | longEW = E
| elevation_m              = 90
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5418 Daugavpils-18
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Šķīdums''' ir stabila homogēna [[Dispersā sistēma|dispersa sistēma]] jeb vairākkomponenšu vienfāzes sistēma. Dispersās sistēmas, kas atbilst sniegtajai definīcijai, mēdz precizējoši saukt par īstajiem šķīdumiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Vans''' var būt:

sentences:
{| class="toccolours infobox" cellpadding="1" cellspacing="1" style="float:right; clear:right; width:{{px|{{{platums|270}}}}}; padding:0px; margin:0px 0px 1em 1em; font-size:85%;"
{{#If:{{{virsraksts|}}}|
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}" align="center" colspan="2" {{!}} '''<big>{{#If:{{{virsraksts|}}}|{{#If:{{{color|}}}|{{#If:{{{linkcolor|}}}|{{{virsraksts}}}|{{{virsraksts}}}}}|{{{virsraksts}}}}}}}</big>'''
{{!}}-|{{#If:{{{virsraksta_indekss|}}}{{{indekss1|}}}{{{indekss2|}}}||
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}" align="center" colspan="2" {{!}} '''<big>{{PAGENAME}}</big>'''
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{virsraksta_indekss|}}}|
{{!}} style="font-size:1.8em; background-color:{{{bgcolorkop|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}}; padding-top:5px; padding-bottom:5px;border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolorkop|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}} {{#If:{{{indekss1|}}}|{{#If:{{{indekss1|}}}|}}{{#If:{{{indekss2|}}}|}} | {{{virsraksta_indekss|}}} }}{{#if:{{{virsraksta_indekss2|}}}|

{{{virsraksta_indekss2|}}} }}
{{!}}-}}
{{#If:{{{attēls|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{!}}-}}{{#If:{{{attēls|}}}||<includeonly>[[Kategorija:Latvijas autoceļi bez fotoattēla]]</includeonly>}}
{{#If:{{{attēls|}}}|{{#If:{{{paraksts|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} {{{paraksts}}}
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{virsraksts1|}}}|
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}; border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}}'''{{{virsraksts1}}}'''
{{!}}-}}
{{#If:{{{eirokarte|}}}|{{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{{!}} class="vatop" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"
{{!}}style="padding:0px; margin:0px 0px; border:solid 1px #aaaaaa;"{{!}}
{{!}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{karte|}}}|{{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{{!}} class="vatop" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"
{{!}}style="padding:0px; margin:0px 0px; border:solid 1px #aaaaaa;"{{!}}
{{!}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{karte|}}}|{{#If:{{{leģenda|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} {{{leģenda}}}
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{beheerder|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{#if:{{{beheerderlabel|}}}|{{{beheerderlabel}}}|Beheerder}} {{!!}} {{{beheerder}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{tol|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{#if:{{{tollabel|}}}|{{{tollabel}}}|Tol}} {{!!}} {{{tol}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{garums|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} Garums {{!!}} {{#if:{{{garums|}}}|{{{garums}}} km}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{garums_lv|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} Garums Latvijā{{!!}} {{#if:{{{garums_lv|}}}|{{{garums_lv}}} km}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_2|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_2|}}} {{!!}} {{{item1_2}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_3|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_3|}}} {{!!}} {{{item1_3}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_5|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_5|}}} {{!!}} {{{item1_5}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_4|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_4|}}} {{!!}} {{{item1_4}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{novietojums|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{lv_reģions}}} {{!!}} {{{novietojums}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_1|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_1|}}} {{!!}} {{{item1_1}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_6|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_6|}}} {{!!}} {{{item1_6}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_7|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_7|}}} {{!!}} {{{item1_7}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_8|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_8|}}} {{!!}} {{{item1_8}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_9|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_9|}}} {{!!}} {{{item1_9}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{website|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} [{{{website}}} {{{websitelabel}}}]
{{!}}-}}
{{!}}-
{{#If:{{{maršruta_tabula|}}}|
{{!}} colspan="2" {{!}}
{{!}}-
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}; border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}} '''Maršruts'''
{{!}}-
{{!}} colspan="2" {{!}}
{{{!}} border="0" width="100%" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"|
{{!}}} }}<noinclude>
[[Kategorija:Autoceļu veidnes]]
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| title = ChatGPT
| logo = ChatGPT logo.svg
| developer = [[OpenAI]]
| released = 2022. gada 30. novembris
| license = [[slēgtais kods]]
| website = {{URL|https://chat.openai.com/chat}}
| genre = [[sarunbots]]
| logo_size = 130
}}

sentences:
, [[Gē-Lisaka likums]], [[Boila—Mariota likums|Boila-Mariota likums]].]]
'''Ideāla gāze''' ir [[gāze]]s vienkāršots modelis. Šajā modelī gāzes [[tilpums|tilpumu]] ''V'', [[spiediens|spiedienu]] ''p'' un absolūto [[temperatūra|temperatūru]] ''T'', nemainoties gāzes [[masa]]i, saista sakarība:

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Ammonia beccarii (Sicīlija).jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv = Rizārijas
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv = Globotalamejas
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|           dzimta = Ammoniidae
|        dzimta_lv = Amoniīdas
|           ģints = Ammonia
|        ģints_lv = Amonijas
|             suga = Ammonia beccarii
|         binomial = (Linnaeus, 1758)
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Ammonia beccarii''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā un [[Amoniīdas|amoniīdu]] dzimtā. Sugu 1758. gadā aprakstīja zviedru zoologs [[Kārlis Linnejs]] kā ''Nautilus beccarii'', bet 1772. gadā dāņu zoologs [[Mortens Brunnihs]] to iedalīja jaunizveidotajā [[Amonijas|amoniju]] ģintī. ''Ammonia beccarii'' ir amoniju ģints [[tipiskā suga]]. Tā ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Melnā jūra|Melnajā]] un [[Azovas jūra|Azovas jūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], pie [[Kuba]]s, [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Persijas līcis|Persijas līcī]], pie [[Ķīna]]s krastiem u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/foraminifera/aphia.php?p=taxdetails&id=112849#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref> Sugai ir zināma viena izmirusi apakšsuga ''Ammonia beccarii subsp. pohangensis'' Kim, 1965.

sentences: '''Hī kvadrāta kritērijs''' ir biežāk izmantotais no [[Neparametriskā statistika|neparametriskās statistikas rādītājiem]]. Ar tā palīdzību ir iespējams noteikt, vai rezultāti kādā mērījumā ir atbilstoši kādam teorētiskam sadalījumam vai nē. Hī kvadrātu izmanto gadījumos, ja visiem rezultātiem būtu jāsadalās vienlīdzīgi visā mērījumu skalā, bet ir aizdomas, ka tā varētu nenotikt. Piemērs ir spēļu metamā kauliņa pārbaude. Teorētiski, metot kauliņu 300 reizes, katram ciparam būtu jāizkrīt līdzīgu skaitu reižu (šinī gadījumā aptuveni 50). Ja kauliņš šķiet neprecīzs, piemēram, ir aizdomas, ka sešinieks izkrīt pārāk bieži, tad, izmantojot '''Hī kvadrāta kritēriju''', to ir iespējams noskaidrot. Protams, tāpat kā visās citās statistikas metodēs, jo mērījumu skaits ir lielāks, jo metode sniegs precīzāku atbildi.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Skaistas pagasts
| karte             = Skaistas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Skaista
| platība           = 117,12
| iedzīvotāji       = 727<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 727 / 117.12 round 1}}
| izveidots         = 1861
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Lasaletas Dievmāte
| image                    = IsèreNotreDameDeLaSalette.jpg
| image_name               =
| image_size               =
| caption                  = Lasaletas Dievmātes kulta vieta Alpos.
| map_type                 = Francija#Eiropa
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  = 44.8411  | latNS  =
| longd = 5.9758 | longEW =
| date                     = {{dat|1846|9|19|N}}
| time                     =
| place                    = [[Lasaleta]], [[Izēra]], [[Jūlija monarhija]]
| also known as            =
| cause                    =
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             =
| outcome                  =
| reported injuries        =
| reported death(s)        =
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 =
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}

sentences:
[[Kategorija:Vikipēdija]]<!-- nepārvietot uz lapas beigām -->
{{shortcut|WP:BOTREQ}}
{{arhīvi| search = yes}}
{{ombox | text = Šajā lapā [[WP:Boti|botiem]] vari pieprasīt, piemēram, masveida teksta nomaiņu, kategoriju pārvietošanu/pievienošanu/noņemšanu
}}
{{Pievienot jaunu tematu|Pievienot jaunu pieprasījumu}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Stens Roulijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Stan Rowley''
 |              attēls = Rowley 1900.jpg
 |             att_izm = 150
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Stenlijs Rūperts Roulijs
 |              dz_dat = {{dat|1876|9|11}}
 |             dz_viet = [[Janga (Jaundienvidvelsa)|Janga]], [[Jaundienvidvelsa]], [[Austrālija]]
 |             mir_dat = {{dat|1924|4|1}}
 |            mir_viet = [[Menli (Jaundienvidvelsa)|Menli]], [[Jaundienvidvelsa]], [[Austrālija]]
 |             tautība = austrālietis
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|AUS}} [[Austrālija]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 4 (1 zelta un 3 bronzas)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |VOS}}
{{MedalCountry     | [[File:Olympic flag.svg|24px]] Jauktā komanda (ZZX)}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 5000 metru komandu skrējiens vīriešiem|Komandas skrējiens]]}}
{{MedalCountry     | {{flaga|AUS|1801}} [[Austrālija]]}} (AUS)
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 60 metri vīriešiem|60 metri]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metri vīriešiem|200 metri]]}}
}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #26559b
| nos        = FK Ogre
| logo       =
| pilns      = Futbola klubs "Ogre"
| pilsēta    = {{Vieta|Latvija|Ogre}}
| līga       = [[Latvijas futbola 1. līga|1. līga]]
| sez        = [[2017. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona|2017.]]
| poz        = Izslēgts
| dib        = 2011
| stad       = [[Ogres stadions]]
| ietilp     =
| prez       = {{flaga|Latvija}} Aigars Počs
| tren       = {{flaga|Latvija}} [[Igors Troickis]]
| kapteinis       =
| mediji          = [https://twitter.com/fkogre/ Kluba "Twitter" konts]
}}
'''FK Ogre''' ir [[Latvija]]s [[Futbols|futbola]] klubs no [[Ogre]]s, kas piedalījās [[Latvijas futbola 1. līga|Latvijas 1. līgas]] turnīrā. Klubs dibināts 2011. gadā. [[2014.—2015. gada Latvijas Kauss futbolā|2014.—2015.]] gada [[Latvijas Kauss futbolā|Latvijas kausa]] izcīņā iekļuva ceturtdaļfinalā. Mājas spēles aizvada [[Ogres stadions|Ogres stadionā]]. 2017. gada 14. jūlijā LFF Disciplinārlietu komisija par aizdomīgām darbībām, kas vērstas uz spēļu rezultāta ietekmēšanu, izslēdza "FK Ogre" no dalības turnīrā.

sentences: '''Melanocīti''' ir pigmenta šūnas, kas galvenokārt atrodas [[āda]]s [[epiderma]]s slānī. Melanocīti ir šūnas ar daudziem izaugumiem un to [[citoplazma]] satur īpašus organoīdus - [[melanosoma]]s. Melanosomās tiek sintezēts ādas pigments - [[melanīns]].

sentences: '''Fotometrija''' ir [[optika]]s nozare, kas pēta gaismas avotu izstaroto elektromagnētisko enerģiju un tās mērīšanu. Gaismas avotus iedala termiskajos un luminiscentajos. Katrā gaismas avotā noteikta veida [[enerģija]] pārvēršas elektromagnētiskā starojuma enerģijā, ar cilvēka aci var saskatīt tikai daļu no šī starojuma, kas ir robežās starp 400 - 760 nm.

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Malaysia}}

sentences:
{{Jaunās derības grāmatas}}
 tulkojums, 1685).]]

sentences: '''Sāknēšanas programma''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Boot loader'', [[krievu valoda|krievu]]: ''программа самозагрузки'') ir īsa programma, kas pastāvīgi glabājas datora energoneatkarīgajā atmiņā un kas vajadzības gadījumā no lasāmatmiņas [[operatīvā atmiņa|operatīvajā atmiņā]] izsauc uzdevumu risināšanas vadības sistēmu (piemēram, [[operētājsistēma|operētājsistēmu]]) vai tās ielādes programmu.

sentences:
un [[ģeogrāfiskais garums|garumā]]]]
'''Ģeogrāfiskā koordinātu sistēma''' (ĢKS) ir [[koordinātu sistēma]], kur katru vietu uz [[Zeme|zemeslodes]] raksturo ar trīs [[skaitlis|skaitļiem]] — [[koordināta|koordinātām]]. Parasti tiek izmantota [[sfēriskā koordinātu sistēma]]. Ģeogrāfiskās koordinātas ir [[Grāds (leņķis)|grādos]] izteikti attālumi no Zemes [[Ekvators|ekvatora]] (ģeogrāfiskais platums) un sākummeridiāna (ģeogrāfiskais garums).<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Gustavs fon Patkuls
|     vārds_orig = ''Heinrich Gustav von Patkul''
|         attēls = PatkulWappen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1698
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Rozbeķu muiža]], [[Straupes draudzes novads]], [[Zviedru Vidzeme]], [[Zviedrija]]<br>({{Vieta|Latvija|Cēsu novads|Stalbes pagasts|Rozula}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Magnuss fon Patkuls, Vendula fon Ceimerna
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Vendula fon Freimane
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
pie [[Iecava (stacija)|Iecavas stacijas]] ]]
 — [[Lāčplēsis (stacija)|Lāčplēsis]] ]]
 ]]
 ]]

sentences: '''Genocīds''' ir darbība, kas vērsta, lai pilnībā vai daļēji iznīcinātu kādu nacionālu, etnisku, [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rases]] vai [[Reliģiozitāte|reliģiskās piederības]] grupu kā tādu: nogalinot šīs grupas locekļus, fiziski sakropļojot vai garīgi traumējot tos, apzināti radot šādai grupai tādus dzīves apstākļus, kur paredzēta tās pilnīga vai daļēja iznīcība, apzināti ierobežojot [[Dzimstības kontrole|dzimstību]] šajā grupā, ar varu pārvietojot vienas grupas bērnus dzīvošanai citā grupā. Genocīds ietver sevī gan fizisko aspektu — uzskaitot konkrētas darbības kā, piemēram, noteiktas ļaužu grupas locekļu [[Nogalināšana|nogalināšanu]], — tā arī psiholoģisko aspektu: šīs darbības tiek veiktas ar konkrētu nodomu daļēji vai pilnīgi iznīcināt nacionālu, etnisku, rases vai reliģiozu iedzīvotāju grupu “kā tādu”.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Minna Freimane
| vārds_orig =
| attēls = Freimane Minna.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1847
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 30
| dz_vieta = Jurģumuiža, [[Cīrava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = nav zināms
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas impērija]]
| tautība = [[Latviete]]
| dzimums = S
| vecāki = Fricis un Bille Freimaņi
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Literāte, ceļotāja
| rakstīšanas valoda = Latviešu
| periods =
| žanri = ceļojumu apraksts, luga, daiļliteratūras stāsti
| temati = ceļojumi, reliģija
| lit virzieni =
| slavenākie darbi = "Par piemiņu" (1884)
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Minna Freimane''' (dzimusi {{dat|1847|09|30}} [[Cīrava]]s Jurģumuižā,<ref>Cīravas lut. draudzes dzimušo reģistrs. - 1847.g. - Nr.161.</ref><ref name="lit">[https://literatura.lv/lv/person/Minna-Freimane/872836 Literatūra.lv. Minna Freimane] - Kā dzimšanas datums 12. oktobris - pēc jaunā stila</ref><ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Kārkla|first=Zita|date=2021|title=No Kaukāza līdz Ēģiptei. Ceļotāja un literāte Minna Freimane.|journal=Par piemiņu. Minnas Freimanes ceļa apraksti. R.: LULFMI|pages=9.–73. lpp.}}</ref>, miršanas dati nav zināmi) bija [[latvieši|latviešu]] literāte, publiciste un ceļotāja. Tiek uzskatīta par pirmo sievieti ceļojumu aprakstu autori latviešu literatūrā.<ref name="lrb" />

sentences: '''18. augusts''' ir gada 230. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (231. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 135 dienas.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg7-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Leģenda par Gendži''' ({{val|ja|源氏物語}}, ''gendži monogatari'') ir 11. gadsimta [[Japāna|japāņu]] [[Heiana]]s perioda [[Murasaki Sikibu]] [[romāns]], kas vispāratzīts par Japānas [[literatūra]]s augstāko sasniegumu. Leģendas varonis ir "Spīdošais princis" Gendži, kāda imperatora un mazsvarīgas konkubīnes dēls. Tiek sacerētas prinča mīlas dēkas un politiskās intrigas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eduards Rūdolfs fon Tranzē
|     vārds_orig = ''Eduard Friedrich Alwil Rembert Rudolf von Transehe-Roseneck''
|         attēls = Eduards Rūdolfs fon Tranzē.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Studiju gadu attēls
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Liezēre]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1928
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Rūdolfs fon Tranzē, Doroteja Šulca fon Ašerādena
|          brāļi = Frīdrihs Oskars Eižens
|          māsas = Ulrike Ellinora, Šarlote Vilhelmīne Adelheide Magda, Elīze Matilde Luīze Olga Alma
|   dzīvesbiedrs = Anna Liāna fon Volfa
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Selīna Gomesa
|      Vārds_orig = ''Selena Gomez''
|          Attēls = Selena Gomez 2016.png
|         Att_izm =
|        Apraksts = Selīna Gomesa 2016. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1992|7|22}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Teksasa|Grandprērī}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[poproks]], [[deju popmūzika]], [[elektroniskā popmūzika]]
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, dziesmu autore, mūziķe, modes dizainere
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 2002—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Hollywood Records|Hollywood]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Selīna Mērija Gomesa''' ({{val|en|Selena Marie Gomez}}, {{IPA2|səˈliːnə ˈɡoʊmɛz}}; dzimusi {{dat|1992|7|22}} [[Grandprērī]], [[Teksasa|Teksasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref name="birth">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.people.com/people/selena_gomez|title=Celebrity Central – Selena Gomez: Snapshot|publisher=[[People Magazine]]|accessdate=2009-01-30|quote=Birth Date July 22, 1992 Birth Place Grand Prairie, Texas}}</ref> ir amerikāņu [[aktrise]], dziedātāja un [[UNESCO]] Labas gribas vēstniece.

sentences:
{{cita nozīme|terminu bioloģijā|2019. gada filmu|Parazīts (filma)}}
 parazitē uz [[māņzirnekļi|māņzirnekļa]]]]
'''Parazītisms''' ir starpsugu mijiedarbības veids, kad viena [[suga]] ('''parazīts'''), izmanto citas sugas (tā saucamā saimnieka) resursus. To uzskata par vienu no [[simbioze]]s formām. Atšķirībā no citām simbiozes formām, no parazītisma saimniekorganisms negūst nekādu labumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amerikāņu gangsteris
| operators =
| attēls = American Gangster poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Čīvetels Edžiofors]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Teds Levins]]
* [[Armands Asante]]
* [[Džons Orics]]
* [[Džons Houkss]]
* [[RZA]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''American Gangster''
| studija = * ''Imagine Entertainment''
* ''Scott Free Productions''
* ''Relativity Media''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|10|19}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|266,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1195607553/|title=American Gangster |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amerikāņu gangsteris"''' ({{Val|en|American Gangster}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]], [[Denzels Vašingtons]], [[Čīvetels Edžiofors]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Džošs Brolins]], [[Teds Levins]], [[Armands Asante]], [[Džons Orics]], [[Džons Houkss]] un [[RZA]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Cikloheksāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = heksametilēns, naftēns,
heksahidrobenzols
|           CAS numurs = 110-82-7
|      ķīmiskā formula = C6H12
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 779
|  kušanas temperatūra = 6,47 °C
| viršanas temperatūra = 80,74 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Cikloheksāns''' (C6H12) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar vāju, īpatnēju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1096. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cikloheksāns pieder pie [[cikloalkāni]]em.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada augusts}}
'''Glovers''' var būt:

sentences: '''Belousova—Žabotinska reakcija''' ir ciklisku [[ķīmiska reakcija|ķīmisku reakciju]] (precīzāk, ķīmisku sistēmu) klase. Šādu reakciju parametri ([[krāsa]], reakcijas komponentu [[koncentrācija]], [[temperatūra]]) periodiski izmainās [[laiks|laikā]] un piemērotos apstākļos arī [[telpa|telpā]].

sentences: '''2004. gada Ķīnas Republikas prezidenta vēlēšanas''' ({{val-zh|第十一任中華民國總統、副總統選舉}}) bija trešās [[prezidents|prezidenta]] un [[viceprezidents|viceprezidenta]] vēlēšanas [[Ķīnas Republika|Taivānas]] vēsturē, kuras notika {{dat|2004|03|20}}, bet kopš [[1947]]. gadā pieņemtās [[Ķīnas Republikas konstitūcija]]s tās bija jau 11. [[vēlēšanas]]. Šajā pašā dienā notika konsultatīvs [[referendums]] par attiecībām ar [[Ķīnas Tautas Republika|Ķīnas Tautas Republiku]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kurdistānas ostāns
| official_name = {{ara|استان کردستان}}
| image_skyline = Miyane village.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| settlement_type = ostāns
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| image_map = IranKurdistan-SVG.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{IRN}}
| area_total_km2 = 29137
| population_total = 1603011
| population_as_of = 2016
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =35 | latm = 20| lats =| latNS = N
| longd =47 | longm = 00| longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Sanandadža]]
| parts_type = Šāhrestāni
| parts = 10
| p1 = Bāne
| p2 = Bīdžāra
| p3 = Dehgolāna
| p4 = Dīvāndāre
| p5 = Gorve
| p6 = Kāmjārāna
| p7 = Marīvāna
| p8 = Sanandadža
| p9 = Sageza
| p10 = Sarvābāda
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[kurdi]]<br/>[[azarbaidžāņi]]
| website =
}}
'''Kurdistānas ostāns''' ({{val|fa|استان کردستان}}, ''Ostān-e Kordestān''; {{val|ku|پارێزگای کوردستان}}, ''Parêzgayî Kurdistan'') ir [[Irānas ostāni|Irānas ostāns]], [[Irāna]]s pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība. Izvietojusies valsts rietumos [[Zāgross|Zāgrosa]] grēdā un tās austrumu priekškalnēs. Ostāna iedzīvotāju vairākums ir [[kurdi]], bet tur dzīvo arī nozīmīgs skaits [[azerbaidžāņi|azerbaidžāņu]]. Ostāna teritorija aizņem vienu ceturto daļu no kurdu apdzīvotajām Irānas teritorijām.

sentences: {{Commonscat|Bays of Europe|Eiropas līči}}

sentences: '''Priekules muiža''' ({{val|de|Preekuln}}) bija [[Korfi|Korfu dzimtas]] pilsmuiža, kuras centrā 19. gadsimtā izveidojās [[Priekule]]s pilsēta. Priekules muižas pilī mūsdienās atrodas [[Priekules vidusskola]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pagājusī nakts
| operators =
| attēls = Last Night (2010 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Mesija Tedžedina]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kīra Naitlija]]
* [[Sems Vortingtons]]
* [[Eva Mendesa]]
* [[Gijoms Kanē]]
| mūzika = [[Klints Mansels]]
| oriģinālnos = ''Last Night''
| studija = ''[[Gaumont]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Gaumont''
* ''[[Tribeca Film]]''
* ''[[Miramax]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|9|18|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pagājusī nakts"''' ({{Val|en|Last Night}}) ir 2010. gada [[Francija|Francijas]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāmas filma, kuras režisore ir [[Mesija Tedžedina]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīra Naitlija]], [[Sems Vortingtons]], [[Eva Mendesa]] un [[Gijoms Kanē]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Rail Baltica''''' ir [[dzelzceļš|dzelzceļa]] infrastruktūras projekts [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] integrēšanai Eiropas dzelzceļu tīklā. Tas ir viens no Eiropas Savienības transporta tīklu (''Trans-European Transport Networks'', TEN-T) prioritārajiem projektiem.

sentences: '''Okeanogrāfija''' (no "okeāns" un [[grieķu valoda|grieķu]] ''γράφειν'' — 'rakstīt'), arī '''okeanoloģija''', ir daļa no [[Zemes zinātnes|Zemes zinātnēm]], kas pēta [[okeāns|okeānus]] un [[jūra]]s. Okeanogrāfi nodarbojas ar daudzveidīgu tēmu klāstu sākot no [[plātņu tektonika]]s un [[okeāna straume|okeāna straumēm]] līdz jūras [[organisms|organismu]] izpētei. Okeanogrāfam savos [[pētījums|pētījumos]] ir jāapvieno [[bioloģija]]s, [[fizika]]s, [[ģeoloģija]]s, [[ķīmija]]s un [[meteoroloģija]]s zinātņu atziņas.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Viesītes muzejs "Sēlija"
| native_name         =
| image               = Viesites vagonu depo.jpg
| imagesize           =
| caption             = Bijusī depo vagonu remontdarbnīcas ēka
| pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd = 56| latm = 20| lats = 42| latNS =N
| longd = 25| longm = 33| longs = 27| longEW =E
| established         = {{dat|2000|||N|bez}}
| dissolved           =
| location            = {{vieta|Latvija|Viesīte|Annas Brodeles iela 7|3s= Annas Brodeles iela 7 (Viesīte)}}
| type                = reģionālais muzejs, specializētais muzejs
| collection          =
| visitors            =
| director            = Ilma Svilāne
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://www.muzejsselija.lv/}}
}}
'''Viesītes muzejs "Sēlija"''' ir reģionālais [[muzejs]],<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Reģionālais muzejs|url=https://www.kulturaskarte.lv/lv/muzeji/regionalais-muzejs-daudzpusigi-raksturo-kadu-noteiktu-teritoriju}}</ref> kura misija ir iemūžināt un glabāt [[Sēlija]]s kultūrvēsturiskā novada un seno [[Sēļi|sēļu]] cilts vārdu, veidot un nostiprināt sēlisko pašapziņu [[Viesīte]]s un Sēlijas kultūrvēsturiskā novada ļaudīs.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Viesītes muzejs "Sēlija"|url=http://www.muzejsselija.lv/?page_id=2035|website=http://www.muzejsselija.lv/|access-date={{dat|2018|02|27||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180405162919/http://www.muzejsselija.lv/?page_id=2035|archivedate={{dat|2018|04|05||bez}}}}</ref>  Nozīmīgu muzeja daļu veido ekspozīcija par [[Viesītes šaursliežu dzelzceļš|Viesītes šaursliežu dzelzceļu]], kas izvietota vēsturiskajā dzelzceļa depo teritorijā un ēkās. Saglabātā lokomatīve un divi vagoni ir atpazīstamākais tūrisma objekts Viesītē.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Leonīds Kizims
|     vārds_orig = Леонид Денисович Кизим
|         attēls = Кизим Леонид Денисович.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1941
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Krasnijlimana]], [[Ukrainas PSR]], {{URS}} (tagad {{UKR}})
|         m_gads = 2010
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Deniss Kizims
Varvara Kizima
|          brāļi = Viktors Kizims
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1.
2. Gaļina Kizima
|          bērni = Deniss Kizims
Tatjana Kizima
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[kosmonauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 374 d 17 h 56 min
| kos_iesaukums = 1965.
| kos_misija =
| kos_kuģi = [[Sojuz T-3]], [[Sojuz T-10]], [[Sojuz T-15]]
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālpulkvedis]]
|  dienesta_laiks = 1963.—2001.
|          valsts = {{URS}}, {{RUS}}
|       struktūra = Gaisa spēki, Kosmiskās struktūras
|         vienība =
|    nodarbošanās = lidotājs
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Leonīds Kizims''' ({{val|uk|Леоні́д Дени́сович Кизи́м}}, dzimis {{dat|1941|8|5}}, miris {{dat|2010|6|14}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] [[kosmonauts]], PSRS un [[Krievija]]s militārpersona.

sentences: '''14. jūnijs''' ir gada 165. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (166. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 200 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Maltese_honey_bee.JPG
|       cilts = Apini
|  iedalījums =
|   izplatība =
|    binomial = Apis mellifera ruttneri <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|     suga_lv = Maltas medus bite
|        suga = Apis mellifera ruttneri
|    ģints_lv = Medus bites
|       ģints = Apis
|    cilts_lv = Medusbišu cilts
|   dzimta_lv = Bišu dzimta
|      valsts = Animalia
|      dzimta = Apidae
|    kārta_lv = Plēvspārņi
|       kārta = Hymenoptera
|    klase_lv = Kukaiņi
|       klase = Insecta
|     tips_lv = Posmkāji
|        tips = Arthropoda
|   valsts_lv = Dzīvnieki
| kategorijas = nē
}}
'''Maltas medus bite''' ({{val|la|Apis mellifera ruttneri}}) ir rietumu [[medusbišu apakšdzimta|medus bišu]] pasuga, kas naturalizējusies un pielāgojusies [[Malta|Maltas]] salu videi. Bite, iespējams, veicināja salu nosaukuma rašanos, jo [[senie grieķi]] sauca salu ''Μελίτη'' (''Melitē''), kas nozīmē ‘medussalds’.<ref>''Захаров В.А.'' Мальтийский орден: история и современность // Огни. —2003. — Т. 1. — С. 81.</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://www.worldcat.org/oclc/646604912|author=Castillo, Dennis A. (Dennis Angelo), 1958-|title=The Maltese Cross : a strategic history of Malta|date=2006|isbn=978-0-313-08316-7, 0-313-08316-9}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}

sentences: '''Degslāneklis''' jeb '''degakmens''' ir sīkgraudains [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir minerāli ([[dolomīts]], [[kvarcs]], [[kaolinīts]] u.c.) un [[kerogēns]] (cietu organisku [[ķīmisks savienojums|ķīmisku savienojumu]] maisījums). Tas ir arī [[derīgais izraktenis]], kas ir jo vērtīgāks, jo vairāk tā sastāvā ir kerogēna. Pēc organiskās daļas [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] degslāneklis ir ļoti līdzīgs [[nafta]]i. Tas ir veidojies 450 miljonus gadu no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]]  atliekām.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Microsoft PowerPoint''
| logo                   = Microsoft Office PowerPoint (2019–present).svg
| screenshot             = PowerPoint 2010.png
| caption                = Augšā: 2013. gada logotips; <br />Apakšā: 2010. gada ekrānuzņēmums.
| author                 = ''[[Microsoft]]''
| developer              =
| released               =
| latest release version = 2010
| latest release date    = {{dat|2010|06|15|N|bez}}
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = [[C++]]
| operating system       = ''[[Microsoft Windows]]''
| platform               =
| language               =
| status                 =
| genre                  = [[Prezentāciju programmas]]
| license                =
| website                = http://office.microsoft.com/en-us/powerpoint
}}
'''''Microsoft PowerPoint''''' ir programma prezentāciju veidošanai, ko veidojusi kompānija ''[[Microsoft]]'' kā daļu no ''[[Microsoft Office]]'' programmu komplekta. ''PowerPoint'' tiek izstrādāta no 1990. gada. Tai ir pieejama arī ''[[Macintosh|Mac]]'' versija.

sentences: {{citas nozīmes|eposu|Sasunas Dāvids (nozīmju atdalīšana)|Sasunas Dāvids}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dāvids Oistrahs
|     vārds_orig = ''Дави́д Фёдорович (Фи́шелевич) О́йстрах''
|         attēls = Bundesarchiv Bild 183-23447-0001, Dresden, Konzert David Oistrach (crop).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Odesa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Amsterdama]], {{NED}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vijolnieks, altists
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvarca kristāliskā struktūra un kvarca stikla amorfā struktūra

Balto smilšu kāpa, sastāvoša galvenokārt no SiO2
|       citi nosaukumi = silīcija(IV) oksīds
silīcijskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7631-86-9
|      ķīmiskā formula = SiO2
|              molmasa = 60,1
|              blīvums = ~2600
|  kušanas temperatūra = 1650±75 °C
| viršanas temperatūra = 2230 °C
| šķīdība ūdenī        = normālos apstākļos praktiski nešķīst,
bet pie 500 °C šķīdība sasniedz 0,25%<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 448. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Silīcija dioksīds''' (SiO2) [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir cieta [[kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas ir [[silīcijskābe]]s [[anhidrīds]]. Dabā parasti silīcija dioksīds ir sastopams kristāliskā formā, kā [[kvarcs]]. Paaugstinātās temperatūrās var veidoties arī citas kristāliskās formas ([[tridimīts]]). Amorfā forma (kvarca stikls) ir kinētiski stabila. Silīcija dioksīds pieder pie [[polimērs|polimēru]] tipa savienojumiem ar koordinatīvo režģi (dažādos veidos savienojušies SiO4 [[tetraedrs|tetraedri]]), tāpēc tam raksturīga liela ķīmiskā stabilitāte un augsta kušanas temperatūra.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Imitators
| operators =
| attēls = Copycat ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Džons Emiels]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Hollija Hantere]]
* [[Dermots Malrunijs]]
* [[Viljams Maknamara]]
* [[Vills Petons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Copycat''
| studija = ''[[Regency Enterprises]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1995|10|27}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|79 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Imitators"''' ({{Val|en|Copycat}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Emiels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sigurnija Vīvere]], [[Hollija Hantere]], [[Dermots Malrunijs]], [[Viljams Maknamara]] un [[Vills Petons]].

sentences: '''Atomelektrostacija''' (saīsinājumā '''AES''') jeb '''kodolspēkstacija''' ir [[elektrostacija]], kurā [[elektroenerģētika|elektroenerģiju]] ražo no [[siltums|siltuma]], kuru iegūst dažu smago elementu (235[[Urāns (elements)|U]], 239[[plutonijs|Pu]]) [[atoma kodols|atomu kodolu]] dalīšanās ķēdes reakcijā.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Mauricheisa
| native_name         = ''Mauritshuis''
| image               = 2010-05-22-den-haag-by-RalfR-48.jpg
| imagesize           =
| caption             = Mauricheisa
| alt                 =
| map_type            = Nīderlande#Eiropa
| map_label = Mauricheisa
| latd  = 52.080556 | latNS  = N
| longd = 4.314444 | longEW = E
| former_name         =
| established         = 1822. gads
| location            = {{vieta|Nīderlande|Dienvidholande|Hāga}}
| type                = [[mākslas muzejs]]
| accreditation       =
| key_holdings        =
| collections         =
| collection_size     =
| visitors            =
| founder             =
| director            =
| president           =
| curator             =
| assistant curator  =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| parking             =
| network             =
| website             = {{URL|https://www.mauritshuis.nl/}}
| embedded            =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ceļš
| operators =
| attēls = La Strada.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Federiko Fellīni]]
| producents = * [[Dino De Laurentiss]]
* [[Karlo Ponti]]
| scenārijs = * Federiko Fellīni
* [[Tuljo Pinelli]]
* [[Ennio Flajāno]]
| aktieri = * [[Džuljeta Mazīna]]
* [[Entonijs Kvinns]]
* [[Ričards Beisharts]]
| mūzika = [[Nino Rota]]
| oriģinālnos = ''La Strada''
| studija = * ''Ponti-De Laurentiis''
* ''Cinematografica''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1954|9|6|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1954|9|2|Itālija}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{ITA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ceļš"''' ({{Val|it|La Strada}}) ir 1954. gada [[Itālija]]s drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Federiko Fellīni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džuljeta Mazīna]], [[Entonijs Kvinns]] un [[Ričards Beisharts]].

sentences: '''Malēzija''' ir termins, ko dažkārt izmanto, lai apzīmētu pārejas zonu starp [[Indomalaja]]s un [[Austrālāzija]]s [[bioģeogrāfiskais|bioģeogrāfiskajiem]] reģioniem un tas tika noteikts kā floristikas apgabals, kurā ietilpst [[Malakas pussala]], [[Indonēzija]], [[Filipīnas]] un [[Jaungvineja]].

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada janvārī,}}

sentences: [[File:Maria_Wiik_-_Ballad.jpg|thumb|[[Marija Vīka]], "Balāde" (1898)]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Bartonella.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =Bartonellaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Bartonella
| ģints_lv =
| suga =Bartonella bacilliformis
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Bartonella bacilliformis''''' ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīvas]] kustīgas baktērijas. [[Baktēriju morfoloģija|Nūjiņu]] forma; 2–3 × 0.2–0.5 μm. Patogēna [[Cilvēks|cilvēkam]].<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/> Baktērijas izplata [[Dienvidamerika]]s [[Kožodiņu dzimta|kožodiņi]] ''[[Lutzomyia verrucarum]]''.<ref name="XuChai2002"/>

sentences: '''Šujmašīna''' ir [[mašīna]], kas tiek izmantota, lai veiktu [[šūšana]]s darbus. Šūšanas procesā parasti tiek izmantots [[diegs]], kas caurvij [[audums|audumus]] ar dūrienu palīdzību. Šujmašīnas tika izgudrotas [[Rūpnieciskā revolūcija|Rūpnieciskās revolūcijas]] laikā, lai palielinātu saražotās produkcijas daudzumu [[tekstilrūpniecība|tekstilrūpniecībā]]. Ir dažāda veida šujmašīnu modeļi, kuri tiek klasificēti mehāniskajās, elektromehāniskajās un datorizētajās šujmašīnās.

sentences: '''Hanuka''' ({{val|he|חנוכה}}, <small>IPA:</small> {{IPA|'χanuka}} — 'iesvētīšanas svētki'<ref name="romas katoļi">[http://www.catholic.lv/seminars/resursi/bibelesarheolog/18.htm Romas katoļu baznīca Latvijā] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081030100317/http://www.catholic.lv/seminars/resursi/bibelesarheolog/18.htm |date={{dat|2008|10|30||bez}} }} {{lv ikona}}</ref>) jeb '''Gaismekļu svētki'''{{nepieciešama atsauce}} ir astoņas dienas gari [[ebreji|ebreju]] svētki, kurus svin, lai godinātu [[Jūda Makabejs|Jūdas Makabeja]] vadītās sacelšanās uzvaru pār [[senie grieķi|senajiem grieķiem]] un viņu kultūras [[hegemonija|hegemoniju]] senajā Izraēlā.<ref name="romas katoļi" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Anguidae.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Anguis fragilis|Glodene}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta = Anguimorpha
| infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|      binomial = Anguimorpha <small>([[Fürbringer]], 1900)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Glodeņveidīgie''' (''Anguimorpha'') ir viena no [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Squamata'') infrakārtām. Šai infrakārtai pastāv vairākas alternatīvas sistemātikas pēdējo gadu jaunākajās klasifikācijās un tā ir mainīta tikpat bieži kā visa zvīņrāpuļu kārta.<ref name=uk/><ref name=fi/> Katra zinātnieku un sistemātiķu grupa, izmantojot jaunākos [[ģenētika|ģenētiskos]] pētījumus, piedāvā savu versiju. Piemēram, 2004. gada sistemātikā (''Townsend et al, 2004'') glodeņveidīgo infrakārta tiek iedalīta 5 dzimtās,<ref name=uk/> bet pēc citu zinātnieku grupas 2005. gada sistemātikā (''Vidal & Hedges, 2005'') tā dalās 3 dzimtās.<ref name=fi/> Toties saskaņā ar vēl citu zinātnieku grupu 2012. gada sistemātikā (''Hutchinson, Skinner & Lee, 2012'') šī infrakārta ir vispār likvidēta.<ref name=fi/> Pieminētās sitemātikas ir tikai daži piemēri no informācijas avotos pieejamām sistemātikām.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 86
|             7. čaula =
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Rn
|             atommasa = [222]
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Radona noteikšanas komplekts
|  oksidēšanas pakāpes = +2, 0
|  elektronegativitāte = 2,2
|              blīvums = 9,73
|  kušanas temperatūra = 202 K (-71 °C)
| viršanas temperatūra = 211,3 K (-61,7 °C)
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Izolēts raksts|date=2015. gada oktobris}}
{{atveidošana+}}
'''''Austrian Holocaust Memorial Award (AHMA)''''' balva tiek pasniegta kopš 2006. gada un to pasniedz 1998. gadā Insbrukā dibinātā organizācija ''Österreichischer Auslandsdienst''.

sentences:
[[Kategorija:Cilvēka uzvedība]]
[[Kategorija:Mākslīgais intelekts]]
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Kibertelpa]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Mamuti
|         binomial = Mammuthus
|           attēls = Columbian mammoth.JPG
|    att_nosaukums = [[Kolumbijas mamuts]] Džordža S. Peidža muzejā, [[Losandželosa|Losandželosā]]
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Proboscidea
|         kārta_lv = Snuķaiņi
|           dzimta = Elephantidae
|        dzimta_lv = Ziloņu dzimta
|            ģints = Mammuthus
|         ģints_lv = Mamuti
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = nav zināms sugu skaits<br />pašlaik zināmas 13 sugas (skatīt sadaļu "[[Mamuts#Sistemātika|Sistemātika]]")
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Bartolomejs Anglis''' jeb ''' Bartolomejs no Anglijas''' ({{val|la|Bartholomeus Anglicus}}; dzimis pirms 1203. gada — miris [[1272]]. gadā) bija vēlo viduslaiku [[sholastika|sholastisks]] domātājs, profesors Parīzē, [[Franciskāņu ordenis|franciskāņu ordeņa]] brālis. Viņa lielākais nopelns ir izziņu grāmata "Par lietu īpašībām" ({{val|la|De proprietatibus rerum}}) (datēts ar 1240. gadu), kas uzskatāma par mūsdienu [[enciklopēdija|enciklopēdiju]] priekšteci. Tajā viņš sniedzis uz tajā laikā pieejamajiem tekstiem balstītu mūsdienu Latvijas zemju (Vidzemes un Zemgales) ģeogrāfijas un kultūras aprakstu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Čūskas acis
| operators =
| attēls = SnakeEyesPoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, mistērija
| režisors = [[Braiens De Palma]]
| producents = Braiens De Palma
| scenārijs = [[Deivids Keps]]
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Gērijs Sinīzs]]
* [[Džons Hērds]]
* [[Karla Gugino]]
* [[Stens Šo]]
* [[Kevins Danns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Snake Eyes''
| studija = * ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Paramount Pictures''
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|8|7}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|73 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|103,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1023431173/|title=Snake Eyes |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|7|18}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Čūskas acis"''' ({{Val|en|Snake Eyes}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un producents ir [[Braiens De Palma]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Gērijs Sinīzs]], [[Džons Hērds]], [[Karla Gugino]], [[Stens Šo]] un [[Kevins Danns]].

sentences:
{{Commons cat|Brain}}
{{Cat main|Smadzenes}}

sentences:
<includeonly>

{{#tag:timeline|
Define $prone1 = {{#if: {{{Saison1|}}} | {{#expr: {{{LiegendTreffer1}}} / {{{LiegendAnzahl1}}} * 100 round 0}} | 0}}
Define $prone2 = {{#if: {{{Saison2|}}} | {{#expr: {{{LiegendTreffer2}}} / {{{LiegendAnzahl2}}} * 100 round 0}} | 0}}
Define $prone3 = {{#if: {{{Saison3|}}} | {{#expr: {{{LiegendTreffer3}}} / {{{LiegendAnzahl3}}} * 100 round 0}} | 0}}
Define $prone4 = {{#if: {{{Saison4|}}} | {{#expr: {{{LiegendTreffer4}}} / {{{LiegendAnzahl4}}} * 100 round 0}} | 0}}
Define $prone5 = {{#if: {{{Saison5|}}} | {{#expr: {{{LiegendTreffer5}}} / {{{LiegendAnzahl5}}} * 100 round 0}} | 0}}
Define $prone6 = {{#if: {{{Saison6|}}} | {{#expr: {{{LiegendTreffer6}}} / {{{LiegendAnzahl6}}} * 100 round 0}} | 0}}
Define $prone7 = {{#if: {{{Saison7|}}} | {{#expr: {{{LiegendTreffer7}}} / {{{LiegendAnzahl7}}} * 100 round 0}} | 0}}
Define $prone8 = {{#if: {{{Saison8|}}} | {{#expr: {{{LiegendTreffer8}}} / {{{LiegendAnzahl8}}} * 100 round 0}} | 0}}
Define $prone9 = {{#if: {{{Saison9|}}} | {{#expr: {{{LiegendTreffer9}}} / {{{LiegendAnzahl9}}} * 100 round 0}} | 0}}
Define $prone10 = {{#if: {{{Saison10|}}} | {{#expr: {{{LiegendTreffer10}}} / {{{LiegendAnzahl10}}} * 100 round 0}} | 0}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=218-221 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Floroglucīns''' (1,3,5-trihidroksibenzols, simetriskais trioksibenzols, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em. Floroglucīns ir dzelteni plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Ūdenī šķīst diezgan slikti, labi šķīst [[etanols|etanolā]] un [[ēteris|ēterī]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Albērvila
 | native_name              = ''Albertville''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Albertville depuis Pallud.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             = Blason ville Fr Albertville (Savoie).svg
 | pushpin_map              = Francija
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 45 | latm  = 40 | lats  = 36 | latNS  = N
 | longd =  6 | longm = 23 | longs = 36 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Francija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Rona-Alpi]]
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name2        = [[Savoja]]
 | area_total_km2           = 17.54
 | elevation_m              =
 | population_total         = 18480
 | population_as_of         = {{dat|2008|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Albērvila''' ({{val|fr|Albertville}}) ir komūna [[Savoja]]s departamentā, [[Rona-Alpi|Ronas-Alpu]] reģionā, [[Francija|Francijā]].

sentences:
{{Labs raksts}}
 gleznas ''Impresija. Saullēkts'' nosaukuma]]
'''Impresionisms''' ir mākslas virziens, kas radās 19. gadsimta sešdesmitajos gados [[Francija|Francijā]]. Sākotnēji šis virziens saskārās ar asu kritiku, jo, lai padarītu attēloto reālistiskāku, tajā netika ievēroti tā laika akadēmiskās mākslas pamatnoteikumi, piemēram, tika izmantoti redzami otas triepieni, brīva kompozīcija, netika ievērotas tradicionālās gaismēnu pārejas. Arī paša virziena nosaukums cēlies no kritiska raksta ar virsrakstu ''Impresionistu izstāde'', kurš tā nosaukts, apspēlējot [[Klods Monē|Kloda Monē]] gleznas ''Impresija. Saullēkts'' nosaukumu.

sentences: '''Lielais Magelāna Mākonis''' ({{val|en|Large Magellanic Cloud, LMC}}) ir [[pundurgalaktika]], kas kalpo par lielāko [[dabiskais pavadonis|pavadoni]] [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] [[galaktika]]i. Lai gan Lielais Magelāna Mākonis atrodas gandrīz 160 000 gaismas gadu attālumā, tas ir saskatāms ar neapbruņotu aci tikai [[Dienvidu puslode|Dienvidu puslodē]] starp [[Zelta Zivs]] un [[Galds (zvaigznājs)|Galda]] zvaigznāju.

sentences:
'''Garumzīme''', arī '''makrons''' (no {{val-gr|μακρόv}}, garš), ir diakritiskā zīme, kas tiek likta virs vai zem [[patskaņi]]em. Garumzīme virs patskaņa nozīmē, ka šis patskanis izrunājot ir jāvelk. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] garumzīmi izmanto, lai apzīmētu vidustoni. Lai apzīmētu pagarinātu skaņu, tiek izmantots modificēts kols ({{IPA|ː}}).
{{valoda-aizmetnis}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Lielvārdes lidlauks
| nosaukums_originalvaloda   =
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Exercise Steadfast Javelin II 140907-A-EM105-216.jpg
| paraksts                   = Mācības ''Steadfast Javelin II'' Lielvārdes lidlaukā
| IATA                       =
| ICAO                       = EVGA
|lat_deg=56|lat_min=46|lat_sec=45|lat_dir=N
|lon_deg=024|lon_min=51|lon_sec=14|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Latvijā
| kartes_marķieris           = Lielvārde
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = militārais
| ipasnieks-operators        = [[Latvijas Gaisa spēki]]
| ipasnieks                  = [[Latvija|Latvijas valsts]]
| atrasanas_vieta            = [[Rembates pagasts]], [[Ogres novads]], [[Latvija]]
| elevation-f                = 207
| elevation-m                = 63
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 18/36
| r1-length-f                = 8202
| r1-length-m                = 2500
| r1-surface                 = betons/asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
}}

'''Lielvārdes lidlauks''' (ICAO: EVGA) ir [[Latvijas Nacionālie bruņotie spēki|Latvijas Nacionālo bruņoto spēku]] aviācijas bāze [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Rembates pagasts|Rembates pagastā]], 7 km uz ziemeļiem no [[Lielvārde]]s.

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          = Anglijas—Zanzibāras karš
| image             = [[File:AngloZanzibarWar.jpg|300px]]
| caption           = Sultāna [[Harēms]] pēc bombardēšanas
| date              = 9.02–9.40 [[Austrumāfrikas laiks|EAT]] (6.02–6.40 [[Coordinated Universal Time|UTC]]), {{dat|1896|8|27|N|bez}}
| place             = [[Akmens pilsēta|Zanzibāras pilsēta]], [[Zanzibāras Sultanāts]]
| casus             =
| territory         =
| result            = Apvienotās Karalistes uzvara
| combatant1        = {{flagicon|United Kingdom}} [[Britu impērija]]
| combatant2        = {{flagicon image|Flag of the Sultanate of Zanzibar.svg}} [[Zanzibāras Sultanāts]]
| commander1        =
| commander2        =
| strength1         = Sauszemes karaspēks: 1050
Flote: 2 kreiseri, 3 lielgaballaivas
| strength2         =
| casualties1       = 1 ievainots
| casualties2       = 500 nogalināti vai ievainoti
1 noslīkusi karaliskā jahta
2 noslīkušas laivas
1 iznīcināta krasta baterija
}}
'''Anglijas—Zanzibāras karš''' bija karš starp [[Apvienotā Karaliste|Apvienoto Karalisti]] un [[Zanzibāras Sultanāts|Zanzibāras Sultanātu]] {{dat|1896|8|27||bez}}. Konflikts ilga apmēram 40 minūtes, tas ir pasaules vēsturē īsākais karš.<ref>{{citation|title= Guinness World Records 2008 |year=2007 |publisher= [[Guinness World Records]] |location= London |isbn= 978-1-904994-19-0 |page=118|author= Editor-in-chief, Craig Glenday}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija oksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-59-3
|      ķīmiskā formula = Na2O
|              molmasa = 61,979
|              blīvums = 2270
|  kušanas temperatūra = 1132 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 1920 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē, veidojot [[NaOH]]
|                 citi =
}}
'''Nātrija oksīds''' ir cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli), kas veidojas, oksidējoties [[nātrijs|nātrijam]]. Tas ir bāziskais [[oksīds]] un, reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]], veido [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Nātrija oksīdu vislabāk uzglabāt bezūdens [[benzols|benzolā]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kārlis fon Lēviss of Menārs
| image         = Kārlis un Vita Lēvisi of Menāri.jpg
| imagesize     = 150px
| caption       = Kopā ar sievu Vitu
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1855|09|07|}}
| location      = [[Pantene]]s muiža, [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{dat|1930|05|07}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Latvija]] {{flaga|Latvija|}}
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[Latvijas vēsture]], [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Vilhelms Strūve
|     vārds_orig = ''Otto Wilhelm Struve''
|         attēls = Otto Willhelm Struve.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Tērbata]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Karlsrūe]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
|        zinātne = Astronomija
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Oto Vilhelms Strūve''' ({{val|de|Otto Wilhelm von Struve}}, {{val|ru|Отто Васильевич Струве}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1819|5|7}}|{{dat||4|25}}}}, miris {{dat|1905|4|14}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[astronoms]]. Ievērojamās Strūvju ģimenes pārstāvis, tēvs — [[Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve]]. Viens no vadošajiem sava laika [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]s locekļiem.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Maunakea
| Nosaukums2           = ''Mauna Kea''
| Photo                = Mauna Kea from the ocean.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Havajas
| paraksta_izvietojums = left
| latd= 19|latm= 49|lats= 12|latNS=N
| longd= 155|longm= 28|longs= 12|longEW=W
| Augstums            = 4205
| Relatīvais_augstums =
| Atrašanās vieta     = [[Havajas]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Kalnu grēda         =
| Augstiene           =
| Kāpums              =
| Parent peak         =
| Coordinates         =
| Topographic map     =
| Type                = [[Vulkāns]]
| Volcanic_Arc/Belt   =
| Age                 =
| Last eruption       = 6000—4000 gadus iepriekš
| First ascent        =
| Easiest route       =
| Grid_ref_UK         =
| Grid_ref_Ireland    =
| Listing             =
| Translation         =
| Language            =
| Pronunciation       =
}}
'''Maunakea''' (''Mauna Kea'') ir [[vulkāns]] [[Havajas|Havaju salās]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā augstums virs jūras līmeņa ir 4205 m, tādējādi šī ir augstākā [[Havajas|Havaju štata]] virsotne. Tomēr lielākā daļa vulkāna atrodas zem ūdens — tā kopējais augstums no pamatnes okeāna gultnē līdz virsotnei ir 10 200 m, kas ir daudz vairāk nekā lielākajam kalnam pasaulē — [[Everests|Everestam]] (8848 m). Maunakea ir aptuveni divus miljonus gadu vecs, pēdējais vulkāna izvirdums noticis pirms aptuveni 4600 gadiem. Havajiešu mitoloģijā Havaju salas kalnu virsotnes ir svētas, Maunakea virsotne savukārt ir vissvētākā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tu, es un Duprī
| attēls                   = Dupreeposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''You, Me and Dupree''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Entonijs Ruso]]
* [[Džo Ruso]]
| producents               =
* [[Skots Stabers]]
* [[Marija Perenta]]
* [[Ouens Vilsons]]
| scenārija autors         = [[Maikls Lesjērs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Keita Hadsone]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Amanda Detmera]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|7|14|bez}}
| ilgums                   = 109 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/you-me-and-dupree-2006|title=You, Me and Dupree|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|54 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=youmeanddupree.htm|title=You, Me and Dupree (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 30, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|130,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tu, es un Duprī"''' ({{val|en|You, Me and Dupree}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisori ir [[Entonijs Ruso]] un [[Džo Ruso]]. Galvenās lomas atveido [[Keita Hadsone]], [[Ouens Vilsons]], [[Mets Dilons]], [[Sets Rogens]] un [[Amanda Detmera]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|7|14||bez}}.

sentences:
{{Futbolista infokaste
| playername = Demiens Dafs
| image =
| caption =
| fullname =
| height = 175<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.premierleague.com/page/PlayerProfile/0,,12306~8163,00.html | title = Premier League Player Profile | accessdate = 18 March 2011 | publisher = Premier League | archive-date = {{dat|2010|10|12||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20101012150318/http://www.premierleague.com/page/PlayerProfile/0,,12306~8163,00.html }}</ref>
| dateofbirth = {{Dzimšanas datums un vecums|1979|3|2}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fulhamfc.com/MatchAndTeam/PlayerProfiles/ProfileDetails/DamienDuff.aspx |title=Damien Duff<!-- Bota izveidots nosaukums- --> |access-date={{dat|2012|06|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090821102016/http://www.fulhamfc.com/MatchAndTeam/PlayerProfiles/ProfileDetails/DamienDuff.aspx |archivedate={{dat|2009|08|21||bez}} }}</ref>
| cityofbirth =
| countryofbirth = {{vieta|Īrija|Belibodena}}
| currentclub =
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| youthyears1 =
| youthclubs1 = {{flaga|Īrija}} [[Leicester Celtic A.F.C.|Leicester Celtic]]
| youthyears2 =
| youthclubs2 = {{flaga|Īrija}} Lourdes Celtic
| youthyears3 =
| youthclubs3 = {{flaga|Īrija}} St. Kevin's Boys
| years1 = 1996–2003
| clubs1 = {{flaga|Anglija}} [[Blackburn Rovers F.C.|Blackburn Rovers]]
| caps1 = 184
| goals1 = 27
| years2 = 2003–2006
| clubs2 = {{flaga|Anglija}} [[Chelsea F.C.|Chelsea]]
| caps2 = 81
| goals2 = 19
| years3 = 2006–2009
| clubs3 = {{flaga|Anglija}} [[Newcastle United F.C.|Newcastle United]]
| caps3 = 69
| goals3 = 5
| years4 = 2009–2014
| clubs4 = {{flaga|Anglija}} [[Fulham F.C.|Fulham]]
| caps4 = 130
| goals4 = 15
| nationalyears1 = 1998–2012
| nationalteam1 = {{fb|IRL}}
| nationalcaps1 = 100
| nationalgoals1 = 8<!-- When you update this parameter, please update the ntupdate parameter! -->
| caps5 = 15
| caps6 = 9
| clubs5 = {{flaga|Austrālija}} [[Melbourne City FC|Melbourne City]]
| clubs6 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]]
| goals5 = 1
| goals6 = 0
| years5 = 2014–2015
| years6 = 2015
| totalcaps = 489
| totalgoals = 62
| managerclubs1 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] U-15
| manageryears1 = 2015
| managerclubs2 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U-15 izlase
| manageryears2 = 2016
| manageryears3 = 2016–2018
| managerclubs4 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] (asistents)
| manageryears4 = 2016–2018
| manageryears5 = 2019–2020
| managerclubs5 = {{flaga|Skotija}} [[Celtic F.C.|Celtic]] (asistents)
| managerclubs3 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] U-17
| managerclubs6 = {{fb|IRL}} (asistents)
| manageryears6 = 2020–2021
| managerclubs7 = {{flaga|Īrija}} [[Shelbourne F.C.|Shelbourne]] U-17
| manageryears7 = 2020–2021
| managerclubs8 = {{flaga|Īrija}} [[Shelbourne F.C.|Shelbourne]]
| manageryears8 = 2021–
}}
'''Demiens Dafs''' ({{val|en|Damien Anthony Duff}}; dzimis {{dat|1979|3|2}}) ir bijušais īru [[futbolists]], spēlēja [[Pussargs (futbols)|pussarga]] pozīcijā, [[Īrijas futbola izlase]]s dalībnieks.

sentences:
{{sadalīt}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Bišumuiža
|attels             =
|paraksts           = Bišumuižas kungu māja 2014. gadā
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,243 km²
|iedzivotaju_skaits = 2 360 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = Bišumuižas kungu māja
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[12. autobusu maršruts (Rīga)|12.]] [[23. autobusu maršruts (Rīga)|23.]] [[26. autobusu maršruts (Rīga)|26.]] [[60. autobusu maršruts (Rīga)|60.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           = [[10. tramvaju maršruts (Rīga)|10.]]
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/bisumuiza/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Pseidooolīti''' ir [[Ģeoloģija|ģeoloģisks]] [[termins]], ar ko vieni autori var apzīmēt dažādas izcelsmes [[Oolīti|oolītveidīgus]] veidojumus bez koncentriski čaulainas struktūras, bet citi [[sedimentācija]]s procesā nogludinātus lodveidīgus [[karbonāti]]sku [[Ieži|iežu]] gabalus, kas atrodas citu iežu sastāvā.<ref>Геологический словарь, Том второй: Псевдооолиты. Москва, Недра. 1978; 156. lpp</ref>

sentences: '''Hemosintēze''' ir bioloģisks process, kurā daži [[mikroorganismi]] no neorganiskām vielām veido organiskās vielas. Šai procesā tiek izmantota enerģija, kas rodas, šiem mikroorganismiem oksidējot neorganiskās vielas (lielākoties [[metāls|metālu]] [[sulfīds|sulfīdi]]).

sentences: '''Turmalīns''' (no {{val|si|turamali}} — 'pelnus pievelkošais akmens') ir termins, ar ko apzīmē radniecīga [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] un [[kristāliskā struktūra|kristāliskās struktūras]] [[minerāls|minerālu]] grupu.

sentences: '''Bannerets''', arī '''[[bruņinieks]] bannerets''' (angl. ''Knight banneret'') - [[Viduslaiki|viduslaikos]] bruņinieks, kuram ir tiesības vest kaujā karaspēka vienību (arī bruņiniekus), zem sava karoga, uz kura attēlots viņa [[ģerbonis|ģerboņa]] [[Heraldika|heraldiskais]] simbols.

sentences: '''Enterocīts''' ir gara cilindriska [[Epitēlijs|epitēlija]] šūna zarnu gļotādā, kurai ir, galvenokārt, barības vielu absorbējoša nozīme. Enterocīta virsmu sedz mikrobārkstiņas ar glikokaliksu, kur atrodas gremošanas [[enzīmi]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''PostgreSQL''''', bieži saukta arī vienkārši par '''''Postgres''''', ir bezmaksas atvērtā pirmkoda objektu relāciju [[datubāzes pārvaldības sistēma]] (DBVS).

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Smiltenītes
| ģints = Arenaria
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Arenaria montana kz1.jpg
| att_nosaukums = ''Arenaria montana''
}}'''Smiltenītes''' ({{val|la|Arenaria}}) ir [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtas]] augu ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir no [[Mērenā josla|mērenās]] un subarktiskās joslas līdz [[Etiopija|Etiopijai]] [[Vecā pasaule|Vecās pasaules]] [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]], kā arī no [[Meksika|Meksikas]] līdz [[Dienvidamerika|Dienvidamerikas]] dienvidiem [[Amerika|Amerikā]]. Sugas galvenokārt aug mērenajā [[Bioma|biomā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:329928-2|title=Arenaria Ruppius ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-22|language=en}}</ref>

sentences: '''Ciparsignālu procesors''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''digital signal processor'') ir [[specializācija|specializēts]] [[mikroprocesors]], kas izstrādāts ciparsignālu apstrādei reālā laikā. Šos plaši lieto arī analogo (digitalizētu) signālu apstrādei datu pārraides sistēmās. Ciparsignālu procesoriem parasti lieto vienkāršākas un īsākas programmas nekā vispārējas nozīmes procesoriem. Šiem procesoriem bieži vien lieto ļoti ātru atmiņu (kas šī iemesla dēļ ir dārga (un tāpēc mazietilpīga)).

sentences:
[[Kategorija:Pionieris]]
[[Kategorija:Latviešu mūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]
[[Kategorija:Repa_albumi]]
[[Kategorija:Hiphopa albumi]]

sentences: '''26. oktobris''' ir gada 299. diena (300. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 66 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1312-73-8
|      ķīmiskā formula = K2S
|              molmasa = 110,262
|              blīvums = 1800
|  kušanas temperatūra = 840 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}

sentences: '''Publiskās atslēgas kriptogrāfija''' ({{val|en|public-key cryptography}}) jeb '''asimetriska kriptogrāfija''' ({{val|en|asymmetric cryptography}})<ref>{{AkadTerm|term=public-key cryptography|lang=EN}}</ref>, arī '''publiskā atslēgšifrēšana''', '''asimetriskā šifrēšana''', '''asimetrisko atslēgu algoritms'''<ref>{{AkadTerm|term=publiskā atslēgšifrēšana|lang=LV}}</ref>, ir [[kriptogrāfija]]s sistēma, kur tiek izmantots divu [[atslēga (kriptogrāfija)|atslēgu]] pāris — publiskā atslēga, kas var tikt izplatīta plaši, un privātā atslēga, kas ir zināma tikai tās īpašniekam. Tas nodrošina divas funkcijas — [[autentificēšana|autentificēšanu]], kur ziņojuma saņēmējs, ja tā rīcībā ir attiecīgā publiskā atslēga, var pārbaudīt, ka sūtītājs kontrolē atbilstošo privāto atslēgu, un [[šifrēšana|šifrēšanu]], kur tikai privātās atslēgas īpašnieks var atšifrēt datus, kas nošifrēti ar atbilstošo publisko atslēgu.

sentences:
{{cita nozīme|Romas pāvestu|mūku|Dionīsijs Mazais}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Dionīsijs
| vārds_orģ           = ''Dionysius''
| attēls              = Pope Dionysius Illustration.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 25. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|259|7|22|N}}
| term_beigas         = {{dat|268|12|26|N}}
| priekštecis         = [[Siksts II]]
| pēctecis            = [[Fēlikss I]]
| dzim_dati           = nav zināms dzimšanas gads
| dzim_vieta          = iespējams, ''[[Magna Graecia]]''
| mir_dati            = {{dat|268|12|26}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Juncus gerardii|autors=Loisel.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Juncus|ģints_lv=Doņi|suga=Juncus gerardii|suga_lv=Žerāra donis|attēls=Juncus gerardii Sit Gerarda 2019-08-03 02.jpg}}
'''Žerāra donis''' ({{val-la|Juncus gerardii}}) ir [[Doņu dzimta|doņu dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/juncus-gerardii-loisel/|title=Žerāra donis - Juncus gerardii Loisel. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-08}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Robertsa''' var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            =
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = publisks portāls ar ES informāciju
| valsts               = {{Flag|Eiropas Savienība}}
| īpašnieks            = Eiropas Savienība
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       =
| darbību_beidza       =
| valodas              = 24 oficiālās ES valodas
| komerciāla           = <!-- Nē -->
| reģistrācija         = <!-- Nē -->
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|http://data.europa.eu/lv}}
}}

sentences: '''Pasaules ass''' ir [[taisne]], kas iet caur [[debess sfēra]]s centru un ir paralēla [[Zeme]]s rotācijas asij. Pasaules ass krusto debess sfēru [[debess pols|debess polos]]. Līdzīgi kā Zemes polus, tos sauc par debess ziemeļpolu un debess dienvidpolu. Pirmais atrodas [[Mazais Lācis|Mazā Lāča zvaigznājā]], otrais – [[Oktants (zvaigznājs)|Oktanta zvaigznājā]].

sentences:
{{cita nozīme|zinātnieku|taifūnu|Taifūns Haijans}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džābirs ibn Haijāns
|     vārds_orig = جابر بن حیان
|         attēls = Jabir ibn Hayyan.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = apmēram 722. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram 804. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Persietis vai arābs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Alķīmija, ķīmija, astronomija, astroloģija, medicīna, farmācija, filozofija, fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Abū Mūsa Džābirs ibn Haijāns''' ({{val|fa|جابر بن حیان}}, {{val|ar|جابر بن حیان}}, ''Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān''; dzimis apmēram 722. gadā, miris apmēram 804. gadā),<ref name="britannica.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/eb/article-9043128/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title= Abu Musa Jabir ibn Hayyan|publisher=Encyclopædia Britannica Online|accessdate=11 February 2008}}</ref> pazīstams arī kā '''Gebers''', bija persiešu vai arābu<ref name="EI2">{{Cite encyclopedia | edition = 2nd| publisher = Brill Academic Publishers| volume = 2| pages = 357–359| last = Kraus| first = P.| title = Djābir B. Ḥayyān| encyclopedia = Encyclopaedia of Islam| year = 1962}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce| publisher = Kessinger Publishing| isbn = 978-0-7661-0015-2| last = Holmyard| first = E. J.|author2=Jabir, Richard Russell| title = The Works of Geber| date = 1997-09}}</ref> alķīmiķis, ķīmiķis, astronoms, astrologs, ārsts, farmaceits, filozofs un fiziķis. Viņš tiek uzskatīts par pirmo alķīmiķi praktiķi, kā arī ķīmijas iedibinātāju.<ref name="Rēvalds">{{Grāmatas atsauce|last=Rēvalds|first=Valdis|authorlink=Valdis Rēvalds|title=Fizikas un tehnikas vēstures lappuses|year=2008|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|location=Rīga|isbn=9984-802-20-5|page=73}}</ref> Viņš sistematizēja vielu "kvantitatīvo" analīzi,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/298619/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title=Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2012|6|3||bez}}}}</ref> tāpat atklāja vairākas vielas, tai skaitā [[Sālsskābe|sālsskābi]].

sentences: <!--- RAKSTS IR PAR VĒŽA ĀRSTĒŠANAS METODI, VISPĀRĪGI PAR ĶĪMIJTERAPIJU JĀVEIDO JAUNS RAKSTS, KURA STARPVIKI SAITES BŪTU {{Q|Q3252988}} --->

sentences:
'''Pjezoelektriskais efekts''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''πιέζω'' (''piézō'') — 'saspiest') ir parādība, kuru nosaka [[Dielektriķu polarizēšanās|elektriskās polarizācijas]] un [[deformācija|mehāniskās deformācijas]] saistība dažos [[dielektriķi|dielektriķos]] (pjezoelektriķos). Izšķir tiešo un apgriezto pjezoelektrisko efektu:
* Tiešais pjezoelektriskais efekts ir elektriskās polarizācijas rašanās dielektriskos kristālos, ja tos mehāniski deformē.
* Apgrieztais pjezoelektriskais efekts ir kristāliska dielektriķa mehāniska deformācija elektriskā lauka iedarbībā. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=180|last2=Kolangs|first2=I.|last3=Puķītis|first3=P.|last4=Šilters|first4=E.|last5=Vainovskis|first5=E.}}</ref>
Pjezoelektriskais efekts ir lineārs efekts — deformācija ir tieši proporcionāla elektriskā lauka intensitātei.

sentences:
[[Boļeslavs Sloskāns]]. (No 04.12.2001. '''Dieva kalps''', no 20.12.2004 [[Godināmais]])]]
'''Godināmais''' ir [[Romas katoļu baznīca]]s kādas mirušas [[persona]]s godināšanas veids, ko piemēro tām personām, kurām [[Svētais Krēsls|Svētā Krēsla]]  Kanonizācijas lietu kongregācija [[Vatikāns|Vatikānā]] apstiprinājusi personas tikumu varonību [[beatifikācija]]s procesā un [[Romas pāvests]] par to ir izdevis speciālu [[dekrēts|dekrētu]]. Tas ir beatifikācijas otrais posms.

sentences:
]]
'''Eskalators''' ir [[mašīna|mehāniska ierīce]], kas pārvieto cilvēkus no dažādiem līmeņiem (stāviem) vertikālā virzienā. Eskalatoru veido slīdošas [[kāpnes]], kas slīd uz augšu vai leju. Eskalatorus izmanto sabiedriskās un komerciālās ēkās, piemēram, [[lielveikals|lielveikalos]], [[metro]], [[lidosta|lidostās]], [[birojs|biroju]] ēkās un citur, kur vajag nodrošināt cilvēku plūsmu pa dažādiem līmeņiem. Salīdzinājumā ar [[lifts|liftu]], eskalatori spēj nodrošināt lielāku cilvēku plūsmu starp stāviem, savukārt tas ir lielāks un aizņem vairāk vietas nekā lifti.

sentences: '''Nonijs''' jeb '''noniuss''' (no portugāļu matemātiķa Pedro Nuniša — ''Nunez'' (1492—1577) — vārda [[latīņu valoda|latinizētās]] formas ''Nonius'') ir [[Mērinstruments|mērīšanas līdzekļa]] papild[[skala]], kas paredzēta pamatskalas vienības daļu precīzai nolasīšanai.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
'' līniju maršruts, plānots maršruts ''[[NorGer]]'']]
'''''NordLink'''''<ref>[https://www.dw.com/ru/nordlink-soedinil-vetroparki-germanii-i-gjes-norvegii/a-57689153 Подводный кабель NordLink соединил ветропарки Германии и ГЭС Норвегии] dw.com</ref> ir zemūdens kabelis caur [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūru,]] kas savieno [[Norvēģija]]s un [[Vācija]]s elektrotīklus un tādējādi dod iespēju apmainīties ar elektrību. Projektu vada Norvēģijas tīkla operators ''[[Statnett]]'' un Vācijas tīkla operators ''[[Tennet PSO|TenneT]]'' un valsts attīstības banka ''KfW''. Izmaksas ir aptuveni 2 miljardi eiro, kas tiks vienlīdzīgi sadalīti starp Norvēģijas un Vācijas partneriem.

sentences: '''Galds''' ir [[mēbeles|mēbele]], ko veido plakana virsma, kas balstās uz kājām vai pamatnes. Galdu bieži vien izgatavo tādā augstumā, lai pie tā būtu ērti sēdēt un ēst vai strādāt.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Ronald Coase''
| attēls = Coase scan 10 edited.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =29
| dz_vieta =[[Brenta]], [[Londona]], [[Lielbritānija]]
| m_gads =2013
| m_mēnesis=9
| m_diena=2
| m_vieta =
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[anglis]]
| darba_vietas = [[Bufalo Universitāte]] (1951-58)
[[Virdžīnijas Universitāte]] (1958-64)
[[Čikāgas Universitāte]] (1964-)
| alma_mater =[[Londonas Universitāte]] (dok.,1951)
[[Londonas Ekonomikas skola]] (bak.,1931)
| zinātne =[[ekonomika]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Kouza teorēma]], [[transakciju izmaksas|transakciju izmaksu]] analīze
| apbalvojumi =1991. gada [[Nobela prēmija ekonomikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1-butēna jeb α-butilēna struktūrformula

''cis''-2-butēna jeb ''cis''-β-butilēna struktūrformula

''trans''-2-butēna jeb ''trans''-β-butilēna struktūrformula

2-metilpropēna jeb izobutilēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8
|molmasa=56,11
|blīvums=2,41 — 2,42 (?)
|kušanas temperatūra=no −105,5 °C (''trans''-2-butēnam)
 līdz  −185,3 °C (1-butēnam)
|viršanas temperatūra=no 3,72 °C (''cis''-2-butēnam)
 līdz  −6,9 °C (metilpropēnam)
}}
'''Butēni''' (butilēni, H2C=CH−CH2−CH3) ir nepiesātinātie [[ogļūdeņradis|ogļūdeņraži]] ar vienu dubultsaiti molekulā — [[alkēni]]. Butēnu molekulās ir četri oglekļa atomi. Kā visiem alkēniem, pēc [[IUPAC]] nomenklatūras tā nosaukums beidzas ar ''-ēns'', bet triviālais nosaukums - ar ''-ilēns''. Butēni ir bezkrāsainas, viegli sašķidrināmas gāzes, un tos iegūst no [[nafta]]s [[krekings|krekinga]] produktiem.

sentences: '''Ievedmuitas nodoklis''' ir daļa no [[ārējā tirdzniecība|ārējās tirdzniecības]] instrumentiem, ar ko tiek aizsargāts kādas valsts vai valstu apvienības, arī [[Eiropas Savienība]]s, iekšējais tirgus.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''AB InBev''
| native_name      =
| logo             = Anheuser-Busch InBev Logo 2022.svg
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| caption          =
| type             = publiska akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[2008]]. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = {{vieta|Beļģija|Flāmu Brabante|Lēvena}}
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[pārtikas rūpniecība]]
| products         = [[alus]], [[dzēriens|dzērieni]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā mājaslapa|https://www.ab-inbev.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Eduards Ludvigs Rūdolfs fon Firkss''' ({{val|de|Eduard Ludwig Rudolph von Fircks}}; 1863—1911) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ģenealogs un vēsturnieks.

sentences:
[[Kategorija:Vegānisms]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc pārliecības]]
[[Kategorija:Uzvedība]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''Truisms''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''truisms'', no ''true'' "patiess", "pareizs") ir vispārzināma, nodeldēta doma, kā arī vispārzināms, nodeldēts izteikums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/truisms:1|title=truisms {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-27}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lontra longicaudis 2.jpeg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Lontra
|      ģints_lv = Amerikas ūdri
|          suga = Lontra longicaudis
|       suga_lv = Garastes upesūdrs
|      binomial = Lontra longicaudis <small>([[Olfers]], 1818)</small>
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
}}
'''Garastes upesūdrs''' (''Lontra longicaudis'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') daļēji ūdenī dzīvojošs [[plēsējs]], kas pieder [[Amerikas ūdri|Amerikas ūdru ģintij]] (''Lontra'').

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Jelgava (nozīmju atdalīšana)|Jelgava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Jelgava
| native_name =
| settlement_type = Valstspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Jelgava aerial view.jpg
| imagesize =
| image_caption = Jelgavas centrālā daļa
| image_flag = Jelgava flag.svg
| flag_link = Jelgavas karogs
| image_shield = Jelgava COA great.svg
| shield_link = Jelgavas ģerbonis
| image_blank_emblem = Logo of Jelgava.svg
| blank_emblem_type        = [[Logo]]
| pushpin_map = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 38
| lats = 54
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 42
| longs = 50
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 =
| subdivision_name1 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1573]]. gada
| seat_type = Citi
nosaukumi
| seat = {{val|de|Mitau}}
{{val|pl|Mitawa}}
{{val|lt|Mintauja}}
{{val|ru|Митава}}
| leader_title = [[Jelgavas pašvaldības vadītāju uzskaitījums|Domes priekšsēdētājs]]
| leader_name = [[Andris Rāviņš]] ([[Centriskā partija Latvijas Zemnieku savienība|LZS]])
| area_total_km2 = 60.1
| area_footnotes = <ref name="LME">{{LME|1|703}}</ref>
| area_total_sq_mi =
| area_land_sq_mi =
| area_water_sq_mi =
| area_water_percent =
| area_rank =
| elevation_max_m =
| elevation_max_ft =
| elevation_min_m =
| elevation_min_ft =
| population_footnotes =
| population_total = 60 564
| population_as_of = 2021
| population_rank = 4
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-30(01-18)
| website = [http://www.jelgava.lv/ www.jelgava.lv]
| footnotes =
}}
'''Jelgava''' ir [[valstspilsēta]] [[Zemgale|Zemgalē]], 43 km no [[Rīga]]s pie [[Lielupe]]s un tās attekas [[Driksa]]s. 13. gadsimta vidū [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] mestrs [[Konrāds fon Manderns|Konrāds no Mandernas]] pavēlēja celt krustnešu pili uz Garās salas [[Upmale (zeme)|Upmales zemē]], lai izveidotu krusta karotāju atbalsta punktu cīņai ar [[zemgaļi]]em. Par Jelgavas dibināšanas brīdi tiek uzskatīta [[Mītavas pils uzcelšana]] 1265. gadā. Pilsētas tiesības Jelgava ieguva 1573. gadā un ilgu laiku bija [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s, vēlāk [[Kurzemes guberņa]]s galvaspilsēta. [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[Kauja par Jelgavu (1944)|kaujā par Jelgavu]] tika iznīcināta gandrīz visa pilsētas vēsturiskā apbūve.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Arlabunakti un visu labu
| operators =
| attēls = Goodnight poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Džordžs Klūnijs]]
| producents = Džordžs Klūnijs
| scenārijs = * Džordžs Klūnijs
* [[Grānts Heslovs]]
| aktieri = * [[Deivids Stratērns]]
* [[Patriša Klārksone]]
* Džordžs Klūnijs
* [[Džefs Denjelss]]
* [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Frenks Landžella]]
* [[Teits Donovans]]
* [[Rejs Vaizs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Good Night, and Good Luck''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2005|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
* {{GBR}}
* {{JAP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|54,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Good-Night-and-Good-Luck|title=Good Night, and Good Luck (2005) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|5|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Arlabunakti un visu labu"''' ({{Val|en|Good Night, and Good Luck}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Francija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Japāna]]s kopražojuma vēsturiska drāmas filma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Džordžs Klūnijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Deivids Stratērns]], [[Patriša Klārksone]], Džordžs Klūnijs, [[Džefs Denjelss]], [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Frenks Landžella]], [[Teits Donovans]] un [[Rejs Vaizs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Deniss Gabors
|     vārds_orig = ''Dennis Gabor''
|         attēls = Gabor-magyarposta.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1979
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{HUN}}|{{GBR}}}}
| tautība =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = {{ubl|[[Londonas Impērijas koledža]]|''[[British Thomson-Houston]]''}}
| alma_mater = {{ubl|[[Čarlotenburgas Tehniskajā universitāte]]|[[Budapeštas Tehniskā universitāte]]}}
| zinātne = [[elektrotehnika]]s inženierija<br>[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[Hologrāfija]]s atklāšana
| apbalvojumi = 1971. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Deniss Gabors''' ({{Val-en|Dennis Gabor}}, dzimis '''Dēnešs Gābors''' ({{Val-hu|Gábor Dénes}}) {{dat|1900|6|5}} [[Budapešta|Budapeštā]], miris {{dat|1979|2|9}} [[Londona|Londonā]]) bija [[ungāri|ungāru]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] [[elektrotehnika]]s inženieris un [[fizika|fiziķis]]. 1947. gadā izgudroja [[hologrāfija|hologrāfiju]], par ko 1971. gadā ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1971 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1971/}}</ref>

sentences:
{{Noformējums+}}
{{atsauces+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Līklocis''' ir viena no senākajām grafiskajām zīmēm un ir viens no [[Māra]]s simboliem. Tas ir viens no ģeometriskā raksta pamatelementiem, lietots jau [[paleolīts|paleolītā]]. Līdz ar krusta motīviem tas sastopams uz senākajiem priekšmetiem ar rotātu virsmu- kaula un raga rīkiem arī Latvijā. Lauztais līklocis bieži izmantots vidējā [[neolīts|neolīta]] ķemmes bedrīšu un porainās [[keramika]]s rotājumos. Sākoties metāla apstrādei, ornamentētu priekšmetu skaits samazinās. Keramikā centrālo vietu ieņem māla trauki ar virsmas švīkājumu. Maz līkloča lietots arī agrajā [[dzelzs laikmets|dzelzs laikmetā]], kad centrālo vietu ieņem saules un mēness motīvi, toties vēlākos gadsimtos tā loma atkal pieaug. Tautas keramikas rotājumos tas saglabājas nemainīgā veidā no [[akmens laikmets|akmens laikmeta]] līdz mūsdienām.
Līklocis galvenokārt tiek izmantots kuplāku rakstu kopu pamatos. Ievērojot dažādu tehniku noteiktās īpašības, plūdenais līklocis nereti pārtop lauztajā līklocī, tā saucamajā zigzagā. Kā patstāvīgs raksts, tas bieži tiek izmantots [[adījumi|adījumos]], jostās. Vēl viens rakstu kārtojumu veids ir līklocis ar nošķeltām galotnēm, ko varētu saukt arī par pārtraukto līkloci. Rakstu kompozīcijās izmantots arī līkloča kuplinājums-dubultais līklocis. Bieži līklocis parādās kā galvenais raksts. Lauztajā līklocī var saskatīt jumtiņus, kas savirknēti miju rindā ar smaili uz augšu un lejā. Īpatnēji veidojās kokgriezumos izmantotais lauztais līklocis, tam no abām pusēm iegriežot iedziļinātus zobiņus jeb jumtiņus. Krustotie lauztie līkloči savukārt veido stūraino saulīšu rindu, kas plaši izmantota jostu rakstos un izšuvumos. Tautas mākslā izplatītais: ar augu rotājumu motīviem, pie līkloča tiek pievienoti dažādi zariņi, ziediņi, lapiņas. Rodas augu vijas, kas visvairāk izplatītas adījumos un izšuvumos.

sentences: '''Datu integritāte''' ir noteikumu kopums, kas nodrošina [[Dati|datu]] pareizības, nepretrunīguma un pilnības saglabāšanu. Datu integritāti ir svarīgi saglabāt pēc datu atjaunināšanas vai dzēšanas.

sentences: '''Mosa skala''' (izrunā ar garo ō) raksturo materiāla [[cietība|cietību]] ar tā spēju ieskrāpēt mīkstāku materiālu. Šo skalu visbiežāk izmanto [[mineraloģija|mineraloģijā]] minerāla veida noteikšanai. Mosa skalu izveidoja vācu mineralogs [[Frīdrihs Moss]] 1812. gadā un šī ir viena no populārākajām metodēm materiāla cietības noteikšanai.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Hanss Knapertsbušs''' (''Hans Knappertsbusch'', dzimis 1888. gada 12. martā Elberfeldē, tagad [[Vupertāle]], miris 1965. gada 25. oktobrī [[Minhene|Minhenē]] ) - [[Vācija|vācu]] diriģents.

sentences: '''Fokstrots''' ir virzīga jeb progresīva deja un pieder pie [[Balles dejas|balles dejām]].<ref>Dainis Liepiņš. ''Mācīsimies dejot.'' Jumava, 2011, {{ISBN|978-9984-38-954-7}}</ref> Dejas soļi ir līdzīgi [[Valsis|valsim]], bet būtiska atšķirība ir fokstrota 4/4 [[Ritms|ritms]] pret valša 3/4.

sentences:
{{Komponista infokaste
|       platums =
|         vārds = Arams Hačaturjans
|    vārds_orig = ''Արամ Խաչատրյան''
|        attēls = Aram Khachaturian 1971.jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums = Arams Hačaturjans 1971. gadā
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1903
|    dz_mēnesis = 6
|      dz_diena = 6
|      dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Tbilisi|td=Gruzija}}
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1978
|     m_mēnesis = 5
|       m_diena = 1
|       m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība = Armēnis
|       dzimums = V
|      paraksts = Aram Khachaturian signature.svg
|         stils =
|         žanrs =
|       tehnika =
|         grupa =
|      mācījies =
|     skolotāji =
|     skolnieki =
|   apbalvojumi =
|      piezīmes =
|   kategorijas = nē
}}
'''Arams Hačaturjans''' ({{val|ru|Арам Ильич Хачатурян}}; {{val|hy|Արամ Խաչատրյան}}; dzimis {{dat|1903|6|6}}, miris {{dat|1978|5|1}}) bija [[armēņi|armēņu]] komponists un diriģents. Tiek uzskatīts par vienu no vadošajiem padomju komponistiem.<ref name="Huang"/><ref name="Encyclopedia of Music in the 20th Century"/>

sentences:
ir tipiski zālēdāji]]
'''Zālēdāji''' ir [[organisms|organismi]], kas anatomiski un fizioloģiski ir pielāgoti uzturā lietot [[augi|augu]] pasaules [[barība|barību]]. Šo terminu visbiežāk attiecina uz [[dzīvnieki]]em. Zālēdāji var būt dažādi dzīvnieki, sākot ar [[kukaiņi]]em un beidzot ar tādiem lieliem zīdītājiem kā [[ziloņi]]em. Zālēdājus sauc arī par '''fitofāgiem''' ({{val-el|φυτόν}}, ''phuton'' — ‘augs’; {{gree|φαγεῖν}}, ''phagein'' — ‘ēst’). [[Barības ķēde|Barības ķēdē]] zālēdāji atrodas zem [[visēdāji]]em un [[gaļēdāji]]em.

sentences:
{{Protestantisms}}
'''Anglikānisms''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''anglicanus'') ir [[reformācija|reformācijā]] radies [[protestantisms|protestantisma]] novirziens. Ar šo vārdu apzīmē arī anglikāņu ticības, tradīcijas un reliģiskās dzīves kopumu. Lielākā anglikāņu daļa (aptuveni 77 miljoni) ir apvienota starptautiskā [[Anglikāņu sadraudzība|Anglikāņu sadraudzībā]] — 44 autonomās nacionālajās baznīcās, kas vēsturiski saistītas ar [[Anglijas Baznīca|Anglijas Baznīcu]].

sentences:
{{Planētas infokaste
|     minorplanet = yes
|      background = #C2E0FF
|            name = 136472 Makemake
|          symbol =
|           image = Makemake and its moon.jpg
|         caption = Makemake un tās pavadonis. Attēls uzņemts ar [[Habla kosmiskais teleskops|Habla teleskopu]]
|      discoverer =
 {{plainlist |
* [[Maikls Brauns]]
* [[Čads Truhiljo]]
* [[Dāvids Rabinovics]]
 }}
|      discovered = {{dat|2005|3|31||bez}}
|        mpc_name = (136472) Makemake
|       alt_names = {{mp|2005 FY|9}}
|      adjectives =
|     named_after = [[Makemake (deity)|Makemake]]
|     mp_category = [[pundurplanēta]]
|       orbit_ref =
|           epoch = {{dat|2020|5|31||bez}}
|        aphelion = 52,756 [[astronomiskā vienība|AU]]
|      perihelion = 38,104 AU
| time_periastron  = {{nobr|{{dat|2186|11|17|N|bez}}}}
|       semimajor = 45,430 AU
|    eccentricity = 0,16126
|          period = 306,21 [[Juliāna gads|yr]] (111 845 [[diennakts|d]])
|       avg_speed = 4,419 km/s
|     inclination = 28,9835°
|        asc_node = 79,620°
|        arg_peri = 294,834°
|    mean_anomaly = 165,514°
|      satellites = [[S/2015 (136472) 1]]
|      axial_tilt =
|    sidereal_day = 22,8266±0,0001 h
|      dimensions = {{ubl|{{nowrap|1502±45}} km × |{{nowrap|1430±9 km}}}}
|     mean_radius = 715±19 km
|      flattening = 0.0098
|    surface_area = 6,42{{E|6}} km²
|          volume = 1,53{{E|9}} km³
|            mass = 3,1{{E|21}} kg
|         density = ≈1700 kg/m³
|    surface_grav = < 0,57 m/s²
| escape_velocity = < 0,91 km/s
|          albedo = 0,82±0,02
| single_temperature = 32–36 K<br />40–44 K
|   spectral_type = B−V=0,83, V−R=0,5
|   abs_magnitude = {{ubl|-0,12|0,049±0,020}}
|       magnitude = 17,0 (opozīcijā)
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Mitāgskogels
| Photo                = Poertschach_Halbinsel_mit_Mittagskogel_03022013_033.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Mitāgskogels no [[Verterezers|Verterezera]]
| karte                = Austrija#Slovēnija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=46.506667 |latNS=N
| longd=13.948889 |longEW=E
| Augstums         = 2145
| Relatīvais_augstums  = 706
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}, {{SLO}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Karavanki]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Alars Kariss
 |       vārds_orģ = ''Alar Karis''
 |          attēls = Volodymyr Zelenskyy met with Estonian President Karis in Kyiv 2022 (13) (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Alars Kariss 2022. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Igaunijas prezidents]]
 |     term_sākums = {{dat|2021|10|11|N}}
 |     term_beigas =
 |     priekštecis = [[Kersti Kaljulaida]]
 |        pēctecis =
 |        premjers = [[Kaja Kallasa]]
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1958|3|26}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Igaunijas PSR|Tartu|td=Igaunija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[Igauņi|igaunis]]
 |         partija = bez partijas
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Sirje Karisa (prec. 1977)
 |           bērni = 3
 |       profesija =
 |      alma_mater = [[Igaunijas Dzīvības zinātņu universitāte]]
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Alars Kariss''' ({{val|et|Alar Karis}}; dzimis {{dat|1958|3|26}} [[Tartu]]) ir igauņu biologs un ierēdnis,<ref name="ETIS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.etis.ee/CV/Alar_Karis|title=CV: Alar Karis|website=www.etis.ee|access-date=13 March 2021}}</ref> pašreizējais [[Igaunijas prezidents]].<ref name="AP">[https://apnews.com/article/europe-business-estonia-15e34d33d8cb26ee2ff6a91100b6f197 Estonia elects museum director as president in 2nd try]</ref>

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[2012. gada Āfrikas Nāciju kauss]]: <nowiki>[[Kategorija: Āfrikas Nāciju kauss]]</nowiki>
* [[Afganistānas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Afganistāna]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Afganistānas valdnieki| Afganistānas valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aglonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aglonas novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukles novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukle]]</nowiki>
* [[Aizputes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Aknīstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aknīstes novads]]</nowiki>
* [[Albānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Albānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aleksandrijas Filons]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kristietība]]</nowiki>
* [[Alojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Alojas novads]]</nowiki>
* [[Alojas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aloja]]</nowiki>
* [[Amatas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Amatas novads]]</nowiki>
* [[Apes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Apes novads]]</nowiki>
* [[Argentīnas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Argentīnas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Astūrijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Auces novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Auces novads]]</nowiki>
* [[Austrālijas ģenerālgubernatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Austrālija|Ģenerālgubernatori]]</nowiki>
* [[Azerbaidžānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Azerbaidžānas premjerministri| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Babītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Babītes novads]]</nowiki>
* [[Baldones novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldones novads]]</nowiki>
* [[Baldones pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldone]]</nowiki>
* [[Baltinavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baltinavas novads]]</nowiki>
* [[Baltkrievijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Baltkrievijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Balvu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Balvu novads]]</nowiki>
* [[Beverīnas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Beverīnas novads]]</nowiki>
* [[Bizantijas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bizantijas imperatori|*ma]]</nowiki>
* [[Bulgārijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bulgārijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Burtnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Burtnieku novads]]</nowiki>
* [[Carnikavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Carnikavas novads]]</nowiki>
* [[Cesvaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cesvaines novads]]</nowiki>
* [[Ciblas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ciblas novads]]</nowiki>
* [[Cēsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cēsu novads]]</nowiki>
* [[Dagdas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Daudzkārtējo olimpisko zelta medaļnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Olimpisko zelta medaļu laureāti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Uzskaitījumi|Olimpiskās medaļas]]</nowiki>
* [[Daugavpils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Daugavpils mēri]]</nowiki>
* [[Dievmātes Patvēruma katedrāle (Maskava)]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Dobeles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Dobeles novads]]</nowiki>
* [[Durbes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Dānijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas karaliskā vara]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Dānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Dānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Edgara Kauliņa Lielvārdes vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Izglītība Latvijā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Izglītības iestādes]]</nowiki>
* [[Eiropas Parlamenta deputātu no Latvijas uzskaitījums (2014—2019)]]: <nowiki>[[Kategorija: Eiropas Parlamenta deputāti no Latvijas|*]]</nowiki>
* [[Engures novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Engures novads]]</nowiki>
* [[Enoha grāmata]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>
* [[Esperanto jubilejas simbols]]: <nowiki>[[Kategorija: Esperanto]]</nowiki>
* [[Francijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Franku karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gabonas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gabona|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Garni templis]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnijas vēsture]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kultūrvēsturiskie pieminekļi]]</nowiki>
* [[Gibraltāra galveno ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gibraltārs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grieķijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Grieķijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grobiņas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Grobiņas novads]]</nowiki>
* [[Gruzijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gruzija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gulbenes pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Gulbene]]</nowiki>
* [[Havaju Karalistes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Havaju salas|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Horvātijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Iecavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Iecavas novads]]</nowiki>
* [[Igaunija 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Igaunijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ikšķiles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ikšķile]]</nowiki>
* [[Ilūkstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ilūkstes novads]]</nowiki>
* [[Imants Lancmanis]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Inčukalna novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Inčukalna novads]]</nowiki>
* [[Islandes administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Islande|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Islandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islandes vēsture|Valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Itālijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Itālijas prezidenti|*]]</nowiki>
* [[Jamantau]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas ģeogrāfija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Baškortostāna]]</nowiki>
* [[Japānas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Japānas imperatori|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Jaunjelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunjelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpils novads]]</nowiki>
* [[Jelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jēkabpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jēkabpils novads]]</nowiki>
* [[Jūrmalas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jūrmala]]</nowiki>
* [[Kandavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kandavas novads]]</nowiki>
* [[Kastīlijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kazahstānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kazahstānas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kocēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kocēnu novads]]</nowiki>
* [[Kosovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kosova]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krievijas valdības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: PSRS valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimas hanistes hanu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima|Hani]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimuldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krimuldas novads]]</nowiki>
* [[Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis Rogožskas kapos]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Krustpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krustpils novads]]</nowiki>
* [[Krāslavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krāslavas novads]]</nowiki>
* [[Kuldīgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kuldīgas novads]]</nowiki>
* [[Kārsavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kārsavas novads]]</nowiki>
* [[Latvijas Mākslas akadēmijas rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Mākslas akadēmijas rektori|*]]</nowiki>
* [[Latvijas Republikas pašvaldību lietu valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ministru kabineta locekļi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes dekānu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitāte|Juridiskā fakultāte]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitātes rektori|*]]</nowiki>
* [[Leonas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Lielvārdes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lielvārdes novads]]</nowiki>
* [[Liepājas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Liepājas mēri]]</nowiki>
* [[Lietuvas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Lietuvas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Limbažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Limbažu novads]]</nowiki>
* [[Lotaringa]]: <nowiki>[[Kategorija: Karolingu dinastija]]</nowiki>
* [[Lubānas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lubānas novads]]</nowiki>
* [[Ludzas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ludzas novads]]</nowiki>
* [[Luksemburgas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Luksemburgas premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Lārsa Lokes Rasmusena 3. kabinets]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas politika]]</nowiki>
* [[Līgatnes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līgatnes novads]]</nowiki>
* [[Līvānu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līvānu novads]]</nowiki>
* [[Madonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Madonas novads]]</nowiki>
* [[Maltas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Malta|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Marjano Rahoja 2. valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika]]</nowiki>
* [[Mazsalacas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mazsalacas novads]]</nowiki>
* [[Maķedonijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Maķedonija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Maķedonijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Maķedonija|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Mežvidu pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Mihaja Tudoses valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānijas politika]]</nowiki>
* [[Mira Arojo]]: <nowiki>[[Kategorija: Britu mūziķi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: 1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Moldovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Monako valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Monako|Valsts ministri]]</nowiki>
* [[Mālpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mālpils novads]]</nowiki>
* [[Mārupes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mārupes novads]]</nowiki>
* [[Mērsraga novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mērsraga novads]]</nowiki>
* [[Naukšēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Naukšēnu novads]]</nowiki>
* [[Neretas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Neretas novads]]</nowiki>
* [[Norvēģijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Norvēģijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas karaliskā vara|*]]</nowiki>
* [[Nīcas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Nīcas novads]]</nowiki>
* [[Nīderlandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes politika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Nīderlandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Olaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Olaines novads]]</nowiki>
* [[Ozolnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ozolnieku novads]]</nowiki>
* [[Pelēču pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Pelēču pagasts]]</nowiki>
* [[Piktu ķēniņu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Skotijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Pioneer plāksne]]: <nowiki>[[Kategorija: Starpplanētu zondes]]</nowiki>
* [[Polijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Polijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Politiskā partija Izaugsme]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas politiskās partijas]]</nowiki>
* [[Portugāles 21. konstitucionālā valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles politika]]</nowiki>
* [[Portugāles grāfu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Priekules novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Priekules novads]]</nowiki>
* [[Publiskā runa]]: <nowiki>[[Kategorija: Tekstveide]]</nowiki>
* [[Pārgaujas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pārgaujas novads]]</nowiki>
* [[Pāvilostas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pāvilostas novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pļaviņu novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada ģimnāzija]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Raunas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Raunas novads]]</nowiki>
* [[Rojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rojas novads]]</nowiki>
* [[Ropažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ropažu novads]]</nowiki>
* [[Rugāju novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rugāju novads]]</nowiki>
* [[Rumānijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Rumānija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Rumānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Rundāles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rundāles novads]]</nowiki>
* [[Rundāles pils]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils| Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rundāles pils muzejs]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rīgas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rīgas mēri]]</nowiki>
* [[Rūjienas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rūjienas novads]]</nowiki>
* [[Salacgrīvas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salacgrīvas novads]]</nowiki>
* [[Salas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salas novads]]</nowiki>
* [[Salaspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salaspils novads]]</nowiki>
* [[Saldus novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saldus novads]]</nowiki>
* [[Salgira]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima]]</nowiki>
* [[Sardīnijas Karalistes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sardīnijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Saulkrastu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saulkrastu novads]]</nowiki>
* [[Saūda Arābijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Saūda Arābijas monarhi| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbija|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Siguldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Siguldas novads]]</nowiki>
* [[Skrundas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrundas novads]]</nowiki>
* [[Skrīveru novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Slovākijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Slovākijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Slovēnijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Slovēnija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Somijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Somijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Staiceles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Staicele]]</nowiki>
* [[Stopiņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Stopiņu novads]]</nowiki>
* [[Strenču novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Strenču novads]]</nowiki>
* [[Surinamas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Surinama|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sējas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Sējas novads]]</nowiki>
* [[Talsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Talsu novads]]</nowiki>
* [[Turcijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Turcijas politiķi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Tērvetes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Tērvetes novads]]</nowiki>
* [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ungārijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ungārijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valdis Rūja]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas PSR Nopelniem bagātie kultūras darbinieki]]</nowiki>
* [[Valensijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Valensija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valkas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valkas novads]]</nowiki>
* [[Valmieras pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valmieras mēri]]</nowiki>
* [[Vanuatu prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vanuatu|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Vecpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Vecumnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecumnieku novads]]</nowiki>
* [[Ventspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils novads]]</nowiki>
* [[Ventspils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils mēri]]</nowiki>
* [[Vestgotu karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vestgoti|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Viesītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viesītes novads]]</nowiki>
* [[Viļakas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļakas novads]]</nowiki>
* [[Viļakas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļaka]]</nowiki>
* [[Viļānu vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Vācijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Vācija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Zabivaka]]: <nowiki>[[Kategorija: 2018. gada FIFA Pasaules kauss]]</nowiki>
* [[Zviedrijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Zviedrijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ādažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ādažu novads]]</nowiki>
* [[Ērgļu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ērgļu novads]]</nowiki>
* [[Ēģiptes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ēģiptes prezidenti| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Īrijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ķekavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ķekavas novads]]</nowiki>

sentences:
[[Kategorija:Teritoriālās pretenzijas Antarktikā]]
[[Kategorija:Austrumantarktīda]]
[[Kategorija:Rietumantarktīda]]
[[Kategorija:Antarktīdas ģeogrāfija]]
[[Kategorija:Jaunzēlande]]

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Jāuzlabo|jāsakārto atsauces}}
'''Mezenhimālās cilmes šūnas''' (MCŠ) jeb '''multipotentās mezinhimālās stromālās šūnas''' ir polifirējošas fibroblastu šūnas, kas sākotnēji izdalītas no kaulu smadzenēm (4).
MCŠ ir gandrīz visos audos,  ''in vitro'' tām ir spēja diferencēties vairākos šūnu tipos – osteoblastos, hondrocītos, adipocītos, miocītos (1, 2). Tās izdala no kaulu smadzeņu stromas, kaulu plēvēm, placentas, nervu audiem, taukaudiem (3).
Mezenhimālajām cilmes šūnām piemīt spēja regulēt imūno reakciju, tām ir spēcīgi audu aizsardzības un reparatīvie mehānismi. Mezenhimālajām cilmes šūnām piemīt reparatīvais mehānisms, kas izmanto parakrīno signālu pārvadi, tādā veidā atbrīvojot bioloģiski aktīvās molekulas, kas ietekmē šūnu migrāciju, polifirēšanos un apkārt esošo šūnu izdzīvošanas spējas (1).
Ņemot vērā to īpašības, tās ir viegli pielietojamas ''in vitro'' pētījumos (2). Tās ir ļoti viegli pavairojamas ''ex vivo'' vairākās pasāžās, nezaudējot to pašatjaunošanās un dzīvot spēju (1). Tās dod iespēju pētīt ne tikai dažādu vielu citoprotektīvās īpašības, bet arī to ietekmi uz šūnu diferenciāciju (5).

sentences:
PMR spektrs ar [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomu rezonanses signāliem. Redzams, ka ūdeņraža atomi, kas atrodas CH3 grupā, CH2 grupā, vai OH grupā, dod dažādi nobīdītus signālus.]]
'''Ķīmiskā nobīde''' [[kodolu magnētiskā rezonanse|kodolu magnētiskās rezonanses]] spektrometrijā ir [[bezdimensiju lielums]], kas atkarīgs no [[atoma kodols|kodola]] atrašanās vietas [[molekula|molekulā]] - ar kādiem citiem atomiem un ar kādām [[ķīmiskā saite|ķīmiskajām saitēm]] saistīts attiecīgais atoms. Ķīmiskā nobīde rodas ekranēšanas efektu dēļ, kuri samazina [[magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] iedarbību uz rezonējošajiem kodoliem. Ķīmiskā nobīde dod priekšstatu par molekulas uzbūvi un sastāvu, [[stereoķīmija|stereoķīmiskajām]] īpašībām, kā arī dinamiskiem procesiem ([[tautomērija|tautomēriskiem]] ķīmiskiem līdzsvariem un [[ķīmiska reakcija|reakciju]] kinētiku).

sentences: '''8. augusts''' ir gada 220. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (221. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 145 dienas.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 60
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 22
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Nd
|             atommasa = 144,242
|   valences elektroni = [Xe]4f46s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neodīma paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un neodīma magnēti
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,14
|              blīvums = 7010
|  kušanas temperatūra = 1297 K (1024 °C)
| viršanas temperatūra = 3347 K (3074 °C)
}}
'''Neodīms''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Nd''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 60. Tas ir ķīmiski aktīvs retzemju [[metāls]]. Tāpat, kā citus [[lantanīdi|lantanīdus]], neodīmu iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]]. Neodīmu dažreiz lieto [[stikls|stikla]] krāsošanai, un Nd2Fe14B lieto ļoti spēcīgu [[magnēts|magnētu]] izgatavošanai. Savienojumos neodīms parasti ir trīsvērtīgs.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Irbe
|     vārds_orig =
|         attēls = Irbe Anna.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Dzērbenes pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{vieta|Indija|Tamilnāda|Tirupatura}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latviete]]
|   nodarbošanās = Misionāre
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Kārlis Irbe (1861—1934)]], Lūcija
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Kaļitajevs
|          bērni = Viktors, [[Kirils Irbe]]
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Anna Irbe''' (dzimusi {{dat|1890|9|19}}, mirusi {{dat|1973|2|13}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[luterāņi|luterāņu]] [[misionāre]] [[Indija|Indijā]], piedalījās [[tamili|tamilu]] Evaņģēliski luteriskās baznīcas izveidošanā.<ref name="lat">{{LAT e|3|80}}</ref>

sentences: '''Parafīns''' ({{val|de|Paraffin}}, no {{val|la|parum}} — 'maz' un ''affinis'' — 'radniecīgs')<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 487. lpp.</ref> ir [[vaski|vaskam]] līdzīgs, ķīmiski samērā inerts (no tā cēlies arī tā nosaukums) baltas krāsas [[piesātinātie ogļūdeņraži|piesātināto ogļūdeņražu]] jeb alkānu maisījums. "Parafīni" ir arī novecojis alkānu nosaukums. Parasti parafīna sastāvā ir alkāni ar formulām С18Н38 līdz С35Н72. Parafīna [[kušanas temperatūra]] ir 40—65 °C, blīvums 0,880—0,915 g/cm³ (15 °C temperatūrā). Grūtāk kūstošo parafīna frakciju (kuras sastāvā ir alkāni ar vairāk nekā 35 [[ogleklis|oglekļa]] atomiem), sauc par [[cerezīns|cerezīnu]].

sentences: '''30. maijs''' ir gada 150. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (151. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 215 dienas.

sentences: '''Jūrgordenas tilts''' ir tilts [[Stokholma|Stokholmā]], kas savieno [[Jūrgordena|Jūrgordenu]] ar [[Ēstermalme|Ēstermalmi]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 178.80
| latd = 52
| established_title =
| image_shield = Coat of arms of Den Helder.svg
| shield_size = 70px
| image_skyline = Den Helder, watertoren 2006-08-06 10.28.JPG
| image =
| latNS = N
| latm = 56
| established_date =
| motto =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 45
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{URL|https://www.denhelder.nl/}}
| lats =
| elevation_m =
| official_name = ''Den Helder''
| name = Heldera
| population_total = 56369
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Ziemeļholande]]
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Flag of Den Helder.svg
}}
'''Heldera''' ({{Val|nl|Den Helder}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 56 369 iedzīvotāji.

sentences: '''Mijindukcija''' jeb '''savstarpējā indukcija''' ir [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēka]] (EDS) rašanās vienā kontūrā, kad mainās [[strāvas stiprums]] citā kontūrā. Tas ir [[Elektromagnētiskā indukcija|elektromagnētiskās indukcijas]] īpašs gadījums. Mijindukcija ir iespējama tad, ja kontūrs aptver daļu no cita kontūra strāvas radītās [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskās plūsmas]].

sentences: {{Commonscat|Vocalists by country|Dziedātāji pēc valsts}}

sentences: '''25. jūnijs''' ir gada 176. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (177. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 189 dienas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Babefīts
|attēls=
|klase=Fosfāts
|ŠtruncaID=7/B.01-60
|ķīm_formula=BaBe[(F,OH)|PO4]
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Balta
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.629 nε = 1.632
|pleohroisms=
|blīvums=4,31
}}
__NOTOC__

sentences:
[[Kategorija:Ludza]]
[[Kategorija:Ludzas novadā dzimušie]]
{{catmore|Ludza}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gg
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Island Networks Ltd.''
|sponsors              = ''Island Networks Ltd.''
|domātais-pielietojums = Ar [[Gērnsija|Gērnsiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nav īpaši populārs, izmanto Gērnsijas iedzīvotāji
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī
|dokumenti             = [http://www.channelisles.net/tandc.shtml Reģistrācijas noteikumi]
|strīdu-risināšana     = [http://www.dispute.it/ DISPUTE.IT]
|mājas-lapa            = [http://www.channelisles.net/index.shtml channelisles.net]
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bādene
 | native_name              = ''Baden''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               = Bādene pie Vīnes
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Baden bei Wien.JPG
 | imagesize                = 300px
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               = AUT Baden COA.jpg
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Austrija
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 48 | latm  = 00 | lats  = 12 | latNS  = N
 | longd = 16 | longm = 13 | longs = 52 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Austrija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Lejasaustrija]]
 | area_total_km2           = 26.89
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           =
 | elevation_max_m          = 230
 | elevation_min_m          = 26.89
 | population_total         = 25142
 | population_as_of         = {{dat|2012|1|1|SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{url|www.baden-bei-wien.at}}
 | footnotes                =
}}
[[File:1482 Statt Paadn.jpg|thumb|Mūsdienu ilustrācija par Bādeni 1482. gadā.]]
'''Bādene''' jeb '''Bādene pie Vīnes''' ir Bādenes apriņķa administratīvais centrs [[Lejasaustrija|Lejasaustrijā]], [[Austrija|Austrijā]] un atrodas 26 km attālumā no valsts galvaspilsētas [[Vīne|Vīnes]] pie [[Švehata]]s upes. Neskatoties uz to, ka pilsētas oficiālais nosaukums ir Bādene, tā biežāk tiek dēvēta par Bādeni pie Vīnes, lai nerastos neskaidrības un tā netiktu jaukta ar citām pilsētām ar līdzīgu nosaukumu (piemēram, [[Bādenbādene]] Vācijā vai [[Bādene]] Šveicē). Bādene pie Vīnes ir radusies kā kūrortpilsēta un, vienlaikus, ir nesusi arī ķeizariskās pilsētas titulu.

sentences: '''Difrakcija''' ir viļņu [[Elektromagnētisko viļņu skala|(elektromagnētisko]], [[Mehāniskie viļņi|mehānisko]] u.c.) apliekšanās ap dažādām nehomogenitātēm vidē, kas atrodas to izplatīšanās ceļā. Difrakcijas efekti ir novērojami, ja [[viļņa garums]] ir salīdzināms ar vai mazāks par šķēršļa izmēru. Lai to izskaidrotu, jāzina Heigensa-Frenela princips. Heigensa principa būtība: katrs [[Punkts (ģeometrija)|punkts]] uz viļņa frontes jāuzskata par jaunu sekundāru viļņu avotu. Frenela princips: fiktīvie sekundārie viļņu avoti ir koherenti un [[Svārstības|svārstās]] vienādās fāzēs. Šie sekundārie viļņi pārklājoties interferē.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{citas nozīmes|svētu zilbi un mantru hinduismā un budismā|OM|Om}}
 rakstībā]]
'''''Om''''' ({{val|sa|ॐ}}, {{izrunā|oːm}}) jeb '''''Aum''''' ([[vēdas|vēdiskā]] izruna: {{IPA|[ɐwm]}}) ir svēta [[zilbe]] un garīgs simbols vairākās [[Indija]]s reliģijās. Tā ir [[mantra]] un ar to sākas visas lūgšanas [[hinduisms|hinduismā]], [[budisms|budismā]], [[džainisms|džainismā]] un [[sikhisms|sikhismā]]. Hinduismā tas ir viens no nozīmīgākajiem garīgajiem simboliem, kas apzīmē pirmo neizpaustā [[Brahmans|Brahmana]] izpausmi. Zilbi izmanto [[vēdas|vēdu]], [[upanišadas|upanišadu]] un citu svēto rakstu nodaļu sākumos un beigās. Upanišadas izskaidro ''Om'' kā dievišķo vārdu, kosmisko vibrāciju, kas ir visa pastāvošā pamatā.

sentences: '''15. jūnijs''' ir gada 166. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (167. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 199 dienas.

sentences: '''19. februāris''' ir gada 50. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 315 (316 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
. Amatas svīta.]]
'''Amatas svīta (D3amt)''' ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Frānas stāvs|Frānas stāva]] stratigrāfiskā vienība [[Latvija|Latvijā]], kas ir izplatīta gandrīz visā valsts teritorijā, izņemot Latvijas ziemeļu un dienvidaustrumu malu. [[Svīta (ģeoloģija)|Svītas]] slāņu biezums svārstās no 17-45 metriem, (parasti 20-30 m.)<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|52}}</ref>. Nosaukums veidots no [[Amata]]s upes, kuras krastos atsedzas svītas stratotipa griezums ([[Ainavu krauja]] Amatas labajā krastā pie Kārļiem). Tāpat šīs svītas atsegumi ir [[Lielā Ellīte]], [[Dolomītu krauja]], [[Stūķu iezis]], [[Kautraka grava]], [[Nurmižu grava]], [[Vējupīte (Gaujas pieteka)|Vējupīte]]s un [[Vinterstrauta]] krastu klintis, kā arī atsegumi [[Riežupe]]s, [[Abava]]s, [[Venta]]s un [[Daugava]]s krastos. Amatas svītu (D3amt) 1951. gadā izdalīja [[Pēteris Liepiņš (ģeologs)|P. Liepiņš]] horizonta a4 [E. Krauss, 1927., 1934.] apjomā. Svītas apakšējā robeža iet pa [[Gaujas svīta]]s augšējās daļas [[aleirolīts|aleirolītu]] un [[Māls|mālu]] kontaktu ar jaunā Amatas [[sedimentācijas cikls|sedimentācijas cikla]] bazālajiem [[Smilšakmeņi|smilšakmeņu]] slāņiem. Augstāk virs bazālajiem smilšakmeņiem sāk parādīties aleirolītu slāņi, kas Latvijas dienvidos sastāda nozīmīgu svītas griezuma daļu, vai reizēm pat dominē.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Enola Holmsa
 | oriģinālnos = ''Enola Holmes''
 |      attēls =  Enola Holmes poster.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Harijs Bredbīrs]]
 |  producents =
* [[Mērija Perenta]]
* Aleksa Garsija
* [[Millija Bobija Brauna]]
* Peidža Brauna
 |   scenārijs = [[Džeks Torns]]
 |     aktieri =
* Millija Bobija Brauna
* [[Sems Kleflins]]
* [[Henrijs Kevils]]
* [[Helēna Bonema Kārtere]]
 |      mūzika = [[Denjels Pembertons]]
 |   operators = [[Džailss Natginss]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = Ādams Bosmens
 |     studija =
* ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Netflix]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2020|9|23}}
 |      ilgums = 123 minūtes
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Enola Holmsa"''' ({{val|en|Enola Holmes}}) ir 2020. gada ASV [[mistēriju filma]], kas veidota pēc [[Nensija Springere|Nensijas Springeres]] [[Enolas Holmsas mistērijas|tāda paša nosaukuma grāmatu sērijas]]. Filmas galvenā varone ir pusaudze, slavenā [[Šerloks Holmss|Šerloka Holmsa]] māsa. Filmas režisors or [[Harijs Bredbīrs]], scenārija autors ir [[Džeks Torns]]. [[Millija Bobija Brauna]] atveido galveno varoni, un ir arī viena no filmas producentēm. Pārējās lomas atveido [[Henrijs Kevils]], [[Sems Kleflins]], [[Adīls Akhtars]], [[Fiona Šova]], [[Frensisa de la Tūra]], Luiss Pārtridžs, [[Sjūzija Vokoma]] un [[Helēna Bonema Kārtere]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
{{papildu atsauces+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
'''CERTUS''' (latīņu val.— drošs, stingrs, apņēmīgs, noteikts) ir Latvijā pirmā domnīca, kas veidota ar 100% privātā finansējuma palīdzību un apvieno teju visas vadošās Latvijas [[Tautsaimniecība|tautsaimniecības]] nozares — [[Farmācija|farmācijas]], [[Informācijas tehnoloģijas|IT]], kokrūpniecības, finanšu, lauksaimniecības un citas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://certusdomnica.lv/about/organization/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|11|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160205184112/http://certusdomnica.lv/about/organization/ |archivedate={{dat|2016|02|05||bez}} }}</ref><ref>http://www.delfi.lv/news/national/politics/vjaceslavs-dombrovskis-registre-nodibinajumu-domnica-certus.d?id=46034037</ref>

sentences: '''Operētājsistēmas''' var klasificēt pēc to bāzes tehnoloģijas (Unix-veidīgās OS un [[Unix]] pēcteči), licences tipa, pēc tā vai OS attīstās arī mūsdienās (novecojušas vai mūsdienu OS), pēc pielietojuma un pēc daudziem citiem faktoriem.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Piena dziedzeris''' ir sieviešu dzimuma [[Zīdītājs|zīdītāju]] orgāns, kas veido [[Piens|pienu]], ar ko barot jaundzimušos. Piena dziedzeri atrodas [[Krūts|krūtīs]]. Govīm, kazām, briežiem un citiem dzīvniekiem piena dziedzeri atrodas tesmeņos.

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada marts}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Annika Jāgandere
 | vārds_orig              =
 | attēls                  = Annika Jagander.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Annika Jāgandere 2017. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              =
 | dz. vieta               =
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Zviedrijas diplomāte
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | dzimums                 = S
}}
'''Annika Jāgandere''' ({{val|sv|Annika Jagander}}) ir [[Zviedrija]]s diplomāte. Kopš 2017. gada A. Jāgandere ir Zviedrijas vēstniece Rīgā, Latvijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.swedenabroad.se/sv/utlandsmyndigheter/lettland-riga/om-oss/ambassadens-personal/|title=Ambassadens personal|website=Sweden Abroad|access-date=2018-03-15|language=sv}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Līgatne (nozīmju atdalīšana)|Līgatne}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                      = Līgatne
| settlement_type           = Novada pilsēta
| image_skyline             = Līgatnes papīrfabrika.jpg
| image_caption             = Līgatnes papīrfabrika
| image_flag                =
| flag_link                 =
| flag_size                 =
| image_shield              = Ligatne COA.svg
| shield_link               = Līgatnes ģerbonis
| shield_size               = 75px
| pushpin_map               = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position    = left
| subdivision_type          = Valsts
| subdivision_name          = {{LVA}}
| subdivision_type1         = Novads
| subdivision_name1         = [[Cēsu novads]]
| established_title         = Pilsētas tiesības
| established_date          = no [[1993]]. gada
| seat_type                 = Vēsturiskie <br /> nosaukumi
| seat                      = {{val|de|Ligat, Conradsruhe}}
| government_type           =
| leader_title              =
| leader_name               =
| area_total_km2            = 7.4
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Līgatne}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
| population_density_km2    = auto
| timezone                  = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset                = +2
| timezone_DST              = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST            = +3
| latd  = 57 | latm  = 13 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 02 | longs = 45 | longEW = E
| elevation_m               = 88
| postal_code_type          = Pasta indeksi
| postal_code               = LV-4110
| area_code                 =
| website                   = [http://www.ligatne.lv/ www.ligatne.lv]
| footnotes                 =
}}

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|     nosaukums= Patria Pasi
|        attēls=
|    virsraksts= ''XA-185'' Norvēģijas bruņotajos spēkos
|       apkalpe= 2 (komandieris, vadītājs) + 16 pasažieri
|        garums= 7,35 m
|       platums= 2,9 m
|      augstums= 2,3 m
|          masa= 13,5 t
|        bruņas= 6—12 mm
|     primārais= 12,7 mm ložmetējs [[NSV (ložmetējs)|NSV]]
|   sekundārais=
|       dzinējs= dīzeļdzinējs [[Valmet]] 611 DSBJA (''XA-180'')<br />Valmet 612 DWIBIC  (''XA-200'')
| dzinēja_jauda= 236 ZS — 271 ZS
|ātrums_uz ceļa= līdz 100 km/h, pa ūdeni līdz 10 km/h
| zs_koeficents= 17,48 ZS/t
|maks. attālums= 900 km
}}
'''Patria Pasi''' (agrāk zināms kā '''Sisu Pasi''') ir [[Somija|Somijā]] ražots sešu riteņu [[bruņutransportieris]]. Bruņutransportiera koncepcijas pamatā ir viegla lietojamība, vienkārša pamatkonstrukcija un lēta apkope. Pirmās versijas ''XA-180'' masveida ražošana sākās 1984. gadā. To izstrādāja uzņēmums [[Sisu Auto|Sisu]] [[Somijas bruņotie spēki|Somijas bruņotajiem spēkiem]]; eksportēts uz ārvalstīm. Bieži izmantots [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] miera uzturēšanas misijās. Izgatavoti vairāk kā 1200 ''Pasi'' eksemplāri. Mūsdienās ''Pasi'' ražošana ir pārtraukta, tā vietā izstrādāta modulāra bruņu mašīna [[Patria AMV|AMV]] (''XA-360'').

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Rezorcīna struktūrformula

Rezorcīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1280
|kušanas temperatūra=110 °C
|viršanas temperatūra=280 °C
}}
'''Rezorcīns''' (meta-dioksibenzols, m-hidrohinons, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Rezorcīns ir balti prizmveida un plāksnīšveida kristāli. Viegli šķīst ūdenī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra trioksīda struktūrformula un molekulas modelis

Sēra trioksīda kristāli ampulā
|       citi nosaukumi = sēra(VI) oksīds, sērskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7446-11-9
|      ķīmiskā formula = SO3
|              molmasa = 80,06
|              blīvums = šķidram SO3 1920
|  kušanas temperatūra = 16,8 °C
| viršanas temperatūra = 44,8 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Sēra trioksīds''' jeb '''sēra(VI) oksīds''' (SO3) ir tipisks skābes veidojošais [[oksīdi|oksīds]], kurā [[sērs|sēram]] ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Ja [[kondensācija|kondensējas]] gāzveida SO3, rodas gaistošs šķidrums, kas sastāv galvenokārt no sēra trioksīda trimēra. To atdzesējot, trimērs sacietē par ledum līdzīgu masu, ko sauc par SO3 ledusveida modifikāciju jeb γ-SO3. Uzglabājot gamma modifikācija pamazām pārvēršas par alfa modifikāciju (α-SO3), kas līdzīga [[azbests|azbestam]]. Azbestveida modifikācija sastāv no dažāda garuma polimēru ķēdēm un tai nenoteiktā sastāva dēļ nav stingri noteiktas kušanas temperatūras (stingri ņemot, tas vairs nav sēra trioksīds, jo ķēžu gali noslēdzas ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupām]]).

sentences:
uz [[zīds|zīdu]] ap 2. gadsimtu p.m.ē. rakstīts "Daodedzjin" [[rokraksts]]]]
'''"Daodedzjin"'''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Ķīniešu valodas īpašvārdi un to atveide latviešu valodā |author=Jeļena Staburova |year=2006 |publisher=[[Jāņa Rozes apgāds]] |location=Rīga |page=103 |isbn=978-9984-232-23-2}}</ref> jeb '''"Daodedzin"''' ({{val|zh|道德经}} (''Dào dé jīng'') — 'Dao un de kanons') ir senās Ķīnas [[Dao]] [[De]] [[rokraksts]]. Par tā autoru uzskata [[Laodzi]]. Pašreizējais teksta variants ir no mūsu ēras 3. gadsimta. Tiek uzskatīts, ka teksta oriģināls ticis uzrakstīts apmēram 600. g. p.m.ē.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ambrozijs Bergmanis
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1740
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|              m_gads = 1784
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Kijiva]] (tagad {{UKR}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Ambrozijs Bergmanis''' ({{val-de|Ambrosius Bergmann}}, 1740–1784) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts, Rīgas [[Brīvmūrniecība|brīvmūrnieku]] ložas "[[Zum Schwerdt]]" brālis.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Dricanu pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Viļānu rajons]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Dricānu pagasts}}

sentences:
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Kaunatas pagasts}}

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums        = Zemgales ģerbonis
|attēls           = Coat of arms of Zemgale.svg
|attēla_platums   = 220
|mazais           =
|mazais_platums   = 100
|mazais_paraksts  =
|īpašnieks        = [[Latvija]]s Republika
|ieviests         = 1930. gadā
|vairogs          = Zilā laukā sudraba [[alnis]]
|agr_versijas     =
|lietojums        =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Koncertzāle ''Finlandia''
| native_name         = ''Finlandia-talo''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Helsinki#Somija#Eiropa
| status              =
| image               = Helsinki_Finlandia_Haz.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Somija|Helsinki}}
| latd  = 60.175833 | latNS  = N
| longd = 24.933056 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1971. gads
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Alvars Ālto]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksijs II
|     vārds_orig = ''Алексий II''
|         attēls = Tema Pühadus Moskva ja kogu Venemaa Patriarh Aleksius II.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1929
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Tallina]], {{EST}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Peredelkina]], [[Maskavas apgabals]]<br/>([[Maskava]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = garīdznieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Автограф Алексия Второго 2008.jpg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Mihails Bahtins
 |    vārds_orig = ''Михаил Михайлович Бахти́н''
 |        attēls = Mikhail bakhtin.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1895
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 17
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Orla|td=Krievija}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1975
 |     m_mēnesis = 3
 |       m_diena = 7
 |       m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava|td=Krievija}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = filozofs, literatūrzinātnieks, mākslas teorētiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Mihails Bahtins''' ({{val|ru|Михаил Михайлович Бахти́н}}, dzimis [[1895. gads|1895]]. gada [[17. novembris|17. novembrī]] [[Orla|Orlā]], [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], miris [[1975. gads|1975]]. gada [[7. marts|7. martā]] [[Maskava|Maskavā]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) bija [[krievi|krievu]] [[filozofija|filozofs]], [[literatūrzinātne|literatūrzinātnieks]], [[māksla]]s teorētiķis, īpaši pievērsies [[romāns|romāna]] žanra jautājumu un vēstījuma formu izpētei.

sentences: '''Valsis''' ir [[Austrija|austriešu]] [[deja]], kas radusies no [[Lendlers|lendlera]]. To dejo 3/4 [[Taktsmērs|taktsmērā]]. To sāka dejot 19. gadsimta sākumā deju zālēs. Pirms tam to dejoja tikai zemnieki. Valsis ir populārākā [[Balles dejas|balles deja]].

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{Skaitlis
 | num = 79
 | lv  = Septiņdesmit deviņi
}}

sentences: '''Sālsezers''' ir [[ezers]], kura [[ūdens|ūdenim]] ir augstāka sāļu (gk. [[nātrija hlorīds]]) un citu minerālu koncentrācija nekā vairumam ezeru. Bieži par sālsezeru uzskata ezeru, kur viens litrs ūdens satur vairāk nekā 3 000 [[grams|miligramu]] sāļu. Ļoti bieži sālsezeros ir augstāks sāls saturs nekā [[jūra]]s ūdenī.

sentences: '''11. novembris''' ir gada 315. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (316. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 50 dienas.

sentences:
{{noformējums}}
'''Kazuistika''' (no {{val|la|casus}} — 'gadījums') ir gadījumu izpēte; detalizēti, pārmērīgi detalizēti; situācijas piesaistīšana.

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu|Saulkrasti (nozīmju atdalīšana)|Saulkrasti}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Saulkrasti
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Latvia, Saulkrasti beach near White Dune 1.jpg
| imagesize =
| image_caption = Saulkrastu pludmale pie Baltās kāpas
| image_flag = Flag of Saulkrasti.svg
| flag_link = Saulkrastu karogs
| image_shield = Coat_of_Arms_of_Saulkrasti.svg
| shield_link = Saulkrastu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 15
| lats = 43
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 24
| longs = 57
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Saulkrastu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1991]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Neubad}}
| area_total_km2 = 4.8
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Saulkrasti}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 10
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2160
| website = {{URL|www.saulkrasti.lv}}
| footnotes =
}}
'''Saulkrasti''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s rietumos, [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] piekrastē. Pilsētas robežas galvenokārt ietver joslu starp dzelzceļu ([[dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte]]) un jūru no [[Inčupe]]s līdz [[Ķīšupe (upe)|Ķīšupei]]. Tallinas šoseja ([[Autoceļš A1 (Latvija)|A1]] un [[Eiropas autoceļš E67|E67]]), kas ilgus gadus gājusi cauri pilsētai, kopš 2007. gada to apliec pa [[Saulkrastu apvedceļš|Saulkrastu apvedceļu]].<ref>[https://www.celuprojekts.lv/saulkrastu-apvedcels-2/ Saulkrastu apvedceļš] Ceļuprojekts</ref>

sentences: '''Zinātniskā žurnāla ietekmes koeficients''' ({{val|en|Journal Impact Factor (JIF)}}) ir [[bibliometrija]]s instruments, kas parāda kāda periodiska [[zinātniskais izdevums|zinātniskā izdevuma]] vidējo citējamību. Tas ir viens no žurnāla nozares prestiža rādītājiem.<ref>[http://arxiv.org/abs/0912.4141 The SJR indicator: A new indicator of journals' scientific prestige]</ref><ref>[http://www.elsevier.com/wps/find/editorshome.editors/biblio Elsevier: ''BIBLIOMETRIJA''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120818141048/http://www.elsevier.com/wps/find/editorshome.editors/biblio |date={{dat|2012|08|18||bez}} }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|Filipīnu provinci|Kesona (nozīmju atdalīšana)|Kesona}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kesona
| official_name = ''Quezon''
| image_skyline = Quezon Provincial Capitol, Perez Park (Quezon Avenue, Lucena, Quezon; 10-09-2022).jpg
| imagesize =
| image_caption = Kesonas provinces kapitolijs
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
| image_flag = Quezon Flag.png
| image_shield = Seal of Quezon Province.svg
| shield_size  = 75px
| image_map = Quezon in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kalabarsona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1591
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 8989.39
| population_total = 1950459
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =13 | latm =56 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =37 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Lusena]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 40
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Tajabasa]]
| p3 = '''39 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-QUE
| website                  = {{URL|http://www.quezon.gov.ph/}}
}}
'''Kesona''' ({{val|fil|Lalawigan ng Quezon}}, {{val|en|Province of Quezon}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts vidusdaļā, [[Kalabarsona]]s reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 39 municipalitātēs un sīkāk 1209 barangajās. Provinces centrs ir [[Lusena]]s neatkarīgā pilsēta, kas administratīvi tai nepieder. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]].

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|autors=(Pers.) Poir.|suga_lv=Brūnganais grīslis|suga=Carex brunnescens|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex brunnescens.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex brunnescens|sinonīmi=Carex vitilis Fr.}}'''Brūnganais grīslis''' ({{val-la|Carex brunnescens}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Ziemeļpols|Pola]] tuvumā, galvenokārt [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]] un Ziemeļaustrumeiropā, un reti [[Ziemeļamerika]]s austrumdaļā. [[Latvija|Latvijā]] un Eiropā uz dienvidiem no Latvijas ļoti reti un izolēti.

sentences: '''Hidroelektroenerģija''' ir [[elektrība|elektroenerģija]] vai vienkāršojot — elektrība, ko ražo, izmantojot [[hidroenerģija|hidroenerģiju]]. 2015. gadā hidroelektroenerģija deva 16,6% no visas pasaulē saražotās elektroenerģijas un 70% no visas atjaunojamās enerģijas,<ref>[https://web.archive.org/web/20170609143609/http://www.ren21.net/wp-content/uploads/2016/06/GSR_2016_Full_Report_REN21.pdf Ren21: Renewables 2016 Global status report]</ref> un nākamajos 25 gados bija paredzēts ikgadējs pieaugums par aptuveni 3,1%. Gandrīz visa izmantojamā hidroenerģija 21. gadsimtā tiek iegūta hidroelektroenerģijas formā, tādēļ dažkārt šos jēdzienus apvieno. Ražošanai tiek izmantotas dažādu tipu [[hidroelektrostacija]]s (HES), jaudīgākās no kurām ir aizsprosta tipa stacijas.

sentences:
{{Citas nozīmes|motoru|dzinējs (nozīmju atdalīšana)|dzinējs}}
 iekšdedzes dzinējs]]

'''Dzinējs''' jeb '''motors''' ir [[mašīna]] kaut kāda veida [[enerģija]]s pārvēršanai [[Mehāniskā enerģija|mehāniskajā enerģijā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://dictionary.reference.com/browse/motor |title=Motor |quote=a person or thing that imparts motion, esp. a contrivance, as a steam engine, that receives and modifies energy from some natural source in order to utilize it in driving machinery. |publisher=Dictionary.reference.com |date= |accessdate=2011-05-09}}, {{en ikona}}</ref><ref>[http://dictionary.reference.com/browse/motor Dictionary.com: (World heritage)] "3. any device that converts another form of energy into mechanical energy so as to produce motion", {{en ikona}}</ref> Termins '''motors''' ir aizgūts no vācu valodas ({{val|de|Motor}} — 'dzinējs', kas savukārt nāk no {{val|la|mōtor}} — 'iekustinātājs'), un pārsvarā par motoriem tiek saukti [[Elektrodzinējs|elektrodzinēji]] un [[Iekšdedzes dzinējs|iekšdedzes dzinēji]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada maijā,}}
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anastasija Dmitruka
|         vārds_orig = ''Анастасiя Дмитрук''
|             attēls = Dmytruk-Anastasia-Mykolaivna-15056829.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1991
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 31
|           dz_vieta = [[Ņižina]], {{UKR}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Ukrainas
|            tautība = [[ukraiņi|ukrainiete]]
|            dzimums = S
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dzejniece, informātikas drošības speciāliste
| rakstīšanas valoda = [[ukraiņu valoda|ukraiņu]], [[krievu valoda|krievu]]
|            periods =
|              žanri =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
}}
'''Anastasija Dmitruka''' ({{val|uk|Анастасiя Дмитрук}}, dzimusi 1991. gada 31. janvārī [[Ņižina|Ņižinā]], [[Čerņihivas apgabals]]) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[dzejnieks|dzejniece]].

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] '''savstarpēji''' jeb '''relatīvi pirmskaitļi''' ir tādi [[vesels skaitlis|veseli skaitļi]] ''a'' un ''b'', kuriem nav neviena kopīga pozitīva [[dalītājs|dalītāja]], kas atšķiras no 1. Citiem vārdiem, to [[lielākais kopīgais dalītājs]] LKD(''a'', ''b'') ir 1. Piemēram, 6 un 35 ir savstarpēji pirmskaitļi. Toties 6 un 27 nav savstarpēji pirmskaitļi, jo tie abi dalās ar 3. Skaitlis 1 ir savstarpējs pirmskaitlis ar jebkuru veselu skaitli.

sentences:
{{catmore|Asku sēnes}}
[[Kategorija:Sēnes]]
[[Kategorija:Ķērpji]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Skumju trīsstūris
| operators =
| attēls = Skumju-Trissturis-Plakats-LV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Rūbens Ēstlunds]]
| producents = * Ēriks Hemmendorfs
* Filipe Bobērs
| scenārijs = Rūbens Ēstlunds
| aktieri = * [[Hariss Dikinsons]]
* [[Šārlbī Dīna]]
* [[Dollija de Leona]]
* [[Zlatko Buričs]]
* [[Henriks Dorsins]]
* [[Vikija Berlina]]
* [[Vudijs Harelsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Triangle of Sadness''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|21|[[Kannu kinofestivāls]]|2022|9|28|Francija|2022|10|7|ASV un Lielbritānija|2022|9|28|Latvija}}
| ilgums = 149 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{SWE}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt7322224/|title=Triangle of Sadness (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|2|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Skumju trīsstūris"''' ({{Val|en|Triangle of Sadness}}, {{Val|fr|Sans filtre}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Francija]]s, [[Vācija]]s, [[Zviedrija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kopražojuma [[Satīra|satīriska]] melnā [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Rūbens Ēstlunds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hariss Dikinsons]], [[Šārlbī Dīna]], [[Dollija de Leona]], [[Zlatko Buričs]], [[Henriks Dorsins]], [[Vikija Berlina]] un [[Vudijs Harelsons]].

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Biznesa simulācijas spēles''' ir saprotamas kā mākslīgi radīta [[uzņēmējdarbība]]s vide, kuras darbībā var iejusties maksimāli [[Simulācija|pietuvināti dzīvei]]. Spēles ir paredzētas kā mācību līdzeklis - [[Izglītība|izglītības]] kvalifikācijas celšanai uzņēmējdarbības [[Students|studentiem]] un jau esošajiem [[Uzņēmējs|uzņēmējiem]]. Tās organizē kā skolās un [[augstskolās]], tā arī uzņēmumos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Red_Kite_12_(5939333545).jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 | virskārta=Neognathae
 | virskārta_lv=Neognati
  |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
|  dzimta=Accipitridae
| dzimta_lv=Vanagu dzimta
| apakšdzimta=Milvinae
| apakšdzimta_lv=Kliju apakšdzimta
| ģints = Milvus
| ģints_lv = Klijas
| suga = Milvus milvus
| suga_lv = Sarkanā klija
| binomial = Milvus milvus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Sarkanā klija''' (''Milvus milvus'') ir liela auguma [[vanagu dzimta]]s (''Accipitridae'') [[plēsīgais putns|plēsīgais putns]], kas ir [[endēms|endēma]] [[Palearktika]]s rietumu daļai un galvenokārt sastopams [[Eiropa|Eiropā]].<ref name=iuc/> Nelielā skaitā novērojama arī [[Latvija|Latvijā]].<ref name=orn/> Sarkanā klija ir [[Velsa]]s [[Nacionālo dzīvnieku uzskaitījums|nacionālais putns]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija sulfāta struktūrformula

Amonija sulfāta formulvienības modelis

Tehniskā amonija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais amonijs
|           CAS numurs = 7783-20-2
|      ķīmiskā formula = (NH4)2SO4
|              molmasa = 132,14
|              blīvums = 1769
|  kušanas temperatūra = 235—280 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 70,6 g/100 mL (0 °C),
74,4 g/100mL (20 °C),
103,8 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija sulfāts''' ((NH4)2SO4) ir [[sērskābe]]s [[amonija sāļi|amonija sāls]]. Tīrs amonija sulfāts ir bezkrāsaina, nedaudz higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, lpp. 662. {{krieviski}}</ref> Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, spirtā, ēterī. Šī viela ir cilvēkam praktiski nekaitīga.

sentences: '''Aidaho Universitāte''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''University of Idaho'') ir vecākā publiskā universitāte [[Aidaho]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā atrodas štata ziemeļu centrālajā daļā [[Moskova]]s pilsētā.

sentences: {{cita nozīme|iezi|finansējuma veidu|Grants (nauda)}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Erodium cicutarium 110644368.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| binomial = Erodium cicutarium
| ģints_lv = Grābeklītes
| ģints = Erodium
| autors = ([[Linnejs|L.]]) L’Hér.
| suga_lv = Velnarutku grābeklīte
| suga = Erodium cicutarium
}}'''Velnarutku grābeklīte''' (''Erodium cicutarium'') ir mainīga izskata augu suga [[Gandreņu dzimta|gandreņu dzimtā]]. Tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Suga ir bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un grupas aug dārzos, [[Tīrums|tīrumos]], sausās nezālienēs un ceļmalās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/erodium-cicutarium-l-lher/|title=velnarutku grābeklīte - Erodium cicutarium (L.) L’Hér. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-16}}</ref>

sentences:
{{Infokaste+}}
{{Citas nozīmes|arheologu|Gerkāns|Gerkāns}}
'''Armīns fon Gerkāns''' (dzimis {{dat|1884|11|30}}, miris {{dat|1969|12|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes arheologs, kas pētījis Senās Romas celtnes [[Itālija|Itālijā]], [[Sīrija|Sīrijā]], [[Irāka|Irākā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]] un [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Hoya carnosa vo kvete.JPG|att_nosaukums={{TaksoSaite|Hoya carnosa|Gaļīgā hoija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya carnosa|suga_lv=Gaļīgā hoija}}'''Gaļīgā hoija''' (''Hoya carnosa''), sarunvalodā saukta arī par '''vaskapuķi''' un '''porcelāna puķi''', ir [[Epifīze|epifītiska]] augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Austrumāzija|Austrumāzijā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]] tās vaskaino lapu un saldi smaržojošo ziedu dēļ.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dzjiņdzjana
 | native_name              = 晋江
 | settlement_type          = apriņķa līmeņa pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Jinjiang - Maritime Affairs Administration - DSCF8732.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ķīna#Fudzjaņa
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 24| latm  = 49| lats  = 12| latNS  = N
 | longd = 118| longm = 34| longs = 12| longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Fudzjaņa]]
 | subdivision_type2        = Municipalitāte
 | subdivision_name2        = [[Cjuaņdžou]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | seat_type = Centrs
 | seat =
 | parts_type               = Apkaimes; miesti
 | parts                    = 6; 13
 | p1 = Linjuaņa
 | p2 = Luošaņa
 | p3 = Meilina
 | p4 = Cjinjuana
 | p5 = Sjiņtana
 | p6 = Sjijuaņa
 | p7 = -----------
 | p8 = Čeņdai
 | p9 = Čidiaņa
 | p10 = Čidzao
 | p11 = Dunši
 | p12 = Dzjiņdzjina
 | p13 = Lunhu
 | p14 = Neikena
 | p15 = Šeņhu
 | p16 = Sjibiņa
 | p17 = Inliņa
 | p18 = Junhe
 | p19 = Dzimao
 | area_total_km2           = 721.7
 | area_urban_km2           =
 | elevation_m              =
 | population_total         = 1986447
 | population_urban         = 1172827
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          = 68
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Ķīnas laiks]]
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | website                  = {{url|http://www.jinjiang.gov.cn/}}
 | footnotes                =
}}
'''Dzjiņdzjana''' ({{val|zh|晋江}}, {{zh-p|Jìnjiāng}}) ir apriņķa līmeņa municipalitāte [[Ķīna]]s dienvidaustrumos. Ietilpst [[Fudzjaņa]]s provinces [[Cjuaņdžou]] prefektūras līmeņa municipalitātē un pēc pilsētas iedzīvotāju skaita ir lielākā valsts apriņķa līmeņa municipalitāte un lielākā pilsēta Cjuaņdžou. Izvietojusies provinces dienvidaustrumos [[Taivānas šaurums|Taivānas šauruma]] krastā. Robežojas rietumos ar [[Naņaņa|Naņaņu]], ziemeļos — ar [[Cjuaņdžou]] Ličenas un Fendzes pilsētas rajoniem, austrumos — ar [[Šiši]].

sentences:
{{Budisms}}
 ar savu skolotāju, 1980. gadā, [[Taizeme|Taizemē]]]]
'''Teravāda''' ({{val|pli|थेरवाद}}, ''theravāda'') ir vecākā [[budisms|budisma]] skola.<ref>The Dhammapada, Gil Fronsdal, {{ISBN|978-1-59030-641-3}}</ref> Tā izveidojās [[Indija|Indijā]]. Tā ir arī viskonservatīvākā skola, visvairāk līdzinās agrīnajam budismam. Tās pārstāvji galvenokārt mīt [[Šrilanka|Šrilankā]].

sentences: '''Profilakse''' (no {{val|el|πρόφύλακτικός}} (''profilaktikos'') — 'aizsardzības') ir pasākumu kopums, kas nodrošina [[cilvēks|cilvēku]] [[veselība]]s saglabāšanu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Anguidae.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Chordata
| tips_lv       = Hordaiņi
| klase         = Reptilia
| klase_lv      = Rāpuļi
| kārta         = Squamata
| kārta_lv      = Zvīņrāpuļi
| dzimta        = Anguidae
| dzimta_lv     = Glodeņu dzimta
| ģints         = Anguis
| ģints_lv      = Glodenes
| suga          = Anguis fragilis
| suga_lv       = Glodene
|      binomial = Anguis fragilis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Co-operative Republic of Guyana''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Gajānas Kooperatīvā Republika
|            valsts_nosaukums = Guayana
|               karoga_attēls = Flag of Guyana.svg
|            karoga_nosaukums = Gajānas Kooperatīvās Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Guyana.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Gajānas Kooperatīvās Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto = "One people, one nation, one destiny"
Viena tauta, viena nācija, viens liktenis
|                valsts_himna = "[[Dear Land of Guyana, of Rivers and Plains]]"
Dārgā Gajānas līdzenumu un upju zeme
|               kartes_attēls = Guyana in its region.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Džordžtauna (Gajāna)|Džordžtauna]]
|latd=6 |latm=46 |latNS=N |longd=58 |longm=10 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Pusprezidentāla sistēma|Pusprezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Gajānas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Irfāns Ali]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Gajānas premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Marks Filips (Gajānas politiķis)|Marks Filips]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Gajānas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = No [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1966|5|26}}
|                 platība_km2 = 214 999
|               platība_rangs = 84.
|              procenti_ūdens = 8,4
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2008
|          iedzīvotāju_skaits = 858 8631
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 162.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 217.
|                     IKP_PPP = $1,378 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2005
|               IKP_PPP_rangs = 157.
|          IKP_PPP_per_capita = $4612
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 106.
|                         HDI = {{palielinājās}}0,750
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 97.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Gajānas dolārs]]
|                valūtas_kods = GYD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.gy]]
|              tālsarunu_kods = 592
|                    piezīme1 = Iedzīvotāju skaits iekļauj no [[AIDS]] mirušo skaitu. Trešdaļa iedzīvotāju (230 000) dzīvo galvaspilsētā.
|                iso_kods_num = 328
|              iso_kods_alfa2 = GY
|              iso_kods_alfa3 = GUY
}}

sentences:
{{Mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''"Septiņi nāves grēki"''' ({{val-nl|Zeven Hoofdzonden}}, {{val-es|Mesa de los pecados capitales}}) ir [[Hieronīms Boss|Hieronīmam Bosam]] piedēvēta glezna, kas atrodas [[Prado muzejs|Prado muzejā]] [[Madride|Madridē]]. [[Glezna]] ir gleznota pēc 1500. gada (precīzs uzgleznošanas laiks nav zināms) ar [[eļļas krāsa|eļļas krāsām]] uz [[koks|koka]] paneļa, kas sākotnēji bija iecerēts kā galda virsma. Gleznu iegādājās karalis [[Felipe II]] un kopš tā laika tā atrodas [[Spānija|Spānijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heksanola struktūrformula

1-heksanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heksilspirts, ''n''-heksān-1-ols,
 heksilalkohols
|           CAS numurs = 111-27-3
|      ķīmiskā formula = C6H14O
|              molmasa = 102,17
|              blīvums = 813,6
|  kušanas temperatūra = –46,7 °C
| viršanas temperatūra = 158 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,59 g/100 ml (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''1-Heksanols''', ko parasti dēvē vienkārši par '''heksanolu''' jeb '''heksilspirtu''', ir vienvērtīgais [[spirts]] ar 6 [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Tā [[molekulformula]] ir CH3(CH2)5OH un tas pieder pie tā saucamajiem augstākajiem spirtiem. 1-Heksanols ir bezkrāsains [[šķidrums]], kas nedaudz šķīst [[Ūdens|ūdenī]], bet labi sajaucas ar [[ēteris|ēteri]] vai kādu citu spirtu, piemēram, [[Etanols|etanolu]]. 1-Heksanols ir viens no 17 heksanola struktūr[[izomēri]]em un to izmanto parfimērijā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Šlosbergs
| Photo                = 16-07-06-Rathaus_Graz_Turmblick-RR2_0275.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.076111|latNS=N
| longd=15.437222|longEW=E
| Augstums         = 474
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Glyceria maxima sl34.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Glyceria
| ģints_lv = Ūdenszāles
| suga = Glyceria maxima
| suga_lv = Dižā ūdenszāle
| binomial = Glyceria maxima
| autors = (Hartm.) Holmb.
| sinonīmi =
}}
'''Dižā ūdenszāle''' ({{val|la|Glyceria maxima}}) ir mainīga izskata [[graudzāļu dzimta]]s suga ar cirkumpolāru izplatību. Suga ir nereti sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā, kur dažāda lieluma blīvas audzes aug ūdenstilpju piekrastes joslā, kā arī [[Grāvis|grāvjos]] un uzpludinājumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/glyceria-maxima-hartm-holmb/|title=dižā ūdenszāle - Glyceria maxima (Hartm.) Holmb. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-12-07}}</ref>

sentences: {{cita nozīme|sengrieķu filozofu|5. gadsimta baznīcas vēsturnieku|Sokrats Sholastiķis}}

sentences:
" (18. gadsimta [[Džozefs Raits|Džozefa Raita]] glezna)]]
'''Filozofu akmens''' ({{val|la|lapis philosophorum}}) ir noslēpumaina viela, kas pēc [[alķīmija|alķīmiķu]] domām ir spējīga [[parastie metāli|parastos metālus]] (piemēram, [[Dzīvsudrabs|dzīvsudrabu]]) pārvērst [[zelts|zeltā]] vai [[sudrabs|sudrabā]]. Filozofu akmens arī tiek saukts par [[dzīvības eliksīrs|dzīvības eliksīru]], kas spētu dot cilvēkam [[nemirstīgums|nemirstīgumu]] vai mūžīgo jaunību. Vairākus gadsimtus tā sameklēšana bija nozīmīgākais alķīmijas mērķis.

sentences:
]]
'''Laiks''' ir galvenais [[mērīšanas sistēma]]s elements, kuru lieto, lai varētu sakārtot secīgi [[notikums|notikumus]], noteikt notikumu [[ilgums|ilgumu]], [[laika intervāls|intervālu]] starp tiem, kā arī kvalitatīvi raksturot [[fizikāls ķermenis|ķermeņu]] kustību. Laiks ir bijis gan [[reliģija]]s, gan [[filozofija]]s, gan [[zinātne]]s galvenais temats, bet pat visizcilākie dažādu nozaru [[zinātnieki]] vēl nav vienojušies par to, kāda tad īsti ir laika [[definīcija]]. Laiks pēc būtības ir ātrums, ar kādu notiek izmaiņas. Laiku uzskata par ceturto [[dimensija|dimensiju]] (blakus trim [[telpa]]s dimensijām), un parasti to iedala [[pagātne|pagātnē]], [[tagadne|tagadnē]] un [[nākotne|nākotnē]]. [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] laika pamatvienība ir [[sekunde]] (s).

sentences: '''Ekshumācija''' (no {{val|la|exhumare}} — 'izrakt') ir līķa izrakšana tiesas [[medicīna]]s ekspertu izmeklēšanai, ietver [[Līķis|līķa]] apskati, kurai jānotiek saskaņā ar tās nosacījumiem.

sentences:
]]
'''Izgāztuve''' jeb '''atkritumu poligons''' ir nodalīta teritorija, kur noglabā, šķiro un apstrādā [[atkritumi|atkritumus]]. Atkritumu poligoni veicina [[klimata pārmaiņas]], jo atkritumiem pūstot rodas [[Metāns|metāna gāze]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Zvaigzne ABC - Ģeogrāfija 8. klasei|url=http://www.zvaigzne.lv/lv/gramatas/apraksts/200846-geografija_8_klasei.html}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dārza ballīte
| attēls                   = Garden party post.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Garden Party''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džeisons Frīlends]]
| producents               =
* [[Tims Jouds]]
* Džeisons Frīlends
| scenārija autors         = Džeisons Frīlends
| galvenajās lomās         =
* [[Vinesa Šo]]
* [[Villa Holanda]]
* [[Dženifere Lorensa]]
| mūzika                   = [[Džons Svihārts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          =  {{dat|2008|7|11||bez}}
| ilgums                   = 88 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|21,886}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gardenparty.htm|title=Garden Party (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dārza ballīte"''' ({{val|en|Garden Party}}) ir 2008. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džeisons Frīlends]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vinesa Šo]], [[Villa Holanda]] un [[Dženifere Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|7|11||bez}}.

sentences:
[[File:Arabic Numerals.svg|thumb|Arābu skaitļi]]
[[File:EuropeanFormOfArabianDigits.png|thumb|Agrīnie eiropiešu rakstītie arābu cipari]]
'''Arābu skaitļi''' ir [[skaitļi|skaitļu]] sistēma, kurā tiek izmantoti desmit [[cipari]]: 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9. Šī ir mūsdienās populārākā skaitļu simboliskās attēlošanas metode.

sentences: '''Datīvs''' ({{val|el|ἡ δοτικὴ πτῶσις}}, {{val|la|casus dativus}}) ir [[locījums]], kas norāda, ka kaut kas tiek dots. Tas atbild uz jautājumu ''kam?''.

sentences: '''Rādītājs''' [[ekonomika|ekonomikā]] un [[finanses|finansēs]] ir skaitlis, kurš kā mērvienība raksturo kādu ekonomikas vai finanšu kategoriju absolūtā vai relatīvā izteiksmē. Piemēram, [[makroekonomika|makroekonomikā]] plaši tiek lietots tāds rādītājs kā [[iekšzemes kopprodukts]]. Tas varbūt izteikts kā absolūtais IKP apjoms valstī, piemēram, gada laikā [[lats|latos]] (arī citās [[nauda]]s vienībās), vai arī relatīvi — kā gada (mēneša, ceturkšņa) IKP apjoms uz vienu iedzīvotāju vai nodarbināto [[tautsaimniecība|tautsaimniecībā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C12H8O4
|molmasa=216,19
|blīvums=
|kušanas temperatūra=140—150 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
}}
'''Naftalskābe''' (1,8-naftalīndikarbonskābe, ''peri''-naftalīndikarbonskābe, C10H6(COOH)2) pieder pie aromātiskajām di[[karbonskābes|karbonskābēm]] — [[naftalīns|naftalīna]] atvasinājumiem. Naftalskābe ir balta, kristāliska viela (adatveida kristāli no etanola), kas grūti šķīst ūdenī.

sentences: '''27. marts''' ir gada 86. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (87. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 279 dienas.

sentences: '''Stendes muiža'''<ref>[http://www.pilis.lv/a_pnm/view.php?id=38&prop_id=168&show_avots=1 Stendes muiža]{{Novecojusi saite}}</ref> (arī '''Lielstendes''', '''Dižstendes muiža'''; {{val|de|Groß-Stenden}}) atrodas [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Lībagu pagasts|Lībagu pagasta]] [[Dižstende|Dižstendē]].

sentences: '''Termogrāfija''', '''siltuma attēlveidošana''' jeb '''siltuma video''' ir attēla veidošana, izmantojot [[Infrasarkanais starojums|infrasarkano starojumu]]. Termogrāfiskās ierīces reaģē uz starojumu [[Elektromagnētiskais spektrs|elektromagnētiskā spektra]] infrasarkanās daļas robežās (aptuveni 900 -1400 [[Nanometrs|nm]] jeb 0,9 — 1,4 [[Mikrometrs|μm]]) un pārveido to redzamās gaismas attēlā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Hermanis Treijs
|          vārds_orig = ''Johannes Hermann Trey''
|              attēls = Hermanis Treijs.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = 1829. gadā
|             dz_gads = 1794
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]<br />({{LAT}})
|              m_gads = 1849
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 21
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|              vecāki = tēvs Johans Bruno Treijs (1750-1803), māte Helēna, dzimusi Meijere (1761-1808)
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = Marianna, dzimusi fon Fromholde (1799-1865)
|               bērni = Ditmars Fromholds-Treijs (1827-1873), Johaness Fromholds-Treijs; Ditmars Kārlis Fromholds Fromholds-Treijs; Jozefs Fromholds-Treijs; Valters Fromholds-Treijs u.c.
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās =
|  rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|dienesta pakāpi|filmu|Ģenerālis (filma)}}
 virspavēlnieks ģenerālis [[Dāvids Sīmansons]] (1859—1933).]]
'''Ģenerālis''' (no {{val|la|generalis}} — ‘galvenais’) ir augstāko [[virsnieks|virsnieku]] [[dienesta pakāpe]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Fransuā Anglērs
|     vārds_orig = ''François Englert''
|         attēls = Francois Englert.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Beļģija|Brisele}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{BEL}}
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kornela Universitāte]]
[[Briseles Brīvā universitāte (franču valoda)|Briseles Brīvā universitāte]]
[[Telavivas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Briseles Brīvā universitāte (franču valoda)|Briseles Brīvā universitāte]]
|        zinātne = Teorētiskā [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2013)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Fransuā Anglērs''' ({{val|fr|François, Baron Englert}}; dzimis {{dat|1932|11|6}}) ir beļģu [[fizika|fiziķis]] teorētiķis. 2013. gadā kopā ar [[Pīters Higss|Pīteru Higsu]] saņēmis [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju]] par teorētiskā [[Higsa mahānisms|Higsa mehānisma]] atklāšanu, kas deva ieguldījumu izpratnē par [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] masas izcelsmi, un kas guva apstiprinājumu, atklājot iepriekš paredzēto, fundamentālo [[Higsa bozons|Higsa bozonu]] ATLAS un [[Kompaktais mionu solenoīds|CMS]] eksperimentos [[CERN]]-a [[Lielais hadronu pretkūļu paātrinātājs|Lielajā hadronu pretkūļu paātrinātājā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 2013 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2013/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/pasaule/nobela-premija-fizika-pieskirta-higsa-bozona-atklajejiem-14027887|title=Nobela prēmija fizikā piešķirta Higsa bozona atklājējiem|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2013|10|8||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2013/press.html|title=The Nobel Prize in Physics 2013|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2013|10|8||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Džeimss Luiss Gomezs
|Attēls = Taboocrop.jpg
|Att_izm = 220 px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1975|7|14}}
|Vieta =  Boil Heigta, [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[balss]], [[sintezators]]
|Žanrs = [[Hiphops]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], aktieris
|Gadi = [[1995]]—pašlaik
|Darbojies_arī = [[Black Eyed Peas]]
|Mlapa = [http://www.blackeyedpeas.com/ blackeyedpeas.com]
|Dzimums = V
}}
'''Džeimss Luiss Gomezs''' ({{val|en|Jaime Luis Gómez}}, dzimis {{dat|1975|07|14}}, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bakotopia.com/node/28161 |title=Bakotunes Episode 45 | Bakotopia<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|06|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110122093907/http://www.bakotopia.com/node/28161 |archivedate={{dat|2011|01|22||bez}} }}</ref> labāk pazīstams ar savu skatuves vārdu '''Tabū''' ({{val|en|Taboo}}), ir amerikāņu mūziķis un aktieris, labāk pazīstams kā grupas Black Eyed Peas dalībnieks.

sentences: {{Commonscat|Figure skaters from Italy|Itālijas daiļslidotāji}}

sentences: {{Citas nozīmes|radiouztvērēju|Spīdola (nozīmju atdalīšana)|Spīdola}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Džons Džozefs Hopfīlds''' ({{val-en|John Joseph Hopfield}}, dzimis 1933. gada 15, jūlijā) ir amerikāņu zinātnieks, vislabāk zināms kā [[neironu tīkls|neironu tīklu]] pētnieks. 1982. gadā viņš izveidoja asociatīva neironu tīkla modeli, kas tika nosaukts viņa vārdā par [[Hopfīlda tīkls|Hopfīlda tīklu]], ar to atdzīvinot tajā laikā apsīkušo neironu tīklu izpēti.

sentences: '''Epigramma''' ir īss [[satīra|satīrisks]] [[dzejolis]].<ref>[https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/e/epigramma Vardnica.lv]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Latvijā|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Latvijas zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
[[Kategorija: Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Nīderlande]]
[[Kategorija:Nīderlande]]

sentences:
s kartē]]
'''Polārais loks''' ir [[paralēle]] katrā no [[planēta]]s [[puslode|puslodēm]], sākot no kuras līdz [[ģeogrāfiskais pols|ģeogrāfiskajam polam]] ir apgabals, kurā vismaz divas reizes [[astronomiskais gads|astronomiskā gada]] laikā 24 [[stunda|stundu]] periodā nenotiek diennakts gaišā un tumšā perioda maiņa. Sakarā ar [[atmosfēra]]s [[refrakcija|refrakciju]] un [[Saule]]s diska izmēru, polāro dienu iespējams novērot arī zemākos platuma grādos, bet polāro nakti - augstākos. Planētai var būt tikai divi polārie loki. Polāro loku atrašanās vietu nosaka planētas griešanās [[ass]] leņķis attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]].

sentences: '''Šizofāzija''' ir tāds runāšanas veids, starp kura sastāvdaļām nav noteikta sakara, noteiktas secības. Teikuma struktūra paliek pareiza, bet saturs neko neizsaka. Tam klāt var būt lietoti [[neoloģismi]], [[paraloģismi]], [[eholālija]]<ref>{{cite journal |journal= Brain and Language |volume=3 |issue=4 |date= October 1976 |pages= 516–565 |title=Schizophasia and jargonaphasia: A comparative description with comments on Chaika's and Fromkin's respective looks at “schizophrenic” language |author= André Roch Lecours, Marie Vanier-Clément. |url=http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/0093934X76900468}}</ref>. Šo terminu pirmais sāka pielietot vācu psihiatrs [[Emīls Krēpelins]] (''Emil Kraepelin'') 1913. gadā. Šizofāzija ir garīgo traucējumu simptoms, tam blakus var izpausties arī nespēja normāli rakstīt — paragrāfija, disgrāfija<ref>Brain Cogn. 2000. Writing impairment in schizophasia: two case studies. Coron AM, Stip E, Dumont C, Lecours AR. http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/10857677</ref>. Tā ir raksturīga vairākām [[Garīga slimība|garīgām slimībām]] un atspoguļo [[domāšana]]s procesa patoloģiju<ref>Psychopathology. 1990, Studies of the course of schizophasia. Kirov K. http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/2084786</ref>.

sentences: '''27. novembris''' ir gada 331. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (332. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 34 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Tūmuži
| settlement_type = Mazciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Vērēmu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=64139&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 51
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 34
| lats = 52
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 23
| longs = 13
| longEW = E
| elevation_m = 180
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4647 Veremi
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Beļavas pagasts
| karte             = Beļavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| centrs            = Beļava
| platība           = 169,34
| iedzīvotāji       = 1629<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1629 / 169.34 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Kortenhof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Беллавская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences: '''Ģenētiskā rekombinācija''' ir [[gēns|gēnu]] pārgrupēšanās, kas nosaka jaunu pazīmju un pazīmju kombināciju veidošanos. Visbiežāk rekombinācija notiek hibrīdiska organisma [[gametoģenēze|gametoģenēzē]]. Vienkāršākā rekombinācija ir mātes un tēva gēnu (pazīmju) sajaukšanās neatkarīgas un nejaušas [[gameta|gametu]] kombinēšanās un mejotiskās [[hromosoma|hromosomu]] attālināšanās rezultātā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
{{Universitātes infokaste
|name          = Hangukas Ārzemju studiju universitāte
|native_name   = 한국외국어대학교
|image_name    = Hankuk_University_of_Foreign_Studies_emblem.png
|latin_name        =
|motto             = ''	Veritas, Pax, Creatio''
|tagline           =
|established       = 1954
|vision            =
|type              = privāta pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Dienvidkoreja#Āzija
| latd  = 37.597215 | latNS  = N
| longd = 127.058537 | longEW = E
| academic_staff    = 613
| administrative_staff  =
|students          = 27 351
|postgrad          = 23 661
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Korejas Republika|Seula}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{Oficiālā tīmekļa vietne|https://www.hufs.ac.kr/}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis heteraster branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammolepis heteraster'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis heteraster
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis heteraster <small>Gross, 1930</small>
}}
'''''Psammolepis heteraster''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Valters Gross]] 1930. gadā. Sugas [[holotips]] ir [[Branhiālā plātne|branhiālās plātnes]] fragments, kas tika atrasts [[Gauja]]s lejtecē (precīzāka vieta nav norādīta) [[gaujas svīta]]s nogulumos. Nosaukums ''Psammolepis heteraster'' (''heteros'' atšķirīgs; ''asteron'' — zvaigzne) nozīmē "dažādzvaigžņu [[Psammolepji|psammolepis]]" (pēc [[Ādas zobi|ādas zobu]] dažādajiem izmēriem un formas). Suga bija izplatīta [[Frānas stāvs|frānas stāvā]], gaujas svītā [[Latvija|Latvijā]] pie Gaujas un [[Igaunija|Igaunijā]] pie [[Piuza]]s (Jeksi ciems, [[Veru apriņķis]]). Vēl kaut ko līdzīgu ''Ps. heteraster'' [[Dmitrijs Obručevs]] noteica [[Timāns|Timānā]] Kinovas horizonta apakšējā daļā ([[augšdevons]]).<ref>Стратиграфия СССР. Том 6. Девонская система. Книга 1, Марковский Б.П., Наливкин Д.В., Ржонсницкая М.А. Издание: Недра, Москва, 1973 г. 156. lpp.</ref>

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| full_name           = Национальная республиканская армия
| nombre nativo       = Национальная республиканская армия
| nombre nativo lengua =
| logo                = White-blue-white_flag.svg
| logo_size           = 214
| location_country    = {{RUS}}
| sec_gen             =
| key_people          = [[Iļja Ponamarjovs]]
| website             = https://t.me/nationalrepublicanarmy
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Nerulmuda
 | official_name            = ''Ngerulmud''
 | settlement_type          = ''galvaspilsēta''
 | image_skyline            =
 | image_caption            = Palau kapitolija ēka
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Palau#Okeānija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{PLW}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Melegeoka]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2018. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 271
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = Palau standarta laiks
 | utc_offset               = +9
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 7 | latm = 30 | lats = 02 | latNS = N
 | longd = 134 | longm = 37 | longs = 27 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Dienvidsusēja]]
[[Kategorija:Lielupes baseina upes]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1,2-dihloretāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=ClCH2—СН2Cl
|molmasa=98,96
|blīvums=1253
|kušanas temperatūra=-35 °C
|viršanas temperatūra=83.5—84.0 °C
}}
'''Dihloretāns''' (1,2-dihloretāns, etilēndihlorīds, ClCH2—СН2Cl) ir bezkrāsains, gaistošs, ugunsnedrošs šķidrums ar asu, [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Dihloretāns ir indīga viela. Dihloretānam ir retāk lietots izomērs ''1,1-dihloretāns''.
1,2- dihloretāns ir vienkāršākais vicinālais (tāds, kam aizvietotāji atrodas pie blakus esošiem oglekļa atomiem) hlorētais ogļūdeņradis.

sentences: '''Materiālisms''' ({{val-la|materialis}} — "nekustīgs") ir zinātniska [[filozofija]]s kustība, kas [[matērija|matēriju]] atzīst par primāru, bet [[apziņa|apziņu]] par sekundāru. Tā ir pretēja kustība [[ideālisms|ideālismam]]. Šīs kustības sekotājus dēvē par '''materiālistiem'''. Nereti materiālisti netic [[Dievs|Dievam]], [[dievība|dievībām]] vai citām [[pārdabiska būtne|pārdabiskām būtnēm]]. Tādēļ materiālisms bieži vien tiek saistīts ar [[ateisms|ateismu]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 99
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 29
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Es
|             atommasa = [252]
|   valences elektroni = [Rn]5f117s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3''', +4
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 8840
|  kušanas temperatūra = 1133 K (860 °C)
| viršanas temperatūra = 1269 K (996 °C) (aplēses)
}}

sentences: '''Autonomija''' ({{val|grc|αὐτονομία}} (''autonomia''), no ''αὐτόνομος'' (''autonomos''), no αὐτο- (''auto-'') jeb "paš-" un ''νόμος'' (''nomos'') jeb "likums")<ref name="websterDef">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|title=autonomy|publisher=[[Merriam-Webster]]|accessdate={{dat|2017|2|3||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20161220232602/https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|archivedate={{dat|2016|12|20||bez}}}}</ref> jeb '''pašpārvalde''' [[filozofija|filozofijā]], [[politika|politikā]], [[morāle|morālē]] un [[psiholoģija|psiholoģijā]] apzīmē patstāvību, neatkarību un nepiespiestību lēmumu pieņemšanā.<ref name="websterDef"/>

sentences: '''Akronīms''' ({{val-el|άκρος}}, ''akros'' — 'augšējs, ārmalā esošs' + ''όνυμος'', ''onymos'' — 'vārds, nosaukums') ir saīsinājums ([[abreviatūra]]), kas veidots no vairāku vārdu grupas sākumburtiem. Akronīmu izrunā kā veselu vārdu, nevis lasa pa atsevišķiem [[burts|burtiem]]. Akronīmu piemēri — ''[[NATO]]'', [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]], [[AIDS]]. Daudzi akronīmi ir ar laiku kļuvuši par pilnvērtīgiem vārdiem, piemēram, [[lāzers]], kas veidojies kā akronīms no angļu valodas ('''''L'''ight '''A'''mplification by '''S'''timulated '''E'''mission of '''R'''adiation'', kas latviski nozīmē "gaismas pastiprināšana, izmantojot inducēto starojumu").

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = 27. nodaļa
| attēls                   = Chapter 27movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chapter 27''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džarets Šefers]]
| producents               =
* [[Naomi Desprē]]
* [[Aleksandra Milčana]]
* [[Roberts Salerno]]
| scenārija autors         = Džarets Šefers
| galvenajās lomās         =
* [[Džareds Leto]]
* [[Džūda Frīdlanders]]
* [[Lindsija Loena]]
| mūzika                   = [[Entonijs Marinelli]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Peace Arch Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|1|125|[[Sandensas kinofestivāls]]|2017|11|3|ASV|2017|10|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 81 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chapter-27-2007|title=Chapter 27|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 12, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|187,488}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chapter27.htm|title=Chapter 27 (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 12, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"27. nodaļa"''' ({{val|en|Chapter 27}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisorsun scenārija autors ir [[Džarets Šefers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džareds Leto]], [[Džūda Frīdlanders]] un [[Lindsija Loena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|1|25||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija karbonāta struktūrformula

Kālija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida bezūdens kālija karbonāts
|       citi nosaukumi = potaša, potašs
|           CAS numurs = 584-08-7
|      ķīmiskā formula = K2CO3
|              molmasa = 138,2055
|              blīvums = 2290
|  kušanas temperatūra = 891 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 112g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija karbonāts''' (K2CO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un veido bāzisku šķīdumu. Tas ir [[kālijs|kālija]] [[ogļskābe]]s [[sāls]]. Tehnisko kālija karbonātu sauc par '''potašu''' ({{val-nl|pot}} - pods, ''aschen'' - pelni), no tā cēlies kālija nosaukums angļu valodā - ''potassium''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Romans Arlausks
|     vārds_orig = ''Romanas Arlauskas''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1917
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kauņas guberņa|Kauņa|td=Lietuva}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2009
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Austrālija|Adelaida}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LTU}} <br />{{AUS}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 235px
| attēls =Pinsi.jpg
| att_nosaukums =[[Rietumāfrikas upju cūka]] (''Potamochoerus porcus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
| kārta =Artiodactyla
| kārta_lv =Pārnadži
| binomial=Artiodactyla <small>([[Richard Owen|Owen]], 1848)</small>
| sinonīmi=
*''Cetartiodactyla''
| iedalījums=
* [[Biezpēdaiņi]] (''Tylopoda'')
* [[Neatgremotāji]] (''Nonruminantia'')
* [[Vaļi un atgremotāji]] (''Cetruminantia'')
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Doroteja fon Līvena
|          vārds_orig = ''Dorothea von Lieven''
|              attēls = Countesslieven.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Doroteja fon Līvena Viljama Bromleja gravīrā
|          dz_gads = 1784
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
(Tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1857
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 27
|             m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|             dzimums = S
|              vecāki = Kristofers fon Benkendorfs
Juliāna Šilinga fon Kanštata
|        dzīvesbiedrs = [[Kristaps fon Līvens]]
|   brāļi =
|          māsas =
|               bērni =
|            paraksts =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Nakts reportieris
 | oriģinālnos = ''Nightcrawler''
 |      attēls = NaktsReportieris.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = trilleris
 |    režisors = [[Dens Gilrojs]]
 |  producents =
* Mišels Litvaks
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Deivids Lankasters]]
* [[Dženifera Foksa]]
* [[Tonijs Gilrojs]]
 |   scenārijs = Dens Gilrojs
 |     aktieri =
* Džeiks Jillenhols
* [[Renē Ruso]]
* [[Rizs Ahmeds]]
* [[Bils Pakstons]]
 |      mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Bold Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Open Road Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|5|Toronto kinofestivāls|2014|10|31|ASV|2014|11|13|Itālija|}}
 |      ilgums = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nightcrawler-2014|title=Nightcrawler|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 29, 2018|archive-date={{dat|2018|08|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180816062552/http://www.bbfc.co.uk/releases/nightcrawler-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nightcrawlers.htm|title=Nightcrawler|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|7|1||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Nakts reportieris"''' ({{val|en|Nightcrawler}}) ir 2014. gada ASV trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Dens Gilrojs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Renē Ruso]], [[Rizs Ahmeds]] un [[Bils Pakstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|5||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada oktobrī,}}

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Brachypodium sylvaticum.jpeg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Brachypodium|ģints_lv=Īskājes|binomial=Brachypodium sylvaticum|autors=|sinonīmi=|att_izmērs=|suga=Brachypodium sylvaticum|suga_lv=Meža īskāje}}'''Meža īskāje''' ({{val|la|Brachypodium sylvaticum}}) ir suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]], kura ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un diezgan bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur dažāda lieluma grupas aug auglīgos sausieņu mežos, izcirtumos un krūmājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/brachypodium-sylvaticum-huds-pbeauv/|title=meža īskāje - Brachypodium sylvaticum (Huds.) P.Beauv. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-10-28}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olivers Kromvels
| vārds_orģ = ''Oliver Cromwell''
| attēls = Oliver Cromwell.jpg
| amats = [[Lords Protektors]]
| term_sākums = {{Dat|1653|12|16|N}}
| term_beigas = {{Dat|1658|09|03|N}}
| priekštecis = [[Čārlzs I Stjuarts]] (karalis)
| pēctecis = [[Ričards Kromvels]] (Lords Protektors)
| dzim_dati = {{Dat|1599|4|25}}
| dzim_vieta = [[Hantingdona]], [[Kembridžšīra]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas karaliste]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1658|9|3|1599|4|25}}
| mir_vieta = [[Londona]],  [[Anglijas republika]]
| tautība =
| partija =
| dzīvesb =
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija = [[kalvinisms]]
| paraksts = Autograph-OliverCromwell.png
| piezīmes =
}}
'''Olivers Kromvels''' ({{val|en|Oliver Cromwell}}, dzimis {{Dat|1599|4|25}}, miris {{Dat|1658|9|3}}) bija [[Anglijas Karaliste|angļu]] 17. gadsimta pirmās puses karavadonis un politiķis. [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā izvirzījās par vienu no [[Jaunā parauga armija]]s militārajiem līderiem. Pēc tam, kad 1649. gadā ar nāvi tika sodīts karalis [[Čārlzs I Stjuarts]], Kromvels dominēja valsts politikā, iekaroja [[Skotija|Skotiju]] un [[Īrija|Īriju]], bet no 1653. līdz 1658. gadam ieņēma [[Lords Protektors|Lorda Protektora]] amatu, faktiski būdams [[diktators]].

sentences:
krusts. Šajā gadījumā tas sastāv no četriem viena un tā paša [[kvazars|kvazāra]] attēliem, un par gravitācijas lēcu kalpo masīva [[galaktika]], kas atrodas starp šo kvazāru un [[Zeme|Zemi]].]]
'''Gravitācijas lēca''' ir parādība, kas rodas, tāla [[kosmiskais objekts|kosmiskā objekta]] [[Elektromagnētisms|elektromagnētiskajam starojumam]] mainot izplatīšanās virzienu tuvāk novietota kosmiskā objekta [[gravitācija|gravitācijas laukā]]. Gravitācijas lēca izkropļo tālā kosmiskā objekta ([[kvazārs|kvazāra]], [[galaktika]]s vai [[galaktiku kopa]]s) attēlu, tāpat kā [[lēca|optiskā lēca]]. Astronomi gravitācijas lēcas izmanto, lai iegūtu informāciju par objektu, kura starojums iet caur šo lēcu. Parastos apstākļos šādus objektus no Zemes nebūtu iespējams novērot.

sentences: '''Šķērsjoms''' jeb '''transepts''' (no {{val|la|transeptum}}) ir [[ēka]]s daļa, kas šķērso tās galveno daļu. Parasti šo apzīmējumu attiecina uz [[Baznīca (celtne)|baznīcām]], kurās viens vai vairāki [[joms|jomi]] šķērso galveno jomu, veidojot krusta formu.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''22260 Ur''' ir galvenās joslas [[asteroīds]] ar [[orbitālais periods|orbitālo periodu]] 1569,5168439 [[diena]]s (4,30 [[gads|gadi]]).<ref name="JP: Small-body Database Browser">{{Tīmekļa atsauce | url = http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=22260 | title = JPL Small-Body Database Browser | accessdate = 2008-05-17 | publisher = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]}}</ref> Tas tika atklāts {{dat|1979|10|19}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Viļņas gaons
|     vārds_orig = ר' אליהו בן שלמה זלמן
|         attēls = Gaon-V.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1720
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Viļņa]], [[Polijas—Lietuvas ūnija]]
({{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1797
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Viļņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = ebrejs
|   nodarbošanās = [[rabīns]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Jūdaisms}}
'''Elija Ben Solomons Zalmans''' jeb '''Viļņas gaons''' ("Viļņas ģēnijs" jeb (apvienojot iniciāļus) '''Gra''', {{val|he|ר' אליהו בן שלמה זלמן}}; dzimis {{dat|1720|4|23}}, miris {{dat|1797|10|9}}) bija slavenākais [[18. gadsimts|18. gadsimta]] [[Lietuva]]s [[rabīns]], daudzu [[jūdaisms|jūdaisma]] reliģisko tekstu autors un garīgais skolotājs. [[Ivrits|Ivritā]] tiek saukts par ''ha'Gaon ha'Chasid mi'Vilna''. Izcils [[Talmūds|Talmūda]] zinātājs un viens no galvenajiem ne-[[hasīdisms|hasīdiskā]] jūdisma vadītājiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Gērtija Kori
|     vārds_orig = ''Gerty Cori''
|         attēls = Gerty Theresa Cori.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1896
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Prāga|td=Čehija}}
|         m_gads = 1957
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 26
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Misūri|Glendeila|2s=Misūri (štats)|3s=Glendeila (Misūri)|}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[bioķīmija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = [[glikogēns|glikogēna]] katalītiskās pārvēršanās norises noskaidrošana
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1947)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''14. septembris''' ir gada 257. diena (258. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 108 dienas.

sentences: '''Vērtība''' jeb '''valence''' ({{Val-la|valentia}} — 'spēks, spēja') ir [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] [[atoms|atomu]] spēja pievienot noteiktu skaitu cita elementa atomu (pieņemtā valences vienība ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] vērtība, kas vienmēr ir 1).

sentences: '''Islāma terorisms''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Islamic terrorism'', arī '''islāmistu terorisms''' vai '''radikālais islāma terorisms''') ir [[Terorisms|teroristisku]] organizāciju veids, ko raksturo atsaukšanās uz [[Islāms|islāma]] reliģiju kā savas rīcības un mērķu vadmotīvu.<ref>{{Grāmatas atsauce|last1=Kéchichian|publisher=Oxford University Press|last2=Norton|chapter=Terrorism|pages=|page=|doi=|oclc=|isbn=9780195305135|location=Oxford|year=2009|first1=Joseph Albert|format=|url=https://archive.org/details/oxfordencycloped0002unse_t7m9|title=The Oxford Encyclopedia of the Islamic World|editor3-last=|editor3-first=|editor2-last=|editor2-first=|editor1-last=Esposito|editor1-first=John L.|first2=Richard}}</ref> Islāma terorismu raksturo nevis atšķirīga cīņas stratēģija, bet gan mērķu un darbību pamatojums reliģijā, t.i., [[Islāms|islāma]] [[reliģija]]s [[Dogma|dogmās]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{jāuzlabo|vajadzētu mēģināt iztulkot to "genderlect"}}
"Genderlect" stilu teorija (Genderlect styles theory)ir teorija, kuras pamatā ir uzskats, ka vīrieši un sievietes komunicē kā dažādu dialektu pārstāvji. Teorijas autore ir [[Debora Tanena]]. Teorijas pamatā ir uzskats, ka sievietes un vīrieši komunicē atšķirīgi - viens otra teikto var pārprast, tāpēc var rasties konflikti. [[Teorija|Teorijā]] tiek atklāts profesores viedoklis par to, kāpēc bieži netiek uztverta otra dzimuma teiktā ideja; kāpēc var rasties konflikti.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir Edward Appleton
| attēls =Appleton.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =6
| dz_vieta =[[Bredforda]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1965
| m_mēnesis=4
| m_diena=21
| m_vieta =[[Edinburga]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]],
[[Edinburgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]], [[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[jonosfēra]]s pētījumi
| apbalvojumi =1947. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Vanilla Ninja
| Image            = VanillaNinja.jpg
| Caption          = Grupas meitenes ''[[Eurolaul 2007]]''.
| Alt              = 2007
| Studio           = 4
| Studio link      = Studijas albumi
| Live             = 1
| Live link        = DVD
| Compilation      = 2
| Comp link        = Dziesmu izlases
| Singles          = 15
| Singles link     = Singli
| Video            = 1
| Video link       = DVD
| Music videos     = 12
| MV link          = Videoklipi
| Option name      = ''Ierobežotie izdevumi''
| Option           = 2
| Option color     = #79443B
| Option link      = Studijas albumi
| 1Option name     = Dziesmas citos albumos
| 1Option          = 17
| 1Option color    =
| 1Option link     = Dziesmas citos albumos
| References       = Yes
| Ref link         = Piezīmes un atsauces
|}}
Šī ir [[Igaunija|igauņu]] mūzikas grupas '''[[Vanilla Ninja]] diskogrāfija'''. Grupa ir izdevusi 4 studijas albumus, 2 dziesmu izlases un 15 singlus.

sentences:
'''Ķīlis''' var būt:
* [[ķīlis]] — viens no vienkāršākajiem mehānismiem;
* [[kuģa ķīlis]] — kuģa sastāvdaļa;
* [[ķīlis (aeronautika)|ķīlis]] — gaisakuģa sastāvdaļa;
* [[Ķīlis (dambretes atklātne)|ķīlis]] — viena no dambretes atklātnēm;
* [[Kuģa Ķīlis]] (''Carina'') — zvaigznājs;
* [[Roberts Ķīlis]] — latviešu sociālantropologs un politiķis (1968—2022)

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 103
|             7. čaula = 3
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 32
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Lr
|             atommasa = [262]
|   valences elektroni = [Rn]5f147s27p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1900 K (1627 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Bauskas alus
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| Dibināšanas_datums  = 1981. gadā
| Sēdeklis            = „Imantas”, [[Īslīces pagasts]], [[Bauskas novads]], [[Latvija]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vadība              =
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         = 4 975 000 [[eiro]] (2014)<ref name="peļņa">{{Tīmekļa atsauce |url=http://financenet.tvnet.lv/zinas/556260-bauskas_alus_apgrozijums_pieaug_par_13_pelna_514_000 |author=[[BNS]] |date=2015. gada 17. aprīlis |publisher=financenet.tvnet.lv |title= «Bauskas alus» apgrozījums pieaug par 13%; peļņa - € 514 000 |accessdate= {{dat|2015|08|22|N|bez}} }}</ref>
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               = 514 600 eiro (2014)<ref name="peļņa"/>
| Nozare              = [[dzērienu rūpniecība]]
| Produkti            = [[alus]], [[bezalkoholiskie dzērieni]]
| Mājaslapa           = {{URL|www.bauskasalus.lv}}
}}

sentences: '''Zibens''' ir [[elektrons|elektriskā]] izlāde starp [[mākoņi]]em vai starp mākoņiem un zemi [[Pērkona negaiss|negaisa]], bet retāk stipra [[Sniegputenis|sniegputeņa]] vai [[Vulkāna izvirdums|vulkāna izvirduma]] laikā. Izlāde notiek, kad atmosfērā izveidojas jonizēta gaisa kanāls. Ar neapbruņotu aci [[Elektrons|elektroni]] nav redzami, bet, kad notiek zibens izlāde, tie kustas tik ātri, ka gaiss šaurā kanālā ap tiem kvēlo (notiek [[gāze]]s [[jonizācija]] un veidojas [[plazma]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mamma Mia! Mēs atkal esam klāt
| attēls                   =  Mamma Mia! Here We Go Again.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mamma Mia! Here We Go Again''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, muzikāla filma
| režisors                 = [[Ols Pārkers]]
| producents               =
* [[Gerijs Gecmams]]
* [[Džūdija Krajmere]]
| scenārija autors         = Ols Pārkers
| galvenajās lomās         =
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Pīrss Brosnans]]
* [[Dominiks Kūpers]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Lilija Džeimsa]]
| mūzika                   = [[Anna Dadlija]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Playtone]]''
* ''[[Littlestar Productions]]''
* ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|7|16|''Hammersmith Apollo'' ēka|2018|7|20|ASV un Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/mamma-mia-here-we-go-again-2018|title=Mamma Mia! Here We Go Again|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 13, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190424173310/http://www.bbfc.co.uk/releases/mamma-mia-here-we-go-again-2018|archivedate={{dat|2019|04|24||bez}}}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mammamia2.htm|title=Mamma Mia! Here We Go Again (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 13, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|402,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Mamma Mia! (filma)|Mamma Mia!]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mamma Mia! Mēs atkal esam klāt"''' ({{val|en|Mamma Mia! Here We Go Again}}) ir 2018. gada romantiska kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ols Pārkers]]. Galvenās lomas atveido [[Amanda Saifreda]], [[Pīrss Brosnans]], [[Dominiks Kūpers]], [[Kolins Fērts]], [[Endijs Garsija]] un [[Lilija Džeimsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|4|25||bez}} Tribekas filmu festivālā. Tā ir otrā filma [[Mamma Mia! (filmu sērija)|"Mamma Mia!" filmu sērijā]]; turpinājums 2008. gada filmai ''[[Mamma Mia! (filma)|Mamma Mia!]]''.

sentences:
'''Augstie gubumākoņi''' ''Altocumulus'' (Ac) ir tipiski siltās sezonas [[mākoņi]]. Tie izskatās kā mazas kaudzītes augstu debesīs. Tie pēc izmēra ir mazāki par parastajiem gubumākoņiem. Dažreiz šie mākoņi sasniedz lielu gubumākoņu stadiju. Tie atrodas 2400—6100 m augstumā. Augstie gubumākoņi parasti veidojas silto [[gaiss|gaisa]] masu pacelšanās dēļ, kā arī ja tuvojas [[aukstā fronte]], kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc augsto gubumākoņu esamība [[vasara]]s rītā bieži vien vēsta par to, ka drīz būs [[pērkona negaiss]], [[lietusgāze]] vai arī kādas citas [[laikapstākļi|laikapstākļu]] izmaiņas.
== Attēli ==
<gallery>
image:Wea00039 - Flickr - NOAA Photo Library.jpg
Image:Mackerelskylincolnshire.jpg
image:Virga 05.jpg|Altocumulus virga
Image:Markeral-Bold2-Color.jpg
</gallery>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
 Nātrija hipohlorīta formulvienības struktūrformula

Nātrija hipohlorīta šķīdums
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7681-52-9 (bezūdens vielai)
7681-52-8  (pentahidrātam)
|      ķīmiskā formula = NaClO
|              molmasa = 74,443
|              blīvums = 1110
|  kušanas temperatūra = 18 °C (pentahidrātam)
| viršanas temperatūra = 101 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 29,3 g/100mL (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hipohlorīts''' (NaClO jeb NaOCl) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[hlorapskābe]]s sāls. Bezūdens NaClO ir ļoti nestabila kristāliska viela, bet pentahidrāts NaClO· 5H2O ir zaļgandzeltena cieta samērā stabila viela ar [[hlors|hlora]] smaku. NaClO veido arī ļoti nestabilus kristālhidrātus ar mazāku ūdens saturu. Tā kā NaClO skābā vidē viegli sadalās, veidojot brīvu hloru, un bez tam, reaģējot ar [[amonjaks|amonjaku]] saturošiem šķidrumiem, veido [[hloramīns|hloramīnu]], ar nātrija hipohlorītu saturošiem preparātiem jāapietas uzmanīgi un jācenšas neieelpot izdalījušās gāzes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html |title=Mājsaimniecībā lietojamo balinātāju ietekme uz cilvēka veselību |access-date={{dat|2018|07|26||bez}} |archive-date={{dat|2018|10|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181004072220/http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html }}</ref> No ekoloģijas viedokļa nātrija hipohlorīta izmantošana ir izdevīga, jo, tam sadaloties neitrālos vai sārmainos apstākļos, vidē nokļūst tikai nekaitīgs nātrija hlorīds. Nātrija hipohlorītam ir [[korozija|korozīva]] iedarbība uz metāliem un citiem materiāliem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Thoracotremata''
|           attēls =Purple_rock_crab444.jpg
|    att_nosaukums = ''[[Leptograpsus variegatus]]''
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Brachyura
| infrakārta_lv=Krabji
| sekcija = Eubrachyura
| sekcija_lv = Eibrahiuru sekcija
| binomial= <small>([[Danièle Guinot|Guinot]], 1977)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''''Thoracotremata''''' ir viena no divām [[krabji|krabju]] [[eibrahiuru sekcija]]s (''Eubrachyura'') apakšsekcijām, kas apvieno 17 dzimtas un kas tiek iedalītas 4 virsdzimtās.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://lkcnhm.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf |title=A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans |access-date={{dat|2015|11|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160303225740/http://lkcnhm.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf |archivedate={{dat|2016|03|03||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Stīvijs Vonders
|          Attēls = Stevie Wonder.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Stīvijs Vonders 2006. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1950|5|13}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Mičigana|Seginava}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[rhythm and blues|R&B]], [[Popmūzika|pops]], [[soulmūzika]], [[džezs]], [[fankmūzika]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1961–pašlaik
|Izdevējkompānija = Tamla, [[Motown]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Stīvlends Hārdavejs Moriss''' ({{val|en|Stevland Hardaway Morris}}; dzimis {{dat|1950|5|13}} [[Seginava|Seginavā]], [[Mičigana|Mičiganas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), pazīstams kā '''Stīvijs Vonders''' (''Stevie Wonder''), ir amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, multiinstrumentālists, ierakstu producents un aktīvists.<ref name="introtoStevie">Perone, James E. (2006). ''The Sound of Stevie Wonder: His Words and Music.'' Westport, CT: Greenwood Publishing. {{ISBN|0-275-98723-X}}. Pg. xi-xii</ref> Viņš ir akls jau kopš agras bērnības.<ref name="incubator">{{ziņu atsauce|title=Stevie Wonder: Blind faith|publisher=[[The Independent]]|url=http://www.independent.co.uk/news/people/stevie-wonder-blind-faith-865838.html|date=July 12, 2008|accessdate=July 29, 2008|archive-date={{dat|2020|05|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200521100207/https://www.independent.co.uk/news/people/profiles/stevie-wonder-blind-faith-865838.html}}</ref> 11 gadu vecumā parakstīja līgumu ar ''[[Motown]]'' ierakstu kompāniju ''Tamla'', kurā darbojas arī pašlaik.

sentences: skeleti [[Austrālijas muzejs|Austrālijas muzejā]], [[Sidneja|Sidnejā]].]]

sentences:
s virsmas aizņem [[sauszeme]]. Pārējais ir [[okeāns]], kura vidējais dziļums ir {{nobr|4 km}} un ko ieskauj {{nobr|380 000 km}} [[piekraste]]s.|alt=Two views of the ocean from space]]
'''Jūras bioloģija''' (arī '''bioloģiskā okeanogrāfija''')<ref>[http://priede.bf.lu.lv/grozs/HidroBiologjijas/Biookeanografija/Biookeanogr_1lekc_ievads.pdf Bioloģiskā okeanogrāfija]{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[bioloģija]]s un [[okeanogrāfija]]s robežnozare, daļa no [[hidrobioloģija]]s. Tā ir zinātne par [[jūra]]s [[ekosistēma|ekosistēmām]], kas pēta jūru un [[okeāns|okeānu]] organismus un to ekoloģisko mijiedarbību. Par jūras bioloģiju sauc arī [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] bioloģisko norišu un procesu kopumu.

sentences: '''22. maijs''' ir gada 142. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (143. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 223 dienas.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kenedija Kosmosa centrs
| native_name         = ''Kennedy Space Center''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = {{Photomontage|position=center
  |photo1a = VAB and SLS.jpg
  |photo2a = Artemis I - First Joint Launch Countdown Simulation (cropped).jpg
  |photo2b = Lunar planetary landscape and runway at KSC built to test Morpheus lander.jpg
  |photo3a = <!-- KSC new HQ building.jpg -->
  |photo3b = NASA’s SLS and SpaceX’s Falcon 9 at Launch Complex 39A & 39B (KSC-20220406-PH-JBP01-0001).jpg
  |photo4a = Aerial view of most of the KSC visitor complex.jpg
  | size = 250
  | spacing = 2
  | color = #FFFFFFu
  | border = 0
  | foot_montage =
    }}
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]
| current_tenants     =
| location            = {{USA}}, [[Florida]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = ASV#Florida
| latd  = 28| latm  = 31| lats  = 27| latNS  = N
| longd = 80| longm = 39| longs = 04| longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1962
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{url|http://www.nasa.gov/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Džona Kenedija Kosmosa centrs''' ({{val|en|John F. Kennedy Space Center}}, '''KSC''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kosmodroms]] uz [[Merita]]s salā pie [[Kanaverala rags|Kanaverala zemesraga]] [[Florida|Floridā]]. Kosmodroms atrodas [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] pārziņā pilotējamo programmu realizēšanai.

sentences: grāmatas ''Utriusque cosmi metaphysica, physica atque technica historia'', [[1617]]. gads]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hidroksīda kristālrežģis

Kālija hidroksīda granulas
|       citi nosaukumi = kālija sārms
|           CAS numurs = 1310-58-3
|      ķīmiskā formula = KOH
|              molmasa = 56,11
|              blīvums = 2044
|  kušanas temperatūra = 406 °C
| viršanas temperatūra = 1320 °C
| šķīdība ūdenī        = 1,1 kg/l
|                 citi =
}}
'''Kālija hidroksīds''' (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs [[sārms]]. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] šķīdumu, vai arī metāliskā [[kālijs|kālija]] reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā [[nātrija hidroksīds]], tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro [[ziepes|ziepju]] ražošanai.

sentences:
'''Rivjērs''' var būt:
* [[Viljams Rivjērs]] (''William Rivier'') — Šveices šahists;
* [[Žils Arnu de Rivjērs]] (''Jules Arnous de Rivière'') — Francijas šahists (1830—1905).

{{Nozīmju atdalīšana}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glioksāla struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H2O2
|molmasa=58,04
|blīvums=1270
|kušanas temperatūra=15 °C
|viršanas temperatūra=51 °C
}}
'''Glioksāls''' (etāndiāls, diformils, skābeņskābes aldehīds, CHO−CHO) ir zaļa gāze ar asu smaku, taču parasti eksistē polimēra veidā (dzeltens šķidrums vai kristāliska viela). Glioksāls ir vienkāršākais no di[[aldehīdi]]em.

sentences: '''Mājlops''' ir [[zīdītāju klase]]s<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 407. lpp.</ref> lauksaimniecības [[mājdzīvnieks]], kurš tiek turēts, lai cilvēks iegūtu [[barība|barību]], [[piens|pienu]], [[āda]]s un/vai [[vilna|vilnu]]. Daži no mājlopiem ir [[govs|govis]], [[cūka]]s, [[aita]]s, [[kaza]]s, [[trusis|truši]] un citi.

sentences:
{{Pārvietot|Eižens III}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Eugenijs III
| vārds_orģ           =''Beatus Eugenius III''
(''Bernardo dei Paganelli di Montemagno'')
| attēls              =B_Eugen_III.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               =[[Romas pāvests]]
| term_sākums         ={{dat|1145|02|15|N}}
| term_beigas         ={{dat|1153|07|08|N}}
| priekštecis         =[[Lūcijs II]]
| pēctecis            =[[Anastasijs IV]]
| dzim_dati           =???
| dzim_vieta          =[[Piza]],  [[Pizas republika]]
(tagad {{ITA}})
| mir_dati            ={{dat|1153|07|08|N}}
| mir_vieta           =[[Tivoli]],  [[Pāvesta valsts]]
(tagad {{ITA}})
| tautība             =[[itālis]]
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Rīgas hipodroms''' bija [[hipodroms]], kurā norisinājās [[Zirgu skriešanās sacīkstes|zirgu skriešanās sacensības]]. Tas atradās [[Grostonas iela|Grostonas ielā]], Rīgā, Latvijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Sorites orbiculus.JPG
|     att_nosaukums= ''Sorites orbiculus''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Soritidae
|        dzimta_lv = Soritīdas
|           apakšdzimta = Soritinae
|        apakšdzimta_lv = Soritīnas
|           ģints = Sorites
|        ģints_lv = Soriti
|         binomial = Sorites <small>Ehrenberg, 1839</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Sorites duplex}}
* {{TaksoSaite|Sorites marginalis}}
* {{TaksoSaite|Sorites orbiculus}}
* {{TaksoSaite|Sorites variabilis}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Soriti''' (''Sorites'') ir [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] ģints [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Šo ģinti 1839. gadā aprakstīja vācu zoologs un dabaspētnieks [[Kristiāns Gotfrīds Ērenbergs]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] soriti ir zināmi no [[Miocēns|miocēna]] līdz mūsdienām. Izplatīti [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]], [[Klusais okeāns|Klusajā]] un [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Karību baseins|Karību baseinā]], [[Sarkanā jūra|Sarkanajā]] un [[Vidusjūra|Vidusjūrā]].

sentences:
[[Kategorija:Babilonija]]
[[Kategorija:Senās pilsētas]]
[[Kategorija:Pilsētvalstis]]
[[Kategorija:Irākas arheoloģiskie pieminekļi]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Bad Mother's Handbook''
| attēls                   = Bad mothers.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Robins Šepards]]
| producents               =
* [[Harijs Oultons]]
* [[Saša Šneiders]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Ketrīna Teita]]
* [[Anne Rīda]]
* [[Hollija Greindžera]]
* [[Badijs Duress]]
| mūzika                   = [[Marks Rasels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Ingenious Broadcasting]]''
* ''[[Ruby Television]]''
| izplatītājs              = ''[[All3Media]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|2|19||bez}}
| ilgums                   = 70 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-mothers-handbook-1970|title=The Bad Mother's Handbook|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 3, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Bad Mother's Handbook''''' ir 2007. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāma, kuras režisors ir [[Robins Šepards]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Ketrīna Teita]], [[Anne Rīda]], [[Hollija Greindžera]] un [[Badijs Duress]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|2|19||bez}}.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Senā Lielā Bulgārija
|nosaukums_latv_val  =
|sugasvārds          =
|
|kontinents          =
|reģions             =
|valsts              =
|laikmets            = [[viduslaiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = [[absolūtā monarhija]]
|
|
|gads_sākums         = 632. gads
|gads_beigas         = 668. gads
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = onoguri
|flag_p1             =
|p2                  = kazarigi
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = hazāri
|flag_s1             =
|s2                  = Volgas Bulgārija
|flag_s2             =
|s3                  = Pirmā Bulgārijas cariste
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Pontic steppe region around 650 AD.png
|image_map_caption   =
|
|galvaspilsēta       = [[Fanagorija]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[protobulgāru valoda]]
|reliģija            =
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|representative1     =
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences: '''"Gadu gredzeni"''' ir dzejnieces [[Vizma Belševica|Vizmas Belševicas]] ceturtais dzejoļu krājums, izdots 1969. gadā izdevniecībā "Liesma".

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Prosperidada
 | official_name            = ''Prosperidad''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = PROSPERIDAD TOWN HALL.jpg
| image2                   = Agusan del Sur Provincial Capitol.jpg
| image3                   = D.O. Plaza Memorial Hospital, Patin-ay, Prosperidad (Original Work).jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator agusan del sur prosperidad.png
 | pushpin_map              = Philippines#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Karaga]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidagusana]]
 | established_title        = Municipalitāte kopš
 | established_date         = 1960
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 32
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 505.15
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 88321
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 37 | lats =  | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 55 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 8500
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 277
 | website                  = {{URL|http://www.prosperidad.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}
'''Prosperidada''' ({{val|fil|Bayan ng Prosperidad}}, {{val|en|Municipality of Prosperidad}}, {{val|ceb|Lungsod sa Prosperidad}}) ir municipalitāte [[Filipīnas|Filipīnās]], [[Karaga]]s reģionā, [[Dienvidagusana]]s provinces galvaspilsēta. Atrodas provinces ziemeļaustrumos, municipalitātes urbānais centrs (Bahbahas barangaja; 12 731 iedzīvotājs) atrodas [[Agusana]]s pietekas Gibongas krastā, bet provinces kapitolijs un administratīvās iestādes atrodas Patinajas barangajā ({{nobr|8 505}} iedzīvotāji) {{nobr|8 km}} uz dienvidiem no Bahbahas.

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:275px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
|
|-
| Planētu salīdzinājums pēc mēroga. Attēlā lielās planētas ir [[Urāns (planēta)|Urāns]] un [[Neptūns (planēta)|Neptūns]], vidējās planētas ir [[Zeme]] (pa kreisi) un [[Venera (planēta)|Venera]] ( pa labi) (centrā redzams [[baltais punduris]] [[Sīriuss|Sīriuss Beta]]), bet mazās planētas skatīt nākamajā attēlā.
|-
|
|-
| Attēlā lielie debess ķermeņi ir [[Marss (planēta)|Marss]] un [[Merkurs (planēta)|Merkurs]], bet mazie no kreisās puses ir Zemes pavadonis [[Mēness]] un pundurplanētas [[Plutons (pundurplanēta)|Plutons]] un [[Haumeja]].
|}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2009-07-04 Leccinum pseudoscabrum.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Leccinum
| ģints_lv =Lācīši
| suga =L. pseudoscabrum
| suga_lv =Neīstā bērzubeka
| binomial =Leccinum pseudoscabrum
| kategorijas =nē
}}

sentences:
]]
'''Pornoaktieris''' vai '''pornoaktrise''' ir [[aktieris]] vai [[aktrise]], kas piedalās [[Pornofilma|pornofilmās]], [[Pornogrāfija|pornogrāfiskās]] fotogrāfijās vai šovos.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kriā atomelektrostacija
| native_name         = ''Centrale nucléaire de Cruas''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Centrale_nucléaire_de_Cruas_(département_de_l'Ardèche,_France)_-_panoramio.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       = [[atomelektrostacija]]
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = ''[[Électricité de France]]''
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{Vieta|Francija|Ardēša}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  = 44.633056 | latNS  =
| longd = 4.756667 | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      = left
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1978
| completion_date     = 1983
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| awards              =
| designations        =
| url                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Araneus diadematus-1.JPG
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Araneus diadematus|Krusta zirneklis}}
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| apakštips = Chelicerata
| apakštips_lv = Helicerāti
| klase = Arachnida
| klase_lv = Zirnekļveidīgie
| kārta = Araneae
| kārta_lv = Zirnekļi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Mesothelae|Posmvēderaiņi}}
* [[Opisthothelae]]
** {{TaksoSaite|Araneomorphae|Augstākie zirnekļi}}
** {{TaksoSaite|Mygalomorphae|Putnēdājzirnekļi}}
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =EnglishSpotRabbitChocolate1(cropped).jpg
| att_nosaukums =[[Angļu raibais trusis]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Lagomorpha
| kārta_lv =Zaķveidīgie
| dzimta =Leporidae
| dzimta_lv =Zaķu dzimta
| ģints =Oryctolagus
| ģints_lv =Eiropas truši
| suga =Oryctolagus cuniculus
| suga_lv =Trusis
| binomial =Oryctolagus cuniculus
| izcelsmes_vieta = [[Spānija]], [[Portugāle]]
| kategorijas =nē
}}
Visi '''mājas truši''' ir cēlušies, pieradinot savvaļas [[trusis|Eiropas trusi]] (''Oryctolagus cuniculus''), kura dzimtene ir [[Eiropa]]s dienvidrietumi — [[Spānija]] un [[Portugāle]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lauva (nozīmju atdalīšana)|Lauva}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Lauva
| abbreviation = LMi
| name_latin = Leo Minor
| RA = 10
| dec = +35
| areatotal = 232
| arearank = 64. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''46 LMi''
| starmagnitude = 3,83
| neareststarname = ''11 LMi''
| stardistance = 36,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 45
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Kupfers
|          vārds_orig = Karl Wilhelm von Kupffer
|              attēls = Cwkupffer01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Lestene|Lestenē]], [[Kurzemes guberņa]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1902
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta = [[Minhene|Minhenē]], [[Vācijas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Tērbatas, [[Ķīle]]s un [[Kēnigsberga]]s universitātes
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklājis aknu "zvaigžņveida šūnas", kas vēlāk tika sauktas par [[Kupfera šūnas|Kupfera šūnām]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|rinda_lv=Genciānu rinda|binomial=Centaurium littorale <small>(Gilmour)</small>|suga_lv=Jūrmalas augstiņš|suga=C. littorale|ģints_lv=Augstiņi|ģints=Centaurium|dzimta_lv=Genciānu dzimta|dzimta=Gentianaceae|rinda=Gentianales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|attēls=Centaurium littorale (Salz-Tausendguldenkraut) IMG 4635.JPG|sinonīmi=Centaurium vulgare (Rafn.)}}'''Jūrmalas augstiņš''' (''Centaurium littorale'') ir mainīga izskata augu suga [[genciānu dzimta]]s [[Augstiņi|augstiņu ģintī]]. Tā ir sastopama [[Ziemeļeiropa|Eiropas ziemeļu]], [[Centrāleiropa|centrālajā]] un [[Austrumeiropa|austrumu]] daļā. Tiek nodalītas divas pasugas, no kurām ''Centaurium littorale ssp. littorale'' ir sastopama arī [[Latvija|Latvijā]] ([[Baltijas jūra]]s un [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] krastā vai tā tuvumā).

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .sk
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''SK-NIC, a.s.''
|sponsors              = ''SK-NIC, a.s.''
|domātais-pielietojums = Ar [[Slovākija|Slovakiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tikai Slovākijā
|ierobežojumi          = Jābūt Slovākijas pilsonim vai uzņēmumam jāatrodas Slovākijā
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama gan otrajā līmenī, gan trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [https://www.sk-nic.sk/ www.sk-nic.sk]
}}

sentences:
[[Kategorija:Volejbolistes]]
[[Kategorija:Bosnijas un Hercegovinas sportistes|Volejbolistes]]
[[Kategorija:Bosnijas un Hercegovinas volejbolisti| Volejbolistes]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(Nd)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-70
|ķīm_formula=(Pb,Nd,Y,La,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zāles zaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes, agregāti
|skaldnība=
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,72
}}

sentences:
'''Sanderss''' var būt:
* [[Aeriks Sanderss]] (''Aerick Sanders'') — amerikāņu basketbolists (1982);
* [[Bērnijs Sanderss]] (''Bernie Sanders'') — amerikāņu politiķis (1941);
* [[Džordžs Sanderss]] (''George Sanders'') — britu aktieris un dziedātājs (1906—1972).

sentences:
[[File:HD-Rayleigh-Taylor.gif|thumb|320px|Hidrodinamikas [[simulācija]] (''Rayleigh–Taylor'' nestabilitāte attēlota <ref>Shengtai Li, Hui Li "Parallel AMR Code for Compressible MHD or HD Equations" (Los Alamos National Laboratory) [http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160303182548/http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml |date={{dat|2016|03|03||bez}} }} {{en ikona}}</ref>) ]]
'''Hidrodinamika''' ir [[hidromehānika]]s nodaļa, kas aplūko nesaspiežamu šķidrumu kustību un to mijiedarbību ar cietiem ķermeņiem.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Kutinirpākas nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name = Quttinirpaaq
ᖁᑦᑎᓂᕐᐹᖅ
 |   iucn_category = II
 |           photo = Quttinirtaaq 6 1997-08-05.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Kanāda#Nunavuta
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 82|  latm = 13|  lats =  |  latNS = N
 | longd = 72| longm = 13| longs =  | longEW = W
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{CAN}}
{{CA-NU}}
 |    nearest_city = [[Alerta]]
 |            area = {{mērv|km2=37 775}}
 |     established = {{dat|1988|||N|bez}}
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = ''Parks Canada''
 |         website = {{URL|https://www.pc.gc.ca/en/pn-np/nu/quttinirpaaq|Quttinirpaaq National Park}}
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Kutinirpākas nacionālais parks" width=290 height=290 zoom=4 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1327341"
}
</mapframe>
'''Kutinirpākas nacionālais parks''' ({{val|en|Quttinirpaaq National Park}}, {{val|iu|ᖁᑦᑎᓂᕐᐹᖅ ᒥᕐᖑᐃᓱᕐᕕᒃ ᑲᓇᑕᒥ}}, ''Quttinirpaaq Mirnguisirvimi Kanatami'') ir [[Kanāda]]s otrs lielākais un vistālāk ziemeļos izvietotais [[nacionālais parks]]. Atrodas [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskā arhipelāga]] [[Elsmīra sala]]s ziemeļos. Parka nosaukums [[inuītu valoda|inuītu valodā]] nozīmē ‘Pasaules virsotne’.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Henriks Šēbergs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Henrik Sjöberg''
 |              attēls = Henrik Sjöberg.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1875|1|20}}
 |             dz_viet = [[File:Jack of Sweden and Norway (1844–1905).svg|22px]] [[Stokholma]], [[Zviedrijas un Norvēģijas ūnija]] (tagad {{karogs|Zviedrija}}
 |             mir_dat = {{dat|1905|8|1}}
 |            mir_viet = {{vieta|Dānija|Helsingēra}}
 |             tautība = [[Zviedrs]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|Zviedrija|1844}} [[Zviedrija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]] un [[Vingrošana]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}

sentences: '''Pakaļējais vēdera-sānu kauls''' (''Posterior ventro-laterale'') saīsinājumā ('''''PVL''''')<ref>E.Lukševičs, Mugurkaulnieku paleontoloģija, LU, Rīga, 1999.g., 24. lpp. {{ISBN|9984-516-54-7}}</ref> ir pāra bruņu plātnes, kas no labās un kreisās puses klāj [[Antiarhi|antiarhu]] [[rumpis|rumpja]] vēdera puses aizmugurējo sānu daļu, un kopā ar citiem rumpja kauliem veido rumpja [[Vidukļa kārba|vidukļa kārbu]], bet [[Artrodiras|artrodirām]] veido vēdera bruņu.

sentences:
'''Atommasa''' jeb relatīvā molekulmasa <math> M_r \ </math> ir dotās vielas molekulas (vai atoma) masas <math> m_0 \ </math> attiecība pret 1/12 oglekļa atoma masas <math> m_{0C} \ </math>:
: <math> M_r = \frac{m_0}{1/12 m_{0C}} \ </math>
Tā galvenokārt koncentrēta atoma kodolā, kura tilpums ir aptuveni 10-15 daļa no atoma tilpuma. Tā kā atomu un molekulu masas ir ļoti mazas, aprēķinos izdevīgi izmantot nevis masas absolūtās vērtības, bet gan relatīvās vērtības. Saskaņā ar starptautisku vienošanos visu atomu un molekulu masas salīdzina ar 1/12 [[ogleklis|oglekļa]] atoma masas (tā saucamā [[atommasu oglekļa skala]]).  Ķīmisko elementu atommasas izsaka atommasas vienībās ''u''. 1 u = 1,6606 * 10-27 [[Kilograms|kg]] (apmēram atbilst 1/12 daļai no [[ogleklis|C-12]] [[izotopi|izotopa]] atoma masas). Atommasu, kas izteikta atommasas vienībās, sauc par relatīvo atommasu. Relatīvo atommasu apzīmē ar simbolu ''Mr''.
== Daži ķīmiskie elementi ==
{|
|-
! [[:Category:Ķīmiskie elementi|Elements]] !! Relatīvā atommasa
|-
| [[Ūdeņradis]] || 1,008
|-
| [[Skābeklis]] || 15,999
|-
| [[Kālijs]] || 39,098
|-
| [[Dzelzs]] || 55,84
|-
| [[Zelts]] || 196,97
|-
| [[Urāns (elements)|Urāns]] || 238,03
|}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Olga Lisovska
|     vārds_orig =
|         attēls = Lisovska Olga.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 04
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Jaunpiebalga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2015
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|   dzīvesbiedrs = [[Aivars Čakste]]
|        dzimums = S
|   nodarbošanās = dzejniece, tulkotāja
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = dzeja, atdzeja
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vituss Berings
|     vārds_orig = ''Vitus Bering''
|         attēls = ВитусИонассенБеринг.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1681
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{Vieta|Dānija|Horsensa}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1741
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{Vieta|Krievijas Impērija|Komandora salas}}
| nodarbošanās = ceļotājs, jūrnieks, militārpersona
|   paraksts     = Signature of Vitus Bering.jpg
}}
'''Vituss Jonasens Berings''' ({{val|da|Vitus Jonassen Bering}}, {{val|ru|Витус Ионассен Беринг}}; dzimis {{dat|1681|8|5}} [[Dānija|Dānijā]], miris {{dat|1741|12|19}} [[Komandora salas|Komandora salās]]) bija [[dāņi|dāņu]] izcelsmes [[Krievijas Impērija]]s jūrnieks, flotes virsnieks un ceļotājs.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Svari
| abbreviation = Lib
| name_latin = Libra
| RA = 15
| dec = -15
| areatotal = 538
| arearank = 29. vieta
| numbermainstars = 4, 6
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Zubenelšemali
| starmagnitude = 2,6
| neareststarname = ''HD 131977''
| stardistance = 19,3
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Čūsknesis]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
'''Tollers''' var būt:

sentences: '''Fāžu stāvokļa diagramma''' ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

sentences: '''Folkloristika''' ir [[zinātne]] par [[folklora|folkloru]]. Tā aptver trīs savstarpēji saistītas nozares — tautas daiļrades materiālu vākšanu, publicēšanu un izpēti.

sentences: '''Sardonikss''' ir [[ahāta paveidi|ahāta paveids]], līdzīga [[onikss|oniksam]], taču atšķirībā no tā sardoniksam raksturīgas sarkanbrūnas un melnas vai baltas joslas.

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Ziemeļsibīrijas zemiene
|attēls                 = Tundra in Siberia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Tundra Ziemeļsibīrijas zemienē
|lat_dir =N |lat_deg =72|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =103|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Krievija#Krasnojarskas novads#Jakutija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Sibīrija]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1400
|platums                = 600
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               =
}}
'''Ziemeļsibīrijas zemiene''' ({{val|ru|Северо-Сибирская низменность}}, {{val|sah|Хотугу Сибиир намтала}}) jeb '''Taimiras zemiene''' (''Таймырская низменность'') ir plaša zemiene [[Krievija]]s ziemeļos, [[Sibīrija|Sibīrijā]], starp [[Jeņiseja]]s un [[Oļeņoka]]s upēm. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]] un [[Sahas Republika|Sahas Republikā]].<ref>[http://bse.sci-lib.com/article100654.html Определение "Северо-Сибирская низменность" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Osamisa
 | official_name            = ''Ozamiz''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Ozamiz01.jpg
| image2                   = Ozamiz Philippines Streets.jpg
| image3                   = Cotta Fort walls (Baybay Santa Cruz, Ozamiz, Misamis Occidental; 10-16-2023).jpg
| image4                   = Cathedral of St. Mary, Ozamis City, Misamis Occidental..jpg
| image5                   = Ozamiz port.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator misamis occidental ozamiz.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        = [[Rietummisamisa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1757
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1948
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 51
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 169.95
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 140334
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 09 | lats =  | latNS = N
 | longd = 123 | longm = 51 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 7200
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 10
 | website                  = {{URL|http://ozamizcity.com/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
valdīšanas laikā 1519. gadā]]
'''Acteki''' ({{val|nah|mēxihcah}}) bija vairāku [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņu]] etnisko grupu apvienojums, kuru kultūra uzplauka [[Vidusamerika|Vidusamerikā]] (mūsdienu [[Meksika]]s centrālajā daļā) laika posmā no aptuveni 1300. gada līdz 1521. gadam. Mūsdienās acteku vairs nav — tie ir asimilējušies un sajaukušies ar citiem Meksikas iedzīvotājiem. Acteki bija izveidojuši vienu no varenākajām valstīm [[Amerika|Amerikā]] — [[Acteku impērija|Acteku impēriju]], kuru 1521. gadā pakļāva [[spāņi]]. Šī valsts politiski un militāri dominēja mūsdienu Meksikas teritorijā mazliet vairāk par diviem gadsimtiem. Actekiem bija bagāta [[kultūra]] un [[mitoloģija]]. Viņu galvaspilsēta [[Tenočtitlana]] atradās uz [[Tekskoko]] ezera salas, pašreizējās Meksikas galvaspilsētas [[Mehiko]] teritorijā. Acteku impēriju sagrāva spāņu [[konkistadors|konkistadori]]. Acteki runāja [[navatlu valoda|navatlu valodā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Belfāsta
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|48,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12789558/|title=
Belfast (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|3}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
| ilgums = 97 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|2||2022|1|21|Apvienotā Karaliste|2022|4|29|Latvija}}
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''Northern Ireland Screen''
* ''TKBC''
| operators = [[Hanss Zambarluks]]
| oriģinālnos = ''Belfast''
| mūzika = [[Vans Morisons]]
| aktieri = * [[Katrīna Balfa]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Džeremijs Dornans]]
* [[Kīrens Haindzs]]
* [[Kolins Morgans]]
* [[Džūds Hills]]
| scenārijs = Kenets Brana
| producents = * Lora Bērvika
* Kenets Brana
* Beka Kovačika
* Tamāra Tomasa
| režisors = [[Kenets Brana]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Belfast poster.jpg
| imdb =
}}'''"Belfāsta"''' ({{Val|en|Belfast}}) ir 2021. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kenets Brana]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Katrīna Balfa]], [[Džūdija Denča]], [[Džeremijs Dornans]], [[Kīrens Haindzs]], [[Kolins Morgans]] un [[Džūds Hills]].

sentences: '''Ūdeņraža saite''' ir īpašs [[ķīmiskā saite|ķīmiskās saites]] veids, kas iespējams [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atoma]] sevišķo īpašību dēļ. Tā kā tam nav [[elektrons|elektronu]] čaulas starp [[atoma kodols|kodolu]] un [[vērtības elektroni]]em, ūdeņraža vienīgais valences elektrons atrodas tieši kodola iedarbības sfērā. Ja ūdeņraža atoms ir savienojies ar kādu stipri [[elektronegativitāte|elektronegatīvu]] atomu (piemēram, [[skābeklis|skābekli]], [[slāpeklis|slāpekli]] vai [[fluors|fluoru]]), ūdeņraža elektrons iesaistās [[kovalentā saite|kovalentās saites]] kopīgajā elektronu pārī. Šis pāris tiek novirzīts uz elektronegatīvākā atoma pusi, bet ūdeņraža atoma kodols ([[protons]]) ar savu pozitīvo [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] var iedarboties ar kāda cita atoma nesaistošo elektronu pāri. Šādi iedarboties var tikai ūdeņradis, jo citu [[ķīmiskais elements|elementu]] atomu pozitīvie kodoli ir ekranēti ar kodolam tuvajām aizpildītajām elektronu čaulām.

sentences: '''Štābs''' vai '''ģenerālštābs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/%C4%A3ener%C4%81l%C5%A1t%C4%81bs|title=ģenerālštābs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-09-21}}</ref> (no {{val|de|Stab}}) ir [[Bruņotie spēki|bruņoto spēku]] galvenā vadības un kontroles iestāde, kas paredzēta to ikdienas un [[Karš|kara]] darbības vadīšanai.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Noels Hinnerss
|     vārds_orig = ''Noel William Hinners''
|         attēls = Imagenoel-w-hinners-bw.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Bruklina]], [[Ņujorka]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Litltona (Kolorādo)|Litltona]], [[Kolorādo]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Dianna Platt Hinners''
|          bērni = 2 dēli
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], ''[[Lockheed Martin]]''
|     alma_mater = Ratgerza Universitāte
[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]], [[ģeoķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Noels Viljams Hinnerss''' (''Noel William Hinners''; dzimis {{dat|1935|12|25}}, miris {{dat|2014|9|5}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ģeoloģija|ģeologs]] un [[ģeoķīmija|ģeoķīmiķis]]. Plašāk pazīstams pēc darbības [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], kur no 1963. līdz 1989. gadam veicis dažādus zinātniskus un administratīvus darbus.

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Vīnes Centrālā kapsēta
| native_name = ''Wiener Zentralfriedhof''
| image       = Simmering (Wien) - Luegerkirche (1).JPG
| imagesize   =
| caption     = Svētā Karlo Borromeo baznīca kapsētas centrā
| map_type    = Vīne#Austrija#Eiropa
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1874
| country     =
| location    = {{vieta|Austrija|Vīne|Zimmeringa}}
| coordinates =
| latd  = 48.1525 | latNS  = N
| longd = 16.44 | longEW = E
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 2,4 km²
| interments  = 3 miljoni
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639511/zentralfriedhof 639511]
| political   =
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Johans Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs''' (''Johann Adolph von Ungern-Sternberg'', [[1726]] - [[1793]]) bija [[Urga (ciems)|Urgas muižas]] (''Orgishof'') īpašnieks, [[Vidzemes guberņa]]s tiesnesis (1782-84), Vidzemes landrāts.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 6
|lv = Seši
}}
'''6''' ('''seši''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[5 (skaitlis)|5]] un [[7 (skaitlis)|7]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Georgs Mancelis
|          vārds_orig = ''Georgius Mancelius''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1593
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 24
|            dz_vieta = [[Augstkalne (Augstkalnes pagasts)|Mežmuižā]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1654
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 17
|             m_vieta = [[Jelgava|Jelgavā]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Tērbatas Universitāte]]
|          alma_mater = Frankfurtes (pie Oderas) Universitāte, [[Štetinas Universitāte]], [[Rostokas Universitāte]]
|             zinātne = [[teoloģija]], [[valodniecība]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Pirmā iespiestā latviešu valodas vārdnīca ''Lettus'' (1638)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Georgs Mancelis''', arī '''Juris Mancelis''' ({{val|la|Georgius Mancelius}}, dzimis {{dat|1593|6|24}}, miris {{dat|1654|3|17}}), bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[latvieši|latviešu]] literāts un [[valodniecība|valodnieks]]. [[Gustava akadēmija]]s profesors, rektors, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s galma mācītājs. Izmantodams tā laika [[vācu valoda]]s ortogrāfijas paņēmienus, Mancelis uzlaboja latviešu rakstu valodu, likdams pamatus [[latviešu valoda]]s t.s. [[gotiskā ortogrāfija|vecajai ortogrāfijai]]. Viņš bija pirmās iespiestās latviešu valodas vārdnīcas ''Lettus'' (1638) autors.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Batanesa
| official_name = ''Batanes''
| image_skyline = Batanes Island of Winds.jpg
| imagesize =
| image_caption = Batanas salas piekraste
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Batanes in Philippines (special marker).svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kagajanas Ieleja]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1783
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 203.22
| population_total = 18831
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 20 | latm = 35 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm = 54 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Basko]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 29
| p1 = '''6 municipalitātes'''
| p2 = [[Basko]]
| p3 = Itbajata
| p4 = Ivana
| p5 = Mahatao
| p6 = Sabtanga
| p7 = Ujugana
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[ivatani]], [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BTN
| website                  =
}}
'''Batanesa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Batanes}}, {{val|en|Province of Batanes}}, {{val|ivv|Provinsiya nu Batanes}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kagajanas Ieleja]]s reģionā. Administratīvi dalās 6 municipalitātēs un sīkāk 29 barangajās. Batanesa in mazākā Filipīnu province gan pēc platības, gan pēc iedzīvotāju skaita. Provinces centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Basko]]. Lielākā daļa iedzīvotāju ir salu pamatiedzīvotāji [[ivatani]] un neliela [[iloki|iloku]] minoritāte.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
'''Kreicers''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Gandrīz slaveni
| attēls = Almost famous poster1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Almost Famous''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Īans Braiss]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = Kemerons Krovs
| galvenajās lomās = * [[Keita Hadsone]]
* [[Billijs Krudups]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Džeisons Lī]]
* [[Patriks Fudžits]]
* [[Anna Pakina]]
| mūzika = [[Nensija Vilsone]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Vinyl Films]]''
| izplatītājs = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2000|9|8|Toronto kinofestivāls|2000|9|13|ASV|}}
| ilgums = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/almost-famous-2000|title=Almost Famous|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 30, 2018|archive-date={{dat|2020|09|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200925040138/https://www.bbfc.co.uk/releases/almost-famous-2000}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=almostfamous.htm|title=Almost Famous (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 30, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Gandrīz slaveni"''' ({{val|en|Almost Famous}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Keita Hadsone]], [[Billijs Krudups]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Džeisons Lī]], [[Patriks Fudžits]] un [[Anna Pakina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|9|8||bez}}.

sentences:
Šis ir '''pasaulē augstāko ēku''' saraksts. Šajā sarakstā nav iekļauti televīzijas torņi un citi līdzīgi objekti.
{| class="wikitable sortable"
!Nr.
!Attēls
!Nosaukums
!Pilsēta
!Valsts
!Augstums
!Stāvu skaits
!Gads
! class="unsortable" |Piezīmes
|-
|1
|
|[[Halīfa tornis]]
|[[Dubaija]]
|{{flag|Apvienotie Arābu Emirāti}}
|828 m
|163
|2010
|Kopš 2010. gada augstākā ēka pasaulē
|-
|2
|
|[[Šanhajas tornis]]
|[[Šanhaja]]
|{{flag|Ķīna}}
|632 m
|128
|2015
|Augstākā ēka Ķīnā un Austrumāzijā
|-
|3
|
|''[[Abraj Al Bait]]''
|[[Meka]]
|{{flag|Saūda Arābija}}
|601 m
|120
|2012
|Augstākā ēka Saūda Arābijā un augstākā ēka ar pulksteni
|-
|4
|
|''[[Ping An International Finance Centre]]''
|[[Šeņdžeņa]]
|{{flag|Ķīna}}
|599 m
|115
|2017
|
|-
|5
|
|''[[Goldin Finance 117]]''
|[[Tiaņdzjiņa]]
|{{flag|Ķīna}}
|596,6 m
|128
|2019
|
|-
|6
|
|''[[Lotte World Tower]]''
|[[Seula]]
|{{flag|Dienvidkoreja}}
|554,5 m
|123
|2016
|Augstākā ēka Dienvidkorejā
|-
|7
|
|''[[One World Trade Center]]''
|[[Ņujorka]]
|{{flag|ASV}}
|541,3 m
|104
|2014
|Augstākā ēka ASV un Ziemeļamerikā
|-
|8
|
|''[[Guangzhou CTF Finance Center]]''
|[[Guandžou]]
|{{flag|Ķīna}}
|530 m
|111
|2016
|
|-
|9
|
|''[[Tianjin CTF Finance Center]]''
|[[Tiaņdzjiņa]]
|{{flag|Ķīna}}
|530 m
|98
|2018
|
|-
|10
|
|''[[China Zun]]''
|[[Pekina]]
|{{flag|Ķīna}}
|528 m
|108
|2018
|
|-
|11
|
|''[[Taipei 101]]''
|[[Taipeja]]
|{{flag|Taivāna}}
|508 m
|101
|2004
|No 2004. gadam līdz 2010. gadam augstākā ēka pasaulē
|-
|12
|
|[[Šanhajas pasaules finanšu centrs]]
|[[Šanhaja]]
|{{flag|Ķīna}}
|492 m
|101
|2008
|
|-
|13
|
|''[[International Commerce Centre]]''
|[[Honkonga]]
|{{flag|Ķīna}}
|484 m
|118
|2010
|
|-
|14
|
|''[[Wuhan Greenland Center]]''
|[[Uhaņa]]
|{{flag|Ķīna}}
|475,6 m
|97
|2019
|
|-
|15
|
|[[Centrālparka tornis]]
|[[Ņujorka]]
|{{flag|ASV}}
|472 m
|131
|2020
|Augstākā dzīvojamā ēka pasaulē<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newyorkyimby.com/2019/09/central-park-tower-officially-tops-out-1550-feet-above-midtown-becoming-worlds-tallest-residential-building.html|title=Central Park Tower Officially Tops Out 1,550 Feet Above Midtown, Becoming World's Tallest Residential Building|website=New York YIMBY|access-date=2019-11-22|date=2019-09-17|language=en-US}}</ref>
|-
|16
|
|[[Lahtas centrs]]
|[[Sanktpēterburga]]
|{{flag|Krievija}}
|462 m
|86
|2018
|Augstākā ēka Eiropā un Krievijā
|-
|17
|
|''[[Landmark 81]]''
|[[Hošimina]]
|{{flag|Vjetnama}}
|461,2 m
|81
|2018
|Augstākā ēka Vjetnamā
|-
|18
|
|''[[Changsha IFS Tower T1]]''
|[[Čanša]]
|{{flag|Ķīna}}
|452,1 m
|88
|2017
|
|-
| rowspan="2" |19
| rowspan="2" |
|[[Petronas dvīņu torņi|Petronas 1. tornis]]
|[[Kualalumpura]]
|{{flag|Malaizija}}
|451,9 m
|88
|1998
| rowspan="2" |Augstākie dvīņu torņi pasaulē, kopš 1998. gada līdz 2004. gadam augstākā ēka pasaulē
|-
|[[Petronas dvīņu torņi|Petronas 2. tornis]]
|[[Kualalumpura]]
|{{flag|Malaizija}}
|451,9 m
|88
|1998
|}

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Ernē Donāņi
|          vārds_orig = ''Dohnányi Ernő''
|              attēls = Ernő Dohnányi.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1887
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = Požoņa, [[Austroungārija]]<br />([[Bratislava]], {{SVK}})
|              m_gads = 1960
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[opera]], [[kora mūzika]], [[orķestris|orķestra mūzika]], [[kamermūzika]], [[klaviermūzika]]
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums}}
{{jāuzlabo|jāizņem enciklopēdijai nepiemērotās sadaļas}}
'''Klases audzinātājs''' ir [[skolotājs]], kurš veic audzināšanas darbību un sniedz atbalstu savas audzināmās klases skolēniem. Viņš sadarbībā ar skolēna ģimeni, skolas pedagogiem un atbalsta personālu un valsts un/vai pašvaldību atbildīgām institūcijām risina ar skolēnu personības veidošanos un attīstību saistītus jautājumus, vienlaicīgi rūpējoties par pedagoģiski un psiholoģiski labvēlīgu klases vidi un saliedētu klases kolektīvu. <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf|title=Klases stundu programmas paraugs. Metodiskai materiāls.|last=Pelša|first=Evija|access-date=15.01.2018|date=2016|archive-date=18.02.2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180218183209/http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180218183209/http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf |date=18.02.2018 }}</ref>

sentences:
{| class="wikitable" style="float: right; margin-left: 1em; text-align: center;"
|-
|{{math|...}} (Atkārtojas zilā krāsā
iekrāsotie rezultāti)
|-
|{{math|1=''i''−3 = ''i''}}
|-
|{{math|1=''i''−2 = −1}}
|-
|{{math|1=''i''−1 = −''i''}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''0 = 1}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''1 = i}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''2 = −1}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''3 = −i}}
|-
|{{math|1=''i''4 = 1}}
|-
|{{math|1=''i''5 = ''i''}}
|-
|{{math|1=''i''6 = −1}}
|}
'''Imaginārs skaitlis''' (no {{val|la|imāginārius}} — 'attēlu, iedomu') ir [[komplekss skaitlis]], kas sastāv no [[reāls skaitlis|reāla skaitļa]] un [[Imaginārā vienība|imaginārās vienības]] ''i'' reizinājuma. Imagināro skaitli apzīmē ar '''b''i'''''. Imaginārā skaitļa [[kvadrāts (algebra)|kvadrāts]] ir [[negatīvs skaitlis]].

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Amnēzija
| specialty     = [[Psihiatrija]], [[neiroloģija]]
| symptoms      = [[Atmiņa]]s zudums
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 29
|lv = Divdesmit deviņi
}}
'''29''' ('''divdesmit deviņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[28 (skaitlis)|28]] un [[30 (skaitlis)|30]].

sentences:
'''Morisons''' var būt:
* [[Brendans Morisons]] — Kanādas hokejists;
* [[Džims Morisons]] — ASV mūziķis;
* [[Skots Morisons]] — Austrālijas politiķis, Austrālijas premjerministrs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metilheksānamīna struktūrformula

Metilheksānamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-metilheksān-2-amīns,
2-amino-4-metilheksāns,
dimetilamilamīns,
1,3-dimetilamilamīns,
1,3-dimetilpentilamīns,
2-metil-2-heksānamīns,
2-metil-2-heksilamīns
|           CAS numurs = 105-41-9
|      ķīmiskā formula = C7H17N
|              molmasa = 115,22
|              blīvums = 775
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 134 °C
|        šķīdība ūdenī = šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Metilheksānamīns''' jeb '''MHA''' (tiek dēvēts arī nepareizos nosaukumos, kā 'metilheksanemīns', 'metileksanamīns' u.c.) ir 3-metilheksāna aminoatvasinājums. Tiek saukts arī par '''dimetilamilamīnu''' ('''DMAA'''). Vielas molekulā ir divi asimetriskie oglekļa atomi, tādēļ tai pastāv četri optiskie [[izomēri]]. Lieto arī hidrohlorīda veidā.

sentences: '''Haplogrupa J''' ir cilvēka Y-hromosomas DNS [[haplogrupa]], ko sauc arī par J-M304. Tas, iespējams, radās [[Dienvidrietumāzija]] vai [[Kaukāzs|Kaukāza]] reģionā. Tās tiešais priekštecis bija [[haplogrupa IJ]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zalcaha
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Salzach
| attēls            = Salzburger Stadtansicht.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zlacaha pie Zalcburgas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Kicbīelas Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Inna]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=18 | sāk_plat_s=00 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=06 | sāk_gar_s=57 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=12 | iet_plat_s=29 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{GER}}
| garums            = 227
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 251
| gada_notece       =
| baseins           = 6 829
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hydruntinus
| suga_lv =Eiropas savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus hydruntinus
}}
'''Eiropas savvaļas ēzelis''' (''Equus hydruntinus'') ir viena no [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu apakšģints]] (''Asinus'') [[suga|sugām]].

sentences: '''Kaitslēpošana''' vai '''pūķslēpošana'''<ref>[http://old.lspa.lv/files/U.Svinks/Vardnica_KALV.xls Terminu vārdnīca]{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[slēpošana]]s paveids, kur pārvietošanās notiek ar [[vējš|vēja]] dzīta [[kaits|pūķa]] palīdzību. Kaitslēpošanu praktizē uz [[ūdens]], [[sniegs|sniega]], [[ledus]] vai zemes.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džūljans Asānžs
|     vārds_orig = ''Julian Assange''
|         attēls = Julian Assange August 2014.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Asānžs 2014. gadā
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Taunsvila]], [[Austrālija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Austrālija]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = ''[[WikiLeaks]]'' galvenais redaktors un sabiedrisko attiecību pārstāvis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Daniels Asānžs<ref>{{Tīmekļa atsauce | first = Nick | last = Johns-Wickberg | date = 17 September 2010 | title = Daniel Assange: I never thought WikiLeaks would succeed | url = http://www.crikey.com.au/2010/09/17/daniel-assange-i-never-thought-wikileaks-would-succeed/ | work = [[Crikey]]}}</ref>
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Džūljans Pols Asānžs''' ({{val|en|Julian Paul Assange}}; izrunā: {{IPA|əˈsɑːnʒ}}; dzimis {{dat|1971|7|3}}) ir austrāliešu [[žurnālists]],<ref name="tcij">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.tcij.org/about-2/teachers-and-speakers/julian-assange | title = Julian Assange | publisher = [[Centre for investigative journalism]] | accessdate = 3 December 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20120421030036/http://www.tcij.org/about-2/teachers-and-speakers/julian-assange | archivedate = {{dat|2012|04|21||bez}} }}</ref><ref name="amnestyint">{{Tīmekļa atsauce | url = http://amnesty.org.uk/news_details.asp?NewsID=18227 | title = Amnesty announces Media Awards 2009 winners | publisher = [[Amnesty International]] | date = 2 June 2009 | accessdate = 3 December 2010 | archiveurl = https://archive.today/20120530055214/amnesty.org.uk/news_details.asp?NewsID=18227 | archivedate = {{dat|2012|05|30||bez}} }}</ref><ref name="massie">{{Tīmekļa atsauce | author = Alex Massie | url = http://www.spectator.co.uk/alexmassie/6437594/yes-julian-assange-is-a-journalist.thtml | title = Yes, Julian Assange Is A Journalist | publisher = The Spectator | date = 2 November 2010 | accessdate = 3 December 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20101209084558/http://www.spectator.co.uk/alexmassie/6437594/yes-julian-assange-is-a-journalist.thtml | archivedate = {{dat|2010|12|09||bez}} }}</ref> izdevējs<ref name="Forbes">{{Tīmekļa atsauce | last = Greenberg | first = Andy | url = http://blogs.forbes.com/andygreenberg/2010/11/29/an-interview-with-wikileaks-julian-assange/6/ | title = An Interview With WikiLeaks’ Julian Assange — Andy Greenberg – The Firewall | publisher = Blogs.forbes.com | date =  | accessdate = 1 December 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20101211165856/http://blogs.forbes.com/andygreenberg/2010/11/29/an-interview-with-wikileaks-julian-assange/6/ | archivedate = {{dat|2010|12|11||bez}} }}</ref><ref name = "harrell">{{Ziņu atsauce | last = Harrell | first = Eben | url = http://www.time.com/time/world/article/0,8599,2006789,00.html | title = Defending the Leaks: Q&A with WikiLeaks' Julian Assange | publisher = TIME | date = 27 July 2010 | accessdate = 1 December 2010 | archive-date = {{dat|2010|12|11||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20101211042137/http://www.time.com/time/world/article/0,8599,2006789,00.html }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101211042137/http://www.time.com/time/world/article/0,8599,2006789,00.html |date={{dat|2010|12|11||bez}} }}</ref> un interneta aktīvists. Viņš visplašāk ir zināms kā anonīmās informācijas nopludināšanas interneta vietnes ''[[WikiLeaks]]'' galvenais redaktors un sabiedrisko attiecību pārstāvis. Pirms tam viņš strādājis par datorsistēmu programmētāju.<ref name="timesonline">
{{Ziņu atsauce | title = Profile: Julian Assange, the man behind Wikileaks | url = http://technology.timesonline.co.uk/tol/news/tech_and_web/the_web/article7094231.ece | work = The Sunday Times|location=UK | date = 11 April 2010 | accessdate = 29 June 2010
}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Resistance during World War II}}

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Trauksmes traucējumi
| diagnosis     = psiholoģiskais novērtējums
| frequency     = 12% gadā<ref name="Lancet2016">{{Žurnāla atsauce|last1=Craske|first1=MG|last2=Stein|first2=MB|date=24 June 2016|title=Anxiety.|journal=Lancet|volume=388|issue=10063|pages=3048–3059|doi=10.1016/S0140-6736(16)30381-6|pmid=27349358|s2cid=208789585}}</ref><ref name=Kess2007>{{Žurnāla atsauce|last= Kessler | display-authors=etal|date=2007 |title= Lifetime prevalence and age-of-onset distributions of mental disorders in the World Health Organization's World Mental Health Survey Initiative |journal= World Psychiatry |volume=6 |issue= 3|pages=168–76|pmid=18188442 |pmc=2174588}}</ref>
| prognosis     =
| medication    = [[Antidepresanti]], [[anksiolītiskie līdzekļi]], [[beta blokatori]]
| treatment     = Dzīvesveida izmaiņas, psihoterapija, medikamenti
| prevention    =
| differential  = [[Hipertireoze]]; [[sirds slimība]]; [[kofeīns]], [[alkohols]], [[kaņepes]] lietošana; atteikšanās no noteiktām zālēm
| risks         = [[Vardarbība pret bērniem]], ģimenes vēsture, [[nabadzība]]
| image         = The Scream.jpg
| causes        = [[Ģenētiskie traucējumi|Ģenētiskie]], vides un psiholoģiskie faktori<ref name=NIH2016>{{Tīmekļa atsauce|title=Anxiety Disorders|url=http://www.nimh.nih.gov/health/topics/anxiety-disorders/index.shtml#pub2|website=NIMH|access-date=14 August 2016|date=March 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160727230427/http://www.nimh.nih.gov/health/topics/anxiety-disorders/index.shtml#pub2|archive-date=27 July 2016}}</ref>
| duration      = > 6 mēneši
| onset         = 15-35 gadi
| symptoms      = Satraukums, ātra sirdsdarbība (tahikardija), trīce
| specialty     = [[Psihiatrija]], klīniskā psiholoģija
| caption       = ''Kliedziens'' ({{val|no|Skrik}}), Edvarda Munka glezna<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ft.com/intl/cms/s/2/42414792-8968-11e1-85af-00144feab49a.html?ftcamp=published_links/rss/life-arts/feed//product#axzz1sjsVkL2H|title=So, what does 'The Scream' mean?|date=21 April 2012|work=Financial Times|author=Peter Aspden|archive-url=https://web.archive.org/web/20131014055630/http://www.ft.com/intl/cms/s/2/42414792-8968-11e1-85af-00144feab49a.html?ftcamp=published_links%2Frss%2Flife-arts%2Ffeed%2F%2Fproduct#axzz1sjsVkL2H|archive-date=14 October 2013}}</ref>
| deaths        =
}}

sentences:
[[Kategorija:Esteri]]
[[Kategorija:Nitrīti]]
[[Kategorija:Psihotropās substances]]

sentences: '''Uzņēmējdarbības tīmeklis''' ir cilvēku kopums, kurus saista savstarpējas [[komercija|komerciālas]] intereses. Uzņēmējdarbības tīmeklis palīdz [[uzņēmējs|uzņēmējiem]], nereti arī atsevišķiem [[speciālists|speciālistiem]], [[eksperts|ekspertiem]], [[zinātnieks|zinātniekiem]], dibināt noderīgus kontaktus. Bieži uzņēmējdarbības tīmekļu dalībnieki ir [[Mazie un vidējie uzņēmumi|mazo un vidējo uzņēmumu]] [[īpašnieks|īpašnieki]] vai to [[uzņēmuma vadītājs|vadītāji]], kuri meklē savas [[produkcija]]s vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] papildu [[pārdošana]]s iespējas, vai arī [[kapitālieguldījumi|kapitālieguldījumu]] piesaistes iespējas.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Christoph Johann Friedrich von Medem''
|              attēls =Graf-Medem.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =Krievijas slepenpadomnieka un sūtņa Vašingtonā K.J.F. Mēdema portrets (1796). Autors Antons Grafs (''Graff'', 1736 - 1813)
|          dz_gads = 1763
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Mežotne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1838
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 24
|             m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|             dzimums = V
|              vecāki =[[Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
Luīze Šarlote Manteifele-Cēge
|        dzīvesbiedrs =Marija Luīze Ernestīne fon der Pālena
|   brāļi =
|          māsas =[[Elīza fon der Reke]]
[[Doroteja fon Mēdema]]
|               bērni =[[Pauls fon Mēdems]], [[Pēteris fon Mēdems]], [[Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems]]
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Vinss Lombardi
 |       piktogramma_1 =
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite =
 |          vārds_orig = ''Vince Lombardi''
 |              attēls = Vince Lombardi (1913-1970) in 1964.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1913|6|11}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka|Bruklina}}
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1970|9|3|1913|6|11}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
 |             tautība = Amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola = ''St. Francis Preparatory School''
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte = ''Fordham University''
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Amerikāņu futbols]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Kluba informācija ------>
 |               klubs =
 |             komanda =
 |              numurs =
 |               amats =
 |                līga =
<!------ Drafts ------>
 |             b_klubs =
 |              drafts =
 |             dr_gads =
 |             dr_līga =
 |              dr_kom =
<!------ Drafts2 ------>
 |             drafts2 =
 |            dr_gads2 =
 |            dr_līga2 =
 |             dr_kom2 =
<!------ Lielākās uzvaras ------>
 |            liel uzv =
<!------ Karjeras statistika ------>
 |      karj stat līga =
 |         karj stat 1 =
 |    karj stat 1_dati =
 |         karj stat 2 =
 |    karj stat 2_dati =
 |         karj stat 3 =
 |    karj stat 3_dati =
<!------ Karjeras statistika2 ------>
 |     karj stat2 līga =
 |        karj stat2 1 =
 |   karj stat2 1_dati =
 |        karj stat2 2 =
 |   karj stat2 2_dati =
 |        karj stat2 3 =
 |   karj stat2 3_dati =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |          taut_sez 1 =
 |              taut 1 =
<!------ Trenera karjera ------>
 |      tr_klubs_sez 1 = 1954-1958
 |          tr_klubs 1 = [[Ņujorkas "Giants"]] (''Offensive Backfield'' treneris)
 |      tr_klubs_sez 2 = 1959-1967
 |          tr_klubs 2 = [[Grīnbejas "Packers"]]
 |      tr_klubs_sez 3 = 1968
 |          tr_klubs 3 = [[Grīnbejas "Packers"]] (ģenerālmenedžeris)
 |      tr_klubs_sez 4 = 1969
 |          tr_klubs 4 = [[Vašingtonas "Redskins"]]
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = Profesionālā futbola slavas zāle (1971)
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Vinsents Tomass "Vinss" Lombardi''' ({{val|en|Vincent Thomas "Vince" Lombardi}}; {{dat|1913|6|11|N}} —{{dat|1970|9|3|N}}) bija ASV [[amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] treneris. Viņš vislabāk pazīstams kā [[Grīnbejas "Packers"]] galvenais treneris, ko trenēja 1960. gados. Viņa vārdā nosaukta [[NFL]] [[Superkauss|Superkausa]] balva.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       =
| binomial      = Prunus cerasus
| autors        = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls        = Prunus cerasus - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-113.jpg
| att_izmērs    =
| att_nosaukums =
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Prunus
| ģints_lv      = Plūmes
| apakšģints    = Cerasus
| apakšģints_lv = Ķiršu apakšģints
| apakšģints_r  = Ķirši (koki)
| suga          = P. cerasus
| suga_lv       = Skābais ķirsis
| sinonīmi      =
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}

sentences: '''Kodoskops''' ir projekcijas [[aparāts]], kas uz caurspīdīgas [[plēve]]s zīmētus [[Attēls|attēlus]] vai rakstītu [[teksts|tekstu]] projicē uz baltas [[siena]]s vai [[ekrāns|ekrāna]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .kh
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Kambodžas pasta un telekomunikāciju ministrija
|sponsors              = Kambodžas pasta un telekomunikāciju ministrija
|domātais-pielietojums = Ar [[Kambodža|Kambodžu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Kambodžā
|ierobežojumi          =
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.mptc.gov.kh/Regulation/DNS.htm DNS Registration]
|}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums =
 |        attēls = Anthus trivialis in Baikonur.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Motacillidae
 |  dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Anthus
 | ģints_lv=Čipstes
 | suga = Anthus trivialis
 | suga_lv = Koku čipste
 | binomial = Anthus trivialis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 | kategorijas = nē
 | izplatība =

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
| suga = Vipera shemakhensis
| suga_lv = Azerbaidžānas odze
|      binomial = Vipera shemakhensis
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
* Pelias shemakhensis
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Īli katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Ely_Cathedral_from_Quanea_Drove_F.jpg
| image_size            =
| caption               = Īli katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Īli katedrāle
| position              = left
| latd                  = 52.398611
| longd                 = 0.264167
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Kembridžšīra|Īli}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[romānika]], [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1083. gads
| year_completed        = 1375. gads
| length                = 163,7 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 66 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Īli katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q579004"
}
</mapframe>

sentences:
ir viens no putniem, kuru medīja līdz izmiršanai]]
'''Izmiršana''' [[bioloģija|bioloģijā]] un [[ekoloģija|ekoloģijā]] notiek tad, kad visi vienas [[suga]]s īpatņi ir miruši, pārtraucot jebkādas sugas vairošanās iespējas. Izmiršana var notikt [[ekosistēma]]s pārmaiņu dēļ, radot nelabvēlīgu [[dabiskā vide|vidi]], vai [[cilvēks|cilvēka]] darbības dēļ. Eksperti lēš, ka līdz 2100. gadam varētu izmirt puse pašreizējo sugu.<ref>[[E.O. Vilsons|Vilsons, E.O.]], ''Dzīvības nākotne'' (2002) ({{ISBN|0-679-76811-4}})</ref> [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība]] veido un uztur globālu sugu izmiršanas draudu novērtējošu "[[Sarkanā grāmata|Sarkano grāmatu]]".

sentences: '''[[Algebra]]s pamatteorēma''' apgalvo, ka jebkuram nekonstantam vienargumenta [[polinoms|polinomam]] ar [[Komplekss skaitlis|kompleksiem]] koeficientiem ir vismaz viena kompleksa sakne. Tā kā jebkuru [[reāls skaitlis|reālu skaitli]] var uzskatīt par komplekso skaitli ar [[Imaginārā daļa|imagināro daļu]] 0, tad šī teorēma ir spēkā arī polinomiem ar reāliem koeficientiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Problēmas ar metienu
| attēls                   =  Trouble with the Curve Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Trouble with the Curve''
| žanrs                    = drāma, sporta filma
| režisors                 = [[Roberts Lorencs]]
| producents               =
* [[Klints Īstvuds]]
* [[Mišela Veislere]]
* Roberts Lorencs
| scenārija autors         = [[Rendijs Brauns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Klints Īstvuds]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Metjū Lilards]]
* [[Džons Gudmens]]
| mūzika                   = [[Marko Beltrami]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Malpaso Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|9|21}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/trouble-curve-2012-2|title=Trouble with the Curve|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|49 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=troublewiththecurve.htm|title=Trouble with the Curve (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 15, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Problēmas ar metienu"''' ({{val|en|Trouble with the Curve}}) ir 2012. gada ASV sporta drāmas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Roberts Lorencs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Klints Īstvuds]], [[Eimija Adamsa]], [[Džastins Timberleiks]], [[Metjū Lilards]] un [[Džons Gudmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|21||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rozā Pantera
| attēls                   = Attēls:Pinkpanther mp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = The Pink Panther
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Levijs]]
| producents               = [[Roberts Saimonds]]
| scenārija autors         =
* [[Lens Blums]]
* [[Stīvs Mārtins]]
| galvenajās lomās         =
* Stīvs Mārtins
* [[Žans Reno]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Bejonse Noulza]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Džons Folsejs jr.]]
* [[Breds Vilaits]]
| studija                  = ''[[Robert Simonds|Robert Simonds Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 89 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Rozā pantera 2]]" (2009)
| imdb                     =
}}
'''"Rozā pantera"''' (''The Pink Panther'') ir 2006. gada filma par detektīvu - inspektoru Kluzo ([[Stīvs Mārtins]]), kurš izmeklē Francijas simbola - Rozā panteras dimanta zādzību un futbola zvaigznes Gluanta ([[Džeisons Steitems]]) slepkavību.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Pika_2.jpg
|       att_izmērs = 260px
|    att_nosaukums = [[Amerikas svilpējzaķis]] (''Ochotona princeps'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Eutheria
|    infraklase_lv = Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta = Euarchontoglires
| virskārta_lv = Pirmprimātu placentāļi
| lielkārta = Glires
| lielkārta_lv = Grauzējveidīgie
| binomial= Glires <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas=nē
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Rodentia|Grauzēji}}
* {{TaksoSaite|Lagomorpha|Zaķveidīgie}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Advokāts
| attēls                   = The Counselor Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Conseulor''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Stīvs Švarcs]]
* [[Pola Meja Švarca]]
* Ridlijs Skots
| scenārija autors         = [[Kormaks Makkārtijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Havjers Bardems]]
* [[Breds Pits]]
| mūzika                   = [[Daniels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Nick Wechsler Productions]]''
* ''[[Chockstone Pictures]]''
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|10|3|Londona|2013|10|25|ASV|2013|11|15|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/counsellor-2013|title=The Counselor|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=counselor.htm|title=The Counselor (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Advokāts"''' ({{val|en|The Conseulor}}) ir 2013. gada krimināltrilleris, kura režisors un viens no producentiem ir [[Ridlijs Skots]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Penelope Krusa]], [[Kemerone Diasa]], [[Havjers Bardems]] un [[Breds Pits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|10|3||bez}} Londonā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Na srebrnym globie''
| operators =
| attēls = Na srebrnym globie 1988 polish poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika
| režisors = [[Andžejs Žulavskis]]
| producents = [[Ježijs Kavalerovičs]]
| scenārijs = Andžejs Žulavskis
| aktieri = * [[Andžejs Severins]]
* [[Ježijs Trela]]
* [[Ivona Bjelska]]
* [[Gražina Dilaga]]
* [[Jans Fričs]]
* [[Kristīna Janda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Na srebrnym globie''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1988|5|12|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 166 minūtes
| valsts = {{POL}}
| valoda = [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets = vismaz 58 miljoni [[Polijas zloti|PLN]]
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Na srebrnym globie''''' (Uz sudraba planētas) ir 1988. gada [[Polija]]s episka [[zinātniskās fantastikas filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Andžejs Žulavskis]]. Filma ir [[Ježijs Žulavskis|Ježija Žulavska]] "Mēness triloģija" romānu adaptācija. Filmā galvenās lomas atveido [[Andžejs Severins]], [[Ježijs Trela]], [[Ivona Bjelska]], [[Gražina Dilaga]], [[Jans Fričs]] un [[Kristīna Janda]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences:
[[Kategorija:Čempionāti]]
[[Kategorija:Āzijas starptautiskās sporta sacensības| ]]

sentences:
__NOTOC__
Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Ventspils|Ventspilī]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vientuļais vīrs
| attēls                   = A Single Man.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Single Man''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Toms Fords]]
| producents               =
* [[Endrjū Miano]]
* [[Roberts Salerno]]
* [[Kriss Veiss]]
* Toms Fords
| scenārija autors         =
* [[Deivids Sīrss]]
* Toms Fords
| galvenajās lomās         =
* [[Kolins Fērts]]
* [[Džūliana Mora]]
* [[Metjū Gūds]]
* [[Nikolass Holts]]
| mūzika                   = [[Ābels Koženovskis]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Artina Films]]''
* ''[[Depth of Field]]''
* ''[[Fade to Black]]''
| izplatītājs              = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2009|9|11|Venēcijas filmu festivāls|2009|12|11|ASV|}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/single-man-2009|title=A Single Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 11, 2019}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]7 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=singleman.htm|title=A Single Man|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 11, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]25 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Bauskas novadā|Vecumnieki (nozīmju atdalīšana)|Vecumnieki}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vecumnieki
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Vecumnieku Luterāņu baznīca 2.jpg
| image_caption            = [[Vecumnieku luterāņu baznīca]]
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Bauskas novads]]
| subdivision_name2        = [[Vecumnieku pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 4,63
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3461 |title=Informācija par objektu: Vecumnieki |accessdate={{dat|2016|05|16||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 2103
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 36 | lats  = 23 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 31 | longs = 20 | longEW = E
| elevation_m              = 35
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3933
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Galamērs''' (arī '''garuma galamērs''', '''plakanparalēlais galamērs''', '''[[Kārlis Edvards Johansons|Johansona]] bloki''') ir garuma [[etalons]], kas izveidots kā taisnstūra [[paralēlskaldnis]] vai [[cilindrs]].

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    = [[File:Druze star.svg|100px]]
 [[File:Flag of Druze.svg|100px|border]]
| tauta     = Druzi
| skaits    = 800 000 - 2 000 000<ref>{{cite book|author1=Carl Skutsch|editor1-last=Skutsch|editor1-first=Carl|title=Encyclopedia of the World's Minorities|date=7 Nov 2013|publisher=Routledge|isbn=9781135193881|page=410|quote=Total Population: 800,000}}</ref><ref>{{cite book|author1=Robert Brenton Betts|title=The Druze|date=1 Jan 1990|publisher=Yale University Press|isbn=9780300048100|page=55|edition=illustrated, reprint, revised|quote=The total population of Druze throughout the world probably approaches one million.}}</ref><ref>{{cite book|author1=Donna Marsh|title=Doing Business in the Middle East: A cultural and practical guide for all Business Professionals|date=11 May 2015|publisher=Hachette UK|isbn=9781472135674|edition=revised|quote=It is believed there are no more than 1 million Druze worldwide; most live in the Levant.}}</ref><ref>{{cite book|author1=Samy Swayd|title=Historical Dictionary of the Druzes|date=10 Mar 2015|publisher=Rowman & Littlefield|isbn=9781442246171|page=3|edition=2|quote=The Druze world population at present is perhaps nearing two million;...}}</ref>
| vieta     =
{{flag|Sīrija}}  <ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Syria - International Religious Freedom Report 2006 |url=http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2006/71432.htm |year=2006 |publisher=U.S. Department of State |accessdate=2009-06-28}}</ref>-800,000<ref name="TheEconomist">{{cite journal|year=2014|title=The Economist|volume=390|issue=8618–24|page=49| url=https://books.google.com/?id=ub8aAQAAMAAJ&q=%22The+Druze+are+an+ancient+sect+within+Islam.+The+Golan+ones+are+part+of+a+Syrian+Druze+community+that+numbers+700000.+Another+250000+live+in+Lebanon+and+about+100000+in+Israel+proper%22&dq=%22The+Druze+are+an+ancient+sect+within+Islam.+The+Golan+ones+are+part+of+a+Syrian+Druziie+community+that+numbers+700000.+Another+250000+live+in+Lebanon+and+about+100000+in+Israel+proper%22 |accessdate=14 April 2011}}</ref>

 {{flag|Libāna}} 280 000 <ref>[http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2008/108487.htm Lebanon – International Religious Freedom Report 2008] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120120062547/http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2008/108487.htm |date={{dat|2012|01|20||bez}} }} U.S. Department of State. Retrieved on 2013-06-13.</ref>

 {{flag|Izraēla}} 118 000 <ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Palestinians say they number 12.1 million worldwide |url=http://www.timesofisrael.com/palestinians-say-they-number-12-1-million-worldwide/| date = 2015 | publisher=Times of Israel}}</ref>
{{flag|Jordānija}} 32 000<ref name="auto">{{Citation | publisher = [[US State Department]] | url = http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2005/51602.htm | title = International Religious Freedom Report | year = 2005 | accessdate = {{dat|2016|08|02||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20120120080044/http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2005/51602.htm | archivedate = {{dat|2012|01|20||bez}} }}</ref>

 Ārpus [[Tuvie Austrumi|Tuvajiem Austrumiem]] ap 100 000<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Druze Population of Australia by Place of Usual Residence (2006)|url=http://www.abs.gov.au/CDataOnline|publisher=Australian Bureau of Statistics|accessdate=27 July 2010}}</ref>
| valoda = [[Arābu valoda|arābu]], [[ivrits]]
| reliģija = [[Islāms]]
| grupas =
| radi =
}}

sentences:
saskatīti uz [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[nauda]]s zīmes]]
'''Deisms''' ir [[reliģijas filozofija|reliģiska filozofija]], kurā [[Dievs|Dievu]] skata tikai kā pasaules pirmscēloni, kas ir nošķirts, nav līdzdalīgs un atbildīgs par pasaules turpmākām norisēm un procesiem. Deisti uzskata, ka, piemēram, mūsdienu pasaule ir tās pašas likumu varā, ne [[Dievs|Dieva]] pakļautībā. Līdz ar to deisti noliedz arī visu pārdabisko, [[pareģojums|pareģojumus]] un [[brīnums|brīnumus]].

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{Baltu reliģija}}
'''Baltu reliģija''' ({{val|lt|Baltų religija}}) jeb '''dievestība''' ir seno [[Balti|baltu]] reliģija, kuras izpratni, trūkstot pilnvērtīgiem rakstu avotiem, meklē senajās hronikās, kā arī [[lietuviešu mitoloģija|lietuviešu]] un [[latviešu mitoloģija|latviešu mitoloģijās]]. Baltu reliģija cieši saistīta ar viņu dzīvesveidu, kas balstījās [[zemkopība|zemkopībā]] un [[lopkopība|lopkopībā]], tāpēc plaši tika pielūgti dabas objekti un parādības. Baltu zemēs nepastāvēja vienotas reliģijas, garīdzniecības vai svētnīcas. Katrai ciltij un reģionam arī raksturīgi savi dievi. Piemēram, [[Ūsiņš|Ūsiņa]] kults galvenokārt izplatīts starp [[sēļi]]em, bet [[Jumis|Jumja]] — [[zemgaļi]]em.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0304064854{{!}}page:87{{!}}issueType:B |title=Vēstures atziņas un novērojumi |access-date={{dat|2018|05|27||bez}} |archive-date={{dat|2019|04|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190421111401/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0304064854{{!}}page:87{{!}}issueType:B }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190421111401/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0304064854{{!}}page:87{{!}}issueType:B |date={{dat|2019|04|21||bez}} }}</ref> Kristiešu misionāri un krustneši atstājuši liecības, ka balti savus dievus pielūdza [[svētbirzs|svētbirzīs]]. [[Kurši|Kuršu]] zemēs sastopami Elku kalni, bet Lietuvā svētbirzis sauc par [[elks|elkiem]] (''alka'') vai elkvietām (''alkvietė''). Balti ticēja, ka cilvēki pēc nāves [[pārmiesošanās|pārmiesojas]].

sentences: '''Sekstamino''' jeb '''6-mino''' ir polimino, kurš sastāv no sešiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 35 unikāli sekstamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 216 sekstamino pozīcijas.

sentences: '''Sakne''' [[valodniecība|valodniecībā]] ir [[morfēma]]. Šī ir [[vārds|vārda]] svarīgākā morfēma, bez saknes netiek veidoti vārdi.<ref name="gramatika2013" /> Sakne norāda vārda [[leksika|leksisko]] nozīmi. Sakne pieder pie leksiskajām morfēmām, citas morfēmas ([[piedēklis]], [[priedēklis]], [[galotne]]) pieder pie gramatiskajām morfēmām, ko sauc arī par [[afikss|afiksiem]].<ref name="gramatika2013" />

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudijs Ptolemajs
|     vārds_orig = Κλαύδιος Πτολεμαῖος
|         attēls = Ptolemaeus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Baroka laikmeta mākslinieka redzējums par Ptolemaju
|     dz_dat_alt = ap [[90]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Ptolemaja Hermeja]]? (''Ptolemais Hermiou''), [[Romas impērija]]
(tagad Almanšā (''Al Manshah''), {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[168]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Aleksandrija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeogrāfija]], [[mūzika]]
|     sasniegumi = ''[[Almagest]]'' autors, [[ģeocentrisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Trifolium aureum 15-p.bot-trif.agra-002.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium aureum
| suga_lv = Zeltainais āboliņš
| binomial = Trifolium aureum
| autors = Pollich
| sinonīmi = ''Trifolium strepens''
}}'''Zeltainais āboliņš''' (''Trifolium aureum'') ir [[Āboliņi|āboliņu]] suga, kas ir diezgan plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp diezgan bieži visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, kā arī ir ieviesusies [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/trifolium-aureum-pollich/|title=zeltainais āboliņš - Trifolium aureum Pollich - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-29}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vidrižu pagasts
| karte             = Vidrižu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Vidrižu pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Vidrižu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs2           = [[Gravas (Vidrižu pagasts)|Gravas]]
| platība           = 102,6
| iedzīvotāji       = 1321<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada** PMLP 2020 gada iedzīvotāju statistika</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1321 / 102.6 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vidrizi.lv
}}
'''Vidrižu pagasts''' ir viena no [[Limbažu novads|Limbažu novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar sava novada [[Skultes pagasts|Skultes]] un [[Limbažu pagasts|Limbažu]] pagastiem, [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Lēdurgas pagasts|Lēdurgas]] un [[Krimuldas pagasts|Krimuldas]] pagastiem un [[Saulkrastu novads|Saulkrastu novada]] [[Sējas pagasts|Sējas pagastu]]. Pagasta pārvalde atrodas [[Gravas (Vidrižu pagasts)|Gravās]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s akvatinta "Viņi nevēlas" (''No quieren'') sērijā "Kara katastrofas" (''Los Desastres de la Guerra'')]]
'''Posttraumatiskā stresa sindroms''' ('''PTSS''') jeb '''pēctraumas stresa traucējumi''' ({{val|en|post-traumatic stress disorder}} (PTSD)) ir dabiska psihosomatiska reakcija uz [[trauma|traumu]] — uz dažāda veida [[nāve|dzīvības briesmām]], kā piemēram, uz vienu vai vairākiem [[vardarbība|vardarbīgiem]] vai [[katastrofa|katastrofāliem]] notikumiem, vai uz nopietnas medicīniskas [[diagnostika|diagnozes]] saņemšanu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
2-Metoksietanola struktūrformula

2-Metoksietanola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OCH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=965
|kušanas temperatūra=-85 °C
|viršanas temperatūra=124-125 °C
}}
'''2-Metoksietanols''' (metilcelosolvs, CH3OCH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]]. To parasti lieto par šķīdinātāju. Tas ir viens no [[celosolvi]]em. Tie ir [[etilēnglikols|glikola]] ēteri. Celosolvus galvenokārt lieto par šķīdinātājiem, tie šķīst ūdenī un citos šķīdinātājos.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Delfīns|Delfīns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Delfīns
| abbreviation = Del
| name_latin = Delphinus
| RA = 20,7
| dec = +13,8
| areatotal = 189
| arearank = 69. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''β Del''
| starmagnitude = 3,63
| neareststarname = ''HD 197076''
| stardistance = 68,45
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lapsiņa]]
[[Bulta (zvaigznājs)|Bulta]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Mazais Zirgs]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = * Autors: [[:ru:Участник:Smig]]
* Avots:[http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%B0%D0%B9%D0%BB:%D0%9A%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%86%D0%BE_%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BB%D0%BB%D0%B5%D0%B9%D0%B1%D1%83%D1%81%D0%B0.JPG ru wiki]
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Prizma''' ({{val|grc|πρίσμα}}, ''prísma'' — ‘sazāģētais’) [[optika|optikā]] ir caurspīdīgs ķermenis, kuru veido viendabīga vide un izmanto dažādos [[optisks instruments|optiskos instrumentos]]. Bieži prizma ir izgatavota no [[stikls|stikla]], bet tikpat labi var izmantot arī citus caurspīdīgus materiālus. Pēc ārējā izskata tā līdzinās ģeometriskajai figūrai [[prizma]]i. No tā arī ir radies šī priekšmeta nosaukums. Ir arī tādas prizmas, kas pēc ārējā izskata neizskatās tādas pašas kā ģeometriskās figūras prizmas. Galvenais, lai prizmai ir divas plakanas šķeļošās virsmas, jo, gaismas staram nonākot uz šīs virsmas, gaisma tiek [[gaismas laušana|lauzta]] un [[dispersija (optika)|dispersija]]s rezultātā izkliedēta, veidojot [[spektrs|spektru]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Daniels Barenboims
|     vārds_orig = ''Daniel Barenboim''
|         attēls = Barenboim Vienna.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Daniels Barenboims 2007. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Buenosairesa]], {{ARG}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents, pianista
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Maija un Paija''' ir [[Anna Brigadere|Annas Brigaderes]] pasaku luga. Luga uzrakstīta 1921. gadā, bet pirmo reizi iestudēta 1922. gadā. Lugā pretstatītas bārenīte Maija un viņas ļaunās pamātes īstā meita Paija. Audžumāsas nonāk [[veļi|veļu valstībā]], kur viņām jāpārvar dažādi šķēršļi, atklājot sava rakstura labās un sliktās īpašības. Meiteņu darbus novērtē [[Laima]].

sentences: Šajā uzskaitījumā ir apkopotas visas [[Latvija|Latvijā]] savvaļā sastopamās [[abinieki|abinieku]] sugas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://latvijas.daba.lv/scripts/db/saraksti/saraksti.cgi?d=raapinieki |title=Latvijas abinieku un rāpuļu saraksts<!-- Bota izveidots nosaukums- --> |access-date={{dat|2013|02|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120320063142/http://latvijas.daba.lv/scripts/db/saraksti/saraksti.cgi?d=raapinieki |archivedate={{dat|2012|03|20||bez}} }}</ref> Kopumā Latvijā ir sastopamas 13 abinieku sugas, no kurām 6 ir ierakstītas [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=117|ipa=627|ipa-image=Xsampa-n'.png|unicode=U+0273|xsampa=n`|kirshenbaum=n.|sound=retroflex nasal.ogg}}
'''Retroflekss nazāls līdzskanis''' ir daļā [[Mutvārdu valoda|mutvārdu valodu]] lietots [[līdzskanis]]. Saukts arī kā '''retroflekss apikopostalveolārs nazāls slēdzenis'''. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] simbols ir {{Unicode|ɳ}}, attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>n`</tt>. Tāpat kā pārējiem [[retroflekss līdzskanis|retrofleksajiem līdzskaņiem]], IPA simbols veidots attiecīgā [[alveolārs līdzskanis|arveolārā līdzskaņa]] simbolam pievienojot apakšējo pa labi vērsto "asti". Simbolu {{Unicode|ɳ}} nedrīkst sajaukt ar {{Unicode|ɲ}}, kas apzīmē [[Palatāls nazāls līdzskanis|palatālu nazālu līdzskani]] vai {{Unicode|ŋ}}, kas apzīmē [[Velārs nazāls līdzskanis|velāru nazālu līdzskani]]. Dažos fontos (piemēram, ''[[Linux Libertine]]'') retrofleksam nazālam simbolam tiek lietots {{Unicode|ɲ}} simbols spoguļattēlā, kas ir nepareizs simbola veidojums.

sentences: '''PSRS Literatūras fonda republikas nodaļa (Litfonds)''' bija organizācija ar uzdevumu uzlabot [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s (RS) biedru sadzīves un materiālo stāvokli, sniedzot tiem palīdzību dažādos jautājumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Plecu pie pleca. Veltījums Latvijas Padomju rakstnieku savienības četrdesmitgadei.|last=Ilgonis|first=Bērsons|publisher=|year=1980|isbn=|location=Rīga: Liesma|pages=58}}</ref> [[PSRS Literatūras fonds|Literatūras fondā]] glabājās rakstnieku savienības līdzekļi, no kuriem RS biedriem sniedza materiālo palīdzību, apmaksāja atpūtu, braucienus, veselības aprūpi.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Ābiķe-Kondrāte|first=Agija|date=2016-08-17|title=LPSR Valsts drošības komitejas un represīvo institūciju darbība radošo profesiju pārstāvju veselības aprūpes, radošā darba un atpūtas nodrošināšanā|url=https://www.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/vdkkomisija/070_AbikeKondrate_2015gads_VDK-un-represivo-instituciju-darbiba-rakstnieku-veselibas-un-atputas-nodrosinasanaPSRSLiteraturasfonds.pdf|journal=VDK Izpēte|publisher=VDK izpētes komisija, LU}}</ref> Literatūras fondam bija Rakstnieku klubs, kurš organizēja literatūras dienas, svētkus, vakarus, rakstnieku tikšanās ar lasītājiem.

sentences: '''4. jūlijs''' ir gada 185. diena (186. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 180 dienas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aktašīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/C.12-30
|ķīm_formula=Cu6Hg3As4S12
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Tumšpelēks, metālisks
|svītra=Melna
|habituss=Graudiņi, labi veidoti kristāli, masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=5,5
}}
__NOTOC__

sentences: '''Lietuvas iekļaušana PSRS''' attiecas uz laika posmu starp 1940. gada 15. jūnija [[Lietuvas okupācija (1940)|Lietuvas okupācijā]] radītās Paļecka marionešu valdības izveidošanu un formālu jaunizveidotās [[Lietuvas PSR]] iekļaušanu [[PSRS]] sastāvā 1940. gada 3. augustā. Valsts iekļaušana PSRS tika īstenota pēc tās pašas shēmas kā [[Latvijas okupācija (1940)|okupētās Latvijas]] un [[Igaunijas iekļaušana PSRS]].

sentences:
'''Kopējais pieprasījums''' ir preču un pakalpojumu apjoms (nacionālās ražošanas reālais apjoms), kuru mājsaimniecības, uzņēmumi, valdība un ārzemnieki ir gatavi pirkt pie jebkura iespējamā cenu līmeņa.
Koppieprasījums dažkārt tiek raksturots kā modelis, kas atklāj cēloņsakarību starp nacionālās ražošanas un pakalpojumu apjomu un cenu vidēji svērto līmeni: jo zemākas ir cenas, jo lielāks koppieprasījums, t. i., tā preču masa, kas tiek tautsaimniecībā pieprasīta un arī saražota.<ref>Libermanis G. Makroekonomika.- Rīga, Kamene, 2006.g.,186.lpp</ref>

sentences:
'''Sagans''' var būt:
* [[Jurajs Sagans]] (''Juraj Sagan''), Slovākijas riteņbraucējs (dzimis 1988. gadā);
* [[Peters Sagans]] (''Peter Sagan''), Slovākijas riteņbraucējs (dzimis 1990. gadā).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida kalcija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 471-34-1
|      ķīmiskā formula = CaCO3
|              molmasa = 100,087
|              blīvums = 2830
|  kušanas temperatūra = 1090 K (825 °C)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 14 mg/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Kalcija karbonāts''' (CaCO3) ir balta, kristāliska viela. Tas ir plaši sastopams dabā, [[kaļķakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] veidā. Kalcija karbonātu lieto par [[kalcijs|kalcija]] savienojumu un [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] izejvielu. Kalcija karbonāts ir nešķīstoša viela, tomēr tas ir sastopams cietā ūdenī (galvenokārt [[hidrogēnkarbonāti|hidrogēnkarbonāta]] veidā). Kalcija karbonāts reaģē ar stiprām skābēm, izdalot CO2.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Sociālā kapitāls''' ir saistīts ar [[sociālās attiecības|sociālajām attiecībām]], [[vērtības|vērtībām]] un pieejamajiem resursiem gan [[sociālais tīkls|sociālā tīkla]] ietvaros, gan starp dažādiem sociālajiem tīkliem. Jēdziens tiek izmantots [[ekonomika|ekonomikā]], [[politikas zinātne|politikas zinātnē]], [[psiholoģija|psiholoģijā]] un [[socioloģija|socioloģijā]], kā arī [[organizāciju teorija|organizāciju teorijā]].
Sociālais kapitāls rodas indivīdu savstarpējo attiecību rezultātā. Salīdzinājumā ar [[fiziskais kapitāls|fizisko kapitālu]] un [[cilvēkkapitāls|cilvēkkapitālu]], nav tik ''taustāms'', jo tas eksistē indivīdu attiecībās. Tas ir esošo vai potenciālo resursu kopums, kas saistīts ar ilgstošu vairāk vai mazāk institucionalizētu attiecību tīklojumu, kuru raksturo savstarpēja pazīšanās, uzticēšanās un mijiedarbība. Sociālo kapitālu veido sociālie pienākumi (saites), kuras pie noteiktiem apstākļiem ir iespējams pārvērst ekonomiskā kapitālā un institucionalizēt resursu formā.[https://web.archive.org/web/20080316052811/http://www.analytictech.com/networks/definitions_of_social_capital.htm Sociālā kapitāla definīcijas]
Pastāv atšķirīgi viedokļi par to, kurš un kad pirmo reizi izmantoja sociālā kapitāla jēdzienu, vienlaicīgi tās visas norāda uz diviem svarīgiem aspektiem:
• indivīdu sadarbības tīklu veidošana;
• tādu nepieciešamo īpašību, pakalpojumu un pārstāvniecisko institūciju radīšana, kas nodrošina demokrātijas pastāvēšanu.
Lielu ieguldījumu sociālā kapitāla jēdziena skaidrošanā ir ieguldījusi [[Pasaules Banka]], [[F.Fukujama]], [[Dž.Kolemans]] un [[R.Patnems]]. F.Fukujama ir norādījis, ka sociālais kapitāls ir piemērota neformāla norma, kas veicina sadarbību starp diviem vai vairāk indivīdiem. Dž.Kolemans sociālo kapitālu definē funkcionāli — tās ir struktūras iezīmes, kas veicina indivīda darbību.<ref>Coleman J. Social Capital in the Creation of Human Capital. American Journal of Sociology. Vol.94, Supplement: Organizations and Institutions. 1988. 118.lpp.</ref> Savukārt R.Patnems norāda, ka tādas iezīmes kā uzticēšanās, normas un tīkli var uzlabot sabiedrības efektivitāti un veicināt koordinētu rīcību, tā rezultātā attīstot sociālo kapitālu.<ref>Putnam R. Bowling Alone. Simon & Schuster, Inc., New York, 2002. 16-18.lpp.</ref>
Sociālā kapitāla definīcijas var iedalīt pēc šādiem faktoriem:
• saikne starp attiecībām, kādas indivīds veido ar citiem indivīdiem;
• kolektīva ietvaros noteiktā attiecību struktūra dažādu aktieru starpā;
 • abu iepriekš minēto elementu apkopojums.

Sociālā kapitāla ietvaros, izmantojot tīklus, kas veidojas indivīdu mijiedarbības rezultātā, indivīdiem ir iespējas atrisināt problēmas, panākt savu interešu īstenošanu. Tā kā nav vienotas sociālā kapitāla definīcijas, nav pārsteidzoši, ka daži sociālā kapitāla definējumi pat nonāk pretstatā viens otram. Šī iemesla dēļ daudz tiek diskutēts par sociālā kapitāla jēdzienu, tā izcelsmi, atšķirīgo pielietojumu un neatbildētajiem jautājumiem tā novērtēšanas kontekstā (kā to mērīt).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #2E8B57
| nos             = ''Hamarkameratene''
| logo_links      = Hamarkameratene logo.svg
| logo_izm        = 150px
| pilns           = ''Hamarkameratene''
| iesauka         = ''Kamma''
| pilsēta         = {{Vieta|Norvēģija|Hāmara}}
| līga            = ''[[Eliteserien]]''
| sez             = 2023.
| poz             = 11. vieta
| dib             = 1918
| dib_mēn         = 8
| dib_dat         = 10
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[Briskeby stadions|Briskeby]]''
| ietilp          = 7800
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            =
| tren            = {{flaga|Dānija}} Jakobs Mikelsens
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://www.hamkam.no/}}
| sadarbojas      =
| pattern_la1 = _pumaliga1819wg
| pattern_b1 = _pumaliga1819wg
| pattern_ra1 = _pumaliga1819wg
| pattern_sh1 =
| pattern_so1 = _StadeRennais2021a
| leftarm1 = FFFFFF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = FFFFFF
| shorts1 = 009150
| socks1 = FFFFFF
| pattern_la2 = _pumacup2122g
| pattern_b2 = _pumacup2122g
| pattern_ra2 = _pumacup2122g
| pattern_sh2 =
| pattern_so2 = _pumafootballwhitelogo
| leftarm2 = 009150
| body2 = 009150
| rightarm2 = 009150
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = 009150
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Strāvas karš
| attēls                   = The Current War.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Current War''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Alfonso Gomezs-Redžons]]
| producents               =
* [[Timurs Bekmambetovs]]
* [[Bazils Ivaniks]]
| scenārija autors         = [[Maikls Mitniks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Toms Holands]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Nikolass Holts]]
| mūzika                   =
* [[Dastins O'Hellorens]]
* ''[[Hauschka]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bazelevs Company]]''
* ''[[Film Rites]]''
* ''[[Thunder Road Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[101 Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|9|9|Toronto kinofestivāls|}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Strāvas karš"''' ({{val|en|The Current War}})  ir 2017. gada vēsturiska drāma, kas balstīta uz Neitaniela Filbrika tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors ir [[Alfonso Gomezs-Redžons]]. Galvenos tēlus atveido [[Benedikts Kamberbačs]], [[Toms Holands]], [[Maikls Šenons]] un [[Nikolass Holts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|9||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Mākslas un zinātnes pilsēta''' ({{val|es|Ciudad de las Artes y las Ciencias}}, [[valensiešu valoda|valensiešu]]: ''Ciutat de les Arts i les Ciències'') ir uz izklaidi balstīts arhitektūras un kultūras komplekss, [[Valensija (Spānija)|Valensijā]], [[Spānija]]s austrumu daļā. Tas ir vismodernākais Valensijas tūrisma objekts un viens no [[Divpadsmit Spānijas dārgumi]]em. Mākslas un zinātnes pilsēta atrodas bijušās Turjas upes gultnē, kas tika novirzīta un nosusināta pēc 1957. gada postošajiem plūdiem, kuru laikā bojā gāja 81 cilvēks un nopietni tika sabojāta pilsētas infrastruktūra un ēkas. Projekta sākotnējās izmaksas bija plānotas ap 300 miljoniem [[eiro]], bet gala izmaksas ir pieaugušas gandrīz trīs reizes.

sentences:
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]
[[Kategorija:Lauksaimniecība]]
[[Kategorija:Toksikoloģija]]

sentences: '''Elektriskā lauka indukcija''' (vienkārši — '''elektriskā indukcija''') <math>\vec{D}</math> ir [[Vektors|vektoriāls]] [[Fizikāls lielums|lielums fizikā]], kas vienāds ar [[Elektriskā lauka intensitāte|elektriskā lauka intensitātes]] <math>\vec{E}</math> [[Dielektriķis|dielektriķī]] un [[Dielektriķu polarizēšanās|dielektriķa polarizētības]] <math>\vec{P}</math> summu:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Jenkins''''' var būt:
* [[Florense Fostere Dženkinsa]] (''Florence Foster Jenkins''), amerikāņu dziedātāja-amatiere (1868—1944);
* [[Ričards Dženkinss]] (''Richard Jenkins''), ASV aktieris (dzimis 1947. gadā).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Lopenove
|     vārds_orig = ''Paul Loppenowe''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1826
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kaive (Kaives pagasts)|Kaive]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Ludvigs Lopenove; Jūlija, dzimusi fon Hiršheida
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Sofija Karolīne Boltona
Marija Anna Boltona
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Karls Veiprehts
|     vārds_orig = ''Carl Weyprecht''
|         attēls = Karl Weyprecht.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Darmštate]], {{DEU}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Mihelštate]], {{DEU}}
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = ģeofiziķis, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Ludvigs Veiprehts<br/>Marija Hoenšilde
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
}}
'''Karls Georgs Ludvigs Vilhelms Veiprehts''' ({{val|de|Carl Georg Ludwig Wilhelm Weyprecht}}; {{dat|1838|9|8}} — {{dat|1881|3|29}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Austroungārija]]s flotes virsnieks, ģeofiziķis un [[polārpētnieks]]. Kopā ar kartogrāfu [[Jūliuss fon Pajers|Jūliusu fon Pajeru]] viņš no 1872. līdz 1874. gadam vadīja Austroungārijas Ziemeļpola ekspedīciju, kuras laikā tika atklāts [[Franča Jozefa Zeme]]s arhipelāgs. Veiprehts 1879. gadā kopā ar [[Georgs fon Neimajers|Georgu fon Neimajeru]] nodibināja Starptautisko polāro komisiju, kuras pētniecības projekti 1882.–1883. gadā noveda pie [[Pirmais Starptautiskais polārais gads|Pirmā Starptautiskā polārā gada]].

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Pokers]]

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|1994 Winter Olympics}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Klintons''' ({{val|en|Clinton}}; sieviešu dzimtē '''Klintone''') var būt:

sentences: '''Auskari''' ir pie [[auss|ausīm]] piestiprināmas [[rotaslietas]]. Auskari parasti ir iestiprināti īpaši izdurtā auss caurumā (ir arī tā sauktie klipši, kuri turas pie auss kā [[knaģis]]). Auskarus ir valkājuši dažāda laikmeta un kultūru pārstāvji. Tiem ir arī simboliska nozīme. Tos gatavo no dažādiem materiāliem, auskari var būt no [[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[plastmasas]], [[stikls|stikla]], [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], [[pērle|pērlēm]], [[koksne|koka]], [[kauls|kaula]] un tā tālāk. Arī to izmēri svārstās no maziem riņķīšiem līdz lieliem, izteiksmīgiem karekļiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
 | name         = ''Internet Assigned Numbers Authority''
 | image        =
 | map          =
 | size         =
 | type         =
 | formation    = {{dat|1988}}
 | headquarters = [[Losandželosa]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | membership   =
 | leader_title = Vadošās personas
 | leader_name  = Elīza Geriha
 | language     =
 | website      = {{url|http://www.iana.org}}
|}}

sentences: '''V391 Pegasi b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[V391 Pegasi]], kura atrodas 1403 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 6,638 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 6,682 AU. Ieraugot planētas orbitālos parametrus, varētu domāt, ka uz tās ir tikpat auksti, kā zemās temperatūras režīma saldētavā, bet patiesībā stindzinošā aukstuma vietā ir cilvēkam visai patīkamas temperatūras (+10 °C) — ap šo planētu varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, jo zvaigznei V391 Pegasi ir ļoti augsta (29 044 °C) temperatūra un tā ir tikai 4 reizes mazāka par [[Saule|Sauli]], līdz ar to tā izdala milzīgu siltuma apjomu.

sentences:
[[Kategorija:Klosteri]]
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts| ]]

sentences: '''Pārstiklošanās temperatūra''' ir temperatūra, ko sasniedzot stāvoklis [[amorfas vielas|amorfam]] vai puskristāliskam materiālam ar amorfām daļām mainās no cieta un salīdzinoši trausla uz gumijveidīgu. To parasti apzīmē ar Tg, un pārstiklošanās temperatūra, ja tāda attiecīgajam materiālam pastāv, parasti ir zemāka par šī materiāla [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] (Tm).

sentences:
'''Figūra''' ({{val|la|figura}} — 'veids') var būt:
* [[Forma]], apveids (cilvēkam vai dzīvniekam);
* [[Skulptūra|Skulpturāls tēls]] — [[Cilvēks|cilvēka]], [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] vai [[Priekšmets|priekšmeta]] atveidojums [[Tēlotāja māksla|tēlotājā mākslā]];
* [[Ģeometriska figūra]] — [[Punkts (ģeometrija)|punktu]] un [[Līnija|līniju]] kopums [[Plakne|plaknē]] (plaknes figūra) vai [[Telpa|telpā]] (telpiska figūra);
* [[Šaha figūra]] — [[Šahs|šaha]] spēles kauliņš;
* Noteiktu kustību izkārtojums, kombinācija (dejās, vingrošanā, daiļslidošanā u. c.);
* [[Persona]], [[personība]] (pārnestā nozīmē);
* Īpaša [[valoda]]s konstrukcija, ko lieto izteiksmīguma pastiprināšanai;
* Raksturīga skaņu kopa vai ritmisku daļu grupa, kas [[Skaņdarbs|skaņdarbā]] vairākkārt atkārtojas.

sentences: '''Ecēhiēla grāmata''', saīsinājums: '''Ec.''', ir viena no ebreju [[Tanaha]]s un kristiešu [[Vecā Derība|Vecās Derības]] grāmatām. Tajā ir 48 nodaļas. Par tās autoru tradicionāli tiek uzskatīts pravietis [[Ecēhiēls]]. Grāmatā aprakstītas septiņas Ecēhiēla vīzijas, tai skaitā arī par nākotnes Templi. Grāmatā aprakstītie notikumi notiek [[Babilonijas trimda]]s laikā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jeļena Blavatska
|     vārds_orig = Елена Петровна Блаватская
|         attēls = Helena Petrovna Blavatsky.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Jeļena Blavatska, 1877. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Dņipro|Jekaterinoslava]], [[Krievijas impērija]]
(Dņipro, {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}
{{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstniece, [[ezotērija|ezotēriķe]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Nikifors Blavatskis, Mihaels Betanelli
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rokijs 2
| attēls                   = Rocky ii poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rocky 2''
| žanrs                    = sporta drāma
| režisors                 = [[Džons Evildsens]]
| producents               = Roberts Čartofs
| scenārija autors         = [[Silvestrs Stallone]]
| galvenajās lomās         =
* Silvestrs Stallone
* [[Talija Šaira]]
| mūzika                   = [[Bills Konti]]
| operators                = [[Bills Katlers]]
| montāža                  =
| studija                  = ''United Artists''
| izplatītājs              = ''[[United Artists]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1979|06|15}}
| ilgums                   = 119 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|220 miljoni}}
| iepriekšējā              = "[[Rokijs]]"
| nākamā                   = "[[Rokijs 3]]"
}}

sentences: '''Sārmi''' ir šķīstošie [[hidroksīdi]] — [[sārmu metāli|sārmu metālu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]], kā arī [[amonija hidroksīds|amonija]] hidroksīdi. Dažkārt pie sārmiem pieskaita arī [[tallija(I) hidroksīds|tallija(I) hidroksīdu]] TlOH. Sārmi ir stipras [[bāze (ķīmija)|bāzes]].

sentences: '''Operētājsistēma''' ('''OS''') ir [[programmatūra]]s kopums, kas ir atbildīgs par [[datora aparatūra]]s tiešu kontroli un vadību, kā arī par tādām pamatdarbībām kā [[lietojumprogrammatūra]]s darbināšanu. Operētājsistēma ir vitāli svarīga [[sistēmprogrammatūra]]s daļa.

sentences: :''Par militāru kaujas vienību veidu skatīt rakstu [[Avangards (kaujas vienība)]]''.

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Neoliberālisms''' ir [[politiska ideoloģija]], kas atbalsta [[ekonomiskais liberālisms|ekonomisko liberālismu]], [[brīvā tirdzniecība|brīvo tirdzniecību]], [[tirgus deregulācija|tirgus deregulāciju]] un [[privatizācija|privatizāciju]]. Neoliberālisms radās [[1930. gadi|1930. gados]], taču plaši izplatīts kļuva [[1980. gadi|1980. gados]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/books/2016/apr/15/neoliberalism-ideology-problem-george-monbiot|title=Neoliberalism – the ideology at the root of all our problems|publisher=The Guardian|accessdate={{dat|2016|7|12||bez}}}}{{angliski}}</ref> kad šādu politiku aktīvi piekopa [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] prezidents [[Ronalds Reigans]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] premjerministre [[Mārgarita Tečere]].

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name = IPSO
|logo =
|screenshot =
|caption =
|developer = [[Nokia]]
|family = [[FreeBSD]]
|source_model =
|latest_release_version = 7.2
|latest_release_date = 2008. gads
|kernel_type =
|ui =
|license =
|working_state = Pātraukts (turpināts kā ''GAiA'')
|website = [https://supportcenter.checkpoint.com/supportcenter/portal?model=&version=&os=IPSO&productTab=documents&product=77&eventSubmit_doShowproductpage= checkpoint.com]
|supported_platforms =
}}
'''IPSO''' bija [[operētājsistēma]] specializētām [[ugunsmūris|ugunsmūra]] un citām datortīklu drošības iekārtām. Tā izstrādāta uz [[FreeBSD]] bāzes, ar būtiskām modifikācijām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 260px
|           attēls =Feuersalamander DE.jpg
|       att_izmērs = 240px
|    att_nosaukums = [[Uguns salamandra]] (''Salamandra salamandra'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|  kārta=Caudata
|  kārta_lv=Astainie abinieki
| apakškārta = Salamandroidea
| apakškārta_lv = Salamandru apakškārta
| dzimta = Salamandra
| dzimta_lv = Salamandru dzimta
| ģints = Salamandra
| ģints_lv = Salamandras
|         binomial = Salamandra <small>([[Laurenti]], 1768)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Salamandras, salamandru ģints''' (''Salamandra'') ir viena no [[salamandru dzimta]]s (''Salamandridae'') ģintīm, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas [[abinieki|abinieku]] sugas,<ref name=caud>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml |title=Caudata: Salamandra |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2010|06|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100611221536/http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml }}</ref> no kurām četras koši plankumainās sugas pieņemts saukt par '''uguns salamandrām'''. Šīs ģints sugas sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Āzija]]s rietumos.<ref name=tol>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Salamandridae/15445 |title=Tolweb: Salamandridae |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2015|03|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150318002610/http://tolweb.org/Salamandridae/15445 }}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Bobs Mārlijs
|Vārds_orig       = ''Bob Marley''
|Attēls           = Bob-Marley-in-Concert_Zurich_05-30-80.jpg
|Att_izm          = 200 px
|Apraksts         = Mārlijs koncertā [[Cīrihe|Cīrihē]] [[1980]]. gadā
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Roberts Nesta Mārlijs
|Dzimis           = {{Dat|1945|02|06|N}}
|Miris            = {{miršanas datums un vecums|1981|5|11|1945|2|6}}
|Vieta_dz         = {{flaga|Jamaika}} Nainmaila, [[Jamaika]]
|Vieta_mr         = {{flaga|ASV}} [[Maiami]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti      = [[balss]], [[ģitāra]], [[sitaminstrumenti]]
|Žanrs            = [[regejs]], [[ska]], ''[[rocksteady]]''
|Nodarbošanās     = [[mūzika|mūziķis]]
|Gadi             = 1962—1981
|Izdevējkompānija = ''[[Studio One]]'', ''[[Beverley's]]'', ''[[Upsetter]]'', ''[[Trojan Records|Trojan]]'', ''[[Island Records|Island]]'', ''[[Tuff Gong]]''
|Darbojies_arī    = ''[[The Wailers]]'', ''[[Wailers Band]]'', ''[[The Upsetters]]'', ''[[I Threes]]''
|Mlapa            = [http://www.bobmarley.com bobmarley.com]
|         Dzimums = V
}}
'''Roberts "Bobs" Nesta Mārlijs''' ({{val|en|Robert "Bob" Nesta Marley}}; dzimis {{dat|1945|02|06|L}}, miris {{dat|1981|05|11|L}}) bija [[Jamaika]]s mūziķis. Viņš bija vokālists, komponists un ģitārists [[ska]], ''[[rocksteady]]'' un [[regejs|regeja]] grupās ''[[The Wailers]]'' (1964—1974) un ''[[Wailers Band|Bob Marley & the Wailers]]'' (1974—1981). Bobs Mārlijs ir viens no pazīstamākajiem [[regejs|regeja]] izpildītājiem. Viņš ir popularizējis jamaikiešu mūziku un [[rastafari]] kustību citur pasaulē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Uzlaide''' ir [[materiāls|materiāla]] slānis, kurš tiek atdalīts no sagataves, lai nodrošinātu tās atbilstību uzdotajiem izmēriem un virsmas kvalitātei. Tāpat kā apstrādājamās sagataves izmēriem, arī uzlaidei ir [[Pielaide (inženierija)|pielaides]], tāpēc pastāv minimālā ''Zmin'', nominālā ''Znom'' un maksimālā uzlaide ''Zmax''.

sentences: '''Ķīniešu kalendārs''' ir lunisolārais kalendārs, kurā ir gan solārā ([[Saule]]s), gan [[Lunārais kalendārs|lunārā kalendāra]] ([[Mēness]]) elementi. Kalendāram seko ne tikai [[Ķīna]]s, bet arī citas [[Āzija]]s kultūras.<ref>[http://afgen.com/calendars_time.html Calendars, Time, & Numerology - Egyptian Roots & Mathematical Precision of Our Modern Calendar], afgen.com {{en ikona}}</ref> Mūsdienās lielākā daļa Austrumāzijas valstu ikdienas darbībās izmanto [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]], tomēr ķīniešu kalendārs joprojām tiek izmantots, lai atzīmētu tradicionālos Austrumāzijas svētkus, piemēram, [[Ķīniešu Jaunais gads|Ķīniešu Jauno gadu]].

sentences: '''Kištimas katastrofa''' bija kodolavārija, kas notika {{dat|1957|9|29}} ražotnē "[[Majak]]", kas atradās [[slēgtā pilsēta|slēgtajā pilsētā]] Čeļabinska-40 (tagad — [[Ozjorska (Čeļabinskas apgabals)|Ozjorska]]), [[Čeļabinskas apgabals|Čeļabinskas apgabalā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. [[Starptautiskā kodolnegadījumu skala|Starptautiskā kodolnegadījumu skalā]] tā novērtēta ar 6. pakāpi (vienīgais negadījums šajā pakāpē; augstāka pakāpe ir piešķirta tikai [[Čornobiļas AES katastrofa]]i un [[Fukusimas I AES avārija|Fukusimas AES avārijai]]). Līdz ar to Kištimas katastrofu var uzskatīt par trešo nopietnāko kodolnegadījumu vēsturē.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Salacas ieleja
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Skanaiskalns.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Skaņaiskalns
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 52 |  lats = 25 |  latNS = N
 | longd = 24 | longm = 59 | longs = 46 | longEW = E
 |            type = [[dabas parks]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=6251,5}}
 |     established = 1977
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Salacas ieleja" width=290 height=290 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q29167128"
}
</mapframe>

sentences: '''Aizmiršana''' ir [[informācija]]s dzēšanās no [[atmiņa]]s. Tas ir ļoti svarīgs psihofizioloģisks process, jo visu atcerēties nav iespējams un tas būtu pat kaitīgi.

sentences:
s reģioni, kas saņēma ES struktūrfondu atbalstu 2007.-2013. gadā.]]
'''Eiropas Savienības struktūrfondi''' ir [[Eiropas Savienība]] reģionālās politikas finanšu instruments ar mērķi mazināt ienākumu un iespēju atšķirības starp ES dalībvalstīm un to reģioniem. Kopējie pieejamie struktūrfondu līdzekļi, uz kuriem var pretendēt finansējuma saņēmēji, veidojas no ES struktūrfondu finansējuma (75%) un nacionālā finansējuma (25%), ko veido valsts un pašvaldību budžeta finansējums. Taču, lai pretendētu uz struktūrfondu atbalstu, finansējuma saņēmējam līdztekus atbalsta finansējumam jānodrošina arī sava finansējuma daļa, ko ieguldīt konkrētā [[projekts|projekta]] realizēšanā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Struktūrfondi |url= http://www.varcentrs.lv/ka_sakt/3/ |access-date= {{dat|2010|10|01||bez}} |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160306003701/http://www.varcentrs.lv/ka_sakt/3/# |archivedate= {{dat|2016|03|06||bez}} }}</ref>

sentences:
{{catmore|Amīdi}}
[[Kategorija:Organiskās vielas]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Ūdeņradis]]

sentences:
un [[Laukums|laukumu]], lai maksimāli aizvadītu siltumu no iekārtas caur [[Siltumvadīšana|siltumvadīšanu]], [[Konvekcija|konvekciju]] un [[Siltumstarojums|siltumstarojuma]] radīšanu apkārtējā vidē.]]
'''Siltuma daudzums''' (<math>Q</math>) ir [[enerģija]], kuru saņem vai zaudē [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] siltumapmaiņas procesā. Siltuma daudzums izsaka [[Iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] izmaiņas, bet ne tās kopīgo daudzumu. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Siltuma daudzumu nosaka [[Pirmais termodinamikas likums]], kurš ir jāskata saistībā ar [[Otrais termodinamikas likums|Otro termodinamikas likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=108|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>

sentences:
{{Commonscat|Columbus Blue Jackets|Kolumbusas "Blue Jackets"}}
{{Catmore}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Anklešvara
 | official_name            = અંકલેશ્વર, ''Ankleshwar''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = India
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IND}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Gudžarāta]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 140839
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = <!-- auto -->
 | timezone                 = [[IST]]
 | utc_offset               = +5:30
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 21 | latm = 36| lats = | latNS = N
 | longd = 73 | longm = 00| longs = | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 393001
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 12
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Anklešvara''' ({{val-gu|અંકલેશ્વર}}, {{val|en|Ankleshwar}}) ir pilsēta [[Indija]]s rietumos [[Gudžarāta]]s štatā. Izvietojusies štata dienvidaustrumos Bharūčas distriktā [[Narmada]]s upes kreisajā krastā 225 km no štata galvaspilsētas [[Gāndhīnagara]]s. Ievērojams ķīmiskās rūpniecības un [[nafta]]s pārstrādes centrs.<ref>{{PZT|48}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Inkermana
 | official_name            = ''Інкерман''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = UZ ChS7 Inkerman - Sewastopol.jpg
 | image_caption            = Inkermanas osta
 | image_flag               = FLA Inkerman, Sevastopol, Ukraine.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = COA Inkerman, Sevastopol.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 80px
 | pushpin_map              = Krima#Ukraina#Krievija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ubl|{{UKR}} ([[de iure]])|{{RUS}} ([[de facto]])}}
 | subdivision_type1        = Autonomā republika (Ukrainā)
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        = Pilsēta
 | subdivision_name2        = [[Sevastopole]]
 | subdivision_type3        = Rajons
 | subdivision_name3        = [[Balaklavas rajons]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 4. gadsimts
 | established_title1        = Pilsēta
 | established_date1         = 1976
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 10027
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 44| latm = 36| lats = 51| latNS = N
 | longd = 33| longm = 36| longs = 30| longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 299703—299709
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 50
 | website                  = {{URL|http://inkerman-gov.ru/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Militārās_vienības_infokaste
| nosaukums                = Krievijas Federācijas Varoņa Ahmata-Hadži Kadirova 141. īpašais motorizētais pulks
| attēls                   =
| virsraksts               = 141. īpašā motorizētā pulka lielā emblēma
| karogs                   =
| valsts                   =  [[Krievija]]
| pastāvēšana              = 1994/2006 — pašlaik
| pakļautība               =  [[Ramzans Kadirovs]]
| daļa no                  =  [[Krievijas Nacionālā gvarde]]<ref>https://newlinesinstitute.org/russia/the-kadyrovtsy-putins-force-multiplier-or-propaganda-tool/</ref>
| karaspēka veids          = Žandarmērija
| krāsas                   =
| karavīru skaits          = 12 000 karavīru (2022), no kuriem ap 1 200 tika nosūtīti uz Ukrainu.<ref>https://www.aljazeera.com/news/2022/8/18/the-real-role-of-pro-russian-chechens-in-ukraine</ref>
| jubileja                 =
| devīze                   = ''Ахмат — сила!''
| militārās operācijas     = [[Otrais Čečenijas karš]]
[[Sīrijas pilsoņu karš]]
[[Krievijas—Ukrainas karš]]
| pašreizējais komandieris =
| komandieri               = [[Ādams Delimhanovs]]
[[Magomeds Tušajevs]]
}}
'''Krievijas Federācijas Varoņa Ahmata-Hadži Kadirova 141. īpašais motorizētais pulks''' ({{val|ru|141-й специальный моторизованный полк имени Героя Российской Федерации Ахмата-Хаджи Кадырова}}) jeb neoficiāli '''kadirovieši''' ({{val|ru|кадыровцы}}) ir [[Krievijas Nacionālā gvarde|Krievijas Nacionālās gvardes karaspēka]] sastāvā esošs [[Čečenijas Republika]]s [[Krievijas Federācijas Iekšlietu ministrija|Iekšlietu ministrijas]] īpašās nozīmes policijas pulks, kam piešķirts [[Krievijas Federācijas Varonis|Krievijas Varoņa]] [[Ahmats Kadirovs|Ahmata Kadirova]] nosaukums. Lai gan kadirovieši oficiāli ir Krievijas Nacionālās gvardes sastāvā, tos tiešā veidā kontrolē Čečenijas Republikas vadītājs [[Ramzans Kadirovs]].

sentences:
{{noformējums+}}
Par atslēgu sauc speciāli iezīmētu datu lauku tabulā. Atslēgas vērtība ir lauka dati. [[Datu bāze|Datu bāzēs]] atslēgas tiek izmantotas lai [[Tabula|tabulās]] būtu iespējams identificēt atsevišķus ierakstus, veikt datu filtrēšanu, veidot savstarpējas saiknes starp tabulām un nodrošinātu normālu datubāzu darbību. Pastāv divu veidu atslēgas - primārās atslēgas un ārējās atslēgas.

sentences: '''12. septembris''' ir gada 255. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (256. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 110 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pegija Sjū precas
| attēls                   = Peggy sue got married.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Peggy Sue Got Married''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Frānsiss Fords Kopola]]
| producents               = [[Pols R. Gurians]]
| scenārija autors         =
* [[Džerijs Lehtlings]]
* [[Arlīna Sarnere]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Ketlīna Tērnere]]
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Berijs Millers]]
* [[Ketrīna Hiksa]]
| mūzika                   = [[Džons Berijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[American Zoetrope]]''
* ''[[Rastar]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1986|10|10||bez}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/peggy-sue-got-married-1986|title=Peggy Sue Got Married|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 19, 2018|archive-date={{dat|2016|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160413133723/http://bbfc.co.uk/releases/peggy-sue-got-married-1986}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|41,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=peggysuegotmarried.htm|title=Peggy Sue Got Married (1986) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pegija Sjū precas"''' ({{val|en|Peggy Sue Got Married}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Frānsiss Fords Kopola]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Ketlīna Tērnere]], [[Nikolass Keidžs]], [[Berijs Millers]] un [[Ketrīna Hiksa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1986|10|10||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielais ķēriens
| attēls                   =  Big hit.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Big Hit''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Če-Kirks Vongs]]
| producents               =
* [[Vorens Zaids]]
* [[Veslijs Snaipss]]
* [[Kreigs Perijs]]
* [[Džons Vū]]
| scenārija autors         = [[Bens Ramsijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Lū Daimonds Filipss]]
* [[Kristīna Eplgeita]]
* [[Eiverijs Brukss]]
* [[Bokīms Vūdbains]]
* [[Antonio Sabato jaunākais]]
| mūzika                   = [[Grems Revels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Zide/Perry Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1998|4|24|}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/big-hit-1998|title=The Big Hit|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 24, 2019|archive-date={{dat|2019|06|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190624150803/https://bbfc.co.uk/releases/big-hit-1998}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|27 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bighit.htm|title=The Big Hit|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 24, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lielais ķēriens"''' ({{val|en|The Big Hit}}) ir 1998. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Če-Kirks Vongs]]. Galvenās lomas atveido [[Marks Volbergs]], [[Lū Daimonds Filipss]], [[Kristīna Eplgeita]], [[Eiverijs Brukss]], [[Bokīms Vūdbains]] un [[Antonio Sabato jaunākais]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|4|24||bez}}.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Anna Košmala
| attēls =
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1994|10|22}}
| dz. vieta = {{vieta|Ukraina|Kijiva}}
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktieris|aktrise]]
| darbības gadi = 2011—pašlaik
| dzīvesbiedrs =
| apbalvojumi = ''Teletriumf'' (2012)
| dzimums = S
}}
'''Anna Košmala''' ({{val|uk|Ганна Сергіївна Кошмал}}; dzimusi 1994. gada 22. oktobrī [[Kijiva|Kijivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir ukraiņu kinoaktrise. Pazīstama ar Žeņas Kovaļevas lomai televīzijas seriāla "[[Radu būšana]]" (''Сваты'') piektajā, sestajā un septītajā sezonā, par ko viņa divas reizes tika nominēta Ukrainas televīzijas balvai ''Teletriumf''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://teletriumf.ua/history/2012/334/ |title=Телетріумф. Лауреати і номінанти 2012 року |access-date={{dat|2022|01|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|08|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200813174349/https://teletriumf.ua/history/2012/334/ }}</ref> Spēlējusi arī galveno lomu populāros ukraiņu seriālos "Saška" (''Сашка''), "Labs puisis" (''Хороший парень''), "Ciems uz miljonu" (''Село на миллион'').

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Logo of The North Vidzeme Biosphere Reserve.gif
 |     photo_width = 162
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija#Eiropa
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57.559167 | latNS = N
 | longd = 24.559167 | longEW = E
 |            type = [[Biosfēras rezervāts]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=4576}}
 |     established = 1997
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
|photo2_width=}}
<mapframe text="Lo salas" width=290 height=290 zoom=7 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q864764"
}
</mapframe>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name                   = Belgrada
|official_name          = ''Београд''
|native_name            =
|settlement_type        = pilsēta
| image_skyline          = {{multiple image
  | border                 = infobox
  | perrow                 = 1/2/2
  | caption_align          = center
  | total_width            = 280
  | image1                 = PANORAMA BEOGRADA SA PC "USCE" (Old Belgrade Panorama From The Bilding "Usce").jpg
  | caption1               = Belgradas panorāma
  | image2                 = Belgrade. National Assembly of Serbia building.jpg
  | caption2               = [[Serbijas parlaments|Serbijas parlamenta]] ēka
  | image3                 = Novi Dvor (1).JPG
  | caption3               = ''[[Novi dvor]]''
  | image4                 = Zindan kapija i most.jpg
  | caption4               = [[Belgradas cietoksnis]]
  | image5                 = Hram svetog save beograd 0005.jpg
  | caption5               = [[Svētā Savas baznīca]]
  }}
|imagesize              =
|image_caption          =
|image_flag             = Flag of Belgrade, Serbia.svg
|image_shield           = Coat of Arms Belgrade.png
|image_map              =
|mapsize                =
|map_caption            =
|pushpin_map            = Serbija
|subdivision_type       = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
|subdivision_name       = {{flaga|Serbija}} [[Serbija]]
|subdivision_type1      = Apgabals
|subdivision_name1      = Belgradas pilsēta
|leader_title           =
|leader_name            =
|established_title      = Dibināta
|established_date       = 269. gadā p.m.ē
|established_title2     = Pilsētas tiesības
|established_date2      = 150. gadā
|area_total_km2         = 3222.68
|area_urban_km2         = 359.96
|population_as_of       = 2007
|population_footnotes   =
<ref name=popis>{{Grāmatas atsauce
 |author      = Statistical Office of the Republic of Serbia
 |title       = Национална или етничка припадност - подаци по насељима
 |url         = http://webrzs.statserb.sr.gov.yu/axd/Zip/NEP1.pdf
 |format      = PDF
 |accessdate  = 2006-10-29
 |edition     = Књиге резултата Пописа 2002.
 |year        = 2008 estimate
 |publisher   = Statistical Office of the Republic of Serbia
 |location    = Belgrade
 |language    = Serbian
 |page        = 14
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20061102025523/http://webrzs.statserb.sr.gov.yu/axd/Zip/NEP1.pdf
 |archivedate = 2006-11-02
}}</ref>
|population_total                = 1 756 534
|population_density_km2          = 488.42
|population_urban                =
|timezone               = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|utc_offset             = +1
|timezone_DST           = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|utc_offset_DST         = +2
|latd = 44|latm= 49|lats =14|latNS = N
|longd = 20|longm = 27|longs =44|longEW = E
|elevation_footnotes    =
<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.beograd.rs/cms/view.php?id=201029|title=Geographical Position|publisher=Official website of City of Belgrade|accessdate=2007-07-10}}</ref>
|elevation_m            = 117
|postal_code_type       = Pasta numurs
|postal_code            = 11000
|area_code              = (+381) 11
|website                = [http://www.beograd.rs/ www.beograd.rs]
}}
'''Belgrada''' ({{val|sr|Београд}}) ir [[Serbija]]s [[galvaspilsēta]] un lielākā pilsēta. Tā atrodas valsts ziemeļos pie [[Sava]]s upes ietekas [[Donava|Donavā]]. Belgrada ir valsts galvenais politiskais, ekonomiskais un kultūras centrs. 2007. gadā tajā dzīvoja 1 756 534 iedzīvotāji. Belgrada ir ceturtā lielākā pilsēta [[Dienvidaustrumeiropa|Dienvidaustrumeiropā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = ''Xnet.lv''
| Logo = Xnet_Logo_2020.pdf|thumb|Xnet Logo 2020
| Sēdeklis = [[Rīga]], {{LAT}}
| Uzņēmuma_veids = Sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| Dibināšanas_datums = 2002
| Apgrozījums = 4,652 miljoni eiro (2019)
| Nozare = [[e-tirdzniecība]], interneta veikals
| Produkti = sadzīves tehnika, elektronika, dārza un mājas preces, rotaļlietas
| Mājaslapa = ''www.xnet.lv'' (nav aktīva)
| Saistītie projekti = ''Up^Store'', ''Hansapost''
| Galvenais birojs = Rīga, Brīvības iela 293a
}}
'''''Xnet.lv''''' bija [[Latvija]]s attālinātās mazumtirdzniecības veikals (interneta veikals). Tas tika izveidots 2003. gadā. Interneta veikals pārtrauca savu darbību 2021. gada septembrī, pievienojoties īpašnieku citai platformai ''[[220.lv]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Дрімлюга_на_гілці_дерева_(cropped).jpg
 | att_nosaukums = [[Vakarlēpis]] (''Caprimulgus europaeus'')
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Caprimulgiformes
 |      kārta_lv = Lēļveidīgie
 |        dzimta = Caprimulgidae
 |     dzimta_lv = Lēļu dzimta
 |   apakšdzimta = Caprimulginae
 |apakšdzimta_lv = Lēļu apakšdzimta
 |         ģints = Caprimulgus
 |      ģints_lv = Lēļi
 |      binomial = Caprimulgus <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
*''Stenopsis''
}}
'''Lēļi''' jeb '''vakarlēpji''' (''Caprimulgus'') ir viena no [[lēļu dzimta]]s (''Caprimulgidae'') ģintīm, kas apvieno 39 sugas.<ref name=world>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/nightjars/ |title=World Bird List: Frogmouths, Oilbird, potoos, nightjars, 2019 |access-date={{dat|2019|01|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20181004213026/http://www.worldbirdnames.org/bow/nightjars/ |archivedate={{dat|2018|10|04||bez}} }}</ref> Šīs grupas putniem ir plaša izplatība. Tie sastopami [[Eirāzija|Eirāzijā]] (lielākā daļa sugu mājo [[Āzija|Āzijā]]), [[Āfrika|Āfrikā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Malēzija]]s salās. [[Mērenā josla|Mērenajā joslā]] ligzdojošās sugas ir [[gājputni]].

sentences:
sula]]
'''Dzēriens''' ir [[šķidrums]], kas tiek īpaši sagatavots, lai to varētu iedzert, uzņemt [[organisms|organismā]] caur [[mute|muti]]. Dzērienus lieto dažādu iemeslu dēļ, bet lielākoties tomēr, lai remdētu [[slāpes]]. Tas var būt arī pārtikas produkts ar kuru remdē [[izsalkums|izsalkuma]] sajūtu, piemēram, zīdaiņiem tas ir [[piens]]. Nereti ar terminu "dzēriens" apzīmē [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] vai no tiem pagatavotu [[kokteilis|kokteili]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto fon Rūtenbergs
|     vārds_orig = ''Otto von Rutenberg''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Bauska]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Bauskas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Vīsbādene]], [[Nasavas hercogiste]]
([[Hesene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstnieks, vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Ernsts, māte - Frīderika, dzimusi [[Mirbahi|fon Mirbaha]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1833. gadā Rīgā - Paulīne Grebnere no Pērnavas
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = ''Tayanna''
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Tayanna 2018.jpg
|         Att_izm = 180px
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Tetjana Mihailivna Rešetņaka
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1984|9|29}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Padomju Savienība|Ukrainas PSR|Čerņivci|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, komponiste
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2006–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = ''[[Гарячий шоколад]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ostende
| native_name = ''Oostende''
| other_name =
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Albert-I-promenade-20040908-010.jpg
| image_caption = Pilsētas centrs
| image_flag = Afbeelding OostendeVlag.svg
| image_seal =
| image_shield = Wapen van Oostende.svg
| pushpin_map = Beļģija
| latd = 51
| longd = 2
| pushpin_label_position =
| latNS = N
| latm = 14
| lats = 0
| longEW = E
| longm = 55
| longs = 0
| nickname =
| motto =
| population_total = 70 994
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Beļģija}}'''
| subdivision_type1 = Valsts daļa
| subdivision_name1 = [[Flandrija]]
| subdivision_type2 = Province
| subdivision_name2 = [[Rietumflandrija]]
| area_total_km2 = 37,72
| population_as_of = {{dat|2017|||SK|bez}}
| timezone =
| utc_offset = +1
| timezone_DST =
| utc_offset_DST = +2
| postal_code_type = Pasta indekss
| postal_code = 8400
| area_code = 059
| website = [https://www.oostende.be/]
| footnotes =
}}'''Ostende''' ({{Val|nl|Oostende}}, {{Val|de|Ostende}}, {{Val|fr|Ostende}}) ir pilsēta [[Beļģija|Beļģijā]], [[Flandrija|Flandrijā]], [[Rietumflandrija|Rietumflandrijas]] provincē. {{Dat|2017}} pilsētā dzīvoja 70 994 iedzīvotāji. Ostende atrodas [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūras]] krastā. Pilsētā ir bāzēts [[Beļģijas futbola Pro līga|Beļģijas futbola Pro līgas]] klubs [[KV Oostende]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Arizonas audzināšana
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|29,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0093822/?ref_=bo_tt_ti|title=Raising Arizona (1987) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|10|2}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 94 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1987|3|13}}
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = ''[[Circle Films]]''
| operators = [[Berijs Zonnenfelds]]
| oriģinālnos = ''Raising Arizona''
| mūzika = [[Kārters Bervels]]
| aktieri =
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Hollija Hantere]]
| scenārijs =
* [[brāļi Koeni|Ītans Koens]]
* Džoels Koens
| producents = Ītans Koens
| režisors = [[brāļi Koeni|Džoels Koens]]
| žanrs = kriminālkomēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Raising-Arizona-Poster.jpg
| imdb =
}}
'''"Arizonas audzināšana"''' ({{Val|en|Raising Arizona}}) ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras veidotāji ir [[brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Hollija Hantere]], [[Trejs Vilsons]], [[Viljams Forsaits]], [[Džons Gudmens]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Sems Makmarijs]] un [[Rendels Kobs]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Palea-Epidaura
 | official_name            = {{gree|Παλαιά Επίδαυρος}}
 | settlement_type          = ciemats
 | image_skyline            = Palea-Epidavros.jpg
 | image_caption            = Palea-Epidaura
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Nome
 | subdivision_name2        = [[Argolīdas nome|Argolīda]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = ap 1600. gadu p.m.ē.
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 29.404
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1932
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 37| latm = 38| lats =  | latNS = N
 | longd = 23| longm = 9| longs = 36| longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 11
 | website                  =
 | blank_name               =
 | blank_info               =
 | footnotes                =
}}
'''Palea-Epidaura''' ({{val-el|Παλαιά Επίδαυρος}}) ir neliela pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]], [[Argolīdas nome|Argolīdas nomē]], [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsā]]. Izvietojusies [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, [[Saroniks|Saronika līča]] piekrastē, 34 km. uz rietumiem no [[Nauplija]]s pilsētas. Neliela osta un apkārt esošās pludmales (Kalamaki, Vagionia u.c.) padara to par [[kūrortpilsēta|kūrortpilsētu]]. Palea-Epidaura atrodas senās Epidauras pilsētas teritorijā, apmēram 13 km. no Asklēpija kulta centra, kas mūsdienās tiek saukts par [[Epidaura|Epidauru]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada maijs}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = ''Johannes Rudolf Adolphi''
|         attēls = Johannes Adolphi (11447337765).jpg
|     att_izmērs = 300
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1862
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsis|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{flaga|Vācija|Nazi}}  Pozene (tagad  [[Poznaņa]] {{Karogs|Polija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, šahists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi = [[Heinrihs Leonhards Adolfi]] (pusbrālis)<ref>[http://www.geni.com/people/Johannes-Rudolf-Adolphi/6000000021329530275 J. Adolfi profils] geni.com mājas lapā.</ref>
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Johans Rūdolfs Adolfi''' ({{val|de|Johannes (Hans) Rudolf Adolphi}}, dzimis {{dat|1862|1|27}}, miris {{dat|1944|9|10}}) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[ārsts]] un [[šahists]].<ref name=DC>[http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000303,00081.html Ieraksts Minhenes Digitalizācijas centra digitālās bibliotēkas mājas lapā.] {{de ikona}}</ref>

sentences:
s spektrā]]
'''Absorbcijas spektrs''' ir [[gāze|gāzu]], šķidrumu, cietu vielu absorbēto [[elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētisko viļņu]] sadalījums pa viļņu garumiem vai [[frekvence|frekvencēm]]. Absorbcijas līnijspektrā uz nepārtrauktā baltās gaismas spektra fona redzamās tumšās līnijas atbilst [[atoms|atoma]] absorbēto gaismas [[kvantu enerģija]]i.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
 apstarošanas procedūru]]
'''Radioterapija''' jeb '''staru terapija''' ir [[terapija|ārstēšanas]] metode, kurā izmanto [[jonizējošais starojums|jonizējošo starojumu]], lai iznīcinātu vai ierobežotu [[audzējs|audzēja]] augšanu. Šo metodi izmanto gan [[ļaundabīgs audzējs|ļaundabīgu audzēju]], gan [[labdabīgs audzējs|labdabīgu audzēju]] ārstēšanā. Ir dažādi veidi un tehnoloģijas, kā var veikt radioterapiju, kas galvenokārt ir atkarīgs no pacienta un konkrētās slimības īpatnībām. Radioterapija izmanto arī audzēju [[metastāze]]s kontrolēšanai un ierobežošanai, kā arī var būt efektīva [[sāpes|sāpju]] mazināšanā, kas rodas audzēju veidošanās procesā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Tretomphalus bulloides.jpg
|     att_nosaukums= Rosalinīda ''[[Tretomphalus bulloides]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Discorboidea
|    virsdzimta_lv = Diskorboidejas
|           dzimta = Rosalinidae
|        dzimta_lv = Rosalinīdas
|         binomial = Rosalinidae <small>Reiss, 1963</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Albertinopsis}}
* {{TaksoSaite|Discanomalina}}
* {{TaksoSaite|Gavelinopsis}}
* {{TaksoSaite|Hyrrokkin}}
* {{TaksoSaite|Neoconorbina}}
* {{TaksoSaite|Planodiscorbis}}
* {{TaksoSaite|Pseudopatellinoides}}
* {{TaksoSaite|Rolfina}}
* {{TaksoSaite|Rosalina}}
* {{TaksoSaite|Rotorboides}}
* {{TaksoSaite|Rupertininae}}
* {{TaksoSaite|Semirosalina}}
* {{TaksoSaite|Spirorbina}}
* {{TaksoSaite|Tretomphaloides}}
* {{TaksoSaite|Tretomphalus}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Gludas pagasts}}
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Glūdas pagasts}}

sentences: '''Erekcija'''  ir [[fizioloģija|fizioloģisks]] fenomens, kad [[dzimumloceklis]] kļūst stingrs, piebriest un palielinās. Erekcija ir sarežģītu [[psiholoģija|psiholoģisko]], [[nervs|nervu]], [[asinsvads|asinsvadu]] un [[endokrīnā sistēma|endokrīno]] faktoru rezultāts. Tā ir bieži saistīta ar seksuālu uzbudinājumu, lai gan erekcijas var būt pēkšņas. Ereģēta dzimumlocekļa forma, leņķis un virziens cilvēkiem ir savstarpēji ļoti atšķirīgi.

sentences:
]]
'''Paklājs''' jeb '''grīdsega''', arī '''tepiķis''' (no {{val-de|Teppich}}), ir no [[audums|auduma]] izgatavots [[grīda]]s pārklājs. Parasti tos izgatavo četrstūrainus un izmanto, lai izgreznotu telpu. Paklājus, kurus liek [[durvis|durvju]] priekšā, lai būtu kur notīrīt kājas pirms ieiešanas telpā, sauc par [[kājslauķis|kājslauķiem]]. [[Lūgšana|Lūgšanu]] laikā [[musulmaņi]] paklājus liek zem ceļiem.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Mazās Lietuvas enciklopēdija
| attēls           = Mazosios Lietuvos enciklopedija1 resize.jpg
| att_izm          = 275px
| image_caption    = MLE sējums
| author           =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LTU}}
| language         = [[lietuviešu valoda|lietuviešu]]
| series           =
| subject          = [[Mazā Lietuva]]
| genre            = [[Enciklopēdija]]
| publisher        = [[Zinātnes un enciklopēdiju izdošanas centrs]] (''Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras'')
| pub_date         =
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          = 4 sējumi cietos vākos<br>elektroniskā versija
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''Mazās Lietuvas enciklopēdija''' (saīsinājumā '''MLE'''; {{val|lt|Mažosios Lietuvos enciklopedija}}) ir vispārēja, [[Mazā Lietuva|Mazajai Lietuvai]] veltīta [[enciklopēdija]] [[lietuviešu valoda|lietuviešu valodā]]. Enciklopēdijas izdevējs ir [[Zinātnes un enciklopēdiju izdošanas centrs]] (''Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras''). MLE redakcija sāka darbu 2000. gadā. Patlaban izdoti 4 sējumi, kuru ap 3000 lappusēs ir vairāk nekā 20 000 šķirkļu. Enciklopēdijas elektronisko versiju atvēra 2020. gadā.<ref name="VLE">[https://www.vle.lt/straipsnis/mazosios-lietuvos-enciklopedija/ ''Mažosios Lietuvos enciklopedija'']. [[Visuotinė lietuvių enciklopedija]]. Skatīts: 2022-12-26.</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Aolepān Aorōkin M̧ajeļ<br />Republic of the Marshall Islands
|    pilnais_valsts_nosaukums = Māršala Salu Republika
|            valsts_nosaukums = Republic of the Marshall Islands
|               karoga_attēls = Flag_of_the_Marshall_Islands.svg
|            karoga_nosaukums = Māršala Salu karogs
|              ģerboņa_attēls = Seal of the Marshall Islands.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Māršala Salu zīmogs
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''"Jepilpilin ke ejukaan"''/ ''"Accomplishment through Joint Effort"'' (Panākumi kopīgos pūliņos)
|                valsts_himna = ''"Forever Marshall Islands"''
|               kartes_attēls = LocationMarshallIslands.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Madžuro]]
|latd=7 |latm=7 |latNS=N |longd=171 |longm=4 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[māršaliešu valoda|māršaliešu]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Māršala Salu prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Hilda Heine]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|          neatkarības_datums = [[1986]]. gada 21. oktobris
|                 platība_km2 = 181
|               platība_rangs =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|          iedzīvotāju_skaits = 42 418
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 233
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 47
|                     IKP_PPP = 215 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2019
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 3789
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[ASV dolārs]]
|                valūtas_kods = USD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .mh
|              tālsarunu_kods = 692
|                iso_kods_num = 584
|              iso_kods_alfa2 = MH
|              iso_kods_alfa3 = MHL
}}
'''Māršala Salas''' ({{val|mh|Aolepān Aorōkin M̧ajeļ}}; {{val|en|Marshall Islands}}) ir salu valsts [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzijā]], kas aizņem tāda paša nosaukuma [[arhipelāgs|arhipelāgu]].

sentences: '''Terorisma kritiskā pētniecība''' ({{val|en|Critical Terrorism studies}}, CTS) ir [[terorisma pētniecība]]s pieeja, kas, atsaucoties uz kritiskās teorijas idejām, [[Terorisms|terorismu]] aplūko kā sociāli politisku parādību, kura izpratne un tātad arī apkarošana ir cieši saistīta ar pastāvošajām zināšanu un varas struktūrām, proti, kritiskā pieeja mudina terorismu kontekstualizēt un tā [[Pētniecība|pētniecību]] atsvabināt no [[valsts]] interesēm. Atšķirībā no terorisma ierastās, klasiskās vai ortodoksālās pētniecības, kurā metodoloģijā dominē [[pozitīvisms]], terorisma kritiskā pētniecība aicina pievērsties jaunām pētniecības sfērām, analizējot terorismu kā institucionālu un sabiedrības attiecību rezultātu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Critical Terrorism Studies. A New Research Agenda|last=Jackson|first=Richard|publisher=Routledge|year=2009|location=London|last2=Smyth|first2=Marie Breen|last3=Gunning|first3=Jeroen}}</ref> Viens no kritiskās pieejas dibinātājiem Ričards Džeksons raksta, ka virziena tapšanu ir ietekmējuši trīs apsvērumi: milzīgs pētījumu apjoma pieaugums, neapmierinātība ar šīs [[Pētniecība|pētniecības]] kvalitāti un neatkarīgu, un arvien biežāk redzams kritiskās pieejas pārstāvju un darbu skaita pieaugums.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Jackson|first=Richard|date=2007|title=Introduction: The Case for Critical Terrorism Studies|journal=European Political Science|volume=6|pages=225-227|doi=10.1057/palgrave.eps.2210140|via=Springer}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''
| operators = [[Dariuss Hondži]]
| attēls = Bardo 2022 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* Steisija Perskija Kanisa
| scenārijs = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* Nikolass Džakobone
| aktieri = * [[Daniels Himeness Kačo]]
* [[Hriselda Sisiliani]]
| mūzika = * [[Braiss Desners]]
* Alehandro Gonsaless Injaritu
| oriģinālnos = ''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''
| studija = * ''M Productions''
* ''Redrum''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2022|10|27|Meksika}}
| ilgums = 160 minūtes
| valsts = {{MEX}}
| valoda = * [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Meksika]]s melnā [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Daniels Himeness Kačo]] un [[Hriselda Sisiliani]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Calidris-canutus.jpg
|    att_nosaukums = [[Lielais šņibītis]] (''Calidris canutus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Calidris
|         ģints_lv = Šņibīši
|         binomial = Calidris <small>([[Blasius Merrem|Merrem]], 1804)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Mangāna dioksīds
|                 attēls =

Mangāna dioksīds

Mangāna dioksīda elementāršūna
|         citi nosaukumi = Mangāna(IV) oksīds
|             CAS numurs = 1313-13-9
|        ķīmiskā formula = MnO2
|                molmasa = 86,937
|                blīvums = 5080
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 535 °C<ref name="CRC" /> (sadalās)
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = Nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Mangāna(IV) oksīds''' jeb '''mangāna dioksīds''' ir [[neorganiskā ķīmija|neorganisks]] [[ķīmiskais savienojums]], zināmākais un visplašāk izmantotais [[mangāns|mangāna]] [[oksīds]]. Tas ir tumšbrūna cieta viela,<ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> ūdenī nešķīst. Dabā sastopams minerāla piroluzīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Pyrolusite.shtml |title=Pyrolusite Mineral Data |accessdate=2019-09-28 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Citas nozīmes|Latvijas galvaspilsētu|Rīga (nozīmju atdalīšana)|Rīga}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Rīga
| settlement_type = Galvaspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = {{Photomontage|position=center
| photo1a = House of Blackheads and St. Peter's Church Tower, Riga, Latvia - Diliff.jpg
| photo3a =
| photo3b =
| photo5a = Barracas de Jacob, Riga, Letonia, 2012-08-07, DD 02.JPG
| photo5b = Art Nouveau Riga 17.jpg
| photo6a = Opera Nacional, Riga, Letonia, 2012-08-07, DD 20.JPG
| size = 300
| spacing = 2
| color = white
| border = 0
}}
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag_of_Riga.svg
| flag_size = 125px
| flag_link = Rīgas karogs
| image_shield = Greater Coat of Arms of Riga - for display.svg

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Balvu Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Balvu_katoļu_baznīca_1.jpg
| image_size            =
| caption               = Balvu katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| label = Balvu katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 57  | latm  = 8  | lats  = 1  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 16  | longs = 19  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Balvi]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1797]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Mārtiņš Klušs
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1797]]
| length                = 22 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[ķieģelis|ķieģeļi]], [[koks]]
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Balvu katoļu baznīca
|      numurs = 2832
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}
'''Balvu Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2012|01|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |date={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Balvi|Balvu]] pilsētā, Baznīcas ielā 1.

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Nacionālais ātrslidošanas ovāls
| native_name         = 国家速滑馆
| nickname            = "Ledus lente" (''The Ice Ribbon'')
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = National Speed Skating Oval Beijing 2.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Ķīna|Pekina|Čaujana rajons|Pekinas olimpiskais parks}}
| pushpin_map         = Ķīna#Pekinas pašvaldība
| latd  =  40 | latm  = 0 | lats  = 57.21 | latNS  = N
| longd = 116 | longm = 22 | longs = 17.09 | longEW = E
| broke_ground        =
| built               = 2017. gada aprīlis
| opened              = 2021. gada 8. oktobris
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           = ''[[Populous]]''
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 12 000 sēdvietas (pagaidu) <br/> 6800 sēdvietas (patstāvīgi)
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
* [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Gotfrīds Ageluts
|     vārds_orig = ''Johann Gottfried Ageluth''
|         attēls = Ageluts.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Fotoportrets (Rīgas fotodarbnīca H. Walter)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1763
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1848
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Vite (ciems)|Vite]], [[Vidzemes guberņa]]
([[Mālpils pagasts]], [[Siguldas novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Johans Gotfrīds Ageluts (no [[Kēnigsberga]]s, Rīgas Domskolas konrektors un pilsētas bibliotekārs), māte - Anna, dzimusi Dreilinga (no [[Rīga]]s)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Johanna Šarlote, dzimusi Frobriga (precējušies [[Straupe|Straupē]] 1792. gada 4. janvārī)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Johans Gotfrīds Ageluts''' ({{val-de|Johann Gottfried Ageluth}}; dzimis {{dat|1763|11|13}}, miris {{dat|1848|5|24}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] luterāņu mācītājs, latviešu garīgo dziesmu autors un apkopotājs ar pseidonīmu "13". [[Latviešu literārā biedrība|Latviešu literārās biedrības]] (''Lettisch-Literärische Gesellschaft'') dibinātājs (1824). Saņēmis apbalvojumus par [[bakas|baku]] pretpotes propagandu. Rīgas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] ložas [[Rīgas loža "Pie zobena"|''Zum Schwerdt'']] brālis (1790).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Zaha Hadīda
|     vārds_orig = ''Zaha Hadid''/{{ara|زها حديد}}
|         attēls = Zaha Hadid in Heydar Aliyev Cultural center in Baku nov 2013.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Bagdāde]], [[Irākas Karaliste]]<br />({{IRQ}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2016
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Maiami}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[irākieši|irākiete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = arhitekte
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
, kurā [[Āzija]]s, [[Amerika]]s un [[Āfrika]]s iedzīvotāji stereotipiski attēloti kā puskaili mežoņi, pretstatā smalki ģērbtajiem [[angļi]]em, [[nīderlandieši]]em, [[vācieši]]em un [[franči]]em]]
'''Stereotips''' ir vispārējs, vienkāršots priekšstats par kādu sabiedrības grupu. Bieži vien tas ir negatīvs un saistās ar [[aizspriedumi]]em un [[diskriminācija|diskrimināciju]]. Stereotipi ir ļoti noturīgi, un pārmaiņas tajos notiek tikai ilgākā laika posmā.

sentences:
{{modulācija}}
'''Modulācija''' ({{val|la|modulatio}} — 'ritmiskums, vienmērīgums') ir [[elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētiskā viļņa]] parametru mainīšana. Galvenokārt modulācija tiek izmantota [[telekomunikācijas|telekomunikācijās]] un tās mērķis ir pārveidot pārsūtāmo ziņu par [[signāls|signālu]]. Bez modulēšanas nav iespējamas ne [[telegrāfs|telegrāfa]], ne [[telefons|telefona]], ne [[televīzija]]s pārraides. Sinusoidālam nesējam (nesējfrekvencei) iespējams modulēt 3 parametrus: amplitūdu, frekvenci un fāzi. Analogiem signāliem parasti lieto amplitūdas vai frekvences modulāciju, ciparsignāliem — fāzes modulāciju vai fāzes un amplitūdas modulācijas kombināciju, lai arī vēsturiski ir lietota arī frekvences modulācija.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Urāli
|attēls                 = Ural mountains 3 448122223 93fa978a6d b.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skats uz Urālu kalniem
| map_type            = Krievijas Eiropas daļa#Eiropa#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 60 | latNS  = N
| longd = 60 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa/Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa/Āzija
|novietojums            =
|valstis                = {{RUS}}/{{KAZ}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2 500
|platums                = 150
|kalns                  = [[Narodnaja]]
|augstums               = 1 895
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Urāli''' ({{val|ru|Ура́л}}) jeb '''Urālu kalni''' (''Ура́льские го́ры'', {{val-kk|Орал таулары}}) ir [[kalnu grēda]], kas atrodas galvenokārt [[Krievija]]s rietumu centrālajā daļā starp [[Volga]]s upes reģionu rietumos un [[Rietumsibīrija]]s līdzenumu austrumos. Kopā ar [[Urāla]]s upi tie tradicionāli tiek uzskatīti par [[Eiropa]]s un [[Āzija]]s kontinentālās daļas fizioģeogrāfisko robežu.<ref name=“Britannica”>{{cite web|url=https://www.britannica.com/place/Ural-Mountains|title=Ural Mountains|work=britannica.com|publisher=Encyclopædia Britannica|first=Yevgeny V.|last=Yastrebov|first2=Thomas M.|last2=Poulsen|accessdate=11 May 2019}}</ref>

sentences: '''Flamenko'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> ir [[mūzika]]s, [[dziesma|dziesmu]] un [[deja|deju]] žanrs, kura izcelsmes vieta ir [[Andalūzija]]s autonomā komūna [[Spānija|Spānijā]]. Flamenko, iespējams, ir attīstījies no 18. gadsimta Andalūzijas mūzikas, dziesmu un deju stila, to ietekmējuši vietējie [[čigāni]]. Pēdējā laikā tas ir attīstījies un kļuvis populārs visā pasaulē, lielākā popularitāte tam ir Spānijā, taču vairāk akadēmiju, kur pasniedz flamenko, ir Japānā, nevis Spānijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|last= Mendoza|first= Gabriela |title= Ser flamenco no es una música, es un estilo de vida|accessdate=2011. gadā |work=El Diario de Hoy |page=52|url=http://www.elsalvador.com/mwedh/nota/nota_completa.asp?idCat=8615&idArt=5620732}}</ref> 2010. gada novembrī [[UNESCO]] flamenko iekļāva cilvēces mutvārdu un nemateriālā kultūras mantojuma meistardarbu sarakstā.<ref>[http://es.noticias.yahoo.com/5/20101116/tlc-el-flamenco-es-declarado-patrimonio-d712def.html El flamenco es declarado Patrimonio Cultural Inmaterial de la Humanidad por la Unesco]{{Novecojusi saite}}, Yahoo Noticias, 16 de noviembre de 2010, consultado el mismo día.</ref>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 95
 | lv  = Deviņdesmit pieci
}}
'''95 (deviņdesmit pieci)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[94 (skaitlis)|94]] un [[96 (skaitlis)|96]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit piektā diena ir [[5. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[4. aprīlis]]).

sentences:
{{Commonscat|Computer hardware|datora aparatūra}}
{{catmore|datora aparatūra}}

sentences:
<pre>{{Kosmonauta infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = <!-- vārds dzimtajā valodā -->
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = <!-- dz_dat_alt = ja nevar precīzi datumu noradīt, piem., iespējams, ka dzimis vienā vai otrā gadā -->
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = <!-- S/V, ja nav norādīts - V -->
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = <!-- nē - neģenērēt [[Kategorija]] tagus -->
|      kos_veids = <!-- te var pierakstīt organizāciju, piem., NASA astronauts -->
|   nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
|       d_pakāpe = <!-- dienesta pakāpe -->
|   kos_koplaiks = <!-- kopējais laiks, pavadīts kosmosā -->
|  kos_iesaukums =
|     kos_misija =
|       kos_kuģi = <!-- ar kādiem kuģiem lidojis (ja uz augšu un lejup ir dažādi, tad to paskaidrot) -->
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Mersraga pagasts}}
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Latvijas bijušie novadi]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Talsu apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{cita nozīme|kapsētu|sarīkojumu vietu|Vecais Ķaupis}}
'''Vecais Ķaupis''' (arī '''Vecais Ķaups''') ir [[viduslaiki|viduslaiku]] [[kapsēta]], kas atrodas [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] [[Zvidzāni|Zvidzānos]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 83
 | lv  = Astoņdesmit trīs
}}
'''83 (astoņdesmit trīs)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[82 (skaitlis)|82]] un [[84 (skaitlis)|84]]. [[Gads|Gada]] astoņdesmit trešā diena ir [[24. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[23. marts]]).

sentences:
s dalībvalstis.]]
'''Eiropas Savienības dalībvalstu uzskaitījums pēc iedzīvotāju skaita''' ir [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstu uzskaitījums, kas ir sakārtots pēc katras valsts vai teritorijas [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaita]]. Sarakstā ir iekļautas gan valstu, gan atkarīgo teritoriju, gan aizjūras departamentu iedzīvotāju skaits. Iedzīvotāju skaits ir aprēķināts, ņemot vērā pēdējo iedzīvotāju skaitīšanu datus un aprēķināts aptuvens skaitlis, cik iedzīvotāju tagad dzīvo šajās valstīs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Small Soldiers''
 | oriģinālnos = ''Small Soldiers''
 |      attēls = Small soldiers movie poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[fantastika]], [[piedzīvojumu filma]]
 |    režisors = [[Džo Dante]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* Gevins Skots
* Ādams Rifkins
* Teds Eliots
* Terijs Rossio
 |     aktieri =
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Gregorijs Smits]]
* [[Džejs Mors]]
* [[Fils Hartmans]]
* [[Kevins Dans]]
* [[Deniss Līri]]
* [[Frenks Landžella]]
* [[Tomijs Lī Džonss]]
 |      mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
 | izplatītājs =
* ''[[DreamWorks Pictures]]'' (Ziemeļamerikā)
* ''[[Universal Pictures]]'' (starptautiski)
 |    izdošana = {{filmas datums|1998|7|10}}
 |      ilgums = 108 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="TN">{{tīmekļa atsauce |title=Small Soldiers (1998) |url=https://www.the-numbers.com/movie/Small-Soldiers#tab=summary |website=[[The Numbers]] |accessdate={{dat|2024|1|28||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|71,8 miljoni}}<ref name="TN"/>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Small Soldiers''''' ir 1998. gada ASV [[animācijas spēlfilma]], kuras režisors ir [[Džo Dante]]. Galvenās lomas tajā tēlo [[Kirstena Dansta]] un [[Gregorijs Smits]], balss lomas ieskaņojuši [[Frenks Landžella]] un [[Tomijs Lī Džonss]]. Filma ir par rotaļlietām, kas pēc kļūdaini uzstādīta militāra mikroprocesora uzsāka karu savā starpā un pusaudzi Alanu Abernatiju, kas mēģina rotaļlietas apturēt.

sentences: '''Starptautisko signālkarogu''' sistēma ir [[karogu signāli|karogu signālu]] sistēma, kurā atsevišķus alfabēta burtus attēlo ar karogiem no viena [[kuģis|kuģa]] otram. Tā ir daļa no [[Starptautiskie signālu kodi|Starptautisko signālu kodu]] (ICS) sistēmas.<ref name="international">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.anbg.gov.au/flags/signal-flags.html |title=International Marine Signal Flags |access-date={{dat|2015|06|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150810123601/http://www.anbg.gov.au/flags/signal-flags.html |archivedate={{dat|2015|08|10||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akimotoīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/C.05-05
|ķīm_formula=(Mg,Fe2+)SiO3
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
Pasaulē pašlaik eksistē virkne dažādu analogās televīzijas un video ieraksta signālu standartu.
Analogais video signāls sastāv no vairākiem komponentiem: virknes tehnisko parametru signālam, krāsu kodēšanas sistēmas un iespējams arī daudzkanālu skaņas pavadījumam.
== Analogā televīzija ==
=== Kadru frekvence ===
Pasaulē ir divas visvairāk lietotās kadru frekvences 25[[Hz]] un 30[[Hz]]. Kadru frekvences izvēli vēsturisku ir noteikusi elektriskā tīkla frekvence, kas Ziemeļamerikā ir 60Hz, bet Eiropā ir 50Hz. Tādēļ Ziemeļamerikā lieto 30 kadru/sekundē frekvenci ([[NTSC]]), bet Eiropā 25 ([[PAL]], [[SECAM]]), kas ir puse no tīkla frekvences.
=== Puskadri ===
Televīzijā lieto pārlecošo izvērsi lai mazinātu ekrāna mirgošanu. Kadrs tiek sadalīts divos puskadros (angļu - '''frames''', krievu - '''поля'''), vienā puzkadrā ietilpst nepāra rindas, otrā - pāra rindas.
=== Ekrāna proporcija ===
Analogajai virszemes TV ekrāna platuma:augstuma proporcija ir 4:3, kas atbilst [[šaurekrāna kino]], [[Augstas izšķirtspējas televīzija]]i lieto proporciju 16:9.
=== Krāsu sistēmas ===
Dominē trīs pamata standarti [[PAL]], [[NTSC]] un [[SECAM]] ar dažām iespējamām variācijām jeb apakšstandartiem, piemēram, PAL-M un ME-SECAM.

sentences:
s, [[riteņbraukšanas sports|riteņbraukšanas]] un [[skriešana]]s]]
'''Triatlons''' ir sporta [[sporta daudzcīņa|daudzcīņas]] sacensības, kurās dalībnieki vienu pēc otras veic dažāda garuma [[peldēšana]]s, [[riteņbraukšanas sports|riteņbraukšanas]] un [[skriešana]]s distances. Par triatlona sacensību uzvarētāju kļūst tas sportists, kas visātrāk pieveic distanci un uzrāda labāko kopējo laiku, ieskaitot pārejas (tranzīta zonas no angļu "transition") no vienas sporta disciplīnas uz nākamo.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Džovanni Paolo Kampana
|          vārds_orig = ''Giovanni Paolo Kampana''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1540
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = [[Redžo Emīlija]], (tagad [[Emīlija-Romanja]], {{ITA}})
|              m_gads = 1592
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 27
|             m_vieta = [[Roma]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
ražotas bērnu ziepes.]]
'''Ziepes''' ir [[anjons|anjonu]] [[virsmas aktīvas vielas]], kas kopā ar [[ūdens|ūdeni]] tiek izmantotas mazgāšanai, var būt cietā vai šķidrā veidā. Pēc ķīmiskā sastāva ziepes ir [[taukskābes|taukskābju]] [[nātrijs|nātrija]] vai [[kālijs|kālija]] sāļi, kas tiek iegūti, iedarbojoties uz [[eļļa|eļļām]] vai [[tauki]]em ar spēcīga [[sārms|sārma]] (visbiežāk ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīda]]) šķīdumu [[pārziepošana]]s procesā, otrs reakcijas produkts ir [[glicerīns]].<ref>IUPAC. "IUPAC Gold Book – soap" Compendium of Chemical Terminology, 2nd ed. (the "Gold Book"). Compiled by A. D. McNaught and A. Wilkinson. Blackwell Scientific Publications, Oxford (1997). XML on-line corrected version: created by M. Nic, J. Jirat, B. Kosata; updates compiled by A. Jenkins. {{ISBN|0-9678550-9-8}}. doi:10.1351/goldbook. Accessed 2010-08-09</ref> [[Pārziepošanās]] procesā [[tauki]] pirmie tiek izšķīdināti brīvajās taukskābēs, kuras savienojas ar sārmu, lai radītu neapstrādātas ziepes. [[Glicerīns]] ir atbrīvots un ir vai nu atstāts vai arī atdalīts kā noderīgs blakusprodukts.<ref>b Cavitch, Susan Miller. The Natural Soap Book. Storey Publishing, 1994 {{ISBN|0-88266-888-9}}.</ref>
Mūsdienās ziepes bieži tiek aizstātas ar citiem tīrīšanas līdzekļiem (detergentiem). Ziepes ir pamatsastāvdaļa taukainākajām [[ziede|ziedēm]], kas parasti ir [[kalcijs|kalcija]] ziepju vai [[litijs|litija]] ziepju un minerāleļļu [[emulsija]]s. Šīs ziedes ir plaši izmantotas. Daudzas citas metālisku vielu saturošas ziepes arī ir noderīgas, sevišķi tās, kurās ir [[alumīnijs]], [[nātrijs]] vai to savienojumi. Šādas ziepes ir arī lietotas eļļu [[viskozitāte]]s palielināšanai. Senos laikos [[smērvielas]] tika pagatavotas arī no [[kaļķis|kaļķa]] un [[olīveļļa]]s.<ref>Thorsten Bartels et al. "Lubricants and Lubrication" in Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, 2005, Weinheim. doi:10.1002/14356007.a15_423</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sadursme
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|187,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0113277/|title=Heat (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 170 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1995|12|15}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Forward Pass]]''
| operators = [[Dante Spinoti]]
| oriģinālnos = ''Heat''
| mūzika = [[Eliots Goldentāls]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Toms Saizmors]]
* [[Daiena Venora]]
* [[Eimija Brenemana]]
* [[Ešlija Džuda]]
* [[Mikelti Viljamsons]]
* [[Vess Studi]]
* [[Teds Levins]]
* [[Džons Voits]]
* [[Vels Kilmers]]
| scenārijs = Maikls Manns
| producents = * Maikls Manns
* [[Ārts Linsons]]
| režisors = [[Maikls Manns]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Heatposter.jpg
| imdb =
}}'''"Sadursme"''' ({{Val|en|Heat}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Maikls Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Roberts De Niro]], [[Toms Saizmors]], [[Daiena Venora]], [[Eimija Brenemana]], [[Ešlija Džuda]], [[Mikelti Viljamsons]], [[Vess Studi]], [[Teds Levins]], [[Džons Voits]] un [[Vels Kilmers]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Diglima struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H14O3
|molmasa=134,18
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=-64 °C
|viršanas temperatūra=162 °C
}}
'''Diglims''' (''bis''-2-metoksietilēteris, dietilēnglikola dimetilēteris, CH3−O−CH2CH2−O−CH2CH2−O−CH3) ir tipisks tri[[ēteri]]s (savienojums ar trim ētera grupām molekulā). Diglims ir bezkrāsains šķidrums ar ētera smaržu. Šķīst ūdenī un spirtā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cheval de Przewalski.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus ferus
| suga_lv =Savvaļas zirgs
| pasuga =Equus ferus przewalskii
| pasuga_lv =Prževaļska zirgs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo Prževaļska zirgs savvaļā
| kategorijas = zirgi
| binomial=Equus ferus przewalskii ([[Poliakov]], 1881)
}}

sentences: '''Ievilkts leņķis''' ir [[Riņķis|riņķa]] iekšienē veidots [[leņķis]] no divām [[Horda (matemātika)|hordām]], kuras krustojas uz [[riņķa līnija]]s.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika-pec-skola2030-paraugprogrammas/matematika-ii/planimetrija-ii-79330/ar-rinka-liniju-saistitie-lenki-un-nogriezni-79339/re-9dd2543b-783d-4e64-bd46-58beded147a3|title=Ievilkts leņķis. Pierādījums formulai — teorija. Matemātika (Skola2030), Matemātika II.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-02-02|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika/12-klase/geometrijas-atkartojums-3062/re-20f27dea-b67c-44d3-80ea-27b6649d46ab|title=Leņķi un nogriežņi riņķa līnijā — teorija. Matemātika, 12. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-02-02|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .lr
|background            = #CCF
|atklāts               = 1997
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Randy Bush
|sponsors              = Data Technology Solutions
|domātais-pielietojums = Ar [[Libērija|Libēriju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots Libērijā
|ierobežojumi          = Domēna reģistrētājam jāatrodas Libērijā un jāpamato domēna pielietošana
|struktūra             = Iespējams reģistrēt trešā līmeņa domēnus ar noteiktiem otrā līmeņa domēniem.
|dokumenti             = [http://psg.com/dns/lr/lr.txt Reģistrācijas forma]|
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://psg.com/dns/lr/ Domēna reģistrators]
|}}
'''.lr''' ir [[Libērija]]s [[Internets|Interneta]] [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).<br />Šo domēnu drīkst reģistrēt tās personas, kas atrodas Libērijā un kuras var pamaot domēna izmantošanu.
== Otrā līmeņa domēni ==

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Sofokls
|         vārds_orig = {{gree|Σοφοκλης}}
|             attēls = Sophocles pushkin.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = 497. vai 496. gadā p.m.ē.
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = netālu no [[Atēnas|Atēnām]]
|          m_dat_alt = 406. gadā p.m.ē.
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Atēnas]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dramaturgs
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = [[traģēdija]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Melnā driģene
|           attēls =Hyoscyamus_niger_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-073.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Hyoscyamus niger|Melnā driģene}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Solanaceae
|        dzimta_lv = Nakteņu dzimta
|             suga = H. niger
|          suga_lv = Melnā driģene
|         binomial = Hyoscyamus niger
}}

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āfrikā|Maurīcija]]
[[Kategorija:Āfrika]]

sentences: '''Alumīnija hidroksīdi''' ir amorfas vai kristāliskas vielas ar mainīgu sastāvu, kuras bieži apraksta ar formulu Al(OH)3. Amorfiem [[alumīnijs|alumīnija]] [[hidroksīdi]]em, Al2O3.xH2O, ko apzīmē par alumīnija hidrātiem jeb geliem, mainīgs ūdens saturs. Kristāliskie alumīnija hidroksīdi eksistē kā AlOOH un Al(OH)3 vairākās modifikācijās, kuru rašanos galvenokārt ietekmē [[temperatūra]], [[spiediens]], vides [[pH]], koncentrācija, laiks. Alumīnija hidroksīdi ir [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] ražošanas starpprodukts. Alumīnija hidroksīdu maisījums ir galvenais alumīnija rūdas (boksīta) komponents.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētās Annas baznīca
| native_name           = ''Šv. Onos bažnyčia''
| image                 = St. Anne's Church Exterior 3, Vilnius, Lithuania - Diliff.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Viļņa#Lietuva
| map_size              =
| latd  = 54 | latm  = 40 | lats  = 59 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 17 | longs = 36 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| consecration_year     =
| status                =
| architect             =
| architecture_style    = [[Gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1500
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
<mapframe text="Viļņas Annas katoļu baznīca" width=260 height=320 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q937290"
}
</mapframe>
'''Viļņas Svētās Annas baznīca''' ({{val|lt|Šv. Onos bažnyčia}}) ir [[Romas katoļu baznīca]] [[Viļņa]]s [[Senamestis|vecpilsētā]], [[Lietuva|Lietuvā]]. Viens no ievērojamākajiem pieminekļiem Viļņas vecpilsētā. Ēkas celtniecība tikusi pabeigta ap 1495.—1500. gadu, celta [[Gotika|gotikas]] stilā. Baznīcas fasāde palikusi gandrīz neskarta kopš uzcelšanas laika.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums  = ''California Republic''
|nosaukums_latv_val   = <small>Kalifornijas Republika</small>
|sugasvārds           = Kalifornijas Republika
|
|kontinents           = Ziemeļamerika
|reģions              = Amerika
|valsts               =
|laikmets             =
|statuss              = [[Starptautiski neatzītu valstu uzskaitījums|Neatzīta valsts]]
|statusa_teksts       =
|impērija             =
|valdības_veids       = [[Prezidentāla republika]]
|
|gads_sākums          = 1846
|gads_beigas          = 1846
|date_end             = 9. jūlijs
|event_start          =
|event1               =
|date_event1          =
|event2               =
|date_event2          =
|event3               =
|date_event3          =
|event4               =
|date_event4          =
|event_end            =
|image_flag           = First Bear Flag of California (1846).svg|thumb
|flag                 = Kalifornijas Republikas karogs
|flag_type            = Karogs
|image_coat           =
|symbol               =
|symbol_type          =
|image_map            = Alta California in Mexico (1824).svg
|image_map_caption    = Meksikas Alta Kalifornijas departaments, no kura nelielu teritoriju uz ziemeļiem no [[Sanfrancisko]] kontrolēja ''Lāču karoga nemiernieki''
|national_motto       =
|national_anthem      =
|galvaspilsēta        = [[Sonoma]]
|kopīgas_valodas      = [[spāņu valoda]], [[angļu valoda]], [[Amerikas pamatiedzīvotāju valodas]]
|reliģija             =
|nauda                =
|
|title_leader         = Prezidents
|leader1              = Viljams Īds
|year_leader1         = 1846
|leader2              =
|year_leader2         =
|leader3              =
|year_leader3         =
|leader4              =
|year_leader4         =
|title_deputy         =
|deputy1              =
|year_deputy1         =
|deputy2              =
|year_deputy2         =
|deputy3              =
|year_deputy3         =
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = [[Likumdošanas vara]]
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1           = 1846
|stat_pop1            = 15 000
|stat_year2           =
|stat_pop2            =
|stat_year3           =
|stat_pop3            =
|stat_year4           =
|stat_pop4            =
|stat_year5           =
|stat_platība5        =
|flag_p1              =[[File:Bandera de la República Central Mexicana.svg|25px]]
|p1                   = [[Meksikas Centrālistu republika]]
|flag_p2              = [[file:California Lone Star Flag 1836.svg|25px]]
|p2                   = [[Kalifornijas departaments]]
|flag_p3              =
|p3                   =
|flag_p4              =
|p4                   =
|flag_p5              =
|p5                   =
|flag_p6              =
|p6                   =
|s1                   = [[ASV]]
|flag_s1              = {{flaga|ASV}}
|s2                   = [[Kalifornija]]
|flag_s2              = [[File:Flag of California.svg|25px]]
|today                = Oficiālā mantiniece: [[ASV]]
}}

sentences:
provincē [[Ekvadora|Ekvadorā]]]]
'''Ajavaska''' ({{val-es|ayahuasca}}; {{val-qu|ayawaska}}) ir [[psihotropā viela|psihotrops]] dzēriens ([[dekokts]]), ko parasti izgatavo no [[koku liāna]]s (''Banisteriopsis caapi'') vīteņaugiem, sajaucot tos ar dažāda veida sugu augiem, kas satur paaugstinātu [[dimetiltriptamīns|dimetiltriptamīna]] (DMT) daudzumu. Dzērienu reliģiskiem nolūkiem izmanto vairākas [[Amazone]]s lietus mežu iezemiešu ciltis. Tas tiek lietots kā reliģisks [[sakraments]] un ir viena no pasaulē visvairāk [[šamanisms|šamanismā]] izmantotajām psihotropajām substancēm.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|rinda_lv=Neļķu rinda|binomial=Polygonum oxyspermum|suga_lv=Asaugļu sūrene|suga=Polygonum oxyspermum|ģints_lv=Sūrenes|ģints=Polygonum|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|dzimta=Polygonaceae|rinda=Caryophyllales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|attēls=Polygonum oxyspermum cayeux-sur-mer 80 17092006 1.JPG|autors=C.A.Mey. et Bunge ex Ledeb.}}'''Asaugļu sūrene''' ({{val|la|Polygonum oxyspermum}}) ir augu suga [[Sūreņu dzimta|sūreņu dzimtā]]. Tā sporādiski ir sastopama [[Baltijas jūra]]s piekrastes valstīs — mitros un akmeņainos smiltājos jūras krastā. [[Latvija|Latvijā]] šī ir uzskatāma par ļoti retu, iespējams, izzudušu sugu. Kādreizējais atradņu apvidus, kur sugu visticamāk varētu atrast atkārtoti, ir jūras piekraste starp [[Tūja (Liepupes pagasts)|Tūju]] un [[Ainaži]]em. Latvijai ģeogrāfiski tuvākās pastāvīgo atradņu vietas mūsdienās ir [[Zviedrija]] un [[Igaunijas salas]] Baltijas jūrā.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Klapje de Kolongs
|          vārds_orig = ''Jean Alexander Heinrich Clapier de Colongue''
|              attēls = Johans Klapjē de Kolongs.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = {{Dat VS|{{dat|1839|3|2}}|22. februārī}}
| dz_gads = 1839
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Daugavpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = {{Dat VS|{{dat|1901|5|26}}|13. maijā}}
| m_gads = 1901
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 26
| m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta = [[Krievijas Impērija]]
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Klapje de Kolongs''' pilnā vārdā '''Žans Aleksandrs Heinrihs Klapje de Kolongs''' ({{val|de|Jean Alexander Heinrich Clapier de Colongue}}; {{val|ru|Иван Петрович де-Колонг}}; 1839—1901) bija [[Daugavpils|Daugavpilī]] dzimis [[Krievijas Impērija]]s kara flotes virsnieks un izgudrotājs. Krievijas Impērijas Galvenās hidrogrāfiskās pārvaldes vadītājs. [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s korespondētājloceklis, [[Lomonosovs|Lomonosova]] prēmijas laureāts (1882).

sentences:
[[File:Specimen Vitellaria paradoxa.jpg|thumb|Herbārija lapa ''Vitellaria paradoxa''.]]
'''Herbārijs''' ({{val|la|herbarium}}; no ''herba'' — 'augs') ir īpaši ievāktu,  žāvētu un dokumentētu [[augs|augu]] kolekcija. Parasti augus žāvējot sapresē un pēc izžāvēšanas piestiprina blīvām [[papīrs|papīra]] lapām. Bet ir arī kolekcijas, kur augi glabājas aploksnēs un ir brīvi aplūkojami. Atkarībā no auga veida un izmēra uz herbārija lapas var izvietot veselu īpatni vai to grupu, vai arī lielāka auga (piemēram, [[Koks|koka]]) raksturīgākās daļas. Katrai herbārija lapai jeb eksemplāram ir jābūt pievienotai etiķetei ar auga nosaukumu, ievākšanas vietu, laiku, īsu [[Biotops|biotopa]] aprakstu un autora vārdu. Par '''herbāriju''' sauc arī institūcijas vai to nodaļas, kur herbārijs glabājas un notiek pētnieciskais darbs [[Botānika|botānikā]], piemēram, Viktorijas Nacionālais herbārijs ([[Austrālija|Austrālijā]]), LU Muzeja herbārijs.<ref>[https://www.lu.lv/par-mums/struktura/lu-muzejs/ LU: Latvijas Universitātes Muzejs]</ref>

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Krona slimība''' ({{val|la|morbus Leśniowski-Crohn}}) ir [[iekaisīgu zarnu slimība|iekaisīgu zarnu slimību]] grupā ietilpstoša slimība, kas var ietekmēt jebkuru [[gremošanas orgānu sistēma]]s daļu no [[mute]]s līdz [[Anālā atvere|anālajai atverei]].<ref name=NIDDK2013/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Šuba''' var būt:

sentences: '''Slobodas Ukraina''' bija vēsturisks teritoriāli administratīvs reģions mūsdienu [[Ukraina]]s un [[Krievijas Federācija]]s teritorijās. Nosaukums veidojies no šajā reģionā 17. gadsimta sākumā izveidotajām [[sloboda|slobodām]], un tika izmantots līdz 19. gadsimta sākumam.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Kāda laimīga dzīve"
| attēls           = KadaLaimīgaDzīveABīlenšteins.jpg
| att_izm          =
| image_caption    = Grāmatas latviskā tulkojuma (''Rīgas multimediju centrs'' izdevums, 1995. gads)
| author           = [[Augusts Bīlenšteins]]
| title_orig       = ''Ein glückliches Leben''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{vieta|Latvija}}
| language         = [[vācu valoda|vācu]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        = ''Jonk& Polevski''
| pub_date         = 1904. gads
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Kāda laimīga dzīve"''' ({{val-de|Ein glückliches Leben}}) ir vācbaltiešu mācītāja, etnogrāfa, novadpētnieka un sabiedriskā darbinieka [[Augusts Bīlenšteins|Augusta Bīlenšteina]] [[autobiogrāfija]]. Pirmo reizi izdota 1904. gadā izdevniecībā ''Jonk& Polevski'' vācu valodā. Grāmatu latviešu valodā 1995. gadā tulkojusi Lūcija Kazeniece.

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = "Jauns Mēness"
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = Stefanija Meiere
|  orig nosaukums = New Moon
|          valsts = ASV
|          valoda = Angļu
|          serija = "Krēsla"
|           zanrs = Fantastika, romantika
|        izdevejs = Little, Brown (oriģinālvalodā)
Apgāds Zvaigzne(latviski)
|          izdota =
|       tulkotajs =
|         formats = Cietie un mīkstie vāki
|             lpp = (ASV cietie vāki)
(ASV mīkstie vāki)
(latviski)
|            pec  = [[Aptumsums (grāmata)|Aptumsums]]
|           pirms = [[Krēsla (grāmata)|Krēsla]]
}}
'''Jauns mēness''' ir otrā grāmata [[Stefanija Meiere|Stefanijas Meieres]] [[Krēsla (grāmatu sērija)|"Krēslas" sērijā]], kurā ir stāsts par septiņpadsmitgadīgo Izabellu Svonu un [[vampīrs|vampīru]] Edvardu Kalenu. Grāmata iznāca [[2006. gads|2006]]. gadā.

sentences: '''Rodanīdi''' jeb '''tiocianāti''' (SCN−) ir savienojumi, kas satur [SCN]<sup>−</sup> anjonu. Tie uzskatāmi par nestabilās [[rodānūdeņražskābe]]s jeb tiociānskābes [[sāļi]]em. Pazīstamākie šāda veida savienojumi ir [[kālija rodanīds|kālija]] un [[amonija rodanīds|amonija rodanīdi]]. Tie reaģē ar [[dzelzs]] trīsvērtīgajiem sāļiem, veidojot sarkanu kompleksu. Šo reakciju lieto analītiskajā ķīmijā un audumu krāsošanai (vismaz agrāk).

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Ernsta Glika Alūksnes Valsts ģimnāzija
| logo =
| logo_size = 100px
| seal_image =
| image =
| image size =
| caption =
| location = Glika iela 10, [[Alūksne]], {{LAT}}
| fundingtype =
| type =
| map_type = Latvija
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 57
| latm = 25
| lats = 24
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 2
| longs = 20
| longEW = E
| established = 1951 (1910)
| headmaster = Daina Dubre-Dobre
| staff =
| teaching_staff =
| employees =
| schooltype = valsts ģimnāzija
| grades =
| years =
| students = 260 (2022)
| language = latviešu
| revenue =
| homepage = {{url|http://www.aluksne.edu.lv/}}
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Ernsta Glika Alūksnes Valsts ģimnāzija
|      numurs = 2689
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = Jumping Humpback whale.jpg
|    att_nosaukums =[[Kuprvalis]] (''Megaptera novaeangliae'')
|         attēls2=Bison bonasus (Linnaeus 1758).jpg
|   att2_nosaukums=[[Sumbrs]] (''Bison bonasus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Cetartiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|    apakškārta=Cetruminantia
|  apakškārta_lv=Vaļi un atgremotāji
|         binomial = Cetruminantia
|      kategorijas = nē
| iedalījums=
* [[Vaļi un nīlzirgi|Vaļu un nīlzirgu apakškārta]] (''Whippomorpha'')
* [[Atgremotāji|Atgremotāju apakškārta]] (''Ruminantia'')
}}
'''Vaļi un atgremotāji''' (''Cetruminantia'') ir [[pārnadži|pārnadžu kārtas]] (''Artiodactyla'') klada, kas apvieno divas apakškārtas: [[Vaļi un nīlzirgi|vaļu un nīlzirgu apakškārtu]] (''Whippomorpha'') un [[atgremotāji|atgremotāju apakškārtu]] (''Ruminantiamorpha'').<ref>[http://www.biomedcentral.com/1471-2148/6/93 A higher-level MRP supertree of placental mammals]</ref> Tā kā [[ģenētika|ģenētiskos]] pētījumos atklājās, ka [[vaļi]] ir pārnadžu kārtas [[dzīvnieki]], [[2009. gads|2009]]. gadā tika izveidota jauna sistemātika.<ref>[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2740860/ Relationships of Cetacea (Artiodactyla) Among Mammals: Increased Taxon Sampling Alters Interpretations of Key Fossils and Character Evolution]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Rāns''' var būt:
* [[Helmuts Rāns]] (''Helmut Rahn''; 1929—2003) ― vācu futbolists;
* [[Oto Rāns]] (''Otto Rahn''; 1904―1939) — vāciešu rakstnieks un arheologs.

sentences: '''Penicilīni''' ({{val|la|penicillus}} — 'ota'; no ''Penicillium'' ģints [[pelējums|pelējuma]] sēnītēm ar otveida formu) ir [[antibiotikas]], ko iegūst no pelējumsēnēm vai sintezē mākslīgi. Penicilīni ir sarežģīti [[heterocikliskie savienojumi]], kuru pamatā ir bicikliska [[sērs|sēru]] un [[slāpeklis|slāpekli]] saturoša struktūra, kas satur [[tiazolidīns|tiazolidīna]] ciklu. Ķīmiski tie ir 6-aminopenicilānskābes atvasinājumi un pieder pie [[bēta-laktāmu antibiotikas|bēta-laktāmu grupas antibiotikām]] (bēta-[[laktāmi|laktāma]] struktūra penicilīna [[molekula|molekulā]] ir slāpekli saturošais kvadrātveida gredzens ar [[ketogrupa|ketogrupu]]). Pirmais iegūtais penicilīns ir [[benzilpenicilīns]] jeb G penicilīns, ko bieži sauc vienkārši par penicilīnu. Penicilīni ir diezgan nestabili savienojumi, kuri, it īpaši [[šķīdums|šķīdumu]] veidā, ātri sašķeļas [[skābes|skābju]], [[sārmi|sārmu]], [[smagie metāli|smago metālu]] [[sāļi|sāļu]], [[etilspirts|etilspirta]], kā arī [[temperatūra]]s un [[Saule]]s [[gaisma]]s iedarbībā. Tā kā penicilīni ir organiskas skābes, tie var veidot sāļus ar organiskām vai neorganiskām [[bāze (ķīmija)|bāzēm]]. Ūdenī mazšķīstošajiem penicilīna sāļiem piemīt ilgstošāka iedarbība.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A350 XWB''
|attēls               = A350 First Flight - Low pass 02.jpg
|paraksts             = ''A350'' pirmais lidojums 2013. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|2013|6|14|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|2015|1|15|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = Kopš 2010. gada
|skaits               = 235 (2019. gada Janvārī)
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
|priekštecis          = ''[[Airbus A330]]''{{br}}''[[Airbus A340]]''
|pēctecis             =
}}
'''''Airbus A350 XWB''''' ir pasažieru divu dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna|reaktīvo lidmašīnu]] saime. To kopš 2010. gada ražo ''[[Airbus]]''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sertralīna struktūrformula un molekulas modelis
|      ķīmiskā formula = C17H17Cl2N
|              molmasa = 306,229
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
[[meteorīts|meteorīta]] [[ALH84001]] atrasti mikroskopiski veidojumi, kuri varētu būt radušies no dzīviem organismiem]]
'''Astrobioloģija''' ir starpdisciplīnu zinātne, kas pēta [[dzīvība]]s rašanos, [[evolūcija|evolūciju]], izplatību un nākotni [[Visums|Visumā]]. Tā meklē dzīvojamu vidi [[Saules sistēma|Saules sistēmā]] un uz [[citplanēta|citplanētām]]. Astrobioloģija pēta veidus, kā varētu atklāt [[ārpuszemes dzīvība|dzīvību ārpus Zemes]], ja tā tagad vai pagātnē eksistējusi.

sentences: '''Sagaidāmā vērtība''' (arī '''matemātiskā cerība''') [[Varbūtību teorija|varbūtību teorijā]] ir [[Svērtais vidējais|svērta vidējā vērtība]]. Ja katra [[Gadījuma lielums|gadījuma lieluma]] [[varbūtība]] notikt ir vienāda, sagaidāmā vērtība neatšķiras no [[Aritmētiskais vidējais|vidējā aritmētiskā]]. Tā kā sagaidāmā vērtība ir netiešs lielums(aprēķināts nevis izmērīts), tad bieži vien tieši šo vērtību nav iespējams iegūt (piemēram, vidējais cilvēks neeksistē). Ja gadījuma skaits ir galīgs, tad to aprēķina ar [[Summa|summu]], bet bezgalīgā gadījumā (piemēram, [[Reāls skaitlis|reālu skaitļu]] [[Intervāls (matemātika)|intervālā]]) izmanto [[Integrālis|integrāli]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=podnieks.id.lv/slides/mining/varbut1.pdf#page=12|title=Varbūtības un informācija (1.daļa)|last=Podnieks|first=Kārlis|access-date=10.10.2023}}</ref>

sentences:
{{VietasKarte
 |Atlantijas okeāns
 |label= Argentīnas lielieplaka
 |position=right
 |width=250
  |latNS = S|latd = 40|latm = 00|lats = 00
  |longEW = W|longd = 43|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Argentīnas lielieplaka Atlantijas okeāna kartē
 |relief = jā
}}
'''Argentīnas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidrietumos. Izvietojusies starp [[Dienvidamerika]]s kontinenta nogāzi zietumos, [[Riugrandi augstiene|Riugrandi augstieni]] ziemeļos, [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]] austrumos un [[Folklenda plato]] dienvidos.<ref>{{PZT|56}}</ref> Vidējais dziļums ap 5000 metru, maksimālais — 6212 metru [[Argentīnas abisālais līdzenums|Argentīnas abisālajā līdzenumā]] pie Folklenda plato pamatnes. Raksturīga zema ūdens temperatūra. Gultnē globigerīnu dūņas un sarkanais māls.

sentences:
, [[Irāna|Irānā]]]]
'''Hidžābs''' ({{val|ar|حجاب}}, {{izrunā|ħi.d͡ʒaːb}} — ‘priekškars’, ‘aizsegs’) ir aizsedzošs galvas un ķermeņa [[apģērbs]], kuru [[musulmaņi|musulmaņu]] sievietes valkā esot sabiedrībā un atrodoties svešu vīriešu klātbūtnē. Būtībā hidžābs ir [[lakats]], kas nosedz [[mati|matus]], apvijot galvu un kaklu, kā arī pārējo ķermeni, atstājot [[seja|seju]] redzamu. Atsevišķos gadījumos par hidžābu sauc arī tādu apģērbu, kas arī aizsedz seju, bet precīzāk šādu apģērbu sauc par [[nikābs|nikābu]]. Hidžābs ir noteikta garderobes daļa islāmticīgajām sievietēm.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| tauta = Moldāvi
| attēls =
| skaits = 3,35 miljoni
| vieta = {{ubl
 | {{MDA}} (2,82 miljoni)
 | {{UKR}} (0,26 miljoni)
 | {{RUS}} (0,16 miljoni)
 }}
| valoda = [[rumāņu valoda]],<br />[[krievu valoda]], [[ukraiņu valoda]]
| reliģija = [[kristietība]] ([[pareizticība]])
| grupas =
| radi = [[rumāņi]]
}}

sentences: '''Faktoru modelis''' ir ekonomiskais [[modelis]], kurš balstīts uz statistisko [[faktoru analīze|faktoru analīzi]]<ref>Handbook of Economic Forecasting, Volume 1, Editors: Elliot G., Granger W.J.C., Timmermann A., North-holland, Amsterdam, 2006.</ref>. Faktoru modeļu galvenā ideja ir faktoru analīzes pielietošana ekonomisko sakarību pētīšanā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nika Polmanis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1823
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Vaide]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1903
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Novgorodas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = lībiešu kultūras darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bilskas pagasts
| karte             = Bilskas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Bilska
| platība           = 161,1
| iedzīvotāji       = 1217<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/Iedzivotaju%20re%C4%A3istrs/07022017/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās uz 01.01.2017.]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2017
| blīvums           = {{#expr: 1217 / 161.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Alt-Bilskenshof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Билькенская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{ExamplesSidebar|35%|Šajos piemēros aliterācijas līdzskaņi ir atzīmēti '''treknrakstā'''.
# '''M'''elnā '''m'''ežā '''M'''airis '''m'''ācījās '''m'''eklēt '''m'''ētras.
# '''V'''ienpadsmit '''v'''ērši '''v'''ēro '''v'''ienu '''v'''istu.
# '''P'''retējā ceļa '''p'''usē '''p'''ārvietojas '''p'''iecpadsmit '''p'''usaudži.
# '''S'''ievietes nelielais '''s'''uns '''s'''āka '''s'''kriet pakaļ mašīnai.
}}
'''Aliterācija''' (no {{val|la|litera}} — 'alfabēta burti') ir vienāds, saskanīgs vai mērķtiecīgs noteiktu [[Līdzskanis|līdzskaņu]] atkārtojums.<ref name="uzdevumi">[http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/11-klase/publiska-runa-7950/re-c0b2b9ab-8fc3-4fab-b4d1-2d5b87534928 Publiskās runas valoda, uzdevumi.lv]</ref><ref>M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 177. lpp.</ref> Līdzīga aliterācijai ir [[asonanse]], kad atkārtojas [[patskaņi]].<ref name="uzdevumi"/> Nereti šos abus [[stilistika]]s elementus lieto kopā, kā arī tos bieži izmanto [[Latviešu tautasdziesmas|latviešu tautasdziesmās]].<ref>[http://skribents007.1s.lv/101-literaro-darbu-ari-dzejas-analize-viss-tas-ko-drikstam-gaidit-no-latvju-musdienu-dzejas-bet-reti-sagaidam/ Dzejas izteiksmes veidi]</ref><ref name="uzdevumi"/> Mūsdienās aliterāciju bieži izmanto [[Dziesma|dziesmu]] vārdos, [[Laikraksts|laikrakstu]] virsrakstos, [[televīzija]]s [[priekšnesums|šovos]] un citur.<ref>Koards, Roberts L. ''Wide-Ranging Alliteration'' ''Peabody Journal of Education'', Vol. 37, No. 1. (1959. gada jūlijs) lpp. 30–32.</ref>

sentences:
; 2) [[humīnskābes]]; 3) [[humīns]]]]
 transformācijas [[evolūcija]] – humusvielu veidošanās]]
'''Humusvielas''' ir bioloģiski noturīgas, lielmolekulāras, heterogēnas uzbūves dabiskas izcelsmes [[Organiskā viela|organiskas vielas]] ar plašu krāsu spektru (no dzeltenas līdz melnai).<ref>Stevenson F. J. (1982) Humus Chemistry – Genesis, Composition, Reactions. N.Y.: John
Wiley and Sons.</ref> Humusvielas ir atrodamas [[Ūdens|ūdeņos]], to nogulumos, [[Augsne|augsnē]]. Tās veido nozīmīgu daļu fosilo organisko nogulumu ([[akmeņogles|ogles]], [[lignīts]], [[kūdra]]). Humusvielu vecums atkarībā no to atrašanās vietas var būt ļoti dažāds. Humusvielas, kas atrodas [[Ūdens|ūdeņos]] vai [[Atkritumi|atkritumos]], ir dažus gadus vai tikai dažus mēnešus vecas, bet tās, kas atrodas [[jūra]]s ūdeņos, ir vairākus simtus gadu senas. [[Molekula|Molekulu]] izmērs var svārstīties no 400 līdz pat 1 000 000 [[Ogleklis|oglekļa]] vienībām – [[daltoni]]em. Humusvielām piemīt izteikta spēja veidot kompleksus ar [[metāli]]em, spēja šķīdināt [[Hidrofobs|hidrofobas]] organiskas vielas, kā arī samazināt šķīdumu [[Virsmas spraigums|virsmas spraigumu]]. Tāpēc humusvielas var būtiski ietekmēt vides īpašības, arī bioloģisko procesu norisi tajā.<ref>Hessen D.O., Tranvik L. (1998) Aquatic humic substances: Ecology and Biogeochemistry.
Ecological Series 133. Heidelberg, 346 pp.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sauripterus22DB.jpg
| att_nosaukums = Rizodontveidīgā ''[[ Sauripterus taylori]]''.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Rhipidistia
|      klase_lv = Ripidistijas
|         kārta = Rhizodontiformes
|      kārta_lv = Rizodontveidīgās
|      binomial = Rhizodontiformes
Andrews & Westoll, 1970
|    iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Aztecia}} Johanson & Ahlberg, 2001
* † {{TaksoSaite|Barameda}} Long, 1989
* † {{TaksoSaite|Gooloogongia}} Johanson & Ahlberg, 1998
* † {{TaksoSaite|Hongyu}}? Zhu ''et al.'', 2017
* † {{TaksoSaite|Letognathus}} Brazeau, 2005
* † {{TaksoSaite|Propycnotenion}} Vorobyeva & Obrucheva, 1977
* † {{TaksoSaite|Pycnoctenion}} Vorobeva, 1977
* † {{TaksoSaite|Rhizodus}} Owen, 1840
* † {{TaksoSaite|Rossichthys}} Johanson ''et al.'', 2020
* † {{TaksoSaite|Sauripterus}} Hall, 1843
* † {{TaksoSaite|Strepsodus}} Binney, 1841
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
}}
'''Rizodontveidīgās''' (''Rhizodontiformes'') ir viena no [[Ripidistijas|ripidistiju klases]] (''Rhipidistia'') kārtām. Kārtu izdalīja 1970. gadā britu paleontoloģe [[Šērlija Mahala Endrūsa]] un ģeologs [[Tomass Stenlijs Vestolls]]. Kārtā ir tikai viena dzimta ''Rhizodontidae'' Traquair, 1881 Šīs kārtas aizvēsturiskie pārstāvji dzīvoja [[paleozojs|paleozoja ērā]], sākot ar [[Vidusdevons|vidusdevonu]], un izmira [[viduskarbons|viduskarbonā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Oktanitrokubāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C8N8O16
|molmasa=464,13
|blīvums=1979
|kušanas temperatūra=sadalās?
|viršanas temperatūra=sadalās?
}}
'''Oktanitrokubāns''' (C8(NO2)8, ONC) ir ļoti spēcīga [[sprāgstviela]], kas ir 2,7 reizes jaudīgāka nekā [[trinitrotoluols]]. Pēc dažiem avotiem, tā ir spēcīgākā līdz šim sintezētā sprāgstviela.<ref> В. Благутина. Взрывчатка столетия. Žurn. Химия и жизнь, 2001, № 11, 80.—81. lpp. {{ru ikona}}</ref> Oktanitrokubāna molekulas pamatā ir [[kubāns|kubāna]] struktūra (8 [[ogleklis|oglekļa]] atomi, kas savienoti [[kubs|kuba]] veidā), kuras visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupām]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mandžūru kandidāts
| operators =
| attēls = The Manchurian Candidate poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[neo-noir]]'', psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Džonatans Demijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Denzels Vašingtons]]
* [[Merila Strīpa]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Džons Voits]]
* [[Kimberlija Elisa]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Teds Levains]]
* [[Bruno Gancs]]
* [[Saimons Makbērnijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Manchurian Candidate''
| studija = ''Scott Rudin Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|7|30}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|96,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3412100609/|title=The Manchurian Candidate |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mandžūru kandidāts"''' ({{Val|en|The Manchurian Candidate}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Džonatans Demijs]]. Filma balstīta uz [[Ričards Kondons|Ričarda Kondona]] tāda paša nosaukuma 1959. gada romānu un ir otrā šī romāna adaptācija pēc [[Džons Frankenheimers|Džona Frankenheimera]] [[Mandžūru kandidāts (1962. gada filma)|1962. gada filmas]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Merila Strīpa]], [[Līvs Šreibers]], [[Džons Voits]], [[Kimberlijs Elisa]], [[Džefrijs Raits]], [[Teds Levains]], [[Bruno Gancs]] un [[Saimons Makbērnijs]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Lensteras ēka
| native_name         = ''Leinster House/Teach Laighean''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Īrija#Eiropa
| status              =
| image               = Leinsterhouse.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| latd  = 53.34055 | latNS  = N
| longd = 6.254021 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.oireachtas.ie/en/visit-and-learn/history-and-buildings/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[File:Dolly face closeup.jpg|thumb|220px|Dollija]]
'''Dollija''' ({{dat|1996|7|5|N}} — {{dat|2003|2|14|N}}) bija [[aita]], pasaulē pirmais [[klonēšana|klonētais]] [[zīdītājs]]. Viņu no pieauguša dzīvnieka [[somatiskās šūnas|somatiskajām]] [[šūna|šūnām]]<ref>{{publikācijas atsauce|author=McLaren A |title=Cloning: pathways to a pluripotent future |journal=Science |volume=288 |issue=5472 |pages=1775–80 |year=2000 |pmid=10877698 |doi=10.1126/science.288.5472.1775}}</ref><ref name=Wilmut>{{publikācijas atsauce|author=Wilmut I, Schnieke AE, McWhir J, Kind AJ, Campbell KH |title=Viable offspring derived from fetal and adult mammalian cells |journal=Nature |volume=385 |issue=6619 |pages=810–3 |year=1997 |pmid=9039911 | doi=10.1038/385810a0 |bibcode=1997Natur.385..810W}}</ref> klonēja britu zoologi Jana Vilmuta un Kīta Kempbela vadībā Roslina institūtā (''The Roslin Institute'') [[Skotija|Skotijā]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada jūlijā,}}
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Aviometeoroloģija''' ir lietišķa zinātnes nozare, kura pēta meteoroloģisko elementu ietekmi uz [[lidmašīna|lidmašīnu]] un [[helikopters|helikopteru]] lidojuma drošību, regularitāti un ekonomisko efektivitāti, kā arī izstrādā teorētisko pamatojumu un praktiskos paņēmienus, lai to visu nodrošinātu. Aviometeoroloģija sākas jau ar jaunceļamās [[lidosta]]s atrašanās vietas izvēli, lidmašīnas pacelšanās un nolaišanās joslu garuma noteikšanu utt. Aviometeoroloģija pēta plašu jautājumu kompleksu par gaisa apvalka stāvokli, no kā ir atkarīgs ikviens lidojums. Liela uzmanība tiek pievērsta arī tīri lietišķiem jautājumiem, tādiem kā lidojumu saraksta sastādīšana, kuru veidojot optimāli jāņem vērā laikapstākļu stāvoklis, vai arī tās meteoinformācijas saturam un formai, kas tiek pārraidīta lidmašīnai, kurai jānosēžas, jo ziņām par piezemes gaisa slāni ir būtiska nozīme, lai lidmašīna sekmīgi piezemētos.

sentences:
, sengrieķu matemātiķis, 3. gadsimtā p.m.ē. ([[Rafaēls|Rafaēla]] glezna)]]
'''Matemātika''' ({{val-el2|mathēmatikē}} — ‘mācība’, ‘zinība’) ir [[zinātne]] par reālās pasaules skaitliskajām attiecībām un telpiskajām formām.<ref>{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=Matem%C4%81tika | title= Matemātika | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2010-08-19 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20110722164752/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=Matem%C4%81tika | archivedate= 2011-07-22 }}</ref> <!--Tās pamatjēdzieni ir [[skaitlis]] un [[lielums]].--> Cilvēkus, kuru mērķis ir izprast un veicināt tālāku matemātikas attīstību, sauc par [[matemātiķis|matemātiķiem]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Ivans Strods
| vārds_orig =
| attēls = Jānis (Ivans) Strods.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1894
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 10
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vitebskas guberņa|Ludzas apriņķis|Ludza|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 02
| m_diena = 04
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks = 1914—1927
|          valsts = {{plainlist|
* {{flag|Krievijas Impērija}}
* {{flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas SFPR|KSFPR]]
* {{USSR}}
}}
|       struktūra = [[Krievijas Impērijas armija]]
[[Sarkanā armija]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = {{plainlist|
* [[Pirmais pasaules karš]]
* [[Krievijas pilsoņu karš]]
}}
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Svētā Jura krusts]] (4)
[[Sarkanā Karoga ordenis]] (3)
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints=Eleocharis|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Eleocharis multicaulis Ponikło wielołodygowe 2010-05-15 02.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Eleocharis multicaulis|autors=(Sm.) Desv.|suga_lv=Daudzstublāju pameldrs|suga=Eleocharis multicaulis|ģints_lv=Pameldri|sinonīmi=}}'''Daudzstublāju pameldrs''' ({{val|la|Eleocharis multicaulis}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], kā arī [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] šī suga ir sastopama ļoti reti, tikai Piejūras zemienes ziemeļu rietumu daļā, smilšainās ezeru [[Paliene|palienēs]], periodiski applūstošās vietās. Valstī zināmās atradnes ir noturīgas un atrodas nomaļās vietās, kur populācijas saimnieciskā darbība neapdraud.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Simons Grūnavs
|          vārds_orig = Simon Grunau
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap [[1470]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Tolkemita]],  [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa valsts]]<br />(tagad [[Tolkmicko]], {{POL}})
|           m_dat_alt = [[1530]]. vai [[1537]]. gadā
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[prūši|prūsis]]{{nepieciešama atsauce}}
|             dzimums = V
|        nodarbošanās = hronists
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Kreisais Krasts]]
[[Kategorija:Latviešu mūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]
[[Kategorija:Repa_albumi]]
[[Kategorija:Hiphopa albumi]]

sentences: '''Salaspils viduslaiku pils'''  ({{val-la|castrum Holme}}, {{val-de|Ordensburg Kirchholm}}) bija [[Daugavas līvi|Daugavas līvu]], vēlāk [[Rīgas arhibīskapija]]s un [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] nocietinājums uz senā [[Daugava]]s tirdzniecības ceļa.

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu|Salaspils (nozīmju atdalīšana)|Salaspils}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Salaspils
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = {{Photomontage
|photo1a = Salaspils_1._vidusskolas_4._korpuss.jpg{{!}}
|photo2a = Salaspils_Dievmātes_-_Rožukroņa_Karalienes_Romas_katoļu_baznīca.jpg{{!}}
|photo2b = Daudzdzīvokļu_mājas_Salaspilī_-_ogre11_-_Panoramio.jpg{{!}}
|photo3a = Kircholm_pomnik.jpg{{!}}
|photo3b = Salaspils_stacija.jpg
|color = white
|color_border = white
|position = center
|spacing = 2
|size = 266
|foot_montage =
}}
| imagesize =
| image_caption =
| image_shield = Salaspils COA.svg
| shield_link = Salaspils ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 51
| lats = 31
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 20
| longs = 59
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = {{flagicon image|Flag_of_Salaspils_Municipality.jpg}} [[Salaspils novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1993. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Kirchholm}}
| area_total_km2 = 12
| population_footnotes =
| population_total = 17 794
| population_as_of = 2023
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2121, LV-2169
| area_code =
| website = {{URL|www.salaspils.lv}}
| footnotes =
| image_flag =
| flag_link = Salaspils karogs
| population =
}}

sentences:
Arkādijas dārzā]]
'''Arkādijas parks''' ir viens no tipiskākajiem ainavu parkiem [[Rīga|Rīgā]], [[Torņakalns|Torņakalnā]]. Tā platība ir 6,92 ha.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Paracetamola struktūrformula

Paracetamola molekulas modelis: melnā krāsā iekrāsoti [[ogleklis|oglekļa]],
baltā - [[ūdeņradis|ūdeņraža]], zilā - [[slāpeklis|slāpekļa]], sarkanā - [[skābeklis|skābekļa]] atomi
|       citi nosaukumi = acetaminofēns,
''N''-(4-hidroksifenil)acetamīds
|           CAS numurs = 103-90-2
|      ķīmiskā formula = C8H9NO2
|              molmasa = 151,169
|              blīvums = 1263
|  kušanas temperatūra = 442 K (169 °C)
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada jūlijā,}}
'''Standartatmosfēra''' — vertikālais temperatūru, [[atmosfēras spiediens|spiediena]] un gaisa blīvuma sadalījums [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfērā]], kurš atbilst tās ilggadējiem vidējiem rādītājiem.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{Noformējums}}
{{enciklopēdisks stils}}
{{slikti iztulkots}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Joensū
 | official_name            = ''Joensuu''
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            = joensuun kaupungintalo.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Joensuu.lippu.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Joensuu.vaakuna.svg
|image_map              = Joensuu.sijainti.suomi.2009.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              =
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              = Joensū atrašanās vieta [[Somija|Somijā]]
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{flag|Somija}}
 | subdivision_type1        = [[Somijas administratīvais iedalījums|Reģions]]
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļkarēlija]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = {{dat|1848}}
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2751.07
 | area_land_km2            = 2381.76
 | area_water_km2           = 369.31
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = {{dat|2015|6|30|SK|bez}}
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 74941
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 |coordinates_display    =
 |coordinates_type       =
 | latd = 60 | latm = 17 | lats = 40 | latNS = N
 | longd = 25 | longm = 2 | longs = 25 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = [http://www.jns.fi/ www.jns.fi]
 | footnotes                =
}}
'''Joensū''' ({{val|fi|Joensuu}} — 'upes mute') ir [[Somija]]s pilsēta un pašvaldība [[Ziemeļkarēlija|Ziemeļkarēlijā]]. Dibināta 1848. gadā. Joensū iedzīvotāju skaits ir {{sk|74941}} (2015. gada 30. jūnijā). Pašvaldība robežojas ar [[Krievija|Krieviju]].

sentences:
{{Citas nozīmes|ciklisko [[ēteri]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahidrofurāna struktūrformula un  molekulas modelis

Pudele ar tetrahidrofurānu
|ķīmiskā formula=C4H8O
|CAS numurs=109-99-9
|molmasa=72,11
|blīvums=886
|kušanas temperatūra=164,75 K (-108,4 °C)
|viršanas temperatūra=339,15 K (66 °C)
}}
'''Tetrahidrofurāns''' (THF, C4H8O) ir heterociklisks organisks savienojums, kas pieskaitāms cikliskajiem [[ēteri]]em. Tas ir viens no vispolārākajiem ēteriem. Tetrahidrofurāns ir bezkrāsains, mazviskozs šķidrums ar specifisku ētera smaržu. THF labi šķīst ūdenī.

sentences: {{commonscat|Airports in Cyprus|Lidostas Kiprā}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Juzefs Ježijs Hilzens
|     vārds_orig = ''Józef Jerzy Hylzen''
|         attēls = Portret Józefa Jerzego Hilzena.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1786
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta Valsts]]<br />({{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, sabiedriskais darbinieks, rakstnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Pazeme''' ir zeme zem [[Zeme]]s virskārtām, ko var sastapt dažādos veidos un dziļumos. Tā ir daļa no [[Zemes garoza]]s, var ietvert dažādas struktūras un veidojumus, piemēram, [[augsne|augsni]], [[ieži|iežus]], [[minerāls|minerālus]] vai [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņus]]. Pazemes dziļumi var būt daudzveidīgi, sākot no [[reljefs|reljefa]] virsmas līdz dziļām [[ala|alām]], ūdens [[avots|avotiem]] vai pat dziļām zemes slāņiem, kurus pēta zinātne, piemēram, [[ģeoloģija]] un [[ehidroloģija]]. Dažādos kultūras uzskatos pazeme ir asociēta ar dažādām idejām, piemēram, ar [[mirušo pasaule|mirušo pasauli]] vai kā simbolisku vietu, kur slēpjas [[noslēpums|noslēpumi]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džumandži: Laipni lūgti džungļos
| attēls                   = Jumanji Welcome to the Jungle.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jumanji: Welcome to the Jungle''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Džeiks Kasdans]]
| producents               =
* [[Mets Tolmahs]]
* [[Viljams Teitlers]]
| scenārija autors         =
* [[Kriss Makkena]]
* [[Ēriks Sommerss]]
* [[Skots Rozenbergs]]
* [[Džefs Pinkers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Džeks Bleks]]
* [[Kevins Hārts]]
* [[Kārena Gilana]]
* [[Niks Džonass]]
* [[Bobijs Keneveils]]
| mūzika                   = [[Henrijs Džekmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Seven Bucks Productions]]''
* ''[[Matt Tolmach Productions]]''
* ''[[Radar Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|12|5|Parīze|2017|12|20|ASV|}}
| ilgums                   = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/jumanji-welcome-jungle-2017|title=Jumanji: Welcome to the Jungle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 26, 2018|archive-date={{dat|2018|12|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181229041858/http://www.bbfc.co.uk/releases/jumanji-welcome-jungle-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jumanji2016.htm|title=Jumanji: Welcome to the Jungle (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 26, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|962,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Džumandži: Nākamais līmenis]]"
| imdb                     =
}}
'''"Džumandži: Laipni lūgti džungļos"''' ({{val|en|Jumanji: Welcome to the Jungle}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors ir [[Džeiks Kasdans]]. Galvenās lomas atveido [[Dveins Džonsons]], [[Džeks Bleks]], [[Kevins Hārts]], [[Kārena Gilana]], [[Niks Džonass]] un [[Bobijs Keneveils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|12|5||bez}} Parīzē.

sentences: '''Trijstūra augstums''' ir [[nogrieznis]], kas savieno [[trijstūris|trijstūra]] virsotni ar pretējo malu vai tās pagarinājumu un ar to veido [[taisns leņķis|taisnu leņķi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Kuģis
|vārds = Dzintarkrasts
|attēls =
|attēla paraksts =
|kuģa tips = lielais zvejas saldētājtraleris
|līnija =
|īpašnieks = zvejnieku kolhozs ''Sarkanā bāka''
|pieraksta osta = [[Ventspils]], [[PSRS]] {{flaga|PSRS}}<br />(pēc 1992.g. Latvija {{flaga|Latvija}})
|mezgli =
|Kilowati =
|tonnāža = 1 268 GRT
|statuss =
|pirmais brauciens = [[1972. gads|1972]]. gads
|garums =
|platums =
|iegrime =
|pasažieri =
|gultas vietas =
|sēdvietas =
|līnijmetri =
}}
'''''Dzintarkrasts''''' bija Ventspils zvejnieku kolhoza ''[[Sarkanā bāka]]'' lielais zvejas saldētājtraleris.

sentences: {{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste|title=Masu slepkavība Uherski Brodā|attēls=Commemoration_of_Uhersky_Brod_Shooting.jpg|attēla_apraksts=|vieta={{vieta|Čehija|Uherski Broda}}|koordinātas=|datums={{dat|2024|2|24|N|bez}}|laiks=|laika_josla=|veids=masu slepkavība|bojā_gājušie=9 (tostarp uzbrucējs)|ievainotie=1|izraisītāji=Zdeneks Kovaržs|izraisītājs=|aizdomās_turētie=|aizdomās_turētais=|ieroči=[[šaujamierocis]]|dalībnieku_skaits=|dalībnieks=|aizstāvji=|aizstāvis=}}'''Masu slepkavība [[Uherski Broda|Uherski Brodā]]''' notika 2015. gada 24. februāra pēcpusdienā. Ar [[Šaujamierocis|šaujamieroci]] bruņots 63 gadus vecs vietējais iedzīvotājs Zdeneks Kovaržs ielauzās restorānā un atklāja uguni uz tur esošajiem cilvēkiem un vēlāk arī uz policiju, kas ieradās notikuma vietā. Pēc gandrīz divu stundu ilgas konfrontācijas likumsargi ķērās pie ēkas šturmēšanas, līdz uzbrukuma sākumam uzbrucējs bija nošāvies. Uzbrukumā tika nogalināti 8 cilvēki un 1 ievainots.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://slovacky.denik.cz/zpravy_region/uhersky-brod-restaurace-druzba-strelba-obeti-praha-ff-uk-pripominka.html|title=Řádění střelce v Praze připomnělo masakr Zdeňka Kováře v Uherském Brodě|work=Slovácký deník|access-date=2024-03-29|date=2023-12-22|last=Bohun|first=Pavel|language=cs}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ķekava
| attēls            = Ķekavas upīte pie Ķekavas.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ķekava pie [[Ķekava]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Ģediņkalns|Ģediņkalna]]
| augštece          = Bakāne, Ķekaviņa
| satekupes         =
| ieteka            = [[Sausā Daugava]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=43 | sāk_plat_s=26 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=29 | sāk_gar_s=56 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=49 | iet_plat_s=54 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=21 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 29
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 30,5
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 168,6
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Sūnupe]], [[Butleru strauts]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Grīvas rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences: '''Elektrostacija''' ir ēka vai ēku kopums, kur atrodas viss nepieciešamais aprīkojums [[elektroenerģija]]s ražošanai. Elektrostacijas galvenais komponents ir [[ģenerators]], kuru griež siltuma, ūdens vai vēja [[dzinējs]]. Elektrostacijas iedala pēc dzinēja veida. Lielākās elektrostacijas ir divu veidu - hidroelektrostacijas, kurās lieto ūdens dzinēju jeb [[hidroturbīna|hidroturbīnu]], un siltuma elektrostacijas, kurās lieto [[Siltumdzinējs|siltuma dzinēju]] jeb [[tvaika turbīna|tvaika turbīnu]] (TES, TEC un AES).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Andreass Konciuss
|     vārds_orig = ''Heinrich Andreas Contius''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1708]]. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Halle]], [[Brandenburga-Prūsija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt = [[1792]]. vai [[1795]]. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Valmiera]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ērģeļbūvētājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Kristofs Kunciuss]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Silajanzu pagasts}}
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Doplera efekts''' ir novērotājam pienākošo svārstību (piemēram, [[skaņa]]s vai [[gaisma]]s) [[frekvence]]s un [[viļņa garums|viļņa garuma]] maiņa, ko rada [[svārstības|svārstību]] avota un novērotāja pārvietošanās vienam attiecībā pret otru. Doplera efekts ir nosaukts par godu austriešu fiziķim [[Kristiāns Doplers|Kristiānam Dopleram]], kurš aprakstīja šo parādību [[1842]]. gadā.

sentences: '''13. maijs''' ir gada 133. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (134. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 232 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Ludvigs Nikolajs fon Hallarts
|     vārds_orig =''Ludwig Nikolaus von Hallart''
|         attēls =Ludvigs Nikolajs fon Hallarts.jpg
|     att_izmērs =150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =1659
|     dz_mēnesis =10
|       dz_diena =12
|       dz_vieta = [[Huzuma]], [[Šlēzviga]]s hercogiste (tagad [[Šlezviga-Holšteina]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =1727
|      m_mēnesis =5
|        m_diena =27
|        m_vieta =[[Valmiermuiža]], [[Rīgas guberņa]]  (tagad {{LAT}})
|   nodarbošanās = [[ģenerālis]]
| dzimums = V
}}

sentences: '''Ekoloģiskais pēdas nospiedums''' ({{val|en|ecological footprint}}; dažreiz tulkots kā ''ekoloģiskās pēdas nospiedums'' vai ''ekoloģiskā pēda'') ir cilvēka ietekmes uz vidi aprēķināšanas un atspoguļošanas metode. Tā uzskaita [[enerģija]]s un vielas plūsmu, ieejot kādā noteiktā saimniecības sistēmā un izejot ārā no tās, un dabūtos lielumus pārvērš attiecīgā zemes un ūdeņu platībā, kas nepieciešami, lai daba šo plūsmu uzturētu<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |title=Veikendžeils M., Rīss, V., Mūsu ekoloģiskais pēdas nospiedums - Kā samazināt cilvēka ietekmi uz zemeslodi. Apgāds Norden AB: Rīga, 2000. 13.lpp. |access-date={{dat|2011|03|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305000055/http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>.

sentences: '''Radioaktivitāte''' (no {{val|la|radiare}} — 'izstarot' un ''activus'' — 'aktīvs, darbīgs') — dažu [[atoms|atomu]] [[atoma kodols|kodolu]] spēja pašiem no sevis sabrukt, veidojot jaunus, atšķirīgus kodolus (vai arī mainās kodola iekšējā enerģija). Pastāv divi galvenie radioaktīvās sabrukšanas veidi: [[alfa sabrukšana]] un [[bēta sabrukšana]]. Dažiem smago elementu kodoliem piemīt spēja spontāni dalīties (sk. [[kodolu dalīšanās]]). Alfa sabrukšanas procesā kodols izmet pozitīvi lādētu [[alfa daļiņa|alfa daļiņu]] ([[hēlijs|hēlija]] atoma kodolu). Šis sabrukšanas veids ir raksturīgs smagajiem elementiem, un to bieži pavada [[gamma starojums]]. Bēta sabrukšanā radioaktīvais kodols izstaro [[bēta daļiņa|bēta daļiņu]] ([[elektrons|elektronu]] vai [[pozitrons|pozitronu]]). Dabisko [[izotops|izotopu]] ([[rādijs|rādija]], [[polonijs|polonija]], [[urāns (elements)|urāna]], [[torijs|torija]] un citu) radioaktivitāti sauc par dabisko. Dažādu [[kodolreakcija|kodolreakciju]] rezultātā mākslīgi iegūto izotopu radioaktivitāti sauc par mākslīgu radioaktivitāti.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Šantaru jūra
|attēls=
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Krievijas Tālie Austrumi
 |latd = 54 |latm = 40 |lats =  |latNS = N
 |longd = 137 |longm = 00 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    = Relief Map of Far Eastern Federal District.jpg
|platība=
|garums= 100
|platums=50
|Max_dziļums=
|valstis={{RUS}}
|pilsētas=
}}
'''Šantaru jūra''' ({{val|ru|Шантарское море}}) ir neliela malas jūra [[Krievija]]s [[Tālie Austrumi|Tālajos austrumos]]. Izvietojusies [[Ohotskas jūra]]s rietumos un no pārējās jūras akvatorijas to norobežo [[Šantaru salas]]. Izstiepta ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā. Ziemeļaustrumos no Šantaru jūras atrodas [[Udas līcis]], dienvidaustrumos — [[Akadēmijas līcis]], dienvidos — [[Tuguras līcis]]. Jūrā vairākas nelielas salas. Krasti mazapdzīvoti. Daļa jūras akvatorijas kopā ar salām iekļauta 1999. gadā izveidotajā liegumā «Šantaru salas».<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://khabarovsk.news-city.info/docs/sistemsu/dok_peyvgo.htm |title=ПОСТАНОВЛЕНИЕ Главы администрации Хабаровского края от 23.06.1999 N 249 «ОБ ОРГАНИЗАЦИИ ГОСУДАРСТВЕННОГО ПРИРОДНОГО ЗАКАЗНИКА ФЕДЕРАЛЬНОГО ЗНАЧЕНИЯ „ШАНТАРСКИЕ ОСТРОВА“ НА ТЕРРИТОРИИ ТУГУРО-ЧУМИКАНСКОГО РАЙОНА ХАБАРОВСКОГО КРАЯ» |access-date=28.05.2013 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304134227/http://khabarovsk.news-city.info/docs/sistemsu/dok_peyvgo.htm |archivedate=04.03.2016 }}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lūznavas pagasts
| karte             = Lūznavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Lūznavas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Lūznavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Lūznava
| platība           = 74,2
| iedzīvotāji       = 876<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 876 / 74.2 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.luznava.lv
| vietne iedzīvotājiem = http://mana.luznava.lv
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazīts-(Mg)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-80
|ķīm_formula=K2Mg2Ca1,5Al9,5Si26,5O72·28(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=Adatveida kristāli, iegareni kristāli, radiāli izkārtoti adatveida kristāli
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.506 nε = 1.499
|pleohroisms=
|blīvums=2,108
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Baltā tveice
| operators =
| attēls = White Heat (1949 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Rauls Volšs]]
| producents = [[Luiss Edelmans]]
| scenārijs = * [[Ivans Gofs]]
* [[Bens Robertss]]
| aktieri = * [[Džeimss Kegnijs]]
* [[Virdžīnija Majo]]
* [[Edmonds O'Braiens]]
* [[Mārgareta Viherlija]]
* [[Stīvs Kokrans]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''White Heat''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1949|9|2}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1—1,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,9—3,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Baltā tveice"''' ({{Val|en|White Heat}}) ir 1949. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Rauls Volšs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Kegnijs]], [[Virdžīnija Majo]], [[Edmonds O'Braiens]], [[Mārgareta Viherlija]] un [[Stīvs Kokrans]].

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Azriēls no Žironas''' ({{val-he|עזריאל בן מנחם}}; dzimis ap [[1160]], miris ap [[1238]]) bija [[ebreji|ebreju]] [[misticisms|mistiķis]], [[Kabala]]s skolotājs.

sentences: '''Lokatīvs''' ({{val|la|locativus}}) ir [[locījums]], kas apzīmē atrašanās vietu. Tas atbild uz jautājumu ''kur?''.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Aposeris|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Asteru rinda|attēls=Aposeris foetida m1.JPG|att_nosaukums=Smirdīgā aposēre|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|autors=L|dzimta=Asteraceae|klase_lv=Divdīgļlapji|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Aposeris|ģints_lv=Aposēres|suga=Aposeris foetida|suga_lv=Smirdīgā aposēre|kategorijas=nē|rinda=Asterales|apakšdzimta=Cichorioideae|apakšdzimta_lv=Cigoriņu apakšdzimta}}'''Aposēres''' ({{val|la|Aposeris}}) ir [[Monotipisks taksons|monotipiska]] [[kurvjziežu dzimta]]s ģints. Vienīgā šīs ģints suga '''smirdīgā aposēre''' (''Aposeris foetida'') ir izplatīta [[Eiropa]]s [[Dienvideiropa|dienvidu]] un dienvidaustrumu daļā. Latvijā šī suga ir atrasta tikai vienu reizi 20. gadsimta beigās.

sentences:
{{VietasKarte
|Antarktīda-fiziskā
|label=Artura līcis
|latd=64|latm=46|lats=0 |latNS=S
|longd=64|longm=04|longs=0 |longEW=W
|position=right
|width=250
|float=right
|mark=Blue pog.svg
|caption=
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Macrotis lagotis - bandicut conejo.jpg
| att_nosaukums =[[Lielais trušbandikuts]] (''Macrotis lagotis'')
| att_izmērs=250px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Peramelemorphia
| kārta_lv=Bandikutveidīgie
| dzimta = Thylacomyidae
| dzimta_lv = Trušbandikuti
| ģints = Macrotis
| ģints_lv = Trušbandikuti
| binomial=Macrotis <small>([[James Reid|Reid]], 1837)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Daiļslidotāja infokaste
| title               = Oksana Bajula
| image               =
| att_izm             =
| caption             =
| fullname            =
| altname             =
| country             = {{UKR}}
| formercountry       =
| dateofbirth         = {{dzimšanas datums un vecums|1977|11|16}}
| birthplace          = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Dnipropetrovska|3s=Dņipro}}
| hometown            =
| residence           =
| dateofdeath         =
| deathplace          =
| height              =
| partner             =
| formerpartner       =
| coach               =
| formercoach         =
| choreographer       =
| formerchoreographer =
| skating club        =
| retired             = 1994
| combined total      =
| combined date       =
| SP score            =
| SP date             =
| FS score            =
| FS date             =
| dance score         =
| dance date          =
| CD score            =
| CD date             =
| OD score            =
| OD date             =
| FD score            =
| FD date             =
| rādīt_medaļas       = jā
| headercolor         =
| medaltemplates      =
{{MedalCountry     | {{flaga|UKR}} [[Ukraina]]}}
{{MedalSport       |  [[Daiļslidošana]]}}
{{MedalCompetition |  [[Ziemas olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1994. gada ziemas olimpiskās spēles|Lillehammere 1994]] | [[Daiļslidošana 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sievietes|Sievietes]]}}
{{MedalCompetition | [[Pasales čempionāts daiļslidošanā|Pasales čempionāts]]}}
{{MedalGold        | [[1993. gada Pasaules čempionāts daiļslidošanā|Prāga 1993]] | [[Daiļslidošana 1993. gada Pasaules čempionātā daiļslidošanā — sievietes|Sievietes]]}}
{{MedalCompetition | [[Eiropas čempionāts daiļslidošanā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver      | [[1993. gada Eiropas čempionāts daiļslidošanā|Helsinki 1993]] | [[Daiļslidošana 1993. gada Eiropas čempionātā daiļslidošanā — sievietes|Sievietes]]}}
{{MedalSilver      | [[1994. gada Eiropas čempionāts daiļslidošanā|Kopenhāgena 1994]] | [[Daiļslidošana 1994. gada Eiropas čempionātā daiļslidošanā — sievietes|Sievietes]]}}
}}
'''Oksana Bajula''' ({{val-uk|Оксана Сергіївна Баюл}}; dzimusi {{dat|1977|11|16}} [[Dņipro|Dnipropetrovskā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[daiļslidošana|daiļslidotāja]]. [[1993]]. gada pasaules čempione ([[Prāga|Prāgā]]) un [[1994. gada ziemas olimpiskās spēles|1994. gada olimpiskā čempione]] ([[Lillehammere|Lillehammerē]]).

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Ziemeļamerikas Kordiljeri
 |attēls                 = North America.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =N |lat_deg =44 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =115 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CAN}}
{{USA}}
{{MEX}}
{{GTM}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 9000
 |platums                = 1000—1600
 |kalns                  = [[Denali]]
 |augstums               = 6168
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļamerikas Kordiljeri''' ({{val|en|North American Cordillera}}, {{val|es|Cordillera norteamericana}}) ir daļa no [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnu sistēmas, atrodas [[Ziemeļamerika]]s teritorijā [[Kanāda|Kanādā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika|Meksikā]].<ref>{{PZT|375|Kordiljeri, Ziemeļamerikas}}</ref> Kalnu kopgarums ir vairāk nekā 9000 km (no 19° Z.p. līdz 69. Z.p.). Kalnu sistēmas platums [[Aļaska|Aļaskā]] ir apmēram 1100—1200 km, Kanādā — līdz 800 km, ASV teritorijā — ap 1600 km, Meksikā — līdz 1000 km.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
{{noformējums+}}
{{vikisaites+}}
{{nepilnīgs}}
'''Hipogalaktija''' ir pazemināts [[Piens|piena]] izslaukums, bet '''agalaktija''' ir piena sekrēcijas pilnīga pārtraukšanās. Šādu diagnozi uzstāda, kad tesmenī un pienā neatrod citoloģiskas pārmaiņas, ir tikai piena sekrēcijas traucējumi. Abas šīs parādības var būt dažādu tesmeņa slimību simptomi.

sentences: '''Benzpirēni''' ir perikondensēti [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži]] ar formulu C20H12. Tos var uzskatīt par [[pirēns|pirēna]] atvasinājumiem, kas veidojas, pirēna molekulai ar vienu malu pievienojoties vēl vienam [[benzols|benzola]] gredzenam. Ir iespējami divi benzpirēna [[izomēri]], ko sauc par benz[''a'']pirēnu un  benz[''e'']pirēnu. Benz[''a'']pirēns ir izplatītāks un bīstamāks, tādēļ ar terminu 'benzpirēns' parasti saprot šo izomēru.

sentences: '''[[Lietuva|Lietuvā]]''' ir vairāk kā 2830 '''[[ezers|ezeru]]''', kuru platība pārsniedz 0,5 [[hektārs|hektārus]]. Visu Lietuvas ezeru kopplatība sasniedz 880 [[kvadrātkilometrs|km²]]. Lietuvā ir arī 3100 dabiskas izcelsmes ezeru, kuru platība ir no 0,05 līdz 0,5 hektāriem, bet šo ezeru kopplatība sastāda tikai 5,34 km². Daļa no mazajiem ezeriem ir [[vecupe]]s vai tiem ir [[Karsta process|karsta izcelsme]]. Šādu ezeru skaits nemitīgi mainās, padarot neiespējamu to saskaitīšanu. Ezeri sastāda tikai 1,37% no Lietuvas teritorijas. Turklāt pastāv arī 340 mākslīgi radītas [[Ūdenstilpe|ūdenstilpes]], kuru platība ir lielāka par 5 hektāriem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Andrejs Kleinmihels
|     vārds_orig = ''Андрей Андреевич Клейнмихель''
|         attēls = Andrey Kleinmikhel.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 1757
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1815
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Knišina]], [[Krievijas impērija]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Astragalus glycyphyllos kz05.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Astragalus
| ģints_lv = Tragantzirņi
| suga = Astragalus glycyphyllos
| suga_lv = Saldlapu tragantzirnis
| binomial = Astragalus glycyphyllos
| kategorijas =
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Saldlapu tragantzirnis''' (''Astragalus glycyphyllos'') ir [[Tragantzirņi|tragantzirņu]] suga. Tā ir sastopama dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Eiropa|Eiropā]], tostarp nereti visā [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir visbiežāk sastopamā tragantzirņu suga. Augi veido dažāda lieluma grupas krūmainās [[Pļava|pļavās]], mežmalās, [[Atmežošana|izcirtumos]], kā arī upju krastu nogāzēs un ceļmalās. Priekšroku dod kaļķainām augsnēm.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/astragalus-glycyphyllos-l/|title=saldlapu tragantzirnis - Astragalus glycyphyllos L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-22}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Barbara Juliāna fon Krīdenere
|     vārds_orig = ''Barbara Juliane von Krüdener''
|         attēls = La Baronne Julie Krüdener.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1764
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1824
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = Karsubazara, [[Krievijas Impērija]]
(tagad Belogorska, {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mistiķe, rakstniece
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Oto Hermanis fon Fītinghofs-Šēls]], Anna Ulrika fon Miniha
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Aizsargsegumi''' kalpo [[Zemes klātne (transports)|zemes klātnes]] nogāzes, bermas, ķivetes un grāvja gultnes, kā arī būvju apakšējo daļu nostiprināšanai un pasargāšanai pret to izskalošanu ar tekošiem lietus ūdeņiem, nogāžu bojājumiem ([[erozija]]s), no sīkgraudu un putekļu grunts vēja izpūšanas. Konstrukciju izvēlas atkarībā no grunts veida un dabas klimatisko faktoru iedarbības uz [[Zemes klātne (transports)|zemes klātni]], ņemot vērā dažādu aizsargbūvju tehniski ekonomisko pamatojumu. Ceļu būvē parasti izvēlas industriāli izgatavojamus vai iegūstamus būvmateriālus ar maksimālu uzstādīšanas mehanizāciju, kas ļauj paveikt lielu apjomu ar mazākām vienības izmaksām. Dažkārt grunts nostiprināšanai izmanto fizikāli — ķīmisko paņēmienu — miekšķošo grunšu transformācijā par ūdens necaurlaidīgajām.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hačinsonīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls, sulfosāls
|ŠtruncaID=2/E.13-45
|ķīm_formula=(Pb,Tl)2As5S9
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Koši sārts līdz tumši ķiršsarkans taču spīduma dēļ šķiet pat sudrabains
|svītra=Koši sārta līdz tumši ķiršsarkana
|habituss=Prizmatiski līdz adatveida kristāli
|skaldnība=Laba vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=1,5-2
|spīdums=Dimanta, pusmetālisks
|caurspīdīgums=Vāji puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 3.078 nβ = 3.176 nγ = 3.188
|pleohroisms=
|blīvums=4,6
}}

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa pieturu|pilsētu|Ikšķile}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Ikšķile
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Ikšķiles stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Ikšķiles pieturas punkts 2021. gadā
| karte  = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|Rīga—Daugavpils]]
| atvērta             = 1863
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              = Ikšķiles stacija,
Ikšķile, Ogres nov.
| latd  = 56.8394784 | latNS  = N
| longd = 24.5060905 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Ogre (stacija)|Ogre]] (6 km)
 [[Salaspils (stacija)|Salaspils]] (10 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Jaunogre (stacija)|Jaunogre]] (5 km)
 [[Saulkalne (stacija)|Saulkalne]] (5 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 28
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''Ikšķile''' ir dzelzceļa [[pieturas punkts]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ldz.lv/texts_files/2013%20tikla_parskats%20final2.pdf |title=Publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārskats 2013, VAS Latvijas Dzelzceļš |access-date={{dat|2013|05|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130615150928/http://www.ldz.lv/texts_files/2013%20tikla_parskats%20final2.pdf |archivedate={{dat|2013|06|15||bez}} }}</ref>, kas atrodas [[Ikšķile|Ikšķilē]] starp [[Jaunogre (stacija)|Jaunogres]] un [[Saulkalne (stacija)|Saulkalnes]] pieturām. Ikšķilē apstājas elektrovilcieni, kas kursē maršrutos Rīga—Ogre, Rīga—Lielvārde un Rīga—Aizkraukle, kā arī daži Krustpils virziena dīzeļvilcieni. Stacijā darbojas biļešu kase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-08-01}}</ref>

sentences: '''Rentgendifraktometrija''' jeb '''rentgenstruktūranalīze''' ir [[kristalogrāfija]]s metode, kurā iegūst un analizē [[rentgenstari|rentgenstaru]] [[difrakcija]]s ainu [[kristāls|kristālos]], lai noteiktu [[Kristālrežģis|kristālrežģa]] īpašības. Kristālrežģa starpplākšņu attālumus nosaka pēc Brega likuma. Rentgenstarus izkliedē (difraģē) ap [[atoms|atomiem]] esošie [[elektrons|elektroni]], nevis paši [[Atoma kodols|atomu kodoli]].

sentences:
{{Infobox organization
| name          = Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība
| native_name   =
| image         =
| size          =
| caption       =
| abbreviation  = LBAS
| formation     = 1990. gada 25. maijs<ref name="LBASvesture">{{Tīmekļa atsauce|url=https://arodbiedribas.lv/mes/vesture/no-1990-lidz-2003-gadam/|title=Vēsture, No 1990. līdz 2003. gadam|publisher=''LBAS''|accessdate={{dat|2020|5|4||bez}}|author=|language=|archive-date={{dat|2020|08|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200813172254/https://arodbiedribas.lv/mes/vesture/no-1990-lidz-2003-gadam/}}</ref>
| type          = [[nevalstiska organizācija]],
[[arodbiedrība|arodbiedrību]] savienība
| status        =
| membership    = 20 arodbiedrības
| headquarters  = {{vieta|Latvija|Rīgas Tautas nams}}
 Bruņinieku ielā 29/31
| leader_title  = Priekšsēdētājs
| leader_name   = [[Egils Baldzēns]]
| subsidiaries  =
| website       = {{URL|https://arodbiedribas.lv/|arodbiedribas.lv}}
| footnotes     =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Jaunbornes Svētā Krusta atrašanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Jaunbornes katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Jaunbornes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
|map_label = Jaunbornes baznīca
| position = left
| latd  = 55 | latm  = 51  | lats  = 51 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 55  | longs = 40 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},
[[Augšdaugavas novads]],
 [[Salienas pagasts]], [[Jaunborne]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1859]]
| status                = [[Jelgavas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]]
 Janušs Bulašs
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1859]]
| length                = 15 m
| width                 = 7 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}

sentences: '''Brīvā tirdzniecība''' ir [[tirdzniecība]]s [[politika]], kas atbalsta preču un pakalpojumu kustību pāri administratīvajām robežām. Piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ASV Konstitūcija|Konstitūcija]] nosakā brīvas tirdzniecības režīmu starp [[ASV politiskais iedalījums|pavalstīm]]. [[Eiropas savienība|Eiropas Savienības]] ietvaros brīvo tirdzniecību nodrošina brīvas preču kustības princips.<ref>[http://www.mfa.gov.lv/lv/eu/3883/3749/3826/3827/ Latvijas Republikas Ārlietu Ministrija: 1.sadaļa: Brīva preču kustība]{{Novecojusi saite}}</ref> Starptautiski [[Pasaules Tirdzniecības organizācija]] nosaka brīvās tirdzniecības režīmu starp tās dalībvalstīm.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Dāvids Frankfurters
|     vārds_orig =  ''David Frankfurter''
|         attēls = Davidfrankfurter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Dāvids Frankfurters 1945. gadā Izraēlā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 09
|       dz_vieta = {{vieta|Horvātija|Daruvara}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1982
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Izraēla|Ramatgana}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = kareivis, oficieris
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Dāvids Frankfurters''' ({{val|de|David Frankfurter}}, dzimis {{dat|1909|7|9}}, miris {{dat|1982|7|19}}) bija [[Ebreji|ebreju]] [[students]], kurš {{dat|1936|2|4||bez}} nošāva nacistisko aktīvistu [[Vilhelms Gustlofs|Vilhelmu Gustlofu]].

sentences: '''Dzelzceļa līnija Krustpils—Rēzekne II''' ir dzelzceļa līnija [[Latvija|Latvijā]], kas savieno [[Jēkabpils]] pilsētu ar [[Rēzekne]]s pilsētu. Līnija ir 95 km gara<ref name="ldzp">{{LDz pārskats}}</ref>, tajā ir viens sliežu ceļš. Pa līniju kursē 2 pasažieru vilcienu Rīga—Zilupe pāri dienā ([[1990. gadi|1990. gados]] kursēja 3 pāri dienā), un brīvdienās 1 pāris maršrutā Rīga—Rēzekne II. Līdz 2020. gada marta vidum līnijā kursēja apvienotais starptautiskais vilciens maršrutā Rīga—Maskava/Rīga—Sanktpēterburga.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://l-ekspresis.eu/vilcienu-kustibas-saraksts.html |title=Vilcienu kustības saraksts spēkā no 25.10.2015. |access-date=02.05.2016 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160426025106/http://l-ekspresis.eu/vilcienu-kustibas-saraksts.html |archivedate=26.04.2016 }}</ref> Pēc 2013./2014. gada grafika līnijā kursēja 28 kravas vilcienu pāri diennaktī.<ref name="ldzp" />

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Pjasina
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Pyasina.png
| kartes_paraksts   = Pjasinas baseins
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=70| sāk_plat_m=03| sāk_plat_s=37| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=88| sāk_gar_m=04| sāk_gar_s=04| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=73| iet_plat_m=53| iet_plat_s=12| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=87| iet_gar_m=04| iet_gar_s=21| iet_gar_EW=E
| garums            = 818
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 28
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 28
| caurtece          = 2550
| gada_notece       = 82
| baseins           = 182 000
| baseins_latvijā   =
| satekupes          =
| izteka             = [[Pjasinas ezers]]
| ieteka             = [[Pjasinas līcis]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = Dudipta, Agapa
}}
'''Pjasina''' ({{val|ru|Пясина}}) ir [[Sibīrija]]s upe [[Krievijas Federācija]]s ziemeļos, plūst pa [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] [[Taimiras Dolganu—Ņencu rajons|Taimiras Dolganu—Ņencu rajonu]]. Nosaukums cēlies no [[ņencu valoda]]s un nozīmē ‘bezmeža līdzenums’ ([[tundra]]) vai ‘melnā koka upe’.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Izdomātā dzīve
| attēls                   =  Stranger Than Fiction (2006 movie poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Stranger than Fiction''
| žanrs                    = fantāzija, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               = [[Lindsija Dorana]]
| scenārija autors         = [[Zaks Helms]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Emma Tompsone]]
| mūzika                   =
* [[Braiens Reitzels]]
* [[Brits Daniels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Three Strange Angels]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|11|10|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/stranger-fiction-2006|title=Stranger than Fiction|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 2, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190702165339/https://bbfc.co.uk/releases/stranger-fiction-2006|archivedate={{dat|2019|07|02||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=strangerthanfiction.htm|title=Stranger than Fiction|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=July 2, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181216074429/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=strangerthanfiction.htm|archivedate={{dat|2018|12|16||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|53,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Izdomātā dzīve"''' ({{val|en|Stranger than Fiction}}) ir 2006. gada komēdija, kuras režisors ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Megija Jillenhola]], [[Dastins Hofmans]], [[Kvīna Latifa]] un [[Emma Tompsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|11|10||bez}}.

sentences:
imperatora statuss atbilst monarha statusam]]
'''Imperators''' ({{val|la|imperator}} — 'pavēlnieks'), sieviešu dzimtē '''imperatore''', ir [[impērija|impērijā]] valdoša [[monarhs|monarha]] tituls. Imperatora laulātā draudzene ir '''imperatrise'''. Vēsturiski ar šo vārdu [[Senā Roma|Senajā Romā]] apzīmēja ikvienu ar piešķirtu augstāko militāro, tiesu vai administratīvo varu. Kopš [[Oktaviāns|Oktaviāna]] šis statuss tika attiecināts tikai uz impērijas monarhu. Vēlāk attiecināja arī uz citām Eiropas impērijām, kā arī, ērtības labad, uz impēriju valdniekiem ārpus Eiropas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{slikts tulkojums}}
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Vladimirs Gelfands
|         vārds_orig =
|             attēls = Gelfand1.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Vladimirs Gelfands, Vācija 1945
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1923
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 1
|           dz_vieta =
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1983
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Ukrainas PSR|Dņipro}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Padomju Savienība
|            tautība = [[Ebreji|Ebrejs]]
|             vecāki = māte: Gorodynskaya Nadezhda (Huma) Vladimirovna (25/04/1902 – 10/08/1982); tēvs: Gelfands Nathans (Tevel-Nusons) Solomonovičs (05/01/1894 – 06/03/1974)
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, Skolotājs
| rakstīšanas valoda = Krievu
|            periods = 1941—1946
|              žanri = Grāmatas "Kara dienasgrāmatas" autors
|             temati = [[Otrais pasaules karš]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: '''Dentīns''' (''dentinum'', lat. ''dentis'' — zobs) ir [[Zobi|zoba]] mineralizētie [[audi]], kas veido galveno zoba masu. Zoba vainaga daļa ir klāta ar [[Zobu emalja|emalju]], bet saknes daļa klāta ar cementu. Dentīns sastāv pamatā no [[Hidroksilapatīts|hidroksilapatīta]] (70% pēc svara), [[organiskās vielas]] (20%) un [[ūdens]] (10%), un ir caurausts ar [[dentīna kanāli]]em un kolagēna šķiedrām<ref>A. Dālmane, O. Koroļeva. Histoloģija. R:, Zvaigzne, 1990, 355. lpp., ISBN 5-405-00292-5</ref>. Dentīns pilda zoba pamata funkciju un balsta zoba emalju.

sentences: '''ISO 3166-2:AR''' ir uz [[Argentīna|Argentīnu]] attiecināts starptautisks [[ISO]] [[ģeokodēšana]]s standarts, daļa no [[ISO 3166-2]] standarta.

sentences: [[File:Nasmir Tour and Travel Agency.jpg|thumb|Ceļojumu aģentūra]]

sentences: '''UEFA stadionu kategorijas''' tiek izmantotas, lai klasificētu [[futbols|futbola]] [[stadions|stadionus]] pēc [[UEFA]] Stadionu infrastruktūras noteikumiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce | title = UEFA Stadium Infrastructure Regulations Edition 2010 | publisher = [[UEFA]] | date = March 2010 | accessdate = 20 July 2010 | url = http://www.uefa.com/MultimediaFiles/Download/Regulations/uefaorg/Stadium&Security/01/48/48/85/1484885_DOWNLOAD.pdf}}</ref> Pēc šiem noteikumiem stadionus kategorizē pirmajā, otrajā, trešajā vai ceturtajā (iepriekš elites) kategorijā. Šīs kategorijas 2006. gadā aizvietoja iepriekš izmantoto stadionu vērtēšanas sistēmu ar piecām zvaigznēm. Lai stadionā varētu notikt [[UEFA Čempionu līga]]s kvalifikācijas izslēgšanas spēles vai kāda no pamatturnīra spēlēm, tam jābūt ceturtās kategorijas stadionam.<ref>{{Tīmekļa atsauce | title = Regulations of the UEFA Champions League 2010/11 | publisher = [[UEFA]] | date = March 2010 | accessdate = 20 July 2010 | url = http://en.uefa.com/MultimediaFiles/Download/Regulations/competitions/Regulations/01/48/42/49/1484249_DOWNLOAD.pdf | archive-date = {{dat|2010|12|05||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20101205051408/http://en.uefa.com/MultimediaFiles/Download/Regulations/competitions/Regulations/01/48/42/49/1484249_DOWNLOAD.pdf }}</ref> Ceturtā kategorija ir nepieciešama arī jebkurai [[UEFA Eiropas līga]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce | title = Regulations for the UEFA Europa League 2010/11 | date = March 2010 | accessdate = 20 July 2010 | url = http://en.uefa.com/MultimediaFiles/Download/Regulations/competitions/Regulations/01/48/48/90/1484890_DOWNLOAD.pdf | archive-date = {{dat|2011|05|19||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20110519232231/http://en.uefa.com/MultimediaFiles/Download/Regulations/competitions/Regulations/01/48/48/90/1484890_DOWNLOAD.pdf }}</ref> vai [[Eiropas čempionāts futbolā|Eiropas čempionāta]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | title = Regulations of the UEFA European Football Championship 2010–12 | publisher = [[UEFA]] | date = September 2009 | accessdate = 20 July 2010 | url = http://en.uefa.com/MultimediaFiles/Download/Regulations/uefa/Others/91/48/36/914836_DOWNLOAD.pdf}}</ref> pamatturnīra spēlei.

sentences: Šajā uzskaitījumā iekļautas valstis, kur [[spāņu valoda]] ir [[valsts valoda]] (pēc iedzīvotāju skaita) vai tai ir noteikts īpašs statuss:

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allaktīts
|attēls=
|klase=[[Fosfātu minerāls]]
|ŠtruncaID=7/B.15-50
|ķīm_formula=Mn7(AsO4)2(OH)8
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Tumši līdz gaiši purpursarkans, brūni sarkans, zaļganbrūns
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=Laba (?)
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.755 nβ = 1.772 nγ = 1.774
|pleohroisms=Izteikts
|blīvums=3,83
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = AS Cēsu alus
| logo = Attēls:Cēsu alus LOGO.jpg
| caption =
| type = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1995. gadā (pirmsākumi 1590. gadā)
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Cēsis]]
| location_country = {{LAT}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people = Eva Sietiņsone (valdes priekšsēdētāja)
| industry = [[pārtikas rūpniecība]]
| products = [[alus]], [[sidrs]], kokteiļi, bezalkoholiskie dzērieni
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income = 61,76 miljoni eiro <ref name="'Cēsu alus' 2018. gadā nopelnījis 4,2 miljonus eiro">[https://www.delfi.lv/bizness/biznesa_vide/cesu-alus-2018-gada-nopelnijis-4-2-miljonus-eiro.d?id=51322017/ DELFI Bizness raksts]</ref>
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent = [[Olvi]] ({{FIN}})
| divisions =
| subsid =
| homepage = [http://www.cesualus.lv cesualus.lv]
| footnotes =
| intl =
}}
'''[[akciju sabiedrība|AS]] "Cēsu alus"''' ir [[alus]] un bezalkoholisko dzērienu ražotājs [[Latvija|Latvijā]]. 99,88 % tā kapitāldaļu pieder Somijas ''[[Olvi]]''. Galvenais birojs un ražotne atrodas [[Cēsis|Cēsīs]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Rožkrustieši''' jeb '''rozenkreiceri''' ({{val|de|Rosenkreuzer}}, no ''Rose'' — 'roze' un ''Kreuz'' — 'krusts') ir slepena [[teozofija|teozofiska]] [[brālība]], kuras darbības uzplaukuma posmu saista ar 15.—17. gadsimtu. Brālības nosaukums cēlies no viņu izmantotā Rozes krusta simbola, kuru izmanto arī dažos [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] rituālos. [[Rozes|Roze]] simbolizē augšāmcelšanos, savukārt [[krusts]] — atpestīšanu. Daudzi uzskata, ka mūsdienu rožkrustieši nav saistīti ar 17. gadsimta Rozes krusta brālību, lai arī seko tās mācībai.

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Barenca jūra
|attēls=BarencaJura.JPG
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 75 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 40 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |relief = jā
| okeāns = Ziemeļu Ledus okeāns
|platība=1 424 000
|garums=
|platums=
|tilpums = 282 000
|Max_dziļums= 600
|Vid_dziļums = 222
|valstis={{RUS}}
{{NOR}}
|pilsētas=[[Kirkenesa]]
[[Murmanska]]
}}
'''Barenca jūra''' ({{val|ru|Баренцево море}}, {{val|no|Barentshavet}}) ir [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīga [[jūra]] ziemeļos no [[Norvēģija]]s un [[Krievija]]s Eiropas daļas. Nosaukta nīderlandiešu jūrasbraucēja [[Vilems Barencs|Vilema Barenca]] vārdā.

sentences: '''MenuetOS''' ('''MeOS''', '''Menuet''') ir [[operacionālā sistēma]] [[IBM PC savietojams|IBM PC savietojamiem]] datoriem, kas tiek izplatīta zem [[GPL]] licences. Šī sistēma izceļas ar to, ka tā ir sarakstīta [[asamblervaloda|asamblervalodā]] un satilpst vienā [[diskete|disketē]]. Sistēmā iekļauta [[grafiskā lietotāja saskarne]], [[WAV]] atskaņotājs, teksta redaktors, [[asamblers]], vienkāršs [[TCP/IP]] steks un dažas spēles.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tērners un Hūčs
| attēls                   = Turner and hooch poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Turner & Hooch''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Rodžers Spotisvūds]]
| producents               = [[Reimonds Vāgners]]
| scenārija autors         =
* [[Deniss Šraieks]]
* [[Maikls Blodžets]]
* [[Deniels Petrijs jaunākais]]
* [[Džims Kešs]]
* [[Džeks Epss jaunākais]]
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Kreigs T. Nelsons]]
* [[Mēra Vininghema]]
| mūzika                   = [[Čārlzs Gross]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Silver Screen Partners IV]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1989|7|28||bez}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/turner-hooch-1989|title=Turner & Hooch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 31, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=turnerandhooch.htm|title=Turner & Hooch (1989)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= January 31, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tērners un Hūčs"''' ({{val|en|Turner & Hooch}}) ir 1989. gada komēdija, kuras režisors ir [[Rodžers Spotisvūds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Kreigs T. Nelsons]] un [[Mēra Vininghema]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|7|28||bez}}.

sentences: '''Vecvārds''' ir kādas [[valoda]]s [[vārds]], kas vairs netiek plaši lietots un izgājis no aktīvā vārdu krājuma. Tie visvairāk ir sastopami [[dzeja|dzejā]], [[zinātne|zinātnē]], reliģiskajos un rituālu tekstos. Vecvārdus iedala [[historisms (valodniecībā)|historismos]] un [[arhaisms|arhaismos]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas rokasgrāmata: tabulas, shēmas |last=Romane |first=Anita |year=2000 |publisher=Zvaigzne ABC |location=Rīga |isbn=9984-17-102-7 |page=5}}</ref>

sentences: '''Osmotiskais spiediens''' (apzīmē ar '''[[π]]''') ir spiediens, kas pielikts puscaurlaidīgai [[membrāna]]i, kas atdala divus dažādas [[Šķīdumu koncentrācija|koncentrācijas]] [[Šķīdums|šķīdumus]], un vērsts virzienā no atšķaidītākā šķīduma (robežgadījumā — tīra šķīdinātāja) uz koncentrētāku. To var definēt arī kā papildspiedienu, kas jāpieliek koncentrētākajam šķīdumam, piemēram, ar [[Virzulis|virzuļa]] palīdzību, lai apturētu [[Osmoze|osmozi]] jeb izlīdzinātu šķīdumu līmeņus.

sentences: Spriežot pēc arheoloģiskajiem izrakumiem [[Tibeta|Tibetā]], pirmie iedzīvotāji šeit parādījās aptuveni 10 000 gadu p.m.ē., kad tur nonāca [[nomadi|nomadu]] ciltis. Par pirmajiem pastāvīgajiem Tibetas iedzīvotājiem var runāt, sākot ar laiku pirms aptuveni 2300 gadiem, kad karalis Njakri Tsampo izveidoja militāru dinastiju, kas valdīja [[Tibetas kalniene|Tibetas kalnienē]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Abū Abdallāhs Muhammeds Ibn Abdallāhs al Lavātī at Tandžī Ibn Batūta
 |    vārds_orig = ابن عبد الله اللواتي الطنجي ابن بطوطة
 |        attēls = Ibn Battuta Mall on 2 June 2007 Pict 3.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = Ibn Batūtas attēlojums
 |       dz_gads = 1304
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 24
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Morocco (1258-1659).svg}} [[Tanžera]], [[Marinīdu dinastija]]
(tagad {{MAR}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1369
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{flagicon image|Flag of Morocco (1258-1659).svg}} [[Marrākeša]], [[Marinīdu dinastija]]
(tagad {{MAR}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = {{ubl|ceļotājs|tirgotājs|kartogrāfs}}
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Makašēnu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Ilzeskalna pagasts}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ramzess II Lielais
| vārds_orģ           =
| attēls              = RamsesIIEgypt.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = izkalts Ramzesa Lielā portrets [[Abū Simbelas tempļi|Abū Simbelas tempļu]] klints sienā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģipte]]s [[faraons]]
| term_sākums         = 1279. gads p.m.ē.
| term_beigas         = 1213. gads p.m.ē.
| priekštecis         = [[Seti I]]
| pēctecis            = [[Merneptahs]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = apmēram 1300. gadā p.m.ē.
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 1213. gadā p.m.ē.
| mir_vieta           =
| apglabāts           = Kapene KV7 [[Valdnieku ieleja]]
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = 19. dinastija
| tēvs                = Seti I
| māte                = Tija
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Ramzess II Lielais''' (ap 1300. p.m.ē. — 1213. p.m.ē.) bija [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] karavadonis un politiķis, deviņpadsmitās dinastijas trešais [[faraons]]. Tronī kāpa 1279. gadā p.m.ē un valdīja aptuveni 66 gadus. Tiek uzskatīts par vienu no varenākajiem un ietekmīgākajiem Senās Ēģiptes faraoniem.

sentences: '''Puazeija likums''' ir [[Lamināra plūsma|lamināras plūsmas]] apraksts [[Cilindrs|cilindriskā]] caurulē, ja tiek ņemti vērā [[Viskozitāte|viskozie]] spēki. Likumu formulējis franču ārsts un fiziķis [[Žans-Leonārs-Marī Puazeijs|Ž. M. Puazeijs]] (''Jean-Leonard-Marie Poiseuille'').<ref>[http://www.akadterm.lv/term.php?term=Puazeija%20likums&list=Puazeija%20likums&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm. Puazeija likums]</ref> Kā formula tas pierakstās:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Toms Stopards
|     vārds_orig    = ''Tom Stoppard''
|         attēls    = Tom Stoppard.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1937
|     dz_mēnesis    = 7
|       dz_diena    = 3
|       dz_vieta    = [[Zlīna]], [[Čehoslovākija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs, režisors
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    = [[komēdijdrāma]]
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = luga "Rozenkrancs un Gildenšterns ir miruši" (''Rosencrantz and Guildenstern Are Dead'', 1966)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''Ādere''' ir mītisks tīklojuma veida enerģijas strāvojums zemē. Ticība āderēm ir sastopama daudzās tautās, īpaši [[Vācija|Vācijā]] un [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]]. Āderu ekistence nav zinātniski pierādīta un tiek apšaubīta.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Jodūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

BJodūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = 5,79
|  kušanas temperatūra = -50,80 °C
| viršanas temperatūra = -35,36 °C
| šķīdība ūdenī        = 245 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Jodūdeņradis''' (HI) ir [[jods (elements)|joda]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HI ir bezkrāsaina, ļoti smaga [[gāze]] ar kodīgu smaku. Jodūdeņradis labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot ļoti stipru [[skābes|skābi]] — [[jodūdeņražskābe|jodūdeņražskābi]] (piesātināts šķīdums pie 0 °C satur ap 90% HI).  10 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 425 tilpumi jodūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā jodūdeņradis, tāpat kā citi halogēnūdeņraži, veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus jodūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]].

sentences: {{Osmaņu impērijas valsts iekārta}}'''Sultāns''' (arābu valodā: سلطان) ir [[islāms|islāma]] nosaukums ar vairākām vēsturiskām nozīmēm. Sākotnēji ar to apzīmēja spēku, varu vai vadību. Vēlāk to pielietoja, lai apzīmētu atsevišķus [[musulmaņi|musulmaņu]] valdniekus, kuriem praktiski piederēja augstākā vara (t.i. viņi nebija pakļauti citam valdniekam), nepretendējot uz vispārējo [[kalifāts|kalifātu]]. Vēlāk šis apzīmējums turpināja attīstīties dažādos kontekstos. Sultāna dinastiju un pārvaldīto teritoriju sauc par sultanātu (arābu valodā: سلطنة). Ebreju valodā tas ir "šilton" vai "šaltan" (ebreju valodā: שלטן) un nozīmē "vara" vai "valsts".

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Gente–Vevelgema
| current_event = 2020. gada Gente—Vevelgema
| image         =
| date          = Marta beigas
| region        = Flandrija, Beļģija
| latviski      =
| localnames    = Gent–Wevelgem {{nl ikona}}
| nickname      = ''Ghent-Bubblegum''
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|Klasiskās viendienas sacensības]]
| organiser     =
| director      = Luks Gejsenss
| first         = 1934
| number        = 85 (2023. gadā)
| last          =
| firstwinner   = {{flaga|BEL}} [[Gistavs Van Bells]]
| mostwins      = {{flaga|BEL}} [[Roberts Van Ēnems]]
{{flaga|BEL}} [[Riks Van Lojs]]
{{flaga|BEL}} [[Edijs Merkss]]
 {{flaga|ITA}} [[Mario Čipollīni]]
{{flaga|BEL}} [[Toms Bonens]]
{{flaga|SVK}} [[Peters Sagans]]
''3 uzvaras''
| mostrecent    = {{flaga|FRA}} [[Kristofs Laports]]
}}

sentences: '''Sausais piens''' ir siltā ūdenī šķīdināms [[pulveris]], ko iegūst iztvaicējot pasterizētu [[piens|pienu]], un izmanto [[kulinārija|kulinārijā]], medicīnā, mazuļu pārtikā, kā arī piena ražošanai, jo šis produkts iztvaicēšanas procesā nezaudē savu vērtību. Galvenā priekšrocība — garāks uzglabāšanas termiņš, kas ļauj gan veidot piena rezervi, gan arī atvieglo tā pārvadāšanu.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Normatīvo aktu sistematizācijas''' ('''kodifikācijas''') '''mērķis''', kā piemēram, panākts ar Latvijas [[Civillikums|Civillikumu]] ir normatīvā materiāla sakārtošana, tā sadalīšana atsevišķās nodaļās un rubrikās. Sistematizācija tādejādi atvieglo nepieciešamo normatīvo aktu atrašanu un kalpo likumības principa nodrošināšanai. Šajā aspektā runā par normatīvo aktu ārējo sistematizāciju. Savukārt iekšējā sistematizācija vērsta uz tiesību normu vienotību, t.i., uz [[Juridiskā kolīzija|kolīziju]] un “robu” novēršanu tiesībās. Sistematizācija ir nepieciešama kā likumdevējam, tā arī visiem normatīvo aktu piemērotājiem.

Ir zināmi trīs normatīvo aktu sistematizācijas veidi:

1)	''kodifikācija'', kas aptver gan ārēju, gan arī iekšēju normatīvo aktu apstrādi. Kodifikācijas gaitā norisinās ne tikai normatīvo tekstu klasifikācija, bet arī to satura papildināšana un grozīšana, novecojušu normu un principu atcelšana un jaunu veidošana. Kodifikāciju var veikt tikai kompetentas valsts institūcijas un tā ir tiesību jaunrades sastāvdaļa. Kodifikācijas rezultāts ir jauna normatīvā akta izdošana, kurš aizstāj līdz šim spēkā esošos normatīvos aktus attiecīgajā jautājumā;

2)	''inkorporācija'' ir tikai normatīvo aktu ārēja sistematizācija un vienkāršota to klasifikācija pēc tematiskajām un hronoloģiskām pazīmēm. Inkorporācija var visus normatīvos aktus pēc noteikta regulējuma priekšmeta, tad to sauc par ģenerālo inkorporāciju, bet ja tā attiecas tikai uz to noteiktu daļu, tad tā ir daļējā inkorporācija. Inkorporācijai parasti nav oficiāla rakstura, tai ir tikai informatīvs raksturs;

3)	''konsolidācija'' ir vidējais posms starp kodifikāciju un inkorporāciju. Konsolidācijas procesā vairāki normatīvie akti tiek apvienoti vienā. Šajā gadījumā veco normatīvo aktu normas tiek izkārtotas loģiskā secībā, tiek novēstas pretrunas un atkārtošanās. Iespējama ir arī jauna normu redakcija. Tomēr konsolidācija neienes svarīgas izmaiņas tiesiskajā regulējumā.

'''Normatīvo aktu sistematizācijā''' ar vien lielāka nozīme ir informācijas tehnoloģijām, jo arvien pieaug normatīvo aktu skaits, kā arī palielinās starptautiskā integrācija, kas apgrūtina orientāciju normatīvo aktu sistēmā.

Runājot par [[Ministru kabinets|Ministru kabineta]] tiesību aktu skaitu, tad jāatzīmē, ka tie daudzkārt pārsniedz likumu skaitu. Šāds pats secinājums ir izdarāms arī attiecībā tikai uz Ministru kabineta noteikumiem. Arī Latvijā jau ir iespējams runāt par diviem jēdzieniem, kuri raksturo darbību normatīvo aktu izdošanas jomā: “normu plūdi” un “normu bads”.

Politiskās programmas, centieni un prasības, kuras pauž dažādas sociālās grupas un citi organizēti interešu pārstāvji un uzņem politiskās partijas, ir neizsīkstošs avots normatīvajai darbībai. Šis stāvoklis ar noteiktu kritisku pieskaņu tiek apzīmēts kā “normu plūdi”. Viens no specifiskajiem “normu plūdu” cēloņiem ir no pārvaldes likumības principa un no līdzapspriešanas izrietošais izpildvaras “normu bads”. Vispirms jau pēdējā laikā arvien lielākās samākslotās prasības pēc likumu noteiktības un normatīvo aktu detalizētības vispār ir novedušas pie “tiesiskotas” lēmumu pieņemšanas un darbības valsts pārvaldē.

==Ārējās saites==
* ''EU'' Vēsture - Kodifikācija http://vesture.eu/index.php/Kodifikācija
{{autoritatīvā vadība}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|valsts_lv=Augi|ģints_lv=Mazmeldri|autors=|binomial=Trichophorum|att_nosaukums=[[Alpu mazmeldrs]] (<i>Trichophorum alpinum</i>)|valsts=Plantae|nodalījums=Magnoliophyta|rinda=Poales|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Trichophorum alpinum Kiiminki, Finland 16.06.2013.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Trichophorum|sinonīmi=}}'''Mazmeldri''' ({{val-la|Trichophorum}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] ģints, kura savvaļā ir sastopama [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] un [[Eirāzija|Eirāzijas]] cirkumboreālajos apgabalos, tostarp [[Latvija|Latvijā]], kā arī [[Andi|Andu]] un tropiskajos [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijas]] kalnos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=133521|title=Trichophorum in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-09-04}}</ref>

sentences: '''Normaņi''' ([[normandiešu valoda|normandiešu]]: ''Normaunds''; {{val|fr|Normands}}; {{val|la|Nortmanni/Normanni}} — 'ziemeļnieki') bija [[vikingi|vikingu]] grupa, kas no 8. gadsimta beigām līdz 11. gadsimtam vidum siroja mūsdienu [[Francija]]s ziemeļos esošajā [[Normandija]]s reģionā un [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas salā]]. Laika gaitā vikingu iekarotāji apmetās uz dzīvi iekarotajās teritorijās un sajaucās ar tur jau dzīvojošajiem [[franki]]em. 911. gadā normaņi dibināja [[Normandijas hercogi]]sti. [[1066. gads|1066. gadā]] tās hercogs [[Viljams I Iekarotājs]] pakļāva [[Anglija|Angliju]] un kļuva par tās karali. 11. un 12. gadsimtā vairākos karos normaņi iekaroja mūsdienu [[Itālija]]s dienvidus un [[Sicīlija|Sicīliju]] un tur dibināja [[Sicīlijas karaliste|Sicīlijas karalisti]]. [[Pirmais Krusta karš|Pirmā Krusta kara]] laikā normaņu izcelsmes krustneši iekaroja teritorijas [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] un [[Ziemeļāfrika]]s piekrastē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 | platums = 260px
 | attēls =Sylvia nisoria.jpg
 | att_nosaukums = Tēviņš
 | att_izmērs = 240px
 | valsts = Animalia
 | valsts_lv = Dzīvnieki
 | tips = Chordata
 | tips_lv = Hordaiņi
 | klase = Aves
 | klase_lv = Putni
 | kārta = Passeriformes
 | kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 | dzimta = Sylviidae
 | dzimta_lv = Ķauķu dzimta
 | ģints = Sylvia
 | ģints_lv = Ķauķi
 | suga = Sylvia nisoria
 | suga_lv = Svītrainais ķauķis
 | binomial = Sylvia nisoria <small>([[Johann Matthäus Bechstein|Bechstein]], 1792)</small>
 | kategorijas = nē
}}
'''Svītrainais ķauķis''' (''Sylvia nisoria'') ir maza auguma [[ķauķu dzimta]]s (''Sylviidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputns]], kas ligzdo [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija]]s rietumos, ziemo [[Āfrika]]s austrumos.<ref name=iuc/> Svītrainajam ķauķim ir divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/sylvias/ World Bird List: Sylviid babblers, parrotbills & white-eyes]</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Aloha''
| attēls = Aloha poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = romantiska filma, komēdija
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Skots Radins]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = Kemerons Krovs
| galvenajās lomās = * [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Džons Krasinskis]]
* [[Denijs Makbraids]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Aleks Boldvins]]
| mūzika = ''[[Jonsi & Alex]]''
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[RatPac Entertainment]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
* ''[[Vinyl Films]]''
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2015|5|27|Holivudas pirmizrāde|2016|5|29|ASV|}}
| ilgums = 100 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/aloha-2015|title=Aloha|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 28, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|26,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=crowe2014.htm|title=Aloha (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 28, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''''Aloha''''' ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Emma Stouna]], [[Reičela Makadamsa]], [[Džons Krasinskis]], [[Denijs Makbraids]], [[Bills Marijs]] un [[Aleks Boldvins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|27||bez}} Holivudā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Na
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-20
|ķīm_formula=(Na2,K2,Ca,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}
__NOTOC__

sentences:
darināja un pirmoreiz lietoja jēdzienu "mīms" savā 1976. gadā izdotajā grāmatā "[[Savtīgais gēns]]"]]
'''Mīms'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_lemumi_2014.pdf|title=Svarīgākie lēmumi 2014. gadā|publisher=[[Valsts valodas centrs]]|accessdate={{dat|2015|06|01||bez}}|quote=LVEK 2014. gada 8. oktobra sēdē (protokola Nr. 37 2. §) atbalstīja svešvārda ''meme'' atbilsmi latviešu valodā formā '''mīms''' ar nozīmi 'angļu biologa R. Dokinsa postulētā kultūras pārmantošanās vienība, kas funkcionē analoģiski bioloģiskās iedzimtības vienībai gēnam, piem., melodija, mode, tradīcija, tikumisks princips, teorija, jēdziens; ar mīmiem, tāpat kā ar gēniem, var notikt mutācijas un dabiskā izlase', kas fiksēta "Svešvārdu vārdnīcas" 1999. gada izdevumā.|archive-date={{dat|2017|12|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171215084054/http://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_lemumi_2014.pdf}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.valodaskonsultacijas.lv/lv/questions/486|title=Kā latviešu valodā tulkot "meme"?|access-date=24.03.2022|date=24.03.2022}}</ref> ({{val|en|meme}}), arī '''mēme''',<ref>[https://www.apollo.lv/6851645/izskaidrota-2019-gada-popularaka-meme-uz-dusmigo-kaki-kliedzosa-sieviete Apollo. Izskaidrota 2019. gada populārākā mēme "Uz dusmīgo kaķi kliedzošā sieviete"]</ref><ref>[https://rebaltica.lv/2018/08/10-popularakas-politiskas-memes-sovasar/ ReBaltica. 10 populārākās politiskās mēmes šovasar]</ref> ir ideja, uzvedība vai kāds cits kultūras elements, kas izplatās no indivīda uz indivīdu.<ref name="p03">[http://www.merriam-webster.com/dictionary/meme Meme]. ''Merriam-Webster Dictionary''.</ref> Ideju, simbolu vai prakšu pārnese ar mīmiem attiecas uz rakstos, runā, žestos, rituālos vai citās imitējamās formās ietvertu kultūras elementu izplatīšanos sabiedrībā vai kādā sociālajā grupā. Mīmi ir kultūras analogi [[gēns|gēniem]], un to pavairošanās un mutēšanās notiek pēc līdzīgas loģikas.

sentences: '''9. jūlijs''' ir gada 190. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (191. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 175 dienas.

sentences: '''Kutikula''' ir ārējs epidermas [[apvalks]], kas sedz dažādus dzīvos [[Organisms|organismus]] vai to daļas. Kutikulas ir mehāniski stingras, bet elastīgas, pildot aizsardzības funkciju no ārējās vides. Ķīmiski tās sastāv no [[Organiskās vielas|organiskām vielām]]. Dažādi kutikulu tipi nav [[Homoloģija|homoloģiski]], bet atšķiras pēc izcelsmes, [[struktūra]]s, funkcijām un ķīmiskā sastāva.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Estoty''' ir mobilo spēļu studija, kas atrodas Baltijas valstīs, Eiropā.

sentences: '''Progresīvais nodoklis''' ir [[nodoklis]], kura [[nodokļa likme]] pieaug, palielinoties vērtībai, kas jāapliek ar nodokli.<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/Progressive Webster] {{angliski}} (4b): increasing in rate as the base increases (a progressive tax)</ref><ref>[http://www.bartleby.com/61/69/P0586900.html American Heritage] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090209142138/http://bartleby.com/61/69/P0586900.html |date={{dat|2009|02|09||bez}} }} {{angliski}} (6). Increasing in rate  as the taxable amount increases.</ref><ref>[http://www.encyclopedia.com/doc/1B1-375969.html Britannica Concise Encyclopedia]  {{angliski}} Tax levied at a rate that increases as the quantity subject to taxation increases.</ref><ref>[http://wordnet.princeton.edu/perl/webwn?s=Progressive+tax Princeton University WordNet] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200517233701/https://wordnet.princeton.edu/perl/webwn?s=Progressive+tax |date={{dat|2020|05|17||bez}} }} {{angliski}} (n) progressive tax (any tax in which the rate increases as the amount subject to taxation increases)</ref> Vārds "progresīvais" apzīmē to, kā nodokļa likme progresē no zemas uz augstu, tādēļ [[vidējā nodokļa likme]] ir mazāka par [[marginālā nodokļa likme|marginālo nodokļu likmi]]. Progresīvs var būt gan viens atsevišķs nodoklis, gan arī visa nodokļu sistēma. Šāda veida nodokli ievieš, lai samazinātu [[nodokļu slogs|nodokļu slogu]] cilvēkiem ar mazāku maksātspēju. Progresīvais nodoklis šo slogu pārnes uz iedzīvotājiem ar lielāku maksātspēju. Progresīvajam nodoklim pretējais ir [[regresīvais nodoklis]] — nodoklis, kura likme samazinās, palielinoties vērtībai, kas jāapliek ar nodokli.

sentences:
[[tēviņš]] un [[mātīte]]]]
'''Dzimumdimorfisms''' (dimorfisms no {{val|el|di-}} — 'divi', 'divreiz', un ''morphe'' — 'forma') ir pazīmju atšķirība starp vienas [[suga]]s [[Mātīte|mātītēm]] un [[Tēviņš|tēviņiem]].<ref name="BioEnc"/> Šāda atšķirība pastāv arī [[Cilvēks|cilvēkiem]].<ref name="AkjanovaJestejev2009"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Bos taurus indicus
|           attēls = Bos taurus indicus (cropped).jpg
|    att_nosaukums =
|       att_izmērs =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta = Bovinae
|   apakšdzimta_lv = Vēršu apakšdzimta
|            cilts = Bovini
|         cilts_lv = Vēršu cilts
|            ģints = Bos
|         ģints_lv = Vērši
|             suga = B. taurus
|          suga_lv = Taurs
|           pasuga = B. t. indicus
|        pasuga_lv = Zebu
|         sinonīmi = ''Bos indicus''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Aņi Loraka
|          Attēls = Ани Лорак (3) (Белые ночи Санкт-Петербурга — 2021. Григорий Лепс собирает друзей).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Aņi Loraka 2021. gadā
|        Dz_vārds = Karolīna Kujeka
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|27}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kicmaņa|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[soulmūzika]], [[poproks]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, dziesmu autore, aktrise, pasākumu vadītāja, aktīviste
|     Instrumenti = vokāls, klavieres
|            Gadi = 1996—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Soyuz-Ukraina'', ''Rostok'', ''RG Music'', ''Lavina Music'', ''Moon'', UMG, ''Warner Music Russia''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Karolīna Kujeka''' ({{val|uk|Кароліна Мирославівна Куєк}}; dzimusi {{dat|1978|9|27}} [[Kicmaņa|Kicmaņā]], [[Ukrainas PSR]]), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu '''Aņi Loraka''' ({{val|uk|Ані Лорак}}), ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[dziedātāja]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzila struktūrformula
|ķīmiskā formula=C14H10O2
|molmasa=210,23
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=94-95 °C
|viršanas temperatūra=346-348 °C
}}
'''Benzils''' (1,2-difeniletāndions, C6H5−CO−CO−C6H5) ir vienkāršākais pilnīgi aromātiskais di[[ketoni|ketons]]. Benzils ir dzeltena kristāliska viela.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =King Cobra 25.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Ophiophagus hannah|Karaliskā kobra}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| infrakārta2 = Caenophidia
| infrakārta_lv2 = Augstākās čūskas
| binomial = Caenophidia <small>([[Hoffstetter]], 1939)</small>
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Xenophidia''
}}
'''Augstākās čūskas''' jeb '''augstāko čūsku infrakārta''' (''Caenophidia'') ir augstāk attīstīto čūsku grupa no divām [[īstās čūskas|īsto čūsku]] (''Alethinophidia'') infrakārtām.<ref name=rob/> Reizēm šī grupa sistemātikā tiek saukta par virsdzimtu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.markoshea.info/photography_caenophidia1.php |title=Advanced Snakes |access-date={{dat|2014|02|25||bez}} |archive-date={{dat|2013|05|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130531031858/http://www.markoshea.info/photography_caenophidia1.php }}</ref> Tā apvieno kobras, odzes, jūrasčūskas un zalkšus, kopumā 8 dzimtas.<ref name=rob/> Šajā grupā ir vislielākā čūsku sugu dažādība, vairāk kā 3000 sugu. Gandrīz visas indīgo čūsku dzimtas pieder šai infrakārtai. Visām augstākajām čūskām ir pilnībā izzudis [[iegurnis|iegurņa]] un [[kājas|pakaļkāju]] rudiments, kas toties ir saglabājies [[zemākās čūskas|zemākajām čūskām]].<ref>[http://palaeos.com/vertebrates/squamata/macrostomata.html#Caenophidia Caenophidia]</ref> Visas augstākās čūsku sugas pieder arī pie [[īstās čūskas|platmutes čūsku grupas]] (''Macrostomata'').

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Tkibuli
| official_name            = ტყიბული
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = ტყიბული.jpg
| image_caption            = Tkibuli centrs
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Imeretija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Tkibuli municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1259
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1939
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 9770
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (98,5%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 21|lats= 01|latNS=N
| longd= 42|longm= 59|longs= 54|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 4300
| area_code                = +995 497
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 590
| website                  = {{url|http://www.tkibuli.org/}}
| footnotes                =
}}
'''Tkibuli''' ({{val|ka|ტყიბული}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Imeretija]]s mharē, [[Tkibuli municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumu daļā [[Račas grēda]]s dienvidu nogāzē Tkibulas upes krastos {{nobr|234 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]]. Nozīmīgs kalnrūpniecības centrs.<ref>{{PZT|705}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Helmes AS''
| logo             = Helmes_logo.jpg
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1991. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         = programmatūra
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.helmes.com helmes.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Helmes AS''''' ir [[Igaunija]]s [[programmatūra]]s izstrādes uzņēmums. Tā pārvaldītājsabiedrība ir '''''Helmes Group OÜ'''''. ''Helmes'' ir dibināts 1991. gadā. Tā galvenais birojs atrodas [[Tallina|Tallinā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Muhammads el Idrīsi
|     vārds_orig = {{ara|محمد الإدريسي}}
|         attēls = Estatua de Al-Idrisi.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Piemineklis Muhammadam el Idrīsi [[Seuta|Seutā]]
|     dz_dat_alt = aptuveni [[1100. gads|1100]]. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Morocco 1073 1147.svg}} [[Seuta]], [[Almoravidu valsts]] (tagad {{ESP}})
|      m_dat_alt = [[1165. gads|1165]]. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of Almohad Dynasty (1147-1269).svg}} [[Seuta]], [[Almohadu kalifāts]] (Tagad {{ESP}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[ģeogrāfija]], [[kartogrāfija]], [[eģiptoloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte
| attēls = The-best-exotic-marigold-hotel.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Best Exotic Marigold Hotel''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Džons Medens]]
| producents = * [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Czernins]]
| scenārija autors = [[Ols Pārkers]]
| galvenajās lomās = * [[Džūdija Denča]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Penelope Viltone]]
* [[Devs Patels]]
* [[Selija Imrija]]
* [[Megija Smita]]
| mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Participant Media]]''
* ''[[Imagenation Abu Dhabi FZ]]''
* ''[[Blueprint Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|11|30|Pirmizrāde|2012|2|24|Apvienotā Karaliste|2012|3|30|Latvija|2012|5|4|ASV}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/best-exotic-marigold-hotel-2011|title=The Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 17, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190517170231/https://bbfc.co.uk/releases/best-exotic-marigold-hotel-2011|archivedate={{dat|2019|05|17||bez}}}}</ref>
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bestexoticmarigoldhotel.htm|title=The Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 17, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|136,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]"
| imdb =
}}
'''Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte''' ({{val|en|The Best Exotic Marigold Hotel}}) ir 2011. gada Apvienotās Karalistes kinokomēdija, kas balstīta uz Deboras Mogačas romānu ''These Foolish Things''. Filmas režisors ir [[Džons Medens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džūdija Denča]], [[Bills Naijs]], [[Penelope Viltone]], [[Devs Patels]], [[Selija Imrija]] un [[Megija Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|11|30||bez}}. 2015. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]".

sentences:
[[Kategorija:Epidemioloģija]]
[[Kategorija:Infekcijas slimības]]
[[Kategorija:Katastrofas]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Zūtermēra
| native_name = ''Zoetermeer''
| other_name =
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Zoetermeer Dobbe.jpg
| image_caption = Pilsētas centrs
| image_flag = Zoetermeer vlag.svg
| image_seal =
| image_shield = Zoetermeer wapen.svg
| pushpin_map = Nīderlande
| latd = 52
| longd = 4
| pushpin_label_position =
| latNS = N
| latm = 4
| lats = 0
| longEW = E
| longm = 30
| longs = 0
| nickname =
| motto =
| population_total = 124 971
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Nīderlande}}'''
| subdivision_type1 = [[Nīderlandes provinces|Province]]
| subdivision_name1 = [[Dienvidholande]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| area_total_km2 = 37,05
| population_as_of = {{dat|2017|||SK|bez}}
| timezone =
| utc_offset = +1
| timezone_DST =
| utc_offset_DST = +2
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = 2700–2729
| area_code = 079
| website = [https://www.zoetermeer.nl/]
| footnotes =
}}'''Zūtermēra''' ({{Val|nl|Zoetermeer}}) ir pilsēta [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Dienvidholande|Dienvidholandes]] [[Nīderlandes provinces|provincē]]. {{Dat|2017}} pilsētā dzīvoja 124 971 iedzīvotājs. Zūtermēra ir trešā lielākā pilsēta [[Dienvidholande|Dienvidholandē]] pēc [[Roterdama|Roterdamas]] un [[Hāga|Hāgas]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Aizstāvības kampaņa'''{{fact}} ({{val|en|Advocacy}}) ir politisks process, kurā [[indivīds]] vai grupa cenšas ietekmēt lēmumus, politiskās, ekonomiskās un sociālās sistēmas un iestādes. Aizstāvēšana var iekļaut daudz darbību, ko kāda persona vai [[organizācija]] apņemas veikt. Tajā skaitā var būt kampaņu izmantošana [[Plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļos]], publiskas uzstāšanās, semināri, pētījumu pasūtīšana un publicēšana, sabiedrisko aptauju veikšana. Viens no aizstāvības veidiem ir [[lobēšana]], bieži to veic [[lobiju grupa]]s, kur tiešā komunikācija ir vērsta uz [[Likumdošanas vara|likumdošanu]], kas ieņem lielu lomu mūsdienu [[Politika|politikā]].<ref>Michigan nonprit association. Lobbying and Advocacy. [http://www.stayinglegalmi.org/lobbying_and_political_activity.html] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160205190143/http://www.stayinglegalmi.org/lobbying_and_political_activity.html |date={{dat|2016|02|05||bez}} }} Retrieved 1 December 2015</ref> Pētījumus šajā jomā sāka izmantot, lai noskaidrotu, kā interešu aizstāvības grupas ASV<ref>Obar, Jonathan (2012). Advocacy 2.0: An Analysis of How Advocacy Groups in the United States Perceive and Use Social Media as Tools for Facilitating Civic Engagement and Collective Action. Journal of Information Policy. [http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=1956352] Retrieved 1 December 2015</ref> un Kanādā<ref>Obar, Jonathan (2013). Canadian Advocacy 2.0: An Analysis of Social Media Adoption and Perceived Affordances by Advocacy Groups Looking to Advance Activism in Canada. Canadian Journal of Communication. 39(2), 211-233.
 [http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2254742]  Retrieved 1 December 2015</ref>  izmanto sociālos medijus, lai veicinātu pilsonisko līdzdalību un kolektīvo rīcību.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Didriķis Volganskis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Košrags]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1968
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Košrags]], [[Latvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
([[Talsu novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = zvejnieks, laivu būvētājs, sabiedrisks darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Edgars Vālgamā]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aptieku kovbojs
| operators =
| attēls = Drugstore Cowboy.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Gass Van Sants]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mets Dilons]]
* [[Kellija Linča]]
* [[Džeimss Remars]]
* [[Džeimss Legross]]
* [[Hetere Greiema]]
* [[Viljams Barouzs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Drugstore Cowboy''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1989|10|6}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2286847489/weekend/|title=
Drugstore Cowboy |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Aptieku kovbojs"''' ({{Val|en|Drugstore Cowboy}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Gass Van Sants]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mets Dilons]], [[Kellija Linča]], [[Džeimss Remars]], [[Džeimss Legross]], [[Hetere Greiema]] un [[Viljams Barouzs]]. Filma balstīta uz [[Džeimss Fougls|Džeimsa Fougla]] autobiogrāfisko romānu.

sentences: '''Natas''' ([[angļu valoda|angliski]]: otrādi ''Satan'' - Sātans) ir datorvīruss, ko sarakstījis 18 gadu vecais hakeris [[Džeimss Džentls]] no [[Sandiego]], [[Kalifornija]]s. Tas ir neredzams, atmiņā mītošs vīruss. Vīruss pirmo reizi parādījās [[1994]]. gada [[maijs|maijā]], [[Meksika|Meksikā]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidrietumu daļā. Tas pat tika līdz valsts otrai pusei un inficēja Slepenā Dienesta datorus paralizējot tā datortīklu uz aptuveni 3 dienām. Tas noveda pie izmeklēšanas un aizdomām ka vīruss bija speciāli domāts valdības datoriem, kas nebija patiesība.

sentences:
{{Citas nozīmes|pelēko vārnu|vārna (nozīmju atdalīšana)|vārna}}
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Corvus cornix in Locarno.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Corvus
 |      ģints_lv = Vārnas
 |          suga = C. cornix
 |       suga_lv = Pelēkā vārna
 |      binomial = Corvus cornix ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |     izplatība =
Pelēkās vārnas izplatības areāls iekrāsots sarkanā krāsā.
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Singapūrā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Singapūras mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{cita nozīme|amerikāņu bokseri|Ēģiptes valdnieku|Muhameds Alī pašā}}
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Muhameds Ali
 |       piktogramma_1 = Boxing pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Bokss
 |          vārds_orig = ''Muhammad Ali''
 |              attēls = Muhammad Ali NYWTS.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds = Kasiuss Klejs
 |              dz_dat = {{dat|1942|1|17}}
 |             dz_viet = {{Vieta|ASV|Kentuki|Lūivila}}
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2016|6|3|1942|1|17}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Arizona|Skotsdeila}}
 |             tautība =
 |              garums = 191 [[centimetrs|cm]]
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka = "The Greatest", "The Champ", "The Louisville Lip"
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Bokss]]
 |          disciplīna = Smagsvari
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |               trenē =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1960. gada vasaras olimpiskās spēles|1960]])
 |          os_medaļas = Zelts ([[1960. gada vasaras olimpiskās spēles|1960]])
 |         os_lab sasn =
<!------ Lielākās uzvaras ------>
 |            liel uzv = [[Sonijs Listons]], [[Džo Freizers]], [[Džordžs Formens]]
<!------ Karjeras statistika ------>
 |         karj stat 1 = Cīņas
 |    karj stat 1_dati = 61
 |         karj stat 2 = Uzvaras
 |    karj stat 2_dati = 56
 |         karj stat 3 = Uzvaras ar nokautu
 |    karj stat 3_dati = 37
 |         karj stat 4 = Zaudējumi
 |    karj stat 4_dati = 5
 |         karj stat 5 = Neizšķirti
 |    karj stat 5_dati = 0
 |         karj stat 6 = Cīņas bez iznākuma
 |    karj stat 6_dati = 0
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = Boksa slavas zāle
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (USA)}}
{{MedalSport       |  [[Bokss]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1960. gada vasaras olimpiskās spēles|Roma 1960]] | [[Bokss 1960. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — pussmagais svars vīriešiem|Pussmagais svars (81kg)]]}}
}}

sentences: '''9. janvāris''' ir 9. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 356 dienas (357 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{cita nozīme|mūsdienu Kalkūnes pagastu|Kalkūnes pagastu līdz 1925. gadam|Laucesas pagasts}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kalkūnes pagasts
| karte             = Kalkūnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Kalkūni
| platība           = 67,15
| iedzīvotāji       = 2519
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2519 / 67.15 round 1}}
| izveidots         = 1864
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.kalkuni.lv
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = <!-- Infokastes platums (default: 26em) -->
|        nosaukums = <!-- Nosaukums (default: lapas nosakums) -->
|           attēls = Sansevieria trifasciata flower.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Ziedoša svītrainā sansevjēra (''Sansevieria trifasciata'')
|          attēls2 =
|      att2_izmērs =
|   att2_nosaukums =
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv = Augi
|         valsts_r =<!--Raksta nosaukums (ja nesakrīt ar vienu no iepriekšējiem 2 parametriem) -->
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Monocotyledon
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            kārta = Asparagales
|         kārta_lv = Sparģeļu rinda
|           dzimta = Asparagaceae
|        dzimta_lv = Sparģeļu dzimta
|         dzimta_r =
|      apakšdzimta = Nolinoideae
|   apakšdzimta_lv =
|    apakšdzimta_r =
|            ģints = Sansevieria, Dracaena
|         ģints_lv = Sansevjēras (agrāk), Dracēnas (pašlaik)
|         sinonīmi =
|        izplatība = <!-- Brīvs teksts -->
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = <!-- Sīkāko kategoriju uzskaitījums, brīvs Teksts. Te var pielietot veidni {{TaksoSaite}} -->
|      kategorijas = nē <!-- nepievienot kategoriju automātiski -->
}}
'''Sansevjēras''' (''Sansevieria'') ir agrāk atzīta bezstumbra mūžzaļo daudzgadīgo [[Lakstaugs|lakstaugu]] [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kuras dzimtene ir [[Āfrika]], jo īpaši [[Madagaskara]], un [[Dienvidāzija]], bet tagad, pamatojoties uz molekulāri filoģenētiskiem pētījumiem, ir iekļauta ''Dracaena'' ģintī.<ref>[https://www.researchgate.net/publication/263338444_Phylogenetic_Relationships_among_Dracaenoid_Genera_Asparagaceae_Nolinoideae_Inferred_from_Chloroplast_DNA_Loci Lu, Pei-Luen; Morden, Clifford W. Phylogenetic Relationships among Dracaenoid Genera (Asparagaceae: Nolinoideae) Inferred from Chloroplast DNA Loci] // Systematic Botany : — American Society of Plant Taxonomists, 2014. — Март (т. 39, № 1). — С. 90—104. — doi:10.1600/036364414X678035.</ref> Daudzas ģints sugas ir populāras iekštelpu [[Puķkopība|puķkopībā]]. Parastie tautas nosaukumi aptuveni 70 sugām, kas agrāk tika iekļautas ģintī, dažādās valodās ir vīramātes/velna/džina/čūskas mēle, līdakaste, loka stiegru kaņepe un čūskāda.<ref>Ирина Берёзкина. Библия комнатных растений. — Эксмо, 2015. — С. 170—175. — ISBN 978-5-699-72500-7.</ref> Latvijā parasti no tiem lieto līdakastes nosaukumu tajā vispopulārākās sugas — [[Svītrainā sansevjēra|svītrainās sansevjēras]] apzīmēšanai,<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.santa.lv/raksts/majaundarzs/paaudzu-dargumi-puku-podos-37714/|title=Paaudžu dārgumi puķu podos|website=www.santa.lv|access-date=2022-11-09}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/a/51666435|title=Graciozās līdakastes: padomi audzēšanā, lai augs priecētu ar ziedēšanu|last=Dārzs|first=DELFI Tavs|website=delfi.lv|access-date=2022-11-09|date=2019-11-25|language=lv}}</ref> reizēm arī [[Cilindriskā sansevjēra|cilindriskajai sansevjērai]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/majadarzs/telpaugi/graciozas-lidakastes-padomi-audzesana-lai-augs-priecetu-ar-ziedesanu.d?id=51666435&page=4|title=Dzeltenīgi un mīksti lapu gali līdakastei – kas kaiš augam|last=Dārzs|first=DELFI Tavs|website=delfi.lv|access-date=2022-11-09|date=2019-11-25|language=lv}}</ref> Latviski pastāv arī nosaukumi miesnieku puķe un zobenlapa.<ref name=":2">[https://jauns.lv/raksts/maja-un-darzs/239284-sis-pukes-vislabak-jutas-ja-tas-liek-miera-ka-pareizi-audzet-lidakasti Šīs puķes vislabāk jūtas, ja tās liek mierā. Kā pareizi audzēt līdakasti]</ref>

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Vudijs Harelsons
 |            vārds_orig = ''Woody Harrelson''
 |                attēls = Woody Harrelson 191020-N-NU281-1028 (cropped).jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Vudijs Harelsons 2019. gadā
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dzimšanas datums un  vecums|1961|7|23}}
 |              dz vieta = {{vieta|ASV|Teksasa|Midlenda}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = aktieris, aktīvists, režisors, dramaturgs
 |         darbības gadi = 1985—pašlaik
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva =
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva =
 |          tonijasbalva =
 |        spēlmaņu_nakts =
 |              kristaps =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Vudrovs Treisijs "Vudijs" Harelsons''' ({{val|en|Woodrow Tracy "Woody" Harrelson}}; dzimis {{dat|1961|7|23}}) ir amerikāņu aktieris, aktīvists un dramaturgs.

sentences: '''Autoskopija''' ({{val|en|Autoscopy}}) ir [[halucinācija]]s veids, kad cilvēks redz pats sevi no malas. Termina izcelsme ir no [[grieķu valoda]]s vārdiem {{gree|αὐτός}} ("pats") un {{gree|σκοπός}} ("skatītājs"). Autoskopija ir [[ārpusķermeņa pieredze]]s paveids.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Haralds Blaus
 |       piktogramma_1 =
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite =
 |       piktogramma_2 =
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite =
 |          vārds_orig =
 |              attēls = Harald Blaus 1926.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Haralds Blaus 1926. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1885|2|5}}
 |             dz_viet = [[Mēdzūlas pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Liezēres pagasts]] {{LAT}})
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1945|6|4|1885|2|5}}
 |            mir_viet = {{vieta|Vācija|Augsburga}}
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts =
 |        sporta veids = [[Šaušana]]<br />[[Daiļslidošana]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ({{oss|V=1912}})
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |                 PR1 =
 |               PR1_d =
 |                 PR2 =
 |               PR2_d =
 |                 PR3 =
 |               PR3_d =
 |                 PR4 =
 |               PR4_d =
 |                 PR5 =
 |               PR5_d =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalSport|Vīriešu [[šaušana]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Krievijas Impērija}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalBronze|{{oss|V=1912|teksts=Stokholma 1912}}| }}
}}
'''Haralds Kārlis Ādolfs Blaus''' ({{val|de|Harald Carl Adolf Blau}}, {{val|ru|Гарольд Блау}}, ''Гарри Блау''; {{dat VS|{{dat|1885|02|5}}|{{dat||01|24}}}} — {{dat|1945|6|4|N}}) bija sportists (daiļslidotājs, šāvējs), mednieks, arhitekts, suņu audzētājs, sporta biedrību un sekciju vadītājs. Startēdams [[Krievijas Impērija]]s komandā, kļuva par pirmo olimpiskās medaļas ieguvēju no [[Latvija]]s [[1912. gada vasaras olimpiskās spēles|1912. gada Stokholmas vasaras olimpiskajās spēlēs]], daudzkārtējs Latvijas rekordists un Latvijas meistars [[Stenda šaušana|stenda šaušanā]] un [[Daiļslidošana|daiļslidošanā]].

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Vecais ezers
| attēls       = Pludmale pie Vecā ezera.JPG
| paraksts     = Pludmale Vecā ezera ziemeļu krastā
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Bauskas novads]]
| vieta3       = [[Vecumnieku pagasts]]
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=36| plat_s=27| plat_NS=N
| gar_d=24| gar_m=32| gar_s=18| gar_EW=E
| platība_ha   = 16
| garums       = 1,12
| platums      = 0,23
| Vid_dziļums  = 1,5
| Max_dziļums  = 5,1
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl =
| izteka       = [[Taļķe]]
| baseins      = <!-- tikai skatli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        = 3
| pilsētas     = [[Vecumnieki]]}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
 var tikt saglabātas ''animāciju datubāzē'', tad analizētas un atkārtoti izmantotas.]]
'''Animāciju datubāze''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''animation database'') ir [[datubāze]], kurā glabājās cilvēku kustības vai animāciju fragmenti, kuriem var piekļūt, analizēt tos un izveidot vaicājumus, lai izstrādātu un apkopotu jaunas [[Animācija|animācijas]].<ref name=":0">S. Kuroki, "Walkthrough using Animation database MOVE" in ''Database and expert systems applications, Volume 4'' edited by Vladimír Marík, 1994 <nowiki>ISBN 3-540-57234-1</nowiki> pages 760-763</ref><ref name=":1">Kaoru Sumi "Interactive Storytelling System Using Recycle-Based Story Knowledge" in ''Interactive Storytelling: Second Joint International Conference on Interactive Digital Storytelling, ICIDS 2009'' by Ido A. Iurgel 2009 <nowiki>ISBN 3-642-10642-0</nowiki> pages 74-85</ref> Zinot, ka lielu apmēru animāciju izveide ir gan laikietilpīga, gan dārga, animāciju datubāze atļauj lietotājiem, kuri veido animācijas, izmantot jau gatavas un iepriekš izveidotas komponentes, kā arī animāciju fragmentus.<ref name=":1" />

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = V. H. Odens
|         vārds_orig = ''W. H. Auden''
|             attēls = AudenVanVechten1939.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = V. H. Odens 1939. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1907
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 21
|           dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Jorka}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1973
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 29
|            m_vieta = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Vistans Hjū Odens''' ({{val|en|Wystan Hugh Auden}}; dzimis {{dat|1907|2|21}}, miris {{dat|1973|9|29}}), publicējies kā '''V. H. Odens''' (''W. H. Auden''), bija angļu/amerikāņu [[dzejnieks]]. Tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta lieliskākajiem rakstniekiem.

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}

sentences:
s. Animācijā var redzēt vidējās temperatūru izmaiņu gada laikā pa mēnešiem]]
'''Klimatoloģija''' ir [[zinātne]] par [[klimats|klimatu]]. Speciālisti nodarbojas ar klimatu izpēti, pēta klimatu atšķirības, [[klimata izmaiņas]], izmaiņu cēloņus un šo izmaiņu sekas. Klimatoloģija pamatā balstās uz [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], kur galvenā uzmanība tiek pievērsta [[atmosfēra|atmosfērā]] notiekošajiem procesiem. Klimatoloģijā apskata arī citus klimatu ietekmējošos faktorus, piemēram, [[jūras straume]]s un [[kalnu grēdas]].

sentences:
{{infobox
| datastyle   = text-align: left;
| above       = {{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAMEBASE}}}}
| bodyclass   = plainlist

sentences:
{{līdzīgs|kortizols}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kortizona struktūrformula

Kortizona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-pregnēn-17α,21-diol-3,11,20-trions
11-dehidro-17-hidroksikortikosterons
|           CAS numurs = 53-06-5
|      ķīmiskā formula = C21H28O5
|              molmasa = 360,45
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 222 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 240 °C
|        šķīdība ūdenī = 280 mg/l pie 25 °C
|                 citi =
}}
'''Kortizons''' ir nozīmīgs [[virsnieres|virsnieru]] garozas steroīdais [[hormons]]<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 167. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref>, kas pieder pie [[glikokortikoīdi]]em. Kortizons ir bezkrāsaina kristālveida viela, kas slikti šķīst organiskos šķīdinātājos. Gan cilvēkiem, gan dzīvniekiem virsnieres šo hormonu nelielos daudzumos izdala [[asinis|asinīs]], lai veicinātu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] sintēzi no [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]]. Kortizonu sintezē mākslīgi no augu vai dzīvnieku izcelsmes [[steroīdi]]em. To izmanto arī kortizona [[acetāti|acetāta]] formā. Kortizonu intramuskulāru injekciju veidā lieto akūtu [[leikoze|leikožu]] ārstēšanai.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 96
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 25
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Cm
|             atommasa = [247]
|   valences elektroni = [Rn]5f76d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kirija(III) [[jons|jonu]] [[fluorescence]] [[šķīdums|šķīdumā]] [[lāzers|lāzera]] iedarbībā
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+4'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 13 510
|  kušanas temperatūra = 1613 K (1340 °C)
| viršanas temperatūra = 3383 K (3110 °C)
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Konstantīns Bočarovs
| Vārds_orig = ''Костянти́н Бочаро́в''
| Attēls = Mélovin (3) 20180510 EuroVisionary (cropped).jpg
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts =
| Dz_vārds =
| Pseidonīms = ''Mélovin''
| Dzimis = {{ddv|1997|04|11}}
| Vieta_dz = {{vieta|Ukraina|Odesa}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta =
| Žanrs = [[elektroniskā popmūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[dziesmu autors]]
| Instrumenti = [[balss]], klavieres
| Gadi = 2015—pašlaik
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa = {{URL|melovinmusic.com}}
| Dzimums = V
}}

'''Konstantīns Bočarovs''', plašāk pazīstams kā '''''Mélovin''''' ({{val|ua|Костянти́н Бочаро́в}}; dzimis {{dat|1997|04|11}} [[Odesa|Odesā]], [[Ukraina|Ukrainā]]), ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[dziedātājs]] un [[dziesmu autors]]. ''Mélovin'' uzvarēja [[Ukraina]]s [[X Faktors|X-Faktora]] versijas 6. sezonā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.mig.com.ua/novosti/item/12398-kh-faktor-6-igor-kondratyuk-o-pobede-kosti-bocharova|title="Х-Фактор-6": Игорь Кондратюк - о победе Кости Бочарова|website=mig.com.ua|accessdate=19 February 2018|language=Russian|archive-date={{dat|2017|10|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171030002932/http://www.mig.com.ua/novosti/item/12398-kh-faktor-6-igor-kondratyuk-o-pobede-kosti-bocharova}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Gamazīgas ērces''' ir plaša [[Ērces|ērču]] grupa, kurā ietilpst ap 30 brīvi dzīvošu vai [[parazīti]]sko ērču dzimtas, kuru pārstāvji izraisa ''gamazoidozi''. Gamazoidoze ir [[acariāze]], ko izraisa ne visas šo dzimtu sugas, bet tikai dažas.<ref name="Proshina.etal2014"/><ref name="Wambier2012"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Rhagoletis_cerasi01.jpg
| att_nosaukums =[[Eiropas ķiršu raibspārnmuša]] (''Rhagoletis cerasi'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| sekcija = Schizophora
| apakšsekcija = Acalyptratae
| virsdzimta = Tephritoidea
| virsdzimta_lv = Raibspārnmušu virsdzimta
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Edward Newman|Newman]], 1834)</small><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.giand.it/diptera/taxa/Brachycera/Muscomorpha/Cyclorrhapha/Schizophora/Acalyptratae/Tephritoidea/?lang=it |title=Tephritoidea Newman, 1834 |access-date={{dat|2015|09|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305141951/http://www.giand.it/diptera/taxa/Brachycera/Muscomorpha/Cyclorrhapha/Schizophora/Acalyptratae/Tephritoidea/?lang=it |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Ellerijs Klārks
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Ellery Clark''
 |              attēls = Elleryclark.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Ellerijs Hārdings Klārks
 |              dz_dat = {{dat|1874|3|13}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Vestroksberija}}
 |             mir_dat = {{dat|1949|7|27}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Hinghema}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]] un [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|1904]])
 |          os_medaļas = 2 (2 zelta)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[ASV olimpiskajās spēlēs|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika olimpiskajās spēlēs|Vieglatlētika]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem|Augstlēkšana]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Kalaallit Nunaata Radioa''
| native_name      =
| logo             = Kalaallit Nunaata Radioa logo.png
| image            =
| image_size       = 250px
| image_caption    =
| caption          =
| type             = sabiedrisks medijs
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1958]]. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Nūka]]
| location_country = {{GRL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[plašsaziņas līdzeklis]]
| products         = radio, TV
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = [[Grenlande]]s valdība
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
]]
'''Hidrosfēra''' (no {{val|el|ὑδρο-}} (''hydro-'') — ‘ūdens’ un {{gree|σφαῖρα}} (''sphaĩra'') — ‘lode’) ir viens no [[Zeme]]s apvalkiem, kuru veido [[okeāns|okeānos]], [[jūra|jūrās]], virs zemes virsmas ([[ezers|ezeri]], [[upe]]s, [[purvs|purvi]] un citi iekšzemes ūdeņi) un [[pazemes ūdeņi|pazemē]] esošais [[ūdens]]. Ūdens klāj aptuveni 75% no Zemes virsmas. Tā kopējā masa ir aptuveni 1,4{{E|18}} [[tonna]]s, kas ir 0,023% no visas Zemes masas. Hidrosfēra nav krasi norobežota ne no [[Litosfēra|litosfēras]], ne no [[Atmosfēra|atmosfēras]]. Ūdens, kas atrodas atmosfērā (aptuveni 2{{E|13}} tonnas), zemes [[Ieži|iežos]], [[Ledājs|ledājos]], kā arī dzīvo organismu sastāvā, arī pieder hidrosfērai. Taču litosfērā un [[Zemes mantija|zemes mantijā]] cieši (ķīmiski) saistītais ūdens hidrosfērā neietilpst<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Hidroloģija (Ievads un hidroloģiskie aprēķini)|last=Zīverts|first=A.|publisher=LLU|year=2004|location=Jelgava|pages=6}}</ref>.

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Bukulti|Bukulti}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Bukulti
|attels             =
|paraksts           = [[Jaunciema gatve]] Bukultos. Kreisajā pusē [[Bukultu mežs]], labajā - bijusī [[Rīgas TEC I|TEC I]] [[kūdra]]s glabātuve.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 5,183 km²
|iedzivotaju_skaits = 675 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           =[[29. autobusu maršruts (Rīga)|29.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/bukulti/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
[[Kategorija:Saldus novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''18. februāris''' ir gada 49. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 316 (317 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
]]
[[Sīrija]]s [[kristieši]] veido aptuveni 10% no iedzīvotājiem. Valsts lielākā kristīgā konfesija ir [[Antiohijas patriarhāts|Antiohijas Grieķu pareizticīgā baznīca]]. Mazākumā ir arī [[Protestantisms|protestantu]], kā arī [[Asīrijas Austrumu baznīca]]s un [[Haldejiešu katoļu baznīca]]s pārstāvji. [[Haleba|Halebā]] pilsētā pastāv lielākā kristiešu kopiena Sīrijā. 2010. gadā, pirms [[Sīrijas pilsoņu karš|Sīrijas pilsoņu kara]] sākuma, Sīrijā bija aptuveni 1,2 miljoni kristiešu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Tāge Erlanders
| vārds_orģ           = Tage Erlander
| attēls              = Tage Erlander 1952.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Zviedrijas premjerministru uzskaitījums|Zviedrijas premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1946|10|11|N}}
| term_beigas         = {{dat|1969|11|14|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Pērs Albins Hānsons]]
| pēctecis            = [[Ūlovs Palme]]
| amats2              =
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
| amats3              =
| term_sākums3        =
| term_beigas3        =
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           =
| amats4              =
| term_sākums4        =
| term_beigas4        =
| viceprezidents4     =
| vicepremjers4       =
| vietnieks4          =
| prezidents4         =
| premjers4           =
| priekštecis4        =
| pēctecis4           =
| amats5              =
| term_sākums5        =
| term_beigas5        =
| viceprezidents5     =
| vicepremjers5       =
| vietnieks5          =
| prezidents5         =
| premjers5           =
| priekštecis5        =
| pēctecis5           =
| dzim_dati           = {{dat|1901|06|13|N}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Zviedrija|Rensetere}}
| mir_dati            = {{dat|1985|06|21|N}}
| mir_vieta           = {{vieta|Zviedrija|Hudinge}}
| tautība             = [[zviedri|zviedrs]]
| partija             = [[Zviedrijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          = [[Lundas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            = Tage Erlander Signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{cita nozīme|lībiešu un latgaļu dižciltīgajiem|alus darbnīcu|Labietis (alus darbnīca)}}
'''Labieši''' ({{val|la|meliorēs}}) ir [[Indriķa hronika|Indriķa hronikā]] lietots apzīmējums [[lībieši|lībiešu]] un [[latgaļi|latgaļu]] [[Dižciltīgie|dižciltīgajiem]], kurš pastāvējis līdz 14.—15. gadsimtam. Pēc 13. gadsimta lielākā daļa no labiešiem gāja bojā cīņās pret [[Vācu ordenis|Vācu ordeni]], devās uz [[Lietuvas dižkunigaitija|Lietuvas dižkunigaitiju]] vai [[Krievzeme|Krievzemi]], zaudēja augstākās šķiras stāvokli un kļuva par [[zemnieki]]em, bet neliela daļa kā ordeņa sabiedrotie, ordeņa vai [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapa]] [[vasalis|vasaļi]] [[pārvācošanās|pārvācojās]], pieņemot [[vācu valoda|vācu valodu]] un kļūstot par [[Muižniecība|muižniekiem]], kas vēlāk asimilējās [[baltvāci|baltvācos]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Valsts un tiesību vēsture jēdzienos un terminos |author=Pēteris Valters |year=2001 |publisher=SIA „Divergens” |location=Rīga |isbn=9789984929613 |page=12}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 58
 | lv  = Piecdesmit astoņi
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirokatehīna struktūrformula

Pirokatehīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1344
|kušanas temperatūra=105 °C
|viršanas temperatūra=245,5 °C
}}
'''Pirokatehīns''' (orto-dihidroksibenzols, katehols, brenckatehīns, dinols, elkonāls, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Pirokatehīns ir balti adatveidīgi kristāli, kas gaisā ātri kļūst brūngani, tādēļ jāglabā tumšā noslēgtā traukā. Viegli šķīst ūdenī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Graeca0005.JPG
| att_nosaukums = [[Vidusjūras bruņurupucis]] (''Testudo graeca'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņurupuči
|    apakškārta = Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
|      binomial = Cryptodira ([[Cope]], 1868)
|    iedalījums =
*Infrakārta ''[[Eucryptodira]]''
*Infrakārta †''[[Paracryptodira]]''
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Cryptoderes'' Duméril & Bibron, 1834<ref name=rod>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucn-tftsg.org/wp-content/uploads/file/Accounts/crm_5_000_checklist_v4_2011.pdf |title=Turtles of the world, 2011 update: Annotated checklist of taxonomy, synonymy, distribution and conservation status |access-date={{dat|2012|01|22||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/64t6NrOyR?url=http://www.iucn-tftsg.org/wp-content/uploads/file/Accounts/crm_5_000_checklist_v4_2011.pdf |archivedate={{dat|2012|01|22||bez}} }}</ref>
*''Cryptodera'' Lichtenstein, 1856
*''Cryptodiramorpha'' Lee, 1995
*''Pancryptodira'' Joyce, Parham, & Gauthier, 2004
}}
'''Slēptkakla bruņurupuči''' jeb '''slēptkakla bruņrupuči''' (''Cryptodira'')<ref name=rod/> ir [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') apakškārta, kurai pieder lielākā daļa mūsdienās dzīvojošo bruņurupuču sugu. Visi [[Ziemeļamerika]]s, [[Eiropa]]s un [[Āzija]]s bruņurupuči pieder šai apakškārtai,<ref name=atl/> bet slēptkakla bruņurupuču sugas mājo arī [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Arī [[Latvija]]s vienīgā bruņurupuču suga — {{TaksoSaite|Emys orbicularis|purva bruņurupucis}} pieder pie slēptkakla bruņurupuču apakškārtas. Mūsdienās dzīvojošās vai salīdzinoši nesenā pagātnē izmirušās dzimtas tiek iedalītas ''[[Eucryptodira]]'' infrakārtā, bet izmirušās arhaiskās dzimtas ''[[Paracryptodira]]'' infrakārtā.<ref name=haa/>

sentences:
{{Skaitlis
|num = 27
|lv = Divdesmit septiņi
}}
'''27''' ('''divdesmit septiņi''')ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[26 (skaitlis)|26]] un [[28 (skaitlis)|28]].

sentences:
'''Felkerzāmi''' ({{val-de|Fölkersahm, Völckersahm}}) vai '''Felkezambi''' ({{val-de|Fölkersamb}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kuras priekšteči 15. gadsimtā ieceļoja [[Livonija|Livonijā]].

== Vēsture ==
Par savu priekšteci dzimta uzskata Heinrihu no Folkerzemas ({{val-la|Heinricus de Volckersen}}), kurš 13. gadsimtā dzīvojis tagadējā Folksenā [[Lejassaksija|Lejassaksijā]]. 1432. gadā Rīgas arhibīskaps [[Henings Šarpenbergs]] Heinriham Folkersheimam tagadējā [[Vaidavas pagasts|Vaidavas pagastā]] piešķīra [[Vaidava (Vaidavas pagasts)|Veļķu muižu]] (''Hohenbergen'', ''Welkenhof''), kas dzimtas īpašumā saglabājās līdz pat 1816. gadam.
Dzimtas Kurzemes atzara ciltstēvs bija Johans no Felkerzāmas (''Fölkersam'', miris 1557), kas bija cēlies no [[Kuršu kāpas|Kuršu kāpām]] un 1519. gadā [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa valsts]] [[Dinaburgas komturi]]jā ieguva savā īpašumā [[Kalkūnes muiža|Kalkūnes muižu]].

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Gana]]s valsts vadītāji''', kopš [[1957]]. gada, kad tā ieguva neatkarību no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]. No [[1957]]. līdz [[1960]]. gadam valsts galva bija karaliene [[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]], kas bija Apvienotās Karalistes un citu Sadraudzības valstu monarhs. Ganā karalienes intereses pārstāvēja ģenerālgubernatpri. Gana par republiku kļuva [[1960]]. gadā, kad tika pieņemta [[Ganas konstitūcija|konstitūcija]].

sentences:
(''Bombus confusus'')]]
'''Gada kukainis''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 1999. gada katru gadu izraugās [[Latvijas Entomoloģijas biedrība]].<ref name=skudra>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.dabasdati.lv/lv/article/spoza-skudra-2012-gada-kukainis/|title=Spožā skudra - 2012. gada kukainis|date=2012-1-10|work=Dabasdati.lv}}</ref> Parasti par Gada kukaini tiek izraudzīta suga, kurai [[entomoloģija|entomologi]] vēlas pievērst sabiedrības uzmanību, lai iegūtu vairāk informācijas sugas izpētei vai arī veiktu īpašus pasākumus tās [[dabas aizsardzība|aizsardzībai]]. Par Gada kukaini kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta, iegūtie rezultāti tiek izmantoti publikācijās par sugas izplatību Latvijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Rudens sonāte
  | attēls                    = Autumn sonata dvd.jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = ''Höstsonaten''
  | žanrs                     =
  | valsts                    = {{GMW}}
  | režisors                  = [[Ingmars Bergmans]]
  | producents                =
  | scenārija autors          = Ingmars Bergmans
  | galvenajās lomās          =
* [[Ingrīda Bergmane]]
* [[Līva Ulmane]]
* [[Lēna Nīmane]]
* [[Halvars Bjērks]]
  | mūzika                    = [[Frideriks Šopēns]]
  | operators                 = [[Svens Nīkvists]]
  | izdošanas laiks           = {{filmas datums|1978|10|8}}
  | ilgums                    = 99 minūtes
  | valoda                    = [[zviedru valoda|zviedru]], [[angļu valoda|angļu]]
  | budžets                   =
  | imdb                      = 0077711
}}
"'''Rudens sonāte'''" ({{val|sv|Höstsonaten}}) ir 1978. gada drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ingmars Bergmans]]. Bergmans nodokļu nemaksāšanas skandāla dēļ filmu uzņēma ārpus [[Zviedrija]]s. Ainas filmēja [[Norvēģija|Norvēģijā]], bet filmu izplatītāja Bergmana [[Rietumvācija]]s kinokompānija ''Personafilm GmbH''. Galvenās lomas atveido [[Ingrīda Bergmane]], [[Līva Ulmane]] un [[Lēna Nīmane]]. Tas ir stāsts par daudzsološu klasiskās mūzikas pianisti, kas pēc vairāk nekā septiņiem gadiem sastopas ar savu neizloloto meitu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Stipa joannis kz01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Stipa joannis''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Stipa
| ģints_lv = Kaviļas
| binomial = Stipa
| autors =
| sinonīmi =
}}'''Kaviļas''' ({{val|la|Stipa}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kurā ir klasificētas aptuveni 300 daudzgadīgu [[Lakstaugs|lakstaugu]] sugas. Savvaļā sugas ir sastopamas daudzviet [[Mērenā josla|mērenajā joslā]] un [[Subtropu josla|subtropu joslā]], kā arī tropu kalnos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:60437381-2|title=Stipa L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-01-12|language=en}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Daina Jāņkalne
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1963
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 20
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta = [[Jūrmala]]
| pilsonība =
| tautība = Latviešu
| nodarbošanās = {{hlist|Žurnāliste|Režisore|Producente}}
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| dzīvesbiedrs = [[Kristaps Gulbis]]
| bērni = 3
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Daina Jāņkalne''' (dzimusi {{dat|1963|12|20}} [[Rīga|Rīgā]]) ir latviešu televīzijas un radio sarunu šovu vadītāja, veidotāja, redaktore un producente. Pazīstama kā televīzijas raidījumu ''Ienesīga vieta, Abi labi, Starp mums runājot, Sieviete. Personīgi.'' vadītāja un veidotāja un [[Latvijas Radio]] 1 šova ''Kā labāk dzīvot'' prezentētāja.<ref name="nra.lv">{{Tīmekļa atsauce|url=https://nra.lv/kultura/personibas/217408-daina-jankalne-atkal-ekranos-sieviesu-pasauli-atklajot.htm|title=Daina Jāņkalne atkal ekrānos. Sieviešu pasauli atklājot|website=nra.lv|access-date=2020-12-30|language=lv}}</ref><ref name="stv-pirma-sieviete-personigi-tresdiena-2019-gada-14-augusts-plkst-21-un-00">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tvepg.eu/lv/latvia/channel/stv_pirma/review/20190814210000/sieviete_personigi|title=STV Pirmā! - Sieviete. Personīgi. - trešdiena, 2019. gada 14. augusts, plkst. 21 un 00|last=TVEpg.eu|website=tvepg.eu|access-date=2020-12-30|language=lv}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žaks Prevērs
|     vārds_orig = Jacques Prévert
|         attēls = Jacques Prévert en 1961 dans le film Mon frère Jacques par Pierre Prévert.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žaks Prevērs 1961. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Neijī pie Sēnas]], [[Francija|Francijā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1977
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 11
|        m_vieta = Omonvilapetitā (''Omonville-la-Petite''), [[Lamanša departaments|Lamanša departamentā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{FRA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, kinoscenārists
|rakstīšanas valoda = [[franču valoda]]
|        periods =
|          žanri = [[dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[sirreālisms]], [[simbolisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Žaks Prevērs''' (''Jacques Prévert''; dzimis {{dat|1900|2|4}}, miris {{dat|1977|4|11}}) bija [[Francija|franču]] dzejnieks un kinoscenārists.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Baiba Bambe
|     vārds_orig =
|         attēls = B.Bambe.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = Valmierā
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Līgonis Bambe, Veronika Bambe, dzimusi Hahele
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[brioloģija]], meža [[ekoloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Latvijas Valsts mežzinātnes institūts „Silava”]]
|     akad_amats = vadošā pētniece
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Meža fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Baiba Bambe''' ir latviešu botāniķe, brioloģe, mežzinātniece. Daudzu jaunu sūnu sugu pirmatklājēja Latvijā. Vairāk kā 100 zinātnisku publikāciju autore un līdzautore.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Jezupovas Svētā Pētera un Pāvila Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Jezupovas Svētā Pētera un Pāvila Romas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 250px
| caption               = Jezupovas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 250
| map_label             = Jezupovas baznīca
| position        = left
| latd  = 55  | latm  = 55  | lats  = 35  | latNS  = N
| longd = 26  | longm = 43  | longs = 22  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Augšdaugavas novads]], [[Naujenes pagasts]], [[Juzefova (Naujenes pagasts)|Juzefova]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1989]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Pāvels Raciņš
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = 1934
| year_completed        = 1961
| length                = 40m
| width                 = 20m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = tēsti [[laukakmens|laukakmeņi]]
}}
'''Jezupovas Svētā Pētera un Pāvila Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub541 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Naujenes pagasts|Naujenes pagasta]] [[Juzefova (Naujenes pagasts)|Juzefovā]].

sentences:
:Nejaukt ar citu Londonas mūzikas augstskolu — [[Karaliskā Mūzikas koledža|Karalisko Mūzikas koledžu]].
{{Skolas infokaste
|name                   = Karaliskā Mūzikas akadēmija
|native_name            = ''Royal Academy of Music''
|image                  = Royal Academy of Music, London W1.jpg
|alt                    = Karaliskās Mūzikas akadēmijas ēka
|caption                = Karaliskās Mūzikas akadēmijas ēka
|city                   = [[Londona]]
|country                = [[Apvienotā Karaliste]]
|founded                = [[1822. gads|1822. gadā]]
|url                    = {{URL|https://www.ram.ac.uk/}}
}}
'''Karaliskā Mūzikas akadēmija''' ({{val|en|Royal Academy of Music}}) ir [[mūzika]]s [[augstskola]], kas atrodas [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Tā ir visvecākā mūzikas augstākās izglītības iestāde Apvienotajā Karalistē un viena no vadošajām pasaulē. Akadēmija ietilpst [[Londonas Universitāte]]s sastāvā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Ernests fon Bērs
|          vārds_orig = ''Karl Ernst von Baer''
|              attēls =Voyages_de_la_Commission_scientifique_du_Nord,_en_Scandinavie,_en_Laponie,_au_Spitzberg_et_aux_Feröe_-_no-nb_digibok_2009040211001-118.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1792
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Pībe (''Piibe''), [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1876
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kēnigsbergas Universitāte]], [[Krievijas Zinātņu akadēmija]], [[Krievijas Ģeogrāfiskā biedrība]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = pirmais aprakstīja zīdītāju olšūnu, [[embrioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Tehnoloģijas pārnese''' vai, plašākā nozīmē [[inovācija]], ir process, kad zinātnisko pētījumu rezultāti tiek īstenoti kādā praktiski, [[komercija|komerciāli]] pielietojamā veidā - mašīnā, iekārtā, instrumentā vai to detaļā. Ar tehnoloģijas pārnesi saprot arī kādas zināmas tehnoloģijas ieviešanu citā valstī, kur tā līdz šim nav tikusi pielietota.

sentences:
{{Ledāja infokaste
| ledājs        = Evansa ledus straume
| attēls       =
| paraksts     =
| karte        =
| vietaskarte  = Antarktīda-fiziskā
| label        = Evansa
ledus straume
| paraksta_izvietojums = right
| kontinents   = [[Antarktīda]]
| atrodas      = [[Rietumantarktīda]]
| sākas        = [[Elsvērta Zeme]]
| ieplūst      = [[Ronnes šelfa ledājs]]
| plat_d=76| plat_m=0| plat_s=0| plat_NS=S
| gar_d=78| gar_m=0| gar_s=0| gar_EW=W
| platība      =
| garums       =
| platums      =
| kritums      =
| ātrums       =
| caurplūde    =
| tilpums      =
| baseins      =
| pietekas     =
| valstis      =
| salas        =
}}
'''Evansa ledus straume''' ({{val|en|Evans Ice Stream}}) ir [[šļūdonis]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Sākas no [[Rietumantarktīda]]s ledus vairoga [[Elsvērta Zeme|Elsvērta Zemē]] un dienvidaustrumu virzienā starp [[Zumberga rags|Zumberga ragu]] un [[Faulera pussala|Faulera pussalu]] noplūst uz [[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes šelfa ledāju]]. No austrumiem tajā iekļaujas [[Drūrija ledus straume]]. Straume tika atklāta no 1974. gada 5. februāra [[Landsat]] satelītainām.<ref>{{gnis|type=antarid|4660}}</ref> Pētīta un uzmērīta ar aeroradiozondēšanas metodi [[Britu Antarktiskais dienests|Britu Antarktiskā dienesta]] lidojumā no [[Saipla]]s stacijas 1975. gada 21.—23. janvārī. Nosaukta par godu britu fiziķim Stenlijam Evansam ''(Stanley Evans)'', kurš kopš 1961. gada izstrādājis [[radiozondēšana]]s iekārtas un metodes [[leduskupols|leduskupolu]] un glečeru pētīšanai.<ref name=scar>[http://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=108729 SCAR Composite Gazetteer of Antarctica. Evans Ice Stream]</ref>

sentences: '''Sverdrups''' ('''Sv''') ir [[okeanogrāfija|okeanogrāfijā]] izmantota ūdens [[plūsma]]s mērvienība, ko lieto [[okeāna straume|okeāna straumju]] mērījumiem un ir vienāda ar 106 [[kubikmetrs|kubikmetriem]] [[sekunde|sekundē]] (0.001 km3/s).<ref>[http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html - The National Oceanographic Partnership Program's] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111028165109/http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html |date={{dat|2011|10|28||bez}} }} Okeānu straumju mājaslapa</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |title=Ecoworld: "Sverdrups & Brine" |access-date={{dat|2017|08|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110120155822/http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |archivedate={{dat|2011|01|20||bez}} }}</ref> Nosaukta par godu [[norvēģi|norvēģu]] okeanogrāfam un polārpētniekam [[Haralls Sverdrups|Harallam Sverdrupam]]. Sverdrups ir ārpus [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmas mērvienība, kurā ar ''Sv'' apzīmē [[zīverts|zīvertus]].

sentences: {{Commonscat|Speedskaters from the Netherlands}}

sentences:
]]
'''Aizliegto grāmatu reģistrs''' ({{val|la|Index Librorum Prohibitorum}}) ir rakstu darbu, publikāciju un grāmatu saraksts, kuras Romas katoļu baznīca aizliedza lasīt, pretējā gadījumā draudot ar [[ekskomunikācija|izslēgšanu no baznīcas]]. Reģistrs ir atkārtoti vairākas reizes izdots. Atsevišķi tā izdevumi saturēja baznīcas norādījumus par satura interpretāciju vai reģistrā iekļauto grāmatu tirgošanas aizliegumu. Baznīcas oficiālā pozīcija publicējot un uzturot šādu reģistru bija [[kristietība|kristiešu]] pasargāšana no ķecerības un maldiem. Faktiski, šis reģistrs ir viens no pirmajiem apkopotajiem un publicētajiem [[cenzūra]]s pasākumiem, lai gan jau XII gs. zināmi gadījumi, kad baznīca dedzinājusi nevēlamo literatūru. [[grāmata|Grāmatām]], kuras izturēja baznīcas cenzūru, uz titullapas tika iespiests ''[[Nihil obstat]]'' (nekādu iebildumu) vai ''[[Imprimatur]]'' (uz iespiešanu).

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvoto vietu|Atašiene (nozīmju atdalīšana)|Atašiene}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Atašiene
| settlement_type        = Vidējciems
| image_skyline          = Atašienes baznīca 2000-07-28.jpg
| image_caption          = [[Atašienes Sāpju Dievmātes Romas katoļu baznīca|Atašienes katoļu baznīca]]
| pushpin_map            = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2      = [[Atašienes pagasts]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         =
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2015
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2286&p_back=** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 328
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 32 | lats  = 46 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 24 | longs = 01 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5211 Atašiene
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
[[File:Dzelzceļa līnija Rīga - Jelgava posmā Dalbe - Cena (2).jpg|thumb|250px|Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava posmā Dalbe—Cena]]
[[File:Dzelzceļa līnija Rīga - Jelgava posmā Baloži - Tīraine.jpg|thumb|250px|Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava posmā Baloži—Tīraine]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Miltiadis Tentoglu
 |      vārds_orig = ''Μιλτιάδης Τεντόγλου''
 |          attēls = 2022-08-15 European Championships 2022 – Men's Long Jump by Sandro Halank–012.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Miltiadis Tentoglu 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1998|3|18}}
 |         dz_viet = {{vieta|Grieķija|Saloniki}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GRE}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=185}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=75}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 8,60 m (2021)
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 8,55 m (2022) {{piezīme|NR|nacionālais rekords}}
 |           PR2_d = Tāllēkšana telpās
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{GRE}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|tāllēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|tāllēkšana}}
{{MedalSilver|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|tāllēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|tāllēkšana}}
{{MedalGold|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|tāllēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|Belgrada 2022|tāllēkšana}}
{{MedalGold|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|tāllēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|Glāzgova 2019|tāllēkšana}}
{{MedalGold|Toruņa 2021|tāllēkšana}}
{{MedalGold|Stambula 2023|tāllēkšana}}
}}
'''Miltiadis Tentoglu''' ({{val|el|Μιλτιάδης Τεντόγλου}}; dzimis {{dat|1998|3|18}} [[Saloniki|Salonikos]]) ir grieķu [[vieglatlēts]], startē [[tāllēkšana]]s sacensībās. Viņš ir {{oss|V=2020|L=G}} čempions, [[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023. gada pasaules čempions]] un divkārtējs Eiropas čempions tāllēkšanā, ieguvis zelta godalgas arī pasaules un Eiropas čempionātos telpās.

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Ammerezers
|attēls=Ammersee_Autumn.jpg
|paraksts=Skats pāri Ammeres ezeram uz Alpiem
| map = Vācija
| plat_d=48 | plat_m=0 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=11 | gar_m=7 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{DEU}}
|platība=47
|garums=16,2
|Vid_dziļums=37,8
|Max_dziļums=81,1
|tilpums=1,75
|augstums_vjl=533
|izteka=[[Ampere]]
|baseins=993
|valstis=
|salas=Švēdene
|pilsētas=
{{Designation list
| embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Ammerezers (Ammersee)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
|   designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 6517 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/93 93]
}}
}}
<mapframe text="Ammerezers" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q265336"
}
</mapframe>
'''Ammerezers''' ({{val|de|Ammersee}} — 'Dzintara ezers') ir [[ezers]] [[Vācija]]s dienvidos, [[Bavārija|Bavārijā]], dienvidrietumos no [[Minhene]]s. Vistālāk ziemeļos novietotais [[Priekšalpi|Priekšalpu]] ezers.

sentences: {{commonscat|Fungal morphology and anatomy|Sēņu morfoloģija}}

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Baltkrievijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Baltkrievijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Marija Gerolda
|     vārds_orig = ''Mary Gerold''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Mordanga]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Kreita]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Kurts Tuholskis]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|nosaukums            = An-2
|attēls               = Attēls:An-2 Kaunas.jpg
|paraksts             = An-2 Kauņā
|tips                 = transportlidmašīna
(vienmotora [[biplāns]])
|valsts               = {{USSR}}
|ražotājs             = {{USSR}}
{{CHN}}
{{POL}} u.c.
|dizaineris           = [[Oļegs Antonovs]]
|pirmais lidojums     = {{Dat|1947|08|31}}<ref>Sharpe, Michael. Biplanes, Triplanes, and Seaplanes, pg.32. London, England: Friedman/Fairfax Books , 2000. {{ISBN|1-58663-300-7}}. {{en ikona}}</ref>
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   =
|status               = tiek izmantota
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = 1947 — 2002
|skaits               = vairāk kā 18 000<ref>Gordon,Yefim & Komissarov, Dmitry. “Antonov An-2”. Midland. Hinkley. 2004. {{ISBN|1-85780-162-8}} {{en ikona}}</ref>
|izmaksas             = aptuveni 75 000 dolāru (2009)<ref>[http://www.an2plane.ru/ru/3/moderniz An-2 modernizācija]{{Novecojusi saite}} {{ru ikona}}</ref>
|attīstīts no         =
|modifikācijas        = An-2M, An-2SH, An-3, An-4, An-6
}}

sentences: '''Kodolfizika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[atoma kodols|atoma kodola]] uzbūvi, īpašības un pārvēršanās procesus.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Imants Magone
|         attēls = Magone Imants.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1936
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Balvu pagasts|Taureskalns}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 21
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = horeogrāfs, dejas pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Image:crowley unicursal hexagram.svg|thumb|[[Heksagramma]] — viens no būtiskākajiem telemas simboliem, līdzvērtīga [[Ēģiptiešu hieroglifi|ēģiptiešu]] [[anks|ankam]]]]
'''Telema''' ir reliģija, balstīta uz tādā pašā vārdā esošas [[aksioma]]s, ko izmanto kā galveno principu dažas reliģiskas organizācijas. Šī aksioma ir ''Do what thou wilt shall be the whole of the Law. Love is the law, love under will.'' — tā tiek dažādi interpretēta, bet pamatā cilvēka griba tiek uzskatīta par augstāko spēku.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 31.15
| subdivision_name2 =
| population_total = 65929
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Dienvidholande]]
| subdivision_type = Valsts
| native_name = ''Katwijk''
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2020
| name = Katveika
| elevation_m =
| latd = 52
| established_date =
| established_title =
| image_shield = Coat of arms of Katwijk (municipality).svg
| image_skyline = Katwijk overzicht vanuit de vuurbaak.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 12
| motto =
| lats =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 25
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.katwijk.nl/}}
| image_flag = Katwijk vlag.svg
}}'''Katveika''' ({{Val|nl|Katwijk}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Dienvidholande]]s provincē. 2020. gadā Katveikā dzīvoja 65 929 iedzīvotāji.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divsimtgadīgais
| attēls                   = Bicentennial man film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bicentennial Man''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kriss Kolumbuss]]
| producents               =
* [[Volfgangs Pītersens]]
* [[Geils Kacs]]
* [[Nīls Millers]]
* [[Marks Redklifs]]
* [[Maikls Barnatans]]
* [[Lorenss Marks]]
* Kriss Kolumbuss
| scenārija autors         = [[Nikolass Kazans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Sems Nīls]]
* [[Vendija Krūsone]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Embeta Deividza]]
| mūzika                   = [[Džeimss Horners]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[1492 Pictures]]''
* ''[[Laurence Mark Productions ]]''
* ''[[Radiant Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
* ''[[Columbia TriStar Film Distributors International]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|12|17||bez}}
| ilgums                   = 128 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bicentennial-man-1999|title=Bicentennial Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bicentennialman.htm|title=Bicentennial Man (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|87,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Divsimtgadīgais"''' ({{val|en|Bicentennial Man}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Kriss Kolumbuss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|17||bez}}. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Sems Nīls]], [[Vendija Krūsone]], [[Olivers Plets]] un[[Embeta Deividza]].

sentences: '''Sociālais konservatīvisms''' ir [[Politikas filozofija|politiskā filozofija]] un [[Konservatīvisms|konservatīvisma]] veids, kas liek uzsvaru uz tradicionālām varas struktūrām, nevis uz [[Kultūras plurālisms|sociālo plurālismu]].<ref name="Wiener 1973">{{Publikācijas atsauce|last=Wiener|first=Jonathan|author-link=Jon Wiener|date=Spring 1973|title=Review: ''The Politics of Unreason: Right-Wing Extremism in America, 1790-1970''|url=https://www.jstor.org/stable/202704|journal=The Journal of Interdisciplinary History|publisher=[[MIT Press]]|volume=3|issue=4|pages=791{{ndash}}793|doi=10.2307/202704|jstor=202704|via=[[JSTOR]]}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Cooper|first=Melinda|title=Family Values: Between Neoliberalism and the New Social Conservatism|publisher=Zone Books|year=2019}}</ref> Tas arī bija saistīts ar zemākās klases [[Protestantisms|protestantu]] amerikāņu ekonomisko nedrošību, [[Makartisms|makartismu]] un citiem izaicinājumiem sociālajām institūcijām. Sociāli konservatīvie aktīvisti bieži veicināja sociālo jautājumu organizēšanu un politizāciju.<ref name="Wiener 1973" /><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://academic.regis.edu/jriley/libcons.htm|title=Liberalism & Conservatism|last=Riley|first=Jim|website=academic.regis.edu|access-date={{dat|2022|06|22||bez}}|archive-date={{dat|2017|11|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171114163741/http://academic.regis.edu/jriley/libcons.htm}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Farney|first=James Harold|url=https://books.google.com/books?id=odcZbJnUN3cC&pg=PA13|title=Social Conservatives and Party Politics in Canada and the United States|date=2012|publisher=University of Toronto Press|isbn=9781442612600}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Cramer|first=Clayton E.|title=Social Conservatism in An Age of Revolution: Legislating Christian Morality in Revolutionary America|year=2016}}</ref>

sentences: '''Pārdošana''' ir [[komercija|komerciāla]] maiņas darbība, kas saistīta ar produkta nodošanu no [[pārdevējs|pārdevēja]] [[pircējs|pircējam]] pret samaksu pēc abu pušu vienošanās par [[Cena (ekonomika)|cenu]] un citiem [[Produkts|produkta]] piegādes nosacījumiem. Pārdošanas procedūra, tās sarežģītība un citi aspekti ir atkarīgi no konkrētā produkta specifiskajām īpašībām. Tā, ābolu vai vairuma citu plaša [[patēriņš|patēriņa]] preču pirkšana [[veikals|veikalā]] vai [[tirgus|tirgū]] ir salīdzinoši vienkāršs, īslaicīgs komerciāls akts. Taču, piemēram, [[elektrostacija]]s pirkšana būs komplicēts process ar daudzu pušu - [[valdība]]s, [[banka|banku]], daudzu elektrostacijas daļu un komponentu izgatavotāju, [[projektēšana|projektētāju]], [[celtniecība|celtnieku]] utt. iesaistīšanos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Savādā spēle
| attēls                   =  QuizShowPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Quiz Show''
| žanrs                    = vēsturiska filma
| režisors                 = [[Roberts Redfords]]
| producents               =
* [[Maikls Džeikobss]]
* [[Džuliāns Krainins]]
* [[Maikls Noziks]]
* Roberts Redfords
| scenārija autors         = [[Pols Atanasio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Turturo]]
* [[Robs Morovs]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Deivids Peimers]]
* [[Pols Skofīlds]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Hollywood Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|9|16|}}
| ilgums                   = 130 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/quiz-show-1994|title=Quiz Show|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 23, 2019|archive-date={{dat|2019|10|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191023162311/https://bbfc.co.uk/releases/quiz-show-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|24,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=quizshow.htm|title=Quiz Show|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Savādā spēle"''' ({{val|en|Quiz Show}}) ir 1994. gada vēsturiska filma, kas balstīta uz Ričarda N. Gudvina memuāriem ''Remembering America: A Voice From the Sixties''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Roberts Redfords]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Turturo]], [[Robs Morovs]], [[Reifs Fainss]], [[Deivids Peimers]] un [[Pols Skofīlds]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|9|16||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija bromīda kristālrežģis

Pulverveida kālija bromīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7758-02-3
|      ķīmiskā formula = KBr
|              molmasa = 119,01
|              blīvums = 2750
|  kušanas temperatūra = 1007 K (734 °C)
| viršanas temperatūra = 1708 K (1435 °C)
| šķīdība ūdenī        = 53,5 g/100 ml (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija bromīds''' (KBr) ir balta, [[kristāls|kristāliska]] viela, kas šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir [[bromūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] sāls.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = Daft Punk
| Attēls = DaftAlive.jpeg
| Att_izm = 220px
| Apraksts = Daft Punk uzstāšanās laikā ''Wireless Festival 2007''. No kreisās: Tomass Bangelters, Gajs Manuels
| Vieta = [[Parīze]], [[Ildefransa]] {{FRA}}
| Žanrs = [[Hausmūzika]], [[Tehno]]
| Gadi = 1993—2021
| Izdevējkompānija = [[Soma Quality Recordings|Soma]]
[[Virgin Records]]
| Darbojies_arī = [[Darlin']], Phoenix
[[Stardust]], Together
Le Knight Club, Crydajam
| Mlapa = [http://www.daftalive.com/ daftalive.com]
[http://daftpunk.com/ daftpunk.com]
| Dalībnieki = [[Gijs Manuels de Omemkristo]]
[[Tomā Bangaltē]]
| Bij_dalībnieki =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Deklaratīvas zināšanas''' ({{Val-la|declarativus}} - paskaidrojošs) - [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir [[zināšanas]] par [[fakti]]em, tā ir atbilde uz jautājumu: ''Kas tas ir?''

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Glābējpeles Austrālijā
| attēls                   = Rescuersduposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Rescuers Down Under''
| žanrs                    = animācijas filma, piedzīvojumu filma
| režisors                 =
* [[Hendels Batojs]]
* [[Maiks Gabriels]]
| producents               = [[Tomass Šūmahers]]
| scenārija autors         =
* [[Džims Kokss]]
* [[Kerijs Kirkpatriks]]
* [[Bairons Simpsons]]
* [[Džo Ranfts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bobs Ņūhārts]]
* [[Eva Gabora]]
* [[Džons Kendijs]]
* [[Ādams Raiens]]
* [[Džordžs S. Skots]]
* [[Tristans Rodžerss]]
| mūzika                   = [[Brūss Brotons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
* ''[[Silver Screen Partners IV]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1990|11|16||bez}}
| ilgums                   = 78 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rescuers-down-under-1991|title=The Rescuers Down Under|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 7, 2019|archive-date={{dat|2019|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190407234646/http://www.bbfc.co.uk/releases/rescuers-down-under-1991}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]27,9 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rescuersdownunder.htm|title=The Rescuers Down Under|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Glābējpeles]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Ipolits Fizo
| vārds_orig =''Hippolyte Fizeau''
| attēls = Hippolyte Fizeau.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1819
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1896
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Ventoja]] (''Venteuil''), [[Marna]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =''[[Bureau des longitudes]]''
| alma_mater =
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Doplera efekts]], [[Fizo-Fuko aparāts]], [[gaismas ātrums]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ukraiņi]]
[[Kategorija:Latvijas cilvēki pēc tautības|Ukraiņi]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības|Ukraiņi]]

sentences:
{{DEFAULTSORT:Cziles polarstacijas}}
[[Kategorija:Čīle]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Commonscat|Titles|tituli}}
'''Tituls''' ir mantots vai piešķirts goda nosaukums (agrāk līdz ar titulu nāca virkne sociālu privilēģiju).

sentences:
1942. gadā gleznotā glezna "[[Naktsputni (glezna)|Naktsputni]]", kurā redzama kafejnīca]]
'''Kafejnīca''' ir iestāde, kurā pasniedz karstu [[kafija|kafiju]] un kafijas dzērienus ([[kapučīno]], [[espreso]]), [[tēja|tēju]] un citus karstos dzērienus. Dažas kafejnīcas pasniedz arī aukstos dzērienus, kā, piemēram, kafiju vai tēju ar ledu. Bieži vien kafejnīcās pasniedz [[uzkoda]]s. Kafejnīcas var būt neliels [[uzņēmums]] vai arī liela kafejnīcu ķēde. Pirmās kafejnīcas [[Eiropa|Eiropā]] parādījās 16. gadsimtā.<ref>W. Scott Haine (11 Sep 1998). The World of the Paris Café. JHU Press. pp. 1—5. {{ISBN|0801860709}}.</ref>

sentences: '''Kjeldāla metode''' ir [[slāpeklis|slāpekļa]] kvantitatīvas noteikšanas metode [[organiskās vielas|organiskās vielās]]. Metodi 1883. gadā ieteicis dāņu ķīmiķis [[Johans Keldāls]] (''Johan Gustav Christoffer Thorsager Kjeldahl'')<ref>Kjeldahl, J. (1883) [https://books.google.com/books?id=6ePmAAAAMAAJ&pg=PA366#v=onepage&q&f=false "Neue Methode zur Bestimmung des Stickstoffs in organischen Körpern"] (Jauna metode slāpekļa noteikšanai organiskās vielās), ''Zeitschrift für analytische Chemie'', '''22''' (1) : 366.—383. lpp</ref>, kura vārdā tā arī nosaukta. Metode pamatojas uz parādību, ka organiskās vielās ietilpstošais slāpeklis, to karsējot [[Kjeldāla kolba|Kjeldāla kolbā]] kopā ar koncentrētu [[sērskābe|sērskābi]], pāriet [[amonija sulfāts|amonija sulfātā]]. Reakcijas paātrināšanai pievieno [[katalizators|katalizatoru]], par kuru Keldāls sākotnēji izmantoja [[dzīvsudraba oksīds|dzīvsudraba oksīdu]], taču tā radītās bīstamības dēļ mūsdienās oficiālajā metodē (AOAC 988.05) dzīvsudraba oksīds ir aizstāts ar mazāk bīstamo [[vara(II) sulfāts|vara(II) sulfātu]] vai [[titāna dioksīds|titāna dioksīdu]]<ref name="Jākobsone">{{Grāmatas atsauce |title= Pārtikas produktu uzturvērtības noteikšana |author=Ida Jākobsone |year=2008 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |page=65.—66 |isbn=978-9984-45-085-8}}</ref>:

sentences:
{{Citas nozīmes|psiholoģisko efektu kopumu|Paģiras (nozīmju atdalīšana)|paģiras}}
'''Abstinences''', '''atņemšanas''' jeb '''paģiru sindroms''' ir psiholoģiski un fiziski veselības traucējumi, kas rodas pēc [[Alkoholiskie dzērieni|alkohola]] un citu [[narkotikas|narkotisku vielu]] lietošanas lielā apjomā vai ilgstoši. Biežākās izpausmes ir [[disforija]], [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresija]], [[miegainība]], [[nelabums]], jutīgums pret gaismu un [[troksnis|troksni]], [[galvassāpes]], [[muskuļu]] [[sāpes]] un [[ēstgriba]]s traucējumi.

sentences: '''Traktāts''' ir rakstu darbs, kurā formāli un sistemātiski aprakstīts darba temats. Vārds radies no [[latīņu valoda|latīņu valodas]] vārda ''tractatus'', kas, savukārt, ir darbības vārda ''tractō'' divdabis un nozīmē - aprakstīts, padarīts, izpildīts.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Indigirka
| citvaloda      = ru
| oriģinālnosaukums = Индигирка
| citvaloda2      = sah
| oriģinālnosaukums2 = Индигиир
| attēls            = Усть-Нера._Вид_с_горы..jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Indigirka pie Ustjņeras
| karte             = Indigirka.png
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Tuorajurjahas un Tarinjurjahas satece
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Austrumsibīrijas jūra]]
| sāk_plat_d=63 | sāk_plat_m=06 | sāk_plat_s=43 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=144 | sāk_gar_m=11 | sāk_gar_s=07 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=71 | iet_plat_m=26 | iet_plat_s=44 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=150 | iet_gar_m=51 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{RUS}}
| garums            = 1726
| iztekas_augstums  = 792
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 1600
| gada_notece       =
| baseins           = 360 000
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Jakutija#Krievija#Āzija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
kristāls]]
'''Kristāls''' (no [[grieķu valoda]]s (κρύσταλλος), sākotnēji vārds apzīmēja — [[ledus|ledu]], vēlāk — [[kalnu kristāls|kalnu kristālu]]) [[ķīmija|ķīmijā]] un [[mineraloģija|mineraloģijā]] ir [[cietviela]], kuru veidojošie [[atoms|atomi]], [[molekula]]s vai [[jons|joni]] ir izkārtoti noteiktā, regulārā kārtībā, šai kārtībai cikliski atkārtojoties visās trīs telpiskajās [[dimensija|dimensijās]]. Ar kristālu pētīšanu nodarbojas [[kristalogrāfija]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Gvarāna
|         binomial = Paullinia cupana
|           attēls = Guaranà original do Brasil.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Sapindaceae
|        dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|            ģints = Paullinia
|         ģints_lv = Paulīniju ģints
|          ģints_r =
|             suga = P. cupana
|          suga_lv = Gvarāna
|           suga_r = Gvarāna
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
.]]
s polārstacija [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]].]]
'''Norvēģijas Polārais institūts''' ({{val|no|Norsk Polarinstitutt}}) ir [[Norvēģija]]s galvenā valsts institūcija [[polārpētniecība|polārās izpētes]] jomā. [[Institūts]] darbojas Norvēģijas Vides ministrijas pakļautībā. Galvenais ofiss atrodas [[Trumse|Trumsē]] valsts ziemeļos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetaldehīda struktūrformula un  molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O
|molmasa=44,05
|blīvums=788
|kušanas temperatūra=−123,5 °C
|viršanas temperatūra=20,2 °C
}}
'''Acetaldehīds''' (etanāls, CH3CHO vai MeCHO) ir gaistošs, toksisks šķidrums ar asu, reibinošu smaku. Labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{cita nozīme|liķieri|kuģi|Adriatica Queen}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences: , no kuras cēlies fon der Ropu dzimtas uzvārds]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Heincs Erhards
| image         =
| imagesize     = 150px
| caption       = Vācijas 2009. gada pastmarka
| birthname     = ''Heinz Erhardt''
| birthdate     = {{dat|1909|02|20|}}
| location      = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{dat|1979|06|05|}}
| deathplace    = [[Hamburga]], {{DEU}}
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = aktiermāksla, mūzika, dzeja
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Ielas infokaste
| nosaukums       = Zīlānu iela
| attēls          = Krustpils pareiztic baznica.JPG
|attēla paraksts  = Krustpils pareizticīgo baznīca Zīlānu ielā 57
| pilsēta         =  [[Jēkabpils]]
[[Zīlāni]]
| apkaime         = [[Krustpils]], [[Ķieģeļu ielas mikrorajons|Ķieģeļu ielas rajons]], [[Zīlāni (Jēkabpils)|Zīlāni]]
| ielas garums    = 4,94 km
3,31 km (Jēkabpilī)
1,63 km (Zīlānos)
| vēst nosaukumi  = Kārļa Marksa iela
| joslu skaits    = 2
| ielas segums    = [[asfaltbetons]]
| ievēr celtnes   = [[Krustpils Svētā Nikolaja pareizticīgo baznīca|Krustpils pareizticīgo baznīca]]
| autobuss        = [[3. autobusu maršruts (Jēkabpils)|3.]], [[8. autobusu maršruts (Jēkabpils)|8.]]
}}

sentences:
'''Penrouzs''' var būt:
* [[Džonatans Penrouzs]] (''Jonathan Penrose'') — britu šahists un psihiatrs (1933—2021);
* [[Laionels Penrouzs]] (''Lionel Penrose'') — britu psihiatrs (1898—1972);
* [[Rodžers Penrouzs]] (''Roger Penrose'') — britu teorētiskais fiziķis (dzimis 1931).

sentences:
[[Kategorija:Zooloģes]]
[[Kategorija:Sievietes Apvienotajā Karalistē|Zoologi]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes zoologi| Zooloģes]]

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Paul Ricœur
|          vārds_orig =
|              attēls = Paul Ricoeur Balzan.png
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Pols Rikērs 1999. gadā
|             dz_gads = 1913
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = [[Valansa]], [[Francija]]
|              m_gads = 2005
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 20
|             m_vieta = Šatenī-Malabrī (''Châtenay-Malabry''), pie [[Parīze]]s, [[Francija]]
|           pilsonība = [[Francija]]
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola = [[kontinentālā filozofija]], [[fenomenoloģija]], [[hermeneitika]], [[psihoanalīze]], [[teoloģija]]
|           intereses = [[fenomenoloģija]], [[morāles filozofija]], [[politikas filozofija]], [[valodas filozofija]], [[personības identitāte]], [[historiogrāfija]], [[literatūrkritika]], [[antīkā filozofija]]
|              idejas = [[hermeneitika]], [[darbības teorija]]
|          alma_mater = [[Strasbūras Universitāte]], [[Sorbonna]], [[Rennas 1. universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Karls Barts]], [[Gabriels Marsels]], [[Martins Heidegers|Heidegers]], [[Karls Jasperss|Jasperss]], [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Edmunds Huserls|Huserls]], [[Hanna Ārente|Ārente]], [[Emanuels Levins|Levins]]
|          ietekmējis = [[Žaks Deridā|Deridā]]
|               darbi = ''Temps et récit'' (trīs daļās, 1983, 84, 85)
|              valoda = [[franču valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|Monarchs of Hungary|Ungārijas monarhi}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Džordāno Bruno
|          vārds_orig =''Giordano Bruno''
|              attēls =
GiordanoBrunoStatueCampoDeFiori.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Džordāno Bruno skulptūra [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]]
|             dz_gads =1548
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =[[Nola]], [[Neapoles karaliste]]
(mūsdienās {{ITA}})
|              m_gads =1600
|           m_mēnesis =02
|             m_diena =17
|             m_vieta =[[Roma]] [[Pāvesta valsts]]
(mūsdienās {{ITA}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[Renesanse]]
|           intereses =[[filozofija]], [[kosmoloģija]], [[atmiņa]]
|              idejas =[[Saule]] kā [[zvaigzne]], bezgalīgi daudz pasauļu
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Ibn Rušds]], [[Nikolajs Koperniks]], [[Kūzas Nikolajs]], [[Heinrihs Kornēlijs Agripa]], [[Marsīlio Fičīno]], [[Ramons Lullijs]], [[Džovanni Piko della Mirandola]]
|          ietekmējis =[[Galileo Galilejs]], [[Gotfrīds Leibnics]], [[Benedikts Spinoza]], [[Džeimss Džoiss]], [[Umberto Eko]], [[Artūrs Šopenhauers]], [[Frīdrihs Šellings]], [[Džordžo Agambens]], [[Hanss Blūmenbergs]]
|               darbi =
|              valoda =[[itāļu valoda]], [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{līdzīgs|insulīns}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Inulīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = polifruktoze
|           CAS numurs = 9005-80-5
|      ķīmiskā formula = C6nH10n+2O5n+1
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 178—181 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = šķīst karstā ūdenī
|                 citi =
}}
'''Inulīns''' ir [[augi|augu]] rezerves [[polisaharīds]], kas [[ciete]]s vietā dabīgi veidojas un uzkrājas [[dālijas|dāliju]] [[gumi|gumos]], kā arī [[pienenes|pieneņu]] un [[cigoriņi|cigoriņu]] saknēs. Atrodams arī [[sīpoli|sīpolu]], [[puravi|puravu]], [[ķiploki|ķiploku]], [[banāni|banānu]] sastāvā.<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Ogļhidrāti. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=50}}</ref> No dažādiem augiem iegūtais inulīns nav strukturāli identisks — atšķiras tā polimerizācijas pakāpe (tādēļ atšķiras arī vielas [[molmasa]]).

sentences:
[[Kategorija:Limbažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Limbažu rajons]]
[[Kategorija:Valmieras apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Ivana kapi''' ({{val|ru|Ива́новское кла́дбище}}) ir [[kapsēta]] [[Rīga|Rīgā]] starp [[Kalna iela (Rīga)|Kalna]], [[Daugavpils iela (Rīga)|Daugavpils]], [[Jēkabpils iela (Rīga)|Jēkabpils ielām]] un dzelzceļu. Pie kapsētas galvenās ieejas, Lielajā Kalna ielā 21, atrodas [[Rīgas Kazaņas Dievmātes ikonas baznīca|Rīgas Kazaņas Dievmātes ikonas pareizticīgo baznīca]].

sentences: '''Latvijas [[flora]]''' ir [[Paparžaugi|paparžaugu]] un [[Ziedaugi|ziedaugu]] sugu kopums, kas veidojies [[Latvijas ģeogrāfija|Latvijas]] teritorijā kopš tā atbrīvojās no [[Ledājs|ledāja]] un tā kušanas ūdeņiem (apm. pirms 12 000 gadu). Pēdējā no [[Baltijas ledus ezers|Baltijas ledus ezera]] ūdeņiem atbrīvojās Latvijas [[Piejūras zemiene]] (apm. pirms 10 000 gadu).<ref>Latvijas padomju enciklopēdija, 1. sēj. Rīga, 1981</ref> 2014. gadā izdotajā ''Dr. biol.'' Normunda Priedīša Latvijas augu [[Enciklopēdija|enciklopēdijā]] "Latvijas augi" iekļautas 1800 sugas, no kurām ap 1300 autors uzskata par vietējās floras sugām, 350 — par ievazātām jeb adventīvām un 140 par dārzbēgļiem. Pēdējo gadu laikā Latvijas [[botānika|botāniķi]] ir atraduši jaunas sugas un noskaidrojuši arī vairāku kā "izzudušas sugas" apzīmētu augu jaunas atradnes. Latvijas floras izpētes process turpinās.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Žans Kalvins
|     vārds_orig = {{ubl|''Jean Calvin''|''Jehan Cauvin''|''Ioannes Calvinus''}}
|         attēls = John Calvin Museum Catharijneconvent RMCC s84 cropped.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1509
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Nojona]], [[Pikardija]], [[Francijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Francija|Uāza}})
|         m_gads = 1564
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = teologs, garīdznieks, reformators, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Calvin signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Ķīnas laiks''' jeb '''Pekinas laiks''' (CST) ir viens no [[UTC+8]] [[laika josla]]s nosaukumiem. Oficiālo valsts standarta laiku sauc par [[Pekina]]s laiku [[Ķīnas Tautas Republika|Ķīnā]] un par Ķīnas standarta laiku (CST) starptautiskā līmenī.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.timeanddate.com/time/zones/cst-china|title=CST – China Standard Time (Time Zone Abbreviation)|website=timeanddate.com}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''BC Place''
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = BC Place (19186581723) (2).jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Kanāda|Britu Kolumbija|Vankūvera}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 49 | latm  = 16 | lats  = 36 | latNS  = N
| longd = 123 | longm = 06 | longs = 43 | longEW = W
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               = no 1981. gada aprīļa
| opened              = 1983. gada 19. jūnijā
| renovated           = 2009. gadā
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               = [[Britu Kolumbija]]
| operator            = ''[[BC Pavilion Corporation]]''
| surface             = ''[[Polytan]]''
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 54 500
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = ''[[BC Lions]]'' (1983–pašlaik)
''[[Vancouver Whitecaps FC]]'' (2011–pašlaik)
[[2010. gada ziemas olimpiskās spēles]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences: '''Betulīns''' ir kristāliska balta [[organiskā viela]], kas ir atrodama [[bērzu dzimta|bērza]] tāsī. Tieši šīs vielas dēļ bērza stumbram ir balta krāsa. Betulīns ir galvenā bērza tāss ekstrakta sastāvdaļa, un tā daudzums var mainīties no 10% līdz 40% (betulīna masas daļa absolūti sausajā tāsī) atkarībā no bērza [[suga]]s, vecuma, klimata apstākļiem un gadalaika.<ref>Выделение бетулина из бересты березы и изучение его физико-химических и фармакологических свойств / С. А. Кузнецова, Г. П. Скворцова, Ю. Н. Маляр, Е. С. Скурыдина, О. Ф. Веселова // Химия растительного сырья. — 2013.</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Tumšais krogs
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               =
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = Atmodas iela 7, [[Aizpute]], [[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 56.7201304 | latNS  = N
| longd = 21.6030958 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 18. gadsimts, 19. gadsimta otrais ceturksnis
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Tumšo krogs
|      numurs = 1275
|       grupa = vietējas nozīmes
| tipol_grupa = arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Christoph Dietrich Georg von Medem''
|              attēls =Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_gads = 1721
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = [[Vilce]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]<br />(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1782
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs =
|               brāļi = [[Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|               māsas =
|               bērni = Georgs Kārlis Dītrihs Medems (1752-1816)
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Līdzstrāvas mašīna''' ir [[elektriskā mašīna]], kura pārveido [[Mehāniskā enerģija|mehānisko enerģiju]] [[līdzstrāva]]s [[Elektrība|elektriskajā enerģijā]] vai otrādi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Side-striped Jackal.jpg
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| suga =Canis adustus
| suga_lv =Svītrainais šakālis
| binomial =Canis adustus, ([[Sundevall]], 1847)
| izplatība =

{{legend|#EA3C53|Svītrainā šakāļa izplatības areāls}}
}}
'''Svītrainais šakālis''' (''Canis adustus'') ir [[suņu dzimta]]s (''Canidae'') [[suņi|suņu ģints]] (''Canis'') [[plēsējs]]. Tas apdzīvo [[Āfrika]]s centrālās un dienvidteritorijas<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/3753 |title=Canis adustus (Side-striped Jackal) |access-date={{dat|2009|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2008|10|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20081017052715/http://www.iucnredlist.org/details/3753 }}</ref> Atšķirībā no sava tuva radinieka [[melnmuguras šakālis|melnmuguras šakāļa]], kas apdzīvo plašas, labi pārredzamas teritorijas, svītrainais šakālis apdzīvo [[mežs|mežus]] un [[krūmi|krūmājus]]<ref name="sa"/>

sentences: '''Netiešie nodokļi''' ir [[nodoklis|nodokļi]], kas netiek tieši atvilkti no [[ienākumi]]em.<ref>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 222. lpp, {{ISBN|9984-15-169-7}}</ref> Ar netiešajiem nodokļiem apliek [[prece]]s un [[pakalpojums|pakalpojumus]]. Netiešie nodokļi ir [[pievienotās vērtības nodoklis]] (PVN), [[akcīze]] un [[muitas nodoklis]].

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Deivids Hjūms
|          vārds_orig = David Hume
|              attēls = David Hume.jpg
|          att_izmērs = 220px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1711
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Edinburga]], [[Skotija]]
|              m_gads = 1776
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 25
|             m_vieta = [[Edinburga]], [[Skotija]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[skoti|skots]]
|            paraksts =
|               skola = [[Skotu apgaismība]], [[empīrisms]], [[naturālisms (filozofija)|naturālisms]], [[skepticisms]], [[utilitārisms]], [[klasiskais liberālisms]]
|           intereses = [[Epistemoloģija]], [[loģika]], [[metafizika]], [[prāta filozofija]], [[ētika]], [[estētika]], .
|              idejas =
|          alma_mater = [[Edinburgas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Džons Loks]], [[Džordžs Bērklijs]], [[Frensis Hatčesons]], [[Īzaks Ņūtons]]
|          ietekmējis = [[Ādams Smits]], [[Ādams Fergusons]], [[Imanuels Kants]], [[Džeremijs Bentams]], [[Džeimss Medisons]], [[Aleksandrs Hamiltons]], [[Ogists Konts]], [[Viljams Džeimss]], [[Čārlzs Darvins]], [[Bērtrands Rasels]], [[Tomass Hakslijs]], [[Džons Stjuarts Mills]], [[Alberts Einšteins]]
|               darbi = [[Traktāts par cilvēka dabu]], [[Pētījums par cilvēka sapratni]]
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = S grupa
| native_name      = '''S-ryhmä''' (somu)<br />'''S-gruppen''' (zviedru)
| logo             = S logo.svg
| logo_size        = 120px
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = [[kooperatīvs]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1904. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         = Pārtikas preces, datortehnika, pakalpojumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{url|https://www.s-kanava.fi}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''S-ryhmä''''' ({{val|sv|S-gruppen}}; "S grupa"; oficiālais nosaukums '''''Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta''''' jeb '''''SOK''''') ir [[Somija]]s valsts mēroga [[kooperatīvs]]. Tā galvenā darbības joma ir [[mazumtirdzniecība]]. Tā galvenais birojs atrodas [[Helsinki|Helsinkos]].<ref name="Contact information" /> Kooperatīvs ir dibināts 1904. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hasans Muratovičs
|     vārds_orig = ''Hasan Muratović''
|         attēls = HasanMuratovic.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = H. Muratovičs 1990. gados
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1940
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Olovo]], [[Dienvidslāvijas karaliste]] (tagad {{BIH}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2020
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Sarajeva]], {{BIH}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Bosnieši|bošņāks]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 2 dēli
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Amatpersonas infodaļa
| amatp_virsr = Valsts amati
|       amats = [[Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja|Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas]] viceprezidents
| term_sākums = 2002. gads
| term_beigas = 2004. gads
|    piezīmes =
}}
{{Amatpersonas infodaļa
|       amats = [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] ārējās tirdzniecības un ekonomisko attiecību ministrs
| term_sākums = 1997. gada 3. janvāris
| term_beigas = 1999. gada 4. februāris
|    piezīmes =
}}
{{Amatpersonas infodaļa
|       amats = [[Bosnijas un Hercegovinas Republika]]s premjerministrs
| term_sākums = 1996. gada 30. janvāris
| term_beigas = 1997. gada 3. janvāris
|    piezīmes =
}}
{{Amatpersonas infodaļa
|       amats = Bosnijas un Hercegovinas Republikas ministrs bez portfeļa
| term_sākums = 1992. gada jūnijs
| term_beigas = 1996. gada 30. janvāris
|    piezīmes =
}}
}}
'''Hasans Muratovičs''' (''Hasan Muratović''; dzimis 1940. gada 11. aprīlī, miris 2020. gada 14. novembrī) bija [[Bosnieši|bošņāku]] politiķis, uzņēmējs, profesors. 1996. un 1997. gadā viņš bija [[Bosnijas un Hercegovinas Republika]]s premjerministrs, bijis [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] ārējās tirdzniecības un ekonomisko attiecību ministrs. No 2002. līdz 2004. gadam Muratovičs ir bijis [[Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja|Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas]] viceprezidents. Viņš ir bijis [[Sarajevas Universitāte]]s rektors.

sentences:
[[Kategorija:Liepāja]]
[[Kategorija:Sports Latvijā pēc pilsētas|Liepāja]]

sentences:
]]
'''Logs''' ir telpu norobežojošs atvērums [[siena|sienā]] (loga aile), [[jumts|jumtā]], kurš ļauj telpā ieplūst dabiskajai [[gaisma]]i un [[skaņa]]i, kā arī [[gaiss|gaisam]], ja logs ir atverams. Parasti tas ir [[stikls|stiklots]], bet citreiz loga vērtnes rāmī tiek ievietots arī cits caurspīdīgs materiāls.

sentences: '''Nīlsena reitings''' ({{val|en|Nielsen ratings}}) ir [[plašsaziņas auditorija]]s reitinga sistēma, ko veido ''[[Nielsen Media Research]]'', kas pēta un uzskaita [[auditorija]]s lielumu un [[ētera plānošana|televīzijas programmu]] saturu Amerikas Savienotajās Valstīs izmantojot konkrēto reitinga sistēmu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C3H6O2
|molmasa=74,08
|blīvums=1082
|kušanas temperatūra=-17 °C
|viršanas temperatūra=146 °C (sadalās)
}}
'''Acetols''' (oksiacetons, acetilkarbinols, 1-oksi-2-propanons, CH3COCH2OH) ir vienkāršākais oksiketons jeb [[ketoli|ketols]]. Acetols ir bezkrāsains šķidrums ar saldu un vienlaicīgi asu garšu. Labi jaucas ar ūdeni. Šķīdumos acetols eksistē pārsvarā [[tautomērija|tautomērā]] formā kā ciklisks [[pusacetāli|pusacetāls]].

sentences: '''Pericentra arguments''' ir viens no [[orbīta|orbītu]] raksturojošiem elementiem.  Tas ir leņķis starp [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] orbītas [[pericentrs|pericentru]] un [[uzlecošais mezgls|uzlecošo mezglu]]. Leņķi mēra pa orbītas [[plakne|plakni]] kustības virzienā.

sentences: '''Programmatūras izmaiņu pieprasījums''' jeb '''izmaiņu pieprasījums''' ir dokuments, kas izsaka nepieciešamību [[programmatūra]]s sistēmas pilnveidošanai.

sentences: {{Citas nozīmes|neapbruņotu aci|Acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Skaidrīte Sirsone
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1920
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Manturova]], [[Kostromas apgabals]] {{RUS}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1998
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 10
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = literatūrkritiķe
|             tautība = [[latviete]]
|             dzimums = S
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Makroekonomika''' (burtiski "lielā ekonomika") ir ekonomikas zinātnes nozare, kas pēta [[Ekonomika|ekonomiku]] kopumā. Tās priekšmets ir apkopojoši (agreģēti) [[Tautsaimniecība|tautsaimniecību]] raksturojoši rādītāji un to izmaiņas, atšķirībā no [[mikroekonomika]]s, kas nodarbojas ar atsevišķu tautsaimniecības sektoru vai pat indivīdu un [[Uzņēmums|uzņēmumu]] darbības pētīšanu. Pie svarīgākajiem makroekonomiskajiem rādītājiem parasti pieskaita [[Iekšzemes kopprodukts|iekšzemes kopproduktu]], [[Nacionālais kopprodukts|nacionālo kopproduktu]], [[Inflācija|inflāciju]], [[Bezdarbs|bezdarba]] līmeni, valsts [[Budžets|budžeta]] [[Deficīts|deficītu]], [[Eksports|eksportu]], [[Imports|importu]], u.c.

sentences: '''Marlboro vīrs''' jeb '''Marlboro kovbojs''' ir viena no pasaulē pazīstamākajām [[reklāma|reklāmu]] ikonām un veiksmīgākajām reklāmas kampaņām, ko [[Marlboro]] kompānijai izveidoja [[leo Burnett's|Leo Burneta]] (Leo Burnett) reklāmas kompānija. Ar šo 1954. gada kampaņu tika pilnībā mainīts šī zīmola tēls - līdz tam Marlboro tika pasniegtas kā cigaretes dāmām, taču ar šo kampaņu tās tika pozicionētas kā cigaretes vīriešiem. Bija vairāki Marlboro vīra varianti, taču populārākais izrādījās kovbojs, šo tēlu zīmols izmanto vēl mūsdienās.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Pols Makartnijs
|Attēls = Paul McCartney black and white 2010.jpg
|Att_izm =
|Apraksts = Pols Makartnijs 2010. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Džeimss Pols Makartnijs
|Dzimis = {{Dzimšanas datums un vecums|1942|6|18}}
|Vieta_dz = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Liverpūle}}
|Miris =
|Vieta =
|Instrumenti = [[vokāls]], [[ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[klavieres]], [[ukulele]], [[mandolīna]]
|Žanrs =
* [[rokmūzika]]
* [[rokenrols]]
* [[psihedēliskais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[dzejnieks]]
|Gadi = [[1957]] - pašlaik
|Izdevējkompānija =
* [[Parlophone]]
* [[Capitol Records|Capitol]]
* [[Apple Records|Apple]]
* [[CBS Records]]
* [[EMI]]
* [[Hear Music]]
|Darbojies_arī =
* [[The Beatles]]
* [[Wings]]
* [[The Fireman]]
|Mlapa = {{URL|paulmccartney.com}}
|Dzimums = V
}}
'''Sers Džeimss Pols Makartnijs''' (''Sir James Paul McCartney''; dzimis {{Dat|1942|6|18}}) ir britu mūziķis, kurš savulaik spēlēja grupā ''[[The Beatles]]'', [[1970]]. gadā Makartnijs uzsāka savu solokarjeru un uzstājās ar savu grupu ''[[Wings]]'' (1970–1981).  Populārākās Makartnija dziesmas ir ''[[Yesterday]], [[Hey Jude]], [[Let It Be (dziesma)|Let It Be]]''.

sentences:
{{Vikikrātuves kategorija|Cultural studies|Kulturoloģija}}
{{Pamatraksts|Kulturoloģija}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 201
 | lv  = Divsimt viens
}}
'''201 (divsimt viens)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[200 (skaitlis)|200]] un [[202 (skaitlis)|202]]. [[Gads|Gada]] divsimt pirmā diena ir [[20. jūlijs]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[19. jūlijs]]).

sentences:
[[Kategorija:Jūrmala]]
[[Kategorija:Transporta infrastruktūra Jūrmalā]]
[[Kategorija:Autoceļi Latvijā pēc teritoriālās vienības|Jūrmala]]

sentences:
'''Vosa''' var būt:
* [[Dženisa Vosa]] (''Janice Voss''), ASV astronaute (1956.—2012.);
* [[Marianna Vosa]] (''Marianne Vos''), Nīderlandes riteņbraucēja (dzimusi 1987).

sentences: '''Monetārā politika''' ir pasākumu kopums, kuru mērķis ir ietekmēt [[nauda]]s [[piedāvājums|piedāvājumu]] un nodrošināt līdzsvaru naudas [[tirgus|tirgū]]. Tās galvenais uzdevums ir veicināt labvēlīgus [[makroekonomika|makroekonomiskos]] apstākļus [[tautsaimniecība]]s ilgtermiņa attīstībai (bieži ar to saprot zemas [[inflācija]]s nodrošināšanu). Monetārās politikas ietvaros nauda ir kontroles līdzeklis, ko lieto, lai nodrošinātu ekonomisko stabilitāti. Valsts monetāro politiku realizē valsts [[centrālā banka]] ([[Latvija|Latvijā]] tā ir [[Latvijas Banka]]).

sentences: '''Lipīdu dubultslānis''' jeb bislānis ir plāna membrāna, kas sastāv no diviem [[lipīdi|lipīdu]] (parasti [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]]) [[molekula|molekulu]] slāņiem. Dubultslānis veidojas lipīdu molekulu īpatnību dēļ - tās ir stipri neviendabīgas (polāras), ar [[skābeklis|skābekli]] saturošām hidrofilām "galvām" un hidrofobām (ūdeni atgrūdošām) "astēm". Tādēļ ūdens vidē hidrofilās molekulu daļas vērstas uz āru un saskaras ar ūdeni (veido [[ūdeņraža saite]]s ar tā molekulām), bet hidrofobās daļas atrodas dubultslāņa vidū, vērstas viena pret otru, lai nesaskartos ar ūdeni.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A340''
|attēls               = Cathay.pacific.a340-600.b-hqb.arp.jpg
|paraksts             = ''[[Cathay Pacific]]'' ''A340-600'' 2007. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1991|10|25|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1993|3|15|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = 1991—2011
|skaits               = 377
|izmaksas             =
|attīstīts no         = ''[[Airbus A300]]''
|modifikācijas        =
|pēctecis             = ''[[Airbus A350]]''
}}
'''''Airbus A340''''' ir pasažieru četru dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna]]. To no 1991. līdz 2011. gadam ražoja ''[[Airbus]]''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Džons Raskins
|     vārds_orig = ''John Ruskin''
|         attēls = John Ruskin 1879.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1900
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = Konistona (''Coniston''), [[Kambrija]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mākslas kritiķis, literatūrkritiķis, mākslinieks, dzejnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ādolfs Rutkovskis
|     vārds_orig = ''Adolf Johann Ferdinand Rutkowski''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1820
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 19
|        m_vieta = Kalnamuiža, [[Kurzemes guberņa]] (tagad [[Tērvete]] {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Arnolds Rutkovskis]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Grinberga lieta''' bija 2005. gada 29. decembrī ierosināts kriminālprocess pēc [[Krimināllikums|Krimināllikuma]] 318. panta 2. daļas un 298. panta 2. daļas par dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu pret [[Aivars Lembergs|Aivaru Lembergu]], kurš ierobežojis valdības ieceltajam pārstāvim Ojāram Grinbergam darboties [[Ventspils brīvostas pārvalde|Ventspils Brīvostas valdē]], norādot uz to, ka Ministru kabineta 2005. gada 23. februārī izdotajā rīkojumā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vestnesis.lv/ta/id/102402|title=Par O.Grinberga iecelšanu Ventspils ostas valdes locekļa amatā|website=lv.lv|access-date=2021-01-30|date=2005-02-25|language=lv}}</ref> kuru sagatavoja [[LR Ekonomikas ministrija|Ekonomikas ministrija]] ministra [[Arturs Krišjānis Kariņš|Krišjāņa Kariņa]] vadībā, netika norādīts Grinberga [[personas kods]].

sentences: '''Mobilā lietotne''' jeb '''mobilā aplikācija''' ({{val|en|mobile application}}) ir [[lietojumprogrammatūra]], kas galvenokārt tiek izmantota dažādās viedierīcēs — [[viedtālrunis|viedtālruņos]], [[planšetdators|planšetdatoros]], viedpulksteņos, e-lasītājos un digitālajos mūzikas atskaņotājos. Lietotnes darbojas neatkarīgi no citām ierīcēm vai sistēmām.<ref>http://www.contentious.com/2011/03/02/whats-a-mobile-app/ {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111127204729/http://www.contentious.com/2011/03/02/whats-a-mobile-app/ |date={{dat|2011|11|27||bez}} }} What is a mobile app</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Cyclorrhapha''
| attēls =Musca_domestica_housefly.jpg
| att_nosaukums =[[Mājas muša]] (''Musca domestica'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Friedrich Moritz Brauer|Brauer]], 1863)</small>
| iedalījums =
* sekcija {{TaksoSaite|Aschiza}}
* sekcija {{TaksoSaite|Schizophora}}
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = ''Rammstein in Amerika''
| Izpildītājs           = ''[[Rammstein]]'' DVD un Blu-ray
| Vāks                  =Rammstein in Amerika.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{dat|2015|09|25}}
| Žanrs                 = ''[[Neue Deutsche Härte]]'', [[industriālais metāls]]
| Garums                = 244 minūtes (2 diski)
| Ierakstu kompānija    = ''[[Universal]]''
| Izpildītājsģen        = ''[[Rammstein]]'' DVD
| Iepriekšējais albums  = ''[[Videos 1995—2012]]''
(2012)
| Šis albums            =''[[Rammstein in Amerika]]''
(2015)
| Nākamais albums       =''[[Rammstein Paris]]''
(2017)
}}

sentences: '''2. maijs''' ir gada 122. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (123. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 243 dienas.

sentences: Par '''kritisko domāšanu''' parasti sauc disciplinētu [[prāts|prāta]] procesu, kura laikā tiek analizēta un vērtēta [[informācija]]. Attiecīgā informācija var būt iegūta no [[pieredze]]s, [[refleksija]]s, novērojumiem, [[komunikācija]]s utt. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, [[domāšana]]s skaidrība, ticamība, precizitāte, akurātums, pamatotība, nozīmīgums, pilnīgums, godīgums u.c.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 280px
|         attēls = Mergus_merganser_-Sandwell_-England_-male-8.jpg
|  att_nosaukums = Tēviņš
|      attēls2 =Mergus_merganser_fem.jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Merginae
| apakšdzimta_lv = Gauru apakšdzimta
| ģints=Mergus
| ģints_lv=Gauras
| suga = Mergus merganser
| suga_lv = Lielā gaura
|       binomial = Mergus merganser <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
| izplatība =

sentences: '''Gvantanamo līča aizturēšanas nometne''' ({{val-en|Guantánamo Bay detention camp}}), arī '''Gvantanamo līča aizturēšanas centrs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+MOTION+P7-RC-2013-0234+0+DOC+XML+V0//LV|title=Eiropas Parlamenta rezolūcija par Gvantanamo — ieslodzīto bada streiks (2013/2601(RSP))|publisher=[[Eiropas Parlaments]]|accessdate={{dat|2016|8|19||bez}}|author=|language=|quote=rīkojumu slēgt 'Gvantanamo līča aizturēšanas centru līdz 2010. gada 22. janvārim}}</ref> un '''Gvantanamo cietums''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[militārais cietums]], kas atrodas [[Kuba]]s salā, [[Gvantanamo līcis|Gvantanamo līcī]] esošajā [[Gvantanamo līča jūras kara bāze|Gvantanamo līča jūras kara bāzē]]. Kad {{dat|2002|||Ģ}} janvārī nometni izveidoja, [[ASV Aizsardzības sekretārs]] [[Donalds Ramsfelds]] sacīja, ka tā paredzēta īpaši bīstamiem cilvēkiem, lai viņus nopratinātu un notiesātu. Patiesībā nometne ir kļuvusi par cietumu nenotiesātiem ieslodzītajiem.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Odesas aplenkums (1941)
|partof=[[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[Otrā pasaules kara Austrumu fronte|Austrumu fronte]]s
|image=
|caption=Padomju artilēristi Odesas aplenkumā (1941. gads).
|date=1941. gada 8. augusts — 16. oktobris
|place=[[Odesa]], [[Ukrainas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|combatant1= {{flaga|Padomju Savienība}} [[Padomju Savienība|PSRS]]
|combatant2=[[File:Flag of Germany (1935–1945).svg|20px]] [[Trešais reihs]]
|result=[[Ass valstis|Ass valstu]] uzvara
}}
{{Otrā pasaules kara Austrumu fronte}}
{{Operācija "Barbarosa"}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Psilocīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 520-53-6
|      ķīmiskā formula = C12H16N2O
|              molmasa = 204,27
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 173—176 °C<
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences: '''Dienvidaustrumāzija''' ir [[Āzija]]s daļa uz dienvidiem no [[Ķīna]]s un uz austrumiem no [[Indija]]s. Tās turpinājums uz dienvidiem ir salu virkne, kas nošķir [[Klusais okeāns|Kluso]] un [[Indijas okeāns|Indijas okeānu]]. Šis reģions ir pazīstams ar to, ka tajā ir diezgan liela seismiskā aktivitāte un tur sastopami daudz vulkāni. Dienvidaustrumāzijā ir 11 neatkarīgas valstis, kurās kopā dzīvo 672 miljoni cilvēku (2021).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldometers.info/world-population/south-eastern-asia-population/|title=South-Eastern Asia Population |accessdate=11 January 2021}}</ref> Šim apgabalam ir ļoti bagāta, daudzveidīga un savdabīga kultūra. Pēdējās desmitgadēs vairākās valstīs strauji augoša ekonomika. Dienvidaustrumāzijas valstīs piekopj vairākas reliģijas, vairums iedzīvotāju kontinentālajā daļa ir [[budisms|budisti]]. 20. gadsimtā Dienvidaustrumāzijas tautas plosījuši un postījuši [[karš|kari]], kuri vietām vēl turpinās.

sentences:
[[File:Edmund Husserl 1900.jpg|thumb|Iedibinātājs [[Edmunds Huserls]]]]
'''Fenomenoloģija''' ({{val|el|φαινόμενον}}, ''phainómenon'' — "tas, kas parādās" un ''lógos'' — "teorija") ir [[filozofija|filozofiska]] mācība par [[apziņa|apziņu]], iekšējo laiciskumu, jēgu konstituēšanos, intencionalitāti, intersubjektivitāti un dzīvespasauli.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Komiķa infokaste|name=Jevgens Voļnovs|image=|imagesize=|caption=|pseudonym=|birth_name=|birth_date={{dat|1986|11|4}}|birth_place={{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Donecka|td=Ukraina}}|death_date=|death_place=|medium=|nationality=[[ukrainis]]|active=|genre=pranks|subject=|influences=|influenced=|spouse=|domesticpartner=|notable_work=|signature=|website={{URL|https://t.me/prankota_ch}}|footnotes=|current_members=|past_members=}}
'''Jevgens Voļnovs''' ({{val|uk|Євген Вольнов}}, {{val|ru|Евгений Вольнов}}) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Pranks|prankeris]] un [[blogeris]].

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Melnkalne|Melnkalnē]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā ir oficiāli iekļautas '''3 vietas''' (2 — kultūras objekti un 1 — dabas objekts), savukārt 6 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/me Melnkalne]</ref> Melnkalne Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 2006. gada [[3. jūnijs|3. jūnijā]].

sentences:
2007. gada 1. maijā]]
'''Komunisms''' (no {{val|la|commūnis}} — 'kopīgs') [[marksisms|marksisma]] teorijā ir nākotnes sabiedriska iekārta, bezšķiru sabiedrība, kur ražošanas līdzekļi piederēs visiem kopīgi, sabiedrības locekļi būs vienlīdzīgi tiesībās un iespējās pēc principa “No katra pēc spējām, katram pēc vajadzībām”. Sadzīviski par "komunismu" bieži dēvē marksismu, jo tas ir marksisma kā ideoloģijas mērķis.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka jodīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = cinka(II) jodīds
|           CAS numurs = 10139-47-6
|      ķīmiskā formula = ZnI2
|              molmasa = 319,22
|              blīvums = 4740
|  kušanas temperatūra = 446 °C
| viršanas temperatūra = 1150 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 450 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Cinka jodīds''' ir [[cinks|cinka]] un [[jods (elements)|joda]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]], kas uzskatāms par [[jodūdeņražskābe]]s cinka sāli. Cinka jodīds ir balta vai iedzeltena kristāliska viela ([[oktaedrs|oktaedriskas]] formas<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> [[kubiskā singonija|kubiskās singonijas]]<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 471. lpp. {{krieviski}}</ref> kristāli), kas [[gaisma]]s iedarbībā lēnām sadalās un dzeltē, un gaisa mitruma iedarbībā izplūst, tādēļ jāglabā tumša stikla traukā ar pieslīpētu aizbāzni. ZnI2 ļoti labi šķīst ūdenī. Stipri atšķaidītos šķīdumos notiek [[hidrolīze]] un veidojas [[cinka hidroksīds]]. Par 0 °C zemākā temperatūrā no šķīduma var iegūt [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] ZnI2·2H2O, kas jau virs 0,5 °C temperatūrā sāk pāriet bezūdens sālī. Cinka jodīds diezgan labi šķīst [[glicerīns|glicerīnā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Serotonīna struktūrformula un molekulas modelis
| CAS numurs             = 50-67-9
| ķīmiskā formula        = C10H12N2O
| molmasa                = 176,215
| blīvums                =
| kušanas temperatūra    = 167,7 °C
| viršanas temperatūra   =
}}

sentences:
{{cita nozīme|ļauno garu daudzās reliģijās, mītos un kultūrās|velnu latviešu mitoloģijā|velns (latviešu mitoloģija)}}
'']]
'''Velns''' ir [[pārdabiskums|pārdabisks]] tēls, kas ir [[ļaunums|ļaunuma]] iemiesojums, kā arī pretstats [[dievs|dievam]] daudzās [[reliģija|reliģijās]], [[mīts|mītos]] un [[kultūra|kultūrās]]. Velns parasti iemieso cilvēku sliktās īpašības. [[Jūdaisms|Jūdaismā]] velns tiek saukts par [[Sātans|Sātanu]], bet [[islāms|islāmā]] par [[Iblīss|Iblīsu]]. [[Kristietība|Kristietībā]] velns pārvalda [[elle|elli]] un vēlas iegūt cilvēku [[dvēsele]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Par puiku
| attēls                   = about a boy movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''About A Boy''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma, drāma
| režisors                 =
* [[Pols Veics (režisors)|Pols Veics]]
* [[Kriss Veics]]
| producents               =
* [[Džeina Rozentāla]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Breds Epšteins]]
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
| scenārija autors         =
* Pols Veics
* Kriss Veics
* [[Pīters Hedžss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hjū Grānts]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Nikolass Holts]]
| mūzika                   =
* [[Bazils Palidueriss]]
* ''[[Badly Drawn Boy]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[StudioCanal]]''
* ''[[TriBeCa Productions]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|4|26|Apvienotā Karaliste|2002|5|17|ASV|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/about-boy-2002|title=About A Boy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 18, 2019|archive-date={{dat|2019|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190518123111/https://bbfc.co.uk/releases/about-boy-2002}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
* {{DEU}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=aboutaboy.htm|title=About A Boy|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 18, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|130,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Par puiku''' ({{val|en|About A Boy}}) ir 2006. gada romantiska komēdija, kas balstīta uz Nika Hornbija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisori un vieni no scenārija autoriem ir [[Pols Veics (režisors)|Pols Veics]] un [[Kriss Veics]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hjū Grānts]], [[Toni Kolete]], [[Reičela Vaisa]] un [[Nikolass Holts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|4|26||bez}} Lielbritānijā.

sentences: {{cita nozīme|policijas nosaukumu|neregulāru bruņotu spēku|Milicija}}

sentences:
{{ExamplesSidebar|35%|Šajos piemēros apzīmētājs ir atzīmēts '''treknrakstā'''.
# Tas nu gan bija '''skaists''' ezers.
# Viņš atkal '''savā''' priekšā ieraudzīja '''zemas, pelēkas''' debesis un '''pazemu māju''' jumtus.<ref name="Veckāgana" />
# Rūpnīcā šodien darbu beiguši jau '''astoņi''' kungi.
}}
'''Apzīmētājs''' jeb '''atribūts''' ({{val|la|attributum}} — ‘piešķirtais’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=81}}</ref> ir teikuma [[palīgloceklis]], kas raksturo [[lietvārds|lietvārdu]] vai arī kādu tā nozīmē lietotu vārdu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Latviešu valodas vārdnīca|year=1987|publisher=Avots|location=Rīga|page=71}}</ref> Vairākās [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodās]], tai skaitā latviešu valodā, tiek izšķirts saskaņotais un nesaskaņotais apzīmētājs.<ref name="lpe">{{LPE|1|323}}</ref> Saskaņotais apzīmētājs ar lietvārdu saskaņojas dzimtē, locījumā un skaitlī.<ref name="Veckāgana">{{Grāmatas atsauce|last=Veckāgana|first=Vēsma|title=Latviešu valoda 8. un 9. klasei|year=1997|publisher=Lielvārds|location=Lievārde|isbn=9984-11-109-1|page=24}}</ref> Apzīmētājs izsaka pazīmi, kā arī īpašību, konkrētāk: īpašību, piederību, vielu, noderību, saturu, sastāvu, darbības subjektu, darbības objektu un daudzumu.<ref name="Ceplīši">{{Grāmatas atsauce|last1=Ceplīte|first1=Brigita|authorlink1=Brigita Ceplīte|last2=Ceplītis|first2=Laimdots|authorlink2=Laimdots Ceplītis|title=Latviešu valodas praktiskā gramatika|edition=pārstrādāts|year=1997|publisher=Zvaigzne ABC|isbn=9984-04-641-9|page=139.—141}}</ref> Latviešu valodā tas parasti atrodas pirms apzīmējamā vārda.<ref name="uzdevumi">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/8-klase/teikuma-locekli-5568/re-f5e40153-a1ff-4258-9411-6cfe4bf45f85|title=Apzīmētājs|publisher=Uzdevumi.lv|accessdate={{dat|2014|8|20||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Sināns
|     vārds_orig = {{ubl|{{ara|آسنان}}|''Sinan''}}
|         attēls = Mimar Sinan, architecte de Soliman le Magnifique.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1489
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Aģirna]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{vieta|Turcija|Kajseri ils}})
|         m_gads = 1588
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Konstantinopole]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{vieta|Turcija|Stambula}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Osmaņu impērija]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[arhitekts]], [[inženieris]]
|  darbības_gadi = 1538—1588
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Mimar Sinan signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Рэспубліка Беларусь''
''Республика Беларусь''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Baltkrievijas Republika
|            valsts_nosaukums = Belarus
|               karoga_attēls = Flag of Belarus.svg
|            karoga_nosaukums = Baltkrievijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Belarus (2020–present).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Baltkrievijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Baltkrievijas himna|Мы, беларусы]]''
Mēs, baltkrievi
|               kartes_attēls = Location Belarus Europe.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Minska]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = [[Minska]]
|              valsts_valodas = [[baltkrievu valoda|baltkrievu]] un [[krievu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentālisms|Prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Baltkrievijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = tiesiskais stāvoklis neskaidrs (kopš 2020. gada 9. augusta),<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://news.sky.com/video/end-violence-on-streets-of-belarus-says-opposition-leader-12049164 | title= Sviatlana Tsikhanouskaya calls for end to violence in Belarus as election fallout continues | publisher= [[Sky News]] | accessdate= | language= en}}</ref> faktiski valsti vada [[Aļaksandrs Lukašenka]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Baltkrievijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Ramans Halovčenka]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = sabrūkot [[Padomju Savienība]]i
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1990|7|27}}
|       neatkarības_notikums2 = Iegūta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1991|8|25}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1991|12|26}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 207 600
|               platība_rangs = 85.
|              procenti_ūdens = neievērojams (2,830 km²)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fao.org/nr/water/aquastat/countries/belarus/index.stm |publisher=FAO |title=FAO's Information System on Water and Agriculture |accessdate=2008-04-04 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120605001300/http://www.fao.org/NR/WATER/AQUASTAT/countries/belarus/index.stm |archivedate=2012-06-05 | language= en}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020
|          iedzīvotāju_skaits = 9 477 918<ref name="CIA"/>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 92.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 45,7
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 134.
|                     IKP_PPP = $54,44 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $5733
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}0,808
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 60.
|                        Gini = 29,7
|                   Gini_gads = 2002
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Baltkrievijas rublis]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.bank.lv/lat/main/all/finfo/notvalkur/kvnosaukkodusaraksts/ | title= Latvijas Bankas kotēto valūtu nosaukumu un kodu saraksts | publisher= Latvijas Banka | access-date= {{dat|2009|06|07||bez}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20090225180050/http://www.bank.lv/lat/main/all/finfo/notvalkur/kvnosaukkodusaraksts/ | archivedate= {{dat|2009|02|25||bez}} | language= lv }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090225180050/http://www.bank.lv/lat/main/all/finfo/notvalkur/kvnosaukkodusaraksts/ |date={{dat|2009|02|25||bez}} }}</ref>
|                valūtas_kods = BYN
|                  laika_zona = [[FET]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = {{ubl|[[.by]]|[[.бел]]}}
|              tālsarunu_kods = 375
|                iso_kods_num = 112
|              iso_kods_alfa2 = BY
|              iso_kods_alfa3 = BLR
|                    piezīme1 =
}}
, ko 1995. gada referenduma rezultātā aizstāja ar modificētu Baltkrievijas PSR karogu]]
'''Baltkrievija''' ({{val|be|Беларусь, Biełaruś}}; {{val|ru|Беларусь, Белоруссия}}), oficiāli '''Baltkrievijas Republika''' (''Рэспубліка Беларусь''; ''Республика Беларусь''), ir [[valsts]] [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]. Baltkrievija robežojas ar [[Polija|Poliju]] rietumos, [[Lietuva|Lietuvu]] ziemeļrietumos, [[Latvija|Latviju]] ziemeļos, [[Krievija|Krieviju]] austrumos un [[Ukraina|Ukrainu]] dienvidos. Baltkrievijas galvaspilsēta ir [[Minska]], citas lielākās pilsētas: [[Grodņa|Hrodna]], [[Vitebska|Vicebska]], [[Bresta (Baltkrievija)|Bresta]], [[Mogiļeva|Mahiļova]] un [[Gomeļa|Homeļa]]. Trešo daļu no valsts klāj [[mežs|meži]]. Tās [[saimniecība]]s spēcīgākie sektori ir [[lauksaimniecība]] un [[rūpniecība]]. Ir [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība]]s (NVS) locekle, piedalās arī [[Austrumu partnerība]]s programmā ar [[Eiropas Savienība]]s valstīm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 235px
|           attēls = Grasfrosch-Rana-temporaria-front.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Rana temporaria|Parastā varde}}
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|       apakšklase = Lissamphibia
|    apakšklase_lv = Kailamfībijas
|         binomial = Lissamphibia <small>([[Ernst Haeckel|Haeckel]], 1866)</small>
|      kategorijas = nē
|       iedalījums = 3 mūsdienās dzīvojošas kārtas:
*[[Astainie abinieki]] (''Caudata'')
*[[Bezastainie abinieki]] (''Anura'')
*[[Bezkājainie abinieki]] (''Gymnophiona'')
}}
'''Kailamfībijas''' (''Lissamphibia'') ir [[abinieki|abinieku klases]] (''Amphibia'') apakšklase, kas apvieno visas jaunāko laiku sugas — trīs mūsdienās dzīvojošo abinieku [[kārta]]s un vienu kārtu, kas izmira pirms 3,6 miljoniem gadu. Senākās zināmās kailamfībijas ir ''[[Triadobatrachus massinoti]]'' no [[Madagaskara]]s, kas dzīvoja pirms 250 miljoniem gadu,<ref name=evo>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.llu.lv/getfile.php?id=42229 |title=Zivju un abinieku evolūcijas koks |access-date={{dat|2013|08|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304135609/http://www.llu.lv/getfile.php?id=42229 |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> un [[Polija]]s ''[[Czatkobatrachus polonicus]]'', kas dzīvoja vienā laikā ar Madagaskaras primitīvo abinieku.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://palaeontologia.pan.pl/PP65/PP65_079-106.pdf |title=The Early Triassic stem−frog Czatkobatrachus from Poland |access-date={{dat|2013|08|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150215150508/http://palaeontologia.pan.pl/PP65/PP65_079-106.pdf |archivedate={{dat|2015|02|15||bez}} }}</ref> Šajā apakšklasē nav ietverti [[Paleozojs|paleozoja]] abinieki.<ref> Laurin, M. (2010). How Vertebrates Left the Water. Berkeley: University of California Press. {{ISBN|978-0-520-26647-6}}.</ref>

sentences:
'''Francijas Piektā republika''', neformāls modernās [[Francija]]s nosaukums, kas aizsākās 1958. gadā līdz ar [[Francijas Ceturtā republika|Francijas Ceturtās republikas]] pastāvēšanas beigām, ģenerāļa [[Šarls de Golls|Šarla de Golla]] nākšanas pie varas un jaunas konstitūcijas pieņemšanu, kas izveidoja [[Pusprezidentālisms|pusprezidentālu]] republiku. De Golla konstitūcija samazināja parlamenta varu un izveidoja spēcīgu valsts prezidenta institūciju. 1962. gada oktobra referendumā pieņēma konstitūcijas labojumu, kas paredz, ka no 1965. gada valsts prezidentu ievēl tauta.<ref>[https://www.britannica.com/topic/Fifth-Republic-French-history Fifth Republic]</ref> Prezidenta pilnvaru termiņš līdz 2002. gadam bija septiņi gadi, kad to samazināja uz pieciem.

==Izveidošana==
{{see also|Francijas Ceturtā republika}}
Faktiska militārā dumpja apstākļos, 1958. gada 1. jūnijā Nacionālā asambleja par premjerministru apstiprina nacionālo varoni, ģenerāli Šarlu de Gollu. Par spīti komunistu un sociālistu protestiem, 2. un 3. jūnijā Nacionālā asambleja pieņem trīs likumus, kas de Gollam piešķir īpašas pilnvaras [[Alžīrijas neatkarības karš|Alžīrijas krīzes]] risināšanai, ārkārtas likumdošanas tiesības uz sešiem mēnešiem un tiesības radīt jaunu valsts konstitūciju.

sentences: '''Vrangelis''' (''Wrangel'', ''Wrangell'') ir uzvārds (sieviešu dzimtē '''Vrangele'''). [[Vrangeļi|Vrangeļu dzimtas]] piederīgie ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = "Lubene"
| attēls = Attēls:Pulp Fiction cover.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Pulp Fiction''
| žanrs = Kriminālfilma,
melnā humora komēdija,
drāma,
mafijas filma
| režisors = [[Kventins Tarantīno]]
| producents = [[Lorenss Benders]]
| scenārija autors = [[Kventins Tarantīno]]
[[Rodžers Everijs]]
| galvenajās lomās = [[Džons Travolta]]
[[Semjuels Džeksons]]
[[Uma Tūrmane]]
[[Hārvijs Keitels]]
[[Tims Rots]]
[[Amanda Plumere]]
[[Marija de Medeirosa]]
[[Vings Reimss]]
[[Ēriks Stolcs]]
[[Rozanna Ārkete]]
[[Kristofers Volkens]]
[[Brūss Viliss]]
| mūzika =
| operators = [[Andžejs Sekula]]
| montāža = [[Sellija Menke]]
| studija =
| izplatītājs = [[Miramax|Miramax Films]]
''(ASV kinoteātri)''
| izdošanas laiks = 1994. gada maijs {{small|(Kannu kinofestivāls)}}
{{flaga|ASV}} {{dat|1994|10|14}}
| ilgums = 154 min
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|212,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb = 0110912
}}
'''"Lubene"''' ({{val|en|Pulp Fiction}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Kventins Tarantīno]], viņš kopā ar [[Rodžers Everijs|Rodžeru Everiju]] sarakstīja arī filmas scenāriju. Filma ir pazīstama ar bagātajiem dialogiem, ironisko humora un vardarbības sajaukumu, nelineāro sižeta līniju. "Lubene" tika nominēta septiņām [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvām]], tai skaitā par labāko filmu, taču filma uzvarēja tikai kategorijā "Labākais oriģinālais scenārijs". 1994. gada Kannu kinofestivālā tā tika pie festivāla galvenās balvas — [[Zelta palmas zars|Zelta palmas zara]]. Filma galvenokārt saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Dalība filmā palīdzēja [[Džons Travolta|Džonam Travoltam]] atkārtoti kļūt slavenam.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Keitija Mūna
 |      vārds_orig = ''Katie Moon''
 |          attēls = KatieNcropped.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Keitija Nažota 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1991|6|13}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Ohaio|Leikvuda|2s=Ohaio (štats)}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=173}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=61}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 4,95 (2021)
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = j
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Kārtslēkšana]]}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Silver|Belgrada 2022|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Bronze|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Panamerikas spēles]]}}
{{Medal|Silver|Lima 2019|Kārtslēkšana}}
}}
'''Keitija Mūna''' ({{val|en|Katie Moon}}; dzimusi '''Nažota''' (''Nageotte'') {{dat|1991|6|13}}) ir amerikāņu [[vieglatlēte]], startē [[kārtslēkšana]]s sacensībās.

sentences: '''Nepotisms''' ({{val|la|nepōs}} — ‘brāļa (māsas) dēls’), arī '''radu būšana''' vai '''draugu būšana''', ir priekšrocību, privilēģiju vai stāvokļa piešķiršana [[radinieks|radiniekiem]] vai tuviem [[draugs|draugiem]]. Nepotisms izpaužas kā ienesīgu [[amats|amatu]], augstu [[tituls|titulu]], [[zeme (teritorija)|zemju]], [[īpašums|īpašumu]] piešķiršana radiniekiem vienkārši tāpēc, ka tie ir saistīti ar viņu pašu ģimeni, nevis pamatojoties uz viņu profesionālo kompetenci, pieredzi vai sasniegumiem. Nepotisms var negatīvi ietekmēt [[organizācija]]s darbību, tas var novest pie neprofesionālas pārvaldības un zemas efektivitātes. Tāpēc daudzas organizācijas cenšas ieviest iekšējo politiku un sistēmu, lai novērstu nepotismu, nodrošinot objektīvu un taisnīgu darba vidi.

sentences: '''Konstitucionāla republika''' ir [[republika]], kurā [[valsts galva]] un citi valsts darbinieki tiek [[vēlēšanas|ievēlēti]] kā tautas pārstāvji. Šiem pārstāvjiem pieder vara, kuru regulē [[konstitūcija|konstitucionālie]] [[likums|likumi]], kuri ierobežo [[valdība]]s varu pār pilsoņiem. Konstitucionālā republikā [[izpildvara]], [[likumdevēja vara]] un [[tiesu vara]] ir [[varas dalīšana|nodalīta atsevišķām institūcijām vai personām]]. Līdz ar to [[iedzīvotāji|iedzīvotāju]] vairākuma [[griba]] ir noteicošā katra indivīda tiesību aizsargāšanā, kas izslēdz to, ka kādam indivīdam vai grupai varētu piederēt absolūta vara.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Hidrostatiskie manometri''' — vienkāršākās ierīces [[Vakuums|vakuuma]] mērīšanai.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lainas salas
|attēls              = Fanning lagoon entrance.jpg
|attēla paraksts     = Ieeja [[Tabuaerana]]s lagūnā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=4|latm=0|lats=0|latNS=S |longd=154|longm=58|longs=0|longEW=W
|platība             = 503,9
|garums              = 2334
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 11
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valsts
|valsts adm vienība        = {{KIR}}
|valsts adm vienības tips1  = Teritorija
|valsts adm vienība1        = {{UMI}}
|iedzīvotāji         = 9425
|iedzīvotāju gads    = 2012
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Lainas salas''' ({{val-en|Line Islands}}) vai '''Centrālās Polinēzijas Sporādas'''<ref>{{PZT|411}}</ref> ir vairāk kā 2000 km gara [[koraļļi|koraļļu]] [[sala|salu]] un [[atols|atolu]] virkne [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] centrālajā daļā. Sastāv no astoņiem atoliem, trim atsevišķām salām un diviem pārplūstošiem koraļļu rifiem. Lielākā daļa salu ietilpst [[Kiribati]] valsts sastāvā, bet [[Džērvisa sala]], [[Palmiras atols]] un [[Kingmana rifs]] pieder [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kā neinkorporēta teritorija. Apdzīvoti ir tikai [[Kirisimasi]] (pasaulē pēc sauszemes platības lielākais atols), [[Tabuaerana]]s un [[Teraina]]s atoli. Salas izvietojušās abpus [[Ekvators|ekvatoram]], no kura angliskā nosaukuma ''(The Line)'' cēlies salu grupas nosaukums.

sentences: '''Sfēra''' ģeometrijā ir punktu [[kopa]], kas definēta kā trīs dimensiju [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda telpas]] apakškopa, sastāvoša no visiem [[punkts (ģeometrija)|punktiem]], kuri atrodas vienā un tajā pašā attālumā no kāda fiksēta punkta Eiklīda telpā. Šo attālumu sauc par sfēras [[rādiuss|rādiusu]], bet fiksēto punktu — par sfēras centru. Sfēra nesatur tos punktus, kas atrodas tās iekšpusē. Tas ir, sfērai nav [[tilpums|tilpuma]], jo sfēra ir divdimensionāla [[virsma]], kas atrodas trīs dimensiju telpā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Jehudi Menuhins
|Attēls           = YehudiMenuhinStageDoorCanteen.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Jehudi Menuhins 1943. gada filmā ''[[Stage Door Canteen]]''
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat|1916|04|22|}}
|Vieta_dz         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|Miris            = {{dat|1999|03|12}}
|Vieta_mr         = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
|Instrumenti      = [[vijole]]
|Žanrs            = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[vijolnieks]], [[diriģents]]
|Gadi             =
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī    =
|Mlapa            = [http://www.menuhin.org/ www.menuhin.org]
|Dzimums          = V
}}

sentences:
{{Infobox medical condition (new)
| name          = Uzmanības deficīta un hiperaktivitātes sindroms
| risks         = Radinieki ar UDHS vai UDHS simptomiem, alkohola vai nikotīna lietošana grūtniecības laikā
| frequency     = 84,7 miljoni cilvēku visā pasaulē (2019)
| prognosis     = Bērniem simptomi ar laiku mēdz mazināties, taču pusē gadījumu paliek visu dzīvi.
Pieaugušo UDHS ir hroniski, visu dzīvi esoši nervu sistēmas attīstības traucējumi.
| medication    = [[Stimulanti]], [[metilfenidāts]], [[amfetamīns]], [[atomoksetīns]], [[guanfacīns]], [[klonidīns]], [[antidepresanti]]
| treatment     = [[Psihoterapija]], dzīvesveida izmaiņas, medikamenti
| prevention    =
| differential  = Cilvēks ar augstu aktivitāti, mācīšanās traucējumi, augļa alkohola sindroms, bipolārie traucējumi.
| diagnosis     = Pamatojoties uz simptomiem, kad citi iespējamie cēloņi tiek izslēgti.
| causes        = Iedzimta mazjutība uz dofamīnu un vides faktori, retos gadījumos galvas trauma
| image         = Primary Laos2.jpg
| duration      = Aptuveni pusē gadījumu bērnībā vai pusaudžu gados atklāts UDHS saglabājas visu dzīvi.
| onset         = Pirms 6 vai 12 gadu vecuma
| complications = Grūtības mācībās, darbā, sociālās attiecībās. Paaugstināts nelaimes gadījumu, atkarību, noziedzības, bezdarba un priekšlaicīgas nāves risks.
| symptoms      = Neuzmanība, pārlieku liela fiziska un mentāla aktivitāte, impulsīva uzvedība, grūtības kontrolēt emocijas, grūtības ar nestimulējošu darbu uzsākšanu, veikšanu un pabeigšanu.
| synonyms      = Uzmanības deficīta sindroms, hiperkinētiskie traucējumi, uzmanības un aktivitātes traucējumi, uzmanības deficīta hiperaktivitātes traucējumi, UDHS, ADHD
| field         = [[Psihiatrija]], [[neiroloģija]]
| alt           = Attēls ar bērniem
| caption       = Cilvēkiem ar UDHS ir grūtāk koncentrēties un pabeigt darbus, piemēram, skolā vai darbā.
| deaths        =
}}{{Laba raksta kandidāts}}
'''Uzmanības deficīta un hiperaktivitātes sindroms''' ('''UDHS'''), jeb '''uzmanības deficīta hiperaktivitātes traucējumi (UDHT)''' ({{val|en|attention deficit hyperactivity disorder}} (''ADHD'')) ir nervu sistēmas attīstības traucējumi, kuriem raksturīga vecumam neatbilstoša neuzmanība, hiperaktivitāte un impulsivitāte.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://adhdeurope.eu/adhd/|title=ADHD|website=ADHD Europe|access-date=2021-07-06|date=2020-08-15|language=en-GB}}</ref> UDHS parasti izraisa samazināta atalgojuma [[neiromediatori|neiromediatora]] [[Dofamīns|dofamīna]] un darbības mobilizācijas neiromediatora [[Noradrenalīns|noradrenalīna]] aktivitāte smadzenēs. Cilvēkiem ar UDHS novērojama arī aizkavēta attīstība smadzeņu reģionos, kas atbild par emociju un uzvedības kontroli.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Rubia|first=Katya|date=2018-03-29|title=Cognitive Neuroscience of Attention Deficit Hyperactivity Disorder (ADHD) and Its Clinical Translation|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5884954/|journal=Frontiers in Human Neuroscience|volume=12|doi=10.3389/fnhum.2018.00100|issn=1662-5161|pmc=5884954|pmid=29651240}}</ref> Atkarībā no izmantotā psihiatrisko diagnožu klasifikatora, simptomiem kā vēlākais jābūt novērojamiem 6 vai 12 gadu vecumā un jāilgst vismaz 6 mēnešus, un jārada pierādāmus funkcionētspējas traucējumus vismaz divās dažādās vidēs (skolā, darbā vai mājās).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kostick|first=Karen M.|date=2017-09|title=ICD-10-CM Coding for Attention-Deficit/Hyperactivity Disorder (ADHD)|url=http://bok.ahima.org/doc?oid=302255|journal=Journal of AHIMA|language=en|volume=88|issue=9|pages=56–59}}</ref> Pretēji plaši izplatītajiem pieņēmumiem, ka UDHS skar tikai hiperaktīvus zēnus, UDHS ir sastopams abu dzimumu un visu vecumu cilvēkiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://adhd-institute.com/burden-of-adhd/epidemiology/|title=ADHD Epidemiology|website=ADHD Institute|access-date=2021-07-06|language=en-GB}}</ref>

sentences: '''Gajānas valsts karogs''' ir viens no [[Gajāna]]s nacionālajiem simboliem, pieņemts 1966. gada 26. maijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Djuāra benzola struktūrformulas

Djuāra benzola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = biciklo[2.2.0]heksa-2,5-diēns
|           CAS numurs = 5649-95-6
|      ķīmiskā formula = C6H6
|              molmasa = 78,1
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Djuāra benzols''' (C6H6) ir nestabils [[benzols|benzola]] [[izomērs]]. Tas ir nepiesātināts biciklisks ogļūdeņradis — bicikloheksadiēns. Atšķirībā no benzola pilnīgi plakanās molekulas, abi Djuāra benzola četrlocekļu cikli izvietoti leņķī viens pret otru.

sentences:
'''Diskurss''' ({{val|en|discourse}}) [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir saistītu izteikumu, teikumu virkne, teksts ar pabeigtu domu. Termins parasti attiecināms uz "rakstu vai mutvārdu [[Komunikācija|komunikāciju]]".<ref>Compact Oxford Dictionary, Thesaurus and Wordpower Guide [2001], Oxford University Press, New York</ref> Turpinājumā 3 konkrētākas termina definīcijas:
* [[Semantika|Semantikā]] un diskursa analīzē: sarunas koncepta vispārinajums attiecībā uz visām modalitātēm un kontekstiem.
* „Kodētu [[Lingvistika|lingvistisku]] lietojumu kopums, kas pievienots konkrētam sociālās prakses tipam (t.i., legālais diskurss, medicīniskais diskurss, reliģiskais diskurss).”<ref>{{Tīmekļa atsauce|first=Larry|last=Marks|title=A Little Glossary of Semantics|url=http://www.revue-texto.net/Reperes/Glossaires/Glossaire_en.html#discourse|accessdate=25 Mai 2011|month=June|year=2001|publisher=revue-texto.net}}</ref>
* Pēc [[Mišels Fuko|Mišela Fuko]] un viņa iedvesmotajiem sociālajiem teorētiķiem: diskurss ir „zīmju secību būtība, kurā šīs zīmju secības pārtop par apgalvojumiem (énoncé).” "<ref name=Foucault1969>{{Grāmatas atsauce
| author = M. Foucault
| year = 1969
| title = L'Archéologie du savoir
| location = Paris
| publisher = Éditions Gallimard
| authorlink = M. Foucault
}}</ref> Apgalvojums (l'énoncé — bieži tulkots kā „paziņojums”) nav zīmju kopība, bet gan abstrakta matērija, kas ļauj zīmēm asignēt atkārtojamās attiecības ar objektiem, subjektiem un citiem apgalvojumiem.<ref name=Foucault1969 /> Tādējādi, diskurss veido attiecību secības ar objektiem, subjektiem un citiem apgalvojumiem. Ar diskursīvo veidošanu apzīmē likumsakarības, kas producē diskursus. Fuko izmantoja diskursīvās veidošanas konceptu, analizējot lielas zināšanu jomas, piemēram, [[politiskā ekonomija|politisko ekonomiju]] vai [[dabas vēsture|dabas vēsturi]].<ref name=Foucault1970>{{Grāmatas atsauce
|  author= M. Foucault
|  title=The order of things
|  url= https://archive.org/details/orderofthingsarc00fouc
|  year=1970
|  publisher=[[Pantheon Books|Pantheon]]
|  isbn= 0415267374
|  authorlink= M. Foucault
}}</ref>

sentences:
{{coord|53|55|23|N|27|37|44|E|type:landmark_source:kolossus-frwiki|display=title}}
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = Baltkrievijas Televīzijas un radio kompānija
|logo               =
|logo izmērs        = 150px
|formāts            =
|valsts             = {{flag|Baltkrievija}}
|valoda             = [[Krievu valoda|krievu]], [[Baltkrievu valoda|baltkrievu]], citas
|adrese             = Makajonkas iela 9
[[Minska]]
|dibināta           =
|raida-kopš         = {{dat|1956|01|01}}
|sauklis            =
|īpašnieks          = [[Baltkrievijas valdība]]
|ģenerāldirektors   =
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            = nacionāla, starptautiska, reģionāla
|kanāli             =
|tirgus-daļa        =
|iepriekšējais      = ''Belteleradio''
(līdz 1991. gada 25. septembrim)
|nākamais           =
|mājas-lapa         = [http://www.tvr.by/ tvr.by]
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Pīters Normens
 |      vārds_orig = ''Peter Norman''
 |          attēls = Carlos-Smith.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Pīters Normens (pa kreisi) {{oss|V=1968|L=ģ}} laikā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1942|6|15}}
 |         dz_viet =
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2006|10|3|1942|6|15}}
 |        mir_viet =
 |            taut = {{AUS}}
 |         tautība = Austrālietis
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1968}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Pīters Džordžs Normens''' ({{val|en|Peter George Norman}}; dzimis {{dat|1942|6|15}}, miris {{dat|2006|10|3}}) bija austrāliešu [[vieglatlēts]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Datorsistēmu atbalstīts kolektīvais darbs (CSCW)''' ir uz [[projekts|projektu]] orientēts teorētisks zinātnes lauks. Neskatoties uz dažādiem izpausmes veidiem, CSCW ir identificējama zinātne, kas koncentrējas uz savstarpēji atkarīga organizēta kolektīva darba rakstura izpratni. Tās mērķis — radīt atbilstošas datortehnoloģijas, kas atbalstītu kolektīvo darbu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Franču sakarnieks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|51,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3511846401/|title=The French Connection (1971) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|2|25}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 104 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|7}}
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = ''Philip D'Antoni Productions''
| operators = [[Ouens Roizmens]]
| oriģinālnos = ''The French Connection''
| mūzika = [[Dons Eliss]]
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Fernando Rejs]]
* [[Rojs Šeiders]]
* [[Tonijs Lo Bjanko]]
* [[Marsels Bozufī]]
| scenārijs = [[Ernests Taidimens]]
| producents = [[Filips D'Antoni]]
| režisors = [[Viljams Frīdkins]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  TheFrenchConnection.jpg
| imdb =
}}'''"Franču sakarnieks"''' ({{Val|en|The French Connection}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Viljams Frīdkins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Fernando Rejs]], [[Rojs Šeiders]], [[Tonijs Lo Bjanko]] un [[Marsels Bozufī]]. Filma ir balstīta uz 1969. gada [[Roberts Mūrs|Roberta Mūra]] tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
[[Kategorija:Benina]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetoīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,10
|blīvums=1002
|kušanas temperatūra=15 °C
|viršanas temperatūra=144-148 °C
}}
'''Acetoīns''' (acetilmetilkarbinols, 3-oksi-2-butanons, 3-hidroksibutanons, CH3COCH(OH)CH3) pieder pie oksi[[ketoni]]em. Acetoīns ir bezkrāsaina vai dzeltenīga šķidra viela ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Grieķu alfabēts
 |tips               = [[alfabēts]]
 |valodas            = [[grieķu valoda]]
 |laiks              = 8. gadsimts p.m.ē. — mūsdienas
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no kreisās uz labo
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = [[Feniķiešu raksts]]
 |atvasinājumi       = [[latīņu raksts]], [[gotu raksts]], [[glagolica]], [[kirilica]], [[koptu alfabēts]], [[senitāļu raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            = ''Greek''
 |iso15924           = Grek (200)
 |sample             = Greekalphabet.svg
 |caption            =
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
<!-- {{Grieķu alfabēts (sānjosla)}} -->
'''Grieķu alfabēts''' ({{val-el|ελληνικό αλφάβητο}}) ir [[alfabēts]], kas sastāv no 24 [[burts|burtiem]] un tiek lietots [[grieķu valoda]]s pierakstīšanai kopš [[8. gadsimts p.m.ē.|8. gadsimta p.m.ē]].<ref name="Cook"/> Tas radies uz [[feniķiešu alfabēts|feniķiešu alfabēta]] pamata, taču, atšķirībā no feniķiešu alfabēta, grieķu alfabētā ar burtiem tika apzīmēti ne tikai [[līdzskanis|līdzskaņi]], bet arī [[patskanis|patskaņi]]. Grieķu alfabēta burti tika lietoti arī [[skaitlis|skaitļu]] apzīmēšanai. Mūsdienās grieķu alfabēta burti tiek plaši izmantoti dažādu [[fizikāls lielums|fizikālu lielumu]] apzīmēšanai zinātnē. No grieķu alfabēta izveidojies [[latīņu alfabēts]], [[kirilica]]<ref name="Coulmas"/>, [[koptu alfabēts]] un citi alfabēti.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fanija un Aleksandrs
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3813705217/|title=Fanny and Alexander (1982) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|27}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| valoda = * [[Zviedru valoda|zviedru]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| valsts = * {{SWE}}
* {{FRA}}
* {{FRG}}
| ilgums = * 188 minūtes (kinoteātru versija)
* 312 minūtes (televīzijas versija)
| izdošana = {{Filmas datums|1982|12|17|Zviedrija|1983|3|9|Francija|1983|10|8|Rietumvācija}}
| izplatītājs = * ''Sandrew Film & Teater''
* ''Gaumont''
* ''Tobis Film''
| studija = * ''Cinematograph''
* ''Sveriges Television''
* ''Gaumont International''
* ''Personafilm''
* ''Tobis Film''
* ''Svenska Filminstitutet''
| operators =
| oriģinālnos = ''Fanny och Alexander''
| mūzika =
| aktieri = * [[Pernilla Alvina]]
* [[Bertils Gūve]]
* [[Eva Frēlinga]]
* [[Gunna Volgrēna]]
* [[Jans Malmše]]
| scenārijs = Ingmars Bergmans
| producents = [[Jorns Donners]]
| režisors = [[Ingmars Bergmans]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Fanny&Alexander.jpg
| imdb =
}}'''"Fanija un Aleksandrs"''' ({{Val|sv|Fanny och Alexander}}) ir 1982. gada [[Zviedrija]]s, [[Francija]]s un [[Rietumvācija]]s kopražojuma kinodrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ingmars Bergmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pernilla Alvina]], [[Bertils Gūve]], [[Eva Frēlinga]], [[Gunna Volgrēna]] un [[Jans Malmše]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
{{Personas infokaste
| vārds_orig = ''Евгений Понасенков''
| attēls = Ponasenkov 2021.jpg
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 13
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
| tautība = [[krievi|krievs]]
| nodarbošanās = [[publicistika|publicists]], [[vēsturnieks]], [[režisors]], [[videoblogs|videoblogeris]]
| dzimums = V
| alma_mater = [[Maskavas Valsts universitāte]]
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
{{jāuzlabo|atsauces jānoformē kā atsauces tekstā}}
'''Laikmetīgā [[deja]]''' ir dejas tehnika, kas aizsākusies 1950. gados no modernās dejas. Laikmetīgajā dejā nav nekādu kustības ierobežojumu, vairāk brīvība ķermenī, dejā un dzīves uzskatos. Šajā deju stilā vairs nevienu stilu neatdala, visi stili tiek veiksmīgi apvienoti vietā, nepārtraukti meklējot jaunas kustības, eksperimentēt ar ķermeni un mūziku. Katra pasniedzēja horeogrāfija ir individuāla, kā arī katra dejotā ķermeniskā izpausme ir atšķirīga.

sentences: '''Paštēls''' vai garīgais attēls, parasti diezgan izturīgs pret izmaiņām, attēlo ne tikai detaļas, kuras, iespējams, ir pieejamas citu objektīvai izpētei, bet arī priekšmetus, ko cilvēki ir iemācījušies par sevi vai nu no personīgās pieredzes, vai internalizējot citu spriedumus.

sentences:
'''Lada''' var būt:
* [[Lada (upe)|Lada]] — upe, Rītupes pieteka;
* [[Lada (auto)]] — PSRS un Krievijas automašīnu marka;
* [[Jozefs Lada]] (''Josef Lada'') — čehu mākslinieks un rakstnieks (1887—1957);
* [[Toljati "Lada"]] — Krievijas hokeja komanda;
* [[lada (mūzika)]] — metāla šķērslītis uz stīgu instrumentu grifa.

sentences:
{{Karoga infokaste
|Name = Lībiešu
|Image = Flag of the Livonians.svg
|Use =
|Proportion = 1:2
|Adoption = {{dat|1923|11|18}}
|Design = Horizontālas triju krāsu joslas attiecībā 2:1:2. Augšējā josla [[Zaļā krāsa|zaļa]], vidējā [[Baltā krāsa|balta]], apakšējā [[Zilā krāsa|zila]].
|Type = National
}}

sentences: '''Tipiskā suga''' ir bioloģiska [[suga]], kura ir izvēlēta par augstākas klasifikācijas grupas tipisku pārstāvi un kuras apraksts atbilst šīs grupas aprakstam. Tipiskās sugas jēdzienu bioloģijā ieviesa [[Pjērs Andrē Latrells]],<ref>[https://www.annualreviews.org/doi/pdf/10.1146/annurev.en.19.010174.000245 Claude Dupuis (1974). ''"Pierre André Latreille (1762–1833): the foremost entomologist of his time"''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190320060757/https://www.annualreviews.org/doi/pdf/10.1146/annurev.en.19.010174.000245 |date={{dat|2019|03|20||bez}} }}. Annual Review of Entomology. 19: 1–14. doi:10.1146/annurev.en.19.010174.000245.</ref> tomēr tā lietošana sākās jau pēc viņa nāves 1840. gadā.<ref>[https://www.merriam-webster.com/dictionary/type%20species#h1 Vebstera vārdnīca: https://www.merriam-webster.com/dictionary/type%20species#h1]</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Augusts Lēbers
''August Loeber''
| attēls              =Augusts Lēbers jaunībā.jpg
| amats               ={{flaga|Latvija}}[[Latvijas Senāta senatori|Senators]]
| term_sākums         ={{dat|1919|08|19|N}}
| term_beigas         ={{dat|1948|01|01|N}}
| dzim_dati           ={{dat|1865|10|07|N}}
| dzim_vieta          =[[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1948|02|14|1865|10|07}}
| mir_vieta           = Marne, [[Šlēsviga-Holšteina]], {{GER}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| profesija           =[[jurists]]
| alma_mater          =[[Tērbatas Universitāte]]
[[Getingenas Universitāte]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Augusts Lēbers''' ({{dat|1865|10|07|N}} — {{dat|1948|01|01|N}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] [[jurists]], [[tiesībnieks]], [[zinātne|zinātnieks]], [[profesors]], [[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultāte|Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātes]] dekāns (1919). [[Latvijas Senāts|Latvijas Senāta]] [[Latvijas Senāta senatori|senators]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
'''Negatīvs x''' vai '''negatīvais x''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''negative x'') ir maisījums, kas uzliesmo saskarē ar [[Ūdens|ūdeni]]. Tā sastāv no trim ķīmiskām vielām — [[Amonija nitrāts|amonija nitrāta]], [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīda]] un [[Cinks|cinka]] pulvera.<ref>[https://science.wonderhowto.com/how-to/make-fire-water-negative-x-zn-nh4no3-nacl-298029/ Make fire water or "Negative X" (Zn, NH4NO3, NaCl)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190902081707/https://science.wonderhowto.com/how-to/make-fire-water-negative-x-zn-nh4no3-nacl-298029/ |date={{dat|2019|09|02||bez}} }} {{angliski}}</ref> Gatavojot 100 gramu porciju, nepieciešami 28 grami amonija nitrāta, 3 grami nātrija hlorīda un 69 grami cinka pulvera.{{fact}}

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Latvijas ērģelnieki]].''

sentences: {{Commonscat|Female musicians from Azerbaijan|Azerbaidžānas mūziķes}}

sentences:
[[Kategorija:Salaca]]
[[Kategorija:Latvijas upju baseini]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''No''
| attēls                   = No (2012 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''No''
| žanrs                    = vēsturiskā drāma
| režisors                 = [[Pablo Larrains]]
| producents               = Pablo Larrains
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Gaels Garsija Bernals]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Participant Media]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|df=y|2012|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]|2012|8|9|Čīle}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''NO'' (15)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/no-2013-0|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=2012-10-15|accessdate=2013-03-12|archive-date=2013-09-27|archive-url=https://web.archive.org/web/20130927164623/http://www.bbfc.co.uk/releases/no-2013-0}}</ref>
| valsts                   = [[Čīle]]
[[Francija]]
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = spāņu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 2059255
}}
'''''No''''' ir 2012. gada [[Čīle]]s, [[Francija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kopražojuma mākslas filma. Filmas režisors ir [[Pablo Larrains]].

sentences:
{{cita nozīme|internetu|Šveices kantonu|Ūrī}}
'''Vienotais resursu identifikators''' jeb '''URI''' ({{val|en|Uniform Resource Identificator}}) ir [[Internets|Interneta]] protokolu elements, ko veido īsa simbolu virkne, kas atbilst noteiktai [[sintakse]]i. Šī simbolu virkne sastāda adresi, pēc kuras pieejams [[resurss]]. URI ir viens no [[vispasaules tīmeklis|vispasaules tīmekļa]] pamatelementiem.

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q25384504}}
'''2017. gada Parīze—Rubē''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kuras notika 9. aprīlī. Tā bija 115. reize, kad notika [[Parīze—Rubē]] sacensības un tās bija piecpadsmitās sacensības [[2017. gada UCI World Tour|2017. gada ''UCI World Tour'']] kalendārā.<ref name="2017CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-expands-worldtour-to-37-events/ |title=UCI expands WorldTour to 37 events |accessdate=2 October 2016 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2017UCI">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.uci.ch/pressreleases/the-uci-reveals-expanded-uci-worldtour-calendar-for-207/ |title=The UCI reveals expanded UCI WorldTour calendar for 2017 |accessdate=2 October 2016 |work=UCI}}</ref>

sentences:
atomu daudzumu [[mezosfēra|mezosfērā]]]]
'''Lidars''', arī '''LIDAR''' ({{val|en|Light Detection and Ranging}} — "Atrašana un attāluma noteikšana ar gaismu")<ref name="NOAA">[https://oceanservice.noaa.gov/facts/lidar.html "LIDAR—Light Detection and Ranging—is a remote sensing method used to examine the surface of the Earth"]. NOAA.</ref> un '''aerolāzerskenēšana''' ir tālizpētes tehnoloģija informācijas iegūšanai un apstrādei par attālinātiem objektiem, izmantojot aktīvās optiskās sistēmas, kas izmanto gaismas absorbcijas un izkliedes parādības optiski caurspīdīgā telpā. Parasti tie ir [[lāzers|lāzeri]], tomēr īsās distancēs gaismas avoti var būt arī citi.<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://map.lgia.gov.lv/index.php?lang=0&cPath=4_5&txt_id=126&0&ap=87 |title=LĢIA: Kas ir aerolāzerskenēšana? |access-date={{dat|2021|02|17||bez}} |archive-date={{dat|2020|11|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201102102257/http://map.lgia.gov.lv/index.php?lang=0&cPath=4_5&txt_id=126&0&ap=87 }}</ref>

sentences:
{{speciālists}}
{{atsauces+}}
'''Tēvvārds''' ir [[personvārds|personvārda]] daļa, kas darināta no tēva vai tālāka senča pa tēva līniju vārda, iesaukas vai cita veida apzīmējuma, piemēram, [[uzvārds]] [[Jansons]] (Jāna dēls), [[Ficdžeralds]] (Džeralda dēls), tēvvārds [[Vladimirovičs]] (Vladimira dēls), Borisovna (Borisa meita). Tēvvārdus joprojām lieto daudzās pasaules valstīs, taču dažās tos pamazām aizstāj no tēvvārdiem darināti uzvārdi.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Greipkuns
 |    vārds_orig = ''グレープ君''
 |        attēls = 20170606 Grape the Humboldt penguin at Tobu zoo.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Greipkuns kopā ar [[anime]] seriāla ''[[Kemono Friends]]'' tēla kartona izgriezumu.
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1996
 |    dz_mēnesis = 4
 |      dz_diena = 16
 |      dz_vieta = {{vieta|Japāna|Tokija|Hamura}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2017
 |     m_mēnesis = 10
 |       m_diena = 12
 |       m_vieta = {{vieta|Japāna|Saitama|Mijasiro}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = nē
 |   citas daļas =
}}
'''Greipkuns''' ({{val|ja|グレープ君}}, ''Gurēpu-kun'' no {{val|en|Grape}} — vīnoga, {{val|ja|kun}} — pagodinājuma vārds jaunam puisim) bija [[Humbolta pingvīns|Humbolta]] (''Spheniscus humboldti'') sugas pingvīnu tēviņš, kas dzīvoja Tobu zoodārzā [[Japāna|Japānā]].<ref name=express>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.express.co.uk/news/world/799302/Penguin-Humboldt-Japan-Edinburgh-zoo-Rockhopper|title=Pick up a penguin? Humboldt bird falls in love with cardboard cutout placed in his pen|first=Jon|last=Rogers|date=2 May 2017|work=Express.co.uk|access-date={{dat|2017|10|15||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171014134137/http://www.express.co.uk/news/world/799302/Penguin-Humboldt-Japan-Edinburgh-zoo-Rockhopper|archivedate={{dat|2017|10|14||bez}}}}</ref><ref name=Yahoo>{{tīmekļa atsauce|url=https://sg.news.yahoo.com/japan-zoo-mourns-death-love-struck-penguin-054407363.html|title=Japan zoo mourns death of love-struck penguin|work=Yahoo News|access-date={{dat|2017|10|15||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171015074236/https://sg.news.yahoo.com/japan-zoo-mourns-death-love-struck-penguin-054407363.html|archivedate={{dat|2017|10|15||bez}}}}</ref><ref name=BBC>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/blogs-news-from-elsewhere-41608350|title=Japan mourns anime-loving penguin|date=13 October 2017|publisher=|via=www.bbc.com}}</ref><ref name=HuffPost>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.huffingtonpost.jp/2017/10/13/grape-kun_a_23241967/|title=「2次元に恋したペンギン」グレープ君が死ぬ。 『けものフレンズ』のパネル見つめる姿で有名に|date=13 October 2017|publisher=}} {{ja}}</ref><ref name=mainichi>{{tīmekļa atsauce|url=https://mainichi.jp/articles/20170515/dyo/00m/200/010000c|title=東武動物公園で“おにいさん”がペンギントーク|date=15 May 2015|work=Mainichi Daily News|access-date={{dat|2017|10|16||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171014134246/https://mainichi.jp/articles/20170515/dyo/00m/200/010000c|archivedate={{dat|2017|10|14||bez}}}} {{ja}}</ref><ref name=tokyo>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.tokyo-np.co.jp/article/saitama/list/201706/CK2017061502000154.html|title=東武動物公園×けものフレンズ コラボ企画 人気なのだ！|author=安藤健二|publisher=Huffington Post Japan|date=15 June 2017|access-date={{dat|2017|10|13||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171013173146/http://www.tokyo-np.co.jp/article/saitama/list/201706/CK2017061502000154.html|archivedate={{dat|2017|10|13||bez}}}} {{ja}}</ref>

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = [[Boba Sinklera]]
| Image            = Bob Sinclar.jpg
| Caption          =
| Alt              =
| Studio           =
| Studio link      =
| Internet         =
| Internet link    =
| Live             =
| Live link        =
| Compilation      =
| Comp link        =
| EP               =
| EPs link         =
| Singles          =
| Singles link     =
| B-sides          =
| B link           =
| Video            =
| Video link       =
| Music videos     =
| MV link          =
| Soundtrack       =
| Soundtrack link  =
| Tribute          =
| Trib link        =
| Option name      =
| Option           =
| Option color     =
| Option link      =
| 1Option name     =
| 1Option          =
| 1Option color    =
| 1Option link     =
| 2Option name     =
| 2Option          =
| 2Option color    =
| 2Option link     =
| 3Option name     =
| 3Option          =
| 3Option color    =
| 3Option link     =
| 4Option name     =
| 4Option          =
| 4Option color    =
| 4Option link     =
| 5Option name     =
| 5Option          =
| 5Option color    =
| 5Option link     =
| References       =
| Ref link         =
|}}
Šī ir [[Francija|franču]] [[dīdžejs|dīdžeja]] un [[Mūzikas producents|producenta]] '''[[Bobs Sinklers|Boba Sinklera]] diskogrāfija'''

sentences:
'''Optiskais stiprums''' raksturo [[lēca]]s staru lauztspēju. Lēcai,
kuras [[Fokuss (optika)|fokusa attālums]] ir <math>F\!</math>, optisko stiprumu <math>D\!</math>  nosaka pēc formulas

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Atakamas tuksnesis
 |attēls                 = Guanacos-001.jpg
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = [[Lamas]] Atakamas tuksnesī
 | pushpin_map         = Dienvidamerika#Čīle
 | latd  =  24| latm  =  30| lats  =  | latNS  = S
 | longd =  69| longm =  15| longs =  | longEW = W
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = jā
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
 | mark                = Orange_pog.svg
 | mark_width          =
 |kontinents             = [[Dienvidamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CHL}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              = [[Andi]]
 |atdala_no              = [[Atlantijas okeāns]]
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 1600
 |platums                =
 |platība                = 105 000
 |vidējais_augstums      =
 |kalns                  =
 |augstums               =
 |pilsētas               =
}}
'''Atakamas tuksnesis''' ({{val-es|Desierto de Atacama}}) ir [[tuksnesis]] [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] [[Čīle]]s ziemeļos.<ref>{{PZT|63}}</ref> Tas atrodas aptuveni 1000 km garā, šaurā joslā starp [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]] un [[Andi|Andu]] kalniem. Atakamas tuksnesis ir sausākais tuksnesis pasaulē; tajā [[nokrišņu daudzums]] ir vidēji 0,01 cm gadā.<ref name="extreme"/> Dažās tuksneša vietās nokrišņi nav novēroti vairāk nekā 400 gadus.<ref name="extreme"/> Salīdzinot ar citiem tuksnešiem, izņemot polāros, Atakamas tuksnesis ir vēss. Tajā vidējā gaisa temperatūra svārstās no {{nobr|0 °C}} līdz {{nobr|25 °C}}.<ref name="extreme"/>

sentences:
{{Koncentrācijas nometnes infokaste
| name         = Mauthauzenes koncentrācijas nometne
| image        = Bundesarchiv_Bild_192-334,_KZ_Mauthausen,_Garagenhofeinfahrt.jpg
| image size   =
| caption      = Mauthauzenes nometnes vārti
| alt          =
| map          = Austrija
| map alt      =
| map caption  =
| latd         = 48.256944 |latNS = N
| longd        = 14.501111 |longEW = E
| location     = {{vieta|Austrija|Augšaustrija}}
| built by     =
| operated by  =
* ''DEST''
* ''[[Schutzstaffel]]'' (SS)
| original use =
| construction = 1938
| in operation = 1938 – 1945
| gas chambers =
| prisoner type=
| inmates      = lielākā daļa padomju un poļu ieslodzīto
| killed       =  starp 122 766 un 320 000 cilvēku
| liberated by =
* {{USA}}
* {{dat|1945|5|3|N|bez}}
| notable inmates = [[Pēteris Junge]]
[[Artūrs Kaminskis]]
[[Antonīns Novotnijs]]
| notable books   =
| website      = {{url|https://www.mauthausen-memorial.org/}}
| box width    =
| color        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Equus hemionus kulan.JPG
| att_nosaukums =''Equus hemionus kulan'' [[Turkmēnijas kulāns]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| binomial =Asinus
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}{{Labošanā}}{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Lindex Group Oyj''
| logo =
| caption =
| type = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1862. gads
| founder = Heinrihs Georgs Francs Štokmans
| defunct =
| location_city = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[tirdzniecība]]
| products = apģērbs, mājas un kosmētikas preces
| services =
| revenue = {{Decrease}} 951,7 miljoni eiro (2023)<ref name="Stockmann 2023">[https://mb.cision.com/Public/13644/3936106/b0dc3ce6a68841ad.pdf Stockmann financial review 2023]</ref>
| operating_income = {{Decrease}} 76,5 miljoni eiro (2023)<ref name="Stockmann 2023"/>
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees = {{Palielinājās}} 5801 (2023)<ref name="Stockmann 2023"/>
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = [https://www.lindex-group.com/ lindex-group.com]
| footnotes =
| intl =
}}
, [[Somija|Somijā]], kas ir lielākais universālveikals [[Ziemeļvalstis|Ziemeļvalstīs]]]]
'''''Lindex Group Oyj''''' ir [[Somija]]s [[mazumtirdzniecība]]s uzņēmums. Tas ir dibināts 1862. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Helsinki|Helsinkos]]. 2024. gada 21. martā ''Stockmann Oyj Abp'' nosaukums tika mainīts uz ''Lindex Group Oyj''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lindex-group.com/2024/03/21/stockmann-konsernin-emoyhtio-stockmann-oyj-abp-muuttaa-nimensa-lindex-group-oyjksi-tavaratalot-jatkavat-stockmann-brandilla/|title=Stockmann-konsernin emoyhtiö Stockmann Oyj Abp muuttaa nimensä Lindex Group Oyj:ksi – tavaratalot jatkavat Stockmann-brändillä|last=|website=LindexGroup|access-date=2024-03-26|date=2024-03-21|language=fi}}</ref>

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = Žemaitėjės seniūnėjė<br />Ducatus Samogitiae
|nosaukums_latv_val     = Žemaitija
|sugasvārds             = autonoma teritorija
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Lietuva
|laikmets               =
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 11. gadsimts
|gads_beigas            = 1795.
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              =
|date_end               =
|
|event1                 = [[Vācu ordenis]] atteicās no teritoriālām pretenzijām par labu [[Lietuvas dižkunigaitija]]i
|date_event1            = 1411.
|event2                 = Lietuvas dižkunigaitis Kazimirs atzina Žemaitijas autonomiju
|date_event2            = 1441.
|event3                 = kļuva par [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] autonomu daļu
|date_event3            = 1569.
|event4                 = tika inkorporēta [[Krievijas Impērija]]s [[Kauņas guberņa]]s sastāvā
|date_event4            = 1795.
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             = Flag of Samogitia.svg
|flag                   =
|flag_type              = vēsturiskais karogs
|
|image_coat             = Herb Woewodstwo Zmudzkie.png
|symbol                 =
|symbol_type            = vēsturiskais ģerbonis
|
|image_map              = Kurlandyja-Žamojć. Курляндыя-Жамойць (N. Sanson, 1659).jpg
|image_map_caption      = [[Žemaitijas hercogiste]]s (''Duché de Samogitie'') un [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] [[Otrais Ziemeļu karš|Otrā Ziemeļu kara]] laikā (1659).
|
|galvaspilsēta          = Medininki ([[Varņi]]), [[Kraži]] (15.—16. gadsimts), [[Raseiņi]] (no 16. gadsimta)
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]], no 1417. gada katolicisms
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          = 25700
|stat_pop1              =
|footnotes              =
|_noautocat = yes
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nedomā divreiz
| operators =
| attēls = Don't Think Twice (film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Marks Bērbiglija]]
| producents =
| scenārijs = Marks Bērbiglija
| aktieri = * [[Kīgans Maikls Kejs]]
* [[Giliana Džeikobsa]]
* Marks Bērbiglija
* [[Keita Mikuči]]
* [[Kriss Gethards]]
* [[Tami Sagere]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Don't Think Twice''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2016|3|13}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl92177921/|title=Don't Think Twice |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nedomā divreiz"''' ({{Val|en|Don't Think Twice}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Marks Bērbiglija]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīgans Maikls Kejs]], [[GIliana Džeikobsa]], Marks Bērbiglija, [[Keita Mikuči]], [[Kriss Gethards]] un [[Tami Sagere]].

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|valsts_lv=Augi|ģints_lv=Melnceres|autors=|binomial=Schoenus|att_nosaukums=<i>Schoenus nigricans</i>|valsts=Plantae|nodalījums=Magnoliophyta|rinda=Poales|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Schoenus nigricans 2.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Schoenus|sinonīmi=}}'''Melnceres''' ({{val-la|Schoenus}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] ģints. Šīs ģints sugas galvenokārt sastopamas [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]] (apmēram 44 sugas), [[Austrālija|Austrālijā]] (apmēram 70 sugas) un [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]]. Citviet pasaulē ir sastopamas tikai dažas sugas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gārfīlds
| attēls                   =  Garfield ver6.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Garfield: The Movie''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Pīters Hjūits]]
| producents               = [[Džons Deiviss (producents)|Džons Deiviss]]
| scenārija autors         =
* [[Džoels Koens (scenārists)|Džoels Koens]]
* [[Aleks Sokolovs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Brekins Meiers]]
* [[Dženifere Lava Hjūita]]
* [[Stīvens Tobolovskis]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                = [[Dīns Candijs]]
| montāža                  =
* Maikls Stīvensons
* [[Pīters Bergers]]
| studija                  =
* ''[[Davis Entertainment]]''
* ''[[Paws, Inc.]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2004|6|11|ASV|2004|8|20|Latvija}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BOM"/>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name=BOM/>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|203,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |title=Garfield |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3025503745/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|8|13||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Gārfīlds 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Gārfīlds"''' ({{val|en|Garfield: The Movie}}) ir 2004. gada ASV [[datoranimācija]]s spēlfilma, komēdija, kuras režisors ir [[Pīters Hjūits]], iedvesmojoties no Džima Deivisa tāda paša nosaukuma [[Gārfīlds|komiksiem]]. Tajā galvenās lomas atveido [[Brekins Meiers]] (Džons Ārbakls), [[Dženifere Lava Hjūita]] (daktere Liza Vilsone), savukārt Gārfīldu ieskaņojis [[Bills Marijs]]. Gārfīlds tika izveidots ar datoranimācijas palīdzību, lai gan visi pārējie dzīvnieki bija īsti. Filmu producēja ''Davis Entertainment Company'' un izplatīja ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''. Tā tika izlaista [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] {{dat|2004|6|11||bez}}, Latvijā — {{dat|2004|8|20||bez}}. Kaut arī filma saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes, tā bija finansiāli veiksmīga, nopelnot vairāk nekā {{nobr|203 miljonus}} ASV dolāru ar 50 miljonu budžetu.<ref name="BOM" /> Filmas turpinājums "[[Gārfīlds 2]]" iznāca {{dat|2006|6|16||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksiljona struktūrformula

Hidroksiljona modeļi
|       citi nosaukumi = hidroksīda jons
|           CAS numurs = 14280-30-9
|      ķīmiskā formula = OH−
|              molmasa = 17,01
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Hidroksiljons''' ir negatīvi lādēts divatomu [[jons]], kas satur [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Tas veidojas, [[elektrolītiskā disociācija|elektrolītiski disociējot]] [[ūdens|ūdenim]] vai šķīstošajiem bāziskajiem [[hidroksīdi]]em. Hidroksiljoni atrodas cieto bāzisko hidroksīdu un bāzisko [[sāļi|sāļu]] kristālrežģī; tie arī konstatēti izolētā veidā gāzes fāzē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem

Sērskābes molekulas modelis

Sērskābes paraugs Latvijas ķīmijas vēstures muzejā
|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksosulfāts (VI), vitriola eļļa, vitrioleļļa
|           CAS numurs = 7664-93-9
|      ķīmiskā formula = H2SO4
|              molmasa = 98,08
|              blīvums = 1840
|  kušanas temperatūra = 283 K (10 °C)
| viršanas temperatūra = 610 K (337 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Sērskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]4) tīrā veidā ir eļļains, viegli sasalstošs šķidrums. [[Ūdens]] šķīdumos tā ir stipra, neorganiska divvērtīga [[skābe]]. Sērskābes sāļus sauc par [[sulfāti]]em (dažu metālu sulfātu [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] dēvē arī par [[vitrioli]]em).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Brassica_juncea_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-168.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Brassica juncea|Sareptas sinepe}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Brassicales
|         rinda_lv =Krustziežu rinda
|           dzimta =Brassicaceae
|        dzimta_lv =Krustziežu dzimta
|            ģints =Brassica
|         ģints_lv =
|             suga =B. juncea
|          suga_lv =Sareptas sinepe
|         binomial =Brassica juncea
|           autors =[[Kārlis Linnejs|(L.)]] [[Czern.]], 1859
|         sinonīmi =* Sinapis juncea L.
}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
|-
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
|-
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
|-
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
|-
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
|-
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
|-
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
|-
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
|-
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
|-
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
|-
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
|-
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
|-
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
|-
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
|-
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
|-
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
|-
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
|-
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
|-
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
|-
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
|-
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
|-
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
|-
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
|-
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
|-
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
|-
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
|-
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
|-
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
|-
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
|-
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
|-
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
|-
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
|-
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
|-
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
|-
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
|-
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
|-
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
|-
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
|-
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
|-
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
|-
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
|-
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
|-
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
|-
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
|-
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
|-
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
|-
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
|-
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
|-
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
|-
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
|-
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
|-
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Ted K''
| operators =
| attēls = Ted K poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska krimināldrāma
| režisors = [[Tonijs Stouns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Šarlto Koplijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Ted K''
| studija = * ''Heathen Films''
* ''Hideout Pictures''
* ''Verisimilitude Films''
* ''In Your Face Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Super Ltd''
* ''Neon''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|3|1|[[71. Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2022|2|18|ASV}}
| ilgums = 122 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Ted K''''' ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Tonijs Stouns]]. Filmā galvenā loma ir [[Šarlto Koplijs|Šarlto Koplijam]], kurš atveido matemātikas brīnumbērnu un teroristu [[Teodors Kačinskis|Teodoru Kačinski]]. Filma atveido notikumus, kas noveda pie viņa aresta.

sentences: '''Siņdzjanas pāraudzināšanas nometnes''' ({{val|ug|قايتا تەربىيەلەش لاگېرى}}), ({{val|zh|新疆}}:再教育营|zàijiàoyùyíng), arī '''internēšanas nometnes''', ir [[Ķīnas Tautas Republika]]s [[Siņdzjana|Siņdzjanas autonomā apgabala]] valdības un [[Ķīnas komunistiskā partija|Ķīnas komunistiskās partijas]] Siņdzjanas provinciālās komitejas uzturētas masu ieslodzījuma vietas. Nometnes ir daļa no asimilācijas un pretekstrēmisma kampaņas, ko pret Siņdzjanā dzīvojošajām mazākumtautībām veic Ķīnas valdība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/B-9-2019-0247_LV.html|title= Rezolūcijas priekšlikums B9-0247/2019|accessdate=2021-08-29 |work= Eiropas Parlamenta rezolūcija par uiguru stāvokli Ķīnā (China cables)|publisher= Eiropas Parlaments|date= 2019-12-16}}</ref> Nometnēs ieslodzīto skaits pārsniedz vienu miljonu iedzīvotāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/uiguru-kulturas-masveida-iznicinasana--kinas-sleptais-genocids.a337754/|title= Uiguru kultūras masveida iznīcināšana – Ķīnas slēptais genocīds|accessdate=2021-08-15 |work= |publisher= [[lsm.lv]]|date= 2019-11-17}}</ref>

sentences:
[[File:JGSDF reconnaissance bicycle (Kawasaki KLX250) 20120610-02.JPG|thumb|[[Japāna]]s [[sauszemes bruņotie spēki|sauszemes bruņoto spēku]] [[karavīrs]] dodas izpētes apmācībās]]
'''Rekognoscēšana''' ({{val|la|recognoscere}} — 'apskatīt, iepazīt') — pretinieka un apvidus vizuāla izpēte, ar mērķi iegūt nepieciešamo informāciju par pretinieka izvietošanos un tā aktivitātēm (militārs termins).

sentences: '''Simetrijas ass''' ir [[taisne]], kas sadala [[plakne]]s figūru divās daļās, kas ir viena otras [[spoguļattēls]] attiecībā pret šo taisni. Piemēram, jebkura taisne, kas iet caur [[Riņķis|riņķa]] centru, ir riņķa simetrijas ass.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Bukidnona
| official_name = ''Bukidnon''
| image_skyline = Foggy Morning At Panimahawa Ridge.jpg
| imagesize =
| image_caption = Panimahavas grēdas ainava provinces ziemeļaustrumos
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Bukidnon in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ziemeļmindanao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1917
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 10498.59
| population_total = 1541308
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 7 | latm = 55 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 05 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Malajbalaja]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 22
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Malajbalaja]]
| p3 = [[Valensija (Filipīnas)|Valensija]]
| p4 = '''20 municipalitātes'''
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]], [[lumadi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BUK
| website                  = {{URL|http://www.bukidnon.gov.ph/}}
}}
'''Bukidnona''' ({{val|fil|Lalawigan ng Bukidnon}}, {{val|en|Province of Bukidnon}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Bukidnon}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Ziemeļmindanao]] reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās, 20 municipalitātēs un sīkāk 464 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Malajbalaja]], bet lielākā pilsēta — [[Valensija (Filipīnas)|Valensija]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums     = Kaķu lemurs
| attēls        = Lemur walking-2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| valsts_r      = Dzīvnieki
| tips          = Chordata
| tips_lv       = Hordaiņi
| klase         = Mammalia
| klase_lv      = Zīdītāji
| kārta         = Primates
| kārta_lv      = Primāti
| apakškārta =Strepsirrhini
| apakškārta_lv=Slapjdeguna pērtiķi
| infrakārta =Lemuriformes
| infrakārta_lv=Lemurveidīgie
| virsdzimta=Lemuroidea
| virsdzimta_lv=Lemuri
| dzimta        = Lemuridae
| dzimta_lv     = Lemuru dzimta
| ģints         = Lemur
| ģints_lv      = Lemuri
| ģints_r       = Kaķu lemurs
| suga          = L. catta
| suga_lv       = Kaķu lemurs
| suga_r        = Kaķu lemurs
| binomial      = Lemur catta <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība     =  Kaķu lemuru izplatība [[Madagaskara]]s salā (iekrāsota sarkanā krāsā)
| kategorijas   = nē
}}

sentences: [[File:Angle Symbol.svg|thumb|Leņķa [[simbols]] ]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Žoržs Ežēns Osmans
| image = Haussmann BNF Gallica.jpg
| imagesize = 200px
| caption = Osmans ap 1860. gadu
| birthname =
| birthdate = {{dat|1809|3|27}}
| location = [[Parīze]], {{FRA}}
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|1891|1|11|1809|3|27}}
| deathplace = [[Parīze]], {{FRA}}
| nationality = [[franči|francūzis]]
| field = [[pilsētplānošana]]
| training =
| movement =
| famous works = [[Parīze]]s pārbūve [[Napoleons III|Napoleona III]] laikā
| patrons =
| awards = [[Vilas Visosas Dievmātes Ieņemšanas ordenis]]

sentences: '''“Rotaļīgais Bērns” (Pelagonitissa)''' ir viens no Dievmātes "[[Eleusa]]s" [[ikona (svētbilde)|ikonogrāfiskā]] varianta [[krievu valoda|krieviskajiem]] nosaukumiem, kurš atspoguļo īpaši [[emocijas|emocionālo]] Dievmātes un Dēla attiecību raksturu, abiem rotaļājoties (draiskojoties).<ref>{{Grāmatas atsauce|last1=Sartarelli|first1=Alfredo Tradigo ; translated by Stephen|title=Icons and saints of the Eastern Orthodox Church|url=https://archive.org/details/iconssaintsofeas0000trad|date=2006|publisher=J.P. Getty Museum|location=Los Angeles|isbn=978-0-89236-845-7|page=[https://archive.org/details/iconssaintsofeas0000trad/page/180 180]}}</ref>

sentences: '''Negadījums''' jeb '''nelaimes gadījums''' ir iepriekš neplānots [[notikums]], kurā radušies [[zaudējumi]], apdraudēta kāda [[veselība]] vai pat [[dzīvība]]. Visvairāk cilvēki negadījumos cieš mājās un [[brīvais laiks|brīvā laika]] nodarbēs. Situāciju, kad pēkšņi sabojājas kādas iekārtas, mašīnas vai sistēmas un rodas negadījums, sauc par '''avāriju''', bet lielus negadījumus — par [[katastrofa|katastrofām]].

sentences:
[[Kategorija:Virsnieces]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Virsnieces]]
[[Kategorija:ASV virsnieki| Virsnieces]]

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = 2015. gada 13. novembra terora akti Parīzē
| attēls            = Parisattacks.png
| attēla_apraksts   = Parīzes uzbrukumu vietas
| vieta             = {{vieta|Francija|Parīze}} un [[Sendenī]]
| koordinātas       =
| datums            = {{dat|2015|11|13}}
| laiks             = 	21:16, 2015. gada 13. novembris  –
00:58, 2015. gada 14. novembris
| laika_josla       = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| veids             = [[masu apšaude]], [[masu slepkavība]], [[pašnāvnieku uzbrukums]], [[ķīlnieku sagrābšana]]
| bojā_gājušie      = 137 (ieskaitot 7 teroristi)<ref>https://web.archive.org/web/20151115061611/http://www.theguardian.com/world/live/2015/nov/15/paris-attacker-named-investigation-continues-live-updates</ref>
| ievainotie        = vismaz 416 <ref>https://web.archive.org/web/20151117030955/http://www.bbc.com/news/world-europe-34836330</ref>
| izraisītāji       = [[Islāma valsts]] (Briseles grupa)
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  = 9
| aizdomās_turētais =
| ieroči            = Zastava M70 automāts,<ref>https://www.spiegel.de/international/europe/following-the-path-of-the-paris-terror-weapons-a-1083461.html</ref> [[Acetona peroksīds]], [[spridzinātāja jostas]]
| dalībnieku_skaits = 9
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 1469.23
| subdivision_name2 =
| population_total = 63366
| pushpin_map = Somija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Somija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Dienvidpohjanmā]]
| subdivision_type = Valsts
| native_name = ''Seinäjoki''
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +2
| utc_offset_DST = +3
| population_as_of = 2019
| name = Seinejoki
| elevation_m =
| latd = 62
| established_date = ap [[1868]]. gadu
| established_title = Dibināta
| image_shield = Seinäjoki.vaakuna.svg
| image_skyline = SeinäjokiMontage.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 47
| motto =
| lats = 5
| longEW = E
| longd = 22
| longm = 50
| longs = 5
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|http://www.seinajoki.fi/}}
}}
'''Seinejoki''' ({{Val|fi|Seinäjoki}}) ir [[pilsēta]] [[Somija|Somijā]]. [[Dienvidpohjanmā]] reģiona administratīvais centrs. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 63 366 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas [[Futbols|futbola]] klubs [[Seinäjoen Jalkapallokerho|SJK]], kas spēlē ''[[Veikkausliiga]]''.

sentences:
[[Kategorija:Ciparu tehnoloģijas]]
[[Kategorija:Mediju tehnoloģijas]]
[[Kategorija:Elektroniskā publicēšana]]
[[Kategorija:Multivide]]
[[Kategorija:Datu nesēji]]

sentences:
{{novecojis}}
Lattelecom piedāvā trīs veidu ciparu televīziju — Lattelecom [[interneta televīzija]], kas pieejama portālā [[Apollo.lv]] visiem Lattelecom interneta lietotājiem, Lattelecom [[digitālā virszemes televīzija]] un Lattelecom [[interaktīvā televīzija]], kas nodrošina iespēju klientam izvēlēties, ko un kad skatīties.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''Levi's Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = zāle
| scoreboard =
| cost = 1,3 miljardi [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Sanfrancisko "49ers"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (2014—pašlaik)<br>[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label = Amerikāņu futbols
| cap_other = 68 500
| embedded =
| website = {{URL|http://levisstadium.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 37
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = 160201-H-NI589-1353 (24398261729).jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Santaklara}}
| map_type = Sanhosē
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 24
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|2014|7|17||bez}}
| built = 2012—2014
| broke_ground = {{dat|2012|4|19||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 10.8
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 12
| longm = 58
| longd = 121
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''Levi's Stadium''''' ir [[stadions]] [[Santaklara|Santaklarā]], [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komanda [[Sanfrancisko "49ers"]]. Stadions tika atklāts 2014. gadā un tajā ir 68 500 skatītāju vietas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Korunda kristālrežģis

Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al2O3
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072 °C
| viršanas temperatūra = 2977 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al2O3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela.

sentences:
<nowiki>
{{Mediķa infodaļa
| darbības_laiks =
|      profesija =
| specializācija =
|       pētījumi =
|      izglītība =
|   darba_vietas =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
</nowiki>

Paredzēts veidnē [[Veidne:Infokaste persona|Infokaste persona]] laukā "Citas daļas" gadījumos, ja personai ir vairākas nodarbošanās (tiks izmantotas attiecīgās nodarbošanās veidnes).
<includeonly>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Štange
|     vārds_orig = ''Alexander Stange''
|         attēls = Штанге Александр.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1854
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Mohiļeva]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1932
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Mineraļnije Vodi]], [[Ziemeļkaukāza novads]], [[PSRS]]
(tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = sabiedriskais darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Viktorija Meinharde
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Sulu
| official_name = ''Sulu''<br/>''Lupa' Sūg''
| image_skyline = Tulay Mosque.jpg
| imagesize =
| image_caption = Tulajas mošeja [[Holo (Sulu)|Holo]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Sulu in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1917
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1600.4
| population_total = 1000108
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 6 | latm =  | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =  | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Holo (Sulu)|Holo]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 19
| p1 = '''19 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tausūgi]], [[samali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-SLU
| website                  =
}}
'''Sulu''' ({{val|fil|Lalawigan ng Sulu}}, {{val|en|Province of Sulu}}, {{val|tsg|Wilāya sin Lupa' Sūg}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 19 municipalitātēs un sīkāk 410 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Holo (Sulu)|Holo]].

sentences: '''Neodadaisms''' ir termins, kas tiek attiecināts galvenokārt uz [[skaņa]]s un [[vizuālā māksla|vizuālo mākslu]]. Kā mākslas virzienam tam ir vairākas līdzības ar agrīno [[dadaisms|dadaismu]]. Neodadaisma mākslinieki noraida pieņemto izpratni par [[estētika|estētiku]], savos izmanto mūsdienīgus priekšmetus un popkultūras tēlainību, veidojot absurdus pretstatījumus.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Istras Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Istras baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 15  | lats  = 48.4  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 59  | longs = 20  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Istras pagasts]], [[Vecslabada]]
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1940. gads|1940]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Vitālijs Filipenoks
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1933. gads|1933]]
| year_completed        = [[1940. gads|1940]]
| length                = 26m
| width                 = 16m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
}}
'''Istras Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub512 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Istras pagasts|Istras pagasta]] [[Vecslabada|Vecslabadā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Bernhards Triniuss
|     vārds_orig = ''Carl Bernhard von Trinius''
|         attēls = Carl-Bernhard-Trinius.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Eislēbene]], [[Brandenburgas kūrfirste]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1844
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts botāniķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
'''HD 156668 b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 24,5 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Herkuless (zvaigznājs)|Herkulesa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[HD 156668]] 0,022 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 1,27 Zemes dienas ilgi un tā sver tikai 3,2 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Saguinus bicolor Parque do Mindu.jpg
|           valsts =Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|       nodalījums = Chordata
|    nodalījums_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Primates
|         kārta_lv = Primāti
|           dzimta = Callitrichidae
|        dzimta_lv = Kalitriksi
|            ģints = Saguinus
|         ģints_lv = Tamarīni
|             suga = S. bicolor
|          suga_lv = Divkrāsainais tamarīns
|      kategorijas = nē
}}
'''Divkrāsainais tamarīns''' ({{val|la|Saguinus bicolor}}), ko dažkārt dēvē par Brazīlijas kailsejas tamarīnu, ir kritiski apdraudēta primātu suga, kas sastopama [[Brazīlija]]s [[Amazones lietus mežs|Amazones lietus meža]] ierobežotā apgabalā. 2005. gadā tas tika nosaukts par [[Manausa]]s pilsētas, Brazīlijā, talismanu.<ref>https://www.oneearth.org/species-of-the-week-pied-tamarin/</ref><ref name="Gordo, M. 2021">Gordo, M.; Röhe, F.; Vidal, M.D.; Subirá, R.; Boubli, J.P.; Mittermeier, R.A.; Jerusalinsky, L. (2021). "Saguinus bicolor". IUCN Red List of Threatened Species. 2021: e.T40644A192551696. doi:10.2305/IUCN.UK.2021-1.RLTS.T40644A192551696.en. Retrieved 11 November 2021.</ref> Šī Suga ir apdraudēta, jo palielinoties Manausas pilsētai, sarūk lietus mežu platības kurās dzīvo šis primāts.
== Izskats ==
Maza izmēra [[primāti]]. Ķermeņa garums bez astes ir 20,8–28,3 cm; ieskaitot asti, 33,5–42,0 cm. Tēviņi vidēji sver 428 gramus.<ref>Smith, R. J.; W. L. Jungers. Body mass in comparative primatology (англ.) // Journal of Human Evolution. — Elsevier, 1997. — Vol. 32, no. 6. — P. 523—559. — doi:10.1006/jhev.1996.0122. — PMID 9210017.</ref> Dzīves ilgums savvaļā ir līdz 10 gadiem.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Medību Suņi
| abbreviation = CVn
| name_latin = Canes Venatici
| RA = 13
| dec = +40
| areatotal = 465
| arearank = 38. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α CVn''
| starmagnitude = 2,90
| neareststarname = ''β CVn''
| stardistance = 27,4
| numbermessierobjects = 5
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Vēršu Dzinējs]]
[[Berenikes Mati]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences: {{Commonscat|National ice hockey teams}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Ložu ekspresis
|    oriģinālnos = ''Bullet Train''
|         attēls = Bullet Train (poster).jpeg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Deivids Lītčs]]
|     producents =
* Kellija Makormika
* Deivids Lītčs
* [[Antuāns Fukua]]
|      scenārijs = Zeks Olkevičs
|        aktieri =
* [[Breds Pits]]
* [[Džoija Kinga]]
* [[Ārons Teilors-Džonsons]]
* [[Braians Tairī Henrijs]]
* [[Endrū Kodzi]]
* [[Hirojuki Sanada]]
* [[Maikls Šenons]]
* ''[[Bad Bunny]]''
* [[Zazija Bītsa]]
* [[Logans Lermans]]
* [[Kārena Fukuhara]]
* [[Masi Oka]]
* [[Sandra Buloka]]
|         mūzika = [[Dominiks Lūiss]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Dominic Lewis to Score David Leitch's 'Bullet Train' |url=https://filmmusicreporter.com/2021/07/26/dominic-lewis-to-score-david-leitchs-bullet-train/|website=Film Music Reporter|access-date=July 26, 2021}}</ref>
|      operators = [[Džonatans Sela]]
|        montāža = Elizabeta Ronaldsdotira
|        studija =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Fuqua Films''
* ''[[87North Productions]]''
|    izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|7|18|''[[Grand Rex]]''|2022|8|5|ASV un Latvija}}
|         ilgums =
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|85,9 miljoni}}
|    ienākumi = {{ASV dolārs|239,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Bullet Train (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12593682/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|1||bez}}}}</ref>
|         nākamā =
|           imdb = 12593682
}}
'''"Ložu ekspresis"''' ({{val|en|Bullet Train}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' asa sižeta komēdijas trillera filma, kuras režisors ir [[Deivids Lītčs]], scenārija autors ir Zeks Olkevičs. Filma veidota pēc Kotaro Isakas japāņu romāna ''Maria Beetle'' motīviem. Galvenās lomas atveidojuši [[Breds Pits]], [[Džoija Kinga]], [[Ārons Teilors-Džonsons]], [[Braians Tairī Henrijs]], [[Endrū Kodzi]], [[Hirojuki Sanada]], [[Maikls Šenons]], ''[[Bad Bunny]]'', [[Zazija Bītsa]], [[Logans Lermans]], [[Kārena Fukuhara]], [[Masi Oka]] un [[Sandra Buloka]].

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Ziemeļamerikā|Barbadosa]]
[[Kategorija:Ziemeļamerika]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Vestminsteras Svētās Margaritas baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Saint.margarets.overall.london.arp.jpg
| image_size            =
| caption               = Svētās Margaritas baznīca
| map_type              = Londonas centrs#Londona#Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Svētās Margaritas baznīca
| position              = left
| latd                  = 51.5
| longd                 = -0.126944
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Londona|Vestminstera}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1486. gads
| year_completed        = 1523. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vestminsteras pils, Vestminsteras abatija un Svētās Margaritas baznīca
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iv
|        designation1_date = 1987 <small>(11. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/426 426]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
<mapframe text="Vestminsteras Svētās Margaritas baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q823412"
}
</mapframe>

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe pumila 4.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe pumila|Zemā kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe pumila|suga_lv=Zemā kalanhoja}}
'''Zemā kalanhoja''' (''Kalanchoe pumila'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskarā]] un citur pasaulē tiek audzēta kā [[telpaugs]].

sentences:
{{ExamplesSidebar|35%|
* '''Pamata skaitļa vārdi'''
:divi, četrpadsmit, sešdesmit četri
* '''Kārtas skaitļa vārdi'''
:otrais, četrpadsmitais, sešdesmit ceturtais
* '''Vienkāršie skaitļa vārdi'''
:viens, pieci, tūkstošais
* '''Saliktie skaitļa vārdi'''
:astoņpadsmit, sešsimtais
* '''Skaitļa vārdu savienojumi'''
:trīsdesmit pieci, tūkstoš deviņi simti deviņdesmit trešais, tūkstoš deviņsimt deviņdesmit trešais
}}
'''Skaitļa vārds''' jeb '''numerālis''' ({{val|la|numeralis}} — ‘ar skaitli saistīts’) ir patstāvīga, deklinējama [[vārdšķira]], kas nosauc priekšmetu skaitu vai arī secību.

sentences:
{{Ielas infokaste
|nosaukums        = Lata iela
|attēls           =
|pilsēta lokatīvā = [[Viļāni|Viļānos]]
|karte            =
|pilsēta          = [[Viļāni]]
|priekšpilsēta    =
|apkaime          =
|ielas garums     = 370 metri
|atklāta          =
|vēst nosaukumi   =
|joslu skaits     =
|ielas segums     =
|ievēr celtnes    =
|autobuss         =
|trolejbuss       =
|tramvajs         =
|mikroautobuss    =
|cits             =
}}
'''Lata iela''' ir neliela iela [[Viļāni|Viļānos]]. Iela savieno [[Raiņa iela (Viļāni)|Raiņa]] un [[Rēzeknes iela (Viļāni)|Rēzeknes ielas]] un iet gar Viļānu [[Televīzijas tornis|televīzijas torni]]. Mazdārziņu apbūve.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Fadila Vokri stadions
| native_name         = ''Stadiumi Fadil Vokrri''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Stadiumi-i-Prishtines-Fadil-Vokrri.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Kosova|Priština}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =42  | latm  =39  | lats  =47  | latNS  =N
| longd =21  | longm =09  | longs =25  | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Kosovo
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               = 1951—1953
| opened              = {{dat|1953}}
| renovated           = 2005, 2016—2018
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               = [[Priština]]s pašvaldība
| operator            =
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Kosovas futbola izlase]]<br>''[[KF Prishtina]]''
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        = 13 500
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Fergānas ieleja
|attēls                 = Ferganadall (Satellitebild).jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Fergānas ielejas satelītaina
 | pushpin_map           = Uzbekistāna#Tadžikistāna#Kirgizstāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min =52 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =71|lon_min =20 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{KGZ}}
{{TJK}}
{{UZB}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              = [[Tjanšans|Tjanšanu]]
|atdala_no              = [[Hisora Alajs|Hisora Alaja]]
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 300
|platums                = 170
|platība                = 22 000
|kalns                  =
|augstums               = 300—1000
|pilsētas               = [[Namangana]], [[Andidžana]], [[Oša]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Fergānas ieleja''' ({{val|uz|Farg‘ona vodiysi}}, {{val|ky|Фергана өрөөнү}}, {{val|tg|водии Фарғона}}) ir ap 300 km gara un līdz 170 km plata elipsveidīga starpkalnu ieplaka [[Centrālāzija|Centrālāzijā]]. Atrodas starp [[Kuramas grēda|Kuramas]] un [[Čatkalas grēda|Čatkalas]] kalnu grēdām ziemeļos, [[Fergānas grēda|Fergānas grēdu]] austrumos un [[Turkestānas grēda|Turkestānas]] un [[Alaja grēda|Alaja]] grēdām dienvidos.<ref>{{PZT|206}}</ref> Augstums svārstās no 300 m virs jūras rietumos līdz 1000 m austrumos. Ieleju apūdeņo [[Sirdarja]]s upes augštece, kas pa šaurāko ielejas daļu notek uz [[Bada stepe|Bada stepi]] rietumos. Apkārtējie kalni aiztur lietus mākoņus, tāpēc ielejā valda sauss, kontinentālais klimats.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 1728
 | lv  = tūkstoš septiņsimti divdesmit astoņi
}}
'''1728 (tūkstoš septiņsimti divdesmit astoņi)''' ir kārtas skaitlis starp [[1727 (skaitlis)|1727]] un [[1729 (skaitlis)|1729]]. Tas ir skaitļa [[12 (skaitlis)|12]] kubs. Tā pieraksts duodecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 1000. [[Romiešu skaitļi|Romiešu skaitļu]] sistēmā 1728 tiek pierakstīts šādi — MDCCXXVIII , bet [[binārā skaitīšanas sistēma|binārajā skaitīšanas sistēmā]] tūkstoš septiņsimti divdesmit astoņi ir 110110000002, [[oktālā skaitīšanas sistēma|oktālajā skaitīšanas sistēmā]] — 33008 un [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]] — 6C016. Tūkstoš septiņsimti divdesmit astoņi ir pāra skaitlis.
== Skatīt arī ==
* [[1728. gads]]

sentences: '''Vebstera—Senlagē metode''' ir metode, ar kuru aprēķina [[vēlēšanas|vēlēšanu]] rezultātus vairākās valstīs, ieskaitot [[Latvija|Latviju]], kurās ir proporcionālā vēlēšanu sistēma, vēlēšanās balsojot par partiju sarakstiem. Tāpat metodi izmanto arī [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijā un Hercegovinā]], [[Irāka|Irākā]], [[Kosova|Kosovā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], [[Norvēģija|Norvēģijā]] un [[Zviedrija|Zviedrijā]], kā arī daļēji [[Vācija|Vācijā]] un [[Dānija|Dānijā]]. Metode nosaukta amerikāņu politiķa [[Denjels Vebsters|Denjela Vebstera]] un franču matemātiķa [[Andrē Senlagē]] vārdos.

sentences: '''Dižciltīgie''' ir [[sabiedrības šķira]], pie kuras pieder no senām un ievērojamām [[dzimta|dzimtām]] cēlušies cilvēki, kas parasti sabiedrībā ieņēma īpašu stāvokli. Nereti dižciltīgie veidoja augstāko, privileģēto valdošās šķiras slāni un bija daļa no [[aristokrātija]]s.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Baldones Baltās pils parks
 |        krāsu_shēma = #e7dcc3
 |             attēls = Baltās pils parks (sporta laukums).jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Latvija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 56 | plat_m  = 44 | plat_s = 52 | plat_NS = N
 | gar_d  = 24 | gar_m   = 24 | gar_s  = 2 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = [[Baldone]]
|     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |               tips = parks
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |            platība =
 |           augstums =
 |             garums =
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |            vainags =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta = ir
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}
'''Baldones Baltās pils parks''' ir aizsargājams dendroloģisks stādījums<ref>[https://www.daba.gov.lv/public/lat/turistiem/apraksti/apskates_objekts/baldones_baltas_pils_parks/ Baldones Baltās pils parks]</ref> [[Baldone|Baldonē]]. [[Parks]] izveidots 20. gadsimta sākumā ap 1901. gadā pabeigto Baldones mežkunga Ādama Mickēviča rezidenci [[Baltā pils|Balto pili]]. Parkā atrodami vairāki reti koki — [[lapegle]]s, [[dižegle]]s, [[ciedru priede]]s, [[Amūras korķkoks|Mandžūrijas korķa koki]], [[sudrabegle]]s, kā arī [[sarkanais ozols|sarkanie ozoli]]. Mūsdienās pilī izvietojusies [[Baldones mūzikas skola]], bet daļā parka ierīkots skolas sporta laukums.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Crossfire''
| operators =
| attēls = CrossfirePoster2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', drāma
| režisors = [[Edvards Dmitriks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts Jangs]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Glorija Greiema]]
* [[Sems Levens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Crossfire''
| studija = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1947|7|22}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|678 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Crossfire''''' ir 1947. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' drāmas filma, kuras režisors ir [[Edvards Dmitriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Jangs]], [[Roberts Mičums]], [[Roberts Raians]], [[Glorija Greiema]] un [[Sems Levens]]. Filma balstīta uz [[Ričards Brukss|Ričarda Bruksa]] 1945. gada romānu ''The Brick Foxhole''.

sentences:
]]
'''Peptīdi''' ({{val-el|πεπτος (peptos)}} — 'barojošs') ir vielas, kuru molekulas sastāv no ķēdē savienotiem divu vai vairāku [[aminoskābes|aminoskābju]] atlikumiem. Saites, kas savā starpā saista aminoskābju atlikumus, sauc par [[peptīdsaite|peptīdsaitēm]] —C(O)NH—.  No divām aminoskābēm sastāvošus peptīdus sauc par '''dipeptīdiem''', no trim — par '''tripeptīdiem''' utt. Peptīdus, kuru molekulās ir līdz 20 aminoskābju atlikumu, dēvē par '''oligopeptīdiem''', bet peptīdus ar garāku ķēdi — par '''polipeptīdiem'''. Ja aminoskābju atlikumu ir vairāk par 50, tādus polipeptīdus parasti sauc par [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]].

sentences: '''Holocēns''' jeb '''pēcledus laikmets''' ir [[kainozoja ēra]]s [[Kvartāra periods|kvartāra perioda]] epoha, kas sākās pēc pēdējā [[Leduslaikmets|leduslaikmeta]] pirms apmēram 12 000 gadiem un turpinās arī mūsdienās. Robeža starp holocēnu un iepriekšējo [[Pleistocēns|pleistocēnu]] uz 2000 gadu ir noteikta robežā 11 700 ± 99 gadi. Šī ir īsākā [[epoha]], tāpēc [[Paleontologs|paleontologi]] holocēnā neizdala atsevišķus [[fauna]]s attīstības etapus. [[Kontinentu pārvietošanās]] pēdējos 10 000 gados ir bijusi nenozīmīga. Tajā pat laika ūdens līmenis, [[Ledājs|ledājiem]] kūstot, ir cēlies par apmēram 35 metriem. Turklāt, daudzi apgabali, kas atradās zem ledāja, pēc ledāju nokušanas vēlajā pleistocēnā un holocēnā [[glacioizostāze]]s dēļ ir pacēlušies par apmēram 180 metriem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Bellingcat''''' (stilizēts kā '''bell¿ngcat''') ir Nīderlandē bāzēta [[Pētnieciskā žurnālistika|pētnieciskās žurnālistikas]] grupa, kas specializējas [[Faktu pārbaude|faktu pārbaudē]] un izlūkošanā ar atklāti pieejamu informācijas avotu palīdzību (OSINT).<ref name="nyrb"/> To 2014. gada jūlijā dibināja britu [[žurnālists]] un bijušais [[Tīmekļa žurnāls|blogeris]] [[Eliots Higinss]]. ''Bellingcat'' publicē gan profesionāļu, gan [[Pilsoniskā žurnālistika|pilsoniskās žurnālistikas]] izmeklēšanas rezultātus par [[Karš|kara]] zonām, [[Cilvēktiesības|cilvēktiesību]] pārkāpumiem un noziedzīgo pasauli. Vietnes līdzstrādnieki arī publicē skaidrojumus par savām metodēm, kā arī situācijas pētījumus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gijn.org/member/bellingcat-uk/|title=Bellingcat, Netherlands|website=[[Global Investigative Journalism Network]]|access-date=2021-07-03|archive-date=2021-07-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20210709182702/https://gijn.org/member/bellingcat-uk/}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Olga Pavuka
| vārds_orig = Olga Tolkača
| attēls = Pavuk Olga.jpg
| att_nosaukums = Olga Pavuka
| dz_gads = 1948
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Rīga, Latvijas PSR, PSRS
| dzīves_vieta = Rīga
| nodarbošanās = ekonomiste, pasniedzēja, žurnāliste, redaktore
| vecāki = tēvs: Andrejs Tolkačs, māte: Marija Tolkača (Skuratovska)
| dzīvesbiedrs = Vladimirs Pavuks
| bērni = dēls Pjotrs, meita Olga
| alma_mater = LVU Ekonomikas fakultāte, Vissavienības Arodbiedrību centrālās padomes Arodbiedrību kustības augstākā skola (AKAS)
| dzimums = S
}}
'''Olga Pavuka''' (dzimusi 1948. gada [[15. janvāris|12. janvārī]] [[Rīga|Rīgā]]) — [[Padomju Savienība|padomju]] un [[Latvija]]s ekonomiste, ekonomikas doktore, asociētā profesore, žurnāliste,  redaktore, publicējusi vairākus desmitus zinātnisko darbu par mūsdienu ekonomiku, interneta žurnāla „Baltic Course” redaktore.<ref>[http://www.rubaltic.ru/experts/latviya/pavuk-olga-andreevna/ ПАВУК Ольга Андреевна (PAVUKA Olga) - RuBaltic.ru] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170829045359/http://www.rubaltic.ru/experts/latviya/pavuk-olga-andreevna/ |date={{dat|2017|08|29||bez}} }} (рус.).  www.rubaltic.ru. Проверено 17 мая 2017.</ref><ref>[http://www.mixnews.lv/mixtv/programmi/3654 Доктор экономических наук Ольга Павук в программе "Утро на Балткоме", Mixnews.lv]{{Novecojusi saite}} (ru-RU), ''Mixnews.lv''. Проверено 17 мая 2017.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija permanganāta kristālrežģis

Kālija permanganāta kristāli
|       citi nosaukumi = zilie graudiņi
|           CAS numurs = 7722-64-7
|      ķīmiskā formula = KMnO4
|              molmasa = 158,04
|              blīvums = 2703
|  kušanas temperatūra = 240 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 6,38g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija permanganāts''' (KMnO4) ir [[permangānskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir violeti melna kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot violetu šķīdumu. Kālija permanganāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Kālija permanganāts ir nozīmīgākais permanganāts. Sadzīvē kālija permanganātu dēvē par '''zilajiem graudiņiem '''vai''' lillā graudiņiem'''. Nātrija permanganātam ir līdzīgas īpašības un to lielākoties ir iespējams lietot par kālija permanganāta aizstājēju, tomēr tas ir nestabilāks.

sentences:
{{Kaujas infokaste
|kauja=Pilenes aplenkums
|attēls=
|paraksts=
|konfl=[[Lietuvas krusta kari]]
|laiks={{dat|1336|2|25}}
|vieta=nav zināma
|iznāk=Krustnešu uzvara
|puse1=[[Vācu ordenis]]
|puse2=[[Lietuvas dižkunigaitija]]
|karavad1=[[Dītrihs no Altenburgas]]
|karavad2=[[Marģers]]
|spēki1=200 bruņinieki<br />6000 cilvēki
|spēki2=4000 cilvēki
|zaud1=minimāli
|zaud2=gandrīz visi
}}
'''Pilene''' ({{val-lt|Pilėnai}}, {{val-de|Pillenen}}) bija [[Lietuvas dižkunigaitija]]s [[pilskalns]]. Precīza tā atrašanās vieta nav zināma.

sentences: '''Elektronu paramagnētiskā rezonanse''' (EPR) ir magnētiskās spektroskopijas veids. EPR spektroskopija ir līdzīga [[Kodolu magnētiskā rezonanse|kodolu magnētiskās rezonanses]] metodei, ar galveno atšķirību, ka tiek ierosinātas un detektētas elektronu spinu pārejas nevis kodolu spinu pārejas, kā tas ir [[Kodolu magnētiskā rezonanse|kodolu magnētiskajā rezonansē]]. EPR spektroskopija ir noderīga metālu kompleksu un organisko [[Brīvais radikālis|radikāļu]] izpētē, dodot informāciju par paramagnētiski aktīvu vielu lokālām struktūrām.

sentences:
{{Tenisista infokaste
|playername= Marats Safins
|image =
|country= {{RUS}}
|residence= [[Montekarlo]], [[Monako]]
|datebirth= {{dzimšanas datums un vecums|1980|1|27}}
|placebirth= [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|height= 193 [[centimetrs|cm]]
|weight= 88 [[kilograms|kg]]
|turnedpro= [[1997]]. gadā
|plays= ar labo roku, divrocīgs kreisais sitiens
|careerprizemoney= [[ASV dolārs|USD]] 14 373 562
|singlesrecord=   422—267
|singlestitles= 15
|highestsinglesranking= 1 ({{dat|2000|11|20}})
|AustralianOpenresult= '''Uzvara''' (2005)
|FrenchOpenresult= Pusfināls (2002)
|Wimbledonresult= Pusfināls (2008)
|USOpenresult= '''Uzvara''' (2000)
|doublesrecord= 91—107
|doublestitles= 2
|highestdoublesranking= 71 ({{dat|2002|4|22}})
|updated= {{dat|2010|4|26}}
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Lielais Kaukāzs
|attēls                 = Dykhtau.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Otra augstākā Lielā Kaukāza virsotne [[Dihtau]]
|lat_dir =N |lat_deg =43|lat_min =21|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =42|lon_min =22|lon_sec =
 | pushpin_map           = Kaukāzs#Krievija#Eiropa#Āzija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]], [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AZE}}
{{GEO}}
{{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāzs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1100
|platums                = 160
|kalns                  = [[Elbruss]]
|augstums               = 5642
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Lielais Kaukāzs''' ir lielākā un augstākā [[kalns|kalnu]] sistēma [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāza kalnu]] masīvā uz [[Āzija]]s un [[Eiropa]]s robežas starp [[Melnā jūra|Melno jūru]] un [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]]. Stiepjas aptuveni 1100 [[Kilometrs|km]] garumā no [[Tamaņas pussala]]s ziemeļrietumos līdz [[Abšeronas pussala]]i dienvidaustrumos. Augstākā virsotne ir [[Elbruss]] (5642 m vjl).<ref>{{PZT|425}}</ref> Ziemeļpusē Kaukāza kalniem piekļaujas [[Terekas-Kumas zemiene]] ziemeļaustrumos, [[Stavropoles augstiene]] ziemeļos un [[Kubaņas-Pieazovas zemiene]] ziemeļrietumos. Dienvidrietumos Lielajam Kaukāzam piekļaujas [[Kolhīdas zemiene]], dienvidaustrumos — [[Kūras-Araksas zemiene]], bet [[Lihas grēda]] Lielo Kaukāzu savieno ar [[Mazais Kaukāzs|Mazo Kaukāzu]].

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Gustavs Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs''' ({{val-de|Gustav Adolf von Ungern-Sternberg}}, [[1760]]—?) bija [[Krievijas Impērija]]s armijas ģenerālmajors, [[Vidzeme]]s muižnieks. Kopā ar saviem radiniekiem [[Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs|Vilhelmu Frīdrihu fon Ungernu-Šternbergu]] un [[Voldemārs Johans fon Ungerns-Šternbergs|Voldemāru Johanu fon Ungernu-Šternbergu]]  veidoja Rīgas brīvmūrnieku ložas [[„Apollo”]] kodolu.

sentences:
{{citas nozīmes|upi Francijā|Šēra (nozīmju atdalīšana)|Šēra}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Šēra
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Cher
| attēls            = Chateau_de_Chenonceau_2008E.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Šēra pie Šenonso pils
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Luāra (upe)|Luāra]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=17 | sāk_plat_s=01 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=25 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=20 | iet_plat_s=33 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=00 | iet_gar_m=28 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 367,8
| iztekas_augstums  = 762
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 13 718
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Emena
| official_name = ''Emmen''
| settlement_type = pilsēta
| area_total_km2 = 346.25
| motto =
| established_title =
| image_shield = Coat of arms of Emmen.svg
| image_skyline = Emmen, shopping mall De Weiert.JPG
| image =
| latd = 52| latm = 47| lats = | latNS = N
| longd = 6| longm = 54| longs = | longEW = E
| leader_name =
| leader_title =
| established_date =
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 107113
| pushpin_map = Nīderlande
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Drente]]
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| website = {{url|https://gemeente.emmen.nl/}}
| image_flag = Emmen vlag.svg
}}
'''Emena''' ({{Val|nl|Emmen}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]]. [[Drente]]s provinces lielākā pilsēta. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 107 113 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas [[Futbols|futbola]] klubs ''[[FC Emmen]]'', kas spēlē ''[[Eredivisie]]''.

sentences: '''Priekšējais vidējais muguras kauls''' (''Anterior medio-dorsale'') saīsinājumā ('''AMD''')<ref>E.Lukševičs, Mugurkaulnieku paleontoloģija, LU, Rīga, 1999.g., 24. lpp. {{ISBN|9984-516-54-7}}</ref> ir bruņu plātne, kas klāj [[Antiarhi|antiarhu]] [[rumpis|rumpja]] muguras puses priekšējo vidus daļu, un kopā ar citiem rumpja kauliem veido rumpja bruņu kārbu. AMD priekšējā daļa sānos robežojas ar [[ADL]], bet aizmugurējā daļa sānos robežojas ar [[MxL]] vai [[PDL]] un galā ar [[PMD]] plātnēm. Plātne parasti ir izstiepta [[Zivis|zivs]] garenass virzienā un garums pārsniedz platumu. Augstums dažādām antiarhu grupām ir atšķirīgs, atkarībā no zivs ķermeņa formas. Uz AMD centrālas ass var būt dzelkšņveida vai ķīļveida izaugumi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Kālenbergs
| Photo                = Döbling_(Wien)_-_Kahlenberg_(2).JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Vīne#Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=48.283333 |latNS=N
| longd=16.333333 |longEW=E
| Augstums         = 484
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Vīnervalde]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: '''Molekulārie spēki''' ir [[mijiedarbība]]s spēki, kuri darbojas starp vielas [[molekula|molekulām]]. Ja molekulas savstarpēji nepievilktos, tad visas [[viela]]s jebkuros apstākļos atrastos tikai [[gāze|gāzveida]] stāvoklī. Tikai pateicoties molekulu pievilkšanās spēkiem, molekulas noturas cita pie citas un veido [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela|cietus ķermeņus]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija hlorīda kristāla uzbūve

Amonija hlorīda struktūrformula

Pulverveida amonija hlorīds
|       citi nosaukumi = salmiaks,
armēņu sāls<ref name="MK">[https://www.rigaslaiks.lv/zurnals/melna-konfeksdiena-1659 Melnā konfekšdiena]</ref>
|           CAS numurs = 12125-02-9
|      ķīmiskā formula = NH4Cl
|              molmasa = 53,491
|              blīvums = 1527,4
|  kušanas temperatūra = 338 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 297 g/l (0 °C)
372 g/l (20 °C)
773 g/l (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija hlorīds''' jeb '''salmiaks''' (NH4Cl) ir viens no [[amonija sāļi]]em — balta, kristāliska, nedaudz higroskopiska viela bez [[smarža]]s un ar rūgti sāļu [[garša|garšu]]. To var uzskatīt par [[amonija hidroksīds|amonija hidroksīda]] un [[sālsskābe]]s [[sāļi|sāli]]. No ūdens kristalizējas [[oktaedrs|oktaedrisku]] kristālu veidā. Tā triviālais nosaukums "salmiaks" radies no [[latīņu valoda|latīņu]] termina ''sal ammoniacus''<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 581. lpp.</ref> — "amonjaka sāls".

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Charles Babbage
| attēls =CharlesBabbage.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1791
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Londona]], {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}} [[Lielbritānijas Karaliste]]
| m_gads =1871
| m_mēnesis=10
| m_diena=18
| m_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[analītiskā filozofija]], [[datorzinības]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[diferenču mašīna]]<br />[[analītiskā mašīna]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mungo Pārks
|     vārds_orig = ''Mungo Park''
|         attēls = Mungo Park portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1771
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Selkirkšīra]], [[Skotija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1806
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Busa]], [[Nigērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Agaricaceae'' [[François Fulgis Chevallier|Chevall.]] (1826)
| attēls = A. campestris.JPG
| att_nosaukums= [[Lauka atmatene]]s (''Agaricus campestris'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase = Hymenomycetes
| klase_lv = Himēnijsēnes
| rinda = Agaricales
| rinda_lv = Atmateņu rinda
| dzimta = Agaricaceae
| dzimta_lv = Atmateņu dzimta
| sinonīmi =
* Battarraceae Corda (1842)
* Lepiotaceae Roze (1876)
* Lycoperdaceae Chevall. (1826)
* Mycenastraceae Zeller (1948)
* Tulostomataceae E.Fisch. (1900)
| iedalījums=
* 85 ģintis, skatīt tekstā
}}

sentences: '''4. janvāris''' ir gada 4. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 361 (362 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-80
|ķīm_formula=(Ce,Ca,Y)2(Al,Fe3+)3(SiO4)3(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūna, melna
|svītra=Brūna, pelēcīga
|habituss=Reti graudiņi, masas, reti - lielāki kristāli
|skaldnība=Neizteikta divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Pusmetālisks, stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.715 - 1.791 nβ = 1.718 - 1.815 nγ = 1.733 - 1.822
|pleohroisms=ir, diezgan izteikts
|blīvums=3,75
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Ice fishing in miljoonapilkki fishing competition.jpg
|att_izm     = 250px
|paraksts    = Dalībnieks makšķerēšanas sacensībās Somijā
|savienība   = CIPS - Starptautiskā sporta makšķerēšanas federācija
|pirmais     = aizvēsture
|reģistrētie =
|klubi       = Latvijā — 58 LMSF biedru (makšķerēšanas klubi, pašvaldības u. c.)
|kontakts    =
|komanda     = 5 dalībnieki
|jdzimums    = Jā
|ekipējums   = Ziemas apģērbs, makšķere, ēsma, urbis
|vieta       = Ledus uz ūdenstilpes
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Strelitzia reginae
| attēls = Strelitzia reginae 1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Strelīciju dzimta
| dzimta = Strelitziaceae
| ģints = Strelitzia
| ģints_lv = Strelīcijas
| autors = Banks
| suga = Strelitzia reginae
| suga_lv = Karaliskā strelīcija
}}'''Karaliskā strelīcija''' (''Strelitzia reginae'') ir [[Strelīcijas|strelīciju]] suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Dienvidāfrika]]s provincēs. Augu izmanto medicīnā un pārtikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:798194-1|title=Strelitzia reginae Banks {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-25|language=en}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Juliušs Slovackis
|     vārds_orig = ''Juliusz Słowacki''
|         attēls = Juliusz Słowacki.PNG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1809
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kremeneca]], [[Krievijas Impērija]]<br />(tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1849
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta = [[Kremeneca]], [[Viļņa]], [[Varšava]], [[Ženēva]], [[Parīze]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-JuliuszSlowacki.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = gramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =[[dzeja]], [[drāma]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = drāma "[[Baladīna]]" (''Balladyna'', 1834)
|    ietekmējies = [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Viljams Šekspīrs]]
|     ietekmējis = "[[Jaunā Polija]]" (''Młoda Polska'')
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Elektrostatiskā indukcija''' ir parādība [[Fizika|fizikā]], kad [[Elektriskais vadītājs|vadītājs]] uzlādējas cita uzlādēta [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] ietekmē bez saskares ar to. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.siic.lu.lv/fiz/IT/F_12/info_fiz/e.html|title=elektrostatiskā indukcija|website=siic.lu.lv|access-date=19.08.2021}}</ref> Vadītājam nonākot cita ķermeņa radītā [[Elektriskais lauks|elektrostatiskajā laukā]] (elektriskais lauks, kura avoti ir nekustīgi [[Elektriskais lādiņš|lādiņi]]), [[Kulona likums|Kulona spēka]] ietekmē vadītājā tiek atdalīti pozitīvie un negatīvie lādiņi un atsevišķās vietās uz vadītāja virsmas rodas nekompensēti vienas zīmes lādiņi. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:82670|title=elektrostatiskā indukcija|website=tezaurs.lv|access-date=19.08.2021}}</ref> <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fizmix.lv/fiztemas/elektriskie-ladini-un-elektriskais-lauks-3/vaditaji-un-dielektriki-elektriskaja-lauka|title=Elektriskie lādiņi un elektriskais lauks|website=fizmix.lv|access-date=19.08.2021}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Nikija Mināža
|      Vārds_orig = ''Nicki Minaj''
|          Attēls = Nicki Minaj MTV VMAs 4.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Nikija Mināža 2018. gadā
|        Dz_vārds = Onika Tanja Maraža
|      Pseidonīms = Nikija Mināža
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|12|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Trinidāda un Tobāgo|Portofspeina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|mypinkfriday.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Onika Tanja Maraža''' ({{val|en|Onika Tanya Maraj}}; dzimusi {{dat|1982|12|8}}),<ref name = "Dallas">{{Tīmekļa atsauce|title=Dallas Police Department Report|url=http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf|publisher=TMZ.Com|accessdate=November 10, 2011|archive-date={{dat|2012|03|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120330001103/http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf}}</ref> plašāk pazīstama kā '''Nikija Mināža''' (''Nicki Minaj''), ir amerikāņu ierakstu māksliniece.

sentences: '''31. decembris''' ir gada 365. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (366. [[garais gads|garajā gadā]]). Šī ir gada pēdējā diena.

sentences: '''Arābu alfabēts''' ({{val|ar|أَبْجَدِيَّة عَرَبِيَّة}}, ''abjadiyyah ‘arabiyyah'') ir [[alfabēts]], kuru izmanto, lai pierakstītu [[arābu valoda|arābu valodu]]. Alfabētā ir 28 [[līdzskanis|līdzskaņus]] apzīmējoši [[burts|burti]]. Trīs no šiem burtiem (''’alif'', ''wāw'' un ''yā’'') nepilnajā rakstībā apzīmē arī garos [[patskanis|patskaņus]]. Visi šie burti ir [[kursīvs|kursīvā]] gan rokrakstā, gan drukātā veidā. Tas nozīmē, ka rakstot [[vārds|vārdu]], katrs nākamais burts ir tieši saistīts ar iepriekšējo. Arābu alfabēta virziens ir no labās puses uz kreiso. Katram arābu alfabēta burtam var būt līdz četrām dažādām grafiskajām formām — vārda sākumam, vidum vai beigām, kā arī izolētā. Arābu alfabētā neizšķir lielos un mazos burtus. Uz arābu alfabētu bāzētu rakstību izmanto arī [[persiešu valoda]], [[urdu]], [[dari]], daļēji [[kurdu valoda]], [[azerbaidžāņu valoda]], [[kazahu valoda]] un citas.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{līdzīgs|Pilsāta}}
 [[Vācija]]s rietumdaļā.]]
'''Pilsēta''' ir [[apdzīvota vieta]] ar ievērojamu [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaitu]], rūpniecisku, tirdzniecības, kultūras un administratīva vai politiska centra nozīmi. Pilsētas statuss apdzīvotai vietai ir saistīts ar vēsturiski iegūtām [[pilsētas tiesības|pilsētas tiesībām]], kas var būt saglabājušās arī apdzīvotām vietām ar mazāku nozīmi. Pilsētām ir raksturīga [[ēka|ēku]] koncentrācija un pilsētas [[infrastruktūra]]: [[iela]]s, [[laukums|laukumi]], [[transporta tīkls]], [[enerģija]]s, [[ūdensapgāde]]s, [[atkritumi|atkritumu]] apsaimniekošanas un citas sistēmas. Pat neliela pilsēta nevar iztikt bez [[medicīna]]s institūcijām, glābšanas, sociālās palīdzības un citām struktūrām. Pilsētās koncentrējas arī [[izglītība]]s un [[kultūra]]s objekti: [[Bērnudārzs|bērnudārzi]], [[skola]]s, [[universitāte]]s, [[Muzejs|muzeji]], [[Teātris|teātri]] u.c.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 99
 | lv  = Deviņdesmit deviņi
}}

sentences: '''Trīspusējā komisija''' jeb '''Trilaterālā komisija''' (''Trilateral Commission'') ir nevalstiska diskusiju grupa, kuru 1973. gadā dibinājis Deivids Rokefellers.

sentences: '''COROT-7b''' ir relatīvi neliela [[citplanēta]], kas riņķo ap [[zvaigzne|zvaigzni]] [[COROT-7]] [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradža zvaigznājā]], aptuveni 489 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Losalamosas Nacionālā laboratorija
| logo = LANL Logo.png
| company_logo =
| industry = [[Nacionālā drošība]], [[fundamentālās zinātnes]]
| founder =
| launch_date =
| location = [[Losalamosa]], [[Ņūmeksikas štats]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| products =
| website = {{#property:P856}}
| image = Los Alamos aerial view.jpeg
| image_caption = Laboratorijas panorāma
| foundation = {{Start date|1943}}
}}

sentences:
karavīri uzstādam HESCO bastionu.]]
 [[Kara inženieri|inženieri]] piepilda 1,2 m lielu HESCO bastionu ar zemes krāvēju.]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Procyon
| ģints_lv=Jenoti
| suga=Procyon lotor
| suga_lv=Parastais jenots
| pasuga =Procyon lotor gloveralleni
| pasuga_lv=Barbadosas jenots
| izplatība=
| binomial=† Procyon lotor gloveralleni
| kategorijas =nē
}}
'''Barbadosas jenots''' (''Procyon lotor gloveralleni'') ir izmirusi [[parastais jenots|parastā jenota]] (''Procyon lotor'') pasuga.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Viņš nav tevī ieķēries
| attēls                   = Notintoyouposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''He's Just Not That Into You''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kens Kvepiss]]
| producents               =
* [[Nensija Juvonena]]
* [[Maikls Disko]]
* [[Gvenna Stromana]]
| scenārija autors         =
* [[Ebija Kona]]
* [[Marks Silveršteins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Dženifere Konelija]]
* [[Kevins Konolijs]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
| mūzika                   = [[Klifs Eidelmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Flower Films]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|2|6||bez}}
| ilgums                   = 126 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hes-just-not-you-2009|title=He's Just Not That Into You|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|178,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hesjustnotthatintoyou.htm|title=He's Just Not That Into You (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Viņš nav tevī ieķēries"''' ({{val|en|He's Just Not That Into You}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas balstīta uz Grega Bērenda tāda paša nosaukuma pašpalīdzības grāmatu. Filmas režisors ir [[Kens Kvepiss]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Bens Afleks]], [[Dženifere Anistone]], [[Drū Berimora]], [[Dženifere Konelija]], [[Kevins Konolijs]] un [[Bredlijs Kūpers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|2|6||bez}}.

sentences: '''Augu aizsardzība''' ir tiesisku, tehnisku, organizatorisku un praktisku pasākumu kopums, kas veicams, lai izpētītu saimnieciski izmantojamajiem augiem kaitīgo un konkurējošo organismu bioloģiskos un ekoloģiskos faktorus, noteiktu un īstenotu šo organismu izplatības ierobežošanu un apkarošanu — cīnītos ar [[Nezāles|nezālēm]], [[kukaiņi]]em un augu slimībām. Zinātni, kas pēta augu slimības, sauc par [[fitopatoloģija|fitopatoloģiju]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| colour             = white/black
| name               = Sems Vinčesters
| series             = [[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]
| image              =
| caption            =
| first              = "Pilot" (2005)
| creator            = Eriks Kripke
| portrayer          = [[Džēreds Padaleckis|Džereds Padalekī]]
Kolins Fords (tīņu)
Aleks Feris (bērnu )
| nickname           = Sems, Semijs, bitch (saucējs Dīns)
Alnis, Samanta (saucējs Kraulijs),
 Semuels (saucēja Rovēna)
| species            = cilvēks
| gender             = vīrietis
| occupation         = Pārdabiskā mednieks
| family             = [[Dīns Vinčesters]] (vecākais brālis)

'''Džons Vinčesters''' (tēvs, miris)

'''Mērija Vinčestere''' (Māte, mirusi)

'''Ādams Miligans''' (Jaunāks pusbrālis, no tēva puses)

'''Semuels Kambels''' (Vectēvs)

'''Dīanna Kambela''' (vecmāte, mirusi)

'''Emma''' (brāļa-meita, mirusi)

'''Henrijs Vinčesters''' (vectēvs, miris)
'''Milija Vinčestere''' (vecmāte, mirusi)
| significantother = Džesika Mūra,(Draudzene, mirusi )
 Medisona (mirusi)
Rūbija (bijusī-draudzene, mirusi)
Amēlija Ričardsone (bijusi-draudzene)

| lbl21              = Spējas
| data21             = Dēmonisku spēju imunitāte
 Telekinēze
Ekorcisms
Pārcilvēcisks spēks (pēc dēmonu asiņu džeršanas)
| franchise          =
| alt                =
| first_major        =
| first_minor        =
| first_issue        =
| first_date         =
| last_major         =
| last_minor         =
| last_issue         =
| last_date          =
| firstgame          =
| last               = "Carry On" (2020)
| based_on           =
| adapted_by         =
| full_name          = Semuels Vinčesters
| origin             =
| home               =
}}

sentences: '''"500 visu laiku izcilākie albumi"''' ({{val|en|The 500 Greatest Albums of All Time}}) ir amerikāņu mūzikas žurnāla ''[[Rolling Stone]]'' 2003. gada speciālais izdevums. Saraksts tika veidots, pamatojoties uz balsojumu, kurā piedalījās dažādi mūziķi, kritiķi u.c., kopskaitā 273 personas, kas katra sarindoja 50 labākos albumus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://usatoday30.usatoday.com/life/music/news/2003-11-16-rolling-stone-list_x.htm|title=It's certainly a thrill: 'Sgt. Pepper' is best album|publisher=USA Today|accessdate={{dat|2013|10|11||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Coord|52|45|57|N|13|15|51|E|region:DE_type:landmark|display=title}}
{{Location map start |Germany |width=250 |float=right}}
{{Location map marker |Germany|lat=52.765833|long=13.264167|position = bottom |label=Zaksenhauzenes<br />koncentrācijas nometne}}
{{Location map end |Germany |caption=Koncentrācijas nometnes atrašanās vieta}}

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Mišna''' ({{val|he|משנה}} — 'atkārtošana') ir ievērojams rabīniskā [[jūdaisms|jūdaisma]] pamatkodekss un pirmais rakstu avots, kurā apkopota nerakstītā, mutvārdu [[Tora]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Bengeta
| official_name = ''Benguet''
| image_skyline = Atok, Benguet 9-8-2013.jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces ainava pie Atokas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Benguet in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kordiljera]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1900/1966
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2769.08
| population_total = 460683
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =17 | latm =  | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =  | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Latrinidada]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 13
| p1 = '''13 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[igoroti]], [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BEN
| website                  = {{URL|http://benguet.gov.ph/}}
}}
'''Bengeta''' ({{val|fil|Lalawigan ng Benguet}}, {{val|en|Province of Benguet}}, {{val|kne|Probinsyan di Benguet}}, {{val|ibl|Probinsya ne Benguet}}, {{val|ilo|Probinsia ti Benguet}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kordiljera]]s administratīvajā reģionā. Administratīvi dalās 13 municipalitātēs un sīkāk 140 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Latrinidada]]. [[Bagio]] pilsēta ir [[anklāvs]] provinces teritorijā, tai administratīvi un politiski nepieder, bet dažkārt tiek pieskaitīta statistiskos nolūkos. Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs, lielākoties kalniešu [[igoroti|igorotu]] tautas [[kankanaji]] (43 %), [[ibaloji]] (29 %), [[kalanguji]] (4 %), kā arī 20. gadsimtā ieceļojušie [[iloki]] (13 %).

sentences:
{{Apbalvojuma infokaste
| name           =  Venēcijas kinofestivāls
| current_awards = Zelta lauva, Sudraba lauva, Volpi kauss
| image          = Festival di Venezia 2018.jpg
| imagesize      =
| alt            =
| caption        = Venēcijas kino pils Lido salā, 2018. gads
| description    = sasniegumiem kinomākslā
| sponsor        =
| presenter      =
| host           =
| date           =
| location       = [[Venēcija]]
| country        = [[Itālija]]
| reward         =
| year           = 1932. gadā
| year2          = 2023. gadā
| holder         =
| website        = {{URL|labiennale.org/en/cinema}}
| network        =
| runtime        =
| ratings        =
| producer       =
| director       = [[Alberto Barbera]]
| image2         =
| image2size     =
| alt2           =
| caption2       =
| previous       = [[78.Venēcijas kinofestivāls]]
| main           = [[79.Venēcijas kinofestivāls]]
| next           = [[80.Venēcijas kinofestivāls]]
}}

sentences: '''3. decembris''' ir gada 337. diena (338. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 28 dienas.

sentences:
{{Budisms}}
 astoņposmu ceļu]]
'''Cēlais astoņposmu ceļš''' jeb '''cēlā astoņpakāpju taka'''<ref>[http://www.ganden.lv Budisma centrs Ganden]</ref> ({{val-pi|zriyo aṭṭhaṅgiko maggo}},  {{val-sa|āryāṣṭāṅgamārga}}) [[budisms|budismā]] ir [[Buda]]s mācības jeb [[darma]]s (sanskr. ''dharma'') [[Četras cildenās patiesības|Četru Cildeno Patiesību]] ceturtā summējošā patiesība kā atbrīvoties no vilšanu izraisītajām ciešanām dzīvē:
* ''samjag-drišti'' (pali — ''samma ditthi''), jeb pareizi, taisni uzskati;
* ''samjak-amkalpa'' (pali — ''samma sankappa''), jeb taisna doma, tīra izpratne;
* ''samjag-vak'' (pali — ''samma vača''), jeb taisna, tīra, patiesa valoda;
* ''samjak-karmanta'' (pali — ''samma ammanta''), jeb taisna uzvedība, darbība;
* ''samjag-adživa'' (pali — ''samma adživa''), jeb taisns dzīvesveids;
* ''amjag-vjāma'' (pali — ''samma vajama''), jeb taisni centieni, piepūle;
* ''samjak-smriti'' (pali — ''samma sati''), burtiski taisnas atmiņas, jeb uzmanība, prāta nomierināšana apcerē;
* ''samjak-samadhi'' (pali — ''samma samadhi''), jeb taisna pašiedziļināšanās, apcere, koncentrēšanās.
Šīs dzīvesveida ceļa astoņas joslas tiek sadalītas trijās pakāpēs (divas joslas pirmajā un pa trim joslām abām pārejām): gudrības (''pradžnja''), tikumības (''šila'') un koncentrēšanās (''samadhi''). Visas šīs trīs pakāpes jārealizē vienlaicīgi. Protams, ja neizdodas ko no tā ievērot, nevajadzētu šaustīt sevi (un muļķīgas ir vēlāk radušās domas par elles ugunīm — dzīve ''sansaras'' ritenī pati par sevi ir elle). No kļūdām un nevarēšanas jāmācās, nevis strikti jāturas pie likuma burta, jo ļaudis tiecas uz morālo pilnību tieši tāpēc, ka tā šajā brīdī tiem nepiemīt.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Betula dahurica|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Betula|ģints_lv=Bērzi|suga=Betula dahurica|suga_lv=Daurijas bērzs|attēls=Betula davurica kz2.JPG|attēls2=}}
'''Daurijas bērzs''' ({{val-la|Betula dahurica}}) ir [[Bērzu dzimta|bērzu dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/243|title=Daurijas bērzs|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-14|archive-date=2022-06-14|archive-url=https://web.archive.org/web/20220614201446/https://database.smartgardens.eu/plant/243}}</ref>

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q47008032}}
'''2018. gada Milāna—Sanremo''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kuras notika 17. martā. Tā bija 109. reize, kad notika [[Milāna—Sanremo]] sacensības un tās bija astotās sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences: '''Žāvas''', arī '''žāvāšanās''', ir [[reflekss]], kuram raksturīga nepatvaļīga, dziļa [[elpošana|ieelpa]] ar atvērtu [[mute|muti]]. Viens no iemesliem, ar ko tiek skaidrota žāvāšanās, ir [[skābeklis|skābekļa]] trūkums apkārtējā [[gaiss|gaisā]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://medicine.lv/raksti/zavas_pme | title= Žāvas | publisher= Populārā medicīnas enciklopēdija | accessdate= 2019. gada 13. augustā}}</ref> Pēc žāvām palielinās skābekļa piegāde organismam. Pastāv uzskats, ka žāvāšanās ir "lipīga", tas ir, kad kāds ir nožāvājies, pēc neilga laika arī citi apkārtējie sāk žāvāties. Skaidras atbildes, kāpēc tā notiek, nav.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://travelnews.lv/index.php?m_id=18538&i_id=5&pub_id=97717 | title= Kāpēc žāvas ir lipīgas un cik ilgi, vērojot citus, vari tām turēties pretī (video) | publisher= Spa & Veselība,  BalticTravelnews | accessdate= 2019. gada 13. augustā}}</ref> Viens no skaidrojumiem ir tāds, ka par žāvāšanos atbild galvas [[smadzenes|smadzeņu]] motorās garozas daļa — jo lielāka aktivitāte novērojama šajā smadzeņu daļā, jo lielāka ir nosliece uz žāvāšanos.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.apollo.lv/6004437/zinatnieki-izskaidrojusi-kapec-zavasanas-ir-lipiga | title= Zinātnieki izskaidrojuši, kāpēc žāvāšanās ir lipīga | publisher= Apollo.lv | accessdate= 2019. gada 13. augustā}}</ref>

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopotas visas '''[[valsts|valstu]] (arī bijušo/agrāko) un teritoriju (arī [[atkarīgās teritorijas|atkarīgo teritoriju]]) [[devīze]]s (moto)'''.

sentences:
makromolekulas ķīmiskā struktūra]]
'''Makromolekula''' ({{val|grc|μακρός}}, ''makrós'' — ‘garš’) jeb '''[[polimēri|polimēra]] molekula'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/makromolekula | title= Makromolekula | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2023. gada 7. decembrī}}</ref> ir [[molekula]] ar lielu [[molekulu masa|molekulmasu]]. Makromolekulas sastāv no vairākām molekulām, kuras savā starpā savienotas, veidojot garu ķēdi. Makromolekulas var būt gan dabiskas izcelsmes, gan mākslīgi veidotas. [[Bioķīmija|Bioķīmijā]] makromolekulas attiecina uz trim grupām — [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]] (proteīniem), [[nukleīnskābes|nukleīnskābēm]] un [[polisaharīdi]]em. Makromolekulu ķēdes var būt gan lineāras, gan sazarotas.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jeļena Lašmanova
 |      vārds_orig = ''Елена Лашманова''
 |          attēls = Elena Lashmanova London 2012.jpg
 |         att_izm = 200px
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1992|4|9}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievija|Mordvija|Saranska}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 170 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 48 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[soļošana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ([[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalDisqualified|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|20 km}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalDisqualified|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|20 km}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetonciānhidrīna struktūrformulas

Acetonciānhidrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = acetona ciānhidrīns,
2-hidroksi-2-metilpropānnitrils
|      ķīmiskā formula = C4H7NO
|              molmasa = 85,1045
|              blīvums = 932
|  kušanas temperatūra = -19 °C
| viršanas temperatūra = 95 °C (dažos avotos 69 °C)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Acetonciānhidrīns''' (C4H7NO) ir [[organiskās vielas|organisks savienojums]], kura molekulā pie viena un tā paša [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atoma]] ir [[hidroksilgrupa]] un [[nitrilgrupa]]. Šādus savienojumus sauc par ciānhidrīniem jeb α-oksinitriliem. Acetonciānhidrīns ir bezkrāsains, viegli uzliesmojošs, ārkārtīgi indīgs šķidrums ar vieglu [[parastā mandele|rūgto mandeļu]] smaržu.

sentences:
'''Ranger programma''' (laikaposms: 1961 — 1965) bija ASV [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] automātisko aparātu programma ar mērķi pētīt [[Mēness|Mēnesi]] un iegūt virsmas fotogrāfijas.
)]]
Aparāti tika konstruēti tā, lai tie nepārtraukti uzņemtu Mēness virsmas attēlus un uzreiz tos pārraidītu uz Zemi, līdz aparāts ietriektos Mēness virsmā. Pirmie seši lidojumi bija neveiksmīgi un programmu iesauca par "palaid un ceri"<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jsc.nasa.gov/history/oral_histories/CortrightEM/EMC_8-20-98.pdf |title=Cortright Oral History (p25) |access-date={{dat|2015|07|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120910040446/http://www.jsc.nasa.gov/history/oral_histories/CortrightEM/EMC_8-20-98.pdf |archivedate={{dat|2012|09|10||bez}} }}</ref>, pēc programmas reorganizācijas ''Ranger 7'' veiksmīgi izpildīja savu mērķi un ieguva Mēness fotogrāfijas. Vēlāk tika palaisti vēl divi veiksmīgi ''Ranger'' aparāti. Kopumā programma tika iedalīta trijos aparātu blokos — katra bloka ietvaros [[Reaktīvās kustības laboratorija]] cerēja sasniegt labākus rezultātus un attīstīt kosmosa kuģu būvniecību. ''Ranger'' programma kopumā izmaksāja 190 miljonus ASV dolāru.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Festuca altissima.JPG|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Festuca|ģints_lv=Auzenes|suga=Festuca altissima|suga_lv=Meža auzene|binomial=Festuca altissima|autors=All.|sinonīmi=Festuca sylvatica <i>(Pollich) Vill.</i>}}'''Meža auzene''' ({{val|la|Festuca altissima}}) ir augu suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Tā ir neregulāri sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp reti [[Latvija|Latvijā]], un dažviet rietumu un centrālajā [[Āzija|Āzijā]]. Latvijā atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug [[Platlapu mežs|platlapu]] un lapkoku, kā arī egļu mežos. Suga ir ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]] 3. kategorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/festuca-altissima-all/|title=meža auzene - Festuca altissima All. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-10-06}}</ref>

sentences:
{{starpviki+}}
'''Aprikotīns''' ir [[kvarca paveidi|kvarca paveids]] — caurspīdīgi [[aprikozes|aprikozu]] krāsas [[olis|oļi]]. Aprikotīnu atrod [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ņūdžersija]]s štatā, Keipmejā, Sansetbīčā.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Ščecinā pēc apkaimes|Glemboke-Pilhovo]]
[[Kategorija:Glemboke-Pilhovo]]

sentences: '''10. maijs''' ir gada 130. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (131. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 235 dienas.

sentences:
'''Dubultai [[Pārmiju pārveda|pārmiju]] pārvedai''' parasti ir trīs virzieni izejā, bet ļoti retos gadījumos vēl vairāk.  Dubulto pārmiju pārvedu pamatformas klasificē:
* labās vai kreisās;
* simetriskās vai nesimetriskās.

sentences:
[[māksla]]s festivālā [[Liverpūle|Liverpūlē]] 2006. gadā]]
'''Aplausi''' ({{val|la|applaudere}} — ‘radīt troksni, klapēt’) ir skaņa, kas tiek radīta, sasitot abas [[plauksta]]s. Ar aplausiem tiek izteikta piekrišana, tie tiek uzskatīti par prieka izpausmi. Visbiežāk aplausus var dzirdēt koncertu laikā, pēc [[Teātris|teātra]] izrādēm vai citās sabiedriskās vietās un pasākumos.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
'''Šibolets''' ir valodas, izteiksmes, parašu vai tradīciju īpatnība, kas atšķir vienu cilvēku grupu no citas. Šiboleti ir vienkārši grupas pašidentifikācijas veidi, kas vēsturē tikuši izmantoti kā paroles jeb sociāli kodi, lai apliecinātu lojalitāti un radniecību, saglabātu tradicionālu segregāciju vai aizsargātos pret ārējiem draudiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = 20. gadsimta sievietes
| attēls                   =  20th Century Women.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''20th Century Women''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Maiks Milss]]
| producents               =
* [[Anna Kerija]]
* [[Megana Elisone]]
* [[Jurijs Henlijs]]
| scenārija autors         = Maiks Milss
| galvenajās lomās         =
* [[Anete Beninga]]
* [[Elle Faninga]]
* [[Greta Gērviga]]
* [[Lūkass Džeids Zumans]]
* [[Billijs Krudups]]
| mūzika                   = [[Rodžers Nīls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Archer Gray]]''
* ''[[Modern People]]''
| izplatītājs              = ''[[A24]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|10|8|Ņujorkas filmu festivāls|2016|12|28|ASV|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/20th-century-women-2016|title=20th Century Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191001171633/https://bbfc.co.uk/releases/20th-century-women-2016|archivedate={{dat|2019|10|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=20thcenturywomen.htm|title=20th Century Women|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"20. gadsimta sievietes"''' ({{val|en|20th Century Women}}) ir 2016. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maiks Milss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anete Beninga]], [[Elle Faninga]], [[Greta Gērviga]], [[Lūkass Džeids Zumans]] un [[Billijs Krudups]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|8||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Venera-3''
| Nosaukums_orig         = ''3MV-3 № 1''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 154px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = [[starpplanētu zonde]] ar [[nolaižamais aparāts|nolaižamo aparātu]]
| Bāzes platforma        = ''[[3MV|3MV-3]]''
| KA sērijas Nr          = 1
| Īpašnieks              =
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]'', {{URS}}
| Starta_gads            = 1965
| Starts                 = {{dat|1965|11|16|SK}} 04:19 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]'', {{URS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Tjuratama]]
| Starta_laukums         = ''31/6''
| Starta_valsts          = {{URS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 1966
| Darbības_beigu_datums  = 1966. gada februāris
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 959 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Saule
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Saule]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Venera''
| KA_iepr                = ''[[Venera-2]]''
| KA_nāk                 = (''[[Kosmos-96]]'')<br />''[[Venera-4]]''
}}
'''''Venera-3''''' jeb '''''3MV-3 № 1''''' bija [[PSRS]] [[starpplanētu zonde]], kuras uzdevums bija izpētīt [[Venera (planēta)|Veneras]] atmosfēru ar [[nolaižamais aparāts|nolaižamo aparātu]]. Tā palaista 1965. gada novembrī. Sabojājās neilgi pirms planētas sasniegšanas.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Pantelišku vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Pantelišku lūgšanu nams
| label_position = top
| latd  = 55.952810 | latNS  = N
| longd = 26.938337 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Augšdaugavas novads]], [[Biķernieku pagasts]], [[Panteliški]]
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 19. gadsimta beigas
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Hokeja komanda
| text_color  = white
| bg_color    = darkblue
| team        = HIFK
| logo        = HIFK_hockey.PNG
| logosize    =
| city        = {{vieta|Somija|Helsinki}}
| league      = [[SM līga]]
| conference  =
| division    =
| founded     = 1928
| dissolved   =
| arena       = ''Helsingin jäähalli''
| colors      = {{colorbox|red}} {{colorbox|white}} {{colorbox|darkblue}}
| owner       =
| coach       = {{flaga|Somija}} [[Ville Peltonens]]
| coach2      =
| GM          =
| media       =
| affiliates  =
}}
'''Helsinku IFK''' ir [[hokejs|hokeja]] komanda, kas bāzēta [[Helsinki|Helsinkos]], [[Somija|Somijā]], un spēlē [[SM līga|SM līgā]]. Tā ir septiņkārtēja [[Somija]]s čempione, pēdējo titulu izcīnot [[2011. gads|2011]]. gadā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''John Cockcroft''
| attēls = Cockcroft.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1897
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =27
| dz_vieta =[[Todmordena]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1967
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Atomenerģijas pētīšanas uzņēmums]] (''Atomic Energy Research Establishment'')
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[atoma kodols|atoma kodola]] sašķelšana
| apbalvojumi =1951. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences: '''Skolotājs''' ir [[persona]], kura palīdz citiem [[cilvēks|cilvēkiem]] iegūt [[zināšanas]]. Visbiežāk skolotāji tiek saistīti ar [[darbavieta|darbu]], kuru veic [[skola|skolā]], bet tikpat labi tas var būt arī [[ģimene]]s lokā, ar [[reliģija|reliģijām]] saistītās lietās vai vienkārši uz ielas. Skolotājs parasti ir [[ceļvedis]] vai palīgs [[mācīšanās]] procesā. Dažādās [[kultūra|kultūrās]] skolotāja loma var būt atšķirīga. [[Akadēmiskie priekšmeti]] ir bijuši nozīmīgi daudzās kultūrās, bet skolotāju pienākumos var ietilpt ne tikai palīdzēšana iemācīties šos priekšmetus. Bieži vien skolotājs sniedz arī profesionālas iemaņas, sagatavo skolēnus tālākai [[dzīve]]i, attīsta skolēna [[personība|personību]], kā arī iemāca vienkāršas dzīves iemaņas. Mūsdienās skolotājs ir definēts kā specifisks amats, kas to pielīdzina nozīmības ziņā citām [[profesija|profesijām]].

sentences: {{Citas nozīmes|ūdens avotu|Avots (nozīmju atdalīšana)|avots}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Le Monde}}
'''Laikraksta ''Le Monde'' 100 gadsimta grāmatas''' ir pēc [[Francija]]s [[mazumtirdzniecība|mazumtirgotāja]] ''[[Fnac]]'' un [[Parīze]]s laikraksta ''[[Le Monde]]'' 1999. gada pavasarī rīkotās aptaujas veidots [[20. gadsimts|20. gadsimta]] simts labāko grāmatu saraksts.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Geocell''<br />''ჯეოსელი''
| logo             = geocell_logo.png
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = pievienots ''[[Silknet]]''
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1996. gads
| founder          =
| defunct          = 2018. gads
| location_city    = [[Tbilisi]]
| location_country = {{GEO}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Silknet]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://geocell.ge geocell.ge]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Geocell''''' ({{val|ka|ჯეოსელი}}) ir [[Gruzija]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] operators. Tas kā uzņēmums tika dibināts 1996. gadā, bet kopš 2018. gada ir zīmols telesakaru uzņēmumā ''[[Silknet]]'', kas savukārt pieder investīciju grupai ''[[Silk Road Group]]''.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Tengoku to Jigoku''
| operators =
| attēls = HIGH AND LOW JP .jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Akira Kurosava]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Toširo Mifune]]
* [[Tacuja Nakadai]]
* [[Kjoko Kagava]]
* [[Tacuja Mihaši]]
* [[Jutaka Sada]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tengoku to Jigoku''
| studija = * ''Kurosawa Films''
* ''[[Toho]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1963|3|1|Japāna}}
| ilgums = 143 minūtes
| valsts = {{JAP}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = 230 miljoni [[Japānas jena|¥]]
| ienākumi = 460,2 miljoni [[Japānas jena|¥]]
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Tengoku to Jigoku''''' ({{Val|ja|天国と地獄}}) ir 1963. gada [[Japāna]]s kriminālfilma, kuras režisors ir [[Akira Kurosava]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toširo Mifune]], [[Tacuja Nakadai]], [[Kjoko Kagava]], [[Tacuja Mihaši]] un [[Jutaka Sada]]. Filma ir balstīta uz [[Evans Hanters|Evana Hantera]] 1959. gada romānu ''King's Ransom''.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Žoržs Pompidū
| vārds_orģ           = ''Georges Pompidou''
| attēls              = Georges Pompidou - Bundesarchiv B 145 Bild-F020538-0006.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Žoržs Pompidū 1965. gadā

| amats               = [[Francijas prezidentu uzskaitījums|Francijas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1969|6|20|N}}
| term_beigas         = {{dat|1974|4|2|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            = Žaks Šabāns-Delmass, Pjērs Mesmērs
| priekštecis         = [[Šarls de Golls]]
([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
| pēctecis            = ([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
[[Valerī Žiskārs d'Estēns]]

| amats2              = [[Francijas premjerministrs]]
| term_sākums2        = {{dat|1962|4|14|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1968|7|10|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         = [[Šarls de Golls]]
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Mišels Debrē]]
| pēctecis2           = [[Moriss Kuvs de Mirvils]]

| amats3              = Francijas Konstitucionālās padomes biedrs
| term_sākums3        = {{dat|1959|3|5|N}}
| term_beigas3        = {{dat|1962|4|14|N}}
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           = [[Bernards Šeno]]

| dzim_dati           = {{dat|1911|7|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Francija|Monbudifa}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1974|4|2|1911|7|5}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Parīze}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Francūzis]]
| partija             = [[UNR]], [[UDR]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Kloda Pompidū
| bērni               = Alēns Pompidū
| profesija           = politiķis, literatūras kritiķis, pedagogs
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Katolicisms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Žoržs Žans Raimonds Pompidū''' ({{val-fr|Georges Jean Raymond Pompidou}}), dzimis {{dat|1911|7|5}}, miris {{dat|1974|4|2}}) bija [[Francija]]s [[politiķis]]. No 1962. līdz 1968. gadam bija premjerministrs [[Šarls de Golls|Šarla de Golla]] vadītajā valstī. Pēc de Golla negaidītās atkāpšanās no amata, uzvarēja 1969. gada prezidenta vēlēšanās un saglabāja amatu līdz savai nāvei 1974. gadā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolā Flamels
|     vārds_orig = ''Nicolas Flamel''
|         attēls = Nicolas Flamel Histoire critique.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1330. gads|1330. gadu]]
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Pontuāza}}
|         m_gads = 1418
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[alķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Nikolā Flamels''' ({{val|fr|Nicolas Flamel}}; dzimis ap [[1330. gads|1330. gadu]], miris {{dat|1418|3|22}}) bija [[Francija|franču]] [[Rokraksts|manuskriptu]] pārrakstītājs un tirgotājs. 17. gadsimtā izplatījās leģendas, kas viņam piedēvēja [[Alķīmija|alķīmiķa]] darbību, saistītu ar [[filozofu akmens]] un [[dzīves eliksīrs|dzīvības eliksīra]] atklāšanu, sasniedzot [[Nemirstība|nemirstību]]. Saskaņā ar aprakstu, ko Flamelam piedēvēja 200 gadus pēc nāves, viņš alķīmijas noslēpumus apguvis no mūžīgā [[Klejojošais ebreja|Klejojošā ebreja]], kad bija ceļā uz [[Santjago de Kompostela|Santjago de Kompostelu]]. Flamela tēls ir aprakstīts daudzos literāros darbos.

sentences:
[[Kategorija:Dziedātāji pēc tautības]]
[[Kategorija:Tatāri]]

sentences: '''8. marts''' ir 67. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (68. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 298 dienas.

sentences: '''Nacionālais veselības un medicīnas pētniecības institūts''' ({{val-fr|Institut national de la santé et de la recherche médicale}}, '''INSERM''') ir 1964. gadā dibināta [[Francijas Republika]]s Veselības ministrijas un Zinātnes ministrijas kopīgi uzturēta pētniecības un attīstības organizācija, kas ietver daudzas laboratorijas.

sentences:
s pilsētā, [[Aļaska|Aļaskā]]]]
'''Ledus skulptūra''' ir telpisks [[māksla]]s darbs, kas tiek izgatavots no [[ledus]] ar dažādiem instrumentiem, piemēram, motorzāģi, kaltiem, CNC, slīpmašīnu frēzi, utt... Ledus skulptūras parasti tiek eksponētas ledus festivālos [[ziema]]s aukstajos mēnešos brīvā dabā vai iekštelpās pie istabas temperatūras, pēdējā gadījumā tiek lietoti ūdeni savācoši rezervuāri. Iekštelpu skulptūras parasti tiek izgatavotas no standarta mazā mākslīgā ledus bloka (100 × 50 × 25 cm) un tādas skulptūras vēl dēvē par galda skulptūrām un lieto saviesīgos pasākumos, novietojot uz galda kopā ar ēdieniem. Ūdens, no kā tiek izgatavots ledus, parasti ir pilnīgi attīrīts un lietojams pārtikā. Laiks, kādu skulptūra var izturēt, nezaudējot savas pamataprises, ir 4-8 stundas pie temperatūras +25 °C.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akantīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/B.05-10
|ķīm_formula=Ag2S
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Svina pelēka, melna
|svītra=Svina pelēka, metāliska
|habituss=[[Dendrīts|Dendrīti]], labi izteikti kristāli, [[skeletkristāls|skeletkristāli]]
|skaldnība=Slikta divos virzienos
|lūzums=
|cietība=2-2,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=7,3
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kristaps Reinholds Girgensons
|          vārds_orig = ''Christoph Reinhold Girgensohn''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1752
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Zosēni (Zosēnu pagasts)|td=Latvija}}
|              m_gads = 1814
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 15
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Jaunpiebalga|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|              vecāki = Georgs Reinholds Girgensons un Anna Lūcija Bādenhāgene
|               brāļi =
|               māsas = Juliana Luīzija, Renāte Šarlote, Barbara Elizabete
|        dzīvesbiedrs = Doroteja Renāte Elizabete Fitkava, Anna Helēna Mīleke
|               bērni = Ernests Georgs, Leonards Oto Gotlībs, Gustavs Kārlis, Auguste Luīze, Šarlote Napjerska, Oto Kristaps Heinrihs, Vilhelms Johans, Teodors
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās =
|  rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kristaps Reinholds Girgensons''' ({{val|de|Christoph Reinhold von Girgensohn}}, 1752—1814) bija [[Vidzemes guberņa]]s [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[luterāņi|luterāņu]] mācītājs un rakstnieks.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Malvales - Hibiscus fragilis 1.jpg
| att_izmērs      =
| att_nosaukums   =
| valsts          = Plantae
| valsts_lv       = Augi
| nodalījums      = Magnoliophyta
| nodalījums_lv   = Segsēkļi
| klase           = Magnoliopsida
| klase_lv        = Divdīgļlapji
| rinda           = Malvales
| rinda_lv        = Malvu rinda
| dzimta          = Malvaceae
| dzimta_lv       = Malvu dzimta
| ģints           = Hibiscus
| ģints_lv        = Hibiski
| suga            = Hibiscus fragilis
| suga_lv         =
}}
'''''Hibiscus fragilis''''' ir ļoti reti sastopams [[hibiski|hibisku]] [[krūms]], kas [[endēms]] [[Maurīcija]]i. Maurīcieši šo augu dēvē arī par '''''mandrinette'''''. Latīņu vārds ''fragilis'' nozīmē ‘trauslais’. <!-- Līdz ar to šīs sugas nosaukums latviešu valodā varētu būt '''trauslais hibisks'''. -->

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Mordehajs Nuroks
| vārds_orģ           =
| attēls              =Mordechai Nurok, 1951.jpg
| apraksts            =
| amats               = [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1922]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           ={{dat|1884|11|7}}
| dzim_vieta          =[[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1962|11|8|1884|11|7}}
| mir_vieta           =[[Telaviva]], {{ISR}}
| tautība             =[[Latvijas ebreji|ebrejs]]
| partija             =[[Cionistu organizācija "Mizrahi"|''Mizrahi'']]
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Mordehajs (Markuss) Nuroks''' ({{dat|1884|11|7|N}} — {{dat|1962|11|8|N}}) bija [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]]  [[rabīns]], [[Latvija]]s un [[Izraēla]]s politiķis. Partijas ''[[Cionistu organizācija "Mizrahi"|Mizrahi]]'' vadītājs, pirmo četru [[Saeima|Saeimu]] deputāts no [[Ebreju bloks|Ebreju nacionālā bloka]].
[[Izraēla]]s [[knesets|kneseta]] deputāts.

sentences:
{{tautas infokaste
|tauta  =Mohegani
|attēls =
|skaits =1611 (2003.g.)
|vieta  =[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Konektikuta]]
|reliģija=Kristietība
|valoda =[[Angļu valoda|Angļu]], sākotnēju pekotu/moheganu
|radi   =Pekoti
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Kauja par Chinvalu
| partof            = [[Krievijas—Gruzijas karš (2008)|Krievijas—Gruzijas kara (2008)]]
| image             = Tskhinvali_battles_(8_August)_(en).svg
| caption           =
| date              = 2008. gada 8.-11. augusts
| place             = [[Chinvala]], [[Dienvidosetija]]
| result            = Krievijas un Dienvidosetijas uzvara, Gruzijas spēki pilnībā atkāpās no pilsētas
| combatant1        = {{Flagicon image|Flag_of_Georgia.svg|border}} [[Gruzija]]
| combatant2        = {{flag|Krievija}}
{{Flagicon image|Flag_of_South_Ossetia.svg|border}} [[Dienvidosetija]]
| commander1        =
| commander2        =
| units1            =
| units2            =
| casualties1       = {{Flagicon image|Flag_of_Georgia.svg|border}} [[Gruzija]]
169 karavīri miruši
| casualties2       = {{flag|Krievija}}
67 karavīri miruši
283 tika ievainoti
{{Flagicon image|Flag_of_South_Ossetia.svg|border}} [[Dienvidosetija]]
26 miruši
| campaignbox       =
| image_size        = 280
| notes             =
}}
'''Kauja par Chinvalu''' ({{val|ka|ცხინვალის ბრძოლა}}) bija kauja par [[Chinvala]]s pilsētu, [[Separātisms|separātiskās]] [[Dienvidosetija]]s galvaspilsētu. Tā bija vienīgā lielā kauja [[Krievijas—Gruzijas karš (2008)|Krievijas—Gruzijas karā]].
 tanks [[Chinvala|Chinvalā]]]]
[[Gruzijas bruņotie spēki|Gruzijas sauszemes karaspēks]] ienāca pilsētā 2008. gada 8. augustā. Gruzijas spēki dažu stundu laikā pārņēma kontroli pār lielāko daļu pilsētas. [[Krievijas Federācijas Bruņotie spēki|Krievijas spēki]] sāka ieiet Dienvidosetijā, bet sarežģītās loģistikas dēļ Krievijas papildspēku ierašanās bija lēna. Pēc smagām kaujām Gruzijas karaspēks 10. augusta vakarā beidzot bija spiests atkāpties no pilsētas un 11. augustā pameta Dienvidosetiju.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 19
|lv = Deviņpadsmit
}}
'''19''' ('''deviņpadsmit''') ir [[pirmskaitlis]], kurš atrodas starp [[18 (skaitlis)|18]] un [[20 (skaitlis)|20]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lieliskā kompānija
| attēls                   = In Good Company movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In Good Company''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Pols Veitzs]]
| producents               =
* [[Lorenss Presmens]]
* Pols Veitzs
| scenārija autors         = Pols Veitzs
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Toufers Greiss]]
* [[Deniss Kveids]]
| mūzika                   =
* [[Stīvens Trasks]]
* [[Deimiens Raiss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Depth of Field]]''
| izplatītājs              = ''Universal Pictures''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|12|6||bez}}
| ilgums                   = 109 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/good-company-2004-1|title=In Good Company|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 1, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|61,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ingoodcompany.htm|title=In Good Company (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 1, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lieliskā kompānija"''' ({{val|en|In Good Company}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Pols Veitzs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Toufers Greiss]] un [[Deniss Kveids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|12|6||bez}}.

sentences: '''Nāves jūras rokraksti''' ir no 1946. līdz 1956. gadam [[Kumrānas alas|Kumrānas alās]], [[Rietumkrasts|Rietumkrastā]] atrasts 980 tekstu krājums.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Buļļi
|attels             =
|paraksts           = Ilmeņa iela. 2006. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = Rītabuļļi, Vakarbuļļi
|platiba            = 7,497 km²
|iedzivotaju_skaits = 265 (2018)
|iever_celtnes      = Rīgas ūdens attīrīšanas iekārtu komplekss
|udenstilpnes       = [[Buļļupe]]
[[Lielupe]]
[[Rīgas līcis]]
|parki              = "Piejūra" dabas liegums
Vakarbuļļu dabas liegums
|autobuss           = [[36. autobusu maršruts (Rīga)|36.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1016
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/ritabulli/ apkaimes.lv]
[http://www.vakarbulli.lv/ vakarbulli.lv]
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Samali
|attēls          =
|image_caption   = Samalu sievietes [[Sabaha]]s štatā [[Malaizija|Malaizijā]]
|native_name     = ''A'a Sama''
|skaits          = 1 450 000 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
{{MYS}}
{{IDN}}
{{BRN}}
|valoda          = [[samalu-badžavu valodas]]
[[filipīniešu valoda]]
[[malajiešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija        = [[islāms]]
|grupas          =
|radi            = [[jakani]], [[tausūgi]]
}}
'''Samali''' vai '''sama''' (pašnosaukums: ''A'a Sama''), arī '''badžavi''' (''bajau'', ''bajao'', ''bajaw'', ''badjao'') ir [[austronēzieši|austronēziešu]] tauta [[Malajas arhipelāgs|Malajas arhipelāga]] ziemeļaustrumos, apdzīvo salu piekrastes [[Filipīnas|Filipīnās]], [[Malaizija|Malaizijā]], [[Indonēzija|Indonēzijā]] un [[Bruneja|Brunejā]]. Pēc konfesionālās piederības lielākā daļa ir [[musulmaņi]] [[sunnīti]] un Filipīnās tiek pieskaitīti [[moro]] tautām.<ref>{{PZT|664|Sulusamali}}</ref> Kopskaits tiek lēsts ap 1,4 miljoniem. Samalus reizēm dēvē par «jūras [[čigāni]]em» — tie piekopj [[nomadi|pusnomadu]] dzīvesveidu, laivās migrējot starp sava apdzīvotības areāla salu ciemiem, bet pēdējās desmitgadēs pāriet uz nometnieku dzīvesveidu.<ref>[https://sabah.gov.my/en/content/people-history Sabah's People and History]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/sama/ |title=Peoples of the Philippines: Sama |access-date={{dat|2024|03|10||bez}} |archive-date={{dat|2022|07|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220723144530/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/sama/ }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorīda kristālrežģis

Kālija hlorīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7447-40-7
|      ķīmiskā formula = KCl
|              molmasa = 74,55
|              blīvums = 1987
|  kušanas temperatūra = 1049 K (776 °C)
| viršanas temperatūra = 1770 K (1500 °C)
| šķīdība ūdenī        = 28,1 g/100 ml (0 °C)
34,4 g/100 ml (20 °C)
56,7 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorīds''' (KCl) ir balta kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tehniskais kālija hlorīds [[dzelzs]] sāļu piemaisījumu dēļ mēdz būt sarkanīgs.

sentences: '''Dzintaru koncertzāle''' ir koncertzāļu komplekss, kas atrodas [[Jūrmala|Jūrmalā]]. Koncertzāle ir plaši pazīstama [[Latvija|Latvijā]] un [[Krievija|Krievijā]], kā arī citās valstīs pēc tajā rīkotajiem starptautiskajiem festivāliem un koncertiem. Koncertzāle iekļauta [[Latvijas kultūras kanons|Latvijas kultūras kanonā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://kulturaskanons.lv/lv/1/9/14/|title=Dzintaru koncertzāle 1936-2008|author=Anita Antenišķe|accessdate={{dat|2013|3|17||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130613102521/http://www.kulturaskanons.lv/lv/1/9/14|archivedate={{dat|2013|06|13||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dioksāna struktūrformula un  molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,11
|blīvums=1033
|kušanas temperatūra=11,8 °C
|viršanas temperatūra=101,1 °C
}}
'''Dioksāns''' (p-dioksāns, 1,4-dioksāns, dietilēna dioksīds, 1,4-dioksacikloheksāns, C4H8O2) ir [[heterocikls|heterociklisks]] organisks savienojums. Dioksāns pieder pie cikliskajiem di[[ēteri]]em. Dioksāns ir viegli plūstošs, bezkrāsains, ūdenī labi šķīstošs šķidrums ar ētera smaržu.

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Grēku pilsēta
|    oriģinālnos = ''Sin City''
|         attēls = Sincitypostercast.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
* [[trilleris]]
* [[detektīvfilma]]
* [[asa sižeta filma]]
|       režisors =
* [[Frenks Millers]]
* [[Roberts Rodrigess]]
* [[Kventins Tarantīno]]
|     producents = [[Elizabete Avelāna]]
|      scenārijs = Frenks Millers
|        aktieri =
* [[Brūss Viliss]]
* [[Mikijs Rurks]]
* [[Īlajs Vuds]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Beničio Deltoro]]
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Ritgers Hauers]]
|         mūzika = [[Džons Debnijs]]
|      operators = Roberts Rodrigess
|        montāža = Roberts Rodrigess
|        studija = ''[[Troublemaker Studios]]''
|    izplatītājs = ''[[Dimension Films]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2005|4|1}}
|         ilgums =
* 124 min (''kinoteātrī'')
* 147 min (''DVD'')
|         valsts = {{ASV}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|158,7 miljoni}}<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sincity.htm Sin City (2005) - Box Office Mojo]</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete]]"
|           imdb = 0401792
}}
'''"Grēku pilsēta"''' ({{val|en|Sin City}}; pilnais nosaukums: ''Frank Miller's Sin City'')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://movies.tvguide.com/frank-millers-sin-city/137842 |title=McDonagh, Maitland, ''Frank Miller's Sin City'' (review) |access-date={{dat|2010|03|04||bez}} |archive-date={{dat|2010|03|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100324054112/http://movies.tvguide.com/frank-millers-sin-city/137842 }}</ref> ir 2005. gada ASV sešu [[detektīvfilma|detektīvfilmu]] un [[trilleris|trilleru]] ar ''[[film noir]]'' stilizāciju [[antoloģija]]. To režisēja, producēja un scenāriju sarakstīja [[Frenks Millers]] un [[Roberts Rodrigess]]. "Grēku pilsēta" uzņemta pēc Millera tāda paša nosaukuma komiksu sērijas motīviem. Filmai 2014. gadā iznāca turpinājums "[[Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete]]".

sentences:
'''Konkurence''' [[ekonomika|ekonomikā]] ir sacensība starp [[Prece|preču]] ražotājiem par izdevīgākajiem ražošanas un pārdošanas apstākļiem un iespēju gūt lielāku [[peļņa|peļņu]] .<ref>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 219. lpp, {{ISBN|9984-15-169-7}}</ref>
== Raksturojums ==
Konkurence ir viens no faktoriem, kas liek izstrādāt jaunus produktus un [[pakalpojums|pakalpojumus]], attīstīt un pilnveidot esošos, kā arī uzlabot produktu kvalitāti, drošību un dizainu. Mūsdienās konkurence vairs nepastāv tikai vienas nozares vai valsts ietvaros, bet gan plašākā starptautiskā mērogā.
[[Ādams Smits]] pirmais formulē konkurences jēdzienu kā sāncensību, kas paaugstina cenas (līdz ar piedāvājuma samazināšanu) un samazina cenas (līdz ar pārlieku lielu piedāvājumu).<ref>Pančenko, Ē., Konkurence- svarīgs ekonomikas attīstības virzītājspēks. Komersanta vēstnesis. Nr.6 (62), 2007., 14. lpp.</ref>
Konkurence ir tā, kas nosaka, virza un attīsta [[uzņēmums|uzņēmuma]] spēju pielāgoties konkurences prasībām un šajā procesā turpina attīstīties. Konkurence veicina jaunu tehnoloģiju radīšanu, samazina cenas, uzlabo kvalitāti un paplašina klientam piedāvāto produktu un pakalpojumu klāstu. Konkurences jēdziens ir cieši saistīts ar [[uzņēmuma konkurences priekšrocību radīšana|uzņēmuma konkurences priekšrocību radīšanu]].
Konkurence ir ekonomiska sacensība starp diviem vai vairākiem [[tirgus]] dalībniekiem, kas sacenšas viena veida vai aizstājamu preču ražošanā vai realizācijā. Tā ir cīņa par pircēju, par noteicošo lomu tirgū vai kādā tirgus daļā.<ref>Lībermanis, G. Peļņa un konkurence. Rīga: Kamene, 2003. 132. lpp.</ref>
Konkurence ir brīva no administratīviem žņaugiem un detalizētiem priekšrakstiem, taču tā nedrīkst ignorēt valsts likumdošanu, obligātos valsts apstiprinātos noteikumus un likumus konkurences jomā. Konkurenci Latvijā regulē Konkurences likums.
Konkurence ir tirgus ekonomikas neatņemama sastāvdaļa, galvenais stimuls attīstīt ražošanu (pakalpojumus), efektīvi saimniekot. Tirgus dalībnieku ekonomiskā uzvedība ir organiski saistīta ar konkurenci.<ref>Lībermanis, G. Tirgus, cenas, konkurence. Rīga: Kamene, 2002. 133. lpp.</ref>
Konkurence var izpausties kā sacensība tirgū, lai iegūtu labākus rezultātus, tā var kalpot kā tirgus mehānisma elements, kas ļauj līdzsvarot [[pieprasījuma un piedāvājuma likumi|pieprasījumu un piedāvājumu]] un tā var būt kā kritērijs, pēc kura nosaka nozares tirgus tipu.
== Skatīt arī ==
* [[Pilnīgā konkurence]]
* [[Monopolistiskā konkurence]]
* [[Monopols]]
* [[Oligopols]]
== Atsauces ==
{{atsauces}}
== Ārējās saites ==
* [http://www.likumi.lv/doc.php?id=54890 LR Konkurences likums]
{{Ekonomika-aizmetnis}}

sentences: '''Reģionālisms''' ir [[Politika|politiska]] [[ideoloģija]], kuras mērķis ir palielināt viena vai vairāku [[Reģions|reģionu]] politisko varu, ietekmi, un pašnoteikšanos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/regionalism|title="Definition of REGIONALISM"}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Rūgtais mēness
| operators =
| attēls = Bitter-Moon-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantika, trilleris
| režisors = [[Romans Polaņskis]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Hjū Grānts]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Pīters Kojots]]
* [[Emanuela Senjē]]
| mūzika = [[Vangelis]]
| oriģinālnos = ''Bitter Moon''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1992|9|23|Francija}}
| ilgums = 139 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{GBR}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1162315265/weekend/|title=Bitter Moon |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|29}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Rūgtais mēness"''' ({{Val|en|Bitter Moon}}) ir 1992. gada [[Francija]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiska trillera filma, kuras režisors ir [[Romans Polaņskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hjū Grānts]], [[Kristīna Skota Tomasa]], [[Pīters Kojots]] un [[Emanuela Senjē]]. Filma balstīta uz franču rakstnieka Paskāla Bruknera romānu ''Lunes de fiel''.

sentences: '''Austrumvācijas ampelmaņi''' ({{val|de|Ampelmännchen}}) ir [[Vācija]]s [[gājēju pāreja|gājēju]] [[luksofors|luksoforos]] redzamās cilvēka figūras.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Aldana
| attēls   = Река Алдан в Томмоте.JPG
| paraksts    = Aldana pie Tommotas
| attēla_izmērs      =
| karte             = Aldan.png
| kartes_paraksts   = Aldanas baseins
| kartes_izmērs     =
| garums            = 2273
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 72
| kritums           =
| caurtece          = 5060
| gada_notece       = 161
| baseins           = 729000
| baseins_latvijā   =
| izteka             = [[Stanovojs]]
| ieteka             = [[Ļena]]
  | sāk_plat_d=56| sāk_plat_m=26| sāk_plat_s=28| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=123| sāk_gar_m=46| sāk_gar_s=30| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=63| iet_plat_m=26| iet_plat_s=25| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=129| iet_gar_m=33| iet_gar_s=44| iet_gar_EW=E
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = [[Amga]], [[Učura]], [[Maja]]
}}
'''Aldana''' ([[krievu valoda|krievu]] un {{val|sah|Алдан}}) ir upe [[Jakutija|Jakutijas Republikā]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]], lielākā [[Ļena]]s labā krasta pieteka.<ref>{{PZT|27}}</ref> Sākas [[Stanovojs|Stanovoja]] grēdas ziemeļu nogāzē uz Jakutijas un [[Amūras apgabals|Amūras apgabala]] robežas, sākumā tek austrumu virzienā pa [[Aldanas kalniene|Aldanas kalnieni]], vēlāk pagriežas uz ziemeļiem gar [[Verhojanskas grēdājs|Verhojanskas grēdāju]] un uz rietumiem un ietek Ļenas upē lejpus [[Jakutska]]s. Kuģojama 1600 km garumā līdz [[Tommota]]i, kur upi šķērso [[Tindas—Jakutskas dzelzceļš]]. Lielākās pietekas ir [[Učura]], [[Maja]], [[Allahjuņa]] (labās), [[Amga]] (kreisā).

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Edgara Kauliņa Lielvārdes Vidusskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Gaismas iela (Lielvārde)|Gaismas iela]] 17, [[Lielvārde]], LV-5070, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 42 | lats  = 49 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 49 | longs = 9  | longEW = E
|established            = 1945
|headmaster             = Kristīne Balta
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 492 (2023)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{url|http://www.vidusskolalielvarde.lv/}}
}}

sentences: '''Trikarbonskābju cikls''', ko bieži sauc arī par '''citronskābes ciklu''' vai atklājēja vārdā par '''Krebsa ciklu''', ir [[šūnu elpošana]]s galvenā sastāvdaļa. Tas ir [[bioķīmija|bioķīmisks]] aerobs ([[gaiss|gaisa]] [[skābeklis|skābekļa]] klātienē norisošs) process, kura laikā tiek iegūta dzīvajiem organismiem nepieciešamā [[enerģija]]. Enerģija rodas no vienkāršiem 3 līdz 6 [[ogleklis|oglekļa]] atomus saturošiem savienojumiem - [[tauki|tauku]], [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] un [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] vielmaiņas produktiem, kuri sarežģītā daudzstadiju procesā pakāpeniski [[oksidēšanās|oksidējas]] līdz [[ogļskābā gāze|CO2]], atbrīvojot [[ūdeņradis|ūdeņradi]], kurš tālāk oksidējas līdz [[ūdens|ūdenim]], piedaloties [[adenozīntrifosforskābe]]s - universālā enerģijas uzkrājēja un pārnesēja - sintēzē.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Kzeipenes pagasts}}
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Janssen''''' var būt:

sentences: '''Molekula''' ir mazākā [[viela]]s daļiņa, kas nosaka vielas ķīmisko sastāvu un visas [[fizikāls ķermenis#fizikālās īpašības|fizikālās īpašības]]. Molekula parasti sastāv no diviem vai vairākiem [[atoms|atomiem]], kas saistīti ar dalītu [[elektrons|elektronu]] pāri, veidojot [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]]. Molekula var sastāvēt no vienādiem atomiem (O2) vai dažādiem atomiem (H2O).

sentences:
{{infokaste+}}
[[file:Ibn Bājja, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png|thumb|]]
'''Ibn Badža''' (ابن باجة, ''Ibn Bajjah''), pilnā vārdā '''Abu Bakrs Muhamads ibn Jahja ibn al-Sajehs ''' (أبو بكر محمد بن يحيى بن الصايغ, ''Abu Bakr Muhammad Ibn Yahya Ibn al-Sayegh''), [[kristietība|kristiešu]] [[Eiropa|Eiropā]] pazīstams kā '''Avempass''' (''Avempace'') (dzimis starp 1070. un 1090. gadu [[Saragosa|Saragosā]], miris 1138. gadā [[Fesa|Fesā]]) - [[arābi|arābu]] [[filozofija|filozofs]] un [[medicīna|ārsts]].

sentences: '''6. decembris''' ir gada 340. diena (341. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 25 dienas.

sentences: {{Latvijas vidusskolas infokaste|nosaukums=Lazdiņas privātā pamatskola "Punktiņš"|vieta=[[Pulkveža Oskara Kalpaka iela]] 14,<br /> Jelgava, LV—3001|tips=pamatskola|dibin=1996|direktors=Linda Ozola|skoleni=|skolotāji=|mlapa=http://www.punktins.lv/}}

sentences:
{{Commonscat|San Jose Sharks|Sanhosē "Sharks"}}
{{Catmore}}

sentences:
{{Navbox
| name = Telesakari Latvijā
|title = {{flaga|Latvija}} [[Telesakari]] [[Latvija|Latvijā]]
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Dianthus caryophyllus L (Clove pink).JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Neļķes zieds tuvplānā
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| binomial =
| ģints_lv = Neļķes
| ģints = Dianthus
}}'''Neļķes''' (''Dianthus'') ir [[neļķu dzimta]]s ģints, kurā ietilpst aptuveni 300 [[suga]]s. Tie ir daudzgadīgi [[ziedaugi]]. Daudzas neļķu šķirnes tiek audzētas speciālās [[siltumnīcas|siltumnīcās]] vai tiek [[selekcionēšana|selekcionētas]].

sentences:
{{0}}[[1. autobusu maršruts (Rēzekne)|1]]{{·}} {{0}}[[3. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|3]]{{·}} {{0}}[[4. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|4]]{{·}} {{0}}[[5. autobusu maršruts (Rēzekne)|5]]{{·}} {{0}}[[6. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|6]]{{·}} {{0}}[[7. autobusu maršruts (Rēzekne)|7]]{{·}} {{0}}[[8. autobusu maršruts (Rēzekne)|8]]{{·}} {{0}}[[9. autobusu maršruts (Rēzekne)|9]]{{·}} [[10. autobusu maršruts (Rēzekne)|10]]{{·}} [[11. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|11]]
[[12. autobusu maršruts (Rēzekne)|12]]{{·}} [[13. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|13]]{{·}} [[14. autobusu maršruts (Rēzekne)|14]]{{·}} [[15. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|15]]{{·}} [[16. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|16]]{{·}} [[17. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|17]]{{·}} [[18. autobusu maršruts (Rēzekne)|18]]{{·}} [[19. autobusu maršruts (Rēzekne)|19]]{{·}} [[21. autobusu maršruts (Rēzekne)|21]]{{·}} [[71. autobusu maršruts (Rēzekne)|71]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sieviešu valstībā
| attēls                   = In the land of women.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In the Land of Women''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džons Kasdans]]
| producents               =
* [[Deivids Kanters]]
* [[Barbara Kellija]]
* [[Stīvs Golins]]
| scenārija autors         = Džons Kasdans
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Broudijs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Mega Raiena]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|4|20||bez}}
| ilgums                   = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/land-women-2007|title=In the Land of Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inthelandofwomen.htm|title=In the Land of Women (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sieviešu valstībā"''' ({{val|en|In the Land of Women}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Kasdans]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Broudijs]], [[Kristena Stjuarta]] un [[Mega Raiena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|4|20||bez}}.

sentences: '''Bakalaurs''', arī '''[[bruņinieks]]-bakalaurs''' ({{val|en|Knight Bachelor}}) [[Viduslaiki|viduslaikos]] bija bruņinieks, kuram nebija tiesību vest kaujā karaspēka vienību zem sava karoga. Vēlākā laika posmā par "bakalauriem" dažkārt dēvēja bruņiniekus, kuri nebija nevienā [[Bruņinieku ordenis|bruņinieku ordenī]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =3.Juli 2016 Sachalin-Staudenknoeterich.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Reynoutria sachalinensis|Sahalīnas dižsūrene}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Caryophyllales
|         rinda_lv =Neļķu rinda
|           dzimta =Polygonaceae
|        dzimta_lv =Sūreņu dzimta
|            ģints =Reynoutria
|         ģints_lv =Dižsūrenes
|             suga =Reynoutria sachalinensis
|          suga_lv =Sahalīnas dižsūrene
|         binomial =Reynoutria sachalinensis
|        sinonīmi=
*"Fallopia sachalinensis" (Ronse Decr.)
*''Polygonum sachalinense'' F.Schmidt 1859
*''Reynoutria sachalinensis'' (F.Schmidt) Nakai
*''Reynoutria brachyphylla'' (Honda) Nakai
*''Tiniaria sachalinensis'' (F. Schmidt) Janch.
<ref>[http://www.theplantlist.org/tpl1.1/record/kew-2425431 The Plant List, ''Reynoutria sachalinensis'' (F.Schmidt) Nakai ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190817050331/http://www.theplantlist.org/tpl1.1/record/kew-2425431 |date={{dat|2019|08|17||bez}} }} {{en ikona}}</ref>
|autors=(F.Schmidt) Nakai}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | official_name            = Tartu
 | native_name              = ''Tartu''
 | image_skyline            = Tartu asv2022-04 img19 Town Hall.jpg
 | image_caption            = Tartu pilsētas dome
 | image_flag               = Tartu flag.svg
 | image_shield             = Tartu coat of arms.svg
 | shield_size              = 60px
 | pushpin_map              = Igaunija
 | pushpin_label_position   = bottom
 | pushpin_map_caption      =
 | latd=58|latm=23|latNS=N|longd=26|longm=43|longEW=E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{EST}}
 | subdivision_type1        = [[Igaunijas apriņķi|Apriņkis]]
 | subdivision_name1        =  [[Tartu apriņķis]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = 1224. gadā
 | other_name               =
 | leader_name              = Urmass Krūze
 | area_total_km2           = 38.80
 | population_total         = 93715
 | population_footnotes     = <ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=PO0240&lang=1 | title= Statistics Estonia: Population by Sex, Place of residence and Age}}</ref>
 | population_as_of         = 2018. gadā
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = no 50050 līdz 51111
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 57.2
 | website                  = {{URL|https://www.tartu.ee/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Sergejs Vite'''<ref>[https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1&q=soda&id=964112&g=1 letonika.lv]</ref> ({{val-ru|Сергей Юльевич Витте}}; 1849–1915) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] valstsvīrs un politiķis, valdības vadītājs (1905-1906).

sentences: Pēdējoreiz atjaunots 2006. gada 15. septembrī.

sentences: '''Turkestāna''' (no {{val|fa|ترکستان}} (''Torkestân'') — 'turku zeme') ir vēsturisks [[Centrālāzija]]s reģions starp [[Sibīrija|Sibīriju]], [[Tibeta|Tibetu]], [[Indija|Indiju]], [[Afganistāna|Afganistānu]], [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]] un [[Gobi tuksnesis|Gobi tuksnesi]]. Iedalāms divos lielos reģionos. Rietumu Turkestāna, kurā pēc [[Krievijas Impērija]]s iekarojumiem un [[Padomju Savienība|PSRS]] sabrukuma izveidojās neatkarīgās Centrālāzijas valstis [[Kazahstāna]], [[Kirgizstāna]], [[Tadžikistāna]], [[Turkmenistāna]], [[Uzbekistāna]]. Austrumu Turkmenistāna veido mūsdienu [[Ķīnas Tautas republika]]s [[Siņdzjana]]s autonomo apgabalu. 19. gadsimta beigās Rietumu Turkestānu iekaroja Krievija, izveidojot šeit [[Krievijas Turkestāna|Krievijas Turkestānu]] ar galvaspilsētu [[Taškenta|Taškentā]]. 1887. gadā krievu-britu komisija novilka robežu ar Afganistānu.

sentences: Ar jēdzienu "'''relativitātes teorija'''" var saprast vai nu vienu no Einšteina relativitātes teorijas daļām, vai tās abas. 1905. gadā [[Alberts Einšteins]] formulēja savu [[speciālā relativitātes teorija|speciālo relativitātes teoriju]], savukārt 1915. gadā — [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgo relativitātes teoriju]], kurā nu bija iekļauts arī [[gravitācija]]s apraksts.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mazās sievietes
| attēls                   = Little women poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Little Women''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džiliana Ārmstronga]]
| producents               = [[Denīze Di Novi]]
| scenārija autors         = [[Robina Svikorda]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vinona Raidere]]
* [[Gabriels Bairns]]
* [[Trinija Alvarado]]
* [[Samanta Matisa]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Klēra Deinsa]]
* [[Kristians Beils]]
* [[Ēriks Stolcs]]
* [[Mērija Viksa]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1994|12|21||bez}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/little-women-1995|title=Little Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 17, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=littlewomen.htm|title=Little Women (1994)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mazās sievietes"''' ({{val|en|Little Women}}) ir 1994. gada drāma, kas balstīta uz [[Luīza Meja Olkota|Luīzas Mejas Olkotas]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Džiliana Ārmstronga]]. Galvenās lomas atveido [[Vinona Raidere]], [[Gabriels Bairns]], [[Trinija Alvarado]], [[Samanta Matisa]], [[Kirstena Dansta]], [[Klēra Deinsa]], [[Kristians Beils]], [[Ēriks Stolcs]], [[Mērija Viksa]] un [[Sūzana Sarandona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|12|21||bez}}.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikisanāksme
| datums     = {{dat|2017|4|11}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Atskats uz WMCON konferenci, stratēģijas diskusija
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Egilus}}
}}

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
 | background_color   = #22427b
 | text_color         = #FFFFFF
 | name               = ASV Kongress
 | native_name        =
 | transcription_name =
 | legislature        = 118. ASV Kongress
 | coa_pic            = Seal_of_the_Unites_States_Congress.svg
 | coa_res            = 130px
 | coa-pic            =
 | coa-res            =
 | house_type         =
 | body               =
 | houses             = [[United States Senate|Senāts]]
[[United States House of Representatives|Pārstāvju palāta]]
 | leader1_type       = [[ASV viceprezidente|Senāta prezidente]]
 | leader1            = [[Kamala Harisa]]
 | party1             = ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
 | election1          = {{dat|2021|1|20|ģ|bez}}
 | leader2_type       = Senāta prezidents ''pro tempore''
 | leader2            = [[Petija Mareja]]
 | party2             = ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
 | election2          = {{dat|2023|1|3|ģ|bez}}
 | leader3_type       = Pārstāvju palātas spīkers
 | leader3            = [[Maiks Džonsons]]
 | party3             = ([[ASV Republikāniskā partija|R]])
 | election3          = {{dat|2023|10|25|ģ|bez}}
 | leader4_type       =
 | leader4            =
 | party4             =
 | election5          =
 | leader5_type       =
 | leader5            =
 | party5             =
 | election6          =
 | leader6_type       =
 | leader6            =
 | party6             =
 | members            = '''535'''
100 senatori
435 Pārstāvju palātas locekļi
6 delegāti
 | house1             = Pārstāvju palātas
 | house2             = Senāta
 | structure1         = (118th) US House of Representatives.svg
 | structure1_res     = 250px
 | structure2         = 117th United States Senate.svg
 | structure2_res     = 250px
 | political_groups1  = {{colorbox|#900000}} [[ASV Republikāniskā partija|Republikāņi]] (222)
{{colorbox|#000090}} [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrāti]] (212)
{{colorbox|#FFFFFF}} ''Brivs'' (1)
 | political_groups2  =  {{colorbox|#000090}} [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrāti]] (48)
{{colorbox|#7174e0}} Neatkarīgie (3)
{{colorbox|#900000}} [[ASV Republikāniskā partija|Republikāņi]] (49)
 | committees1        =
 | committees2        =
 | joint_committees   =
 | voting_system1     =
 | voting_system2     =
 | last_election1     = {{dat|2022|11|8|N|bez}}
 | last_election2     = {{dat|2022|11|8|N|bez}}
 | session_room       = Obama Health Care Speech to Joint Session of Congress.jpg
 | session_res        = 250px
 | meeting_place      = {{vieta|ASV|Vašingtona|ASV Kapitolijs}}
 | website            =
 | footnotes          =
}}
'''Amerikas Savienoto Valstu Kongress''' ({{val|en|United States Congress}}) ir [[ASV Federālā valdība|ASV Federālās valdības]] [[likumdevējvara]] — divpalātu parlaments, kas sastāv no [[ASV Senāts|Senāta]] (augšpalāta) un [[ASV Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātas]] (apakšpalāta).

sentences: '''H-II''' jeb '''H-2''' ir [[Japāna]]s [[nesējraķete|nesējraķešu]] saime. Nesējraķetes izgatavo kompānija [[Mitsubishi Heavy Industries|Mitsubishi]].

sentences: '''Saiešanas telts''', arī '''Tabernākuls''' saskaņā ar [[Tora|Toru]] bija izraēļu galvenā svētnīca periodā pēc aiziešanas no [[Ēģiptes verdzība]]s līdz pat [[Jeruzalemes templis|Jeruzalemes tempļa]] uzcelšanai. Saiešanas telts celtniecības detaļas aprakstītas [[Otrā Mozus grāmata|Otrajā Mozus grāmatā]].

sentences:
[[Kategorija:Wikimedia Foundation]]
[[Kategorija:Wiki]]
[[Kategorija:Projekti]]
[[Kategorija:ASV tīmekļa vietnes]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ulugbeks
|     vārds_orig =
|         attēls = Ulug Bey.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1394
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Soltānīje]], [[Timurīdu dinastija|Timurīdu]] [[Irāna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1449
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Samarkanda]], [[Timurīdu impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Uzbeks
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Astronomija]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lūzums
| operators =
| attēls = Fracture2007Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Gregorijs Hoblits]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Rozamunda Paika]]
* [[Billijs Bērks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fracture''
| studija = * ''Castle Rock Entertainment''
* ''Weinstock Entertainment''
* ''M7 Filmproduktion''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|4|20|ASV}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GER}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|92 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2521990657/|title=Fracture |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|2|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lūzums"''' ({{Val|en|Fracture}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Gregorijs Hoblits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Entonijs Hopkinss]], [[Raiens Goslings]], [[Deivids Stratērns]], [[Rozamunda Paika]] un [[Billijs Bērks]].

sentences:
[[Kategorija:Literatūrzinātnieki]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares un valsts]]

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Mukoviscidoze''' jeb '''cistiskā fibroze''' ir monogēna iedzimta [[slimība]]. Tā iedzimst aptuveni 0,04% cilvēku.<ref>[http://priede.bf.lu.lv/grozs/Mikrobiologijas/BiotehIII/Vecie%20materiāli/P_Pumpens_Genu_ter.ppt Studiju materiāli Bioloģijas fakultātes studentiem]{{Novecojusi saite}}</ref>
Cistiskā fibroze ir ģenētiska slimība, kas skar dažādu iekšējo orgānu [[epitēlijs|epitēlija]] eksokrīnos dziedzerus. Slimība skar dažādus ķermeņa orgānus, galvenokārt [[plaušas]], [[zarnas]], [[aknas]], [[aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzeri]].  Viens no pirmajiem simptomiem, kas tika aprakstīts medicīniskajā literatūrā ir [[Aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzerī]] veidojošās [[cista]]s, kas noved pie [[fibroze]]s. Šo slimības izpausmi pētīja [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] pediatre Dorotija Andersēna (''Dorothy Hansine Andersen 1901-1963'') — no tās ir cēlies nosaukums cistiskā fibroze<ref>Andersen DH (1938). "Cystic fibrosis of the pancreas and its relation to celiac disease: a clinical and pathological study". Am J Dis Child 56: 344–399.</ref>, kaut arī vēlāk izrādījās, ka tā nav ne vienīgā, ne pati smagākā slimības pazīme. Terminu 'mukoviscidoze' ieviesa [[Bostona]]s ārsts Sidnejs Farbers (''Sydney Farber'') 1943. gadā. Slimība neietekmē cilvēka [[intelekts|intelektuālo]] attīstību.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = ([[Preiļi]]): Akmens, kas norāda uz Preiļu pilsētas tiesību iegūšanas gadu.
| source         = paša darbs
| date           = 2015-9-12
| author         = [[Lietotājs:Silraks|Silraks]]
| permission     = Creative Commons Attribution ShareAlike License v. 3.0
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Narkokurjers
| operators =
| attēls = Mule poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Klints Īstvuds
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Maikls Penja]]
* [[Daiena Vīsta]]
* [[Endijs Garsija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Mule''
| studija = * ''Imperative Entertainment''
* ''Bron Creative''
* ''Malpaso Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|12|10|ASV|2019|01|04|Latvija}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|174,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4077356545/|title=The Mule |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Narkokurjers"''' ({{Val|en|The Mule}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Klints Īstvuds]]. Pārējās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Maikls Penja]], [[Daiena Vīsta]] un [[Endijs Garsija]]. Filma balstīta uz 2014. gada ''[[The New York Times]]'' rakstu ''The Sinaloa Cartel's 90-Year-Old Drug Mule'', kas vēstīja par [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] veterānu, kurš kļuva par narkokurjeru.

sentences: '''Kaklasaite''' jeb '''šlipse''' ({{val-de|Schlips}}) ir garš [[lente]]s veida [[apģērbs|apģērba]] gabals, kuru parasti sien ap [[kakls|kaklu]]. Kaklasaites viens gals parasti ir platāks nekā otrs. To parasti izmanto [[vīrietis|vīrieši]] kā dekoratīvu elementu, [[aksesuārs|aksesuāru]]. Kaklasaiti sien zem [[krekls|krekla]] vai [[blūze]]s apkakles.

sentences:
virsmas]]
'''Koronizlāde''' (no {{val|la|corona}} — 'vainags') ir [[mirdzizlāde]]s veids [[gāze|gāzēs]] [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienā]]. Tā rodas intensīva un neviendabīga [[elektriskais lauks|elektriskā lauka]] iedarbībā. Šādi lauki iegūstami ar [[elektrods|elektrodiem]], kam ir mazs virsmas liekuma [[rādiuss]] (asiem un tieviem priekšmetiem). Koronas izlādes laikā šādu elektrodu tuvumā novērojams spīdums un kluss šņācošs troksnis. Dabā koronas izlāde novērojama negaisa laikā vai pirms tā, kad [[atmosfēra|atmosfērā]] ir spēcīgi elektriskie lauki, un to dēvē par [[Elma ugunis|Elma ugunīm]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 100
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 30
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Fm
|             atommasa = [257]
|   valences elektroni = [Rn]5f127s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1800 K (1527 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences: '''Rīgas Lielā ģilde''' jeb [[Jaunava Marija|'''Svētās Marijas''']] '''ģilde''' (vācu: ''Die Große Gilde zu Riga'', ''St. Marien-Gilde'') bija [[Rīga|Rīgas]] [[Tirdzniecība|tirgotāju]] [[brālība]], kas pastāvēja no 1354. līdz 1939. gadam un pulcējās [[Minstere|Minsteres]] istabā, kas līdz pat mūsdienām saglabājusies [[Lielās Ģildes nams|Lielās Ģildes namā]]. Tā pastāvēja līdztekus [[Mazā ģilde|Mazajai ģildei]] jeb [[Jānis Kristītājs|Svētā Jāņa]] ģildei, kas apvienoja Rīgas [[Amatniecība|amatniekus]]. Ģildes statūtos bija minēts, ka tās uzdevums ir "saviesīguma, pieklājīgas sadzīves, dzīru, labdarības un dvēseliskuma kopšana". <ref>[http://www.herder-institut.de/startseite/sammlungen/dokumente-dshi/archivale/2010/maerz-2010.html Stadtverfassung im Baltikum: Die Große Gilde zu Riga] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100328125743/http://www.herder-institut.de/startseite/sammlungen/dokumente-dshi/archivale/2010/maerz-2010.html |date={{dat|2010|03|28||bez}} }} (no Herdera institūta krājuma)</ref>

sentences:
([[Šturns]], 1661).]]

s, [[Gerdene]]s, [[Nigaste]]s, [[Mārciena]]s, Cesvaines (''Zcessowe'') pilis (no Polijas ''Archiwum Główne Akt Dawnych'').]]
'''Cesvaines viduslaiku pils''' ({{val|la|Castrum Zeessowe}}, {{val|de|Schloß Seßwegen, Zeswegen}}) bija [[Rīgas arhibīskapija]]s pils 13.-17. gadsimtā.
19. gadsimta beigās [[Vulfu dzimta]] seno pilsdrupu vietā uzcēla [[Cesvaines muiža]]s kungu māju jeb jauno [[Cesvaines pils|Cesvaines pili]].

sentences: '''Sinonīms''' ({{val|el|συνώνυμος}}, ''synōnymos'' — ‘ar vienādu nosaukumu, ar vienādu vārdu’) ir [[vārds]] vai arī cita valodas vienība, kas pilnīgi (vai arī daļēji) sakrīt ar kādu citu vārdu vai citu valodas vienību nozīmes ziņā. Sinonīmi ir, piemēram, vārdi ''māja'' un ''nams''.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Département de Mayotte
|    pilnais_valsts_nosaukums = Majotas Departaments
|            valsts_nosaukums = Mayotte
|               karoga_attēls = Flag_of_Mayotte_(local).svg
|            karoga_nosaukums = Majotas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_Arms_of_Mayotte.PNG
|           ģerboņa_nosaukums = Majotas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 110px
|                 valsts_moto = ''"Liberté, Égalité, Fraternité"''
(Brīvība, vienlīdzība, brālība)
|                valsts_himna = ''[[Marseljēza|Marseljēza]]''
|               kartes_attēls = LocationMayotte.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Mamudzu]]
| latd=12 | latm=47 | latNS=S | longd=45 | longm=14 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Francijas aizjūras departaments
|        valsts_galvas_tituls = [[Francijas prezidents]]
|                valsts_galva = [[Emanuels Makrons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Majotas Ģenerālās padomes prezidents|Padomes prezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Ahmeds Atumani Dušina]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Francijas aizjūras teritorija
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = referendums par Majotas statusu
|          neatkarības_datums = [[2009. gads|2009]].g.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 374
|               platība_rangs = 185
|              procenti_ūdens = 0,4
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2023
|          iedzīvotāju_skaits = 310 022
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 179
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 499
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 11
|                     IKP_PPP = $466,8 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2003
|               IKP_PPP_rangs = 208
|          IKP_PPP_per_capita = $2600
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 129
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.yt]]
|              tālsarunu_kods = 262
|                iso_kods_num = 175
|              iso_kods_alfa2 = YT
|              iso_kods_alfa3 = MYT
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nospēlē man dziesmu
| operators =
| attēls = Play misty for me.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Klints Īstvuds
* [[Džesika Voltere]]
* [[Donna Milsa]]
* [[Džons Larčs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Play Misty for Me''
| studija = ''The Malpaso Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|20}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|950 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Play-Misty-for-Me#tab=summary|title=Play Misty for Me (1971) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|10|07}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nospēlē man dziesmu"''' ({{Val|en|Play Misty for Me}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska trillera filma, kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Klints Īstvuds]]. Citas lomas atveido [[Džesika Voltere]], [[Donna Milsa]] un [[Džons Larčs]]. Šī ir pirmā režisētā Īstvuda filma.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 45
|lv = Četrdesmit pieci
}}
'''45''' ('''Četrdesmit pieci''') ir [[naturāls skaitlis]], kurš atrodas starp skaitļiem [[44 (skaitlis)|44]] un [[46 (skaitlis)|46]].
{{commons|45}}
== Matemātika ==
* 45 ir [[nepāra skaitlis]]
*
== Zinātnē ==
* [[Rodijs|Rodija]] [[atomskaitlis]]
== Citās nozarēs ==
* Gada 45. diena ir [[14. februāris]]
* [[45. gads]]
* +45 ir [[Dānija]]s tālsarunu kods
* [[futbols|Futbola]] mačs sastāv no diviem periodiem un katrs ir 45 minūtes garš

sentences:
{{cita nozīme|objektu|kapsētu|Vecais Ķaupis (kapsēta)}}
'''Vecais Ķaupis''' ir kultūrvēsturisks objekts un bijusī sarīkojumu vieta, kas atrodas [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] [[Zvidzāni|Zvidzānos]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metiloranža struktūrformula

Metiloranža molekulas modelis

Pulverveida metiloranžs
|       citi nosaukumi = 4-dimetilaminoazobenzol-4'-sulfoskābes nātrija sāls,
metiloranžā
|           CAS numurs = 547-58-0
|      ķīmiskā formula = C14H14N3NaO3S
|              molmasa = 327,33
|              blīvums = 1280
|  kušanas temperatūra = >300 °C (nav precīzi noteikta)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = šķīst karstā ūdenī
|                 citi =
}}
'''Metiloranžs''' jeb '''metiloranžā'''<ref>O. Neilands. Organiskā ķīmija. R: Zvaigzne, 1977, 751. lpp.</ref> ir organiska [[krāsvielas|krāsviela]] ([[oranžs]] sīkkristālisks pulveris), kas pieder pie [[azokrāsvielas|azokrāsvielām]] un tiek izmantota [[titrēšana|titrēšanā]] kā [[pH indikators]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Kristaps Krišs Upelnieks
| vārds_orig =
| attēls = Kristaps Upelnieks.gif
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums = [[Latvijas Bruņotie spēki|Latvijas Bruņoto spēku]] formas tērpā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1891
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 24
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Jaunjelgavas apriņķis|Saukas pagasts}}
(tagad {{vieta|Latvija|Jēkabpils novads}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1944
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 20
| m_vieta = {{vieta|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Liepājas apgabals|Liepāja}}
(tagad {{vieta|Latvija}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums = v
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
[[Kapteinis (dienesta pakāpe)|kapteinis]]
|  dienesta_laiks = 1914—1917
1919—1923
|          valsts = {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
{{LAT}}
|       struktūra = sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Latvijas brīvības cīņas]]
[[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība = [[Latvijas Universitāte]]
|     apbalvojumi = [[File:RUS Order of Saint George 4th class ribbon 2000.svg|70px]] [[Svētā Jura krusts]] (1917)
[[Lāčplēša Kara ordenis]] (1921)
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Agata Lovīsa de la Mīle
|     vārds_orig = Agatha Lovisa de la Myle
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1724
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Kurzemes hercogiste]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1787
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 01
|        m_vieta = Mānpes muiža pie [[Turku]], [[Zviedrija]]
({{FIN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]], [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jēkabs Peterss
|     vārds_orig =
|         attēls = Jēkabs Peterss.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Briņķu pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|KPFSR|Maskava|Komunarka (poligons)|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Pļaviņu pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 72 [[iela]]s [[Pļaviņas|Pļaviņās]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Pļaviņas, Aizkraukles nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences: '''26. janvāris''' ir gada 26. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 339 dienas (340 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{catmore|Ģimnāzija}}
{{Commonscat|High schools and secondary schools}}

sentences:
'''Ogļūdeņraži''' ir [[organiskā viela|organiski savienojumi]], kas satur tikai [[ogleklis|oglekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Ogļūdeņraži parasti ir nepolāras, ūdenī nešķīstošas vielas. To [[viela|agregātstāvoklis]] [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir atkarīgs no [[molmasa|molekulmasas]]. Ogļūdeņraži ar 4-5 oglekļa atomiem molekulā ir [[gāze]]s, 4-5 līdz ~20 oglekļa atomiem molekulā ir [[šķidrums|šķidrumi]], un, ja ir vairāk oglekļa atomu, tad tie ir cietas vielas.
Ogļūdeņražus iedala [[piesātinātie ogļūdeņraži|piesātinātajos]] (kur visi oglekļa atomi ir ''sp3'' [[Orbitāļu hibridizācija|hibridizācijā]]) un [[nepiesātinātie ogļūdeņraži|nepiesātinātajos]] (kur daļa vai visi oglekļa atomi ir ''sp2'' vai ''sp'' hibridizācijā).

sentences: '''9. decembris''' ir gada 343. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (344. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 22 dienas.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Mahārāštra
 | native_name             = महाराष्ट्र
 | settlement_type         = [[Indijas štati un teritorijas|Indijas štats]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              =
 | image_seal              = Seal of Maharashtra.svg
 | capital                 = [[Mumbaja]]
 | largest_city            =
 | official_language       = [[marathu valoda]]
 | spoken_language         =
 | image_map               = IN-MH.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Mahārāštras atrašanās vieta Indijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{IND}}
 | established_title       = Dibināta
 | established_date        = {{dat|1960|5|1}}
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 307713
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 112372972
 | population_as_of        = 2011. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Indijas laiks]]
 | utc_offset              = +5:30
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
 | website                 = {{URL|http://maharashtra.gov.in/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IN-MH
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
 rezonanses struktūras]]
Ķīmijā par '''rezonansi''' sauc [[molekula|molekulu]] vai [[jons|jonu]] struktūras aprakstīšanas veidu [[valences saišu teorija|valences saišu teorijā]], kurā tie tiek aprakstīti kā vairāku atsevišķu struktūru (rezonanses struktūru) kombinācija (rezonanses hibrīds).

sentences:
[[Kategorija:Nasdaq]]
[[Kategorija:Uzņēmumi pēc biržas]]

sentences: '''Spektroskopijas problēmu laboratorija''' bija viena no pirmajām patstāvīgajām [[Latvijas Universitāte]]s zinātniskajām fizikas laboratorijām, kas veica pētījumus [[optika]]s un [[spektroskopija]]s jomā. Izveidota 1967. gadā; pirmā vadītāja — prof. [[Elza Krauliņa]].

sentences: '''Antikvarki''' ir [[kvarki|kvarku]] [[antidaļiņa]]s. To [[masa]]s un [[spins|spini]] ir tādi paši, kā attiecīgajiem kvarkiem, bet kvantu skaitļi vienādi pēc lieluma, bet ar pretēju zīmi.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tresemartiresa
 | official_name            = ''Trece Martires''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border:1;
| perrow                   = 1/2/1/2/1
| image1                   = Cavite Capitol - side veiw (distant) (Trece Martires, Cavite; 2017-03-16).jpg
| image2                   = 8351Trece Martires City Cavite Landmarks Barangays 14.jpg
| image3                   = Sagisag ng Kabite.jpg
| image4                   = 13Cavitejf0322 05.JPG
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               = Trece Martires City Seal.svg
 | seal_size                = 70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kalabarsona]]
 | subdivision_name2        = [[Kavite]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1955
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 13
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 39.1
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 210503
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 17 | lats =  | latNS = N
 | longd = 120 | longm = 52 | longs = 12 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4109
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 123
 | website                  = {{URL|http://trecemartirescity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Abrenes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Bērzpils pagasts}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''MetaTrader 4''' jeb MT4 ir elektroniska tirdzniecības platforma, kuru plaši izmanto tiešsaistes tirgotāji. Tās izstrādātājs ir uzņēmums ''MetaQuotes Software''.

Programmatūra sastāv no klienta un servera komponentiem. Servera komponentu pārvalda brokeris, bet klienta programmatūra tiek nodrošināta brokera klientiem, kuri to izmanto, lai skatītu cenas un diagrammas reāllaikā, veiktu pasūtījumus un pārvaldītu savus kontus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Currency Trading Platform|url=https://www.investopedia.com/terms/forex/c/currency-trading-platforms.asp|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=investopedia.com}}</ref>

Klienta programmatūra ir lietotne uz ''[[Microsoft Windows]]'' bāzes. Lai gan oficiāla ''MetaTrader 4'' versija operētājsistēmai ''[[Mac OS]]'' nepastāv, daži brokeri piedāvā pašu izstrādātus MT4 variantus operētājsistēmai Mac OS.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=XEMarkets Launches XEM MT4 for Mac Operating System|url=http://www.forexbrokernews.com/xemarkets/xemarkets-launches-xem-mt4-for-mac-operating-system/|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=forexbrokernews.com|archive-date=2017. gada 22. Aprīlis|archive-url=https://web.archive.org/web/20170422033231/http://www.forexbrokernews.com/xemarkets/xemarkets-launches-xem-mt4-for-mac-operating-system/}}</ref>

Platforma ''MetaTrader 4'' ir orientēta uz maržinālo tirdzniecību. Daži lieli brokeru uzņēmumi izmanto ''MetaTrader 4'' CFD tirdzniecībai,<ref>{{tīmekļa atsauce|title=AvaTrade Review 2021|url=https://comparebrokers.co/avatrade-review/|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=comparebrokers.co}}</ref> tomēr tā nav paredzēta pastāvīgam darbam fondu tirgū:

sentences:
{{catmain|Datubāzu pārvaldības sistēma}}
{{Commonscat|Database}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Phelsuma lézard.jpg
| att_nosaukums  = [[Madagaskaras dienas gekons]] (''Phelsuma madagascariensis'')
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Phelsuma
| ģints_lv       = Felsumas
| binomial       = Phelsuma, <small>([[John Edward Gray|J. E. Gray]], 1825)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Felsumas''',<ref>Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži. Džeralds Darels. Rīga. Zinātne. 1981</ref> arī '''dienas gekoni''' (''Phelsuma'') ir [[gekonu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kuru pārstāv aptuveni 70 [[suga]]s un pasugas. Atšķirībā no gekonu lielākās daļas, felsumas ir aktīvas diennakts gaišajā laikā.

sentences: '''Centners''' ir smaguma mērvienība, kas metriskajā sistēmā atbilst 100 [[Kilograms|kilogramiem]] jeb 100 000 [[Grams|gramiem]].

sentences:
{{atveidošana}}
Šajā uzskaitījumā iekļautas '''[[pasaule]]s lielākās [[sala]]s''', kuru platība ir vairāk kā 2500 km² un arī vairākas citas salas ar platību virs 500 km². Sarakstā tās sakārtotas dilstošā secībā. Salīdzinājumam tiek parādīti arī [[kontinents|kontinenti]].

sentences:
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]
[[Kategorija:Skyforger]]

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Belkommunmaš''
| logo             =
| caption          =
| type             = atvērta [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1973. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Minska]]
| location_country = {{BLR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[tramvajs|tramvaji]], [[trolejbuss|trolejbusi]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://bkm.by bkm.by]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Belkommunmaš''''', pilns nosaukums '''Atvērta akciju sabiedrība "Holdinga pārvaldošā kompānija "BELKOMMUNMAŠ"''' ({{val|ru|Управляющая компания холдинга "БЕЛКОММУНМАШ"}}) ir [[Baltkrievija]]s [[mašīnbūve]]s uzņēmums. Tas ražo [[tramvajs|tramvajus]], [[trolejbuss|trolejbusus]] un specializēto tehniku. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Minska|Minskā]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Herberts Heinrihs fon Blankenhāgens''' ({{val|de|Herbert Heinrich von Blanckenhagen}}; 1892—1985) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] rakstnieks un sabiedriskais darbinieks.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2 (2002, 2020)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Brūss Arianss|bg_color=#A71930|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Tampa Bay Buccaneers|logo=Tampa Bay Buccaneers logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Tampabejas "''Buccaneers''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Florida|Tampa}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1974|menedžeris=Džons Lihts|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Raymond James Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=65 618|krāsas=Sarkana, alvas, oranža, melna<br />{{color box|#A71930}} {{color box|#322F2B}} {{color box|#DC4405}} {{color box|#000000}}|īpašnieks=Gleizeru ģimene|prezidents=|divīzijas tituli=7}}'''Tampabejas "Buccaneers"''' ({{Val|en|Tampa Bay Buccaneers}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Tampa|Tampā]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1974. gadā. "Buccaneers" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Raymond James Stadium'' stadionā. "Buccaneers" savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis divās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Player versus player''''' ('''''PVP'''''; no [[angļu valoda]]s — 'spēlētājs pret spēlētāju') ir interaktīvs konflikts daudzspēlētāju [[datorspēle|datorspēlē]] starp diviem vai vairāk nekā diviem tās dalībniekiem. Tā pretstats ir ''player versus environment'' (no [[angļu valoda]]s — 'spēlētājs pret vidi'), kurā spēlētājs cīnās ar datora vadītiem briesmoņiem. ''PvP'' elements galvenokārt ir sastopams [[daudzspēlētāju tiešsaistes lomu spēle|daudzspēlētāju tiešsaistes lomu spēlēs]] un [[lomu spēle|lomu spēlēs]].

sentences:
{{Cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Sigulda}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Sigulda
| tips                = stacija
| attēls              = File:Siguldas stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Siguldas stacija 2021. gadā
| map = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             =
| citi_nosaukumi      = Zēgevolde
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              =
| latd  = 57 | latm  = 9 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 51 | longs = 13 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Līgatne (stacija)|Līgatne]] (11 km)
 [[Inčukalns (stacija)|Inčukalns]] (13 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Silciems (stacija)|Silciems]] (6 km)
 [[Egļupe (stacija)|Egļupe]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 53
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Boletus radicans-20.7.2012-1.JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Caloboletus
| ģints_lv =
| suga =Caloboletus radicans
| suga_lv =Sakņkāta beka
| binomial =Caloboletus radicans
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Boletus radicans''
*''Boletus amarus''
*''Boletus albidus''
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šī puiša dzīve
| attēls                   = This Boys Life.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''This Boy's Life''
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Maikls Ketons-Džonss]]
| producents               =
* [[Fičs Kedijs]]
* [[Ārts Linsons]]
| scenārija autors         = [[Roberts Gečels]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts De Niro]]
* [[Elēna Barkina]]
* [[Leonardo Di Kaprio]]
| mūzika                   = [[Kārters Batvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Knickerbocker Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|4|9|Ierobežotās vietās|1993|4|23|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 110 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/boys-life-1992|title=This Boy's Life|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thisboyslife.htm|title=This Boy's Life (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šī puiša dzīve"''' ({{val|en|This Boy's Life}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kura ir balstīta uz Tobiasa Volfa tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors ir [[Maikls Ketons-Džonss]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Elēna Barkina]] un [[Leonardo Di Kaprio]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|4|9||bez}}.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāja|Fēnikss (nozīmju atdalīšana)|Fēnikss}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Fēnikss
| abbreviation = Phe
| name_latin = Phoenix
| RA = 0
| dec = −50
| areatotal = 469
| arearank = 37. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Phe''
| starmagnitude = 2,39
| neareststarname = ''ν Phe''
| stardistance = 49,1
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Eridāna]]
[[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 32
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tandžunbalai
 | official_name            = ''Kota Tanjungbalai''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Sei Silau.jpg
 | image_caption            = Tilts pār Silau upi
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = LOGO KOTA TANJUNG BALAI.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļsumatra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 107.83
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 176027
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 2 | latm = 58 | lats =  | latNS = N
 | longd = 99 | longm = 48 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 19
 | website                  = {{url|http://www.tanjungbalaikota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Avena
|        attēls = Avena fatua1.jpg
|    att_izmērs = 210px
| att_nosaukums = [[Vējauzas]] (''Avena fatua'')
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|          tips = Magnoliophyta
|       tips_lv = Segsēkļi
|         klase = Liliopsida
|      klase_lv = Viendīgļlapji
|         rinda = Poales
|      rinda_lv = Graudzāļu rinda
|        dzimta = Poaceae
|     dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|         ģints = Avena
|      ģints_lv = Auzas
|       ģints_r = Auzas (ģints)
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''Tycho Brahe''
| attēls = Tycho Brahe.JPG
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1546
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Skones lēne|Skone]], [[Dānija]], [[Dānija-Norvēģija]]
| m_gads = 1601
| m_mēnesis = 10
| m_diena= 24
| m_vieta = [[Prāga]], [[Svētā Romas impērija]]
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne = [[astronoms]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Tiho Brahe''' ({{val|da|Tycho Brahe}}; dzimis {{dat|1546|12|14}} [[Knutstrupa|Knutstrupā]], [[Dānija|Dānijā]], miris {{dat|1601|10|24}} [[Prāga|Prāgā]]) bija dāņu [[astronoms]], [[astrologs]], [[Alķīmija|alķīmiķis]]. Viņa vārdā ir nosaukti krāteri uz Mēness un [[Marss (planēta)|Marsa]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jans Šadurskis
|     vārds_orig = ''Jan Szadurski''
|         attēls = POL COA Ciołek.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Šadursku ģerbonis
|     dz_dat_alt = ?
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = [[1771]]. gads
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Puša]], [[Inflantija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]<br />([[Rēzeknes novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = sabiedrisks darbinieks, muižnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Radzene''' ({{val|la|cornea}}) ir [[acs]] ārējā šķiedrainā apvalka priekšējā, caurspīdīgā daļa. Radzene fokusē gaismu tā, lai tā attēls veidotos uz acs ābola aizmugurējās daļas, uz [[tīklene]]s. Radzene vienlaicīgi aizsargā acis no mehāniskiem bojājumiem un [[infekcija|infekcijām]]. Radzeni veido trīs slāņi: epitēlijs (virsējais slānis), stroma (radzenes pamatslānis) un endotēlijs (iekšējais slānis). Starp slāņiem ir norobežojošie slāņi, attiecīgi, Baumana membrāna un Descemeta membrāna. Radzenes biezums ir no 0,4 līdz 1,0 mm.<ref name="Acu Ārsts"/> Radzenē nav [[asinsvadi|asinsvadu]].

sentences: '''Rongorongo''', arī '''rongo-rongo''', ir uz [[koks|koka]] dēlīšiem rakstīti [[hieroglifs|hieroglifi]], kurus atklāja 19. gadsimtā [[Lieldienu sala|Lieldienu salā]] un šie hieroglifi tika izmantoti [[rakstība|rakstīšanai]]. Hieroglifi pēc ārējā izskata ir daļēji simboliski, daļēji ģeometriski. Kopā ir ap 800 atšķirīgu zīmju. Mūsdienās vēl nav līdz galam noskaidrots, vai hieroglifs apzīmēja kādu konkrētu [[vārds|vārdu]] vai [[izteiksme]]s veidu. Rongorongo rakstu zīmes tika rakstītas uz [[toromiro]] koka. Ir atrasti un muzejos glabājas tikai 25 šādi dēlīši.

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Centrālais Bjarezinas līdzenums
|attēls                 = Цэнтральнабярэзінская раўніна (2001).svg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
|lat_dir =N |lat_deg = 53 |lat_min =|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg = 29 |lon_min =|lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{BLR}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Austrumeiropas līdzenums]]
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|platība                = 28 000
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Centrālais Bjarezinas līdzenums''' ({{val|be|Цэнтральнабярэзінская раўніна}}) ir [[līdzenums]] [[Baltkrievija]]s vidienē, daļa no [[Austrumeiropas līdzenums|Austrumeiropas līdzenuma]].<ref>{{PZT|137|Centrālais Berezinas līdzenums}}</ref> Izvietojies [[Minskas apgabals|Minskas]], [[Mogiļevas apgabals|Mogiļovas]] un [[Gomeļas apgabals|Gomeļas apgabalu]] teritorijā [[Bjarezina]]s, [[Druca]]s un [[Pciča]]s upju baseinos. Platība ap 28 000 km², augstums 150—180 m vjl, pazeminoties no ziemeļiem uz dienvidiem. Morēnu pauguraines, plaši smiltāji, pazeminājumos — purvi. Ievērojamās platībās aramzeme, bet ir arī ievērojami skujkoku un jauktie meži, dienviddaļā — ozolu un skābaržu meži.

sentences: '''Botānika''' ({{val|el|βοτανή}} (''botanē'') — ‘augs’) ir [[bioloģija]]s zinātne, kas pēta [[augi|augus]] un to dzīvības norises. Pētnieku, kurš strādā botānikas jomā, sauc par '''botāniķi'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumainā slepkavība
| operators =
| attēls = Noslepumaina-slepkaviba.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Dominiks Molls]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Bastjēns Buijons]]
* [[Bunī Lanērs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Nuit du 12''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|20|[[2022. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{BEL}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt16953666/|title=The Night of the 12th (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noslēpumainā slepkavība"''' ({{Val|fr|La Nuit du 12}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Francija]]s un [[Beļģija]]s mistērijas trillera filma, kuras režisors ir [[Dominiks Molls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bastjēns Buijons]] un [[Bunī Lanērs]]. Filma balstīta uz Paulīnes Gvenas 2020. gada grāmatu ''18.3 — Une année à la PJ''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-reviews/the-night-of-the-12th-la-nuit-du-12-review-cannes-2022-1235145037/|title=‘The Night of the 12th’ (‘La Nuit du 12’): Film Review {{!}} Cannes 2022|last=Mintzer|first=Jordan|website=The Hollywood Reporter|access-date=2024-02-02|date=2022-05-20|language=en-US}}</ref>

sentences:
]]
'''Vējdzirnavas''' ir [[dzirnavas]], kuras veic [[darbs|darbu]], izmantojot [[vējš|vēja]] enerģiju. Vējdzirnavās visbiežāk tiek malti [[graudi]] vai sūknēts [[ūdens]].

sentences: '''Kavitācija''' (no {{val|la|cavitas}} — 'tukšums') ir [[Gaiss|gaisa]] burbuļu veidošanās un sprāgšana [[Šķidrums|šķidruma]] plūšanas laikā.

sentences:
'''Nacionālo augļu uzskaitījums''' ir uzskaitījums, kurā ir uzskaitītas valstu nacionālo augļu saraksts. Daži no uzskaitījumā iekļautajiem augļiem ir oficiāli atzīti, bet daži nav.
{|class="wikitable"
|-
! Valsts
! Auglis
! Zinātniskais nosaukums
! Attēls
! Atsauce
|-
| {{karogs|Anglija}}
| [[Ābols]]
| ''Malus domestica''
| [[File:Red Apple.jpg|100px]]
|
|-
| {{karogs|Armēnija}}
| [[Aprikoze]]
| ''Prunus armeniaca''
|
|-
| {{karogs|Austrija}}
| [[Ābols]]
| ''Malus domestica''
| [[File:Red Apple.jpg|100px]]
| <ref>{{cite web|title=Oststeirischer Apfel|url=https://www.genuss-region.at/genussregionen/steiermark/oststeirischer-apfel/index.html|accessdate=21 January 2015|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150509190718/http://www.genuss-region.at/genussregionen/steiermark/oststeirischer-apfel/index.html|archivedate={{dat|2015|05|09||bez}}}}</ref>
|-
| {{karogs|Azerbaidžāna}}
| [[Granātābols]]
| ''Punica granatum''
|
| <ref>{{cite web|title=Pearls of Baku|url=http://www.everyonesanoriginal.com/food-drink/mixology/cbb59fba-add0-4aba-a7b4-1489558542e4|website=www.everyonesanoriginal.com|accessdate=9 November 2014|archive-date={{dat|2018|12|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181226023716/http://www.fairmontmoments.com//food-drink/mixology/cbb59fba-add0-4aba-a7b4-1489558542e4}}</ref>
|-
| {{karogs|Bangladeša}}
| [[Džekfrūts]]
| ''Artocarpus heterophyllus ''
|
| <ref>[http://www.bangladesh.com/blog/jackfruit-national-fruit-of-bangladesh Jackfruit – National Fruit of Bangladesh.] bangladesh.com</ref>
|-
| {{karogs|Brazīlija}}
| [[Kupuasu]]
| ''Theobroma grandiflorum''
|
|-
| {{karogs|Centrālāfrikas Republika}}
| [[Banāns]]
| ''Musa acuminata''
| [[File:Bananavarieties.jpg|100px]]
| <ref>The Travel Book - Central African Republic. Retrieved 2014-16-09</ref>
|-
| {{karogs|Filipīnas}}
| [[Mango]]
| ''Mangifera indica''
|
|-
| {{karogs|Indija}}
| [[Mango]]
| ''Mangifera indica''
|
| <ref>{{cite web |title= National Fruit|url=http://india.gov.in/knowindia/national_symbols.php?id=13 |date= |publisher=[[Govt. of India]] Official website |page=}}</ref>
|-
|rowspan="2"| {{karogs|Indonēzija}}
| [[Duriāns]]
| ''Durian Durianus''
|
|
|-
| [[Džekfrūts]]
| ''Artocarpus heterophyllus ''
|
|
|-
| {{karogs|Irāna}}
| [[Granātābols]]
| ''Punica granatum''
|
|
|-
| {{karogs|Jamaika}}
| [[Akī]]
| ''Blighia sapida''
| [[File:Ackee 001.jpg|100px]]
| <ref name="jis">{{cite web | author= | year= | title=This is Jamaica | work=National Symbols of Jamaica | url=http://www.jis.gov.jm/special_sections/This%20Is%20Jamaica/symbols.html | accessdate=2006-06-04 | archive-date=2006-06-19 | archive-url=https://web.archive.org/web/20060619153047/http://www.jis.gov.jm/special_sections/This%20Is%20Jamaica/symbols.html }}</ref>
|-
| {{karogs|Japāna}}
| [[Japānas hurma]]
| ''Diospyros kaki''
| [[File:Threekakifruit-cutopen.jpg|100px]]
| <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fruitipedia.com/Persimmon.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|04|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141216022535/http://www.fruitipedia.com/Persimmon.htm# |archivedate={{dat|2014|12|16||bez}} }}</ref>
|-
| {{karogs|Kambodža}}
| [[Vistas olas banāns]]
| ''Musa aromatica''
| [[File:Bananas dsc07803.jpg|100px]]
| <ref>http://www.forestry.gov.kh/Documents/ROYAL-DECREE-ENG.pdf {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070630215053/http://www.forestry.gov.kh/Documents/ROYAL-DECREE-ENG.pdf |date={{dat|2007|06|30||bez}} }} The Royal Decree states the ''chicken egg banana'' is known as ''Musa aromtica'' but this is an outdated taxanomic name.</ref><ref>http://www.bioversityinternational.org/fileadmin/bioversity/publications/pdfs/713.pdf It is assumed the ''chicken egg banana'' is the same as ''Kluay Khai'' from the neighboring country of Thailand. The scientific name is listed as it is ''for Kluay Khai'' and is internationally referred to as the sucrier banana.</ref>
|-
|rowspan="2"| {{karogs|Kolumbija}}
| [[Borožo]]
| ''Alibertia patinoi''
| [[File:Borojó Fruto.jpg|100px]]
| <ref>{{cite web |url=http://off2colombia.com/destination-colombia/colombian-food-and-drinks/fruits-in-colombia |title=Fruits in Colombia |publisher=off2colombia.com.co |date= |accessdate=2015-01-03 |archive-date=2014-12-23 |archive-url=https://web.archive.org/web/20141223230652/http://off2colombia.com/destination-colombia/colombian-food-and-drinks/fruits-in-colombia }}</ref>
|-
| [[Kuruba]]
| ''Banana passionfruit''
| [[File:Curuba.jpg|100px]]
| <ref>{{cite web |url=http://off2colombia.com/destination-colombia/colombian-food-and-drinks/fruits-in-colombia |title=Fruits in Colombia " |publisher=off2colombia.com.co |date= |accessdate=2015-01-03 |archive-date=2014-12-23 |archive-url=https://web.archive.org/web/20141223230652/http://off2colombia.com/destination-colombia/colombian-food-and-drinks/fruits-in-colombia }}</ref>
|-
|rowspan="2"| {{karogs|Ķīna}}
| [[Kivi (auglis)|Kivi]]
| ''Actinidia deliciosa''
| [[File:Hardy-Kiwi-Comparison-3.jpg|100px]]
| <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.123independenceday.com/china/national-symbols.html |title=National Symbols of China |publisher=123independenceday.com |date= |accessdate=2009-12-06}}</ref>
|-
| [[Jujube]]
| '' Ziziphus zizyphus''
| [[File:Jujube mure.jpg|100px]]
| <ref>{{cite web |url=http://news.163.com/11/1018/17/7GLQDESU0001125P.html |title=红日子倡导将红枣定为中国的"国果" |publisher=news.163.com |date= |accessdate=2011-10-18 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304135200/http://news.163.com/11/1018/17/7GLQDESU0001125P.html |archivedate=2016-03-04 }}</ref>
|-
| {{karogs|Malaizija}}
| [[Rambutāns]]
| ''Nephelium lappaceum''
|
|
|-
| {{karogs|Meksika}}
| [[Avokado]]
| ''Persea americana''
|
|
|-
|rowspan="2"| {{karogs|Pakistāna}}
| [[Mango]] (vasaras nacionālais auglis)
| ''Mangifera indica''
|
| <ref name="nationalsymbol">{{cite web| url=http://www.nationalheritage.gov.pk/nationalsymbols.html| title=National Symbols of Pakistan| publisher=Government of Pakistan| accessdate=2013-08-23| archiveurl=https://web.archive.org/web/20130827084404/http://nationalheritage.gov.pk/nationalsymbols.html| archivedate=2013-08-27}}</ref>
|-
| [[Guava]] (ziemas nacionālais auglis)
| ''Psidium''
|
|
|-
| {{karogs|Serbija}}
| [[Plūmes|Damsona plūmes]]
| ''P. domestica subsp. insititia''
| [[File:Wegierka Zwykla1.jpg|100px]]
|
|-
| {{karogs|Vācija}}
| [[Ābols]]
| ''Malus domestica''
| [[File:Red Apple.jpg|100px]]
| <ref>{{cite web |title= German National Fruit, the Little Fleiner Apple|url=http://www.stimme.de/heilbronn/nachrichten/schozach-bottwar/sonstige-Einst-deutsche-Nationalfrucht;art1909,1695199 |date=18 November 2009}}</ref>
|}

sentences:
{{atveidošana}}
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Kaboverdes Republika
|        vietējais_nosaukums = ''República de Cabo Verde''
|           valsts_nosaukums = Kaboverde
|           karoga_nosaukums = Kaboverdes karogs
|              karoga_attēls = Flag of Cape Verde.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Kaboverdes ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Cape Verde.svg
|              kartes_attēls = Location_Cape_Verde_AU_Africa.svg
|               valsts_himna = {{val|pt|[[Cântico da Liberdade]]}}
|             valsts_valodas = [[Portugāļu valoda|Portugāļu]]
|regional_languages = [[Kreoliskās valodas]]
|              galvaspilsēta = [[Praja]]
|latd=14 |latm=55 |latNS=N |longd=23 |longm=31 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|demonym = Cape Verdean
|             valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[José Maria Neves]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Ulisses Correia e Silva]]
|              platība_rangs = 172.
|                platība_km2 = 4033
|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 523 568
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 165.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 129,8
|population_density_sq_mi = 325,0 <!--Do not remove per [[WP:MOSNUM]]-->
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 89.
|                    IKP_PPP = $2,167 miljardi<ref name="imf3">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/04/weodata/weorept.aspx?pr.x=42&pr.y=15&sy=2009&ey=2012&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=624&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a= |title=Cape Verde |publisher=International Monetary Fund |accessdate=2012-04-18}}</ref>
|               IKP_PPP_gads = 2012
|         IKP_PPP_per_capita = $4112,256 <ref name="imf3"/>
|GDP_nominal = $1,941 miljardi<ref name="imf3"/>
|GDP_nominal_year = 2012
|GDP_nominal_per_capita = $3682,006<ref name="imf3"/>
|       neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|       neatkarības_notikums = no [[Portugāle]]s
|         neatkarības_datums = 1975. gada 5. jūlijs
|                  Gini_gads = |Gini_change =  <!--increase/decrease/steady--> |                       Gini = <!--number only--> |Gini_ref = |                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = 2011
|HDI_change = increase <!--increase/decrease/steady-->
|                        HDI = 0,568 <!--number only-->
|HDI_ref = <ref name=HDI>{{Tīmekļa atsauce |url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2011_EN_Summary.pdf |title=Human Development Report 2011 - Summary |page=19 |publisher=The United Nations |accessdate=2011-11-03}}</ref>
|                  HDI_rangs = 133.
|                     valūta = [[Kaboverdes eskudo]]
|               valūtas_kods = CVE
|country_code =
|                 laika_zona = [[Cape Verde Time|CVT]]
|                 utc_offset = -1
|             laika_zona_DST = nab
|             utc_offset_DST = -1
|drives_on = right
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 238
|                     domēns = [[.cv]]
}}
'''Kaboverdes Republika''' ({{val|pt|República de Cabo Verde}}) ir vidēji attīstīta viennacionāla salu valsts [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Tā atrodas apmēram 500 km uz rietumiem no [[Senegāla]]s. Aizņem visas 15 [[Zaļā raga salas]]. Nopietni cieš no sausuma.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Valters Roberts Gross
|     vārds_orig = ''Walter Robert Gross''
|         attēls = Valters Gross.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1903
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Katlakalns (Rīga)|Katlakalns]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Tībingene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Berlīnes Humboltu universitāte]],<br>[[Tībingenes Universitāte]]
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Paleontoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Devona zivju mikrofosiliju histoloģiskie pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Valters Roberts Gross''' (''Walter Robert Gross'', 1903—1974) bija vācbaltiešu paleontologs,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/3984|title=mugurkaulnieku paleontoloģija|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-02-15|language=en}}</ref> [[Berlīnes Humboltu universitāte]]s un [[Tībingenes Universitāte]]s profesors. [[Rīgas Dabaspētnieku biedrība]]s biedrs.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 102
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 32
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = No
|             atommasa = [259]
|   valences elektroni = [Rn]5f147s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+2''', +3
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1100 K (827 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
draudzes struktūra no ''Hortus Deliciarum'' (ap1180. gadu).]]
'''Eklezioloģija''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''εκκλησία'' — sapulce, [[draudze]]; reizēm latviski transkribēta kā '''eklesioloģija''') ir sistemātiskās (dogmātiskās) [[teoloģija]]s apakšnozare. Tā risina visus ar [[Kristīgā baznīca|baznīcas]] (draudzes) būtību, izpausmēm un pazīmēm saistītos jautājumus.

sentences:
{{Cita nozīme|etnolingvistisku grupu|filmu|Baltu ciltis (filma)}}
{{Infobox ethnic group
| group = Balti mūsdienās
| poptime = ~'''5,6 miljoni'''
| region1 = [[Latvieši]]
| pop1    = ~1,5 miljoni
| region2 = [[Lietuvieši]]
| pop2    = ~4,1 miljoni
| related = [[baltkrievi]], [[kriviči]]
| rels    =
| langs   = [[baltu valodas]]
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Balti''' ({{val|lt|baltai}}) ir [[Indoeiropieši|indoeiropiešu]] cilšu un tautu grupa, kas senāk apdzīvoja plašu reģionu no [[Polija]]s līdz [[Viduskrievija]]i. Baltiem raksturīgajās [[indoeiropiešu valodu saime]]s [[Baltu valodas|baltu valodās]] mūsdienās runā tikai [[vidusbalti]] — [[latvieši]] un [[lietuvieši]]. [[Rietumbalti]] un [[austrumbalti]] gadsimtu gaitā vai nu gāja bojā vai tika [[pārtautošana|pārtautoti]].

sentences:
]]
'''Kokzāģētava''' ir uzņēmums, kas nodarbojas ar [[meža]] pirmapstrādi kokmateriālos mežizstrādes rūpniecības nozarē. Šajā procesā notiek [[koksne]]s ciršana un transportēšana uz zāģēšanas vietu, tālāk to apstrādājot, lai iegūtu vajadzīgās formas un izmērus.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Eiselmērs
|attēls=Houtribdijk.jpg
|paraksts=Eiselmēru un [[Markermērs|Markermēru]] atdalošais dambis
|karte=Zuiderzeewerke.png
|map = Nīderlande
| plat_d=52 | plat_m=49 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=5 | gar_m=15 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=1100
|garums=
|platums=
|Vid_dziļums=3
|Max_dziļums=5,5
|tilpums=
|augstums_vjl=0
|valstis=[[Nīderlande]], [[Vācija]],
([[Reina]]s baseinā arī:
[[Austrija]], [[Lihtenšteina]], [[Šveice]],
[[Francija]], [[Luksemburga]], [[Beļģija]])
|pilsētas=[[Amsterdama]], [[Almere]]
}}
'''Eiselmērs''' ({{val|nl|IJsselmeer}}) ir sekls mākslīgs saldūdens [[ezers]] [[Nīderlande]]s ziemeļrietumos.<ref>{{PZT|197|Eiselmēras līcis}}</ref> Izveidots 1932. gadā, kad no [[Ziemeļjūra]]s tika atdalīta [[Zeiderzē]] iekšzemes jūra. Tika izveidots 90 metrus plats un 29 kilometrus garš dambis, uz kura izbūvēta autostrāde A7. Eiselmērs caur [[Ketelmērs|Ketelmēru]] barojas no [[Reina]]s attekas [[Eisela]]s. 1975. gadā Eiselmēra dienvidaustrumu daļā ar dambi tika nodalīts [[Markermērs]], kas tagad ir hidroloģiski patstāvīga ūdenstilpe.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums = Tirdzniecības centrs {{nobr|"Domina Shopping"}}
|logo =Logo-domina-shopping.png
|logo izmērs =120px
|attēls = Domina-Shopping-1.jpg
|attēla paraksts = Tirdzniecības centrs "Domina Shopping"
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte =Rīga
|latd =56 |latm =57 |lats =59 |latNS =N |longd =24 |longm =09 |longs =44 |longEW =E
|valsts = {{flag|Latvija}}
|pilsēta = {{Rīga}}
|priekšpilsēta = Vidzemes priekšpilsēta
|apkaime = [[Purvciems (Rīga)|Purvciems]]
|adrese = [[Ieriķu iela (Rīga)|Ieriķu iela]], 3
|atklāts = 2003. gada septembrī
|rekonstrukcija =
|īpašnieks = EfTEN Kinnisvarafond II AS
|platība = 110 000 m²
|tirdz platība = 42 000 m²
|veikalu sk = vairāk nekā 170
|autostāvvieta = gandrīz 2000
|apmeklētāji = |apgrozījums =
|autobuss = {{Rīga sab|t=a|16|21|49}}
|trolejbuss = {{Rīga sab|t=tb|4|12|13|14|17|18|23|31|34|35}}
|tramvajs = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]]
|mājas lapa = {{URL|http://www.domina-shopping.lv/}}
|mikroautobuss = 209
}}

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Serbijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Serbijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|     nosaukums=Achzarit
|        attēls=
|    virsraksts=BTR Achzarit
|       apkalpe=3 + 7 kājnieki
|        garums=6,20 m
|       platums=3,60 m
|      augstums=>2,00 m
|          masa=44 t
|        bruņas=>100-200 mm
|     primārais=3x 7.62 mm [[Ložmetējs|ložmetēji]]
|   sekundārais=
|       dzinējs=8-cilindru [[Detroit]] 8V-92TA [[dīzeļdzinējs]]
| dzinēja_jauda=850 zs (630 kW)
|ātrums_uz ceļa=60 km/h
| zs_koeficents=19 zs/t
|maks. attālums=500 km uz ceļa
}}
'''Achzarit''' (אכזרית [[Ivrits|ivritā]]: "nežēlīga sieviete" [[Latviešu valoda|latviski]] varētu būt "Ahzarits")- [[Izraēla|izraēliešu]] smagais [[Kāpurķēdes|kāpurķēžu]] [[bruņutransportieris]] (BTR).

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Minskas Pasažieru stacija
| tips                = stacija
| attēls              = Minsk-Privokzalniaja-ploscad.jpg
| attēla_apraksts     = Skats uz staciju no ielas
| karte               = Minska
| līnijā              =
| atvērta             = 1871
| citi_nosaukumi      = <!-- stacijas vēsturiskie nosaukumi -->
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts2          =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              =
| latd  = 53 | latm  = 53 | lats  = 27 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 33 | longs = 4 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| tuvākie_pp_un_cp    =
}}
'''Minskas pasažieru stacija''' ({{Val-be|Мінск-Пасажырскі}}, {{Val-ru|Минск-Пассажирский}}  ) ir galvenā pasažieru dzelzceļa stacija [[Minska|Minskā]], Baltkrievijā. Tā atrodas Minskas centrā. Dažkārt to sauc par '''Minskas Ļeņina laukuma staciju''' (blakus ir [[Minskas metro|metro]] stacija) vai vienkārši par '''Minsku'''.

sentences:
{{cita nozīme|ģeogrāfisku reģionu Klusajā okeānā|pasaules daļu|Austrālija un Okeānija}}
, [[Melanēzija|Melanēzijā]] un [[Polinēzija|Polinēzijā]]]]
'''Okeānija''' ir ģeogrāfisks reģions [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] centrālajā daļā un tā rietumu daļā. Kopā ar [[Austrālija (kontinents)|Austrāliju]] tā veido [[Austrālija un Okeānija|Austrālijas un Okeānijas]] pasaules daļu. Ģeogrāfiski un kultūrvēsturiski Okeānija sīkāk tiek iedalīta [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzijā]], [[Melanēzija|Melanēzijā]] un [[Polinēzija|Polinēzijā]] (dažreiz vēl atsevišķi tiek izdalīta [[Jaunzēlande]]). Okeānijas salu kopējā platība ir 1,26 miljoni km², kas ir 14,8 % no Austrālijas un Okeānijas pasaules daļas platības. Lielākās Okeānijas salas ir [[Jaungvineja]] (786 tūkstoši km²), [[Dienvidsala]] (146 000 km²), [[Ziemeļsala]] (112 000 km²; abas salas ir Jaunzēlandes pamatā), [[Jaunbritānija]] (35 000 km²) un [[Jaunkaledonija]] (17 000 km²).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''PicoBus''''' ir [[Grieķija|Grieķijā]] bāzētas bezpeļņas organizācijas ''[[Libre Space Foundation]]'' izstrādāta ''[[PocketQube]]'' formas [[pikopavadonis|pikopavadoņu]] izmešanas [[kosmiskais aparāts|kosmiskais aparāta]] platforma. Tā ir pirmā [[atvērtais kods|atvērtā koda]] pavadoņu izmešanas iekārta.

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Vācijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Vācijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Angelina Topiča
 |      vārds_orig = ''Ангелина Топић''
 |          attēls = Angelina Topic 2022.png
 |         att_izm =
 |        paraksts = Angelina Topiča 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|2005|7|26}}
 |         dz_viet = {{vieta|Serbija un Melnkalne|Belgrada|td=Serbija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{SRB}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=183}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=59}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a = 1 ([[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023]])
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 1,97 m (2023) {{piezīme|NR|nacionālais rekords}}
 |           PR1_d = Augstlēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = Eiropas vieglatlētikas uzlecošā zvaigzne — 2023
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Bronze|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|}}
}}
'''Angelina Topiča''' ({{val|sr|Ангелина Топић}}; dzimusi {{dat|2005|7|26}} [[Belgrada|Belgradā]]) ir serbu [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās. Viņa ir [[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2022. gada Eiropas čempionāta]] bronzas medaļas ieguvēja.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida bārija hlorīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 10361-37-2
|      ķīmiskā formula = BaCl2
|              molmasa = 208,2324
|              blīvums = 3856
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1560 °C
| šķīdība ūdenī        = 37,5g/100ml (26 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija hlorīds''' (BaCl2) ir balta, higroskopiska, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir viens no nozīmīgākajiem šķīstošajiem [[bārijs|bārija]] savienojumiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolskābes struktūrformula

Glikolskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O3
|molmasa=76,05
|blīvums=1270
|kušanas temperatūra=75 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Glikolskābe''' (hidroksietiķskābe, 2-hidroksietānskābe, CH2OHCOOH) ir vienkāršākā hidroksi[[karbonskābe]]. Glikolskābe ir bezkrāsaina, kristāliska, higroskopiska viela bez smaržas, kas labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Buceros_rhinoceros_silvestris_(Rhinoceros_Hornbill_-_Rhinozeros-Hornvogel)_-_Weltvogelpark_Walsrode_2012-01.jpg
 | att_nosaukums = [[Malajas degunragputns]] (''Buceros rhinoceros'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Bucerotiformes
 |      kārta_lv = Degunragputnveidīgie
 |        dzimta = Bucerotidae
 |     dzimta_lv = Degunragputnu dzimta
 |         ģints = Buceros
 |      ģints_lv = Degunragputni
 |      binomial = Buceros ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
''Hydrocorax'' (''Brisson, 1760'')
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Република Србија / Republika Srbija''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Serbijas Republika
|            valsts_nosaukums = Serbia
|               karoga_attēls = Flag of Serbia.svg
|            karoga_nosaukums = Serbijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Serbia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Serbijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = ''[[Bože pravde]]'' (''Боже правде'')
|               kartes_attēls = Serbia_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Belgrada]]
| latd=44 | latm=48 | latNS=N | longd=20 | longm=28 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[serbu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Serbijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aleksandars Vučičs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Serbijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Ivica Dačičs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Serbija vēsture|Izveidošanās]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = Neatkarība
|          neatkarības_datums = [[1867. gads|1867]]/{{dat|1878||}}
|       neatkarības_notikums2 = Apvienošanas ar Vojvodinu
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1918||}}
|       neatkarības_notikums3 = Neatkarīga republika
|         neatkarības_datums3 = {{dat|2006|6|5}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 77 474
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits = {{samazinājās}}6,963,764 {{small|(neskaitot Kosovu)}}<ref name="stat.gov.rs">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.stat.gov.rs/ |title=PBC stats|date=2019|website=stat.gov.rs}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2019
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 105.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 891
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 95.
|                     IKP_PPP = {{palielinājās}} $129,313 miljardi<ref name="IMFWEORS"/>
|                IKP_PPP_gads = 2019
|               IKP_PPP_rangs = 78.
|          IKP_PPP_per_capita = {{palielinājās}} $18 566 {{small|(neskaitot Kosovu)}}{{lower|0.2em|<ref name="IMFWEORS">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2019/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=25&pr.y=14&sy=2017&ey=2021&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=942&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database, April 2019 |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |website=IMF.org |access-date=15 July 2019}}</ref>}}
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 70.
|                 GDP_nominal = {{palielinājās}} $52,424 miljardi<ref name="IMFWEORS"/>
|            GDP_nominal_year = 2019
|            GDP_nominal_rank = 83.
|      GDP_nominal_per_capita = {{palielinājās}} $7526 {{small|(neskaitot Kosovu)}}{{lower|0.2em|<ref name="IMFWEORS"/>}}
| GDP_nominal_per_capita_rank = 79.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.806
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 64.
|                        Gini = {{samazinājās}} 37.8<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tessi190&plugin=1 |title=Gini coefficient of equivalised disposable income – EU-SILC survey |publisher=[[Eurostat]] |website=ec.europa.eu |access-date=7 March 2019}}</ref>
|                   Gini_gads = 2017
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Serbijas dinārs]]
|                valūtas_kods = RSD
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.rs]]
|              tālsarunu_kods = 381
|                iso_kods_num = 688
|              iso_kods_alfa2 = RS
|              iso_kods_alfa3 = SRB
}}

sentences: '''14. februāris''' ir gada 45. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 320 (321 garajā gadā) diena.

sentences: '''Apvelings''' (no {{val|en|upwelling}} — 'uzpeldēšana') ir process, kurā dziļāki [[ūdens|ūdeņi]] paceļas uz augšu ūdens virspusē. Parasti apvelings novērojams kontinentu piekrastēs, kur, pūšot [[vējš|vējam]] no krasta puses, augšējais ūdens slānis tiek aiznests tālāk jūrā, un tā vietā augšā paceļas dziļāks aukstais ūdens. [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]], pūšot vējam no krasta puses, prom tiek aizpūsts siltais virsējais ūdens un augšā paceļas aukstais ūdens no līča dibena, tāpēc ūdens piekrastē ir ļoti auksts.<ref>[http://www.meteo.lv/public/28281.html?highlite=YXB2ZWxpbmdz Apvelings izraisa ūdens temperatūras pazemināšanos līdz 9 °C]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>[http://www.meteo.lv/public/30210.html?highlite=YXB2ZWxpbmd1 Apvelings Mērsragā 2009. gada 9. jūlijā]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Bobslejs]]
[[Kategorija:Skeletons]]
[[Kategorija:Pasaules čempionāti]]

sentences: '''Ekonomiskā politika''' ir pasākumu un valdības darbību kopums, kuru mērķis ir pieņemt un īstenot ekonomiskos lēmumus [[makroekonomika]]s līmenī. Ekonomiskās politikas īstenošana nozīmē sociāli nozīmīgu mērķu sasniegšanu. Ekonomiskās politikas mērķus nosaka valsts ekonomikas stāvoklis attiecīgajā brīdī, kā arī subjektīvi faktori.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Rātsnama aptieka
| native_name         = ''Raeapteek''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tallina#Igaunija
| status              =
| image               = Raeapteek2008.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Tallina]], [[Harju apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59.437806 | latNS  = N
| longd = 24.746011 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = pirms 1422. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = http://raeapteek.ee/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Gudenieku pagasts}}

sentences: '''12. jūlijs''' ir gada 193. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (194. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 172 dienas.

sentences: '''Ģeoīds''' ir ķermenis, kura forma vistuvāk atbilst [[Zeme]]s patiesajai formai. Ģeoīda virsma sakrīt ar [[okeāns|okeānu]] virsmu, ko iedomāti turpina zem sauszemes tā, lai jebkurā tās punktā vertikālā līnija būtu perpendikulāra ģeoīda virsmai. Tā kā ģeoīda virsma ir neregulāra, tad Zemes formas aprakstīšanai izmanto arī Zemes elipsoīdu.

sentences:
{{Infokaste tiesībsargājoša iestāde
|agencyname      = Valsts policija
|commonname      = Valsts policija
|abbreviation    = VP
|patch           = Valsts policijas emblēma.png
|patchcaption    = Valsts policijas emblēma
|badge           =
|motto           = Mūsu darbs Jūsu drošībai!
|mottotranslated =
|formedyear      = 1918. gadā
|dissolved       = 1940. gadā
|atjaunota       = 1991. gadā
|preceding1      =
|preceding2      =
|preceding3      =
|preceding4      =
|preceding5      =
|employees       = 8167
|budget          =
|country         = Latvijas Republikas Iekšlietu ministrija
|divtype         =
|divname         =
|map             =
|mapcaption      =
|sizearea        =
|sizepopulation  =
|legaljuris      = [[Latvija]]
|national        = yes
|constitution1   =
|police          =
|local           =
|overviewtype    =
|overviewbody    =
|headquarters    = [[Rīga]]
|sworn           =
|unsworn         =
|electeetype     =
|minister1name   =
|minister1pfo    =
|chief1name      = [[Armands Ruks]], policijas pulkvedis<br>'''priekštecis''' [[Ints Ķuzis]], policijas ģenerālis
|chief1position  =
|officetype      = Reģionālās pārvaldes
|officename      = {{collapsible list |title=5 |Kurzemes|Zemgales|Rīgas|Latgales|Vidzemes}}
|stations        = {{collapsible list |title=36 |Aizkraukles |Alūksnes |Balvu |Bauskas |Cēsu |Daugavpils |Dobeles |Gulbenes |Jelgavas|Jēkabpils |Jūrmalas |Krāslavas |Kuldīgas |Lielvārdes |Liepājas |Limbažu |Ludzas |Madonas |Ogres |Preiļu |Līvānu |Rēzeknes |Rīgas reģions|Lidostas "Rīga" |Olaines |Siguldas |Salaspils |Saulkrastu |Baložu |SAPIB |Saldus |Talsu |Tukuma |Valkas |Valmieras |Ventspils}}
|website         =  http://www.vp.gov.lv
|footnotes       =
}}
'''Valsts policija''' ir militarizēta valsts pārvaldes iestāde un viena no [[Latvijas Republikas Iekšlietu ministrija|Iekšlietu ministrija]]s sistēmas [[iestāde|iestādēm]]. Galvenie Valsts policijas uzdevumi ir garantēt personu drošību un aizsargāt personu likumīgās intereses.

sentences: '''21. jūnijs''' ir gada 172. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (173. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 193 dienas.

sentences: '''Gazele''' ({{val|ar|غَزَل}}, ''ḡazal'') ir [[dzejolis]], kuru veido divrindes, pie tam pirmās divas rindas saista [[atskaņa]]s, kas atkārtojas katra panta otrajā rindā.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/gazele:2 | title= gazele | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2023. gada 4. maijā}}</ref> Parasti tā ir mīlas dzeja. Gazeļu izcelsme ir saistīta ar [[Arābu pasaule|Arābu pasauli]], raksturīga arābu, arī persiešu, dzejai.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''Red Bull Arena''
|attēls            = [[File:Red Bull arena, Leipzig von oben Zentralstadion.jpg|250px]]
|valsts            = {{vieta|Vācija|Leipciga}}
|pilsēta           = Leipciga
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|pabeigts          = 1954
|atklāts           = 1956
|izmaksas          =
|izmaksas1         =
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 105 x 68 m
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 42 959
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = ''[[RB Leipzig]]'' ([[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]])
|mājas-lapa        =
}}
'''''Red Bull Arena''''' ir [[stadions]] [[Leipciga|Leipcigā]], [[Vācija|Vācijā]]. Stadionā ir 42 959 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada ''[[RB Leipzig]]''.

sentences:
[[Kategorija:Dopinga lietas sportā|Biatlons]]
[[Kategorija:Biatlons]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnā Dālija
| attēls                   = Black dahlia ver264.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Black Dahlia''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Braiens De Palma]]
| producents               =
* [[Rūdijs Koens]]
* [[Ārts Linsons]]
* [[Moše Diamants]]
| scenārija autors         = [[Džošs Frīdmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Džošs Hārtnets]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Maiks Starrs]]
* [[Mia Kiršnere]]
* [[Fiona Šova]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Davis Films]]''
* ''[[Millennium Films]]''
* ''[[Nu Image]]''
* ''[[Signature Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|8|9|Tokija|2006|9|15|ASV|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/black-dahlia-2006-1|title=The Black Dahlia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 30, 2018|archive-date={{dat|2019|07|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190712050820/https://bbfc.co.uk/releases/black-dahlia-2006-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blackdahlia.htm|title=The Black Dahlia (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|49,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melnā Dālija"''' ({{val|en|The Black Dahlia}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kas balstīts uz [[Džeimss Elrojs|Džeimsa Elroja]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Braiens De Palma]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Džošs Hārtnets]], [[Ārons Ekharts]], [[Hilarija Svonka]], [[Maiks Starrs]], [[Mia Kiršnere]] un [[Fiona Šova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|8|9||bez}} Tokijā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Nissan Motor Co., Ltd.''
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
|traded_as         =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1933. gads]]
|founder           =
| defunct          =
| location_city    = [[Jokohama]]
| location_country = {{JPN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mašīnbūve]]
| products         = [[vieglā automašīna|vieglās automašīnas]]
| services         =
|revenue           =
|operating_income  =
|net_income        =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
|assets            =
|equity            =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
|homepage          =  {{URL|http://www.nissan-global.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
{{nihongo|'''''Nissan Motor Corporation, Ltd.'''''|日産自動車株式会社|Nissan Jidōsha [[Kabushiki gaisha|Kabushiki-gaisha]]|lead=yes}} jeb '''''Nissan''''' ({{izrunā|niːsɑːn}}{{nepieciešama atsauce}} vai {{IPA|nɪsæn}}; japāņu: {{IPA|nisːaɴ}}) ir [[Japāna]]s [[autobūve]]s uzņēmums.
Galvenais birojs atrodas [[Jokohama|Jokohamā]].

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Vanemuine
| nosaukums_orig   = ''Vanemuine''
| attēls           = Vanemuine_theatre_(Gardmanahay).JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
| karte            = Igaunija
| kartes_izmērs    =
| plat_d = 58.376341 | plat_NS = N
| gar_d  = 26.724152 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads = {{dat|1870|6|24|N|bez}}
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Kristīna Aliksāra
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
<!---ja ir vairāk zāļu, var pievienot līdz pat 10, pārsaucot zāle# un zāle#_vietas--->
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{URL|https://www.vanemuine.ee/}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tievais vīrs
| operators =
| attēls = The Thin Man 1934 Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, mistērija
| režisors = [[V. S. Van Daiks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Viljams Pauels]]
* [[Mirna Loja]]
* [[Morīna O'Salivana]]
* [[Nets Pendletons]]
* [[Minna Gombela]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Thin Man''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1934|5|25}}
| ilgums = 91 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā = ''[[After the Thin Man]]'' (1936)
| imdb =
}}'''"Tievais vīrs"''' ({{Val|en|The Thin Man}}) ir 1934. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[V. S. Van Daiks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Viljams Pauels]], [[Mirna Loja]], [[Morīna O'Salivana]], [[Nets Pendletons]] un [[Minna Gombela]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Dešils Hemets|Dešila Hemeta]] 1934. gada romānu.

sentences: '''Radioaktīvie atkritumi''' ir viens no [[Bīstamie atkritumi|bīstamo atkritumu]] veidiem. Tie ir atkritumi, kas rodas pēc [[Radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu lietošanas izbeigšanas. Radioaktīvas vielas tiek lietotas rūpniecībā, medicīnā un zinātnē. Nozīmīgs radioaktīvo vielu pielietojums ir [[kodoldegviela]]s izmantošana [[Enerģētika|enerģētikā]] [[Atomelektrostacija|atomelektrostaciju]] [[kodolreaktors|kodolreaktoros]], kur, izstrādājoties kodoldegvielai, paliek izlietotā kodoldegviela (dažkārt saukta par kodolatkritumiem, lai gan visbiežāk to pārstrādā, radot jaunu kodoldegvielu) un radioaktīvie atkritumi, tai skaitā arī visas kodolreaktora nolietotās sastāvdaļas, piemēram, reaktora kontroles stieņi, kodolreaktora reaktora bioloģiskais aizsargapvalks, kodoldegvielas kasetes, reaktora dzesēšanas caurules u.c. sastāvdaļas, kas bijušas pakļautas [[neitrons|neitronu]] starojumam.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Igaunijas Mūzikas un teātra akadēmija
|image             = Vali-014.jpg
|image_caption = Igaunijas Mūzikas un teātra akadēmija
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1919
|vision            =
|type              = Publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = Ivari Ilja
|faculty           =
| map_type            = Tallina#Igaunija
| latd  = 59.431247 | latNS  = N
| longd = 24.748106 | longEW = E
|staff             = 183
|students          = 722
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://ema.edu.ee
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences: '''Nanobaktērijas''' ir dzīvo [[Organisms|organismu]] vienība, kas apvieno [[Mikroorganisms|mikroorganismus]] ar izmēriem, mazākiem, nekā lielākajai daļai pieņemto izmēru limitu, pie kāda spēj eksistēt [[baktērijas]] (līdz 200 [[Nanometrs|nanometriem]]). Oriģināli pamatojoties uz pārskatītiem [[Šūna|šūnu]] struktūru nanoizmēriem [[Ģeoloģija|ģeoloģiskās]] formācijās (ieskaitot [[Meteorīts|meteorītus]]), nanobaktēriju stāvoklis ir strīdīgs. Daži pētnieki (''Ciftcioglu N.'', ''McKay D''., ''Mathew G.'' & ''Kajander E.'', 2006) uzskata, ka šīs struktūras ir jauna organismu valsts, kas spēj uzņemt ar [[Radioizotops|radioizotopu]] iezīmētu [[Uridīns|uridīnu]], taču citi (''Cisar J.'', ''Xu D.'', ''Thompson J.'', ''Swaim W.'', ''Hu L.'', ''Kopecko D.'', ''Xu, Thompson'', ''Swai, Hu'' & ''Kopecko'', 2000) uzskata tās par vienkāršākiem [[Abiotisks komponents|abiotiskas]] dabas veidojumiem.<ref name="Kajander2006"/><ref name="Ciftcioglu.etal2006"/><ref name="Miller.etal2004"/><ref name="Cisar.etal2000"/><ref name="Martel2008"/>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klamatu kalni
|attēls                 = Pinus balfouriana Trinity Alps.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skujkoku meži Triniti Alpos
|lat_dir =N |lat_deg =41|lat_min = 20 |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =122|lon_min = 29|lon_sec =
 | pushpin_map           = ASV#Kalifornija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 249
|platums                = 181
|kalns                  = Ēdi kalns
|augstums               = 2751
|pilsētas               =
}}
'''Klamatu kalni''' ({{val|en|Klamath Mountains}}) ir kalnu masīvs [[Ziemeļamerika]]s rietumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Kalifornija]]s un [[Oregona]]s pavalstu teritorijā.<ref>{{PZT|362|Klamata masīvs}}</ref> Masīvs savieno [[Sjerranevada (ASV)|Sjerranevada]]s un [[Kaskāžu kalni|Kaskāžu kalnus]] austrumos ar [[Klusā okeāna piekrastes grēdas|Piekrastes grēdām]] rietumos, kā rezultātā masīvam ir kompleksa ģeoloģiskā uzbūve. Masīvu no austrumiem uz rietumiem šķērso [[Klamata]]s upe, bet ziemeļdaļā — [[Roga (upe)|Roga]]. Klamatu kalni sastāv no vairākām grēdām, tā augstākā daļa ir [[Siskiju kalni]] ar to augstāko virsotni Ēdi kalnu {{nobr|2751 m}} vjl. Ievērojamu daļu no kalnu masīva aizņem 11 aizsargājamas dabas teritorijas; apvidus ir nozīmīgs tūrisma galamērķis.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 68
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 30
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Er
|             atommasa = 167,259
|   valences elektroni = [Xe]4f126s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Erbija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,24
|              blīvums = 9066
|  kušanas temperatūra = 1802 K (1529 °C)
| viršanas temperatūra = 3141 K (2868 °C)
}}
'''Erbijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Er''' un atomskaitli 68. Tas ir mīksts, plastisks [[metāls]]. Tāpat kā pārējos [[lantanīdi|lantanīdus]], to iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetālu rūdām]]. [[Erbija oksīds|Erbija oksīdu]] lieto par rozā krāsu [[stikls|stikla]] un [[keramika]]s glazūru krāsošanai. Erbiju lieto arī [[sakausējums|sakausējumiem]] ar [[vanādijs|vanādiju]] un erbija savienojumus lieto [[optiskais pastiprinātājs|optiskajiem pastiprinātājiem]]. Savienojumos erbijam parasti ir oksidēšanas pakāpe +3.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Kaliksts I
| vārds_orģ           = ''Callistus I''
| attēls              = CalixtusI.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 16. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = [[217. gads|217]]. gads
| term_beigas         = [[222. gads|222]]. gads
| priekštecis         = [[Zefirīns]]
| pēctecis            = [[Urbāns I]]
| dzim_dati           = nav zināms dzimšanas gads
| dzim_vieta          =
| mir_dati            = {{dat|222|10|14}}
| mir_vieta           =
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{cita nozīme|autobūves uzņēmumu|futbolistu|Milans Škoda}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = Škoda
| Uzņēmuma_veids = Privāts ([[Volkswagen grupa]]s īpašums)
| Dibināšanas_datums = 1895. gada 18. decembris
| Sēdeklis = [[Mlada Boļeslava]], [[Čehija]]
| Darbinieku_skaits = Vairāk kā 28 000 (2016)
| Apgrozījums = 6,64 milj. [[eiro]]
| Nozare = Autobūve
| Produkti = Automobiļi
| Logo_izm = 150px
| Logo =
}}

sentences:
[[Kategorija:Kategorijas pēc gada]]
[[Kategorija:Mūzika]]

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Tērzēšanas retranslēšana tīklā Internet''', '''Internetā retranslētā tērzēšana''' jeb '''IRC''' ({{val-en|Internet Relay Chat}})<ref>{{AkadTerm|term=IRC|lang=LV}}</ref> ir tūlītējās saziņas veids, izmantojot [[Internets|Internetu]]. Tas ir pamatā radīts grupu (''viens ar vairākiem'') saziņai diskusiju forumos, sauktos par ''kanāliem'', taču atļauj arī divpusēju (''viens ar vienu'') saziņu.

sentences: '''Elektromagnētiskais lauks''' ir lauks, kurā realizējas [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] mijiedarbība. [[Elektrodinamika|Elektrodinamikā]] elektromagnētiskais lauks klasiskajā tuvinājumā tiek aprakstīts ar [[Maksvela vienādojumi]]em. Pārejot no vienas inerciālas [[atskaites sistēma]]s uz citu atskaites sistēmu, katrs no tā veidojošajiem laukiem — [[elektriskais lauks]] un [[magnētiskais lauks]] — joprojām ir savstarpēji atkarīgs, un tas ir vēl viens no iemesliem, kas liek domāt par elektrisko un magnētisko lauku kā vienota elektromagnētiskā lauka izpausmi.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Žirafe
| abbreviation = Cam
| name_latin = Camelopardalis
| RA = 6
| dec = +70
| areatotal = 757
| arearank = 18. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = β Cam
| starmagnitude = 4.03
| neareststarname =HD 46588
| stardistance = 58.22
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Mazais Lācis]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Kasiopeja]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Lielais Lācis]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 10
}}

sentences: '''Teodoras valsts''' ({{val-el|Αὐθεντία πόλεως Θεοδωροῦς καὶ παραθαλασσίας}}), kas seno [[Krima]]s iedzīvotāju [[goti|gotu]] vārdā dēvēta arī par '''Gotiju''' (''Γοτθία''), bija neliela [[viduslaiki|viduslaiku]] (14.-15. gadsimta) valsts [[Zelta Orda]]s iekarotās [[Krimas pussala]]s dienvidrietumos, ietverot arī Hersonesas ([[Sevastopole]]s) teritoriju. Tās galvaspilsēta bija Dorosa (''Δόρος'') jeb Teodoro, mūsdienās Mangupa (''Мангуп-Кале'').

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Konrad Lorenz''
| attēls =Konrad Lorenz.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Konrāds Lorencs
| dz_gads =1903
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Vīne]], [[Austroungārija]]
(tagad {{AUT}})
| m_gads =1989
| m_mēnesis=2
| m_diena=27
| m_vieta =[[Vīne]], {{AUT}}
| pilsonība =
| tautība =[[austrieši|austrietis]]
| darba_vietas = [[Maksa Planka institūts]],
[[Kēnigsbergas Universitāte]],
[[Vīnes Universitāte]]
| alma_mater =[[Vīnes Universitāte]],
[[Kolumbijas Universitāte]]
| zinātne =[[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi = [[1973]]. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Pjetro Mennea
 |      vārds_orig = ''Pietro Mennea''
 |          attēls = Pietro Paolo Mennea (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1952|6|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Itālija|Barleta}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2013|3|21|1952|6|28}}
 |        mir_viet = {{vieta|Itālija|Roma}}
 |            taut = {{ITA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=180}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=73}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 5 ({{oss|V=1972}}, {{oss|V=1976}}, {{oss|V=1980}}, {{oss|V=1984}}, {{oss|V=1988}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Pjetro Paolo Mennea''' ({{val|it|Pietro Paolo Mennea}}; dzimis {{dat|1952|6|28}}, miris {{dat|2013|3|21}}) bija itāliešu [[vieglatlēts]], sprinteris un bijušais [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordists]] [[200 m]] distancē. Pēc sportista karjeras beigām — [[politiķis]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2OH
|molmasa=60,09
|blīvums=803,4
|kušanas temperatūra=146,7 K (-126,5 °C)
|viršanas temperatūra=370,3 K (97,1 °C)
}}
'''Propanols''' (propanols-1, propilspirts, CH3CH2CH2OH) ir pirmējais [[spirts]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī. Propanolam ir divi [[izomēri]] - propanols-1 (jeb propanols) un [[izopropanols|propanols-2]] (jeb izopropanols).

sentences:
{{Studentu korporācija
|           nosaukums = Fraternitas Rigensis
|             vapenis =
|  dibināšanas datums = 1823
|   dibināšanas vieta = [[Tartu|Tērbata]]
|              krāsas = zils-sarkans-balts
|              devīze = Leiden oder Triumphieren,
Ambos oder Hammer sein
|                  cq = Bīskapa iela 5, Rīga (1929-1931)
 Dzirnavu iela 25 Rīga (1932-1939).
}}

sentences: '''Finanšu pratība''' ir spēja izprast un efektīvi pārvaldīt [[finanses]]. Šis termins aptver plašu zināšanu klāstu, tostarp [[Budžets|budžeta]] plānošanu, [[Kapitālieguldījumi|ieguldīšanu]], izpratni par [[Kredīts|kredītiem]] un [[Pensija|pensiju]] plānošanu.

sentences: {{Pilsētas daļas infokaste|nosaukums=Lauktehnika|attels=Tukums II Train Station.JPG|paraksts=[[Tukums II]] dzelzceļa stacija Lauktehnikā|pilseta= [[Tukums]]|pasta_indekss=LV-3101}}

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Naro-1
| oriģ. nosaukums =
| izgat. nosaukums =
| attēls = 나로호(KSLV-I) 발사대 기립 (3).jpg
| attēla izmērs = 280px
| attēla paraksts =
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = [[Angara (raķešu saime)|Angara]]
| raķešu grupa = Naro
| valsts = {{KOR}}
| izgatavotājs = [[Korejas Aerokosmosa pētniecības institūts|KARI]], [[Hruņičeva Valsts kosmiskais zinātniski pētnieciskais centrs|Hruņičeva centrs]]
| augstums = 30 m
| diametrs = 3,9 m
| masa = 140 000 kg
| pakāpes = 2
| LEO masa = 100 kg (300 km orbītā ar 38° slīpumu)
| GTO masa =
| statuss = ekspluatācijā
| starta vietas = [[Naro kosmosa centrs]]
| startu skaits = 3
| veiksmīgie = 1
| avārijas = 2
| daļēji =
| pirmais = {{dat|2009|8|25|SK}}
| pirmais pavadonis = {{dat|2013|1|30|SK}}
}}
'''Naro-1''' (sākotnējais nosaukums '''Korea Space Launch Vehicle''' jeb '''KSLV-1''') ir [[Dienvidkoreja]]s pirmā un vienīgā kosmiskā [[nesējraķete]]. Tā ir divpakāpju raķete, kuras pirmā pakāpe izgatavota [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Alisters Kraulijs
|          vārds_orig =''Aleister Crowley''
|              attēls =Aleister Crowley abode of Chaos.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1875
|          dz_mēnesis =10
|            dz_diena =12
|            dz_vieta =[[Lemigtonspa]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =1
|             m_vieta =[[Hastingsa]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[okultisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[telema]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Liber AL vel Legis]]'' (Likuma grāmata)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|               vārds = Džeimss Baldžers
|          vārds_orig = James Bulger
|             attēls  =
|             dz_gads = 1990
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Liverpūle]], [[Mersisaida]], [[Anglija]]
|              m_gads = 1993
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Voltona, Mersisaida]], [[Anglija]]
|            piezīmes = noslepkavots
|         kategorijas = jā
}}

sentences: '''Sindikālisms''' ir [[ekonomika|ekonomikas]] sistēma, kurā [[uzņēmums|uzņēmumi]] un industrijas ir strādnieku kopīpašums, tos pārvalda darbinieki, viņu apvienības vai [[arodbiedrība]]s. Tas ir [[sociālisms|sociālisma]] novirziens. Sindikālisti aizstāv strādnieku īpašumtiesības uz sava darba produktu. Šādus [[strādnieku pašpārvalde]]s uzņēmumus var pārvaldīt gan paši strādnieki, gan arī viņu ievēlēti pārstāvji.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nakts braucējs
| attēls                   = Stretch (2014 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Stretch''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Džo Karnahans]]
| producents               =
* [[Treisija Falko]]
* [[Džeisons Blūms]]
* Džo Karnahans
| scenārija autors         = Džo Karnahans
| galvenajās lomās         =
* [[Patriks Vilsons]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Eds Helmss]]
* [[Džeimss Bedžs Deils]]
* [[Bruklina Dekere]]
| mūzika                   =
* [[Stīvens Endelmans]]
* [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[IM Global]]''
* ''[[Blumhouse Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|10|7||bez}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/stretch-2014|title=Stretch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nakts braucējs"''' ({{val|en|Stretch}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džo Karnahans]]. Galvenās lomas atveido [[Patriks Vilsons]], [[Džesika Alba]], [[Eds Helmss]], [[Džeimss Bedžs Deils]] un [[Bruklina Dekere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|10|7||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Hals Finijs
 |    vārds_orig = ''Harold Thomas Finney II''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1956
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 4
 |      dz_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Koalinga}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2014
 |     m_mēnesis = 8
 |       m_diena = 28
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Arizona|Fīniksa}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{ASV}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = programmētājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Harolds Tomass Finijs II''' ({{val-en|Harold Thomas Finney II}}, dzimis {{dat|1956|5|4}}, miris {{dat|2014|8|28}}) bija [[ASV|amerikāņu]] [[programmētājs]]. Karjeras pirmsākumos bija vadošais programmētājs vairāku [[datorspēle|datorspēļu]] izstrādē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.atariage.com/programmer_page.html?ProgrammerID=173 |title=AtariAge |accessdate=24 February 2015 |deadurl=no |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150225002424/http://www.atariage.com/programmer_page.html?ProgrammerID=173 |archivedate=25 February 2015 |language=en}}</ref> 1991. gadā kļuva par otro algoto ''[[PGP Corporation]]'' darbinieku pēc [[Fils Zimmermans|Fila Zimmermana]].<ref name="NYTOBIT2014">Popper, Nathaniel, [https://www.nytimes.com/2014/08/31/business/hal-finney-cryptographer-and-bitcoin-pioneer-dies-at-58.html?ref=obituaries "Hal Finney, Cryptographer and Bitcoin Pioneer, Dies at 58"] , ''The New York Times'', August 30, 2014</ref> 2004. gadā radīja pasaulē pirmo praktiski izmantojamu [[darba pierādījums|darba pierādījuma]] sistēmu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.sfgate.com/technology/businessinsider/article/Here-s-The-Problem-With-The-New-Theory-That-A-4529573.php |title=Here's The Problem with the New Theory That A Japanese Math Professor Is The Inventor of Bitcoin |work=San Francisco Chronicle |accessdate=24 February 2015 |deadurl=no |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150104063653/http://www.sfgate.com/technology/businessinsider/article/Here-s-The-Problem-With-The-New-Theory-That-A-4529573.php |archivedate=4 January 2015 |language=en}}</ref> Viņš bija arī viens no pirmajiem [[kriptovalūta]]s ''[[Bitcoin]]'' lietotājiem un bija pirmais, kas saņēma ''Bitcoin'' pārskaitījumu no [[Satoši Nakamoto]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.washingtonpost.com/blogs/the-switch/wp/2014/01/03/hal-finney-received-the-first-bitcoin-transaction-heres-how-he-describes-it/ |title=Hal Finney received the first Bitcoin transaction. Here's how he describes it. |work=The Washington Post |accessdate=24 February 2015 |deadurl=no |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150227213647/http://www.washingtonpost.com/blogs/the-switch/wp/2014/01/03/hal-finney-received-the-first-bitcoin-transaction-heres-how-he-describes-it/ |archivedate=27 February 2015 |language=en }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,
aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C24H32O4S
|              molmasa = 416,57
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

sentences: '''Sekundārā kamera''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] [[čaula]]s otrā kamera, kurā nav embrionālās diferencēšanās, t.i. tā ir bez [[embrionālais aparāts|embrionālā aparāta]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Cukurgalvas kalns
| Photo                = Pão_de_Açucar_-_Sugarloaf_Mountain_-_Zuckerhut_-_2022.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Riodežaneiro#Brazīlija#Dienvidamerika
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=22.948611 |latNS=S
| longd=43.157222 |longEW=W
| Augstums         = 396
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro (štats)|Riodežaneiro}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Echinocystis lobata.jpg|att_nosaukums=Adatainā dzeloņgurķa auglis.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Cucurbitales|rinda_lv=Ķirbju rinda|dzimta=Cucurbitaceae|dzimta_lv=Ķirbju dzimta|iedalījums=|kategorijas=nē|ģints_lv=Dzeloņgurķi|ģints=Echinocystis|binomial=Echinocystis lobata|suga=Echinocystis lobata|suga_lv=Adatainais dzeloņgurķis}}'''Adatainais dzeloņgurķis''' ({{val|la|Echinocystis lobata}}) ir viengadīgs, liels (1-8 m garumā, dažkārt vairāk), kāpelējošs, vienkāršus vai zarainus [[Stumbrs|stublājus]] veidojošs [[ķirbju dzimta]]s [[lakstaugs]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://ozols.gov.lv/kartes/apps/sites/#/invazivo-sugu-parvaldnieks/pages/adatainais-dzelongurkis|title=Invazīvo sugu pārvaldnieks: Adatainais dzeloņgurķis|website=ozols.gov.lv|access-date=2022-01-25}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/echinocystis-lobata-michx-torr-et-agray/|title=adatainais dzeloņgurķis - Echinocystis lobata (Michx.) Torr. et A.Gray - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-01-26}}</ref> Vienīgā ''Echinocystis'' ģints suga.<ref name=":2" /> [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] suga, kas [[Eiropa|Eiropā]] un [[Latvija|Latvijā]] ir [[Invazīva suga|invazīvs augs]].

sentences: '''Konīdijas''' ir sīkas sēņu [[šūna]]s, kuras atdalās no īpašu [[hifas|hifu]] - konīdijnesēju galiem. Dažreiz konīdijas veidojas īpašās tvertnēs - [[piknīdijas|piknīdijās]].

sentences: '''16. septembris''' ir gada 259. diena (260. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 106 dienas.

sentences:
{{Valdības aģentūras infokaste
| agency_name     = Nacionālās drošības aģentūra
| nativename_a    =
| nativename_r    =
| picture         = National Security Agency headquarters, Fort Meade, Maryland.jpg
| picture_width   =
| picture_caption = NDA galvenā mītne [[Fortmīda]], [[Mērilenda]], (apm. 1986)
| logo            = Flag of the U.S. National Security Agency.svg
| logo_width      = 175
| logo_caption    = Nacionālās drošības aģentūras karogs
| seal            = National Security Agency.svg
| seal_width      = 175
| seal_caption    = Nacionālās drošības aģentūras emblēma
| formed          = 1952. gada 4. novembrī<ref>{{tīmekļa atsauce|first=Thomas L. |last=Burns |url=https://www.nsa.gov/public_info/_files/cryptologic_histories/origins_of_nsa.pdf |title=The Origins of the National Security Agency |year=1990 |publisher=National Security Agency |series=United States Cryptologic History |volume=1 |page=97|archive-url=https://web.archive.org/web/20160322122158/https://www.nsa.gov/public_info/_files/cryptologic_histories/origins_of_nsa.pdf |archive-date=2016-03-22 |df=mdy-all}}</ref>
| preceding1      = Bruņoto spēku drošības aģentūra
| preceding2      =
| dissolved       =
| parent_agency   = [[ASV Aizsardzības departaments]]
| jurisdiction    =
| headquarters    = [[Fortmīda]], [[Mērilenda]], ASV.<br />{{Coord|39|6|32|N|76|46|17|W|type:landmark_region:US-MD|display=inline}}
| employees       = slepena informācija (apm. 30 000–40 000)<ref name=60yearsp3>{{tīmekļa atsauce|title=60 Years of Defending Our Nation|publisher=National Security Agency|year=2012|url=https://www.nsa.gov/about/cryptologic_heritage/60th/book/NSA_60th_Anniversary.pdf|access-date=July 6, 2013|page=3|archive-url=https://web.archive.org/web/20130614022314/http://www.nsa.gov/about/cryptologic_heritage/60th/book/NSA_60th_Anniversary.pdf|archive-date=2013-06-14|quote=On November 4, 2012, the National Security Agency (NSA) celebrates its 60th anniversary of providing critical information to U.S. decision makers and Armed Forces personnel in defense of our Nation. NSA has evolved from a staff of approximately 7,600 military and civilian employees housed in 1952 in a vacated school in Arlington, VA, into a workforce of more than 30,000 demographically diverse men and women located at NSA headquarters in Ft. Meade, MD, in four national Cryptologic Centers, and at sites throughout the world.}}</ref><ref>{{ziņu atsauce|title=NSA growth fueled by need to target terrorists |url=https://www.washingtonpost.com/world/national-security/nsa-growth-fueled-by-need-to-target-terrorists/2013/07/21/24c93cf4-f0b1-11e2-bed3-b9b6fe264871_story.html |newspaper=[[The Washington Post]] |first=Dana|last=Priest|date=July 21, 2013|access-date=July 22, 2013 |quote=Since the attacks of Sept. 11, 2001, its civilian and military workforce has grown by one-third, to about 33,000, according to the NSA. Its budget has roughly doubled.}}</ref>
| motto           = "Defending Our Nation. Securing the Future."
| budget          = slepena informācija (aptuveni $10.8 biljoni, 2013)<ref name="wapoblack1">{{ziņu atsauce |url=https://www.washingtonpost.com/world/national-security/black-budget-summary-details-us-spy-networks-successes-failures-and-objectives/2013/08/29/7e57bb78-10ab-11e3-8cdd-bcdc09410972_story.html |page=3 |date=August 29, 2013 |access-date=August 29, 2013 |first1=Barton |last1=Gellman |author2=Greg Miller |newspaper=The Washington Post |title=U.S. spy network's successes, failures and objectives detailed in 'black budget' summary}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |url=https://www.nytimes.com/2013/08/30/us/politics/leaked-document-outlines-us-spending-on-intelligence.html |date=August 29, 2013 |access-date=August 29, 2013 |first=Scott |last=Shane |work=The New York Times |title=New Leaked Document Outlines U.S. Spending on Intelligence Agencies}}</ref>
| chief1_name     = {{nowrap|[[Ģenerālis]] [[Pols M. Nakasone]], [[ASV armija]]}}
| chief1_position = {{nowrap|[[NDA Direktors]]}}
| chief2_name     = Džordžs Bārns
| chief2_position = {{nowrap|[[NDA Izpilddirektors]]}}
| website         = {{URL|https://www.nsa.gov|https://www.nsa.gov}}
}}

sentences: '''Sarmatijas jūra''' bija [[jūra]], kas pastāvēja pirms 14—10 miljoniem gadu. Sarmatijas jūra stiepās no tagadējās [[Vīne]]s līdz [[Tjanšans|Tjanšana kalnu]] pakājēm un ietvēra tagadējās [[Melnā jūra|Melno]], [[Azovas jūra|Azovas]], [[Kaspijas jūra|Kaspijas]] un [[Arāla jūra|Arāla]] jūru.

sentences: '''Tarirīnskābe''' (6-oktadecīnskābe, CH3(CH2)10C≡C(CH2)4−COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trīskāršo saiti. Tarirīnskābei ir [[izomērs]] ar citādu trīskāršās saites novietojumu molekulā - [[stearolskābe]].

sentences:
{{Militāras vienības infokaste
| unit_name = Vācu ordenis jeb Teitoņu ordenis
| image = Insignia Germany Order Teutonic.svg
| image_size = 150px
| caption = Ordeņa [[Ģērbonis]] 14. gadsimta laikā
| dates = ap 1190. gadu—pašlaik
| allegiance =  [[Svētais Krēsls]] (ap 1190. gadu—pašlaik)
{{Flaga|Holy Roman Empire}} [[Svētā Romas impērija]] (1190–1806)
 [[Jeruzalemes Karaliste]] (1190–1291)
{{flagicon image|Bandiera del Regno di Sicilia 4.svg}} [[Sicīlijas Karaliste]] (1191–1484)
{{flagicon image|Flag of Cyprus (1350) as reported by the Book of All Kingdoms.svg}} [[Kipras Karaliste]] (1197–1350)
{{flagicon image|Royal banner of the Kingdom of Bohemia (colorful).svg}} [[Bohēmijas Karaliste]] (1198–1918)
{{flagicon image|Flag of the Republic of Venice (Mid-14th century).svg}} [[Venēcijas Republika]] (1209–1500)
{{flagicon image|Flag of Hungary (13th century).svg}} [[Ungārijas Karaliste]] (1211–1225; 1429–1432; 1702–1731)
{{flagicon image|Flag_of_the_State_of_the_Teutonic_Order.svg}} [[Vācu ordeņa valsts]] (1226–1525)
{{Flagicon image|Flag of the State of the Teutonic Order.svg}} [[Livonijas Konfederācija]] (1237–1561)
{{Flagicon image|Kingdom of Poland-flag.svg}} [[Polijas kroņa zemes]] (1466–1525)
{{Flagicon image|Alex K Grundwald flags 1410-03.svg|border=no}} [[Lietuvas lielkņaziste]] (1559–1561)
{{Flaga|Austrian Empire}} [[Austrijas Impērija]] un [[Austroungārija]] (1804–1918)
 [[Bavārijas Karaliste]] (1805–1809)
 [[Virtembergas Karaliste]] (1805–1809)
{{flagicon image|Commemorative_Medal_of_the_Rhine_Confederation.svg}} [[Reinas Konfederācija]] (1806–1809)
{{flagicon image|Flagge_Großherzogtum_Baden_(1891–1918).svg}} [[Bādenes lielhercogiste]] (1806–1809)
 [[Hesenes lielhercogiste]] (1806–1809)
{{Flagicon|Austria}} [[Vācu Austrijas Republika]] un [[Pirmā Austrijas Republika]] (1918–1934)
{{Flaga|TCH}} [[Čehoslovākjas Pirmā republika|Čehoslovākjas Pirmā]] un [[Čehoslovākijas Otrā republika|Otrā republika]] (1918–1939)
 [[Austrijas federatīvā valsts]] (1934–1938)
{{Flaga|AUT}} [[Austrija]] (1945–)
 {{Flaga|GER}} [[Vācija]] (1949–)
{{Flaga|CZE}} [[Čehija]] (1993–)
| type = [[Romas Katoļu baznīca|Katoļu]] [[reliģiskais ordenis]]
(no 1192–1810 kā [[reliģiski militārais ordenis]])
| role =
| size =
| command_structure =
| garrison = {{plainlist|
*[[Akra]] (1190–1291)
*[[Venēcija]] (1291–1309)
*[[Malborkas pils]] (1309–1466)
*[[Kēnigsberga]] (1466–1525)
*[[Mergenhaima]] (1525–1809)
*[[Vīne]] (1809–pašlaik)
 }}
| garrison_label = Galvenās mītnes vietas
| nickname = Teitoņu bruņinieki, Vācu ordenis
| patron = {{plainlist|
* [[Jaunava Marija]]
* [[Ungārijas Elizabete]]
* [[Svētais Juris]]
 }}
| motto =
| colors = Balts apmetnis ar melnu krustu
| colors_label = Apģērbs
| march =
| mascot =
| equipment =
| equipment_label =
| battles =
| anniversaries =
| decorations =
| battle_honours =
| commander1 = [[Henrihs Valpots fon Basenheims]]
| commander1_label = Pirmais [[Vācu ordeņa lielmestri|Lielmestrs]]
| commander2 = [[Franks Baijards]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.deutscher-orden.at/site/generalleitung/hochmeister|title=Deutscher Orden: Brüder und Schwestern vom Deutschen Haus St. Mariens in Jerusalem|website=www.deutscher-orden.at}}</ref>
| commander2_label = Pašreizējais ordeņa lielmestrs
| commander3 =
| commander3_label =
| notable_commanders =
}}

sentences: '''Valsts aizsardzības dienests (VAD)''' ir [[Latvija|Latvijas]] valsts dienesta veids, kurš ietver valsts aizsardzības militāro dienestu, kā arī valsts aizsardzības civilo dienestu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=341210|title=Valsts aizsardzības dienesta likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2023-10-12|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums = Nīcas pagasts
| karte = Nīcas pagasts LocMap.png
| karte2 = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls = Nīcas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Nīcas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums = 100px
| karoga_attēls = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads = Novads
| novada_nosaukums = Dienvidkurzemes novads
| centrs = Nīca
| platība = 230,3
| iedzīvotāji = 2 896<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads = 2010
| blīvums = {{#expr: 2896 / 230.3 round 1}}
| izveidots = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa = www.nica.lv
}}
'''Nīcas pagasts''' ir viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām [[Baltijas jūra]]s [[piekraste|piekrastē]]. Robežojas ar sava novada [[Otaņķu pagasts|Otaņķu pagastu]], [[Dunikas pagasts|Dunikas]], [[Rucavas pagasts|Rucavas]] pagastiem un [[Liepājas ezers|Liepājas ezerā]] ar [[Grobiņas pagasts|Grobiņas pagastu]], kā arī [[Liepāja]]s pilsētu.

sentences: '''Zinātņu doktors''' bija augstākais [[akadēmiskais grāds]] [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un ir augstākais akadēmiskais grāds [[Krievija|Krievijā]], kā arī dažās [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība|NVS]] un bijušā [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstīs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Miracle''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  Miracle film.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = sporta drāma
 |    režisors = [[Gevins O'Konors]]
 |  producents =
* [[Mark Ciardi|Marks Kiārdi]]
* Gordons Grejs
* [[Ross Grīnbergs]]
* [[Džastiss Grīns]]
* [[Džons Mons]]
* [[Gregs O'Konors]]
 |   scenārijs = [[Ēriks Gagenheims]]
 |     aktieri =
* [[Kurts Rasels]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Noa Emerihs]]
 |      mūzika = [[Marks Aišems]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''Mayhem Pictures''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2004|02|06|ASV}}
 |      ilgums = 130 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Miracle |url=https://bbfc.co.uk/releases/miracle-2004 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2019|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20191017152923/https://bbfc.co.uk/releases/miracle-2004 |archivedate={{dat|2019|10|17||bez}} }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="numbers">{{tīmekļa atsauce |title=Miracle (2004) |url=https://www.the-numbers.com/movie/Miracle-(2004)#tab=summary |website=the-numbers.com |accessdate={{dat|2019|10|17||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|64 miljoni}}<ref name="numbers"/>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Miracle''''' ir 2004. gada uz patiesiem notikumiem balstīta sporta drāma, kuras režisors ir [[Gevins O'Konors]].

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Festuca trachyphylla Ephraim Wisconsin.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Festuca|ģints_lv=Auzenes|suga=Festuca trachyphylla|suga_lv=Raupjā auzene|binomial=Festuca trachyphylla|autors=Hack.|sinonīmi=}}'''Raupjā auzene''' ({{val|la|Festuca trachyphylla}}) ir augu suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Tā ir sastopama [[Centrāleiropa|Eiropas centrālajā]] un [[Austrumeiropa|austrumu]]. Raupjā auzene ir nereti, bet nevienmērīgi sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada decembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = soliste
|           Vārds = Lajāla Abūda
|      Vārds_orig = {{ara|ليال عبود}}
|          Attēls = Layal Abboud - Plaza Palace Ceremony - Beirut - July 2015 - Lebanon 15 (Cropped).jpg
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Lajāla Abūda 2015. gada jūlijā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|5|15}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Libāna|Dienvidlibānas muhāfaza|Sūras kada}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[arābu popmūzika]]
[[Libānas mūsdienu tautas mūzika]]
[[deju mūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja
|     Instrumenti = vokāls
|            Gadi = 2007–pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Aya Production]]'' (2007–2010)
''[[Layal Production]]'' (2010–pašlaik)
''[[Lola's World]]'' (2017–pašlaik)
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Paršins''' var būt:

sentences:
[[svītrkods]], kura pēdējais cipars (2) ir kontrolcipars, pēc kura var pārbaudīt pārējo ciparu atbilstību]]
'''Kontrolsumma''' ({{val|en|checksum}})<ref>{{AkadTerm|term=kontrolsumma|lang=LV}}</ref> ir skaitlis, ko iegūst no lielāka izmēra [[cipardati|cipardatu]] bloka, pēc kura var pārbaudīt to pret kļūdām, kas var būt radušās datu pārraides vai saglabāšanas laikā.

sentences:
{{ExamplesSidebar|30%|
:Aprikoze, cepure, māllēpe, upe, zvaigzne
;Kopdzimtes vārdi
* Bende, balamute {{small|(sugas vārdi)}}
* Egle, Priede, Lange {{small|(uzvārdi)}}
}}
'''Piektā deklinācija''' jeb '''''-ei'' deklinācija''' ir viena no sešām lietvārdu deklinācijām [[latviešu valoda|latviešu valodā]]. Pie piektās deklinācijas pieder [[dzimte (lietvārds)|sieviešu dzimtes]] lietvārdi, kam [[skaitlis (lietvārds)|vienskaitļa]] [[nominatīvs|nominatīvā]] ir galotne ''-e'', savukārt vienskaitļa [[datīvs|datīvā]] — ''-ei''. Ja ar kopdzimtes lietvārdu tiek attiecināts uz vīriešu kārtas objektu, tad vienskaitļa datīvā lietojama galotne ''-em''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2011-11-12 Suillus variegatus crop.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Suillaceae
| dzimta_lv =Sviestbeku dzimta
| ģints =Suillus
| ģints_lv =Sviestbeku ģints
| suga =S. variegatus
| suga_lv =Priežu sviestbeka
| binomial =Suillus variegatus
| kategorijas =nē
}}

sentences: {{Commonscat|Geography of the Dominican Republic|Dominikānas ģeogrāfija}}

sentences:
ar četriem ravelīniem]]
'''Ravelīns''' ({{val|la|ravelere}} — 'atdalīt') ir trīsstūrveida [[nocietinājums]], kas atrodas [[kurtīne]]s priekšā, [[aizsarggrāvis|aizsarggrāvja]] priekšpusē pa vidu starp [[bastions|bastioniem]]. Tika izmantots, lai ar uguni atbalstītu bastionus un aizsargātu pieejas [[cietoksnis|cietoksnim]].

sentences: '''Kažokzvēru audzēšana''' ir konkrētu [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Suga|sugu]] pavairošana un audzēšana to kažoku dēļ.

sentences: '''Kur, priedīte, tavas skujas''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] apdarē, kas pirmo reizi atskaņota 1910. gada [[V Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Piektajos vispārējos latviešu dziesmu svētkos]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Garcinia mangostana
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|        attēls = Mangosteens - whole and opened.jpg
| att_nosaukums = Mangostāna augļi
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Malpighiales
|      rinda_lv = Malpīgiju rinda
|        dzimta = Clusiaceae
|     dzimta_lv = Asinszāļu dzimta
|         ģints = Garcinia
|      ģints_lv = Garīcijas
|          suga = G. mangostana
|       suga_lv = Mangostāns
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences: {{commonscat|Video game platforms|spēļu konsoles}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Hērods''' ({{val|he|הוֹרְדוֹס}}, ''Horodos'', {{val|el|Ἡρῴδης}}, ''Hērōdēs'', dzimis 74. gadā p.m.ē., miris 4. gadā p.m.ē.), pazīstams kā '''Hērods Lielais''' un '''Hērods I''', bija [[ebreji|ebreju]] ķēniņš, kura karaliste bija pakļauta [[Romas impērija]]i.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 90
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 10
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Th
|             atommasa = 232,03806
|   valences elektroni = [Rn]6d27s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
[[Monacīts]] — torija minerāls; [[torotrasts]] — toriju saturoša [[kontrastviela]]
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 11700
|  kušanas temperatūra = 2115 K (1842 °C)
| viršanas temperatūra = 5061 K (4788 °C)
}}

sentences:
{{Commons cat|Fluid mechanics|Šķidrumu mehānika}}
{{Commonscat|Fluid mechanics}}

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Resursu rezervēšanas protokols''' (RSVP) ir [[Transporta slānis|transporta slāņa]]<ref>{{grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=pIIu7IbUwIcC&pg=PA583 |title=Juniper Networks Field Guide and Reference|page=583|first1=Aviva|last1=Garrett|first2=Gary|last2=Drenan|first3=Cris|last3=Morris|year=2002|isbn=9780321122445}}</ref> protokols, kas izstrādāts, lai rezervētu resursus tīklā, izmantojot integrēto pakalpojumu modeli. RSVP darbojas, izmantojot [[IPv4]] vai [[IPv6]], un nodrošina uztvērēja iniciētu resursu rezervāciju iestatīšanu [[multiraide]]s vai [[vienraide]]s datu plūsmām. Tas netransportē lietojumprogrammas datus, bet ir līdzīgs vadības protokolam, piemēram, [[interneta vadības ziņojumu protokols]] (ICMP) vai [[interneta grupas pārvaldības protokols]] (IGMP). RSVP ir aprakstīta RFC 2205.

sentences: '''9. oktobris''' ir gada 282. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (283. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 83 dienas.

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Salaspils (nozīmju atdalīšana)|Salaspils}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Salaspils
| tips                = stacija
| attēls              = Salaspils stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Salaspils stacija 2021. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|Rīga—Daugavpils]]
| atvērta             = 1861
| citi_nosaukumi      = {{val|de|Kurtenhof}} (1861—1919)
 ''Stopiņi'' (1919—1925)
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 6
| adrese              =
| latd  =56 | latm  =51 | lats  =38 | latNS  = N | longd =24 | longm =21 | longs =10 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Šķirotava (stacija)|Šķirotava]] (10 km)
 [[Ogre (stacija)|Ogre]] (16 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Dole (stacija)|Dole]] (2 km)
 [[Dārziņi (stacija)|Dārziņi]] (5 km)
 [[Saulkalne (stacija)|Saulkalne]] (5 km)
 [[Rumbula (stacija)|Rumbula]] (7 km)
 [[Gaisma (stacija)|Gaisma]] (8 km)
 [[Ikšķile (stacija)|Ikšķile]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 18
}}
'''Salaspils''' ir [[dzelzceļa stacija]], kas atrodas [[Salaspils novads|Salaspils novada]] [[Salaspils]] pilsētā. Stacija atrodas [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|dzelzceļa līnijā Rīga—Daugavpils]] (elektrificētajā posmā [[Rīga]]—[[Aizkraukle]]). Attālums no [[Rīga]]s — 18 km, līdz [[Daugavpils|Daugavpilij]] — 199 km. Caur Salaspils staciju kursē un tajā pietur vilcieni uz [[Ogre|Ogri]], [[Lielvārde|Lielvārdi]], [[Aizkraukle|Aizkraukli]], [[Krustpils|Krustpili]], [[Daugavpils|Daugavpili]], [[Rēzekne|Rēzekni]], [[Zilupe|Zilupi]], [[Gulbene|Gulbeni]] un Madonu. Stacijā ir 2 peroni, 6 sliežu ceļi ar kopējo garumu 6197 m, kā arī 23 pārmijas. Stacijā ir nodrošināta kravu iekraušana un izkraušana. Stacijā darbojas biļešu kase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-08-01}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka hidroksīda paraugs
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 20427-58-1
|      ķīmiskā formula = Zn(OH)2
|              molmasa = 99,424
|              blīvums = 3053
|  kušanas temperatūra = 125 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Cinka hidroksīds''' ir viens no tipiskajiem [[amfoteritāte|amfotērajiem]] [[hidroksīdi]]em.  Zn(OH)2 ir bezkrāsaina kristāliska viela — sīki, gari, prizmatiski kristāli.<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cinka hidroksīdam pazīstamas 5 [[polimorfija|polimorfās]] modifikācijas, no kurām stabila ir tikai [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] modifikācija.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 468. lpp. {{krieviski}}</ref> Praktiski nešķīst ūdenī un etanolā.

sentences:
{{cita nozīme|organisma stāvoklis, kurā nav iespējas apēst tik daudz, cik vajadzētu|apzinātu badošanos|gavēšana}}
” — fotogrāfija, kas raksturo [[Lielā depresija|Lielo depresiju]], laiku, kad cilvēki bija spiesti badoties, jo nepietika līdzekļi pabarot sevi un bērnus]]
'''Badošanās''' ir organisma stāvoklis, kad cilvēks nav fiziskas vai finansiālas iespējas [[ēšana|apēst]] tik daudz, lai apmierinātu šo pamatvajadzību ilgākā laika posmā. Badošanās laikā pilnīgi vai daļēji ir traucēta [[pārtika]]s uzņemšana. Badošanos var izraisīt arī [[nepietiekams uzturs]]. Badošanās izraisa '''izsalkumu''' — sajūtu, kas rodas, kad ilgstoši nav uzņemta barība. Ja ilgstoši nav iespējams iegūt pārtiku, iestājās [[bads]].

sentences: {{Citas nozīmes|reizē dzimušiem bērniem|dvīņi (nozīmju atdalīšana)|dvīņi}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Stāmerienas pagasts
| karte             = Stāmerienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Stāmerienas pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Stāmerienas pagasta ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| centrs            = Vecstāmeriena
| platība           = 133,81
| iedzīvotāji       = 1105<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1105 / 133.81 round 1}}
| izveidots         = 1867
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.stameriena.lv
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Stomersee<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Стомерская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oskars Štāfenhāgens
|     vārds_orig = ''Oskar Stavenhagen''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1850
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = Zutēnu muiža (''Gut Sutten''), [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Zutēni (Šķēdes pagasts)|Zutēni]], [[Saldus novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1930
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rostoka]], [[Veimāras Republika]]
([[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Štāfenhāgens, Šarlote Harfa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Seksuālā objektizācija''' ir [[Persona|personas]] uztveršana par instrumentu seksuālo vēlmju apmierināšanai, un ir uzskatāma par [[Dehumanizācija|dehumanizācijas]] veidu.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Female sexual slavery|url=https://www.worldcat.org/oclc/11030216|publisher=New York University Press|date=1984|location=New York|isbn=0-8147-1070-0|oclc=11030216|first=Kathleen|last=Barry}}</ref><ref name=":1">{{Grāmatas atsauce|title=Loose women, lecherous men : a feminist philosophy of sex|url=https://www.worldcat.org/oclc/44961370|publisher=Oxford University Press|date=1997|location=New York, N.Y.|isbn=0-585-21585-5|oclc=44961370|first=Linda|last=LeMoncheck}}</ref><ref name=":2">{{Publikācijas atsauce|last=Szymanski|first=Dawn M.|last2=Moffitt|first2=Lauren B.|last3=Carr|first3=Erika R.|date=2011-01|title=Sexual Objectification of Women: Advances to Theory and Research 1ψ7|url=http://journals.sagepub.com/doi/10.1177/0011000010378402|journal=The Counseling Psychologist|language=en|volume=39|issue=1|pages=6–38|doi=10.1177/0011000010378402|issn=0011-0000}}</ref> Objektizācija plašākā izpratnē nozīmē - attiekties pret otru personu kā patēriņa [[Prece|preci]], lietu vai objektu, neņemot vērā personību vai cilvēka cieņu. Objektizācija visbiežāk tiek aplūkota [[Sabiedrība|sabiedrības]] līmenī, taču tā var tikt izmantota arī, lai raksturotu atsevišķu indivīdu uzvedību.

sentences:
[[Kategorija:Zīmoli pēc produkcijas veida]]
[[Kategorija:Zīmoli]]

sentences: '''Aizsardzības ekonomika''' ir [[ekonomika]]s teorijas nozare, kuras pamatā ir ekonomiskās analīzes izmantošana nacionālās aizsardzības problēmu risināšanā. Tā pēta dažādu alternatīvu izvēles mehānismus, lai sasniegtu specifiskus mērķus.<ref>1. Shubik M., Verkerke H. Open Questions in Defense Economics and Economic Warfare. Journal of Conflict Resolution, 1989, No. 3, vol. 33, p. 480—499</ref> No tiem vissvarīgākais ir valsts drošības nodrošinājums, veidojot militāro spēku un saglabājot to nepieciešamajā līmenī.<ref name="autogenerated2">Kharlamov A. V. Regulation of the Military Economy: Problems and Solutions. Military Thought, 2001, issue 5, vol. 10, p. 59—63</ref>

sentences:
{{Skaitlis
|num = 26
|lv = Divdesmit seši
}}
'''26''' ('''divdesmit seši''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[25 (skaitlis)|25]] un [[27 (skaitlis)|27]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Valentīna Stešenko-Kuftina
|     vārds_orig = ''Валентина Стешенко-Куфтіна''
|         attēls = Valentina Steshenko-Kuftina.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Lebedina]], [[Krievijas impērija]]
([[Sumu apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1953
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Lielupe (Jūrmala)|Lielupe]], [[Jūrmala]], [[Latvijas PSR]], [[PSRS]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pianiste
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{commonscat|Religion in Serbia|Reliģija Serbijā}}

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Horvātijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Horvātijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hermanis fon Brēverns
|     vārds_orig = ''Hermann von Brevern''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1663
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1721
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas cariste]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = tiesnesis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katrīna fon Reiterna
|          bērni = [[Kārlis fon Brēverns]]
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hermanis fon Brēverns''' ({{val|de|Hermann von Brevern}}, 1663–1721) bija [[Zviedru Vidzeme]]s jurists, 1694. gadā iecelts dižciltīgo kārtā. Rīgas pilstiesas (''Burggericht'') priekšēdētājs (1696), pēc [[Vidzemes un Igaunijas kapitulācija (1710)|Vidzemes un Igaunijas kapitulācijas]] iecelts par Vidzemes hoftiesas viceprezidentu (1711), vēlāk par Krievijas justīckolēģijas viceprezidentu un [[Vidzemes un Igaunijas tieslietu kolēģija]]s vadītāju [[Pēterburga|Pēterburgā]]. Sagatavojis [[Vidzemes hercogiste|Vidzemes]] seno privilēģiju sarakstu, kas ilgstoši kalpoja [[Baltijas provinces|Baltijas provinču]] autonomijas pamatošanai [[Krievijas impērija]]s sastāvā.<ref>{{LKV|II.|2881}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nelikumība
| attēls                   = Lawless film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lawless''
| žanrs                    = drāma, kriminālfilma
| režisors                 = [[Džons Hilkouts]]
| producents               =
* [[Lūsija Fišere]]
* [[Duglass Viks]]
* [[Megana Elisona]]
* [[Maikls Benaroja]]
| scenārija autors         = [[Niks Keivs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Šia Lebafs]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Mia Vašikovska]]
* [[Džesika Česteina]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Gajs Pīrss]]
| mūzika                   =
* [[Vorens Elliss]]
* Niks Keivs
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Red Wagon Entertainment]]''
* ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Revolt Films]]''
* ''[[BlumHansonAllen Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|5|19|Kannu filmu festivāls|2012|8|29|ASV|2013|2|8|Latvija|}}
| ilgums                   = 113 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lawless-2012|title=Lawless|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 8, 2018|archive-date={{dat|2017|06|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170621201648/http://www.bbfc.co.uk/releases/lawless-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|53,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wettestcountry.htm|title=Lawless (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 8, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nelikumība"''' ({{val|en|Lawless}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Hilkouts]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Hārdijs]], [[Šia Lebafs]], [[Gērijs Oldmens]], [[Mia Vašikovska]], [[Džesika Česteina]], [[Džeisons Klārks]] un [[Gajs Pīrss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|5|19||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfora(V) oksīda struktūrformula
ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem

Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,
 fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P4O10
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P4O10) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P2O5, taču nosaukums ir saglabājies.

sentences: '''Atspēkojamība''' jeb '''falsificējamība''' ir uzskata, [[hipotēze]]s vai [[teorija]]s pareizības un nepareizības pierādīšanas iespējamība.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.satori.lv/raksts/2491|title= Ateisma aizstāvībai|accessdate= 2016-01-17|last= |first= |coauthors= |date= 2008-12-16|work= |publisher= [[Satori (interneta žurnāls)|Satori]]}}{{Novecojusi saite}}</ref> Zinātnes filosofs [[Kārlis Popers]] ierosināja, ka atspēkojamība ir priekšnoteikums [[zinātne]]s atšķiršanai no [[pseidozinātne|nezinātnes]]. Popers uzskatīja, ka tikai tādas hipotēzes, kuras iespējams neapšaubāmi atspēkot, ir uzskatāmas par pieļaujamām zinātniskā pētniecības procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Studijas doktorantūrā RTU |accessdate=2016-01-17 |last= Juhna|first= Tālis |coauthors= |date= |work= |publisher=}}</ref>

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Volejbola_Klubs_%22J%C4%93kabpils_L%C5%AB%C5%A1i%22.jpg
|att_izm     = 260px
|apraksts    = Jēkabpils 'Lūši' pirmo reizi kluba vēsturē kļūst par Latvijas čempioniem volejbolā 2017.2018. gada sezonā.
|savienība   = FIVB
|iesauka     =
|pirmais     = 1895. gads, [[Holjoka, Masačūsetsa]] ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    = Nav kontakta
|komanda     = 6
|jdzimums    = Atsevišķs
|kategorijas = Iekštelpu
|bumba       = Volejbola bumba
|olimpisks   = Kopš 1964. gada
}}

sentences: '''Balkānu federācija''' jeb '''Balkānu Federatīvā Republika''' bija [[Federācija (valsts)|federālas]] vai [[Konfederācija|konfederālas]] valsts projekts, kas radās 19. gadsimta beigās un ietvēra [[Dienvidslāvija|Dienvidslāviju]], [[Bulgārija|Bulgāriju]], [[Rumānija|Rumāniju]], [[Albānija|Albāniju]] un [[Grieķija|Grieķiju]], un kura pamatā galvenokārt bija [[Kreisa politika|kreisā politiskā ideoloģija]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Limitrofi''' ir termins, ar ko apzīmē valstis, kas atdalījās no [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] beigās un [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] laikā (1917–1922), tādējādi veidojot sava veida jostu jeb ''[[cordon sanitaire]]'', kas starpkaru periodā atdalīja [[Krievijas PFSR|Padomju Krieviju]] no pārējās [[Eiropa|Eiropas]].

sentences: '''Planimetrija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''planum'' — 'plakne' un [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''μετρεω'' — 'mēru') ir [[Eiklīda ģeometrija]]s sadaļa, kurā tiek pētīti vienas [[plakne]]s (divdimensiju) objekti: plakanās [[Ģeometriska figūra|figūras]], [[Leņķis|leņķi]], [[Attālums|attālumi]], [[Laukums|laukumi]].

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''Vendi''' ({{val|la|wendi}}) bija [[Kursa (valsts)|Ziemeļkursas]] [[somugri]] un viena no sešām maztautām, kas piedalījās [[latvieši|latviešu]] veidošanā.<ref name=latvieši>Ceļā uz latviešu tautu. Latvijas Nacionālais vēstures muzejs. Rīga 2016, {{ISBN|978-9984-747-37-8}}</ref>   [[Indriķa hronika]] sniedz informāciju, ka no [[Venta]]s lejteces vendus padzina [[kurši]], un tie apmetās Senajā kalnā (''Monte Antiquo'') [[Rīga]]s vietā. Taču arī no turienes kurši tos izspieda, un vendi pārcēlās uz [[Cēsis|Cēsīm]] [[latgaļi|latgaļu]] zemēs. Neizceļojušie vendi tupināja apdzīvot [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] dienvidu un daļēji rietumu piekrasti.<ref>[http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true Heinrici Chronicon Livoniae, X.14.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141213023118/http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true |date={{dat|2014|12|13||bez}} }}: ''Wendi autem humiles erant
eo tempore et pauperes utpote a Winda repulsi, qui est fluvius Curonie, et habitantes in Monte Antiquo, iuxta quem 1206. (latīniski)</ref> Cēsu vendi [[1206]]. gadā pieņēma Romas katoļu ticību un kļuva par [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] uzticamiem sabiedrotajiem cīņās pret [[igauņi]]em un [[krievi]]em. Cēsu apkārtnē tie pamazām saplūda ar [[Vidzeme]]s [[latgaļi|latgaļu]] etnosu, Kurzemē — kuršiem.

sentences: '''Dispersija''' ir rādītājs, ko izmanto [[Statistika|statistikā]] kā starpposmu [[Standartnovirze|standartnovirzes]] noteikšanā un secinošās statistikas metožu izvēlē. Tā ir [[Līdzības un attāluma mēri|attāluma mērs]], jo raksturo novērojumu vidējo kvadrātisko novirzi no izlases vidējā lieluma. Arī aprēķināšanā nozīmīga loma ir izlases [[Centrālās tendences rādītāji|vidējam aritmētiskajam]].

sentences: '''Jūdejas ķēniņvalsts''' bija [[ebreji|ebreju]] valsts, kas izveidojās pēc vienotās [[Izraēlas ķēniņvalsts]] sadalīšanās 931. gadā p.m.ē un turpināja pastāvēt līdz 587. gadam p.m.ē, kad to iznīcināja [[Babilonija]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Noteikti, varbūt
| attēls                   = Definitely Maybe poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Definitely, Maybe''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Ādams Brūkss]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
| scenārija autors         = Ādams Brūkss
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Dereks Lūks]]
* [[Ebigeila Breslina]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Reičela Vaisa]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
''[[StudioCanal]]''
''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2008|2|14||bez}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/definitely-maybe-2007|title=Definitely, Maybe|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 18, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106100539/http://bbfc.co.uk/releases/definitely-maybe-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|55,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=definitelymaybe.htm|title=Definitely, Maybe (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 18, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Noteikti, varbūt"''' ({{val|en|Definitely, Maybe}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ādams Brūkss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Renoldss]], [[Aila Fišere]], [[Dereks Lūks]], [[Ebigeila Breslina]], [[Elizabete Benksa]] un [[Reičela Vaisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|2|14||bez}}.

sentences: '''13. decembris''' ir gada 347. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (348. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 18 dienas.

sentences: '''Ihtioloģija''' ({{val-el|ἰχθυς}}, ''ichthys'' — ‘zivis’; {{gree|λόγος}}, ''logos'' — ‘mācība’) ir [[zooloģija]]s nozare, kurā tiek pētītas [[zivis]] — to uzbūve, uzvedība, attīstība, [[evolūcija]], [[sistemātika]] un citas lietas saistībā ar tām. Ihtioloģija ir cieši saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā [[hidrobioloģija|hidrobioloģiju]], [[jūras bioloģija|jūras bioloģiju]], [[limnoloģija|limnoloģiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]] un citām zinātnēm, kas saistītas ar [[ūdens|ūdeni]].

sentences:
{{Citas nozīmes|gada mēnesi|augusts (nozīmju atdalīšana)|augusts}}
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Rudzu jeb suņu mēnesis”]]
'''Augusts''' ({{val|la|Augustus}}) ir [[gads|gada]] astotais mēnesis, un viens no septiņiem mēnešiem, kuram ir 31 diena. Sākotnēji seno romiešu kalendārā mēnesis tika saukts par ''Sextilis'' (sestais), un bija gada sestais mēnesis. Ap 700. gadu p.m.ē. kalendārs tika papildināts ar janvāri un februāri, un ''Sextilis'' kļuva par astoto mēnesi. 8. gadā p.m.ē. mēnesis tika pārdēvēts par godu pirmajam [[Romas impērija|Romas]] imperatoram [[Oktaviāns|Augustam]]. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''suņu''', '''rudzu''' vai '''sēju mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''rugpiūtis'' vai ''dėgesis'', bet mūsdienās — ''rugpiūtis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Augusts Latvijā ir pēdējais vasaras mēnesis, bet [[Īrija|Īrijā]] pirmais rudens mēnesis.

sentences: '''Studentu apmaiņas programma''' ir līgums starp izglītības iestādēm par savstarpēju [[Students|studentu]] apmaiņu. Šādas programmas ļauj skolu un [[Augstskola|augstskolu]] studentiem 1. vai 2. akadēmiskos semestrus studēt un/vai stažēties ārzemēs. Lielāko daļu apmaiņas programmu īsteno [[Nevalstiska organizācija|nevalstiskās organizācijas]], piemēram, [[Erasmus (organizācija)|''Erasmus'']], vai privātas organizācijas.

sentences: '''Iesauka''' ir neoficiāls [[nosaukums|vārds]], kurā sauc [[persona|personu]], priekšmetu vai kaut kādu citu objektu, parasti norādot uz kādu no tā īpašībām vai pazīmēm. Nereti iesaukas ir [[deminutīvs|deminutīvi]] (mīļvārdiņi). [[Internets|Internetā]] cilvēki izvēlas paši sev iesaukas jeb '''segvārdus''' ('''nikus''').

sentences:
{{vārdtelpas}}
'''Dalībnieka lapa''' ir Vikipēdijas lapas veids, kurā katrs dalībnieks var publicēt informāciju par sevi, savu darbību Vikipēdijā vai arī izmantot jebkuriem citiem mērķiem, kas atbilst Vikipēdijas [[Vikipēdija:Dalībnieku uzvedības noteikumi#Vispārīgie noteikumi|vispārīgajiem dalībnieku uzvedības noteikumiem]]. Tā tiek atzīmēta ar [[Vikipēdija:Vārdtelpa|vārdtelpas]] kodu 2.
Katrai dalībnieka lapai ir arī piesaistīta dalībnieka diskusiju lapa, kura ir domāta diskusijām, kas ir saistītas ar konkrēto dalībnieku un tā devumu Vikipēdijā. Uz šo diskusiju lapu attiecas iepriekš minētie noteikumi un [[Vikipēdija:Dalībnieku_uzvedības_noteikumi#Diskusijas|diskusiju noteikumi]]. Dalībnieka diskusiju lapa tiek atzīmēta ar vārdtelpas kodu 3.

sentences: '''Tautomērija''' ({{val-el|ταύτίς (tauto)}} — 'tas pats', ''μέρος (meros)'' — 'daļa') ir [[izomērija]]s paveids, kad divi vai vairāki vielas izomēri viegli un atgriezeniski pāriet cits citā (to sauc arī par '''dinamisko izomēriju'''). Šādus izomērus sauc par '''tautomēriem'''. Tautomērā līdzsvara stāvoklī viela vai tās šķīdums vienlaicīgi satur visu izomēru [[molekula]]s noteiktās attiecībās. Tautomērija sevišķi izplatīta [[organiskās vielas|organiskajām vielām]]. Tautomērijas gadījumā visbiežāk notiek [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atoma pārvietošanās no viena molekulas atoma pie cita un atpakaļ. Bieži iespējams iegūt stabilus atsevišķus atvasinājumus abām vielas tautomērajām formām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =Melnā velnoga
|           attēls =Atropa_belladonna_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-018.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Atropa belladonna|Melnā velnoga}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Solanales
|         rinda_lv =Nakteņu rinda
|           dzimta =Solanaceae
|        dzimta_lv =Nakteņu dzimta
|             suga =A. belladonna
|          suga_lv =Melnā velnoga
|         binomial =Atropa belladonna L.
}}

sentences: '''Basketbola laukums''' ir ierobežots laukums, kurā notiek [[basketbols|basketbola]] spēle. Tas ir taisnstūrveida, profesionālā basketbolā tam parasti ir [[koksne]]s, visbiežāk — [[kļavas]], segums. Basketbola laukumu izmērus un līniju izvietojumu nosaka starptautiski noteikumi. Basketbola laukuma izmēri atšķiras [[Starptautiskā basketbola federācija|FIBA]], [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]], [[Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija|WNBA]], [[Nacionālā koledžu sporta asociācija|NCAA]], ASV vidusskolu spēlēm. FIBA laukuma izmēri ir 28x15 m, savukārt NBA — 28,65x15,24 m. Amatieru basketbolā laukumu izmēri var būt atšķirīgi.

sentences: '''Sirreālisms''' ({{val|fr|surréalisme}} — 'pārreālisms' jeb 'virsreālisms') ir modernistiskās mākslas virziens, kas aptver [[literatūra|literatūru]], [[glezniecība|glezniecību]], [[tēlniecība|tēlniecību]], [[kino]]. Sirreālisma mākslinieki nodarbojās ar "pārreālo", t.i., gara pasauli, kas atrodas līdzās ierastajai realitātei. Tāpat kā [[dadaisms|dadaisti]], arī sirreālisti uzskatīja, ka [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] šausmu cēlonis ir [[industriālā revolūcija]] un racionālais prāts, tāpēc glābiņš jāmeklē iracionālajā [[sapnis|sapņu]] pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://fr.scribd.com/doc/195811321/Sirre%C4%81lisms#scribd|title=Sirreālisms.|author=Anastasija Baranovska|date=2013|publisher=Latvijas Kultūras akadēmija. Starpkultūru komunikācijas un svešvalodu katedra|accessdate={{dat|2015|5|16||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''My Summer of Love''
| attēls                   = My Summer of Love.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Pāvels Pavlikovskis]]
| producents               =
* [[Kriss Kolinss]]
* [[Taņa Segačiana]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Vains]]
* Pāvels Pavlikovskis
| galvenajās lomās         =
* [[Natālija Presa]]
* [[Emilija Blanta]]
* [[Pedijs Konsidains]]
| mūzika                   =
* [[Elisona Goldfrapa]]
* [[Vills Gregorija]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[ContentFilm]]''
* ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|8|21|Edinburgas filmu festivāls|2004|11|5|Apvienotā Karaliste|2005|6|17|ASV|}}
| ilgums                   = 84 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-summer-love-2004|title=My Summer of Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 22, 2019|archive-date={{dat|2019|04|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190422183423/http://www.bbfc.co.uk/releases/my-summer-love-2004}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=youngvictoria.htm|title=My Summer of Love|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 22, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Delichon urbica.jpg
 | att_nosaukums = [[Mājas čurkste]] (''Delichon urbicum'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|  apakškārta =Passeri
| apakškārta_lv=Dziedātājputni
 |        dzimta = Hirundinidae
 |     dzimta_lv = Bezdelīgu dzimta
 |         ģints = Delichon
 |      ģints_lv = Čurkstes
 |      binomial = Delichon <small>([[Thomas Horsfield|Horsfield]] & [[Frederic Moore|Moore]], 1854)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =24794 Kurland
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Eriks Elsts
| discovered ={{Dat|1993|10|20}}
| alt_names = 1993 UB7, 1999 XL208
| mp_name = 24794
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=kurland (24794) Kurland = 1993 UB7 = 1999 XL208]</ref>
| aphelion =3.304 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 2.8680137 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 3.0857867 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.0705729
| period =5.42 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 22.59776°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 10  [[kilometrs|km]] <ref>[http://www.irir.lv/2012/6/21/infografika-latvijas-vards-kosmosa Infografika: Latvijas vārds kosmosā]{{Novecojusi saite}}</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =13.3 H
| single_temperature=
}}
'''24794 Kurland''', arī '''24794 Kurzeme'''<ref>I.Vilks Astronomijas vārdnīca, LU Akadēmiskais apgāds, 2014, {{ISBN|978-9984-45-857-1}}</ref> ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1993]]. gadā atklāja [[Beļģija|beļģu]] [[astronoms]] Eriks Elsts Lasiljas observatorijā [[Čīle|Čīlē]].

sentences: '''Heteroseksisms''' ir [[attieksme]]s, [[uzskats|uzskatu]] un [[diskriminācija]]s sistēma, veidota, lai aizstāvētu seksualitāti un attiecības starp pretējiem dzimumiem.<ref name="JungSmith">{{Grāmatas atsauce|last=Jung|first=Patricia Beattie|author2=Smith, Ralph F.|title=Heterosexism: An Ethical Challenge|url=https://archive.org/details/heterosexismethi0000jung|publisher=State University of New York Press|year=1993|isbn=0-7914-1696-8}} {{en ikona}}</ref> Tas iekļauj pieņēmumu, ka visi cilvēki ir [[heteroseksualitāte|heteroseksuāli]] vai ka attiecības starp pretējiem dzimumiem ir norma, kā arī to, ka heteroseksualitāte ir pārāka.

sentences: '''Supermoto''' ir [[Motosports|motosporta]] veids, kas ietver sevī braukšanu pa dažāda tipa seguma trases daļām. Supermoto iedalās sporta un ielas moto klasēs. Ar sporta [[Motocikls|motociklu]] ir iespējams braukt tikai trasēs, savukārt [[iela]]s supermoto ir paredzēts braukšanai satiksmē, tas ir aprīkots ar visu nepieciešamo, lai izietu [[Tehniskā apskate|tehnisko apskati]]. Supermoto sākotnēji bija tikai kā zvaigžņu šovs, kur labākie braucēji no dažādākajiem motocikla veidiem pārkāpj uz supermoto un mērojas saviem spēkiem speciāli izveidotā trasē. Šobrīd supermoto ir pieejams pilnīgi visiem, kam ir pietiekoši līdzekļi un finanses.

sentences: '''Ģeodēzija''' (no {{val|el|γεωδαισία}} — ‘zemes sadalīšana’) ir zinātne par Zemes mērīšanu, Zemes veidu, formu un lielumu. Ģeodēzija kā zinātne ir cieši saistīta ar daudzām zinātnes nozarēm, piemēram, [[matemātika|matemātiku]] un [[fizika|fiziku]], it sevišķi ar [[ģeofizika|ģeofiziku]]. Praktiskais ģeodēzijas uzdevums ir izdarīt mērījumus apvidū un to rezultātus izmantot dažādiem aprēķiniem, lai noteiktu attālumu, platību, augstumu, zemes darbu apjomu utt., vai arī zināmas zemes virsmas daļas samazināta attēla sastādīšanai ((zemes robežu un topogrāfiskie) plāni un [[karte]]s).

sentences:
{{citas nozīmes|ģeofizisko observatoriju|Tiksi (nozīmju atdalīšana)|Tiksi}}
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Tiksi
| oriģinālnosaukums    = ''Тикси''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=71| latm=35| lats=20| latNS=N
| longd=128| longm=46| longs=53| longEW=E
| novietojums          = [[Tiksi]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1957
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]
| pers_vasara          = 10
| pers_ziema           = 10
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā ģeokosmofiziskā observatorija «Tiksi»''' ({{val|ru|Полярная геокосмофизическая обсерватория «Тикси»}}) ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] pētniecības stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://ikfia.ysn.ru/institute/struktura/filialy/polyarnaya-geokosmofizicheskaya-observatoriya/ Институт космофизических исследований и аэрономии им. Ю.Г. Шафера. Полярная геокосмофизическая обсерватория]</ref><ref>[http://www.polarpost.ru/Library/Tiksi-history/main-tiksi-PGO.html Полярная Почта. Полярная геокосмофизическая обсерватория (ПГО) «Тикси». Страници истории.]</ref> Izvietojusies [[Sahas Republika]]s (Jakutijas) ziemeļos [[Tiksi]] pilsētciemata teritorijā 6 km uz dienvidrietumiem no tās centra. Administratīvi ietilpst Bulunas ulusā. Observatorija pieder Krievijas zinātņu akadēmijas Sibīrijas nodaļas Jakutijas zinātniskā centra Jurija Šafera Kosmofizisko pētījumu un aeronomijas institūtam.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nacionālā drošība
| attēls                   =  National Security movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''National Security''
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Deniss Dugans]]
| producents               =
* [[Bobijs Ņūmaiers]]
* [[Džefs Silvers]]
* [[Maikls Grīns]]
| scenārija autors         =
* [[Džejs Šeriks]]
* [[Deivids Ronns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Stīvs Zāns]]
| mūzika                   = [[Rendijs Edelmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|1|17||}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/national-security-2002|title=National Security|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 2, 2019|archive-date={{dat|2019|11|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191102102722/https://bbfc.co.uk/releases/national-security-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0271668/?ref_=bo_se_r_1|title=National Security|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nacionālā drošība"''' ({{val|en|National Security}}) ir 2003. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Deniss Dugans]]. Galvenās lomas atveido [[Mārtins Lorenss]] un [[Stīvs Zāns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|1|17||bez}}.

sentences: '''Apakštips''' ({{val|la|subphylum}}) ir [[Organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā apakšvienība]], kas ir atvasināta no tipa. Apakštips ir nākamā vienība zem [[Tips (zooloģija)|tipa]]. Bet zem apakštipa var atrasties vēl arī tādas no tipa atvasinātas vienības, kā infratips un mikrotips. Ja šādas taksonomiskās vienības nav izdalītas, tad parasti zem tipa atrodas vai nu [[Klase (bioloģija)|klase]] vai [[Virsklase|virsklase]]. Taksonomisko vienību "apakštips" lieto [[Zooloģija|zooloģijā]], bet [[Botānika|botānikā]] šai vienībai atbilst apakšnodalījums.

sentences:
{{Basketbolista infokaste
 |            vārds = Mārtiņš Grundmanis
 |       vārds_orig =
 |           attēls = Mārtiņš Grundmanis.jpg
 |          att_izm =
 |         paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |      pilns vārds =
 |           dz_dat = {{dat|1913|11|18}}
 |          dz_viet =
 |          mir_dat = {{mdv|1944|11|30|1913|11|18}}
 |         mir_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
 |          tautība = Latvietis
 |           garums =
 |            svars =
 |              poz = {{basketbola pozīcija|a}}
 |          kar_sāk =
 |         kar_beig =
 |             alga =
 |          iesauka =
<!------ Izglītība ------>
 |       vidusskola =
 |          koledža =
 |       augstskola =
 |     universitāte =
 |       izgl iest1 =
 |   izgl iest1_nos =
 |       izgl iest2 =
 |   izgl iest2_nos =
<!------ Kluba informācija ------>
 |              kom =
 |           numurs =
 |            amats =
 |             līga =
<!------ Drafts ------>
 |          b_klubs =
 |           drafts =
 |          dr_gads =
 |          dr_līga =
 |           dr_kom =
<!------ Profesionālie klubi ------>
 |         kl_sez 1 =
 |          klubs 1 =
 |         kl_sez 2 =
 |          klubs 2 =
 |         kl_sez 3 =
 |          klubs 3 =
<!------ Karjeras statistika ------>
 |   karj stat līga =
 |      karj stat 1 =
 | karj stat 1_dati =
 |      karj stat 2 =
 | karj stat 2_dati =
 |      karj stat 3 =
 | karj stat 3_dati =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |       taut_sez 1 =
 |           taut 1 = {{Bk|LAT}}
<!------ Trenera karjera ------>
 |   tr_klubs_sez 1 =
 |       tr_klubs 1 =
 |   tr_klubs_sez 2 =
 |       tr_klubs 2 =
<!------ Papildinformācija ------>
 |       sasniegumi =
 |           aģenti =
 |            slavz =
 |          dzimums =
 |        atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |    rādīt_medaļas = nē
 |      headercolor =
 |   medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[basketbols]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Latvija}}}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts basketbolā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold2|[[1935. gada Eiropas čempionāts basketbolā|Šveice 1935]]}}
}}
'''Mārtiņš Grundmanis''' (dzimis {{dat|1913|11|18}}, miris {{dat|1944|11|30}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/martins-grundmanis-225 |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|12|05||bez}} |archive-date={{dat|2017|12|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20171205194723/http://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/martins-grundmanis-225 }}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[basketbolists]], [[Latvijas basketbola izlase]]s dalībnieks.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Galgauskas pagasts
| karte             = Galgauskas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| centrs            = Galgauska
| platība           = 98,29
| iedzīvotāji       = 671<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 671 / 98.29 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Golgowsky<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Голговская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}
'''Galgauskas pagasts''' ir viena no [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā. Robežojas ar [[Gulbene]]s pilsētu, kā arī [[Daukstu pagasts|Daukstu]], [[Jaungulbenes pagasts|Jaungulbenes]], [[Tirzas pagasts|Tirzas]], [[Lejasciema pagasts|Lejasciema]] un [[Beļavas pagasts|Beļavas]] pagastiem.

sentences: '''Aerobi organismi''' ir [[organismi]], kas spēj eksistēt tikai [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnē un [[dzīvība]]s procesiem nepieciešamo enerģiju iegūst, oksidējot organiskos savienojumus. Vairākums [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]], kā arī daļa [[mikroorganismi|mikroorganismu]], spēj dzīvot tikai vidē ar pietiekamu skābekļa koncentrāciju. Šādus organismus sauc par obligātiem aerobiem. Fakultatīvie aerobi spēj dzīvot arī vidē, kur skābekļa koncentrācija ir niecīga ([[rauga sēne]]s, dažas [[baktērijas]], daži [[tārpi]], [[moluski]]). Dabā robeža starp šīm grupām ir nosacīta.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Bergenia crassifolia a1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Bergenia crassifolia|Biezlapu bergēnija}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Saxifragales
|         rinda_lv =Akmeņlauzīšu rinda
|           dzimta =Saxifragaceae
|        dzimta_lv =Akmeņlauzīšu dzimta
|            ģints =Bergenia
|         ģints_lv =Bergēnijas
|             suga =B. crassifolia
|          suga_lv =Biezlapu bergēnija
|         binomial =Bergenia crassifolia (L.) Fritsch
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Ēdamā kolokāzija
|         binomial = Colocasia esculenta
|           autors = (L.) Schott
|           attēls = Colocasia FR 2012.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Alismatales
|         rinda_lv = Cirveņu rinda
|           dzimta = Araceae
|        dzimta_lv = Kallu dzimta
|            ģints = Colocasia
|         ģints_lv = Kolokāzijas
|             suga = C. esculenta
|          suga_lv = Ēdamā kolokāzija
|           suga_r = Kolokāzija
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Acridotheres_tristis00.jpg
 |    att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Sturnidae
 |     dzimta_lv = Strazdu dzimta
 |         ģints = Acridotheres
 |      ģints_lv = Mainas
 |          suga = Acridotheres tristis
 |       suga_lv = Parastā maina
 |      binomial = Acridotheres tristis
([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1766)
 |   kategorijas = nē
}}
'''Parastā maina''' (''Acridotheres tristis'') ir [[strazdu dzimta]]s (''Sturnidae'') [[dziedātājputns]], kura dabīgais izplatības areāls plešas [[Āzija]]s [[tropi|tropu]] joslā.<ref name="iuc">[http://www.iucnredlist.org/details/22710921/0 IUCN: Acridotheres tristis]</ref><ref name=ark>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.arkive.org/common-myna/acridotheres-tristis/ |title=ARKive: Common myna (Acridotheres tristis) |access-date={{dat|2018|02|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180227214717/http://www.arkive.org/common-myna/acridotheres-tristis/ |archivedate={{dat|2018|02|27||bez}} }}</ref> Izdala divas pasugas.<ref name=ioc>[http://www.worldbirdnames.org/bow/nuthatch/ IOC World Bird List: Nuthatches, Wallcreeper, treecreepers, mockingbirds, starlings & oxpeckers, 2018]</ref>

sentences: '''Džungļi''' ir biezs, necaurejams mežs vai brikšņi, parasti purvaina [[tropiskais lietus mežs|tropiskā lietus meža]] daļa. Šaurākā nozīmē tie ir tropiskie lietus meži Āzijas [[musons|musonu]] zonā. Vārds "džungļi" cēlies no [[Sanskrits|sanskrita]] जङ्गल (''jaṅgala''), kas nozīmē "neapstrādāta, pamesta zeme".

sentences:
-[[1806]])]]
{{līdzīgs|Eclipse}}
'''Eklipse''' ({{val|en|Eclipse}} — '[[aptumsums]]'; dzimis [[1. aprīlis|1. aprīlī]] [[1764]] .gadā, miris [[26. februāris|26. februārī]] [[1789]]. gadā) bija 18. [[gadsimts|gadsimta]] [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirgu]] [[šķirne]]s sacīkšu [[zirgs]], visu laiku slavenākais sacīkšu zirgs [[pasaule|pasaulē]].<ref name="bbc"/> Tas bija pēctecis gan slavenajam [[Derlija arābu zirgs|Derlija arābu zirgam]], gan [[Godolfīna arābu zirgs|Godolfīna arābu zirgam]]. Savas sacīkšu karjeras laikā Eklipse bija nepārspēts.

sentences:
'''Dejas improvizācija''' ir process, kurā [[Deja|deja]] tiek radīta spontāni, dažādos veidos savā starpā savienojot pamata kustības un
figūras.

sentences:
[[Kategorija:Mežaparks]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Mežaparks]]

sentences:
]]
'''Naturālā saimniecība''' ir tāds [[saimniekošana]]s veids, kas apgādā savu saimniecību ar visiem nepieciešamajiem [[resursi]]em, neražojot tos pārdošanai. Parasti definīcijās, runājot par dažiem vēstures posmiem, to precizē kā "saražo visu pašpatēriņam nepieciešamo, izņemot [[sāls|sāli]] un [[dzelzs|dzelzi]]". Šāda saimniekošanas kārtība pastāvēja lielāko cilvēces [[vēsture]]s daļu un vietām pasaulē pastāv joprojām.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Milānas Svētās Žēlastības Marijas baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Santa_Maria_delle_Grazie_Milan_2013.jpg
| image_size            =
| caption               = Milānas Svētās Žēlastības Marijas baznīca
| map_type              = Milāna#Itālija#Eiropa
| relief = yes
| map_size              =
| map_label = Milānas Svētās Žēlastības Marijas baznīca
| position = left
| latd  = 45.465833  | latNS  = N
| longd = 9.171111  | longEW = E
| location              = {{vieta|Itālija|Lombardija|Milāna}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[gotika]]/[[renesanse]]
| architect             = [[Donato Bramante]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1466
| year_completed        = 1497
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Svētās Žēlastības Marijas baznīca un dominikāņu klosteris ar Leonardo da Vinči "Svēto Vakarēdienu"
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii
|        designation1_date = 1980. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/93 93]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 1,5 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Milānas Svētās Žēlastības Marijas baznīca" width=290 height=300 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q244952"
}
</mapframe>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kagajana
| official_name = ''Cagayan''
| image_skyline = Mt. Cagua, Cagayan Province, with rice fields - ZooKeys-266-001-g008.jpg
| imagesize =
| image_caption = Rīsa lauki ar [[Kagva]]s vulkānu fonā
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Cagayan in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kagajanas Ieleja]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1583
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 9398.07
| population_total = 1268603
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 18 | latm = 00 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm = 48 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Tugegarao]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 29
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Tugegarao]]
| p3 = '''28 municipalitātes'''
| p6 =
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]], [[ibanagi]], [[itavisi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-CAG
| website                  = {{URL|http://www.cagayan.gov.ph/}}
}}
'''Kagajana''' ({{val|fil|Lalawigan ng Cagayan}}, {{val|en|Province of Cagayan}}, {{val|ilo|Probinsia ti Cagayan}}, {{val|ibg|Provinsiya na Cagayan}}, {{val|itv|Provinsiya ya Cagayan}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kagajanas Ieleja]]s reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 28 municipalitātēs un sīkāk 820 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Tugegarao]]. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[iloki]] (54 %), [[ibanagi]] (14 %) un [[itavisi]] (7 %).

sentences:
[[Kategorija:Putni| ]]
[[Kategorija:Austrālijas fauna]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Astragalus cicer sl7.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Astragalus
| ģints_lv = Tragantzirņi
| suga = Astragalus cicer
| suga_lv = Dedestiņu tragantzirnis
| binomial = Astragalus cicer
| kategorijas =
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Dedestiņu tragantzirnis''' (''Astragalus cicer'') ir [[Tragantzirņi|tragantzirņu]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], taču tas ir izplatījies arī [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], kur uzskatāms par adventīvu augu. Latvijas teritorijā atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas ir novērotas nezālienēs un [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] malās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/astragalus-cicer-l/|title=dedestiņu tragantzirnis - Astragalus cicer L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-17}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Ventspils]]
[[Kategorija:Latvijas upes pēc pilsētas]]

sentences:
klejotāji Krievijas Impērijas stepē, krāsu fotogrāfijas pioniera [[Sergejs Prokudins-Gorskis|Sergeja Prokudina-Gorska]] foto, ap 1910. gadu]]
'''Klejotāji''' jeb '''nomadi''' ({{val|el|νομάδες}} ''(nomades)'' — 'ganību meklētāji') ir nevietsēdīgās cilvēku [[kultūra]]s, kuru [[dzīvesveids|dzīvesveidam]] raksturīga haotiska vai ritmiska pārvietošanās, mainot dzīvesvietu. Klejošana raksturīga vācēju un mednieku—vācēju kultūrām, kā arī dažām [[Ekstensīvā lopkopība|ekstensīvās lopkopības]] formām.

sentences: '''21. jūlijs''' ir gada 202. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (203. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 163 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Magnuss Manske
|     vārds_orig = ''Magnus Manske''
|         attēls = Magnus Manske crop.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1974
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Vācija|Ķelne}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GER}}
|        tautība = [[vācieši|vācu]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Sengera institūts]]<br>[[Wikimedia Foundation]]
|     alma_mater = [[Ķelnes Universitāte]]
|        zinātne = [[bioķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
konfigurācija it kā izvēršas uz otru pusi]]
'''Valdena apgriezenība''' ir optiski aktīvas [[molekula]]s [[hiralitāte|hirālā]] centra inversija noteiktas [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskas reakcijas]] laikā. Piemēram, pēc SN2 mehānisma noritošas [[nukleofilā aizvietošana|nukleofilās aizvietošanas]] laikā notiek ''sp3'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizētā]] [[ogleklis|oglekļa]] atoma konfigurācijas apvēršana. Iegūtajam savienojumam [[optiskā griešana|optiskās griešanas]] leņķis ir pretējs iepriekšējam.

sentences:
Sarakstā ir uzskaitīti 88 mūsdienu [[Zvaigznājs|zvaigznāji]], kuri sarindoti pēc to aizņemtā laukuma debesīs, mērīta kvadrātgrādos.

Laukumi noteikti pēc zvaigznāju robežām, kādas tiem noteicis Jūdžīns Delporte 1930. gadā [[Starptautiskā Astronomiskā apvienība|Starptautiskās Astronomiskās apvienības]] vārdā.

Delporte uzzīmēja zvaigznāju robežas pa vertikāli un horizontāli gar [[rektascensija]]s un [[Deklinācija (astronomijā)|deklinācijas]] līnijām. Par atskaites punktu viņš izmantoja epohu B1875.0. Tas nozīmē to, ka precesijas dēļ, mūsdienu zvaigznāju kartē zvaigznāju robežas ir novirzījušās un vairs nav perfekti vertikālas vai horizontālas. Gadiem ejot, šī novirze tikai palielināsies. Tomēr zvaigznāju laukumu lielumus tas neietekmē.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Sajāni
|attēls                 = Munku-Sardyk.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Munkusardiks]] Austrumsajānos
| map_type            = Krievija#Mongolija#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 51.718889 | latNS  = N
| longd = 100.614722 | longEW = E
| label_position      = bottom
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{RUS}}<br />{{MNG}}
|ģeo_apgabals           = [[Centrālāzija]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = ap 1000
|platums                = ap 500
|kalns                  = [[Munkusardiks]]
|augstums               = 3491
|pilsētas               =
}}

sentences: '''Uzņēmējs''' ({{val-en|businessperson}}, arī ''entrepreneur'') plašā nozīmē ir [[fiziska persona]], [[komersants]], kam pieder un kas vada [[uzņēmums|uzņēmumu]], parasti ar mērķi gūt [[peļņa|peļņu]]. Uzņēmējs ir atvasinājums no vārda "uzņemties", tas ir - uzņemties [[iniciatīva|iniciatīvu]], atbildību un [[risks|risku]] par kādu [[saimniecība|saimniecisku]] pasākumu<ref> Haidar, J.I., 2012. "[http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2066558 Impact of Business Regulatory Reforms on Economic Growth]," Journal of the Japanese and International Economies, Elsevier, vol. 26(3), pages 285–307, September</ref>.

sentences: pārskriešana pāri ceļam nes neveiksmi.]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''AB Kauno energija''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1997. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Kauņa]]
| location_country = {{LTU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = elektroenerģija un siltums
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = [[Kauņa]]s pilsētas pašvaldība (92,84 %)
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.kaunoenergija.lt/ kaunoenergija.lt]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
]]
''AB '''Kauno energija''''' ir [[Lietuva]]s [[enerģētika]]s uzņēmums. Galvenais birojs atrodas [[Kauņa|Kauņā]]. Uzņēmums ir dibināts 1997. gadā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Kārlis Krēsliņš
| vārds_orģ           =
| attēls              = Saeimas svinīgā sēde cut (30942302992).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Kārlis Krēsliņš 2016. gadā

| amats2 = [[12. Saeima]]s deputāts
| term_sākums2 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2018|11|6|N|bez}}
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| prezidents2 =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers2 =
* [[Māris Kučinskis]]
* [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| amats3 = [[11. Saeima]]s deputāts
| term_sākums3 = {{dat|2011|10|17|N|bez}}
| term_beigas3 = {{dat|2014|4|10|N|bez}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| prezidents3 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers3 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =

| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1945|4|13}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Annas pagasts|td=Latvija}}
| dzīves_vieta        = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[latvieši|latvietis]]
| partija             = [[Padomju Savienības Komunistiskā partija|PSKP]] (1966-)
[[Latvijas Zemnieku savienība|LZS]] (?—2011)
| dinastija           =
| tēvs                = Antons Krēsliņš
| māte                = Zelma Krēsliņa
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = [[karavīrs]], aviācijas [[inženieris]], [[zinātnieks]], [[politiķis]]
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            = '''Pers.  saite '''   http://www.kreslins.lv
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =  [[pulkvedis]] →
 [[Brigādes ģenerālis|rezerves brigādes ģenerālis]]
|  dienesta_laiks = {{USSR}} [[1963]]—[[1991]] (29. gadi) →
 [[1991]]—[[2005]] (15. gadi)
|          valsts = {{USSR}} → {{LAT}}
|       struktūra =  [[Sarkanā armija|Padomju Armija]]→
  [[Latvijas Nacionālie bruņotie spēki]]
|         vienība =  [[Padomju Savienība|PSRS]] [[Gaisa spēki]] →
  [[Latvijas Gaisa spēki]]
|       komandēja = NBS štabs, [[Nacionālā Aizsardzības akadēmija|NAA akadēmija]].
|          kaujas =
|       izglītība =  * [[Ernsta Glika Alūksnes Valsts ģimnāzija|Annas pamatskola]]
* [[Jēkaba Alkšņa Rīgas kara aviācijas augstākā inženieru skola]]
* Profesora Žukovska Maskavas gaisa spēku inženieru akadēmija
* [[Maskavas Valsts universitāte]]
|     apbalvojumi =  [[Viestura ordenis]] (II šķira),
skatīt [[Kārlis Krēsliņš (virsnieks)#Apbalvojumi|apbalvojumu sarakstu]]
|      cits_darbs = Dr.habil.sc.ing., [[profesors]]
}}
}}
'''Kārlis Krēsliņš''' (dzimis {{dat|1945|4|13}} [[Annas pagasts|Annas pagastā]]) ir [[latvieši|latviešu]] militārpersona un politiķis, bijušais [[Sarkanā armija|Padomju armijas]], [[Latvijas Aizsardzības spēki|Latvijas Aizsardzības spēku]] un [[Latvijas Nacionālie bruņotie spēki|Nacionālo bruņoto spēku]] virsnieks, militārais zinātnieks, rezerves [[brigādes ģenerālis]].
Latvijas Nacionālo Bruņoto spēku Apvienotā štāba priekšnieks (2000—2004), [[Nacionālā Aizsardzības akadēmija|Nacionālās Aizsardzības akadēmijas]] rektors (2004—2005).

sentences: '''Uzlabots šifrēšanas standarts''' jeb '''AES''' ({{val-en|Advanced Encryption Standard}})<ref>{{AkadTerm|term=Advanced Encryption Standard|lang=EN}}</ref>, pazīstams arī pēc tā sākotnējā [[Nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]] nosaukuma '''''Rijndael''''', ir [[cipardati|cipardatu]] [[šifrēšana]]s standarts, ko ieviesa ASV [[Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts]] (NIST) 2001. gadā.<ref name="fips-197">{{Tīmekļa atsauce|url=http://nvlpubs.nist.gov/nistpubs/FIPS/NIST.FIPS.197.pdf|title=Announcing the ADVANCED ENCRYPTION STANDARD (AES)|publisher=ASV Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts (NIST)|work=Federālais informācijas apstrādes standartu publikācija 197|date=2001. gada 26. novembrī|accessdate=2012. gada 2. oktobrī|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170312045558/http://nvlpubs.nist.gov/nistpubs/FIPS/NIST.FIPS.197.pdf|archivedate=2017. gada 12. martā|df=|language=en}}</ref>

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Romiešu pierobežas nocietinājumi
| image       = Antoninus_Wall_near_Bar_Hill.jpg
| imagesize   = 250px
| caption     =
| Country     = {{GBR}}
| Location    =
| Type        = Kultūra
| Criteria    = ii, iii, iv
| ID          = 430ter
| Region      = Eiropa
| Year        = 1987
| Session     = 11.
| Extension   = 2005, 2008
| Danger      =
| pushpin_map         = Lielbritānija#Skotija#Eiropa
| pushpin_image       =
| map_size            =
| map_label = Antonija valnis
| relief = jā
| latd  = 55 | latm  = 58 | lats  = 1 | latNS  = N
| longd =  4 | longm = 4 | longs =  1 | longEW = W
}}

sentences: '''Ķermeņa masas indekss''' ('''ĶMI''', {{val|fr|indice de masse corporelle}}) jeb '''Kitēla indekss''' (''indice de Quetelet'') ir beļģu statistiķa [[Ādolfs Kitēls|Ādolfa Kitēla]] izgudrots cilvēka ķermeņa [[aptaukošanās]] rādītājs, ko izsaka kā [[svars|svara]] un kvadrātā kāpināta [[augums|auguma]] [[garums|garuma]] attiecību (kg/m2).<ref name=EB>{{Cite web |title=How Is BMI Calculated? |url=https://www.britannica.com/story/how-is-bmi-calculated |access-date=2024-03-18 |website=www.britannica.com}}</ref><ref>{{cite journal | vauthors = Eknoyan G | title = Adolphe Quetelet (1796–1874)--the average man and indices of obesity | journal = Nephrology, Dialysis, Transplantation | volume = 23 | issue = 1 | pages = 47–51 | date = January 2008 | pmid = 17890752 | doi = 10.1093/ndt/gfm517 | doi-access =  }}</ref>

sentences:
{{Catmore|Ferrari}}
{{Commons cat|Ferrari vehicles|Ferrari automašīnas}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Funafuti
 | official_name            = ''Funafuti''
 | settlement_type          = atols
 | image_skyline            = Funafuti.jpg
 | image_caption            = Funafuti atola satelītuzņēmums
 | image_flag               = Flag of Funafuti.gif
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Tuvalu
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{TUV}}
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2.4
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2017. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 6320
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 30 | lats = | latNS = S
 | longd = 179 | longm = 07| longs = | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Commonscat|Dallas Stars|Dalasas "Stars"}}
{{Catmore}}

sentences: '''Mazākumtautība''' jeb '''etniskā minoritāte''' ir valsts teritorijā dzīvojošas [[Etniskā grupa|etniskās grupas]] pārstāvji, kuri ir tās pilsoņi, bet nepieder pie vietējās etniskās grupas un atzīst sevi par etnisko kopienu.

sentences: '''3. janvāris''' ir gada 3. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 362 dienas (363 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lingula-Ozamis-2.JPG
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Lingula}} sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Inarticulata
| klase_lv =Bezslēdzenes pleckāji
| kārta =Lingulida
| kārta_lv =Lingulīdi
| dzimta =Lingulidae
| ģints =Lingula
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{coord|68|30|S|42|30|E|display=title}}
{{Karte ar apli
|attēls        = Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs = 250
|paraksts      = Prinča Haralla krasta atrašanās vieta.
|diametrs      = 16
|poz_x         = 73
|poz_y         = 12
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nakts vilciens uz Lisabonu
| operators =
| attēls = Night Train to Lisbon 2013 Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Bille Augusts]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeremijs Aironss]]
* [[Lēna Olina]]
* [[Melānija Lorāna]]
* [[Džeks Hjūstons]]
* [[Martina Gedeka]]
* [[Bruno Gancs]]
* [[Augusts Dīls]]
* [[Kristofers Lī]]
* [[Šārlota Remplinga]]
* [[Toms Kortnijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Night Train to Lisbon''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2013|2|13|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2013|3|7|Vācija}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = * {{DEU}}
* {{CHE}}
* {{POR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Nakts vilciens uz Lisabonu"''' ({{Val|en|Night Train to Lisbon}}) ir 2013. gada [[Vācija]]s, [[Šveice]]s un [[Portugāle]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Bille Augusts]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeremijs Aironss]], [[Lēna Olina]], [[Melānija Lorāna]], [[Džeks Hjūstons]], [[Martina Gedeka]], [[Bruno Gancs]], [[Augusts Dīls]], [[Kristofers Lī]], [[Šārlota Remplinga]] un [[Toms Kortnijs]]. Filma balstīta uz [[Paskāls Mersjē|Paskālā Mersjē]] 2004. gada tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Bandslam''
| attēls                   =  Bandslamposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma, muzikāla filma, romantiska filma
| režisors                 = [[Tods Grafs]]
| producents               = [[Elēna Goldsmita-Tomasa]]
| scenārija autors         =
* [[Džošs A. Kagans]]
* Tods Grafs
| galvenajās lomās         =
* [[Elija Mičalka]]
* [[Vanesa Hadžensa]]
* [[Skots Porters]]
* [[Gelans Konels]]
* [[Līza Kudrova]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Summit Entertainment]]''
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[Goldsmith-Thomas Productions]]''
| izplatītājs              = ''Summit Entertainment''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|8|6|Vestvuda, Losandželosa|2009|8|14|ASV|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/band-slam-2009|title=Band Slam|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 9, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190609133113/https://bbfc.co.uk/releases/band-slam-2009|archivedate={{dat|2019|06|09||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bandslam.htm|title=Bandslam (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Bandslam''''' ir 2009. gada muzikāla komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Tods Grafs]]. Galvenās lomas atveido [[Elija Mičalka]], [[Vanesa Hadžensa]], [[Skots Porters]], [[Gelans Konels]] un [[Līza Kudrova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|6||bez}} Vestvudā, Losandželosā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Granāta krāsa
| operators =
| attēls = The Color of Pomegranates cover art.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mākslas filma
| režisors = [[Sergejs Paradžanovs]]
| producents =
| scenārijs = Sergejs Paradžanovs
| aktieri = * [[Sofiko Čiaureli]]
* [[Melkons Aleksanjans]]
* [[Vilens Galstjans]]
* [[Giorgi Gegečkori]]
| mūzika = [[Tigrans Mansurians]]
| oriģinālnos = ''Նռան գույնը''
| studija = ''[[Armenfilm]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = 1969. gads
| ilgums = * 78 minūtes (Armēnija)
* 73 minūtes (PSRS)
| valsts = {{USSR}}
| valoda = [[Armēņu valoda|armēņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Granāta krāsa"''' ({{Val|hy|Նռան գույնը}}) ir 1969. gada [[Armēnijas PSR]] mākslas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Sergejs Paradžanovs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sofiko Čiaureli]], [[Melkons Aleksanjans]], [[Vilens Galstjans]] un [[Giorgi Gegečkori]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Ulisse Aldrovandi - Mountain Coati.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| cilts=Nasuina
| cilts_lv=Koati
| ģints =Nasuella
| ģints_lv=Kalnu koati
| ģints_r=Kalnu koati
| suga=Nasuella olivacea
| suga_lv=Kalnu koati
| binomial=Nasuella olivacea <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1865)</small>
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = NIPR observatorija
| oriģinālnosaukums    = ニーオルスン基地
| attēls               = Ny-Alesund Airport 7.JPG
| paraksts             = Vecā stacijas ēka (pa kreisi) pie EISCAT radara
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{JPN}}
| latd=78| latm=55| lats=29| latNS=N
| longd=11| longm=55| longs=55| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1991
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Nacionālais polāro pētījumu institūts|NIPR]]
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''NIPR observatorija''' vai '''Nīolesunnas stacija''' ({{val|ja|ニーオルスン基地}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.nipr.ac.jp/aerc/kyodo/Ny-Alesund.html |title=ニーオルスン基地 |access-date={{dat|2019|09|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20191214070110/https://www.nipr.ac.jp/aerc/kyodo/Ny-Alesund.html |archivedate={{dat|2019|12|14||bez}} }}</ref> ir [[Japāna]]s vasaras sezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.nipr.ac.jp/aerc/e/kyodo/index.html |title=Arctic Environment Research Center. Facilities - for collaborative research |access-date={{dat|2019|09|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180427091713/http://www.nipr.ac.jp/aerc/e/kyodo/index.html |archivedate={{dat|2018|04|27||bez}} }}</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Stacija pieder Japānas [[Nacionālais polāro pētījumu institūts|Nacionālā polāro pētījumu institūta]] Arktikas vides pētījumu centram (AERC).

sentences: '''Famenas stāvs''' ('''D3fm''') ir viena no divām vispārējās stratigrāfiskās shēmas [[Augšdevons|augšdevona]] vienībām. Nogulumi ir veidojušies famenas laikmetā 374,5 ± 2,6 — 359,2 ± 2,6 miljonu gadu intervālā starp augšdevona [[Frānas stāvs|frānas]] un [[karbona periods|karbona perioda]] [[Turnejas stāvs|turnejas]] [[Ģeoloģiskais laikmets|laikmetiem]].

sentences: '''[[Pārdzesēts lietus]]''' ir šķidri [[nokrišņi]] ar pilienu diametru 0,5—5 mm, kuri izkrīt pie gaisa temperatūras zem 0 °C (parasti pie 0, −10 °C, retāk pat pie −15 °C), galvenokārt tas ir [[lietus]], kurš līst sala laikā, kad gaisa temperatūra ir zem nulles. Krītot uz priekšmetiem, ūdens pilieni sasalst un veidojas [[apledojums]].

sentences:
ir viens no visiespaidīgākajiem elektrības izpausmes veidiem]]
{{commonscat|Electricity|elektrība}}
'''Elektrība''' ({{val-la|electricitas}}) ir procesu kopums, kura pamatā ir [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] vai elektrizētu ķermeņu kustība un mijiedarbība. Bieži ar vārdu "elektrība" saprot [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]] vai [[elektroenerģija|elektroenerģiju]], kas pārsvarā tiek izmantota, lai nodrošinātu [[gaisma|gaismu]], [[siltums|siltumu]] un darbinātu [[elektroierīce]]s mājsaimniecībās, uzņēmumos un citur. Ar terminu "elektrība" dažreiz arī apzīmē [[elektriskais lādiņš|elektriskos lādiņus]], [[elektriskais lauks|elektrisko lauku]] un [[elektromagnētiskā lauka potenciāls|elektriskā lauka potenciālu]]. Elektroenerģija tiek izmantota arī kā [[alternatīva degviela|alternatīvs enerģijas veids]] transportlīdzekļu darbināšanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Sprattus_sprattus.jpg
|  att_nosaukums = [[Brētliņa]] (''Sprattus sprattus'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|  apakškārta_lv = Siļķu apakškārta
|     apakškārta = Clupeoidei
|         dzimta = Clupeidae
|      dzimta_lv = Siļķu dzimta
|    apakšdzimta = Clupeinae
| apakšdzimta_lv = Siļķu apakšdzimta
|          ģints = Sprattus
|       ģints_lv = Brētliņas
|       binomial = Sprattus <small>([[Otto Gottlieb Leonhard Girgensohn|Girgensohn]], 1846)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Adamovas krauja
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls =
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d           = 55.88911
| gar_d            = 27.125266
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Krāslavas novads}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Biruta Cepurīte |     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļņas katedrāle
| native_name           = ''Vilniaus Šv. Stanislovo ir Šv. Vladislovo arkikatedra bazilika''
| image                 = Vilnius Cathedral Exterior 2, Vilnius, Lithuania - Diliff.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Viļņa#Eiropa
| map_size              =
| latd  = 54 | latm  = 41 | lats  =  9 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 17 | longs = 16 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| consecration_year     = 1783
| status                = katedrāle
| architect             =
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1779
| year_completed        = 1783
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
<mapframe text="Viļņas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1281237"
}
</mapframe>
'''Viļņas katedrāle''', pilnajā nosaukumā — '''Viļņas Svētā Staņislava un Vladislava arhikatedrālā bazilika''' ({{val|lt|Vilniaus Šv. Stanislovo ir Šv. Vladislovo arkikatedra bazilika}}, {{val|pl|Bazylika archikatedralna św. Stanisława Biskupa i św. Władysława}}) ir [[Romas Katoļu baznīca]]s dievnams [[Viļņa|Viļņā]], [[Lietuva|Lietuvā]]. Dievnams veltīts [[Ščepanovas Staņislavs|Svētajam Staņislavam]] un [[Svētais Vladislavs|Svētajam Vladislavam]].

sentences: {{dablink|Šis raksts ir par atkārtotu paškaitējumu, nevis smagu sevis sakropļošanu [[psihoze]]s laikā. Par citiem paškaitējuma veidiem skatīt: [[Ķermeņa modifikācija]], [[Algolagnija]] un [[Pašizraisīts ievainojums]].}}

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=流星毬蘭 20190713212706.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Hoya multiflora|Daudzziedu hoija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya multiflora|suga_lv=Daudzziedu hoija}}'''Daudzziedu hoija''' (''Hoya multiflora'') ir tropisku augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Sulavesi]]. Mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kamonikas ielejas petroglifi
| native_name    =  ''Incisioni rupestri della Val Camonica''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Antropomorfi_detti_astronauti_(a)_-_R_1_-_Area_di_Zurla_-_Nadro_(ph_Luca_Giarelli).jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        =
| map            =
| map_type       = Itālija#Eiropa
| map_relief = yes
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 45.957056 | latNS  = N
| longd = 10.297333 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Itālija|Lombardija|Brešas province}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         = [[mezolīts]] - [[Senā Roma]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kamonikas ielejas petroglifi
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, vi
|        designation1_date = 1979. gads <small>(3. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/94 94]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 432,3 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 55
 | lv  = Piecdesmit pieci
}}

sentences:
'''Fāzīte''' (arī '''fazīte''', '''nofāzējums''') ir pārejas [[plakne]] starp divām [[Virsma|virsmām]]. Visbiežāk fāzīte veido 45 grādu leņķi ar divām plakanām, savstarpēji perpendikulārām virsmām. Fāzītes tiek izmantotas [[Galdniecība|galdniecībā]], [[Mašīnbūve|mašīnbūvē]], [[Arhitektūra|arhitektūrā]] un citur. Tām var būt tehniska, tehnoloģiska, ergonomiska, urbānistiska vai dekoratīva nozīme.<gallery>
Attēls:Larks tongue.JPG|alt=|Mēbeles fāzīte
Attēls:Saks Fifth Avenue (48155562261).jpg|alt=|Ēkas fāzīte
Attēls:Ponce Chamfered Street Corner at Calle Mayor and Calle Cristina (looking northwest), Barrio Tercero, Ponce, Puerto Rico.jpg|alt=|Ietves fāzīte
Attēls:AA, Mundl.jpg|alt=|Kāpņu fāzīte
</gallery>
[[Kategorija:Kokapstrāde]]
[[Kategorija:Metālapstrāde]]
[[Kategorija:Metināšana]]
[[Kategorija:Mašīnbūve]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Geranium pyrenaicum 5 RF.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium pyrenaicum
| suga_lv = Pireneju gandrene
| binomial = Geranium pyrenaicum
| autors = Burm.f.
}}'''Pireneju gandrene''' (''Geranium pyrenaicum'') ir suga [[Gandrenes|gandreņu]] ģintī. Tā ir [[Dienvideiropa]]s kalnu apvidu suga, kas ir plaši izplatījusies [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] Pireneju gandrene ir sastopama reti, pārsvarā valsts dienvidrietumu daļā, kur dažāda lieluma grupas aug upju krastu nogāzēs, vecos parkos, zālājos, retāk nezālienēs un gar dzelzceļiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-pyrenaicum-burmf/|title=Pireneju gandrene - Geranium pyrenaicum Burm.f. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-11}}</ref>
No pārējām Latvijā sastopamajām gandrenēm atšķirama diezgan viegli pēc blīvi apmatota [[Stublājs|stublāja]], ieapaļām lapām, kam šķelto lapu plūksnas ļoti satuvinātas (nevis atstatu), kā arī gaišvioletā zieda vainaga, kas divreiz garāks nekā kauss (nevis aptuveni vienāds), vainags ar dziļu jomu vai iešķelts (nevis joma sekla).<ref name=":0" />

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Lembits Olls
|     vārds_orig = ''Lembit Oll''
|         attēls = Oll lembit.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1966
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Igaunijas PSR|Kohtla-Jerve|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1999
|      m_mēnesis = 05
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{URS}} <br />{{EST}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences: '''Ķēde''' ir savienotu detaļu [[virkne]], kas parasti ir izgatavota no [[Metāli|metāla]] un kuras fizikālās raksturiezīmes ir līdzīgas [[Virve|virvei]] — lokana un ieliekusies, kad nav nospriegota, bet taisna un stingra, kad ir nospriegota. Ķēde var sastāvēt no diviem vai vairākiem posmiem. Ķēdes var klasificēt pēc to uzbūves, kas parasti ir atkarīgs no tās paredzētā pielietojuma:

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{Atsauces+}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Drake}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = Drake
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts = Drake 2016. gadā
| Dzimis = {{dat|1986|10|24}} (36 gadi)
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ontārio|Toronto}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Hiphops]] · [[Ritmblūzs|R&B]]
| Nodarbošanās = Reperis · mūzikas autors
| Gadi = 2001–pašlaik
| Izdevējkompānija = OVO Sound · Republic · Young Money · Cash Money
| Mlapa = http://drakerelated.com/
| Dzimums = V
| Attēls = Drake July 2016.jpg
| Dz_vārds = Obrijs Dreiks Greiems
}}'''Obrijs Dreiks Greiems''' (dzimis 1986. gada 24. oktobrī) ir kanādiešu reperis, dziedātājs un aktieris. Dreiks, kas ir ietekmīga mūsdienu populārās mūzikas figūra, ir atzīts par [[dziedāšana]]s un [[Ritmblūzs|R&B]] jūtu popularizēšanu hip hopā. Viņš ieguva atzinību, filmējoties Džimija Brūksa lomā CTV tīņu drāmas seriālā ''Degrassi: The Next Generation'' (2001–2008), un pēc tam uzsāka karjeru mūzikas jomā, 2006. gadā izdodot savu debijas miksteipu ''[[Room for Improvement]]''. Viņš izdeva miksteipu ''Comeback Season'' (2007). un ''[[So Far Gone (miksteips)|So Far Gone]]'' (2009), pirms parakstīja līgumu ar Young Money Entertainment.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Kreitera ezers
|attēls=Crater lake oregon.jpg
|map = ASV#Oregona
| plat_d=42| plat_m=56| plat_s=37 | plat_NS=N
| gar_d=122| gar_m=6 | gar_s=24 | gar_EW=W
|vieta={{USA}}
|platība=53,2
|garums=9,6
|platums=8,0
|Vid_dziļums=350
|Max_dziļums=594
|tilpums=17,46
|augstums_vjl=1883
|izteka=
|baseins=
|valstis=
|salas=Vizārda sala,<br />Fantomšipa sala
|pilsētas=
}}
<mapframe text="Kreitera ezers" width=290 height=290 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q329266"
}
</mapframe>
'''Kreitera ezers''' (arī '''Kreiterleiks''', {{val|en|Crater Lake}}) ir [[ezers]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Oregona]]s štatā. Dziļākais ezers ASV. Ezeram nav ietekošo vai iztekošo upju; ūdens apmaiņa notiek tikai ar lietus vai sniega kušanas ūdeņiem un ūdenim iztvaikojot. Ūdens apmaiņas periods ezerā ir 250 gadi.

sentences: '''Brunovi''' ({{val|de|von Brunnow}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 16. gadsimtā ieceļojusi Latvijā no [[Pomerānija]]s un vēlāk izplatījusies arī [[Krievija|Krievijā]]. [[1620]]. gadā Brunovus ierakstīja [[Kurzemes bruņniecība]]s matrikulā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Jakobs Daniels Betfīrs''' (''Johann Jacob Daniel Böthführ'' vai ''Johann Jacob Daniel Boetefeur'', 1741—1802) bija [[Apgaismības laikmets|Apgaismības laikmeta]] sabiedriskais darbinieks. Rīgas [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] tirgotājs, Rīgas maģistrāta loceklis (1784), Rīgas birģermeistars (1787), Rīgas pilsētas galva (1790).

sentences:
{{Infobox Christian leader
| type             = Arhibīskaps
| honorific-prefix =
| name             = Kārlis Gailītis
| honorific-suffix =
| title            = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskaps]]
| image            = Kārlis_Gailītis.jpg
| image_size       = 150px
| alt              =
| caption          =
| native_name      =
| native_name_lang =
| church           = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| archdiocese      = Rīga
| province         =
| metropolis       =
| diocese          =
| see              =
| elected          = {{dat|1989|4|12}}
| term             = 1989-1992
| quashed          =
| predecessor      = [[Ēriks Mesters]]
| successor        = [[Jānis Vanags (arhibīskaps)|Jānis Vanags]]
| opposed          =
| other_post       =
<!---------- Orders ---------->
| ordination       =
| ordained_by      =
| consecration     =
| consecrated_by   =
| rank             =
<!---------- Personal details ---------->
| birth_name       =
| birth_date       = {{dat|1936|03|03}}
| birth_place      = {{LAT}}
| death_date       = {{Miršanas datums un vecums|1992|11|22|1936|03|03}}
| death_place      = [[Sabile]], {{LAT}}
| buried           = <!-- or | tomb = -->
| resting_place_coordinates =
| nationality      = [[latvietis]]
| religion         = [[luterisms]]
| residence        =
| parents          =
| spouse           =
| children         =
| occupation       =
| profession       =
| education        =
| alma_mater       =
| motto            =
| signature        =
| signature_alt    =
| coat_of_arms     =
| coat_of_arms_alt =
}}

sentences:
]]
'''Sociālistiskais reālisms''' ir [[reālisms|reālisma]] mākslas veids, kas attīstījās [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un kļuva par dominējošo mākslas veidu [[komunisms|komunisma]] valstīs. Sociālistiskajam reālismam raksturīgs [[Ideoloģija|ideoloģiski]] orientēts stils, kas tendēts ar mērķi vairot sociālisma un komunisma idejas. Sociālistiskais reālisms ir saistīts ar citu mākslas virzienu — [[sociālais reālisms|sociālo reālismu]] —, kas reālistiski attēlo sociāli nozīmīgas problēmas. Tomēr atšķirībā no sociālā reālisma sociālistiskais reālisms koncentrējas uz nabadzīgās sabiedrības daļas glorificēšanu.

sentences:
'''Silverstone''' var būt:
* [[Ališija Silverstone]] — amerikāņu aktrise un bijusī modele;
* [[SilverStone Technology]] — uzņēmums, kas ražo datoru korpusus un barošanas blokus;
* [[Silverstonas trase]] — ''Formula 1'' sacīkšu trase.
* [[Silverstona]] — ciemats Anglijas vidusdaļā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīda kristālrežģa shēma

Nātrija sulfīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-82-2
|      ķīmiskā formula = Na2S
|              molmasa = 78,0452
|              blīvums = 1856
|  kušanas temperatūra = 1176 °C (bezūdens sāls)
100 °C (pentahidrāts)
50 °C (nonahidrāts)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,6 g/100 ml (20 °C)
39 g/100 ml (50 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīds''' (Na2S) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[sērs|sēra]] [[binārais savienojums]], kas pieskaitāms pie bāziskajiem [[sulfīdi]]em ([[sērūdeņražskābe]]s [[sāļi]]em). Nātrija sulfīds ir amorfi vai [[kubiskā singonija|kubiski]] bāli rozā vai dzeltenīgi ([[polisulfīdi|polisulfīdu]] piejaukumu dēļ) kristāli. Pilnīgi tīrs nātrija sulfīds ir bezkrāsains. Viegli veido [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar piecām, sešām vai deviņām ūdens molekulām (pentahidrātu, heksahidrātu un nonahidrātu). Higroskopisks; mitrā gaisā vienmēr ož pēc [[sērūdeņradis|sērūdeņraža]]. Samērā labi šķīst ūdenī ([[hidrolīze|hidrolizējas]], dodot sārmainu reakciju), vāji šķīst [[spirts|spirtā]] un [[etilacetāts|etilacetātā]]. Ūdens šķīdums pamazām kļūst duļķains un dzeltenīgs sēra un polisulfīdu rašanās dēļ.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Melnie kalni
|attēls                 = Needles_Highway_05.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Melnie kalni
|map                 = ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 43.865848
|longd                  = -103.532432
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 640
|platums                = 130
|kalns                  = [[Melnā Alņa smaile]]
|augstums               = 2208
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija azīda struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = NaN3
|              molmasa = 65,01
|              blīvums = 1850
|  kušanas temperatūra = 275 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
|        šķīdība ūdenī = 41,7g/100ml (17 °C)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šis slepenais iekāres objekts
| operators =
| attēls = Obscureobjectdesireposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Luiss Bunjuels]]
| producents = Seržs Silbermans
| scenārijs = * Luiss Bunjuels
* [[Žans Klods Karjērs]]
| aktieri = * [[Fernando Rejs]]
* [[Karola Bukē]]
* [[Anhela Molina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cet obscur objet du désir''
| studija = * ''Greenwich Film Productions''
* ''Les Films Galaxie''
* ''InCine''
| montāža =
| izplatītājs = * ''GEF-CCFC''
* ''InCine''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|8|17}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ESP}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šis slepenais iekāres objekts"''' ({{Val|fr|Cet obscur objet du désir}}, {{Val|es|Ese oscuro objeto del deseo}}) ir 1977. gada [[Francija]]s un [[Spānija]]s kopražojuma [[Sirreālisma kino|sirreāla]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Luiss Bunjuels]], bet scenārija autori — Bunjuels un [[Žans Klods Karjērs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Fernando Rejs]], [[Karola Bukē]] un [[Anhela Molina]]. Filma balstīta uz 1898. gada [[Pjērs Luiss|Pjēra Luisa]] romānu ''La Femme et le pantin''. Šī ir pēdējā Bunjuela režisētā filma pirms viņa nāves 1983. gadā.<ref>{{Atsauce|title=Cet obscur objet du désir|url=https://www.imdb.com/title/tt0075824/|publisher=Greenwich Film Productions, Les Films Galaxie, In-Cine Compañía Industrial Cinematográfica|date=1977-10-08|accessdate=2022-10-31|first=Luis|last=Buñuel}}</ref><ref>{{Atsauce|title=That Obscure Object of Desire (1977) - Luis Buñuel {{!}} Synopsis, Characteristics, Moods, Themes and Related {{!}} AllMovie|url=https://www.allmovie.com/movie/v49269|accessdate=2022-10-31|language=en}}</ref>

sentences:
(vidū) un [[Luijs Kavanjari]] (otrais no kreisās) Gandamakas miera līguma parakstīšanas laikā]]
Ar '''Gandamakas miera līgumu''' [[1879|1879. gadā]] noslēdzās [[Otrais angļu-afgāņu karš|Otrā angļu-afgāņu kara]] ([[1878|1878]]—[[1880|1880. gads]]) pirmā fāze. Saskaņā ar šo līgumu, [[Afganistāna]] nodeva [[Britu impērija]]s valdījumā dažas stratēģiski svarīgas teritorijas, tādējādi izvairoties no vispārējas valsts okupācijas. Līgumu 1879. gada 26. maijā netālu no [[Gandamaka]]s ciema Austrumafganistānā parakstīja valdnieks [[Muhammeds Jakubs]] no afgāņu puses un [[Luijs Kavanjari]] no [[Britu Indija]]s valdības puses. Vairums vēsturnieku ir vienisprātis, ka šis līgums ievadīja Otrā angļu-afgāņu kara otro fāzi.

sentences: '''Valūta''' (no {{val|it|valuta}} — ‘vērtība’) ir [[maiņas līdzeklis]], lai veicinātu [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] tirdzniecību. Visbiežāk izmantotā valūta ir [[nauda]], bet, piemēram, mazāk attīstītās sabiedrībās vai [[ekonomiskā krīze|ekonomisko krīžu]] laikā par valūtu var kalpot arī citas tajā brīdī vērtīgas lietas, piemēram, [[mājlopi]], [[tabaka]] un citas lietas. Ar jēdzienu "valūta" saprot tieši maiņas līdzekli, nevis kaut ko vērtīgu pašu par sevi.

sentences: '''Klājs''' nodrošina [[kuģis|kuģa]] telpu sadalīšanu līmeņos pēc augstuma.

sentences: '''Joda skaitlis''' jeb '''jodskaitlis''' rāda, cik gramu [[jods (elements)|joda]] iespējams pievienot 100 g nepiesātināta organiskā savienojuma, kas satur [[dubultsaite]]s (piemēram, [[tauki|tauku]]). Jodu taukos var pievienot tie [[karbonskābe|karbonskābju]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražu]] atlikumi, kuros ir divkāršā saite. Jo vairāk divkāršo saišu ir karbonskābju ogļūdeņraža atlikumā, jo vairāk joda tas var pievienot. Nepiesātinātākiem savienojumiem jodskaitlis ir augstāks. Aromātisko ogļūdeņražu benzola gredzens ar jodu nereaģē, tādēļ ar jodskaitli var novērtēt nepiesātināto ogļūdeņražu piemaisījumus aromātiskajos ogļūdeņražos. Visbiežāk jodskaitli lieto tauku un taukskābju analīzēs.

sentences: '''Kreks''' ir [[kokaīns|kokaīna]] kristalizēta forma, ko var [[smēķēšana|smēķēt]]. Tā ir vislielāko [[narkotiku atkarība|atkarību]] izraisošā kokaīna forma.<ref name="MASAT">''Manual of Adolescent Substance Abuse Treatment'', Todd Wilk Estroff, M.D., 2001 (306 lapas), pp. 44-45, webpage: [http://books.google.com/books?id=GLcdUyQsxbgC&pg=PA44&lpg=PA44&dq=%22crack+cocaine%22+sinks&source=web&ots=uyKfeCJV7T&sig=6JAeDCGnYJ9YHbsAwHK2xFd94v8&hl=en&sa=X&oi=book_result&resnum=2&ct=result Google Books].</ref> Kreku veido kokaīna sāļu sajaukums ar [[nātrija bikarbonāts|nātrija bikarbonātu]] (cepamo sodu) vai kādu citu [[Bāze (ķīmija)|bāzi]]. Kreku smēķējot, rodas īsa, bet ļoti spēcīga [[eiforija]].<ref name="AMCcrac">''A.M. Costa Rica'', 2008. gada jūlijs, [http://www.amcostarica.com/071808.htm Crack rocks offer a short but intense high to smokers].</ref><ref name="RD">Stacy O'Brien, ''Red Deer Advocate'', 2008. gada decembris, [http://www.albertalocalnews.com/reddeeradvocate/news/local/Officials_warn_of_life-threatening_cocaine_in_area.html Officials warn of life-threatening cocaine in area] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081206081151/http://www.albertalocalnews.com/reddeeradvocate/news/local/Officials_warn_of_life-threatening_cocaine_in_area.html# |date={{dat|2008|12|06||bez}} }}.</ref>

sentences: [[Ģeometrija|Ģeometrijā]] '''diagonāle''' ir [[nogrieznis]], kas savieno divas [[Daudzstūris|daudzstūra]] vai [[Daudzskaldnis|daudzskaldņa]] virsotnes, kad attiecīgās virsotnes neatrodas uz vienas un tās pašas [[šķautne]]s. Neformāli aprakstot, jebkura slīpa līnija tiek saukta par diagonāli. Vārds “diagonāle” cēlies no seno grieķu valodas διαγώνιος, ''diagonios,''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.etymonline.com/search?q=diagonal|title=Online Etymology Dictionary|last=|first=|access-date=|date=}}</ref> kas tiešā tulkojumā nozīmē “no leņķa līdz leņķim”, to izmantoja gan [[Strabons]],<ref>Strabo, Geography 2.1.36—37</ref> gan [[Eiklīds]]<ref>Euclid, Elements book 11, proposition 28</ref> aprakstot līniju, kas savieno divas [[Rombs|rombu]] vai [[Kubs|kubu]]<ref>Euclid, Elements book 11, proposition 38</ref> virsotnes, un vēlāk šis termins adoptējās latīņu valodā kā ''diagonus'' (“slīpa līnija”).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Titāna izopropoksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=Ti(OCH(CH3)2)4
|molmasa=284,26
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=18-20 °C
|viršanas temperatūra=218 °C ([[spiediens|pie 10 mm Hg]])
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gh
|background            =
|logo                  =
|atklāts               = 1995
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Ghana Network Information Center''
|sponsors              = ''Network Computer Systems''
|domātais-pielietojums = Ar [[Gana|Ganu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots Ganā
|ierobežojumi          = Domēna reģistrētājam un administrētājam ir jāatrodas Ganā
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     = [[Uniform Domain Name Dispute Resolution Policy|UDRP]]
|mājas-lapa            = [http://www.nic.gh/ GhNIC]
|}}

sentences:
{{Jāuzlabo|Jāprecizē definīcija}}
'''Līklīnijas kustība''' ir [[kustība]] pa riņķa līniju, kuras [[trajektorija]] ir riņķa līnija.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ārmstrongīts
|attēls=
|klase=[[Silikāts]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.34-70
|ķīm_formula=CaZr[Si6O15]·3H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Gaiši brūna
|svītra=Gaiši brūngana
|habituss=Agregāts, plākšņveida kristāli, noapaļoti agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, labi izteikta otrā plaknē
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīga
|laušanas_koef=nα = 1,563 nβ = 1,569 nγ = 1,573
|pleohroisms=nav
|blīvums=2,7
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Lamiales|suga_lv=Pavedienu veronika|suga=Veronica filiformis|ģints_lv=Veronikas|ģints=Veronica|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|rinda_lv=Panātru rinda|binomial=Veronica filiformis<small> Sm.</small>|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=Veronica filiformis RF.jpg|kategorijas=nē}}'''Pavedienu veronika''' (''Veronica filiformis'') ir augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Sugas dabiskais izplatības areāls ir [[Mazāzija]] un [[Kaukāzs]], taču tā ir plaši izplatījusies [[Eiropa|Eiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], un dažviet [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-filiformis-sm/|title=pavedienu veronika - Veronica filiformis Sm. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-26}}</ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Titikakas ezers
|attēls=Titikaka_Uros.jpg
|paraksts=Mākslīgās niedru salas [[Peru]] teritorijā
|map = Bolīvija#Peru
| plat_d=15 | plat_m=45 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=69 | gar_m=25 | gar_s= | gar_EW=W
|platība=8372
|garums=190
|Vid_dziļums=107
|Max_dziļums=281
|tilpums=932
|augstums_vjl=3812
|izteka=[[Desagvadero (Bolīvija)|Desagvadero]]
|baseins=58 000
|vieta={{PER}}
{{BOL}}
|salas= >42
|pilsētas=[[Puno (Peru)|Puno]]
[[Kopakabana (Bolīvija)|Kopakabana]]
}}
'''Titikakas ezers''' ({{val|es|Titicaca}}, [[aimaru valoda|aimaru]] un {{val|qu|Titiqaqa}}) ir pasaulē augstākais komerciāli kuģojamais [[ezers]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.highestlake.com/highest-lake-world.html |title=The Highest Lake in the World |access-date={{dat|2006|10|21||bez}} |archive-date={{dat|2007|08|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20070824054810/http://www.highestlake.com/highest-lake-world.html }}</ref> — tā vidējais ūdens līmenis ir 3812 metrus virs jūras līmeņa. Tas ir arī [[Dienvidamerika]]s lielākais [[saldūdens]] ezers — tā virsmas platība ir ap 8372 km2<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ilec.or.jp/database/sam/dsam04.html |title=International Lake Environment Committee |access-date={{dat|2009|01|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110723165816/http://www.ilec.or.jp/database/sam/dsam04.html |archivedate={{dat|2011|07|23||bez}} }}</ref>. Iesāļais [[Marakaibo ezers]] [[Venecuēla|Venecuēlā]] ir lielāks (ap {{nobr|13 000 km²}}), taču daļa ģeogrāfu uzskata, ka Marakaibo ezers drīzāk ir jūras līcis.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Osama bin Ladens
|     vārds_orig = {{ara|أسامة بن لادن}}
|         attēls = Osama bin Laden portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Osama bin Ladens aptuveni 1997. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1957
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Saūda Arābija|Rijāda}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Pakistāna|Abotābāda}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ''[[Al-Qaida]]'' līderis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Osama bin Muhameds bin Avads bin Ladens''' ({{val|ar|أسامة بن محمد بن عوض بن لادن}}, ''Usāmah bin Muhammad bin Awad bin Lādin''; dzimis {{dat|1957|03|10}} [[Rijāda|Rijādā]], [[Saūda Arābija|Saūda Arābijā]], miris {{dat|2011|05|01}}) bija [[teroristi|teroristu]] organizācijas ''[[Al-Qaida]]'' līderis. Viņš bija iekļauts [[Federālais izmeklēšanas birojs|FIB]] 10 vismeklētāko noziedznieku sarakstā un par viņa notveršanu bija izsludināta 25 000 000 [[ASV dolāri|ASV dolāru]] liela atlīdzība.<ref name="autogenerated1">{{laikraksta atsauce|last= |first= |author= |authorlink= |coauthors= |date= {{dat|2001|10|8||bez}}|title= Divus metrus garais miljonārs naudu tērē teroram|journal= Diena|volume= |issue= |page= |pages= 4. lpp|publisher= |location= Rīga|issn= |url= |language= }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Teodors Debners
|     vārds_orig = ''Theodor Doebner''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Veckalsnava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Osnabrika}}<br>({{vieta|Vācija|Lejassaksija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = gleznotājs un grafiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Teodors Debners (mācītājs)|Teodors Debners]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Hammārs
|attēls=
|map = Irāka
| plat_d=30 | plat_m=46 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=47 | gar_m=3 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{IRQ}}
|platība=600—1350
|garums=120
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=1,8—3,0
|tilpums=
|augstums_vjl=
|izteka=
|baseins=
|valstis=[[Irāka]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Hammārs''' ({{val-ar|هور الحمّار}}; ''{{Unicode|Hawr al Ḩammār}}'') ir liels [[sālsezers]] [[Irāka]]s dienvidaustrumos, paralēli [[Eifrata]]i.<ref>{{PZT|250|Hammars}}</ref>

sentences: '''Kartupeļu čipsi''' ir [[čipsi|čipsu]] veids; kraušķīgi, parasti plānās šķēlītēs [[cepameļļa|eļļā]] cepti [[kartupelis|kartupeļi]]. Čipsi mēdz būt dažādas formas — rievoti, vienkārši sagriezti, kantaini —, ar [[sāls|sāli]] un citām [[garšviela|garšvielām]]. Kartupeļu čipsi mēdz būt ar dažnedažādākajām garšām, pievienojot citus produktus, piemēram, tomātu čipsiem pievieno [[tomāts|tomātus]]. Kartupeļu čipsi ir [[uzkodas]], tas nav pamatēdiens. Par kartupeļu čipsu dzimteni uzskata [[Anglija|Angliju]]. 2022. gadā lielākie uzņēmumi pasaulē pēc [[apgrozījums|apgrozījuma]], kas ražo kartupeļu čipsus, ir ''[[Lay’s]]'', ''[[Ruffles]]'', ''[[Pringles]]'', ''[[Utz Brands, Inc.]]'', ''[[Cape Cod Potato Chips]]'' un ''[[Kettle Foods]]''.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.insidermonkey.com/blog/5-biggest-potato-chip-brands-and-companies-in-the-world-1133323/ | title= 5 Biggest Potato Chip Brands and Companies in the World | publisher= insidermonkey.com | language= en}}</ref> Latvijā lielākais čipsu ražotājs ir “[[Ādažu čipsi]]”.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2012. gada maijā,}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|bilde=
|apraksts=
|developer=''[[Gameforge]]''
|publisher=''[[Gameforge]]''
|release={{dat|2006|2|1}}
|genre=[[MMORPG]]
|mode=Vienspēlētāja un daudzspēlētāju
|platforms=''[[Java (programmēšanas valoda)|Java]]'' (''[[Microsoft Windows]]'', ''[[Linux]]'', ''[[Mac OS X]]'')
|media=interneta pieslēgums
|requirements=[[Tīmekļa pārlūkprogramma]]
|input=[[Datora klaviatūra|klaviatūra]], [[datorpele]]
}}

sentences: '''Vagālais tonuss''' ir [[Klejotājnervs|klejotājnerva]] (10. galvas smadzeņu nerva) aktivitāte, kas ir būtiska sastāvdaļa [[Veģetatīvā nervu sistēma|veģetatīvās nervu sistēmas]] [[Parasimpātiskā nervu sistēma|parasimpātiskajā]] daļā. Šis nervu sistēmas zars netiek apzināti kontrolēts, un tas lielā mērā ir atbildīgs par vairāku ķermeņa daļu regulēšanu miera stāvoklī. Vagālās darbības rezultāti dažādās ietekmes, tai skaitā: [[Sirds ritms|sirds ritma]] samazināšanās, vazodilatācija / sašaurinātas [[Asinsvadi|asinsvados]], dziedzeru aktivitāte [[sirds]], [[Plaušas|plaušu]] un gremošanas trakta, aknu, imūnās sistēmas regulējums, kā arī zarnu trakta jūtības kontroli, kustīgumu un iekaisumu.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|vauthors=Berntson GG, Cacioppo JT, Quigley KS|date=March 1993|title=Respiratory sinus arrhythmia: autonomic origins, physiological mechanisms, and psychophysiological implications|url=https://archive.org/details/sim_psychophysiology_1993-03_30_2/page/183|journal=Psychophysiology|volume=30|issue=2|pages=183–96|doi=10.1111/j.1469-8986.1993.tb01731.x|pmid=8434081}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Kaujas pēc valsts|Austroungārija]]
[[Kategorija:Austroungārija]]

sentences: '''Asfaltbetons''' jeb vienkārši '''asfalts''' ir būvmateriāls, ar [[dolomīts|dolomīta]] vai [[granīts|granīta]] šķembām un pildvielu (samaltu dolomītu) sajaukta [[bitumens|bitumena]] masa. Asfaltbetonu lieto autoceļu, pagalmu, ielu, tiltu segumos, kā arī rūpniecisko ēku grīdām un jumtiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Badlands''
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets = {{ASV dolārs|300 tūkstoši}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 93 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1973|10|15}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| studija =
| operators = * [[Taks Fudžimoto]]
* [[Stīvens Lārners]]
* [[Braiens Probins]]
| oriģinālnos = ''Badlands''
| mūzika = * [[Džordžs Tiptons]]
* [[Kārlis Orfs]]
* [[Džeimss Teilors]]
| aktieri = * [[Mārtins Šīns]]
* [[Sisija Speiseka]]
| scenārijs = Terenss Maliks
| producents = Terenss Maliks
| režisors = [[Terenss Maliks]]
| žanrs = ''neo-noir'', krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Badlands movie poster.jpg
| imdb =
}}'''''Badlands''''' ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināldrāma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Terenss Maliks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mārtins Šīns]] un [[Sisija Speiseka]]. ''Badlands'' ir Malika pirmā režisētā pilnmetrāžas filma.

sentences: '''Protekcionisms''' ir valsts [[ekonomiskā politika]], kas vērsta uz [[iekšējais tirgus|iekšējā tirgus]] aizsardzību pret [[imports|importu]]. To realizē ar [[nodoklis|nodokļiem]], [[importa kvota|kvotām]], [[subsīdija|subsīdijām]] un citām valstiskām regulēšanas metodēm, kas nostāda pašmāju ražotājus izdevīgākā stāvoklī par ārvalstu ražotājiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Canders
|     vārds_orig = ''Friedrich Zander''
|         attēls = Stamps of Latvia, 2012-22.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1887
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1933
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Kislovodska|Kislovodskā]], [[Krievijas PFSR]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Artūrs Canders
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Rūpnīcas «[[Provodņiks]]» (Rīgā) un «Motors» (Maskavā), Centrālais konstruktoru birojs «Aviatrest», Aviācijas motorbūves institūts
|     alma_mater = Dancigas augstākā tehniskā skola, [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne = [[inženierija]], raķešbūve
|    pasniedzēji = [[Pauls Valdens]]
|       studenti = [[Sergejs Koroļovs]]
|     sasniegumi = Izgudrojis reaktīvo dzinēju, kas darbojās ar [[sašķidrinātais skābeklis|sašķidrināto skābekli]] un benzīnu. Radījis kosmisko lidojumu teoriju.
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''15. maijs''' ir gada 135. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (136. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 230 dienas.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Morisejs
|Attēls = MorrisseySXSW2006.jpg
|Att_izm = 230 px
|Apraksts = Morisejs 2006. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Stīvens Patriks Morisejs
|Dzimis = 1959. gada 22. maijā
|Vieta = {{flagicon|United Kingdom}} [[Stretforda]], [[Mančestra]], [[Anglija]]
|Instrumenti = balss
|Žanrs = [[alternatīvais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], dziesmu tekstu autors
|Gadi = 1982 - tagad
|Darbojies_arī = [[The Smiths]]
|Mlapa = [http://www.morrisseymusic.com/ morrisseymusic.com]
|Dzimums = V
}}

sentences:
s ģerbonis ar [[Pjastu dinastija]]s zīmi — balto ērgli.]]
'''Lielpolija''' ({{val|pl|Wielkopolska}}, {{val|de|Großpolen}}, {{val|la|Polonia Maior}}) ir vēsturisks [[Eiropa]]s reģions [[Polija]]s rietumdaļā [[Varta]]s un [[Noteca]]s upju baseinos. Vēsturiskā galvenā pilsēta — [[Poznaņa]], garīgais centrs — [[Gņezno]]. Nosaukums jāsaprot kā ''Vecā'' Polija, pretēji ''Jaunajai'' Polijai — [[Mazpolija]]i.

sentences: '''Ješiva''' ([[Ivrits|ivritā]] יְשִׁיבָה, burtiski — sēde, sanāksme) ir nosaukums institūtam, kas ir augstākā reliģiskā skola [[Talmūds|Talmūda]] studijām. Atsevišķos laikmetos ješiva pildīja arī likumdošanas un tiesu funkcijas. Pēdējos gadsimtos tā kalpoja, lai sagatavotu zinātniekus [[Rabīns|rabīna]] titulam.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
Iņupiati sadala [[Polārais valis|polārā vaļa]] ķermeni, 2017. gads
| tauta = Iņupiati
| skaits = 20 709 (2015)
| vieta = [[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda = [[angļu valoda]]<br />[[iņupiatu valoda]]
| reliģija = [[kristietība]], [[animisms]]
| grupas =
| radi = [[inuiti]], [[juiti]], [[jupiki]]
}}
'''Iņupiati''' (pašnosaukums: ''Iñupiat'') ir viena no [[Ziemeļamerika]]s [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo [[Aļaska]]s pavalsts ziemeļrietumus un ziemeļus (Nortsloupas, Ziemeļrietumu Arktikas un [[Noma (pilsēta)|Nomas]] pašvaldības) 34 ciemos. Tradicionāli iņupiatiem ir divas grupas: tariumiuti (''Taġiumiut'' — ‘jūras ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir zveja un jūras dzīvnieku medības, un nunamiuti (''Nunamiut'' — ‘zemes ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir briežkopība un medības.

sentences:
{{Elektrodinamika}}
[[File:14. Електрични силови линии.ogv|thumb|right|280px|Elektriskā lauka līniju demonstrējums. Ar [[elektrostatiskā mašīna|elektrostatisko mašīnu]] tiek uzlādēts eļļas traukā ievietots elektrods. Eļļā iebērtas daļiņas izvietojas gar elektriskā lauka līnijām]]
'''Elektriskais lauks''' ir [[Lauks (fizika)|lauks]], kas pastāv ap jebkuru elektriski lādētu [[Fizikāls ķermenis|ķermeni]] vai [[Elektriskais lādiņš|lādiņu]], un [[Kulona likums|Kulona likumu]] var interpretēt šādi: viens no lādiņiem, piemēram <math>q_2 = q \ </math>, ir lauka avots, bet otrs, <math>q_1 \ </math>, atrodas tā radītajā laukā un uz to darbojas Kulona spēks <math>\vec{F} \ </math>.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Četras svētās pilsētas''', [[jūdaisms|jūdaisma]] tradīcijā iekļauj [[Jeruzaleme|Jeruzalemi]], [[Halīla|Hebronu]], [[Tiberija|Tiberiju]] un [[Safeda|Safedu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fēlikss Kerstens
|     vārds_orig = ''Felix Kersten''
|         attēls = Felix Kersten (1948).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Fēlikss Kerstens 1948. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Tartu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1960
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Hamma]], [[Ziemeļreina-Vesfālene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = masieris
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Frīdrihs Kerstens, māte - Olga, dzimusi Štībinga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Irmgarde, dzimusi Neišefere
|          bērni = 3 dēli
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Gauja]]
[[Kategorija:Latvijas upju baseini]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Stearilspirta vienkāršota struktūrformula
|       citi nosaukumi = 1-oktadekanols,
 oktadekān-1-ols,
 oktadecilspirts
|           CAS numurs = 112-92-5
|      ķīmiskā formula = C18H38O
|              molmasa = 270,49
|              blīvums = 812
|  kušanas temperatūra = 59,4-59,8 °C
| viršanas temperatūra = 210 °C pie 15 mmHg (~2 kPa)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Stearilspirts''' jeb '''1-oktadekanols''' atbilst [[stearīnskābe]]i. Tas [[Kušanas temperatūra|kūst]] pie 59,4 °C—59,8 °C, [[Viršanas temperatūra|virst]] pie 210 °C—330 °C, un ir baltā krāsā. Ūdenī šī viela nešķīst. To izmanto [[Smērviela|smērvielās]], sintētiskajos sveķos, [[Parfimērija|parfimērijā]] un [[Kosmētika|kosmētikā]]. [[Krēms|Krēmos]] to lieto par mitrinātāju, [[Emulgators|emulgatoru]] un ietaukotāju; tas tiek plaši pielietots arī šampūnos un matu kondicionieros. To izmanto arī baseinos ūdens virsmas pārklāšanai, lai novērstu pārmērīgu ūdens iztvaikošanu.

sentences:
dalībnieks. Eksperimenta laikā mēģina noskaidrot, vai pastāv telepātija]]
'''Telepātija''' ({{val|grc|τῆλε}}, ''têle'' un {{gree|πάθος}}, ''páthos'' — ‘tāla sajūta’) ir hipotētiska [[informācija]]s un [[sajūtas|sajūtu]] pārraide un uztvere no viena organisma uz otru, neizmantojot tradicionālos veidus (bez [[valoda]]s, [[mīmika]]s, [[žests|žestiem]]). Citiem vārdiem sakot, telepātija ir kādas personas vai subjekta tieša [[domāšana|domu]] nolasīšana.

sentences:
[[File:RG-59.jpg|thumb|right|400px|[[RG-59]] lokanā koaksiālā kabeļa sastāvs:

ārējais plastmasas apvalks

austais vara ekrāns (ārējais vadītājs)

iekšējais [[Dielektriķis|dielektriskais]] izolators

vara kodols (iekšējais vadītājs)

]]

sentences:
[[Kategorija:Starptautiskās klubu futbola sacensības]]
[[Kategorija:UEFA]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Bruno Tauts
| image =
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1880|05|04}}
| location = [[Kēnigsberga]], [[Vācijas Impērija]]<br />([[Kaļiņingrada]], {{RUS}})
| deathdate = {{dat|1938|12|24}}
| deathplace =  [[Stambula]], {{TUR}}
| nationality = [[ebrejs]]
| field = [[arhitektūra]]
| training =
| movement = [[ekspresionisms]], [[modernisms]]
| famous works = [[modernisms|modernistiskās]] [[Berlīne]]s dzīvojamās ēkas (1913-1930)
| influenced by = [[Teodors Fišers]], [[Valters Gropiuss]]
| influenced = [[Valters Gropiuss]], [[Lekorbizjē]]
| patrons =
| awards =
}}

sentences:
]]
'''Islāms Surinamā''' ir viena no izplatītākajām [[Reliģija|reliģijām]] [[Surinama|valstī]]. Saskaņā ar oficiālajiem datiem Surinamas [[Musulmaņi|musulmaņu]] kopskaits 2012. gadā bija aptuveni 13,9 % no kopējā valsts iedzīvotāju skaita jeb 75 053 cilvēki, kas ir augstākais musulmaņu īpatsvars [[Amerika|Amerikā]].

sentences:
'''Cilvēka anatomija''' ir mācība par dzīva cilvēka formu un uzbūvi.
:''Vairāk informācijas var atrast rakstā [[cilvēka anatomija]]''
{{Commonscat|Human anatomy}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Pireneji
 |attēls                 = Pyrenees topographic map-en.svg
 |attēla_platums         = 275px
 |paraksts               = Pireneju topogrāfiskā karte (Francijas un Spānijas robeža)
  |lat_dir = |lat_deg = |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir = |lon_deg = |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Eirāzija]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{FRA}}, {{ESP}}, {{AND}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              = [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]]
 |atdala_no              = [[Eiropa]]s
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                =
 |kalns                  = [[Aneto smaile]]
 |augstums               = 3404
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zāmina
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Samina
| attēls            = Samina_river.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zāmina
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Brandnertāle]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ille]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=08 | sāk_plat_s=47 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=09 | sāk_gar_m=34 | sāk_gar_s=55 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=13 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=09 | iet_gar_m=37 | iet_gar_s=37 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{GER}}
| garums            = 17
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 469
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 71
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Lihtenšteina#Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Frīdrihs Šlēgelis
|          vārds_orig = ''Friedrich Schlegel''
|              attēls =Friederich von Schlegel.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1772
|          dz_mēnesis =3
|            dz_diena =10
|            dz_vieta =[[Hannovere]], [[Braunšveigas-Lineburgas kūrfirste]]
([[Lejassaksija]], {{GER}})
|              m_gads =1829
|           m_mēnesis =1
|             m_diena =12
|             m_vieta =[[Drēzdene]], [[Saksijas karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Schleglf Signature.gif
|               skola =[[transcendentālais ideālisms]], [[Jēnas romantisms]], [[romantiskā lingvistika]]
|           intereses =[[filoloģija]], [[vēstures filozofija]]
|              idejas =[[historisms]]
|          alma_mater =[[Getingenes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Imanuels Kants|Kants]], [[Johans Gotlībs Fihte|Fihte]], [[Johans Gotfrīds Herders|Herders]]
|          ietekmējis =[[Francis Bops|Bops]]
|               darbi =''Lucinde'' (1799), ''Über die Sprache und Weisheit der Indier'' (1808)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''FIFA Pasaules rangs sievietēm''' ir [[FIFA]] veidots nacionālo sieviešu [[futbols|futbola]] izlašu rangs. Tiek apkopots kopš 2003. gada marta. Vienīgi [[Vācijas sieviešu futbola izlase|Vācija]] un [[ASV sieviešu futbola izlase|ASV]] ir bijusi ranga līderes. Pašreizējā līdere is ASV izlase.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Viktorija Džastisa
|      Vārds_orig = ''Victoria Justice''
|          Attēls = Victoria Justice 2013.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Viktorija Džastisa 2013. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|2|19}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Florida|Holivuda|3s=Holivuda (Florida)}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, dziesmu autore, dejotāja
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Columbia Records]]''<br />''[[Sony Music Entertainment]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = [http://www.victoriajustice.net/ VictoriaJustice.net]
|         Dzimums = S
}}
'''Viktorija Džastisa''' ({{val|en|Victoria Justice}}; dzimusi {{dat|1993|2|19}}) ir amerikāņu [[aktrise]], [[dziedātāja]], dziesmu autore un [[dejošana|dejotāja]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem,
saišu leņķiem un nedalīto elektronu pāri

Fosfīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fosfamīns, fosfāns,
fosforūdeņradis,
fosfora hidrīds
|           CAS numurs = 7803-51-2
|      ķīmiskā formula = PH3
|              molmasa = 34
|              blīvums = 1,379
|  kušanas temperatūra = −134 °C
| viršanas temperatūra = −88,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 31,2 mg/100 ml (17 °C)
|                 citi =
}}
'''Fosfīns''' (PH3) ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]]. Tas ir [[amonjaks|amonjaka]] analogs — [[fosfors|fosfora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. Tīrs fosfīns ir bez smakas, bet parasti tas satur piemaisījumus (alkilatvasinājaumus un difosfīnu P2H4), kas ož pēc [[ķiploki]]em. Ir iespējami arī aizvietotie fosfīni, kur viens vai vairāki ūdeņraža atomi ir aizvietoti ar organiskajiem radikāļiem, tie ir analogi [[amīni]]em. Fosfīns, kas satur difosfīnu, gaisā uzliesmo.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slevina laimīgais skaitlis
| operators =
| attēls = Lucky Number Slevin Theater Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', krimināltrilleris
| režisors = [[Pols Makgigans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džošs Hārtnets]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Lūsija Liu]]
* [[Stenlijs Tuči]]
* [[Brūss Viliss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Lucky Number Slevin''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|MGM Distribution Co.]]''
* ''[[Alliance Atlantis]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|2|24|Apvienotā Karaliste|2006|4|7|ASV}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{GER}}
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|27 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|56,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0425210/|title=Lucky Number Slevin (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slevina laimīgais skaitlis"''' ({{Val|en|Lucky Number Slevin}}) ir 2006. gada [[Kanāda]]s, [[Vācija]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Pols Makgigans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džošs Hārtnets]], [[Morgans Frīmens]], [[Bens Kingslijs]], [[Lūsija Liu]], [[Stenlijs Tuči]] un [[Brūss Viliss]].

sentences:
{{Mēneši}}
'''Marts''' ({{val|la|mensis Martius}}, par godu Senās Romas kara dievam [[Marss (mitoloģija)|Marsam]]) ir [[gads|gada]] trešais [[mēnesis]]. Martā ir 31 diena. Marts ir pirmais pavasara mēnesis. Martā ir pavasara [[ekvinokcija]], kad diena izlīdzinās ar nakti un tās ir vienāda garuma. Marta pēdējā svētdienā notiek pāreja uz vasaras laiku (pulksteņi tiek pagriezti vienu stundu uz priekšu). Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''sērsnu''' vai '''baložu mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''karvelinis'' vai ''balandinis mėnuo'' bet mūsdienās — ''kovas''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
'''Intelektuālais attīstības koeficients''' jeb '''IQ''' ir vispārējā [[intelekts|intelekta]] jeb saprātīguma koeficients, ko var noteikt ar intelektuāliem testiem. Šie testi palīdz atspoguļot cilvēka garīgo spēju līmeni, kā arī prasmi izmantot akadēmiskās zināšanas. Vidēji populācijā no IQ koeficients ir līmenī no 50% līdz 100%.

sentences:
{{cita nozīme|izdomātu tēlu|filmu|Brīnumsieviete (filma)}}
{{Tēla infokaste
| name          = Brīnumsieviete
| color         =
| series        =
| image         = Wonder Woman.jpg
| caption       = Brīnumsievietes attēlojums 2006. gadā
| first         = 1941. gada oktobrī (''All Star Comics'' #8)
| last          =
| creator       = [[Viljams Multons Marstons]] (rakstnieks)<br />[[Harijs Džordžs Pīters]] (mākslinieks)
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          = Publicētājs
| data1         = ''[[DC Comics]]''
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         = Princese Daiena no Temiskiras
| species       = [[amazones|amazone]], olimpa dieviete
| gender        =
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = 2004-04-10 Larus michahellis ad.jpg
|     att_nosaukums = [[Vidusjūras kaija]] (''Larus michahellis'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|        apakškārta =Lari
|      apakškārta_lv=Kaijveidīgie
|         binomial = Lari <small>([[Sharpe]], 1891)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Kaijveidīgie''', '''kaijveidīgo apakškārta''' (''Lari'') ir viena no [[Tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgo kārtas]] (''Charadriiformes'') apakškārtām. Tā apvieno 7 tārtiņveidīgo putnu [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]],<ref name=boo/> no kurām pazīstamākās ir [[kaijas]], [[klijkaijas]], [[zīriņi]] un [[alki]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lagave
 | official_name            = ''Lagawe''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 260
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = NV-Ifugao-MP Road, Lagawe Poblacion (Lagawe, Ifugao; 11-25-2022).jpg
| image2                   = Lagawe Town Plaza (Lagawe, Ifugao; 11-25-2022).jpg
| image3                   = St. Mary Magdalene Church, Lagawe - Flickr.jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator ifugao lagawe.png
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kordiljera]]
 | subdivision_name2        = [[Ifugao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1961
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 20
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 208.91
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 18876
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 16 | latm = 47 | lats = 51 | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 07 | longs = 22 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 3600
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 667
 | website                  = {{URL|http://www.lagawe.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Dzīvsudraba staba milimetrs''' (mm Hg, dz. st. mm) ir ārpussistēmas spiediena mērvienība, ko lieto [[meteoroloģija|meteoroloģijā]] [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]] mērīšanai, [[medicīna|medicīnā]] [[asinsspiediens|asinsspiediena]] mērīšanai un citur. Viens [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] stabiņa [[milimetrs]] ir aptuveni vienāds ar 133,3223684 [[paskāls|paskāliem]]; normālais atmosfēras spiediens, jeb 760 dzīvsudraba stabiņa milimetri vienādi ar 101 325 paskāliem jeb 1013,25 hektopaskāliem lielu atmosfēras spiedienu. Agrāk izmantoja arī citu metodi: dzīvsudraba stabs ar augstumu 1 mm un blīvumu 13,5951×10³ kg/m³ pie [[brīvās krišanas paātrinājums|brīvās krišanas paātrinājuma]] 9,80665 m/s². Atšķirība starp šiem diviem lielumiem ir tikai 0,000014%.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pedro Arjass Davila
|     vārds_orig = ''Pedro Arias Dávila''
|         attēls =
|     att_izmērs = 175px
|     dz_dat_alt = ap [[1468. gads|1468. gadu]]
|       dz_vieta = [[Segovija]], [[Spānija]]
|         m_gads = 1531
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Nikaragva]]
|        tautība = [[spāņi|spānis]]
|   nodarbošanās = karavīrs, koloniju pārvaldnieks
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pasaulē sliktākais cilvēks
| operators =
| attēls = The Worst Person in the World (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantika, komēdijdrāma
| režisors = [[Joahims Trīrs]]
| producents = * Andrea Berentsena Otmara
* Tomass Robsāms
| scenārijs = * [[Eskils Fogts]]
* Joahims Trīrs
| aktieri = * [[Renāte Reinsve]]
* [[Anderss Danielsens Lī]]
* [[Herberts Nordrums]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Verdens verste menneske''
| studija = * ''Oslo Pictures''
* ''MK Productions''
* ''Film i Väst''
* ''Snowglobe''
* ''B-Reel Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''SF Studios''
* ''Memento Distribution''
* ''TriArt Film''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|7|8|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 128 minūtes
| valsts = * {{NOR}}
* {{FRA}}
* {{DEN}}
* {{SWE}}
| valoda = [[Norvēģu valoda|norvēģu]]
| budžets = {{Eiro|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10370710/|title=The Worst Person in the World (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|31}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pasaulē sliktākais cilvēks"''' ({{Val|no|Verdens verste menneske}}) ir 2021. gada [[Norvēģija]]s, [[Francija]]s, [[Dānija]]s un [[Zviedrija]]s kopražojuma romantiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Joahims Trīrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Renāte Reinsve]], [[Anderss Danielsens Lī]] un [[Herberts Nordrums]]. Šī ir trešā filma Trīra "Oslo triloģijā" pēc "[[Reprīze]]" (''Reprise'', 2006) un "[[Oslo, 31. augusts]]" (''Oslo, 31. august'', 2011).

sentences: [[File:COVID-19 rapid test.jpg|thumb|SARS-CoV-2 ātrie testi. Vīrusa antigēna noteikšanas sānplūsmas testi]]

sentences:
galvaspilsētā (509,2 m)]]
{{Atjaunot}}
'''Debesskrāpis''' ([[kalks]] no {{val|en|skyscraper}}) jeb '''augstceltne''' ir sevišķi augsta daudzstāvu [[celtne]]. Par debesskrāpi tiek uzskatīta atsevišķi stāvoša būve, kas vertikālā virzienā vienmērīgi sadalīta [[stāvs|stāvos]] un paredzēta [[cilvēks|cilvēku]] darbam un dzīvošanai. [[Eiropa|Eiropā]] par debesskrāpjiem uzskata celtnes, kuru pēdējais stāvs atrodas vismaz 150 [[metrs|m]] augstumā. [[Rīga|Rīgā]] par debesskrāpjiem mēdz dēvēt arī zemākas celtnes.

sentences: '''6. septembris''' ir gada 249. diena (250. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 116 dienas.

sentences: '''Mutagēni''' (no {{val|la|mutatio}} — 'izmaiņa' un {{val|el|γεννάω}} (''gennáō'') — 'radu') ir eksogēni un endogēni fizikāli, ķīmiski un bioloģiski faktori, kas izraisa [[mutācija]]s. Mutagēni izmaina organisma [[ģenētika|ģenētisko]] informāciju (parasti [[DNS]]) un tā palielina mutāciju daudzumu virs dabiskā līmeņa.

sentences: '''Talsu draudzes novads''' jeb '''Talsu ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=[[Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm]]|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=16 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Talsen}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Tukuma virspilskunga iecirknis|Tukuma virspilskunga iecirkņa]] Talsu pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Talsen''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Talsu apriņķis|Talsu apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Apustulis
| attēls                   = Apostleposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Apostle''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Roberts Djuvals]]
| producents               =
* [[Stīvens Brauns]]
* [[Robs Kārliners]]
* Roberts Djuvals
| scenārija autors         = Roberts Djuvals
| galvenajās lomās         =
* Roberts Djuvals
* [[Farra Foseta]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Džons Bīslijs]]
* [[Džūna Kārtere Keša]]
* [[Miranda Ričardsone]]
| mūzika                   = [[Deivids Mansfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Butcher's Run Films]]''
| izplatītājs              = ''[[October Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|12|17|}}
| ilgums                   = 131 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/apostle-1997|title=The Apostle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 13, 2019|archive-date={{dat|2019|05|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190513164817/https://www.bbfc.co.uk/releases/apostle-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]5 miljoni
|ienākumi                  = [[Dolārs|$]]19,9 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=apostle.htm|title=The Apostle|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Apustulis''' ({{val|en|The Apostle}}) ir 1997. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Roberts Djuvals]]. Citas lomas filmā atveido [[Farra Foseta]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Džons Bīslijs]], [[Džūna Kārtere Keša]] un [[Miranda Ričardsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|12|17||bez}}. Djuvals tika nominēts [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]i nominācijā "[[Labākais aktieris galvenajā lomā (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais aktieris galvenajā lomā]]".

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = Live aus Berlin
| Izpildītājs           = "[[Rammstein]]"
| Vāks                  = RammsteinLiveAusBerlin.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{DEU}}, [[1999]]. gada
[[30. augusts]]
| Ierakstīts            = Kindl-Bühne Wuhlheide, [[Berlīne]]
| Žanrs                 = [[Neue Deutsche Härte]], [[Industriālais metāls]]
| Garums                = 80:36
| Ierakstu kompānija    = [[Motor Music]]
| Producents            = Jākobs Helners un "[[Rammstein]]"
| Izpildītājsģen        = "[[Rammstein]]" DVD
| Iepriekšējais albums  = -
| Šis albums            =
'''Live aus Berlin'''
([[1999]])
| Nākamais albums       =
[[Lichtspielhaus]]
([[2003. gads|2003]])
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Anna Dimante
| vārds_orig = ''Anna Dimaņte''
| attēls = Dimanteanna3.jpg
| att_izmērs = 175px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1908
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 28
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Līksnas pagasts}} (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 2002
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 31
| m_vieta = {{vieta|ASV|Demoina}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latgalieši|latgaliete]]
| dzimums = S
| vecāki = Apolonija un Donats Veliki
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Jānis Dimants
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[rakstniece]], publiciste
| rakstīšanas valoda = [[latgaliešu valoda|latgaliešu]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}'''Anna Dimante''' ({{val|ltg|Anna Dimaņte}}; 1908—2002) bija [[Latgalieši|latgaliešu]] [[Trimdas latvieši|trimdas]] publiciste un rakstniece.

sentences:
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| Non-profit_name = FEMEN
Фемен
| Non-profit_logo =
| Non-profit_type = Protestu grupa
| founded_date = {{dat|2008|4|10|N|bez}}<ref name=FEMEN/>
| founder = [[Anna Hucola]]<ref name=FEMEN/>
| location =
{{vieta|Francija|Parīze}}<ref name="spiegel.de">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.spiegel.de/international/europe/naked-march-in-paris-to-open-new-office-of-femen-feminist-group-a-856780.html |title=Naked March in Paris to Open New Office of Femen Feminist Group – SPIEGEL ONLINE |work=Der Spiegel |accessdate=2012-11-19}}</ref> {{small|(galvenā mītne)<ref name=IP29713NH>[http://www.france24.com/en/20130729-tunisia-femen-activist-amina-acquitted-contempt-defamation-charges Tunisian Femen activist ‘acquitted’ of defamation], [[France 24]] (29 July 2013)
[http://m.timesdaily.com/news/world/article_33b2ca10-7b84-5cf8-8a4b-120a82f47f4d.html?mode=jqm Court dismisses 1 charge against Tunisian feminist] {{Webarchive|url=https://archive.today/20130730154531/http://m.timesdaily.com/news/world/article_33b2ca10-7b84-5cf8-8a4b-120a82f47f4d.html?mode=jqm |date={{dat|2013|07|30||bez}} }}, [[TimesDaily]] (29 July 2013)
[http://www.voanews.com/content/tunisian-femen-activist-acquitted-of-defamation-unrest-grows/1712301.html Tunisian Activist Acquitted Amid Growing Unrest], [[Voice of America]] (29 July 2013)</ref>}}
{{vieta|Ukraina|Kijiva}}<ref name=History/>
| key_people = [[Anna Hucola]]<ref name=FEMEN/>
[[Oksana Šačko]]<ref name=Atlantic>[http://www.theatlantic.com/international/archive/2013/01/femen-in-paris-ukraines-topless-warriors-move-west/266755/ Femen in Paris: Ukraine's Topless Warriors Move West], [[The Atlantic]] (2 January 2013)</ref>
[[Aleksandra Ševčenko]]<ref name="femen1">{{tīmekļa atsauce |url=http://femen.org/en/news/id/216 |title=FEMEN |publisher=FEMEN |date=2013-01-24 |accessdate=2013-04-22 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130509142453/http://femen.org/en/news/id/216 |archivedate=2013-05-09 }}</ref>
[[Inna Ševčenko]]<ref name=Atlantic/>
| homepage = [http://femen.org/ femen.org]
}}
'''FEMEN''' ({{val|uk|Фемен}}) ir [[Ukraina]]s [[feminisms|feministu]] protesta grupa, kas tika dibināta 2008. gadā. Organizācija kļuva pazīstama ar organizētajām strīdīgajām<ref name="movements1">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.movements.org/case-study/entry/ukraines-ladies-of-femen/ |title=Ukraine’s Ladies Of Femen |publisher=Movements.org |date=2011-08-16 |accessdate=2013-04-22 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120414005441/http://www.movements.org/case-study/entry/ukraines-ladies-of-femen |archivedate=2012-04-14 }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|author=Jeffrey Tayler |url=http://www.theatlantic.com/international/archive/2013/03/the-woman-behind-femens-topless-protest-movement/273970/ |title=The Woman Behind Femen's Topless Protest Movement - Jeffrey Tayler |publisher=The Atlantic |date= |accessdate=2013-04-22}}</ref> protesta akcijām, uz kurām sievietes parasti ierodas protestēt ar kailu ķermeņa augšdaļu. Tiek protestēts pret [[sekss|seksa]] tūrismu, reliģiskām iestādēm, starptautiskām precību aģentūrām, seksismu un citiem sociāliem, nacionāliem un starptautiskiem tematiem.<ref name=FEMEN>[http://www.kyivpost.com/news/politics/detail/65379/ Femen wants to move from public exposure to political power], ''[[Kyiv Post]]'' (28 April 2010)</ref><ref name="movements1"/><ref name=BBCobservOct12/><ref name=UNIANFOTO>[http://photo.unian.net/eng/keywords/21308?fp=0 Keywords:FEMEN] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131112100247/http://photo.unian.net/eng/keywords/21308?fp=0 |date={{dat|2013|11|12||bez}} }}, Photo service of [[UNIAN]]</ref><ref>[http://www.kyivpost.com/news/nation/detail/57724/ High voter turnout in snow, cold shows triumph of democracy], ''[[Kyiv Post]]'' (21 January 2010)</ref><ref name=BBC>[http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-12618784 Ukraine protest over NZ 'win a wife' competition prize], [[BBC News]] (2 March 2011)</ref><ref>[http://www.khaleejtimes.com/DisplayArticle08.asp?xfile=data/international/2011/March/international_March40.xml&section=international Ukraine feminists protest ‘Win a Wife’ competition] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141016113249/http://www.khaleejtimes.com/DisplayArticle08.asp?xfile=data%2Finternational%2F2011%2FMarch%2Finternational_March40.xml&section=international |date={{dat|2014|10|16||bez}} }}, [[Khaleej Times]] (1 March 2011)</ref><ref name=UNIANFOTO2>{{uk ikona}} [http://photo.unian.net/ukr/keywords/21307?fp=0 Ключові слова:FEMEN] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131112100422/http://photo.unian.net/ukr/keywords/21307?fp=0 |date={{dat|2013|11|12||bez}} }}, Photo service of [[UNIAN]]</ref><ref>{{uk ikona}} [http://www.unian.net/ukr/news/news-307118.html Активістка жіночого руху б'є тортом Олеся Бузину (фото)], [[UNIAN]] (23 March 2009)</ref> 2012. gada oktobrī organizācija apgalvoja, ka tās sastāvā ir 40 aktīvistes no Ukrainas, kā arī vēl 100 aktīvistes no citām valstīm.<ref name=BBCobservOct12>[http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-20028797 Ukraine's Femen:Topless protests 'help feminist cause'], [[BBC News]] (23 October 2012)</ref>

sentences: '''23. augusts''' ir gada 235. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (236. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 130 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fantomass trako
| oriģinālnos = ''Fantômas se déchaîne''
| attēls = Fantômas se dèchaîne plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu komēdija
| režisors = [[Andrē Junabels]]
| producents =
| scenārijs = * [[Pjērs Suvestrs]] un [[Marsels Alēns]] (grāmatu autori)
* [[Žans Alēns]] un [[Pjērs Fuko]] (scenārija autori)
| aktieri = * [[Žans Marē]]
* [[Luijs de Finess]]
* [[Milēna Demonžo]]
* [[Žaks Dināms]]
| mūzika = Mišels Maņs
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Gaumont]]''
| izplatītājs =
| izdošana = {{filmas datums|1965|12|8|Francija}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{FRA}}
{{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = 31,6 miljoni [[ASV dolārs|USD]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www-boxofficestory-com.translate.goog/france-1965-c22750429?_x_tr_sl=fr&_x_tr_tl=en&_x_tr_hl=en&_x_tr_pto=sc&_x_tr_sch=http|title=1965 French box office|publisher=Box Office Story}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Fantomass (filma)|Fantomass]]"
| nākamā = "[[Fantomass pret Skotlendjardu]]" (1967)
| imdb = 0059168
}}
'''"Fantomass trako"''' ({{val|fr|Fantômas se déchaîne}}) ir 1965. gada [[Francija]]s piedzīvojumu [[kinokomēdija]], otrā filma no [[Fantomasa filmu sērija|triloģijas]] par kriminālnoziedznieka [[Fantomass (tēls)|Fantomasa]] un viņa vajātāja policijas komisāra Živa piedzīvojumiem. Filmas režisors ir [[Andrē Junabels]]. Scenārijs veidots kā parodija par [[Pjērs Suvestrs|Pjēra Suvestra]] un [[Marsels Alēns|Marsela Alēna]] 1911. gadā sarakstīto grāmatu tēlu Fantomasu. Īpašus panākumus filma ieguva [[Eiropa|Eiropā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un [[Japāna|Japānā]]. Padomju Savienībā filma tika dublēta kinostudijā ''[[Sojuzmuļtfiļm]]'' un uz ekrāniem iznāca 1967. gadā.

sentences: {{Cita nozīme|ārstu|mācītāju|Gustavs fon Bergmanis}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divi mīlētāji
| attēls                   = Two lovers ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Two Lovers''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]
| producents               =
* [[Donna Džiljoti]]
* Džeimss Grejs
* [[Entonijs Katagass]]
| scenārija autors         =
* [[Ričards Menelo]]
* Džeimss Grejs
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Vinesa Šo]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Izabella Roselīni]]
* [[Eliass Koteass]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Magnolia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|5|19|Kannu filmu festivāls|2008|2|13|ASV|2009|8|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/two-lovers-2008|title=Two Lovers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=twolovers.htm|title=Two Lovers (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Divi mīlētāji"''' ({{val|en|Two Lovers}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Vinesa Šo]], [[Vakīns Fīnikss]], [[Izabella Roselīni]] un [[Eliass Koteass]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|5|19||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: '''29. februāris''' ir diena, kas [[Gregora kalendārs|Gregora kalendārā]] ir reizi četros gados; gados, kas dalās ar 4, piemēram, 1996., 2008., 2016. 2020. vai 2024. gadā (izņemot gadsimtu gadus, kas nedalās ar 400, piemēram, 1900.). Šādus gadus sauc par [[garais gads|garajiem gadiem]]. 29. februāris ir gada 60. diena, līdz gada beigām ir atlikušas 306 dienas.

sentences: '''Pektīnvielas''' (no {{val|el|πηκτικός}} (''pēktikós'') — 'sarecējis, sakupis') jeb '''recekļvielas'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/recekļvielas |title= Recekļvielas |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2016. gada 8. jūnijā |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/recekļvielas |archivedate= {{dat|2013|02|26||bez}} }}</ref> ir kopējs apzīmējums [[polisaharīdi]]em protopektīnam, pektīnam un [[pektīnskābe]]i<ref name="Strautniece">{{Grāmatas atsauce |title= Augļu, ogu un dārzeņu ķīmiskais sastāvs: Lekcija |author=Envija Strautniece |year= 1999 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=6}}</ref>, kas dabīgi veidojas un ir sastopami visos sauszemes [[augi|augos]], jo īpaši to [[augļi|augļos]] un [[ogas|ogās]] (piemēram, [[meža zemenes|meža zemenēs]], [[mežrozīte|mežrozīšu]] augļos, [[dzērvenes|dzērvenēs]], [[upenes|upenēs]], [[āboli|ābolos]], [[citroni|citronos]], [[apelsīni|apelsīnos]] u.c.), kā arī atsevišķu [[aļģes|aļģu]] veidos. Pektīnvielas var būt gan ūdenī šķīstošas, gan nešķīstošas. Ūdenī šķīstošā pektīnviela pektīns atrodas [[šūnsula|šūnsulā]] un palīdz uzturēt [[šūnu turgors|šūnu turgoru]], bet ūdenī nešķīstošā pektīnviela protopektīns kopā ar [[hemiceluloze|hemicelulozēm]] un [[celuloze|celulozēm]] veido [[šūnapvalks|šūnapvalkus]].<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Ogļhidrāti. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=53}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Leprikons
| attēls                   = Leprechaunposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Leprechaun''
| žanrs                    = šausmu filma, komēdija
| režisors                 = [[Marks Džonss]]
| producents               = [[Džefrijs B. Malians]]
| scenārija autors         = Marks Džonss
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Varviks Deiviss]]
* [[Kens Olands]]
* [[Marks Holtons]]
* [[Roberts Gormans]]
| mūzika                   =
* [[Kevins Kiners]]
* [[Roberts Dž. Volšs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Trimark Pictures]]''
| izplatītājs              = ''Trimark Pictures''
| izdošanas laiks          = {{dat|1993|1|8||bez}}
| ilgums                   = 88 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/leprechaun-1993|title=Leprechaun|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 17, 2018|archive-date={{dat|2017|09|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170905225932/http://www.bbfc.co.uk/releases/leprechaun-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=leprechaun.htm|title=Leprechaun (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Leprikons 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Leprikons"''' ({{val|en|Leprechaun}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] šausmu komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Marks Džonss]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]], [[Varviks Deiviss]], [[Kens Olands]], [[Marks Holtons]] un [[Roberts Gormans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|1|8||bez}}. Šī ir pirmā filma "[[Leprikons (filmu sērija)|Leprikons]]" filmu sērijā.

sentences: '''Citokīni''' ir mazmolekulāras [[olbaltumvielas]] (~5—20 kDa), un tām ir liela nozīme šūnu savstarpējā komunikācijā. Pie citokīniem pieskaita [[Hemokinīni|hemokinīnus]], [[Interferoni|interferonus]], [[Interleikīni|interleikīnus]], [[Limfokinīni|limfokinīnus]] un tumora nekrozes faktorus. Citokīni tiek izdalīti gan no [[Imūnsistēma|imūnajām šūnām]], gan [[Endotēlijs|endoteliocītiem]], gan arī [[Fibroblasts|fibroblastiem]] un stromālajām šūnām. Viena veida citokīns var tikt izdalīts no dažādiem šūnu tipiem.<ref>"Cytokine" in John Lackie. A Dictionary of Biomedicine. Oxford University Press. 2010. {{ISBN|9780199549351}}</ref> Citokīnu darbība atvieglo homeostāzi, tiem ir arī liela nozīme hipersensibilizācijas un [[Iekaisums|iekaisuma]] attīstībā. Tie var iedarboties uz to pašu šūnu, kas tos ir sintezējusi (autokrīni), vai uz citu šūnu (parakrīni), kā arī dažiem citokīniem ir sistēmiska darbība (endokrīni). Citokīni iedarbojas, savienojoties ar specifisko receptoru uz mērķšūnas.<ref>Klīniskā medicīna III. A.Lejnieks {{ISBN|9789984813516}}. Medicīnas apgāds. 2012</ref>

sentences: '''Skaņa''' ir mehāniskās [[enerģija]]s pārvietošanās elastīgā [[viela|vielā]] svārstību veidā. Skaņu apraksta vairāki fizikāli lielumi, kā piemēram, [[frekvence]], [[viļņa garums]], [[amplitūda]], [[periods]], [[skaņas ātrums]] utt. Skaņa neizplatās [[vakuums|vakuumā]]. Lai gan skaņa izplatās gan cietos ķermeņos, gan šķidrumos, visbiežāk apskata skaņu gaisā. Skaņa gaisā ir statiskā spiediena izmaiņas.  Katrai skaņai ir savs cēlonis. Skaņas avots bieži ir kāds kustībā esošs [[Fizikāls ķermenis|ķermenis]], bet cēlonis var būt arī elektriskā izlāde dzirksteļu vai [[zibens]] veidā. Skaņu izraisošās [[svārstība]]s ne vienmēr ir pamanāmas ar [[acs|aci]], taču bez svārstībām skaņu nav. Dabā var novērot daudzas un dažādas svārstības, kā, piemēram, [[koks|koku]] zaru šūpošanos [[vējš|vējā]], šūpoļu šūpošanos, [[ūdens]] virsmas viļņošanos. Skaņas vienmēr ir ap mums, kaut dažreiz tās pat neievērojam: cilvēku sarunāšanās, putnu vīterošana, koku lapu čaboņa vējā, ūdens šalkas, automobiļu motora troksnis. Par skaņu sauc arī dzirdes bojājumu rezultātā radušos sīcoņu ausīs - [[Tinnitus|tinnītu]]. Dzirdot skaņu, parasti raugāmies, no kurienes tā nāk un kas to rada. Dzīvo būtņu spēju noteikt skaņas avota virzienu un attālumu sauc par [[lokalizācija|lokalizāciju]]. Svārstību biežumu vienā sekundē sauc par '''svārstību frekvenci'''. Frekvences vienība ir viena svārstība sekundē. Šo vienību sauc par hercu un apzīmē ar Hz.<ref name="autogenerated1">Šilters, E. ''Fizika 8. klasei''. Rīga: Lielvārds, 2000. 68.lpp. {{ISBN|9984-11-000-1}}</ref>

sentences: '''Akomodācija''' ({{val|fr|accomodation}}, no {{val|la|accomodatio}} — 'piemērošanās') ir [[acs lēca]]s spēja mainīt tās izliekumu, respektīvi, [[fokuss (optika)|fokusu]] jeb optisko stiprumu, pielāgojoties priekšmetu aplūkošanai dažādā attālumā. Akomodējoties acs izmaina savu optiskās sistēmas laušanas spēju tā, lai visu objektu attēli, kuri atrodas starp tuvāko skaidras redzes punktu un tālāko skaidras redzes punktu, veidotos uz tīklenes, nevis pirms vai pēc tās.

sentences: '''Etnoss''' ({{val|ru|э́тнос}}, no {{val|grc|ἔθνος}}, ''étnos'' — '[[tauta]]') ir [[Padomju Savienība]]s beigu gados [[PSRS Zinātņu akadēmija]]s [[Etnogrāfija]]s institūta izstrādāts jēdziens, kas skaidro [[tautība|tautību]] kā sociālu cilvēku kopumu, kuras locekļi apzinās sevi kā vienotu grupu, pretstatā pārējiem etnosiem. Jēdziena galvenais izstrādātājs bija Etnogrāfijas institūta ilggadējais direktors [[Juliāns Bromlejs]].<ref>The Theory of Ethnos and Ethnic Processes in Soviet Social Sciences, Julian Bromley and Viktor Kozlov, Comparative Studies in Society and History http://www.jstor.org/stable/178765</ref> Kopš [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukuma]] etnosa teorija ir zaudējusi nozīmi [[Krievija|Krievijas Federācijas]] tautību politikas veidošanā<ref>Identity politics and indigeneity construction in the Russian census 2002, Sokolovski, Sergei, http://www.eth.mpg.de/cms/en/publications/working_papers/wp0077.html</ref> un akadēmiskajā vidē.<ref>The State of the Discipline in Russia: Interviews with Russian Anthropologists, http://doi.wiley.com/10.1525/aa.1997.99.4.775{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kamnikas-Saviņas Alpi
|attēls                 = Velika_planina_4.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Velika Planina]] Kamnikas-Saviņas Alpos
| map_type            = Slovēnija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.357222 | latNS  = N
| longd = 14.535556 | longEW = E
| label_position      = bottom
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{SLO}}, {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Grintovecs]]
|augstums               = 2 558
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aristīds Grose
|     vārds_orig = ''Aristid von Grosse''
|         attēls =
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1905
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]<br>(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1985
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 21
|        m_vieta = Laguna Hills, [[Kalifornija]] {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = kodolķīmiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Irēna Benita Grose (Līvena)
|          bērni = Aristīds Viktors de Grose
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Budbergs''' var būt:

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = AS "Jelgavas cukurfabrika"
| logo             =
| caption          =
| imagestyle       =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1926
| founder          =
| defunct          = 2007
| location         = {{vieta|Latvija|Jelgava|Cukura iela 22|3s=Cukura iela}}
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = Cukura ražošana
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| owner            =
| num_employees    = 182 {{small|(2004)}}
}}
'''Jelgavas cukurfabrika''' bija pārtikas ražošanas uzņēmums, [[akciju sabiedrība]], kas ražoja no cukurbietēm cukuru. Uzņēmums atradās Cukura ielā 22, [[Jelgava|Jelgavā]].

sentences:
ilustrācija "Kalevipoegs".]]
'''Kalevipoegs''' ({{val-et|Kalevipoeg}}, latviskojot — '''Kaleva dēls'''<ref name="al">"Latvijas Kareivis" [http://www.periodika.lv/Repository/getFiles.asp?Style=OliveXLib:LowLevelEntityToSaveGifMSIE_LATVIAARCHL&Type=text/html&Locale=latvian-skin-custom&Path=LAK/1938/02/24&ChunkNum=-1&ID=Ar00500&PageLabel=5 ''Kaleva dēls — varoņa tēls igauņu literatūrā.'']{{Novecojusi saite}} (24.02.1938.)</ref>) ir igauņu [[eposs]], kuru uz tautas dziesmu un teiku pamata [[19. gadsimts|19. gadsimta]] vidū izveidoja [[igauņi|igauņu]] literāts [[Frīdrihs Reinholds Kreicvalds]].<ref name="pe">{{LPE|4|563}}</ref>

sentences: '''22. aprīlis''' ir gada 112. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (113. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 253 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Nīca
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Nīca, piemineklis represētajiem 2000-07-08.jpg
| image_caption            = Piemineklis represētajiem
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Dienvidkurzemes novads]]
| subdivision_name2        = [[Nīcas pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1560
| area_total_km2           = 7,61
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3179&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref> tagiem -->
| population_total         = 1386
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 20 | lats = 45 | latNS = N
| longd = 21 | longm = 3 | longs = 52 | longEW = E
| elevation_m              = 4
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3473
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Nīca''' ir apdzīvota vieta [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]]. [[Nīcas pagasts|Nīcas pagasta]] centrs. Izvietojusies [[Bārta (upe)|Bārtas]] kreisajā krastā 30 km no novada centra [[Grobiņa]]s un 22 km no [[Liepāja]]s.

sentences: '''Sponsors''' (no {{val|la|spondeo}} — ‘galvo, garantē’) ir [[Fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kas finansē kādu konkrētu pasākumu. Sponsors atšķirībā no [[Investors|investora]] piešķir finansējumu bez mērķa gūt ienākumus no ieguldījuma.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Zviedrijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Zviedrijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{cita nozīme|kosmisko zondi|astronomu|Džovanni Kasīni}}
{{novecojis}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Cassini''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 = Cassini Saturn Orbit Insertion.jpg
| Attēla_izmērs          = 276px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = [[Saturns (planēta)|Saturna]] orbitālais aparāts
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'', ''[[Reaktīvās kustības laboratorija|JPL]]''
| Lielākie_izgatavotāji  =
| Starta_gads            = 1997
| Starts                 = {{dat|1997|10|15|SK}} 08:43:00 ''[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Titan IV]]''
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''SLC-40''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2017
| Beigu_datums           = {{dat|2017|9|15|SK}}
| Lidojuma_ilgums        = 19 gadi 335 dienas
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 2523 kg
| Pilna_masa             = 5712 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              =
| KA_iepr                =
| KA_nāk                 =
}}

sentences: '''Kodominance''' ir viena [[gēns|gēna]] dažādu [[alēle|alēļu]] vienlaicīga izpausme [[heterozigota|heterozigotā]], neviens no [[fenotips|fenotipiem]] nav dominējošs. Dažkārt pirmajā paaudzē pēc krustošanas indivīdam ir vienādi izteiktas abu vecāku pazīmes. Piemēram, ja vienam no vecākiem ir A [[asinsgrupa]], bet otram vecākam B asinsgrupa, bērnam var būt AB asinsgrupa.

sentences: '''Dzēšgumija''' jeb '''dzēšamgumija''' ir [[kancelejas piederums]], kas paredzēts [[rakstīšana|uzrakstītā]] izdzēšanai. Dzēšgumiju ražo no dažādiem materiāliem. Viens no izplatītākajiem materiāliem ir [[gumija]] (kas ir piesaukts arī šī kancelejas piederuma nosaukumā), bet to gatavo arī no [[polivinilhlorīds|vinila]] un [[plastmasas|plastmasām]].

sentences: '''CART algoritms''' ({{val-en|Classification And Regression Tree}}) ir plaši izmantota [[statistika|statistiska]] procedūra, lai sniegtu klasifikācijas un regresijas modeļu ar uz kokiem balstītu struktūru. Šeit vienkāršības labad tiek apskatīts tikai CART klasifikācijas aspekts, tas ir, ievada [[vektors|vektora]] x piesaistīšana kategoriskai (klases) izvada iezīmei y. CART var uzskatīt par ‘algoritmu—kortežu’, ko veido:

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sunākstes pagasts
| karte             = Sunākstes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs            = Sunākste
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 109,14
| iedzīvotāji       = 521<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 521 / 109.14 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Horvātijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Horvātijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{Institūta infokaste
|nosaukums    = Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa
|attēla_nos   = [[File:Building for the dendrological research. National botanical garden Latvia.jpg|thumb|center]]
|att_izm      =
|att_apraksts = Ēka, kurā notiek dendrofloras pētījumi un atrodas herbārijs. Miera iela 1, Salaspils
|moto         =
|dibināts     = 1986
|valsts       = {{Latvija}}
|vieta        = Miera ielā 1, [[Salaspils]]
|tips         = Naciuonālā botāniskā dārza struktūrvienība
|direktore    = Linda Strode
|mlapa        = https://nbd.gov.lv/zinatne/dendrofloras-nodala/
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus
| attēls                   = Cloudy with a chance of meatballs theataposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cloudy with a Chance of Meatballs''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Fills Lords]]
* [[Kristofers Millers]]
| producents               = Pema Mārsdena
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Bills Heiders]]
* [[Anna Ferisa]]
* [[Džeimss Kāns]]
* [[Endijs Sembergs]]
* [[Brūss Kempbels]]
* [[Mr.T]]
* [[Bobs Dž. Tompsons]]
* [[Bendžamins Brets]]
* [[Nīls Patriks Heriss]]
* [[Els Rokers]]
* [[Lorēna Greiema]]
* [[Vills Fortajs]]
| mūzika                   = [[Marks Matersbo]]<ref>{{tīmekļa atsauce | url=https://variety.com/2009/digital/markets-festivals/cloudy-with-a-chance-of-meatballs-1200476076/ |title=Cloudy With a Chance of Meatballs |publisher=Variety|first=Peter |last=Debruge|date=September 17, 2009 |accessdate=September 23, 2009}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://mutato.com/info/ |title=Info |publisher=Mutato Muzika |accessdate=September 23, 2009 |archive-date={{dat|2020|03|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200322063241/http://mutato.com/info/ }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce | url=https://www.wired.com/2009/08/geekdad-talks-cloudy-with-a-chance-of-meatballs-with-directors-chris-miller-phil-lord/ |title=GeekDad Talks Cloudy With a Chance of Meatballs with Directors Chris Miller & Phil Lord | publisher=Wired|date=August 6, 2009|accessdate=September 23, 2009}}</ref>
| operators                =
| montāža                  = Roberts Fišers jaunākais
| studija                  = ''[[Sony Pictures Animation]]''<ref name=afi>{{tīmekļa atsauce|url=https://catalog.afi.com/Catalog/moviedetails/64856?sid=38a42e29-5f9a-49d4-83fd-1e76dd5bd136&sr=4.117547&cp=1&pos=1|title=Cloudy with a Chance of Meatballs  (2009)|work=[[AFI Catalog of Feature Films]]|accessdate=November 11, 2017}}</ref>
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Cloudy with a Chance of Meatballs |url=https://www.the-numbers.com/movie/Cloudy-with-a-Chance-of-Meatballs#tab=summary |website=[[The Numbers]] |accessdate=February 13, 2019}}</ref>
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|9|18|ASV|2009|10|23|Latvija}}
| ilgums                   = 90 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BoxOfficeMojo">{{tīmekļa atsauce |title=Cloudy with a Chance of Meatballs (2009) |url=https://boxofficemojo.com/movies/?id=cloudywithachanceofmeatballs.htm |work=Box Office Mojo |publisher=IMDb |accessdate=December 20, 2010}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|243 miljoni}}<ref name="BoxOfficeMojo" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus"''' ({{val|en|Cloudy with a Chance of Meatballs}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Fills Lords]] un [[Kristofers Millers]]. Filma veidota pēc Džūdijas un Rona Baretu tāda paša nosaukuma 1978. gada bērnu grāmatas motīviem. Galvenās lomas ierunājuši [[Bills Heiders]], [[Anna Ferisa]], [[Džeimss Kāns]], [[Endijs Sembergs]], [[Brūss Kempbels]], [[Mr. T]], [[Bobs Dž. Tompsons]], [[Bendžamins Brets]], [[Nīls Patriks Heriss]], [[Els Rokers]], [[Lorēna Greiema]] un [[Vills Fortajs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|9|18||bez}} Holivudā. 2013. gadā filmai izdeva turpinājumu "[[Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus 2]]".

sentences: {{Commons category|Chemical reactions|Ķīmiskās reakcijas}}

sentences:
{{Sporta infokaste
| nosaukums    = Veloorientēšanās
| attēls       = Mountain bike orienteer 1 - Meehan Range.jpg
| att_izm      = 300px
| paraksts     = Veloorientierists ar aprīkotu velosipēdu
| piktogramma  =
| pikt_izm     =
| pikt_par     =
| savienība    = [[IOF]] - Starptautiskā orientēšanās federācija
| citi_nos     =
| pirmais      =
| reģistrētie  =
| klubi        =
| kontakts     = Bezkontakta
| komanda      = Individuāls
| ilgums       =
| jdzimums     = Atsevišķas kategorijas
| kategorijas  =Sports, Orientēšanās, Riteņbraukšana
| ekipējums    =MTB velosipēds, Kartes turētājs
| vieta        =
| olimpisks    = nē
| novecojis    =
}}

sentences: '''Jaunā Danas minerālu klasifikācijas sistēma''' aizvieto 1837. gadā izstrādāto un vēlāk vairākkārt pārveidoto [[vecā Danas minerālu klasifikācijas sistēma|veco Danas minerālu klasifikācijas sistēmu]], kura vairāk nekā 150 gadus ir bijusi noteicošā [[minerāls|minerālu]] sistemātikas un klasifikācijas sistēma.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Leonards Koens
|          Attēls = Leonard Cohen 2187-edited.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Leonards Koens [[2008. gads|2008]]. gadā.
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Leonards Normens Koens
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1935|9|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2016|11|7|1935|9|21}}
|        Vieta_mr = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[sintezators]]
|           Žanrs = [[folkmūzika]], [[folkroks]]
|    Nodarbošanās =  mūziķis, dziesmu autors, dzejnieks, romānu rakstnieks
|            Gadi = 1956—2016
|Izdevējkompānija = [[Columbia Records]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences: {{Citas nozīmes|briesmu signālu|SOS (nozīmju atdalīšana)|SOS}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Malahīts
|attēls=
|klase= [[Karbonātu minerāls]]
|ŠtruncaID=05.BA.10
|ķīm_formula=Cu2CO3(OH)2
|singonija= [[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Spilgta smaragdzaļa krāsa ar savdabīgām joslām
|svītra=Gaiši zaļa
|habituss=Blīvi sīkgraudaini sakopojumi, notecējumi vai stalaktīti, dažkārt kopā ar citiem minerāliem, piemēram, azurītu
|skaldnība=Lieliska
|lūzums=Nevienmērīgs
|cietība= 3,5-4
|spīdums=Stiklveidīgs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.655 nβ = 1.875 nγ = 1.909
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
'''Malahīts''' ir vara hidroksokarbonāts, kas ir īpatnējs, spilgti zaļš [[minerāls]], kurā ir dažādu nokrāsu joslas. Tas bieži sastopams kā amorfa izskata masa, dažkārt veido stalaktītus, garozas un notecējumus, kas līdzinās vīnogu ķekaram. Tas vienmēr atrodams vara rūdu iegulu tuvumā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Stonefly - dinotoperla.jpg
| att_nosaukums = ''[[Dinotoperla]]''
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| infraklase = Neoptera
| infraklase_lv = Jaunspārņi
| virskārta = Exopterygota
| virskārta_lv = Nepilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta = Plecoptera
| kārta_lv = Strautenes
| apakškārta = Antarctoperlaria
| kategorijas = nē
| binomial= Antarctoperlaria <small>Zwick, 1969</small>
| iedalījums =
* virsdzimta: ''[[Eusthenioidea]]''
* virsdzimta: ''[[Gripopterygoidea]]''
| sinonīmi =
* ''Gondwanoperlaria''
}}
'''''Antarctoperlaria''''' ir kukaiņu [[Strautenes|strauteņu]] apakškārta. Tā iedalās 2 virsdzimtās, kurās savukārt ietilpst 6 dzimtas (4 no tām mūsdienu dzimtas un divas ar fosīlām sugām) ar apmēram 420 sugām.<ref name="FochettiTiernodeFigueroa2008">Romolo Fochetti & José Manuel Tierno de Figueroa. ''Global diversity of stoneflies (Plecoptera: Insecta) in freshwater''. Hydrobiologia (2008) 595:365-377 {{doi|10.1007/s10750-007-9031-3}}</ref><ref name="Lillehammer1988">''Stoneflies (Plecoptera) of Fennoscandian and Denmark''. / by A. Lillehammer (1988). 165 p. (Fauna Entomologica Scandinavica. ISSN 0106-8377, v. 21) {{ISBN|90-04-08695-1}}</ref>

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra          = Ziemeļjūra
|attēls        = Ziemeljura.jpg
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Eiropa
|relief              = jā
 |latd = 56 |latm =|lats =|latNS = N
 |longd = 3 |longm =|longs =|longEW = E
 |paraksta_izvietojums = right
| okeāns        = Atlantijas okeāns
| platība       = 750 000
| garums        = 960
| platums       = 580
| Max_dziļums   = 700
| Vid_dziļums   = 95
| tilpums       = 94 000
| sāļums        = 34—35
| temperatūra   = 6—17
| valstis       = {{GBR}}
{{BEL}}
{{DNK}}
{{FRA}}
{{NED}}
{{NOR}}
{{DEU}}
| pilsētas      = [[Bergena]]
[[Edinburga]]
[[Gēteborga]]
[[Ņūkāsla pie Tainas|Ņūkāsla]]
[[Oslo]]
[[Roterdama]]
}}
'''Ziemeļjūra''' ({{val|en|North Sea}}, {{val|gd|An Cuan a Tuath}}, {{val|no|Nordsjøen}}, {{val|da|Nordsøen}}, {{val|de|Nordsee}}, {{val|nl|Noordzee}}, {{val|fy|Noardsee}}, {{val|fr|Mer du Nord}}) ir [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīga [[malas jūra]] tā ziemeļu daļā pie [[Eiropa]]s krastiem; to no trim pusēm ieskauj [[sauszeme]]. Vārdu devuši [[frīzi]], kuri dzīvo dienvidos no šīs jūras. Austrumos no frīzu zemēm atradās [[Baltijas jūra]] (''Oostzee'' — «Austrumu jūra»), dienvidos — [[Eiselmērs]] jeb ''Zuiderzee'' — «Dienvidjūra». Frīzu «Vidusjūra» — ''Middelzee'' — tagad ir nosusināta.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Magdalēna Elizabete fon Hallarte
|     vārds_orig =''Magdalene Elisabeth von Hallart''
|         attēls =Magdalēna Elizabete fon Hallarte.jpg
|     att_izmērs =150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =1683
|     dz_mēnesis =7
|       dz_diena =4
|       dz_vieta =[[Beļavas muiža]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =1750
|      m_mēnesis =1
|        m_diena =29
|        m_vieta =[[Valmiermuiža]], [[Rīgas guberņa]]  (tagad {{LAT}})
|   nodarbošanās =
| dzimums = S
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ģerģs Bēkēši
|     vārds_orig = ''Békésy György''
|         attēls = Georg von Békésy nobel.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta}}
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Havajas|Honolulu}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{HUN}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[biofizika]]
|          grāds =
|   darba_vietas = Ungārijas pasts
[[Karaliskais Kārļa institūts]]
[[Hārvarda Universitāte]]
[[Havaju Universitāte]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Etveša Lorānda Universitāte|Budapeštas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1961)
[[ASA zelta madaļa]] (1961)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Kompass (nozīmju atdalīšana)|Kompass}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kompass
| abbreviation = Pyx
| name_latin = Pyxis
| RA = 9
| dec = −30
| areatotal = 221
| arearank = 65. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Pyx''
| starmagnitude = 3,68
| neareststarname = ''HD 72673''
| stardistance = 39,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 50
| latmin = 90
}}

sentences:
]]
'''Amonija sāļi''' ir tādi [[sāļi]], kas satur [[amonija jons|amonija jonu]]. Tā kā amonija jona izmērs ir tuvs [[kālijs|kālija]] jona izmēram, amonija sāļu īpašības ir līdzīgas kālija sāļu īpašībām.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 371. lpp.</ref> Gandrīz visi amonija sāļi labi šķīst ūdenī, disociējot [[jons|jonos]]. Atšķirībā no kālija sāļiem, amonija sāļu šķīdumiem mēdz būt skāba reakcija. Amonija sāļi, izņemot tos, kam ir krāsaini anjoni, ir bezkrāsainas vielas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Bērenss
|     vārds_orig = ''Carl Berens''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1725
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1789
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 15
|        m_vieta = Rīga, [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Johans Kristofs Bērenss]], [[Reinholds Bērenss]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Urzula Švarca (†1770), Doroteja Elizabete Švarca (†1775)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kārlis Bērenss''' ({{val|de|Carl Berens}}, 1725—1789) bija [[Rīga]]s tirgotājs un [[Filantropija|filantrops]], [[Melngalvji|Melngalvju brālības]] loceklis (1751), [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] vecākais (1767). Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem [[Johans Kristofs Bērenss|Johanu Kristofu]] un [[Reinholds Bērenss|Reinholdu]] veidoja Rīgas [[brīvmūrnieki|brīmūrnieku]] [[Rīgas loža "Pie zobena"|"Zobena ložas"]] ("''Zum Schwerdt''") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Bērensu aprindas".

sentences: '''MyISAM''' ir viens no galvenajiem (kopā ar [[InnoDB]]) [[MySQL]] DBVS glabāšanas veidiem. Tas ir balstīts uz [[ISAM]] kodu, un salīdzinājumā ar to tajā ir dažādi noderīgi papildinājumi un uzlabojumi.

sentences: '''Lietiņa''' ({{val|en|The Gadget}}) bija pirmā [[plutonijs|plutonija]] [[atombumba]], kas sprāga [[Ņūmeksika|Ņūmeksikā]] ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), {{dat|1945|07|16}} [[Trinitijas tests|Trinitijas testa]] laikā. Tās [[sprādziens|sprādziena]] [[jauda]] bija 18 000 [[tonna|tonnu]] [[trinitrotoluols|trinitrotoluola]] ekvivalenta. Garums: 2,90 metri.

sentences: '''19. septembris''' ir gada 262. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (263. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 103 dienas.

sentences: '''Karastāvoklis''' ir izņēmuma stāvoklis, kad (valstī, kādā tās teritorijā) civilpārvaldes iestādes ir pakļautas militārajai varai.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:141064|title=kara stāvoklis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-30}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oskars Vailds
|     vārds_orig = ''Oscar Fingal O'Flahertie Wills Wilde''
|         attēls = Oscar Wilde portrait by Napoleon Sarony - albumen.jpg
|     att_izmērs = 210px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1854
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Dublina]],  [[Īrija]]
|         m_gads = 1900
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = īrs
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|        periods = [[Viktoriānisms]]
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[Dekadence (māksla)|Dekadence]]
|slavenākie darbi = ''Doriana Greja Ģīmetne'', ''Salome''.
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Trinitijas koledža (Dublina)|Trinitijas koledža]], Magdalēnas koledža.
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Noasa šķirsts''' ({{val-he|תיבת נח}}, ''Tevat Noach'', {{val-ar|سفينة نوح}}, ''Safīnah Nūh'') ir liels [[kuģis]], kurš tiek pieminēts [[Ābrama reliģijas|Ābrama reliģiju]] mītos. Stāsti par šķirstu ir atrodami gan ebreju [[Tora|Torā]] ([[Pirmā Mozus grāmata]], no 6. līdz 9. nodaļai), gan arī [[Korāns|Korānā]] (11 un 71 [[sūra]]). To [[Noass|Noasam]] ir licis uzbūvēt [[Dievs]], lai viņš no [[Grēku plūdi]]em izglābtu savu ģimeni un pa vienam pāri no katras [[dzīvnieki|dzīvnieku]] sugas.<ref>[http://www.newadvent.org/cathen/11088a.htm Katoļu enciklopēdija {{en ikona}}]</ref>

sentences:
{{Infobox tvseason
| season_name     = "Jauniņā"
| bgcolour        = #008AA7
| fgcolour        = #FFFFFF
| image           =
| caption         = Pirmās sezonas DVD
| show_name       = "[[Jauniņā]]"
| dvd_release_date=
| dvd_format      =
| country         = {{USA}}
| network         = ''[[Fox Broadcasting Company|Fox]]''
| first_aired     = {{dat|2011|9|20|N|bez}}
| last_aired      = {{dat|2012|5|8|N|bez}}
| num_episodes    = 24
| prev_season     =
| next_season     = [[Jauniņā (otrā sezona)|Otrā sezona]]
}}
Seriāla '''"[[Jauniņā]]"''' (''New Girl'') '''pirmā sezona''' tiek pārraidīta televīzijas kanālā ''[[Fox Broadcasting Company|Fox]]'' no {{dat|2011|9|20|ģ|bez}}. Pirmajā sezonā tika iekļautas 24 sērijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mortekajs
 | oriģinālnos = ''Mortdecai''
 |      attēls = Mortekajs.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, asa sižeta filma
 |    režisors = [[Deivids Keps]]
 |  producents =
* [[Endrjū Lāzars]]
* [[Džonijs Deps]]
* [[Kristija Dembrovska]]
* [[Patriks Makkormiks]]
 |   scenārijs = [[Ēriks Āronsons]]
 |     aktieri =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Olīvija Manna]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Pols Betanijs]]
 |      mūzika =
* [[Marks Ronsons]]
* [[Džefs Zanelli]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Odd Lot Entertainment]]''
* ''[[Infinitum Nihil]]''
* ''[[Mad Chance Productions]]''
* ''[[Lionsgate]]''
 | izplatītājs = ''Lionsgate''
 |    izdošana = {{dat|2015|1|23||bez}}
 |      ilgums = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mortdecai-2015|title=Mortdecai|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 19, 2018|archive-date={{dat|2017|10|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171012081908/http://www.bbfc.co.uk/releases/mortdecai-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mortdecai.htm|title=Mortdecai (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 19, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mortekajs"''' ({{val|en|Mortdecai}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta komēdija, kas balstīta uz Kirila Bonfigjoli tāda paša nosaukuma romānu sēriju. Filmas režisors ir [[Deivids Keps]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Gvineta Paltrova]], [[Jūens Makgregors]], [[Olīvija Manna]]. [[Džefs Goldblūms]] un [[Pols Betanijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|23||bez}}.

sentences: '''Pakešu zudums''' ir notikums, kad viena vai vairākas datu [[Pakete (informācijas tehnoloģijas)|paketes]], kas ceļo pa [[Datortīkls|datortīklu]], nesasniedz galamērķi. Paketes zudumu izraisa vai nu kļūdas datu pārraidē, parasti [[Bezvadu lokālais tīkls|bezvadu tīklos]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cse.nd.edu/Reports/2007/TR-2007-06.pdf|title=Wireless Reliability: Rethinking 802.11 Packet Loss|first1=David C. |last1=Salyers |first2=Aaron |last2=Striegel |first3=Christian |last3=Poellabauer|access-date=2018-02-19|archive-url=https://web.archive.org/web/20190712025818/http://www.cse.nd.edu/Reports/2007/TR-2007-06.pdf |archive-date=2019-07-12 }}</ref><ref>{{Cite journal |url=https://web.njit.edu/~ansari/papers/05ComMag_Tian.pdf |title=TCP in Wireless Environments: Problems and Solutions |first1=Ye |last1=Tian |first2=Kai |last2=Xu |first3=Nirwan |last3=Ansari |journal=IEEE Radio Communications |pages=S27-S32 |date=March 2005 |access-date=2018-02-19 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170809134850/https://web.njit.edu/~ansari/papers/05ComMag_Tian.pdf |archive-date=2017-08-09 |}}</ref>, vai [[tīkla pārslodze]].<ref name="Kurose, J.F. 2010 p. 36">Kurose, J.F. & Ross, K.W. (2010). ''Computer Networking: A Top-Down Approach''. New York: Addison-Wesley. p. 36.</ref> Paketes zudumu mēra kā zaudēto pakešu procentuālo daudzumu attiecībā pret nosūtītajām paketēm.

sentences:
[[Kategorija:Neirozinātne]]
[[Kategorija:Klīniskā psiholoģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences: '''Modelēšana''' ir izziņas objektu izpēte balstoties uz to modeļiem; reāli eksistējošo priekšmetu, procesu vai parādību modeļu izbūve un izpēte ar mērķi saņemt šo parādību skaidrojumus, kā arī zinātnieku interesējošās parādības pareģošanai.

sentences: sprādziens]] sprādzienu simulācija aviācijas šovā]]

sentences:
{{Citas nozīmes|Tropisko ciklonu|Ciklons (nozīmju atdalīšana)|Ciklons}}
 no kosmosa 2004. gada 26. martā.]]

sentences:
{{Ostas infokaste
|               name = Ventspils brīvosta
|        native_name =
|              image = Ventspils osta SEZ.jpg
|          imagesize =
|            caption =
|            country = {{LAT}}
|           location = [[Ventspils]]
|            address =
|        pushpin_map = Latvija
| latd = 57
| latm = 24
| lats = 5.15
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 32
| longs = 21.69
| longEW = E
|        map_caption =
|            map_alt =
|     label_position =
|               mark =
|         mark_width =
|             opened =
|           operated = [[Ventspils brīvostas pārvalde]]
|              owner =
|               type =
|          sizewater = 2451,39 ha
|               size =
|             berths =
|             wharfs =
|              piers =
|          employees =
|    leadershiptitle =
|             leader =
| blankdetailstitle1 = Akvatorija
|      blankdetails1 = 242.60 ha
| blankdetailstitle2 = Brīvā teritorija
|      blankdetails2 = 500 ha
| blankdetailstitle3 = Kopējais piestātņu garums
|      blankdetails3 = 10 910 m
| blankdetailstitle4 = Maksimālais ostas dziļums
|      blankdetails4 = 17,5 m
| blankdetailstitle5 = Kuģa maksimālā iegrime pie piestātnes
|      blankdetails5 = 15,0 m
| blankdetailstitle6 =Piestātņu skaits
|      blankdetails6 =57
|           arrivals =
|       cargotonnage =
|    containervolume =
|         cargovalue =
|   passengertraffic =
|            revenue =
|             profit =
|   blankstatstitle1 =
|        blankstats1 =
|   blankstatstitle2 =
|        blankstats2 =
|   blankstatstitle3 =
|        blankstats3 =
|            website = {{url|http://www.portofventspils.lv/lv/}}
}}

sentences: '''14. novembris''' ir gada 318. diena (319. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 47 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|Riannas dziesmu|SOS (nozīmju atdalīšana)|SOS}}
{{Singla infokaste
|Nosaukums        = SOS
|Attēls           = Rihanna SOS.jpg
|Attēla izmērs    = 220px
|Border           =
|Caption          =
|Izpildītājs      = [[Rianna]]s
|Albums           = [[A Girl Like Me]]
|A-puse           =
|B-puse           =
|Izdots           = {{dat|2006|02|7|N}} ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])
{{dat|2006|04|3|N}} ([[Eiropa|Eiropā]] un citur pasaulē)
|Formāts          = CD singls, CD Maxi Singls, ciparu lejupielāde, 12”Singls
|Ierakstīts       = 2005. gada oktobris
|Žanrs            = [[deju mūzika]], [[popmūzika]], [[elektroniskā popmūzika]]
|Garums           = 3:58
|Izdevējs         = ''[[Def/Jam]]/SRP''
|Autors           = J.R.Rotems, Evans "Kidd" Bougārts, Eds Kobs
|Komponists       =
|Vardi            =
|Producents       = J.R.Rotems
|Audio piemērs?   =
|Sertifikāts      =
|Iepriekšējais singls  = ''Let Me''
(2005)
|Šis singls            = ''SOS''
(2006)
|Nākamais singls       = ''[[Unfaithful (dziesma)|Unfaithful]]''
(2006)
{{Mini Audio piemērs
| virsraksts     = Audio piemērs
| fails          = Rihanna_SOS.ogg
}}
}}

sentences: '''Diennakts''' ir [[Laika mērvienība|laika mērīšanas vienība]] jeb [[laiks|laika]] periods, kurā [[Zeme]] vienreiz apgriežas ap savu asi. Vienā diennaktī ir 24 [[stunda]]s jeb 1440 [[minūte]]s, jeb arī 86 400 [[sekunde|sekunžu]]. Diennakts sastāv no [[diena]]s, [[vakars|vakara]], [[nakts]] un [[rīts|rīta]]. [[Sarunvaloda|Sarunvalodā]] diennakti mēdz saukt par dienu. Starptautiski diennakts nomainās plkst. 0:00 naktī.

sentences: '''Spīrmena rangu korelācijas koeficients''' [[Statistika|statistikā]] ir populārākā neparametriskās statistikas [[korelācija|korelāciju analīzes]] metode.

sentences:
{{iw+}}
'''Starptautiskā darba dalīšana''' ir augstākā darba dalīšanas forma, kurā katra no pasaules valstīm specializējas savas noteiktas produkcijas ražošanā un pakalpojumu sniegšanā, nodrošinot ar tiem arī pārējās valstis. Šajā procesā katrs dalībnieks meklē un atrod savu ekonomisko interesi un izdevīgumu. Starptautiskās darba dalīšanas pamatā ir ražošanas resursu nevienmērīgs sadalījums pa pasaules valstīm.

sentences: '''B2B mārketings''', dažreiz latviskots kā '''izmantotāju tirgus''', nāk no [[Angļu valoda|angļu valodas]] ''business-to-business'' (B2B) un apzīmē starp uzņēmumiem notiekošus [[pārdošana]]s darījumus un to [[Tirgzinība|mārketingu]]. B2B mārketings koncentrējas uz pakalpojumiem, produktiem un izejvielām, kas citiem uzņēmumiem nepieciešami savas darbības nodrošināšanai un produktu ražošanai. Piemēram, auto ražotāji iepērk lielu daļu detaļu no daudziem citiem ražotājiem - metālu, riepas, akumulatorus, audio sistēmas u.c., lai izgatavotu savu gala produktu.<ref>[http://www.businessnewsdaily.com/5000-what-is-b2b.html What Is B2B?]</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Hofburga
| native_name         = ''Hofburg''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vīne#Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Hofburg_Heldenplatz.png
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| latd                = 48.206389
| longd               = 16.365278
| groundbreaking_date =
| start_date          = 13. gadsimts
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded            =
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Hofburga" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q46242"
}
</mapframe>
'''Hofburga''' ({{val|de|Hofburg}}) ir pils komplekss [[Austrija]]s galvaspilsētas [[Vīne]]s centrā. No 13. gadsimta līdz 1918. gadam pils bijusi [[Habsburgi|Habsburgu]] galvenā rezidence. Mūsdienās daļā no pils iekārtota [[Austrijas prezidents|Austrijas prezidenta]] rezidence. Gadsimtu gaitā gandrīz katrs no Habsburgu valdniekiem centās to paplašināt un uzlabot. Hofburgas kompleksā ietilpst [[Austrijas Nacionālā bibliotēka]], [[Impērijas Dārgumu krātuve]], [[Burgteātris]], [[Spāņu jāšanas skola]] un citas struktūras. 2001. gadā Hofburga kā elements iekļāvās [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] objektā "Vīnes vēsturiskais centrs".

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Sevēnu nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = La_ferme_caussenarde_-_Hyelzas_--photo_aspheries-00342.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Francija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 44.193889 | latNS  = N
| longd = 3.581389 | longEW = E
| label_position      = bottom
| location            = {{vieta|Francija}}
| nearest_city        =
| area                = 937 km2
| established         = 1970
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 = http://www.cevennes-parcnational.fr/
| child               =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q27864124}}
'''2017. gada Gente—Vevelgema''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kuras notika 26. martā. Tā bija 79. reize, kad notika [[Gente—Vevelgema]] sacensības un tās bija divpadsmitās sacensības [[2017. gada UCI World Tour|2017. gada ''UCI World Tour'']] kalendārā.<ref name="2017CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-expands-worldtour-to-37-events/ |title=UCI expands WorldTour to 37 events |accessdate=2 October 2016 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2017UCI">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.uci.ch/pressreleases/the-uci-reveals-expanded-uci-worldtour-calendar-for-207/ |title=The UCI reveals expanded UCI WorldTour calendar for 2017 |accessdate=2 October 2016 |work=UCI}}</ref>

sentences: '''Ekstrēmisms''' (no {{val|la|extremus}} — 'galējs, pārmērīgs') ir galēju uzskatu un rīcības metožu piedāvāšana vai lietošana, galvenokārt izpaužas [[Politika|politikā]].

sentences:
]]
'''[[Inženierģeodēzija]]''' ir [[ģeodēzija]]s zinātnes virziens, ko izmanto inženierizpētes darbos, veicot zemes virsmas un formas mērījumus<ref name="Amelin3"> S.V.Amelin_ M.P.Smirnov_ V.I.Ryazancev i.dr. Ustroistvo_ remont i tekuschee soderjanie jeleznodorojnogo puti. – M_ Transport 1981. – 286 s.</ref> transporta ceļu līniju izmeklēšanā pirms būvniecības, rekonstrukcijas un uzturēšanas darbos, zemes ierīcībā, mežierīcībā, mežizstrādē, videssaimniecībā un aizsardzībā, [[Derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] ieguvē u.c.

sentences: '''Kognitīvi biheiviorālā terapija''' '''(KBT)''' ir strukturētas īstermiņa [[Psihoterapija|psihoterapijas]] veids,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://intellego.lv/b/lv/lasitava/kognitivi-biheiviorala-terapija-ko-no-tas-sagaidit|title=Kognitīvi biheiviorālā terapija ko no tās sagaidīt|website=intellego.lv|access-date=2023-06-14|language=en}}</ref> kas palīdz samazināt dažādu [[Garīgā saslimšana|garīgo saslimšanu]], tostarp [[Nemiers|trauksmes]], [[Emociju kontroles grūtības|emociju kontroles grūtību]], [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresijas]] u.c. slimību, simptomu izteiktību.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/113309|title=kognitīvi biheiviorālā terapija|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-06-14|language=en}}</ref> KBT palīdz cilvēkiem saprast  [[Domas|domu]], [[Emocijas|emociju]], ķermeņa sajūtu un [[Uzvedība|uzvedības]] saistību,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://arsmed.lv/visi-ars-arsti/psihologs/|title=Psihologs - Medicīnas centrs ARS: Kognitīvi biheiviorālā terapija|website=Medicīnas centrs ARS|access-date=2023-06-14|language=lv}}</ref> tās mērķis ir izaicināt un mainīt negatīvu/disfunkcionālu domāšanu un ar to saistīto uzvedību, tādējādi uzlabojot emocionālo regulāciju.<ref>Beck JS (2011), ''Cognitive behavior therapy: Basics and beyond'' (2nd ed.), New York: The Guilford Press, pp. 19–20</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Benjamin|first=Courtney L.|last2=Puleo|first2=Connor M.|last3=Settipani|first3=Cara A.|last4=Brodman|first4=Douglas M.|last5=Edmunds|first5=Julie M.|last6=Cummings|first6=Colleen M.|last7=Kendall|first7=Philip C.|date=2011-04-01|title=History of Cognitive-Behavioral Therapy in Youth|url=https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1056499311000125|journal=Child and Adolescent Psychiatric Clinics of North America|series=Cognitive-Behavioral Therapy in Youth|language=en|volume=20|issue=2|pages=179–189|doi=10.1016/j.chc.2011.01.011|issn=1056-4993|pmc=PMC3077930|pmid=21440849}}</ref>

sentences:
kristālhidrāts]]
'''Perhlorāti''' ir [[perhlorskābe]]s sāļi. Perhlorāti, izņemot tos, kam ir krāsaini katjoni, parasti ir baltas kristāliskas vielas. Perhlorāti ir visstabilākie no [[skābeklis|skābekli]] saturošajiem [[hlors|hlora]] savienojumiem.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 863. lpp. {{ru ikona}}</ref> Daudzi no tiem ir pilnīgi stabili kā cietā veidā, tā arī ūdens šķīdumos. Tomēr karsējot perhlorāti sadalās (parasti rodas attiecīgie [[hlorīdi]] un izdalās skābeklis). [[Kālija perhlorāts]] sāk sadalīties tikai pie apmēram 400 °C, citi perhlorāti, it īpaši [[kristālhidrāti]] vai organiskie perhlorāti, ir nestabilāki. Vairums perhlorātu ļoti labi šķīst ūdenī, turklāt šķīdumi praktiski nehidrolizējas. Kālija, rubīdija un cēzija perhlorāti slikti šķīst aukstā ūdenī, bet sildot šķīdība strauji pieaug, tādēļ šīs vielas ir viegli pagatavojamas un attīrāmas [[pārkristalizēšana|pārkristalizējot]]. Samērā slikti šķīstošs ir arī [[amonija perhlorāts]]. Perhlorāta joni nemēdz būt [[kompleksie savienojumi|komplekso savienojumu]] sastāvā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jaunannas pagasts
| karte             = Jaunannas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Alūksnes novads
| centrs            = Jaunanna
| platība           = 93,99
| iedzīvotāji       = 510<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|06|26||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |date={{dat|2016|10|20||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 510 / 93.99 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Jaunannas pagasts''' ir viena no [[Alūksnes novads|Alūksnes novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar sava novada [[Annas pagasts|Annas]], [[Malienas pagasts|Malienas]] un [[Mālupes pagasts|Mālupes]] pagastiem, [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Kubulu pagasts|Kubulu pagastu]], kā arī [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] [[Litenes pagasts|Litenes]] un [[Stāmerienas pagasts|Stāmerienas]] pagastiem. Pagasta centrs ir [[Jaunanna]]s ciems.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei
| attēls                   = Spider-Man- Across the Spider-Verse poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spider-Man: Across the Spider-Verse''
| žanrs                    = supervaroņu filma, animācijas filma
| režisors                 =
* [[Žuakins Duš Santušs]]
* [[Kemps Pauerss]]
* Džastins K. Tompsons
| producents               =
* [[Avi Arads]]
* [[Eimija Paskāla]]
* [[Fils Lords]]
* [[Kristofers Millers]]
* Kristīna Šteinberga
| scenārija autors         =
* Fils Lords
* Kristofers Millers
* [[Deivids Kalahems]]
| galvenajās lomās         =
* [[Šamiks Mūrs]]
* [[Heilija Steinfelda]]
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Isa Reja]]
* [[Denjels Kaluja]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Braiens Tairī Henrijs]]
* [[Lorēna Velesa]]
* [[Grēta Lī]]
* [[Reičela Dreča]]
* [[Jorma Takouni]]
* [[Šejs Vigems]]
* [[Oskars Aizeks]]
| mūzika                   = [[Denjels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[Arad Productions]]''
* ''[[Lord Miller Productions]]''
* ''[[Pascal Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2023|6|2|ASV, Latvija}}
| ilgums                   = 140 min
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |last=Couch |first=Aaron |date=May 25, 2023 |title=The Widening Web of Phil Lord and Chris Miller |work=The Hollywood Reporter |url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-features/spider-man-across-the-spider-verse-phil-lord-chris-miller-1235497971/ |dead-url=no|access-date=May 25, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230525155902/https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-features/spider-man-across-the-spider-verse-phil-lord-chris-miller-1235497971/ |archive-date=May 25, 2023}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|689,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Spider-Man: Across the Spider-Verse (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9362722/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|9|4||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei"''' ({{val|en|Spider-Man: Across the Spider-Verse}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaronis|supervaroņu]] [[datoranimācija]]s filma. Filmas režisori ir [[Žuakins Duš Santušs]], [[Kemps Pauerss]] un Džastins K. Tompsons. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Šamiks Mūrs]], [[Heilija Steinfelda]], [[Džeiks Džonsons]], [[Isa Reja]], [[Denjels Kaluja]], [[Džeisons Švarcmans]], [[Braiens Tairī Henrijs]], [[Lorēna Velesa]], [[Grēta Lī]], [[Reičela Dreča]], [[Jorma Takounei]], [[Šejs Vigems]] un [[Oskars Aizeks]].

sentences: '''Glikozīdi''' ir [[organiskā viela|organiskas vielas]], ko veido caur [[glikozīdiskā saite|glikozīdisko saiti]] saistījušies [[monosaharīds|monosaharīda]] vai [[oligosaharīds|oligosaharīda]] atlikumi — [[glikoni]] — un neogļhidrāta savienojumu atlikumi — [[aglikons|aglikoni]]. Glikons var būt [[glikoze]], [[galaktoze]], [[ramnoze]], [[arabinoze]], [[ksiloze]] un citi cukuri, bet aglikoni — [[terpēnu spirti]], [[fenoli|fenolu]] atvasinājumi un citi savienojumi, kuru sastāvā ir [[hidroksilgrupa]].<ref>{{Grāmatas atsauce |editor=Evita Straumīte |title=Bioloģiski aktīvās vielas pārtikas produktos |year=2012 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location=Jelgava |isbn=978-9984-4808-3-1 |page=251}}</ref>

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste 2
| nosaukums           = RISC OS
| saime               =
| logo                = Riscos logo generic cogwheel richard hallas lg cogwheel x1.svg
| logo izmērs         = 100px
| ekrānuzņēmums       = RISCOS 4 scr.png
| paraksts            = RISC OS 4 ekrānuzņēmums.
| izstrādātājs        = [[Castle Technology]] un [[RISC OS Open]] (5.xx), [[RISCOS Ltd]] (6.xx)
| mājas lapa          = [http://riscosopen.org RISC OS Open Ltd], [http://riscos.com RISCOS Ltd]
| pirmkoda modelis       =
| licence                =
| kodola tips            =
| valoda                 = Angļu
| atjaunošanas metode    =
| atbalstītas platformas = [[ARM]]
| pirmā izlaiduma versija  =
| pirmā izlaiduma datums   =
| pirmā izlaiduma url      =
| izlaiduma versija        =
| izlaiduma datums         =
| izlaiduma url            =
| iepriekšējā         =
| nākamā              =
| pirmskata versija      =
| pirmskata datums       =
| pirmskata url          =
| atbalsta statuss       =
| citi raksti            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Latvijas dabas pieminekļi|Avoti]]
[[Kategorija:Avoti]]

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name            = Lavanila
|logo                =
|logo_width          =
|logo_caption        =
|image               = Aldabrachelys gigantea La Vanille Mauritius.JPG
|image_width         = 250px
|image_caption       = [[Aldabras milzu bruņurupucis|Aldabras milzu bruņurupuči]] atklātā brīvdabas aviārijā
|map_type            = Maurīcija
|map_caption         =
|map_alt             =
|map_size            =
|latd=20|latm=29|lats=7|latNS=S
|longd=57|longm=33|longs=3|longEW=E
|coordinates_type    =
|coordinate_region   =
|coordinates_display =
|coordinates_format  =
|coordinates         =
|date_opened         = 1985
|date_closed         =
|location            = {{vieta|Maurīcija|Rivjēra de Angija}}
|area                = 3,5 ha
|num_animals         =
|num_species         =
|exhibits            =
|annual_visitors     =
|website             ={{url|http://www.lavanille-reserve.com}}
}}
'''Lavanilas Maskarēnu rezervāts''' ({{val|fr|La Vanille Réserve des Mascareignes}}) ir [[dabas parks]] [[Maurīcija]]s dienvidos, līdzās [[Rivjēra de Angija|Rivjēras de Angijas]] ciemam. Līdztekus dzīvnieku kolekcijām plaši pārstāvēta gan vietējā, gan citzemju [[tropi|tropiskā]] augu valsts, kā arī aplūkojami vairāki muzeji.

sentences: '''Memorands par drošības garantijām saistībā ar Ukrainas pievienošanos Līgumam par kodolieroču neizplatīšanu''' ({{val|en|Memorandum on Security Assurances in connection with Ukraine's accession to the Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons}}) ir [[Ukraina]]s, [[Krievija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] parakstīta vienošanās sniegt Ukrainai drošības garantijas saistībā ar tās apņemšanos neizplatīt [[Kodolieroči|kodolieročus]].

sentences:
]]
'''Kodolkarš''' ir [[karš]], kurā karojošās puses viena pret otru izmanto [[kodolieroči|kodolieročus]]. Kodolkarš ir hipotētiska kara forma. Tiek uzskatīts, ka vistuvāk kodolkaram pasaule nonākusi t.s. [[Kubas krīze]]s laikā 1962. gadā.

sentences: '''Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF)''' ir viens no [[Eiropas Savienības struktūrfondi]]em, kas izveidots 1975. gadā, lai izlīdzinātu reģionālās atšķirības Kopienas ietvaros. Šī fonda ietvaros palīdzība tiek sniegta mazāk attīstītajiem reģioniem, galvenokārt koncentrējoties uz publiskās infrastruktūras uzlabošanu un uzņēmējdarbības veicināšanu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dejotāja tumsā
| operators =
| attēls = Dancer in the Dark (Danish poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mūzikls, melodrāma
| režisors = [[Larss fon Trīrs]]
| producents =
| scenārijs = Larss fon Trīrs
| aktieri = * [[Bjorka]]
* [[Katrina Deneva]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Pēters Stormare]]
* [[Džoels Grejs]]
| mūzika = Bjorka
| oriģinālnos = ''Dancer in the Dark''
| studija = * ''Zentropa Entertainments''
* ''Canal+''
* ''FilmFour''
* ''France 3 Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Angel Films''
* ''Les films du losange''
* ''Constantin Film''
* ''Istituto Luce''
* ''Sandrew Metronome''
* ''FilmFour Distributors''
* ''Fine Line Features''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|17|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{ITA}}
* {{SWE}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|45,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Dancer-in-the-Dark#tab=summary|title=Dancer in the Dark (2000) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dejotāja tumsā"''' ({{Val|en|Dancer in the Dark}}) ir 2000. gada muzikāla melodrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Larss fon Trīrs]]. Filmā galvenā loma ir islandiešu dziedātājai [[Bjorka]]i, atveidojot čehu imigranti ASV, kura krāj naudu acu operācijai savam dēlam. Dēls, tāpat kā viņa, cieš no iedzimtas slimības, kas noved pie akluma. Citas lomas atveido [[Katrina Deneva]], [[Deivids Morss]], [[Pēters Stormare]] un [[Džoels Grejs]]. "Dejotāja tumsā" ir noslēdzošā fon Trīra "Zelta sirds" triloģijas daļa pēc filmām "[[Šķeļot viļņus]]" (''Breaking the Waves'', 1996) un "[[Idioti]]" (''Idioterne'', 1998).

sentences: '''Dzelzceļa līnija Pļaviņas—Valka (Stukmaņi—Valka)''' bija 212 km gara šaursliežu (750 mm) dzelzceļa līnija, kas savienoja [[Pļaviņas]] ar [[Valka|Valku]] un turpinājās kā [[Dzelzceļa līnija Valka—Rūjiena—Pērnava|līnija Valka—Pērnava]]. Pirmā pasaules kara laikā dzelzceļa posmu no [[Pļaviņas|Pļaviņām]] līdz [[Gulbene]]i pārbūvēja par 1524 mm platsliežu dzelzceļa līniju. Vilcienu kustību posmā [[Valga]]—[[Ape]] slēdza 1970. gadā, bet posmā [[Ape]]—[[Alūksne]] — 1973. gadā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Bella Torna
|      Vārds_orig = ''Bella Thorne''
|          Attēls = Bella Thorne 2021.png
|         Att_izm =
|        Apraksts = Bella Torna 2021. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1997|10|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Florida|Pembrokpainsa}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[deju popmūzika]], [[elektroniskā popmūzika]]
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, modele, dejotāja
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Walt Disney Records|Walt Disney]]''
|   Darbojies_arī = [[Zendaja]]
|           Mlapa = {{URL|bellathorneofficial.com/}}
|         Dzimums = S
}}
'''Anabella Everija "Bella" Torna''' ({{val|en|Annabella Avery "Bella" Thorne}}; dzimusi {{dat|1997|10|8}})<ref name="Disney Channel Medianet">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.disneychannelmedianet.com/web/showpage/showpage.aspx?program_id=3129298&type=thorne|title=Bella Thorne is "CeCe Jones"|accessdate=2010-11-13|work=Disney Channel Medianet|archive-date=2014-10-16|archive-url=https://web.archive.org/web/20141016014106/http://www.disneychannelmedianet.com/web/showpage/showpage.aspx?program_id=3129298&type=thorne}}</ref> ir amerikāņu aktrise, dejotāja, dziedātāja, modele. Viņa vislabāk ir pazīstama ar Sisijas Džonsas lomu ''[[Disney Channel]]'' seriālā ''[[Shake It Up]]''. B. Torna ir filmējusies vairāk nekā 20 dažādās filmās un TV seriālos, kā arī vairāk nekā 60 reklāmās. Saņēmusi 2011. gada ''Young Artist Awards'' balvu kā labākā vadošā jaunā aktrise. Atveidojusi lomas tādās filmās kā "[[Aleksandrs un briesmīga, murgaina, neizdevusies, ļoti slikta diena]]" (''Alexander and the Terrible, Horrible, No Good, Very Bad Day'', 2014), "[[Kopā pret pašu gribu]]" (''Blended'', 2014), "[[Alvins un burunduki: Diženais burunduļojums]]" (2015), "[[Tusnīte]]" (''The DUFF'', 2015), "[[Amitivila: Atmošanās]]" (''Amityville: The Awakening'', 2017), ''[[The Babysitter]]'' (2017), "[[Pusnakts saule]]" (''Midnight Sun'', 2018), "[[Slepkavību lielvalsts]]" (2018) un ''[[Infamous]]'' (2020).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Psilocibīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 520-52-5
|      ķīmiskā formula = C12H17N2O4P
|              molmasa = 284,25
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 220—228 °C<ref>[http://www.chemicalbook.com/ChemicalProductProperty_EN_CB5932766.htm Psilocybine] {{en}}</ref>
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = >20 mg/ml<ref>[http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?D7=0&N5=SEARCH_CONCAT_PNO|BRAND_KEY&N4=P0100|SIGMA&N25=0&QS=ON&F=SPEC P0100 Psilocybin] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813153701/http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?D7=0&N5=SEARCH_CONCAT_PNO%7CBRAND_KEY&N4=P0100%7CSIGMA&N25=0&QS=ON&F=SPEC |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} {{en}}</ref>
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Brēmers''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Katastrofas]]
[[Kategorija:Kuģu vraki]]
[[Kategorija:Okeāna laineri]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kiss Kiss Bang Bang
| operators =
| attēls = Kiss kiss bang bang poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Šeins Bleks]]
| producents = [[Džoels Silvers]]
| scenārijs = Šeins Bleks
| aktieri = * [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Vels Kilmers]]
* [[Mišela Monagana]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kiss Kiss Bang Bang''
| studija = ''Silver Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|2005|10|21|ASV}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2942076417/|title=
Kiss Kiss Bang Bang |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Kiss Kiss Bang Bang''''' ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Šeins Bleks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Vels Kilmers]] un [[Mišela Monagana]].

sentences:
]]
'''Augstais purvs''' jeb '''sūnu purvs''' jeb '''oligotrofais purvs''' ir viens no [[purvs|purvu]] veidiem. Tie veidojas no [[Zemais purvs|zemajiem]] vai [[Pārejas purvs|pārejas purviem]], kad tie pieaugot augstumā sasniedz apkārtējās virsas līmeni, un [[gruntsūdens]] pieplūde tiek pārtraukta — purvi saņem tikai atmosfēras [[nokrišņi|nokrišņus]]. Augstajiem purviem raksturīgs pacēlums vidusdaļā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|جمهورية العراق}}
 ''Jumhūriyat Al-ʿIrāq''
{{ara|كۆماری عێراق}}
 ''Komara Iraqê''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Irākas Republika
|            valsts_nosaukums = Iraq
|               karoga_attēls = Flag of Iraq.svg
|            karoga_nosaukums = Irākas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Iraq.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Irākas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Mawtini]]
|               kartes_attēls = Iraq_(orthographic).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Bagdāde]]
| latd=33 | latm=20 | latNS=N | longd=44 | longm=26 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[arābu valoda]]
[[kurdu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Federācija (valsts)|Federāla]] [[parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Irākas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Barham Salih]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Irākas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 =  [[Mustafa Al-Kadhimi]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Irākas vēsture|Neatkarība]]
|        neatkarības_notikums = no [[Osmaņu impērija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1919|10|1}}
|       neatkarības_notikums2 = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1932|10|3}}
|                 platība_km2 = 438 317
|               platība_rangs = 58
|              procenti_ūdens = 1,1
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2017
|          iedzīvotāju_skaits = 38 270 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 39
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 66
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 125
|                     IKP_PPP = 68,553 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 17 196 $
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                      valūta = [[Irākas dinārs]]
|                valūtas_kods = IQD
|                  laika_zona = [[UTC]] +3
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST = nav [[vasaras laiks]]
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.iq]]
|              tālsarunu_kods = 964
|                iso_kods_num = 368
|              iso_kods_alfa2 = IQ
|              iso_kods_alfa3 = IRQ
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Urāna heksafluorīda struktūrformula un kristālrežģis

Urāna heksafluorīda kristāli aizkausētā ampulā
|       citi nosaukumi = urāna (VI) fluorīds
|           CAS numurs = 7783-81-5
|      ķīmiskā formula = UF6
|              molmasa = 351,99
|              blīvums = 4680
|  kušanas temperatūra = 64,0 °C 1,44 MPa spiedienā
| viršanas temperatūra = 56,4 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Urāna heksafluorīds''' (UF6) ir sešvērtīgā [[Urāns (elements)|urāna]] un [[fluorūdeņražskābe]]s [[sāļi|sāls]]. UF6 ir gaistoši, pelēcīgi [[ortorombiskā singonija|ortorombiski]] kristāli, kas sildot [[Sublimācija (fizika)|sublimējas]] — tieši pāriet [[gāze]]s fāzē. Šķīst [[hloroforms|hloroformā]], [[broms|bromā]], [[nitrobenzols|nitrobenzolā]]; ar [[ūdens|ūdeni]] strauji reaģē.

sentences: '''ITF-14''' ir [[GS1]] Interleaved 2 of 5 (ITF) [[Svītrkods|svītrkoda ieviešana,]] [[Globālais tirdzniecības vienības numurs|Globālā Tirdzniecības Vienības Numura]] kodēšanai. ITF-14 simboli parasti tiek izmantoti produkta iepakojumu līmeņu kodēšanai, piemēram, kastīte, kurā ir 24 zupas kārbas. ITF-14 vienmēr tiek iekodēti 14 cipari.

sentences: '''Finanšu un kapitāla tirgus komisija''' (FKTK) ir valsts iestāde, kas pārrauga un regulē Latvijas [[Banka|banku]], krājaizdevēju sabiedrību, [[Apdrošinātājs|apdrošināšanas sabiedrību]] un apdrošināšanas starpnieku, finanšu instrumentu tirgus dalībnieku, privāto pensiju fondu, maksājumu iestāžu un elektroniskās naudas iestāžu darbību.<ref>{{Tīmekļa atsauce | title=Finanšu un kapitāla tirgus komisija | url=http://www.fktk.lv/lv/komisija/par-mums/2012-10-26-misija-un-vizija.html | publisher=fktk.lv | accessdate={{dat|2015|6|25}} | archiveurl=https://web.archive.org/web/20151204052542/http://www.fktk.lv/lv/komisija/par-mums/2012-10-26-misija-un-vizija.html | archivedate=2015-12-04 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20151204052542/http://www.fktk.lv/lv/komisija/par-mums/2012-10-26-misija-un-vizija.html |date=2015-12-04 }} {{lv ikona}}</ref> Kopumā Finanšu un kapitāla tirgus komisija uzrauga vairāk nekā 300 finanšu sektora dalībnieku. Komisijas pārraudzībā esošo tirgus dalībnieku aktīvu apjoms ir vairāk nekā 30 miljardi eiro.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Pekanbaru
 | official_name            = ''Kota Pekanbaru''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Pekanbaru 2019.jpg
| photo1b      =
| photo2a      = Siak IV Bridge - Pekanbaru, RI (28 June 2021) (2).jpg
| photo2b      = Pekanbaru pada tanggal 18 November 2011.JPG
| photo3a      = Red Lanterns Pekanbaru.jpg
| photo3b      = Anjung Seni Idrus Tintin.JPG
| photo3c      =
| photo4a      =
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Pekanbaru City.png
 | image_seal               =
 | image_shield             = Pekanbaru coa.GIF
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Riau]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1784
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 632.26
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1074989
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIB]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 0 | latm = 31 | lats =  | latNS = N
 | longd = 101 | longm = 27 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 12
 | website                  = {{url|http://www.pekanbaru.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Samoa]]
[[Kategorija:Samoa]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lejup no kalna
| operators =
| attēls = Downhill poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = * [[Nets Feksons]]
* [[Džims Rašs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūlija Luisa-Dreifusa]]
* [[Vills Ferels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Downhill''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|26}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lejup no kalna"''' ({{Val|en|Downhill}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas filma, kuras režisori ir [[Nets Feksons]] un [[Džims Rašs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūlija Luisa-Dreifusa]] un [[Vills Ferels]]. Filma ir rīmeiks 2014. gada zviedru režisora [[Rūbens Ēstlunds|Rūbena Ēstlunda]] filmai ''[[Force Majeure]]'' (2014).

sentences:
{{Referendums
|nosaukums = "Vai Skotijai jābūt neatkarīgai valstij?" <br />(''Should Scotland be an independent country?'')
|par = 1 617 989
|par% = 44.7
|pret = 2 001 926
|pret% = 55.3
|atbalsts = 1
|derīgas = 3 619 915
|derīgo% = 99.91
|nederīgas = 3429
|nederīgo% = 0.09
|kopā = 3 623 344
|aktivitāte% = 84.59
|vajadzīgā_aktivitāte = 50
|elektorāts = 4 283 392
|avots = {{url|http://www.bbc.com/news/uk-scotland-29270441}}
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{Cita nozīme|viduslaiku kņazisti|mūsdienu valsti|Moldova}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big><big>'''Moldāvijas kņaziste
''Moldova, Ţara Moldovei'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
{| style="width:235px; background:#d3daed"
|-
| width=22px |
| rowspan=3 width=160px align=center valign=down | <big>'''[[1359]] — [[1861]]'''</big>
|  [[Rumānijas Karaliste|→]]
|-
|
|  [[Besarābijas guberņa|→]]
|}
|-
|-
| colspan=2 align=center |
Moldāvija 1483. gadā

|-
| colspan=2 |
{| style="width:235px; background:#F9F9F9"
|-
| '''Galvaspilsēta''' || [[Baia]] (1359—1385)
[[Sučava]] (1385—1572)
[[Jasi]] (1572—1861)
|-
| '''Valodas''' || [[Rumāņu valoda]],
[[baznīcslāvu valoda]] (sākotnējā oficiālā valoda)
|-
| '''Reliģija''' || [[pareizticība]]
|-
| '''Valsts pārvaldes
forma''' || [[monarhija]]
|}
|}

sentences: '''Taksons''' ir objektu, visbiežāk dzīvo [[organisms|organismu]], kopums, kam ir noteiktas kopīgas pazīmes un kas atbilst noteiktai [[taksonomija|taksonomiskai]] kategorijai. Taksonus izmanto, lai dažādus dzīvos organismus sakārtotu noteiktās grupās, vadoties pēc to savstarpējās radniecības, piemēram, visas savstarpēji radniecīgās [[suga]]s apvieno [[ģints (bioloģija)|ģintīs]], savukārt līdzīgās ģintis apvieno [[dzimta (bioloģija)|dzimtās]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Blue Latan (Latania loddigesii).jpg
| att_nosaukums  = Zilā latānija botāniskajā dārzā [[Havajas|Havajā]].
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Liliopsida
| klase_lv       = Viendīgļlapji
| rinda          = Arecales
| rinda_lv       = Palmu rinda
| dzimta         = Arecaceae
| dzimta_lv      = Palmu dzimta
| apakšdzimta    = Coryphoideae
| apakšdzimta_lv =
| ģints          = Latania
| ģints_lv       = Latānijas
| suga           = Latania loddigesi
| suga_lv        = Zilā latānija
| kategorijas = nē
}}
'''Zilā latānija''' (''Latania loddigesi''), arī '''Raundas latānija''', '''Maurīcijas latānija'''<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/38588/0 ''Latania loddigesii''], [[Sarkanā grāmata]]</ref>  ir [[palmu dzimta]]s [[suga]]. [[Endēms|Endēma]] [[Raunda]]s salai, taču šobrīd sekmīgi reintroducēta citviet un audzēta arī kā krāšņumaugs. Tiek pārdota [[Maurīcija]]s audzētavās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija oksīda kristālrežģis

Kalcija oksīds
|citi nosaukumi=nedzēstie kaļķi
|ķīmiskā formula=CaO
|molmasa=56,077
|blīvums=3350
|kušanas temperatūra=2572 °C
|viršanas temperatūra=2850 °C
}}

sentences:
{{Jāuzlabo|jāpaskaidro ko nozīmē dati tabulā}}
'''Vēja enerģija''' ir [[enerģija]], ko iegūst no [[vējš|vēja]], izmantojot [[vēja ģenerators|vēja ģeneratorus]]. Vējš pieder pie atjaunojamiem, ekoloģiski relatīvi tīriem enerģijas avotiem. Vēja turbīnas enerģiju sāk ražot, līdzko vēja [[ātrums]] sasniedz 2,5 m/s. Nominālais vēja ātrums — 12 m/s. [[Vētra|Vētrā]] turbīnas apstājas. Enerģijas daudzums, ko var iegūt no vēja, ir proporcionāls vēja plūsmas iedarbības [[laukums|laukumam]] un vēja [[ātrums|ātrumam]] kubā: E~S·v³. Vispiemērotākās vietas vēja ģeneratoru izvietošanai ir jūras piekraste, jūras [[šelfs]] un kaili pakalni.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts|Šaujamspēle no pirmās personas skatpunkta}}
{{Vikikrātuves kategorija|First-person shooters|Šaujamspēles no pirmās personas skatpunkta}}

sentences:
{{Vikikrātuves kategorija|Western Balts|Rietumbalti}}
{{Pamatraksts|Rietumbalti}}

sentences: '''Laikapstākļu prognozēšana''' ir [[laikapstākļi|laikapstākļu]] iespējamais pareģojums par to, kādi laikapstākļi būs kādā noteiktā vietā noteiktā [[laiks|laika]] posmā. Tos veido valstiskās vai komerciālās meteoroloģiskās aģentūras.

sentences: '''17. jūnijs''' ir gada 168. diena (169. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 197 dienas.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Hoya serpens 1zz.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Hoya serpens|Čūsku hoija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya serpens|suga_lv=Čūsku hoija}}'''Čūsku hoija''' (''Hoya serpens'') ir [[Epifīze|epifītiska]] augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama mitros [[Tropu josla|tropu mežos]], uz augsnes un klinšu spraugās [[Himalaji|Himalajos]], [[Indija|Indijā]] un [[Ķīna|Ķīnā]]. Mūsdienās bieži tiek audzēta kā dekoratīvs telpaugs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/1697|title=Čūsku hoija|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-01-22|archive-date=2022-01-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20220122181142/https://database.smartgardens.eu/plant/1697}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Nikotīnskābes, nikotīnamīda un nikotīnamīda ribozīda struktūrformulas.

sentences:
[[Kategorija:Bahamu sportisti|Vieglatlezti]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika Bahamās|Vieglatlezti]]

sentences: '''Abisālais līdzenums''' ir dziļūdens līdzenums [[Okeāns|okeāna]] lielieplakās, pārejas zonā, kā arī malas jūru ieplakās.<ref>{{LPE|1}}</ref> Abisālie līdzenumi aizņem apmēram 40% no okeānu gultnes un atrodas 2500—5500 metru dziļumā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = 2011 Trampeltier 1528.JPG
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|     apakškārta =Tylopoda
| apakškārta_lv=Biezpēdaiņi
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|    apakšdzimta = Camelinae
|  apakšdzimta_lv=Kamieļu apakšdzimta
|           cilts=Camelini
|           cilts_lv=Kamieļu cilts
|            ģints = Camelus
|         ģints_lv = Kamieļi
|         suga = Camelus bactrianus
|         suga_lv = Divkupru kamielis
|         binomial = Camelus bactrianus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Merkalli skala''' jeb mūsdienās '''modificētā Merkalli intensitātes skala''' ('''MM''' vai '''MMI''') ir seismiskās intensitātes skala, ar ko ballēs no I līdz XII nosaka, kādu iespaidu [[zemestrīce]] atstājusi uz cilvēkiem un ēkām.  Ir arī citas seismiskās intensitātes skalas, piemēram  [[Medvedeva skala]].

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Krustpils pamatskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Krustpils pamatskola.jpg
|image size             =
|alt                    =
|caption                = Krustpils pamatskolas ēka 2011. gadā
|motto                  =
|location               = Madonas iela 48, [[Jēkabpils]], [[Jēkabpils novads]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 31 | lats  = 20 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 3 | longEW = E
|schooltype             = valsts pamatskola
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = 1868. gads
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmistress           = Vija Stiebriņa
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =
|teaching_staff         = 23
|employees              =
|key_people             =
|grades                 =
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 = 248(2023)
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu valoda
|schedtyp               =
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|colors                 =
|slogan                 =
|himna                   = "Pār Krustpils skolu varavīksnes zied"
|sports                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|revenue                =
|graduates              =
|year                   =
|alumni                 =
|free_text              =
|homepage               = https://www.krustpilspamatskola.lv/
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Andris Grūtups
| attēls              =
| att_izm             =
| amats               = [[Latvijas Republikas Augstākā Padome|LR Augstākās Padomes deputāts]]
| term_sākums         = 1990
| term_beigas         = 1993
| prezidents          =
| premjers            =
| dzim_dati           = {{dat|1949|5|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Dobele|td=Latvija}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2014|06|15|1949|05|05}}
| mir_vieta           = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| partija             = [[PSKP]]
| dzīvesb             =
| alma_mater          = [[Latvijas Valsts Universitāte|LVU]]
| profesija           = [[jurisprudence|jurists]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Esteri''' ir [[skābes|skābju]] un [[spirti|spirtu]] savienošanās reakcijas produkti. Skābe var būt gan [[organiskās skābes|organiskā skābe]], gan arī [[neorganiskās skābes|neorganiskā skābe]]. Estera [[molekula|molekulā]] izšķir skābes atlikumu un spirta atlikumu. Skābekļa atoms, kas saista šos divus atlikumus, ir no spirta. Esteru nosaukumus veido no spirta atlikuma nosaukuma un skābes atlikuma nosaukuma (kā sāļiem), piemēram, etilacetāts: ''etil-'' ir no [[etilspirts|etilspirta]] un ''-acetāts'' ir no [[etiķskābe]]s. Etilacetāts ir etiķskābes un etilspirta esteris, jeb etiķskābes etilesteris. Ja esteris ir veidojies no vairākvērtīgas skābes (piemēram, [[ftalskābe]]s), tas var saturēt vairākus spirta atlikumus un attiecīgi, ja tas ir veidojies no vairākvērtīga spirta (piemēram, [[glicerīns|glicerīna]]), tas var saturēt vairākus skābes atlikumus.

sentences:
'' minerālūdens 0,5L [[PET]] pudelē]]
'''Minerālūdens''' ir gāzēts vai negāzēts [[dzeramais ūdens]] ar salīdzinoši lielu [[minerālvielas|minerālvielu]] saturu. Pēc izcelsmes izšķir dabīgos minerālūdeņus, kas iegūti no [[dziļurbums|dziļurbumiem]] vai [[minerālavots|minerālavotiem]], un mākslīgos minerālūdeņus, kas pagatavoti, bagātinot parasto dzeramo ūdeni ar [[kālijs|kālija]], [[magnijs|magnija]], [[kalcijs|kalcija]], [[selēns|selēna]] u.c. minerālvielu [[joni]]em.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Pārtikas produktu tehnoloģija |author1=Daina Kārkliņa |authorlink1=Daina Kārkliņa |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year= 2008 |publisher= [[LU Akadēmiskais apgāds]] |location= Rīga |isbn= 978-9984-45-156-5 |page=73}}</ref>

sentences: '''Erevānas metro''', oficiāli '''Karena Demirčjana Erevānas metro''' ({{val|hy|Կարեն Դեմիրճյանի անվան Երևանի մետրոպոլիտեն}}, ''Karen Demirchyani anvan Yerevani metropoliten''), ir [[metro]] sistēma [[Armēnija]]s galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]]. Metro pieder valstij un to vada Armēnijas Transporta un satiksmes ministrija.

sentences: '''Uzņēmējdarbības ētika''' jeb '''biznesa ētika''' ir [[Lietišķā ētika|lietišķās ētikas]] un [[Profesionālā ētika|profesionālās ētikas]] forma, kas izskata ētikas principus un [[Morāle|morālās]] vai [[Ētika|ētiskās]] problēmas, kas var rasties [[Uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbības]] vidē. Tā attiecas uz visiem uzņēmējdarbības aspektiem un attiecas gan uz [[Indivīds|indivīdu]], gan uz organizācijas rīcību.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=Fall 2021|title=Business Ethics|url=https://plato.stanford.edu/archives/fall2021/entries/ethics-business/|publisher=Metaphysics Research Lab, Stanford University|date=2021|first=Jeffrey|last=Moriarty}}</ref> Uzņēmējdarbības ētikas normas, vērtības un prakse ir principi, kas nosaka organizācijas darbības kultūru, uzņēmuma [[Reputācija|reputāciju]], vadības mehānismus, un vada uzņēmējdarbības mērķu realizāciju ikdienā.<ref>[http://www.politika.lv/index.php?id=5834 POLITIKA.LV :: BETIL projekts: jautājumi un atbildes<!-- Bota izveidots nosaukums -->]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|edition=Eleventh edition|title=Business ethics : ethical decision making and cases|url=https://www.worldcat.org/oclc/937450119|date=2017|location=Boston, MA|isbn=1-305-50084-9|oclc=937450119|first=O. C.|last=Ferrell}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mihaels Jozefs fon der Borhs
|     vārds_orig = ''Michael Josef von der Borch''
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|         attēls =

sentences: '''Viļņa garums''' ir [[attālums]] starp diviem līdzās esošiem [[vilnis|viļņa]] punktiem, kuriem ir vienāda [[fāze]]. Viļņa garums tiek apzīmēts ar [[grieķu alfabēts|grieķu alfabēta]] burtu [[lambda|λ]]. Viļņa garuma SI pamatmērvienība ir [[metrs]]. Viļņa garumu aprēķina pēc šādas formulas:

sentences: {{Commons category|Biathletes from Belgium|Beļģijas biatlonisti}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zaks un Miri taisa porno
| attēls                   = Zack and miri make a porno ver3.jpg
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Zack and Miri Make a Porno''
| žanrs                    =
* [[seksa komēdija]]
* [[romantiska komēdija]]
| valsts                   = {{USA}}
| režisors                 = [[Kevins Smits]]
| producents               = [[Skots Moisers]]
| scenārija autors         = Kevins Smits
| galvenajās lomās         =
* [[Sets Rogens]]
* [[Elizabete Benksa]]
| mūzika                   = [[Džeimss Veinabls]]
| operators                = [[Deivs Kleins]]
| montāža                  = Kevins Smits
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|10|31|ASV}}
| ilgums                   = 101 minūte
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|24 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |title=Zack and Miri Make a Porno (2008) |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3665462785/ |website=[[Box Office Mojo]]}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|42,8 miljoni}}<ref name="BOM"/>
| imdb                     = tt1007028
}}
'''"Zaks un Miri taisa porno"''' ({{val|en|Zack and Miri Make a Porno}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Kevins Smits]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sets Rogens]] (Zaks) un [[Elizabete Benksa]] (Miri). Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|10|31||bez}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šī ir pirmā Kevina Smita filma, kas nav filmēta [[Ņūdžersija|Ņūdžersijā]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Hakasieši tautastērpos
|tauta=Hakasi
''хакастар''
|skaits=~80 tūkstoši
|vieta=
 [[Hakasija]] ([[Krievijas Federācija|KF]]) 63 643 (2010)<ref name="census2010">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/results-inform.php |title=Окончательные итоги Всероссийской переписи населения 2010 года |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110803165104/http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/results-inform.php |archivedate=3 August 2011 |url-status= }}</ref>

 [[Krasnojarskas novads]] (KF) 4102<ref name="census2010"/>

 [[Tiva]] (KF) 877 <ref name="census2010"/>

{{CHN}} ~1500
|valoda=[[hakasu valoda]]
|reliģija=[[pareizticība]]
[[šamanisms]]
|grupas=
|radi= [[altajieši]], [[kirgīzi]], [[ņenci]]
}}
'''Hakasi''' ({{val-khj|хакастар}} vai ''тадар'' — 'tatāri') ir viena no [[tjurki|tjurku]] tautām un [[Hakasija]]s pamatiedzīvotāji, kas dzīvo arī citās [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļās un Ķīnā.

sentences: '''Starptautiskā brīvprātīgo diena''' ir 1985. gadā [[ANO]] izveidota starptautiski atzīmējama diena, kuru atzīmē [[5. decembris|5. decembrī]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Linda Nemiera
|         attēls =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1981
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Rakstniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        periods =
|          žanri = [[Fantastika]], [[fantāzijas literatūra|fantāzija]], [[mūsdienu fantāzija]],
|         temati =
|   lit virzieni =
|zināmākie darbi = "[[Septiņi]]", "[[Kaķa lāsts]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi = Lielā lasītāju gada balva 2011
|    kategorijas = nē
|        dzimums = S
}}
'''Linda Nemiera''' (dzimusi '''Linda Dreimane''' {{dat|1981|03|11}}) ir latviešu [[rakstniece]], kas visbiežāk raksta Latvijas [[mūsdienu fantāzija]]s žanrā. Viņas pirmā grāmata "[[Vilcenes stāsts]]" 2011. gadā ieguva Lielo lasītāju balvu nominācijā "Bērnu oriģinālliteratūra".

sentences: '''Gads''' ir [[laika mērvienība]]. To parasti izprot kā laika [[Intervāls (laiks)|intervālu]], kura laikā [[Zeme]] vienu reizi apriņķo ap [[Saule|Sauli]]. Zeme apriņķo ap Sauli 365,2425 [[diena|dienās]], kas pēc būtības ir gada ilgums. Mūsdienās visbiežāk tiek lietots [[kalendārais gads|kalendāra gads]], kurā ir 365 vai 366 dienas (precīzs dienu skaits nav tāpēc, ka Zemes [[apriņķojuma periods]] ap Sauli nav vienāds ar veselu dienu skaitu).

sentences: '''Prūsijas krusta kari''' ({{val-la|Expeditio sacra}}) bija daļa no [[Ziemeļu krusta kari]]em, un apzīmē [[Balti|baltu]] tautas [[Prūši|prūšu]] apdzīvotās [[Prūsija (zeme)|Prūsijas]] iekarošanu un kristīšanu, ko no [[1217]]. līdz [[1283]]. gadam veica poļu un vāciešu armijas. Krusta karu gaita aprakstīta [[Pēteris no Duisburgas|Duisburgas Pētera]] 1326. gadā sarakstītajā Prūšu zemju hronikā (''Chronicon Terrae Prussiae'').

sentences:
{{Citas nozīmes|pūrismu valodniecībā|Pūrisms|Pūrisms}}
'''Pūrisms''' ({{val|fr|purisme}}, no {{val|la|purus}} — 'tīrs') ir tendence attīrīt valodu no [[aizguvums|aizguvumiem]] un citu valodu ietekmēm. Ar to tiecas stabilizēt [[literārā valoda|literārās valodas]] [[leksika|leksiku]], [[jaunvārds|jaunvārdu]] veidošanai izmantojot savas valodas iespējas. Pūrismam liela ietekme parasti ir vēsturiskajos periodos, kad kāda valoda cenšas kļūt par literāro valodu.

sentences:
un [[skābeklis|skābekļa]] reakcijas norisi (šādas reakcijas bieži mēdz noritēt sarežģītāk — pēc [[ķēdes reakcija]]s mehānisma)]]
'''Aktivācijas enerģija''' (parasti apzīmē ar Ea) ir minimālā [[enerģija]], kas nepieciešama [[Viela|vielu]] [[Molekula|molekulām]], lai notiktu [[ķīmiskā reakcija]]. Aktivācijas enerģijas jēdzienu ieviesis zviedru fizikālķīmiķis [[Svante Arrēniuss]] [[1889]]. gadā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Luna
 | official_name            = ''Luna''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   =
| image2                   =
| image3                   =
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator apayao luna.png
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kordiljera]]
 | subdivision_name2        = [[Apajao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1929
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 22
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 606.04
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 21297
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 18 | latm = 19 | lats = 52 | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 22 | longs = 21 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 3813
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 41
 | website                  = {{URL|https://lunaapayao.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Infobox medical condition (new)
| name          = Coma
| field         = [[Neiroloģija]], [[psihiatrija]]
| symptoms      = Bezsamaņa
| complications = [[Noturīgs veģetatīvs stāvoklis]], [[nāve]]
| onset         =
| duration      = Var atšķirties no dažām dienām līdz vairākiem gadiem (ilgākais reģistrētais ir 42 gadi)
| types         =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  =
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| prognosis     =
| frequency     =
| deaths        =
| image         =
| alt           =
| caption       =
}}
'''Koma''' ir dziļš, ilgstošs bezsamaņas stāvoklis, kurā cilvēks nevar tikt pamodināts, ir reakcijas trūkums un normāli nereaģē uz sāpīgiem stimuliem un ārējiem kairinājumiem, gaismu vai skaņu, viņam nav normāla nomodas-miega cikla un viņš neuzsāk brīvprātīgas darbības.<ref name="RR">{{cite book|author1=Weyhenmyeye, James A.|author2=Eve A. Gallman|title=Rapid Review Neuroscience 1st Ed|url=https://archive.org/details/neuroscience0000weyh|publisher=Mosby Elsevier|year=2007|pages=[https://archive.org/details/neuroscience0000weyh/page/177 177]–9|isbn=978-0-323-02261-3}}</ref> Personām komā var būt [[elpošana]]s un [[asinsrite]]s traucējumi un [[reflekss|refleksu]] izzušana.<ref>{{Citation|last=Huff|first=J. Stephen|title=Coma|date=2022|url=http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK430722/|work=StatPearls|access-date=2023-03-19|place=Treasure Island (FL)|publisher=StatPearls Publishing|pmid=28613473|last2=Tadi|first2=Prasanna}}</ref> Komas pacientiem ir pilnīga nomoda neesamība un viņi nespēj apzināti just, runāt vai kustēties.<ref name=":0">{{cite journal|last=Bordini|first=A.L.|author2=Luiz, T.F.|author3=Fernandes, M.|author4=Arruda, W. O.|author5=Teive, H. A.|year=2010|title=Coma scales: a historical review|journal=Arquivos de Neuro-Psiquiatria|volume=68|issue=6|pages=930–937|doi=10.1590/S0004-282X2010000600019|pmid=21243255|doi-access=free}}</ref><ref>{{Cite journal|last1=Cooksley|first1=Tim|last2=Holland|first2=Mark|date=2017-02-01|title=The management of coma|url=https://www.medicinejournal.co.uk/article/S1357-3039(16)30257-2/abstract|journal=Medicine|language=English|volume=45|issue=2|pages=115–119|doi=10.1016/j.mpmed.2016.12.001|issn=1357-3039}}</ref> Komas var rasties dabisku iemeslu dēļ vai var būt medicīniski izraisītas.<ref>{{Cite web|url=https://www.livescience.com/39483-what-is-a-medically-induced-coma.html|title=What Is a Medically Induced Coma?|author1=Marc Lallanilla|website=livescience.com|access-date=2022-04-23|date=2013-09-06|language=en}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{jāuzlabo|nelabots mašīntulkojums}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{Nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Odisejs Elitis
|     vārds_orig = {{gree|Οδυσσέας Ελύτης}}
|         attēls = Elytis,_Odysseas_(1911-1996).jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Medaljons ar Eliša portretu Iraklijā, Krētā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1911
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = [[Iraklija]], [[Krētas republika]]<br />(tagad [[Grieķija]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1996
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Atēnas]], [[Grieķija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = grieķis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1979. gada [[Nobela prēmija literatūrā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
[[File:Odysseas Elytis 1974.jpg|thumb]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Poliljo salas
|attēls              = Blue and Green within.jpg
|attēla paraksts     = Homaligas salas piekraste
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Lusona
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Polillo Islands''
|izvietojums         = [[Filipīnu jūra]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]]
|latd=14|latm=51 |lats= |latNS=N
|longd=122|longm= 04|longs= |longEW=E
|platība             = 868,32
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Malolo
|augstums            = 351
|salu skaits         = 27
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Kalabarsona]]
|valsts adm vienības tips1  = Province
|valsts adm vienība1        = [[Kesona]]
|iedzīvotāji         = 94 440 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 109
|pamatiedzīvotāji    = [[tagali]]
|valsts lielpilsēta  = Poliljo
|piezīme =
}}
'''Poliljo salas''' ({{val|en|Polillo Islands}}) ir [[Filipīnas|Filipīnām]] piederošs arhipelāgs [[Filipīnu jūra|Filipīnu jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Kalabarsona]]s reģiona [[Kesona]]s provincē, kur iedalās piecās municipalitātēs. Apdzīvo galvenokārt [[tagali]]. Lielākā apdzīvotā vieta ir Poliljo.

sentences:
{{cita nozīme|salu Filipīnās|provinci|Kamigina (province)}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kamigina
|attēls              = Hibokwhiteisl.jpg
|attēla paraksts     = Kamiginas sala ar Hibokhiboka vulkānu un Putingas sēkli priekšplānā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Mindanao
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Camiguin''
|izvietojums         = [[Boholas jūra]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]]
|latd=9|latm=10 |lats= |latNS=N
|longd=124|longm= 43|longs= |longEW=E
|platība             = 241
|garums              = 22
|platums             = 15
|krasta līnija       = 65,2<ref>[https://web.archive.org/web/20190425105340/http://islands.unep.ch/IHE.htm#895 ISLAND DIRECTORY. Islands of Philippines]</ref>
|augstākais kalns    = Timpoongs
|augstums            = 1630
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmindanao]]
|valsts adm vienības tips1  = Province
|valsts adm vienība1        = [[Kamigina (province)|Kamigina]]
|iedzīvotāji         = 92 808 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 380
|pamatiedzīvotāji    = [[kamigiņoni]], [[manabo]]
|valsts lielpilsēta  = [[Mambahao]]
|piezīme =
}}
'''Kamigina''' (''Camiguin'') ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā, administratīvi ietilpst [[Ziemeļmindanao]] reģionā, kur kopā ar divām sīkām saliņām veido [[Kamigina (province)|Kamiginas]] provinci. Apdzīvo galvenokārt [[kamigiņoni]], bet ikdienā visplašāk lietotā ir [[sebuāņu valoda]]. Lielākā apdzīvotā vieta ir provinces centrs [[Mambahao]] ar {{nobr|41 094}} iedzīvotājiem municipalitātes robežās.

sentences: '''Bišu maize''' ir [[Biškopība|biškopības]] produkts, kuru [[bite]]s lieto savā uzturā. Bites savāc [[ziedputekšņi|ziedputekšņus]] no [[Augi|augiem]], pārnes ligzdā, ievieto šūnās, noblīvē un, samitrinot ar [[nektārs|nektāru]] un siekalām, konservē. Sablīvētajos putekšņos norisinās pienskābā [[rūgšana]] un izveidojas bišu maize, kuru uzturā var lietot arī cilvēki. Bišu maizi izmanto ārstniecībā.

sentences: '''Onikss''' ir [[ahāts|ahāta]] paveids — puscaurspīdīgs akmens ar baltām un melnām joslām. Bieži par oniksu dēvē arī melnbalti slāņotu [[marmors|marmoru]], kuru pareizi jāsauc par [[marmoronikss|marmoroniksu]].

sentences:
testamenta]]
'''Testaments''' ({{val|la|testamentum}} — ‘vēlmju publikācija’), arī '''novēlējums''' vai '''pēdējā griba''', ir noteiktā formā rakstīts un oficiāli apliecināts [[dokuments]] ar kādas personas norādījumiem par šīs [[īpašums|personas mantas]] izlietošanu pēc [[nāve]]s, kā un kam pēc nāves pienākas [[mantojums]]. Testamenta rakstītāju sauc par testatoru. Testamentus dala publiskajos un privātajos testamentos. Publiskie testamenti ir oficiāli saskaņoti, tos taisa pie [[notārs|notāra]] vai [[bāriņtiesa|bāriņtiesā]], savukārt privātie testamenti ir testatora pašrocīgi rakstīts un parakstīts dokuments.{{nepieciešama atsauce}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}

sentences: '''Miera Kursa''' ({{val|la|Vredecuronia}}, [[senvācu valoda|senvācu]]: ''dat Vredecuren land'') bija apzīmējums tām [[Bandava]]s un [[Vanema]]s zemēm ({{val|la|terra}}), kas 1230. gadā slēdza miera līgumu ar Rīgas krustnešiem. Šo nosaukumu sastop tikai 1252.—1258. gada dokumentos, kad pēc [[Durbes kauja]]s (1260.) kurši atkal sacēlās un atteicās no miera līguma ar krustnešiem. Tagad tās teritorijā daļēji atrodas [[Talsu novads]], [[Tukuma novads]] un [[Ventspils novads]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 43
 | lv  = Četrdesmit trīs
}}

sentences: '''Blūze''' (no {{val|fr|Blouson}} — [[jaka]]) ir sieviešu [[Apģērbs|apģērba]] gabals, virsdrēbes, no plāna auduma, kas līdzinās [[Krekls|kreklam]] un sniedzas līdz vai pāri [[josta]]s vietai. Blūzei ir piedurknes, apkakle un aproces. Bieži blūze ir aizpogājama ar pogām, bet mēdz būt arī tunikas veida blūzes. Blūzes bieži ir izrotātas ar [[žabo]] vai kreļļu aplikācijām.

sentences:
.]]
'''Rietumu pasaule''' (arī '''Rietumi''', '''Rietumu kultūra''', '''Rietumvalstis''', '''Rietumu civilizācija''') ir [[termins]], kuram ir dažādas no lietošanas konteksta (vēstures perioda, reģiona, sociālās situācijas un citiem aspektiem) atkarīgas nozīmes. Vienkāršoti Rietumu pasaule ir kulturālo, politisko un ekonomisko pazīmju kopums, kas apvieno Rietumu pasaules [[valsts|valstis]] un izdala tās uz citu pasaules valstu fona.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Erdmans Štolls
|     vārds_orig = ''Friedrich Erdmann Stoll''
|         attēls = Stoll_Friedrich_Erdmanngeb1760.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1760
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = Albrehtsa, [[Tīringene]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1826
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Madliena|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta = [[Jaunpils]], [[Madliena]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]],
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs mācītājs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[mācītājs Ferdinands Erdmans Štolls]] [[Daugavgrīvas draudze|Daugavgrīvas draudzē]], mācītājs [[Heinrihs Vilhelms Štolls]] (''Stoll, Heinrich Wilhelm'') no Liepkalnes, mācītājs [[Kārlis Fridrihs Štolls]] (''Stoll, Carl Friedrich'') no Madlienas
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| rinda = Asterales
| ģints_lv = Kaķpēdiņas
| ģints = Antennaria
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| dzimta = Asteraceae
| rinda_lv = Asteru rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| binomial = Antennaria
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| att_nosaukums = ''Antennaria dioica''
| att_izmērs =
| attēls = Antennaria dioica kz06.jpg
| kategorijas = nē
}}'''Kaķpēdiņas''' ({{Val-la|Antennaria}}) ir [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtas]] ģints. Augi ir daudzgadīgi [[Lakstaugs|lakstaugi]], vairumam sugu dabiskais izplatības ir [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]], dažas sugas (''A. chilensis'', ''A. linearifolia'', ''A. sleumeri'') ir sastopamas [[Dienvidamerika|Dienvidamerikas]] [[Mērenā josla|mērenajā joslā]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Thapa|first=Ramhari|last2=Bayer|first2=Randall J.|last3=Mandel|first3=Jennifer R.|date=2020-05-13|title=Phylogenomics Resolves the Relationships within Antennaria (Asteraceae, Gnaphalieae) and Yields New Insights into its Morphological Character Evolution and Biogeography|url=https://www.ingentaconnect.com/content/10.1600/036364420X15862837791221|journal=Systematic Botany|language=en|volume=45|issue=2|pages=387–402|doi=10.1600/036364420X15862837791221|issn=0363-6445}}</ref>

sentences:
s stratotips [[Amula]]s upes krastā pie Kalnamuižas dzirnavām.]]
'''Stratotips''' ir konkrētu nogulumu [[stratigrāfiskais griezums|griezums]] no kāda [[Atsegums|atseguma]] vai tuvu esošu atsegumu grupas no vienas [[stratigrāfiskā vienība|stratigrāfiskās vienības]] ([[Ģeoloģiskais stāvs|stāva]], [[ģeoloģiskais horizonts|horizonta]], [[ģeoloģiskā svīta|svītas]] u.c.), kuru pētnieks pirmo reizi ir izdalījis un aprakstījis, pamatojoties uz šo griezumu, kas tiek atzīmēts kā tipveida griezums.<ref>Геологический словарь, Том второй: Стратотип. Москва, Недра. 1978; 268. lpp</ref> Šis stratigrāfiskais griezums kalpo par [[etalons|etalonu]] turpmākiem salīdzinājumiem ar šī paša vecuma griezumiem citos reģionos. Kamēr stratotips ir pieejams izpētei un salīdzināšanai, to nevar nomainīt ar kādu citu griezumu, kā jaunu stratotipu. Stratotipam ir jāatrodas tajā apvidū, no kura objektu ģeogrāfiskā nosaukuma ([[upe]]s, [[Kalns|kalna]], [[Apdzīvota vieta|apdzīvotas vietas]] u.c.) ir dots nosaukums dotajai stratigrāfiskai vienībai (piem. [[Eifela stāvs|Eifela stāvam]] jāatrodas [[Eifels (kalni)|Eifela kalnos]], [[Gaujas svīta]]i jāatrodas [[Gauja]]s baseinā).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gandrīz kā mīlestība
| attēls                   = A Lot Like Love poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Lot Like Love''
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Naidžels Kouls]]
| producents               =
* [[Kevins Dž. Mesiks]]
* [[Ermians Bērnsteins]]
| scenārija autors         = [[Kolins Patriks Linčs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eštons Kučers]]
* [[Amanda Pīta]]
| mūzika                   = [[Alekss Vurmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|4|21|Izraēla|2005|4|22|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lot-love-2005|title=A Lot Like Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 14, 2019|archive-date={{dat|2019|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190414171311/http://www.bbfc.co.uk/releases/lot-love-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lotlikelove.htm|title=A Lot Like Love (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|42,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Gandrīz kā mīlestība"''' ({{val|en|A Lot Like Love}}) ir 2005. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Naidžels Kouls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eštons Kučers]] un [[Amanda Pīta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|4|21||bez}} Izraēlā.

sentences: '''Provitamīni''' ir organiski mazmolekulāri [[Ķīmiskais savienojums|ķīmiski savienojumi]], kas ķermenī pārveidojas par [[Vitamīni|vitamīniem]]. Termins "provitamīns" tiek izmantots, lai apzīmētu, ka vielai nepiemīt vai ir maza vitamīna aktivitāte, bet tā [[vielmaiņa]]s procesos var tikt pārveidota par aktīvo vitamīnu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(Ce)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-60
|ķīm_formula=(Ce,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišzaļš, dzeltenzaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.725 nε = 1.810
|pleohroisms=
|blīvums=3,7
}}
__NOTOC__

sentences: '''Veiksme''' ir kādas [[problēma]]s vai [[situācija]]s iepriekš neparedzēts, bet veiksmīgs [[atrisinājums]]. Veiksmes faktors bieži vien nosaka, vai būs labvēlīgs [[rezultāts]] vai tomēr nebūs. Piemēram, var mēģināt izsargāties no iekļūšanas [[vētra|vētrā]], bet tikai veiksmes gadījumā tā patiešām nesāksies. Veiksme ir īpaši svarīga, kad iespējas uzlabot situāciju ir izsmeltas un iznākums ir atkarīgs no ārējiem [[apstākļi]]em.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Vilhelms Zigfrīds Štafenhāgens<br>''Wilhelm Siegfried Stavenhagen''
| image         = Vilhelms Zigfrīds Štafenhāgens.jpg
| imagesize     = 150px
| caption       = V. Z. Štafenhāgens
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1814|09|27|}}
| location      = [[Kuldīga]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
| deathdate     = {{dat|1881|01|08|}}
| deathplace    = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[glezniecība]]
| training      =  Minhenes Mākslas akadēmija
| movement      =
| famous works  =
| patrons       = [[Eduards Šmits fon der Launics]]
| awards        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia cassubica (L.)
| attēls = Vicia cassubica1.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia cassubica
| suga_lv = Kasūbijas vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}'''Kasūbijas''' jeb '''Kašūbijas vīķis''' ({{val|la|Vicia cassubica}}) ir [[tauriņziežu dzimta]]s suga, kas ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Anatolija|Mazāzijā]],<ref>[http://dspace.lu.lv/dspace/bitstream/handle/7/28199/298-46001-Ieva_Roze_2015.pdf Ieva Roze. Pākšaugu dzimta (Leguminosae Juss.) Latvijas florā]</ref> tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā neiekļaujot valsts ziemeļaustrumu daļu, kas sakrīt ar sugas areāla ziemeļaustrumu robežu. Dažāda lieluma grupas aug sausos priežu mežos un mežmalās, [[grants]] karjeros un ceļmalās.<ref name="LD">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/vicia-cassubica-l/|title=Kasūbijas vīķis - Vicia cassubica L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-09-05}}</ref>

sentences:
{{Komponista infokaste
|          vārds_orig = ''Arnold Schönberg'' <br /> ''Arnold Schoenberg''
|              attēls = Arnold Schoenberg la 1948.jpg
|       att_nosaukums = Arnolds Šēnbergs (ap 1948), foto: ''Florence Homolka''
|             dz_gads = 1874
|          dz_mēnesis = 09
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]
|              m_gads = 1951
|           m_mēnesis = 07
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta = [[Vīne]], [[Berlīne]], [[Parīze]], [[Bostona]], [[Losandželosa]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs =
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Arnolds Francis Valters Šēnbergs''' ({{val|de|Arnold Franz Walter Schönberg}}, {{val|en|Arnold Schoenberg}}, dzimis {{dat|1874|09|13}} [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]], miris {{dat|1951|07|13}} [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes austriešu / amerikāņu [[komponists]], [[diriģents]], [[mūzika]]s [[zinātnieks]] un [[gleznotājs]] daiļkrāsotājs, muzikāla [[ekspresionisms|ekspresionisma]] virziena pārstāvis, atonālās mūzikas un 12 skaņu (pustoņu) kompozīcijas tehnikas izveidotājs (pazīstama arī kā "dodekafonija" jeb "[[Seriālā mūzika|seriālā tehnika]]"). Šēnbergs bija viens no īpaši ietekmīgiem [[20. gadsimts|20. gadsimta]] Rietumu mūzikas darbiniekiem.

sentences:
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name = "Simpsoni"
| show_name_2 = ''The Simpsons''
| bgcolour = <nowiki>#</nowiki>FADA00
| color text =
| image =

| caption = Simpsonu ģimene
| genre = * [[animācija]]
* [[komēdija]]
| format =
| creator = [[Mets Greinings]]
| developer = * [[Džeimss Brukss]]
* Mets Greinings
* [[Sems Simons]]
| writer =
| director =
| creative_director =
| presenter =
| starring =
| judges =
| voices = * [[Dens Kastellaneta]]
* [[Džūlija Kavnere]]
* [[Nensija Kārtraita]]
* [[Jārdlija Smita]]
* [[Henks Azarija]]
* [[Harijs Šīrers]]
| narrated =
| theme_music_composer = [[Denijs Elfmans]]
| opentheme = ''[[The Simpsons Theme]]''
| endtheme =
| composer = [[Alfs Klausens]]
| country = {{USA}}
| language = [[Angļu valoda|angļu]]
| num_seasons = {{vikidati|properties|P2437}}
| num_episodes = {{vikidati|properties|P1113}}
| list_episodes =
| executive_producer = * [[Els Džīns]]
* [[Jans Makstons-Greiems]]
* [[Džons Frinks]]
* Džeimss Brukss
* Mets Greinings
* [[Mets Selmans]]
* Sems Saimons
| producer =
| editor =
| location =
| cinematography =
| camera =
| runtime = 21—24 minūtes
| company = * ''[[Gracie Films]]''
* ''[[20th Century Fox Television]]''
| distributor = ''[[20th Television]]''
| channel = ''[[Fox Broadcasting Company|Fox]]''
| picture_format = * SD: 4:3, 480i/576i (1989–2009)
* HD: 1.78:1, 1080i (2009–pašlaik)
| audio_format = * Stereo (1989–91)
* Dolby Surround 2.0 (1991–2009)
* 5.1 Surround Sound (2009–pašlaik)
| first_run =
| first_aired = {{dat|1989|12|17||bez}}
| last_aired = pašlaik
| status = Tiek filmēts
| channel_LV = * [[TV3 Latvija|TV3]]
* [[TV6 Latvija|TV6]]
| preceded_by = ''[[The Simpsons shorts]]''
| followed_by =
| related = "[[Treisijas Ulmenas šovs]]"
| website = http://www.thesimpsons.com/
| production_website =
}}
'''"Simpsoni"''' ({{val|en|The Simpsons}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[animācija]]s [[seriāls]], kuru kanālam ''[[Fox Broadcasting Company|Fox]]'' izveidoja [[Mets Greinings]]. Tas ir garākais animācijas seriāls [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[televīzija]]s vēsturē (šobrīd 723 sērijas 33 sezonas). Sērijas ir [[Satīra|satīriski]] stāsti par amerikāņu vidusšķiru, pie kuras pieder [[Simpsonu ģimene]], kurā ietilpst [[Homērs Simpsons|Homērs]], [[Mārdža Simpsone|Mārdža]], [[Bārts Simpsons|Bārts]], [[Līza Simpsone|Līza]] un [[Megija Simpsone|Megija]]. Darbība pārsvarā norisinās izdomātā pilsētā [[Springfīlda (Simpsoni)|Springfīldā]] un parodē amerikāņu kultūru, sabiedrību, televīziju un kanālu ''Fox''; nebaidās skart arī politiku un reliģiju: ir apspriestas tādas tēmas kā viendzimuma attiecības, [[darvinisms|darvinistu]] un [[kreacionisms|kreacionistu]] cīņas, [[Irākas karš|karš Irākā]]. Seriāls kļuva populārs tā interpretācijas humora dēļ, kuru var redzēt uz ielas un sev apkārt. Tas paredzēts gan pusaudžu, gan pieaugušo auditorijai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sarda_sarda.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|         kārta = Scombriformes
|      kārta_lv = Makreļveidīgās
|        dzimta = Scombridae
|     dzimta_lv = Makreļu dzimta
|         cilts = Sardini
|      cilts_lv = Pelamīdu cilts
|         ģints = Sarda
|      ģints_lv = Pelamīdas
|          suga = Sarda sarda
|       suga_lv = Atlantijas pelamīda
|      binomial = Sarda sarda <small>([[Marcus Elieser Bloch|Bloch]], 1793)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
karikatūra par godu Kongo konferencei laikrakstā ''Kladderadatsch'' (1884)]]
'''Berlīnes konference''' jeb '''Kongo konference''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Berliner Konferenz'' ''/ Kongokonferenz'') bija starptautiska konference, kas sanāca 1884. gada 15. novembrī [[Berlīne|Berlīnē]], lai apspriestu [[Āfrikas sadalīšana|Āfrikas sadalīšanu]] starp [[Eiropa|Eiropas]] lielvalstīm. Tā ilga līdz 1885. gada 26. februārim.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|suga_lv=Bālganais grīslis|autors=L.|binomial=Carex pallescens|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Liliopsida|rinda=Poales|attēls=Carex pallescens kz03.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex pallescens}}'''Bālganais grīslis''' ({{val-la|Carex pallescens}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Ziemeļeiropa|Eiropas ziemeļu]] un kalnu apvidos, kā arī vietumis [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] austrumu daļā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Alfametiltriptamīna struktūrformula

Alfametiltriptamīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = ''Indopan'', IT-290
|           CAS numurs = 299-26-3
|      ķīmiskā formula = C11H14N2
|              molmasa = 174,24
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
.]]
'''Kultūras nams''' ir [[Latvijas PSR|padomju laikā]] ieviests apzīmējums valsts/arodbiedrību/uzņēmumu/pašvaldību paspārnē esošām daudzfunkcionālām [[kultūra]]s amatiermākslas iestādēm. Mūsdienu [[Latvijas Republika|Latvijas Republikā]] par dominējošo (un apkopojošo) šāda tipa iestāžu nosaukumu tiek lietots '''kultūras centrs''', lai gan līdztekus tiek izmantots ne tikai kultūras nams, bet arī '''tautas nams''', klubs, '''saieta nams''' u.c. modifikācijas.<ref>[http://www.kulturaskarte.lv/lv/kulturas-centrs Latvijas Digitālā kultūras karte] </ref>
Nereti kultūras namu (centru) ēkās izvietotas arī [[bibliotēka]]s, [[muzejs|muzeji]], [[mūzikas skola|mūzikas]] un [[mākslas skola|mākslas]] skolas.
Pirmskara Latvijā līdzīgas iestādes visbiežāk tika dēvētas par tautas vai saieta namiem, un tās visbiežāk bija dažādu biedrību veidotas un uzturētas.

sentences:
{{Ostas infokaste
|               name = Hamburgas osta
|        native_name = ''Hafen Hamburg''
|              image = Landungsbrücken, Hamburg.JPG
|          imagesize =
|            caption =
|            country =
|           location = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
|            address =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
|        pushpin_map =
|        map_caption =
|            map_alt =
|      pushpin_image =
|     pushpin_relief =
|    pushpin_mapsize =
|          map_label =
|     label_position =
|               mark =
|         mark_width =
|             opened = [[1189]]. gada [[7. maijs]]
|           operated =
|              owner =
|               type =
|          sizewater =
|           sizeland = 43,31 [[km²]]
|               size = 73,99 [[km²]]
|             berths =
|             wharfs =
|              piers =
|          employees = 10 000 (2004)
|    leadershiptitle =
|             leader =
| blankdetailstitle1 =
|      blankdetails1 =
| blankdetailstitle2 =
|      blankdetails2 =
| blankdetailstitle3 =
|      blankdetails3 =
| blankdetailstitle4 =
|      blankdetails4 =
| blankdetailstitle5 =
|      blankdetails5 =
| blankdetailstitle6 =
|      blankdetails6 =
|           arrivals = 9 681 (2013)
|       cargotonnage = 145,7 miljoni tonnas
|    containervolume =
|         cargovalue =
|   passengertraffic = 589 000 (2014)
|            revenue = [[€]] 44,4 miljoni (2004)
|             profit =
|   blankstatstitle1 =
|        blankstats1 =
|   blankstatstitle2 =
|        blankstats2 =
|   blankstatstitle3 =
|        blankstats3 =
|            website = {{url|www.hafen-hamburg.de/}}
}}
'''Hamburgas osta''' ({{val|de|Hafen Hamburg}}) ir osta [[Hamburga|Hamburgā]], [[Vācija|Vācijā]], kas atrodas [[Elba|Elbas upē]], apmēram 110 kilometru attālumā no Elbas ietekas [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]]. Ostas kopējā teritorija ir 73,99 [[km²]], no kuras 43,31 [[km²]] aizņem sauszemes teritorija, bet 30,68 [[km²]] ūdens teritorija.

sentences: '''Speciālists''' (no {{val|fr|spécialiste}}), arī '''eksperts''' (no {{val|la|expertus}} — 'pieredzējis'), ir cilvēks, kura [[zināšanas]], kvalifikācija un pieredze ļauj tam izdarīt pamatotus spriedumus, secinājumus, ieteikumus u.tml. kādā noteiktā teorētiskā vai praktiskā jomā. Minētās spējas speciālistam parasti piemīt lielākā mērā, nekā vairumam citu cilvēku. Tādēļ speciālistus bieži pieaicina kādu sarežģītu problēmu risināšanā, kur nepieciešamas īpaša sagatavotība, specifiskas zināšanas un pieredze.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Propilēnoksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CHCH2O
|molmasa=58,1
|blīvums=830
|kušanas temperatūra=-111,9 °C
|viršanas temperatūra=34,2 °C
}}

sentences: '''EDSAC''' ({{val|en|Electronic Delay Storage Automatic Calculator}}) bija pirmā britu skaitļojamā mašīna. Iekārta tika uzbūvēta [[Kembridžas Universitāte]]s matemātikas laboratorijā. To veica [[Moriss Vilkes]] un viņa komanda. Šis bija tikai otrais elektroniski digitālais dators, kurš varēja uzglabāt [[Programmatūra|programmatūru]], kurš nonāca regulārā lietošanā.

sentences:
{{Cita nozīme|apdzīvoto vietu|dzelzceļa staciju|Burzava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Burzova
| settlement_type = Skrajciems
| image_skyline = Вокзал ст. Бурзава - panoramio.jpg
| image_caption = Burzovas stacija
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Vērēmu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4778&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 33
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 35
| lats = 23
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 20
| longs = 18
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļas
| postal_code = LV-4604 Rēzekne-4 <br /> LV-4647 Veremi
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Anarhisms''' ({{val-el|ἀναρχία}}, ''anarkhiā'' — "bez valdnieka"<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.etymonline.com/index.php?term=anarchy&allowed_in_frame=0|title=Anarchy (n.)|publisher=Online Etymology Dictionary|accessdate={{dat|2016|7|13||bez}}}}</ref>) ir [[politiska filozofija]] vai [[ideoloģija]], kas ietver teoriju, ka sabiedrībai būtu jāorganizējas pašai, bez [[hierarhija|hierarhiskām]] organizācijām, bet ar [[demokrātija|demokrātisku]] pārvaldes sistēmu. Daļa anarhistu uzskata, ka [[valsts|valstij]] nav vajadzīga [[valdība]], ka tā ir kaitīga un/vai pat nevēlama. Anarhistu atbalstīto sistēmu sauc par [[anarhija|anarhiju]]. Tomēr anarhisti nav vienisprātis par to, kas tad īsti ir anarhisms.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/commentisfree/2011/sep/07/anarchism|title=What does it mean to be an 'anarchist'?|publisher=The Guardian|accessdate={{dat|2016|7|13||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Nīolesunna
 | official_name              = ''Ny-Ålesund''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Ny-Ålesund 2013 06 07 3603.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Skats uz Nīolesunnu
 | image_shield             =
 | shield_size              = 86px
 | pushpin_map              = Svalbāra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | map_caption              = Atrašanās vieta Svalbārā
 | latd  = 78 | latm  = 55 | lats  = 30 | latNS  = N
 | longd = 11 | longm = 55 | longs = 20 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Norvēģija}}'''
 | subdivision_type1        = Teritorija
 | subdivision_name1        = [[Svalbāra]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1916}}
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | population_total         = 35-130
 | population_as_of         = {{dat|2007|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | population_footnotes     =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{URL|http://kingsbay.no/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Chamaenerion
| attēls = Katwijk - Wilgenroosje (Chamaenerion angustifolium).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = [[Šaurlapu ugunspuķe]] (''Chamaenerion angustifolium'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Myrtales
| rinda_lv = Miršu rinda
| dzimta = Onagraceae
| dzimta_lv = Naktssveču dzimta
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| autors = Ség.
| ģints = Chamaenerion
| ģints_lv = Ugunspuķes
}}'''Ugunspuķes''' (''Chamaenerion'') ir [[naktssveču dzimta]]s ģints. Dažreiz ugunspuķu sugas tiek klasificētas [[Kazrozes|kazrožu ģintī]] (''Epilobium'').<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Systematic botany monographs - Revised classification of the Onagraceae|last=Wagner|first=Warren L.|year=2007|isbn=978-0-912861-83-8|url=https://repository.si.edu/bitstream/handle/10088/7611/bot_Wagner_et_al_2007-Onagraceae-sm.pdf|last2=Hoch|first2=Peter C.|last3=Raven|first3=Peter H.}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvadrātskābes struktūrformula

Kvadrātskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 3,4-dioksiciklobutēn-3-dions-1,2
 1,2-dihidroksiciklobutēndions
|           CAS numurs = 2892-51-5
|      ķīmiskā formula = C4H2O4
|              molmasa = 114,06
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 293 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Kvadrātskābe''' jeb '''dihidroksiciklobutēndions''' (C4H2O4) pieder pie cikliskajiem [[ketospirti]]em. Tā ir balta kristāliska viela. Kvadrātskābe ir [[ciklobutēns|ciklobutēna]] atvasinājums un tās [[molekula|molekulā]] [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomi]] izvietojušies [[kvadrāts|kvadrāta]] veidā — no tā cēlies vielas triviālais nosaukums (īstenībā kvadrātskābes molekula nav precīzs kvadrāts, jo saišu garumi starp oglekļa atomiem nav pilnīgi vienādi). Kvadrātskābe pieder pie stiprām skābēm (pK2=2,2<ref>Л. Физер. М. Физер. Реагенты для органического синтеза. Том VII. Москва: "Мир", 1978. 177. lpp. {{ru ikona}}</ref>) un tās sāļus sauc par '''skvarātiem'''. Kvadrātskābe ir viena no retajām stabilajām vielām, kuras molekulā [[hidroksilgrupa]]s pievienojušās [[dubultsaite]]i (parasti šādi savienojumi nekavējoties pārgrupējas; sk. arī [[enoli]]).

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Bukmuižas Svētā Ludviga Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Ezernieku baznīca 2000-07-22.jpg
| image_size            = 250px
| caption               = Bukmuižas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 300
| map_label = Bukmuižas baznīca
| position=left
| latd  = 56  | latm  = 11  | lats  = 10  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 39  | longs = 28  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Krāslavas novads]], [[Ezernieku pagasts]], [[Ezernieki]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1830]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Andris Sprukts
| website               = [http://www.catholic.lv/dagda/bukmuiza.html www.catholic.lv/dagda/bukmuiza]
| architecture_style    = [[baroks]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1830]]
| length                = 24m
| width                 = 12m
| width_nave            =
| height_max            = 10m
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Bukmuižas katoļu baznīca ar žogu
|      numurs = 6315
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}
'''Bukmuižas Svētā Ludviga Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub471 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |date={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Ezernieku pagasts]] [[Ezernieki|Ezernieku]] [[ciems|ciemā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dvīņu slazdā
| attēls                   = parenttrapposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Parent Trap''
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Nensija Meijersa]]
| producents               = [[Čārlzs Šaiers]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Svifts]]
* Čārlzs Šaiers
* Nensija Meijersa
| galvenajās lomās         =
* [[Deniss Kveids]]
* [[Nataša Ričardsone]]
* [[Lindsija Loena]]
| mūzika                   = [[Alans Silvestri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Walt Disney Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|7|29|ASV|1998|12|11|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 125 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/parent-trap-1998-0|title=The Parent Trap|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 12, 2018|archive-date={{dat|2018|04|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180430211502/http://www.bbfc.co.uk/releases/parent-trap-1998-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|92,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=parenttrap98.htm|title=The Parent Trap (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 12, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dvīņu slazdā"''' ({{val|en|The Parent Trap}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kinokomēdija, kuras režisore un viena no scenārija autoriem ir [[Nensija Meijersa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Deniss Kveids]], [[Nataša Ričardsone]] un [[Lindsija Loena]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|1998|7|29||bez}}. Filma veidota gan kā [[Ērihs Kestners|Ēriha Kestnera]] grāmatas "Divas Lotiņas" adaptācija, gan kā rīmeiks 1961. gada filmai "Dvīņu slazdā".

sentences:
{{Pārvietot}}
{{jāuzlabo|pareizrakstība, divreiz atkārtojas viens un tas pats teksts, lai gan var nojaust ka tiek stāstīts par citu notikumu - "Romieši neticēja, ka viņam tas izdosies, bet Hannibāla lielajā armijā bija pie karstās saules pieraduši jātnieki un arī [[kaujas ziloņi]]."}}
{{Citas nozīmes|karavadoni|Hanibāls (nozīmju atdalīšana)|Hanibāls}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Hanibāls Barka
|     vārds_orig = ''Hannibal Barca''
|         attēls =HannibalBarca.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[247. p.m.ē.|247]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = visiespējamāk [[Kartāga]], [[Kartāgas valsts]]
([[Tunisa]], {{TUN}})
|      m_dat_alt = [[183. p.m.ē.|183]]/[[182. p.m.ē.|182]]. gads p.m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Libisa]]
([[Genze]], {{TUR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|CAS numurs=506-33-2
|ķīmiskā formula=C22H42O2
|molmasa=338,56
|blīvums=858,5
|kušanas temperatūra=65 °C
|viršanas temperatūra=256 °C pie 10 mmHg
}}
'''Brasidīnskābe''' (''trans''-13-dokozēnskābe, izoerukskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)11СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[taukskābes|taukskābēm]]. Brasidīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela. Brasidīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[erukskābe]]. Brasidīnskābes nosaukums cēlies no latīņu vārda ''brassica'' - kāposts.

sentences:
{{Mēneši}}
'''Oktobris''' ({{val|la|October}}) ir [[gads|gada]] desmitais [[mēnesis]]. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''veļu''', '''zemliku''' vai '''rudens mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''lapkritis'' vai ''spalinis mėnuo'', bet mūsdienās — ''spalis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Tas ir viens no 7 mēnešiem, kas ir 31 dienu garš, [[Astroloģija|astroloģijā]] sākas ar Sauli Svaru zīmē, beidzas ar Sauli Skorpiona zīmē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Timola struktūrformula

 Timola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=960
|kušanas temperatūra=48-52 °C
|viršanas temperatūra=232 °C
}}
'''Timols''' (5-metil-2-izopropilfenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad timols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Timols ir bezkrāsaina kristāliska viela ar īpatnēju [[ķimenes|ķimeņu]] smaržu un asu garšu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

2C-B struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 66142-81-2
|      ķīmiskā formula = C10H14BrNO2
|              molmasa = 260,13
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristiāns Lauterbahs
|     vārds_orig = ''Christian Lauterbach''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1663
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Eitīne]], [[Lībeka]]s bīskapija (tagad [[Šlēsviga-Holšteina]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1720
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Efedra''' parasti ir [[kailsēkļi|kailsēkļu]] grupas auga ''[[Ephedra sinica]]'' cits nosaukums. ''Ephedra sinica'' ticis izmantots tradicionālajā ķīniešu medicīnā jau vairāk nekā 5000 gadus kā līdzeklis pret [[astma|astmu]], [[drudzis|drudzi]], kā arī pret [[saaukstēšanās|saaukstēšanos]]. Dažādas citas augu sugas, kas pieder ''Ephedra'' ģintij, tiek tradicionāli izmantotas dažādos medicīniskos nolūkos. [[Indiāņi]] un [[mormoņi|mormoņu]] pionieri dzēra uz efedrām uzlietas tējas, ko sauca par mormoņu vai indiāņu tēju.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Auguste Juliāna fon Mengdena
|     vārds_orig = ''Augusta Juliane von Mengden''
|         attēls = Ivan VI of Russia with Y.Mengden by anonymous (18th c., Tretyakov gallery).jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Auguste Juliāna ar [[Ivans VI Romanovs|Ivanu VI]]<ref>Подробный словарь русских гравированных портретов / Сост. Д.А. Ровинский. Т. 4. — Санкт-Петербу́рг, 1889. Стб. 372//Citēts pēc Государственная Третьяковская галерея. Каталог собрания. Живопись XVIII века. — Москва: Изд-во «Красная площадь», 1998. С. 279.</ref>
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1719
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1787
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 21
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Carnikava]]
[[Sanktpēterburga]], [[Ziemas pils]], Skļajeva nams Pils krastmalā 30 (''Дом  Феодосея Скляева'')
[[Rīga]], [[Rīgas pils]]
[[Oranienburga]]
[[Carnikava]], [[Carnikavas pils]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltiete]]
|   nodarbošanās = Krievijas Impērijas Pirmā galma dāma (''первая статс-фрейлина, камер-фрейлина'')
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Zviedru Vidzeme]]s landmaršals [[Magnuss Gustavs brīvkungs fon Mengdens]] (1663-1726)
[[Doroteja Sofija fon Rozena]] (1690-1773)
|          brāļi = [[Gustavs Johans fon Mengdens]] (1708-1773)
[[Frīdrihs fon Mengdens]] (1724-1787)
[[Oto fon Mengdens]] (1724-?)
[[Ernsts Reinholds fon Mengdens]] (1726-1798).
|          māsas = [[Anna Barbara fon Mengdena]] (1707-?)
[[Sofija Elizabete fon Mengdena]] (1711-1791)
[[Regīna Šarlote fon Mengdena]] (1714-1752)
[[Anna Doroteja fon Minniha|Anna Doroteja fon Mengdena (fon Minniha)]] (1716-1760)
[[Sabīna fon Mengdena]](1720<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Mengden_nr_198|title=Von Mengden nr 198 - Adelsvapen-Wiki|website=www.adelsvapen.com}}</ref>-?)
[[Marija Aurora fon Mengdena]] (1722-?)
[[Jakobīna fon Mengdena]] (1721-1772)
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Auguste Juliāna fon Mendgena''' ({{val|de|Augusta Juliane von Mengden}}, {{val|ru|Юлиана Магнусовна Менгден}}) (dzimusi {{dat|1719|5|22}}, mirusi {{dat|1787|10|21}} [[Krimuldas-Pēterupes draudzes novads|Krimuldas novada]] [[Jērkule]]s muižā, apglabāta [[Carnikava]]s kapos)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://utlib.ut.ee/eeva/index.php/index.php?do=tekst_search|title=EEVA | Texts | Search|website=utlib.ut.ee}}</ref> bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] muižniece, [[Krievijas Impērija]]s valdnieces, reģentes [[Anna Leopoldovna (Krievijas Impērijas reģente)|Annas Leopoldovnas]] vistuvākā draudzene, favorīte un mīļākā,<ref name="e-reading-lib.com">Анисимов, Евгений. ''Иван VI Антонович''. Серия: Жизнь замечательных людей. Молодая гвардия, 2008. {{ISBN|978-5-235-03026-8}}. http://www.e-reading-lib.com/chapter.php/90999/9/Anisimov_-_Ivan_VI_Antonovich.html#note_307</ref> [[Svētā Romas impērija|Svētās Romas impērijas]] valstsgrāfa, [[Livonijas landmaršali|Livonijas landmaršala]], īstenā valsts padomnieka [[Ernsts Reinholds fon Mengdens|Ernsta Reinholda fon Mengdena]] māsa.

Auguste Juliāna bija mazgadīgā ķeizara [[Ivans VI Romanovs|Ivana VI]] auklīte, kura aktīvi plānoja un veica Krievijas Impērijas reģenta [[Kurzemes hercogs|Kurzemes hercoga]] [[Ernsts Johans Bīrons|Ernsta Johana Bīrona]] gāšanu.

sentences:
. Tas savā uzturā izmanto [[līdaka]]s, kas savukārt barojas no [[asaru ģints|asariem]]. Asari pārtiek no [[vīķe|vīķēm]], bet tās ēd saldūdens [[garneles]]]]
'''Barības ķēde''', arī '''barošanās ķēde''', ir lineārs attēlojums, kurā redzama dažādu dzīvo organismu [[ēšana|barošanās]] attiecība. Tā ir daļa no [[barošanās tīkls|barošanās tīkla]], kas veidojas, barības ķēdēm krustojoties. Barības ķēde sākas ar producentiem ([[augi]] un [[sēnes]]), tiem seko primārie patērētāji ([[zālēdāji]]) un noslēdzas ar sekundārajiem patērētājiem ([[gaļēdāji]]em un [[visēdāji]]em). Sekundārajos patērētājos var būt vairāki posmi, tas ir, vieni sekundārie patērētāji savā barībā lieto citus sekundāros patērētājus.
<!--
== Atsauces ==
{{atsauces}} -->

sentences: '''Tomass Džeimss Klarks''' ([[Īru valoda|īru]]: ''Tomás Séamus Ó Cléirigh''; 1857—1916) bija [[Īri|īru]] revolucionārs, viens no galvenajiem 1916. gada [[Lieldienu sacelšanās]] organizatoriem.

sentences: '''Dzejnieks''', arī '''poēts''', ir [[rakstnieks]], kas raksta [[dzeja|dzeju]]. Dzejnieki mēdz rakstīt darbus arī citos [[literatūra]]s žanros, piemēram, [[proza|prozā]], kā arī mēdz piedalīties dzejas lasījumos. Dzejnieku darbi nereti netieši norāda uz attiecīgās tautas vai nācijas kultūras un literatūras līmeni, raksturo konkrētus notikumus un laika periodus. Dzejnieki ir pastāvējuši kopš antīkās vēstures un rakstījuši teju visās valodās; dzejnieki ir pielietojuši plašus dzejas stilus, kuri ir mainījušies līdz ar izmaiņām sabiedrībā un kultūrā.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Sverdrupa
| oriģinālnosaukums    = ''Sverdrupstasjonen''
| attēls               = Sverdrupstasjonen 1.JPG
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{NOR}}
| latd=78| latm=55| lats=25| latNS=N
| longd=11| longm=55| longs=49| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1968
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Norvēģijas Polārais institūts|NPI]]
| pers_vasara          =
| pers_ziema           = 5
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Sverdrupa''' ({{val|no|Sverdrupstasjonen}}) ir [[Norvēģija]]s vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://www.npolar.no/en/sverdrup/#toggle-id-2 Ny-Ålesund Research Station – Sverdrup]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Stacija pieder [[Norvēģijas Polārais institūts|Norvēģijas Polārajam institūtam]], nosaukta par godu norvēģu polārpētniekam un okeanogrāfam [[Haralls Sverdrups|Harallam Sverdrupam]].

sentences:
{{Nepieciešamas atsauces}}
s galvenā ēka]]
'''Banka''' ir kredītiestāde, kas piesaista uz laiku brīvos naudas līdzekļus, veic norēķinu un [[kredīts|kredīta]], [[vērtspapīri|vērtspapīru]], [[valūta]]s, naudas apgrozības regulēšanas un vērtību glabāšanas operācijas. Šaurākā nozīmē ar vārdu "banka" saprot [[komercbanka|komercbanku]], kas ir institūcija, kas sniedz finanšu pakalpojumus, īpaši — pieņemot noguldījumus un izsniedzot kredītus, nodrošinot norēķinus.

sentences:
{{Eiropas laika zonas}}
'''Rietumeiropas vasaras laiks''' ('''WEST''') ir [[vasaras laiks]], kas ir vienu stundu priekšā [[Universālais koordinētais laiks|Universālajam koordinētajam laikam]]. To izmanto:
*[[Kanāriju Salas]]
*[[Portugāle]] (ieskaitot [[Madeira|Madeiru]], bet ne [[Azoras]])
*[[Īrija]]
*[[Apvienotā Karaliste]]
*[[Apvienotās Karalistes Kroņa īpašumi]]
*[[Fēru Salas]]
*[[Maroka]]

sentences: '''Liepājas loža "Enkurs un zobens"''' ({{val|de|Anker und Schwert}}) bija militārā brīvmūrnieku loža [[Liepāja|Liepājā]], kas strādāja Prūsijas lielložas "Royal York zur Freundschaft" rituālā.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
 | text_color      =
 | bg_color        =
 | nos             = Āgenskalna sporta un vingrošanas biedrība
 | logo_links      =
 | logo_izm        =
 | pilns           =
 | iesauka         =
 | pilsēta         = [[Rīga]]
 | līga            =
 | sez             =
 | poz             =
 | dib             = 1903
 | dib_mēn         =
 | dib_dat         =
 | dib_com         = <!-- Komentārs pie ailes "Dibināts" -->
 | beidza_pastāvēt = 1939
 | darbojās        =
 | stad            =
 | ietilp          =
 | krāsas          =
 | īpašn           =
 | prez            =
 | menedžeris      =
 | tren            =
 | kapteinis       =
 | mediji          =
 | sadarbojas      =
 | current         =
<!------ Nosaukuma vēsture ------->
 | name1           =
 | dates1          =
 | name2           =
 | dates2          =
 | name3           =
 | dates3          =
 | name4           =
 | dates4          =
 | name5           =
 | dates5          =
 | name6           =
 | dates6          =
 | name7           =
 | dates7          =
 | name8           =
 | dates8          =
 | name9           =
 | dates9          =
 | name10          =
 | dates10         =
<!------ Čempiontituli ------->
 | līga1           =
 | uzvaras1        =
 | līga2           =
 | uzvaras2        =
 | līga3           =
 | uzvaras3        =
 | līga4           =
 | uzvaras4        =
<!------ Tērpu krāsas ------->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = (Willd.) Ehrh.
| attēls = Silene chlorantha 31485458.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Silene chlorantha
| suga = Silene chlorantha
| suga_lv = Zaļziedu plaukšķene
| att_izmērs = 200px
}}'''Sīkziedu plaukšķene''' ({{val|la|Silene chlorantha}}) ir [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtas]] suga, kura ir sastopama [[Stepe|stepē]] [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] tā ir sastopama reti, galvenokārt [[Rīga|Rīgas]] un [[Daugavpils]] tuvumā — Latvija ir uz ziemeļ-ziemeļrietumiem ārpus vienlaidu izplatības areāla. Latvijā suga aug stepes apstākļiem tuvinātās augtenēs: nogāzēs [[Priedes|priežu]] mežos, kontinentālās [[Kāpa|kāpās]], mežmalās un aizaugošos smiltājos. Parasti sastopama skrajās grupās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-chlorantha-willd-ehrh/|title=zaļziedu plaukšķene - Silene chlorantha (Willd.) Ehrh. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-26}}</ref>

sentences:
{{noformējums}}
'''Ortokeratoloģija''' ir [[miopija|tuvredzības]] korekcijas metode ar speciālām gāzu caurlaidīgām kontaktlēcām, kas tiek lietotas tikai, cilvēkam [[Miegs|guļot]]. Kontaktlēcas nedaudz izmaina [[acs|radzenes]] formu un acs [[Optika|optisko]] stiprumu. Pēc kontaktlēcu izņemšanas ir skaidra redze aptuveni 24—36 stundas. Kontaktlēcas ir jālieto regulāri katru nakti 6—8 stundas. Korekcijas metode ir atgriezeniska un, pārtraucot kontaktlēcu lietošanu, aptuveni nedēļas laikā redze atgriežas sākumstadijā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''DistroWatch''''' ir [[tīmekļa vietne]], kas nodrošina ziņas, popularitātes klasifikāciju un citu vispārīgu informāciju par dažādiem [[Linux distributīvi|''Linux'' distributīviem]], kā arī citām ''[[Unix]]'' veida [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]], piemēram, ''[[OpenSolaris]]'', ''[[Minix]]'' un ''[[BSD]]''.
Pašreiz tajā ir iekļauta informācija par vairākiem simtiem distributīvu.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Pensilvānija
| native_name             = ''Pennsylvania''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Pennsylvania.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Seal of Pennsylvania.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''Keystone State''; ''Quaker State''; ''Coal State''; ''Oil State''; ''State of Independence''
| motto                   = ''Virtue, Liberty and Independence''
| anthem                  =
| capital                 = [[Harisberga]]
| largest_city            = [[Filadelfija]]
| official_language       = nav (''de facto'' [[angļu valoda]])
| spoken_language         =
| image_map               = Pennsylvania in United States.svg
| mapsize                 = 250px
| map_caption             = Pensilvānijas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =D
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =Toms Volfs
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 119283
| area_land_km2           = 116062
| area_water_km2          = 3221
| area_water_percent      = 2.7
| area_rank               =
| elevation_max_m         = [[Deivisa kalns]], 979
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 12742886
| population_as_of        = 2011. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 86,83%
melnie — 11,20%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 53%
[[katoļi]] — 33%
nereliģiozi — 6%
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -5
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -4
| website                 = {{url|http://www.pa.gov/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{infokaste+}}

'''Torvalds Kodransons''' ({{val-is|Þorvaldr Koðránsson inn víðförli}}; ap [[950]] — ap [[1002]]) bija [[Īslande|īslandiešu]] "Kristīšanas sāgā" (''Kristni saga'') un citās [[sāgas|sāgās]] pieminēts [[vikingi|vikings]] un pirmais kristiešu misionārs "[[Ceļš no varjagiem uz grieķiem|Austrumu ceļā]]" ({{val-is|Austurveg}}),<ref>[http://norse.ulver.com/articles/jackson/austr/chapter1.html Джаксон, Т. Н. Austr í Görðum : древнерусские топонимы в древнескандинавских источниках. — М.: Языки русской культуры, 2001.] (krieviski)</ref> kas [[Polockas kņazi|Polockas ķēniņa]] valstī nodibināja [[klosteris|klosteri]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Apalačikola
| attēls   = Torreyapark05.jpg
| paraksts    =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Apalachicola watershed.png
| kartes_paraksts   = Apalačikolas baseins
| kartes_izmērs     =
| garums            = 269
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 23
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 23
| caurtece          = 470
| gada_notece       =
| baseins           = 50 505
| baseins_latvijā   =
| satekupes         = [[Čatahūčī]], [[Flinta]]
| ieteka             = [[Meksikas līcis]]
  | sāk_plat_d=30| sāk_plat_m=42| sāk_plat_s=32| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=84| sāk_gar_m=51| sāk_gar_s=51| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=29| iet_plat_m=43| iet_plat_s=36| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=84| iet_gar_m=58| iet_gar_s=39| iet_gar_EW=W
| tek_caur           = {{ASV}}
| baseina_valstis    = {{ASV}}
| pietekas      = [[Čipola]]
}}
'''Apalačikola''' ({{val|en|Apalachicola River}}) ir upe [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidaustrumos, [[Florida]]s štatā.<ref>{{PZT|51}}</ref> Sākas no [[Seminola ezers|Seminola ūdenskrātuves]] uz Floridas un [[Džordžija]]s štata robežas, kur satek [[Čatahūčī]] un [[Flinta]]s upe. Tek dienvidu virzienā un ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]] pie [[Apalačikola (pilsēta)|Apalačikolas]] pilsētas. Kuģojama visā garumā. Nosaukums cēlies no [[apalačikoli|apalačikolu]] indiāņu cilts, kas kādreiz apdzīvojuši šo apvidu.

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds =
| Attēls = Jeff Porcaro Toto Fahrenheit World Tour 1986.jpg
| Dzimis = {{birth date|1954|4|1|mf=y}}
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors, ierakstu producents
| Dz_vārds = Džefrijs Tomass Porkaro
| Miris = {{death date and age|1992|8|5|1954|4|1}}
| Vieta_mr = West Hills, California, U.S.
| Gadi = 1971–1992
| Darbojies_arī = {{hlist|[[Toto (band)|Toto]]|[[Steely Dan]]|[[Nik Kershaw]]|[[Boz Scaggs]]|[[Michael Jackson]]|[[Bee Gees]]}}
| Vieta_dz = South Windsor, Connecticut, U.S.
| Žanrs = {{hlist|Hard rock|pop rock|progressive rock|jazz fusion}}
| Instrumenti = Bungas, sitaminstrumenti
| Apraksts = Džefs Porkaro pie bungām, Toto Farenheit Pasaules Tūrē, iekš [[Blaisdell Arena]] Honolulu, Havaju salās, 1986. gada 10. novembrī.
| Vārds_orig = Jeffrey Thomas Porcaro
}}'''Džefrijs Tomass Porkaro''' (''Jeffrey Thomas Porcaro'';<ref>{{Youtube|"Jeff Porcaro and Joe Porcaro Drum Lesson Video"}}</ref> 1. aprīlis 1954 — 5. augusts 1992) ir amerikāņu [[bundzinieks]], dziesmu autors un ierakstu producents. Viņš ir vislabāk pazīstams ar savu darbu rokgrupā Toto, bet ir viens no visvairāk ierakstītajiem sesiju mūziķiem, kurš strādājis pie simtiem albumu un tūkstošiem sesiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php|title=Freedrumlessons.com|publisher=Freeodrumlessons.com|access-date=2010-12-09|date=|archive-date=2016-01-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20160109131921/http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php}}</ref><ref name="autogenerated1">{{Tīmekļa atsauce|url={{Allmusic|class=artist |id=jeff-porcaro-p112306/biography |pure_url=yes}}|title=Jeff Porcaro|last=Ruhlmann|first=William|publisher=AllMusic|access-date=2011-10-24|date=}}</ref> Kamēr viņš jau bija pazīstams studijas spēlētājs 1970. gados, viņš izcēlās Amerikas Savienotajās Valstīs kā bundzinieks Steely Dan albumā ''Katy Lied''.

sentences: '''6. janvāris''' ir gada 6. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 359 dienas (360 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Manolova''' var būt:

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Vidsmuižas Svētā Gara Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Galēnu baznīca 2001-04-08.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Vidsmuižas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Vidsmuižas baznīca
| position = left
| latd  = 56 | latm  = 28  | lats  = 39  | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 50  | longs = 33  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Preiļu novads]], [[Galēnu pagasts]], [[Galēni]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1914]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Aivars Kursītis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1910]]
| year_completed        = [[1912]]
| length                = 18 m
| width                 = 12 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = sarkani [[ķieģelis|ķieģeļi]], šķelti [[laukakmens|laukakmeņi]]
}}
'''Vidsmuižas Svētā Gara Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub552 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Galēnu pagasts|Galēnu pagasta]] [[Galēni|Galēnos]]. Dievnams ir valsts nozīmes kultūras piemineklis.<ref>[http://www.vietas.lv/objekts/vidsmuizas_romas_katolu_baznica/ www.vietas.lv]</ref>

sentences:
Baltijas valstīs [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] Austrumu frontē 1941. gadā]]
'''Militārā operācija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] — ''operatio'' — "darbība") ir organizēta un sistemātiska militāra darbība, ko veic kā daļu no [[militārās stratēģija]]s, lai sasniegtu noteiktus militārus vai politiskus mērķus. Militārās operācijas var ietvert dažāda veida militārdarbības, piemēram, uzbrukuma, aizsardzības, [[blokāde]]s, [[Aplenkums|aplenkuma]] u. c. operācijas.

sentences: '''S kvarks''' jeb dīvainais (''strange'') kvarks - vieglākais [[kvarks]] otrajā ģimenē. S kvarkam piemīt tā saucamā [[dīvainība]] un daļiņas, kas to satur, sauc par dīvainajām daļiņām. Pirmā dīvainā daļiņa - [[kaons]] - tika atklāta jau 1947. gadā, bet s kvarka eksistence tika teorētiski pamatota 1964. gadā.

sentences:
un [[tritijs|tritija]] kodolsintēzes modelis.]]
'''Kodolsintēze''' ir process, kura laikā pretēji [[atoma kodols|kodolu]] [[kodolu dalīšanās|dalīšanās]] procesam notiek kodolu saplūšana. Lai notiktu kodolsintēze, ir jābūt ļoti augstai [[temperatūra]]i un [[spiediens|spiedienam]], lai pārvarētu kodolu atgrūšanās [[spēks|spēku]] un tie saplūstu, kas ir galvenais traucēklis kodolsintēzes izmantošanai civiliem mērķiem, piemēram, [[enerģija]]s [[ražošana]]i. Kodolsintēzi izmanto [[ūdeņraža bumba|ūdeņraža bumbās]], bet kodolsintēze tajās ir pārāk nekontrolējama un bīstama, lai to varētu izmantot ikdienā. Milzīgos apmēros kodolsintēze notiek [[zvaigzne|zvaigznēs]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Toms Grēviņš
| vārds_orig =
| attēls = Toms Grēviņš 3.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 16
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = [[Mežaparks (Rīga)|Mežaparks]], [[Rīga]]
| pilsonība = {{LVA}}
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| nodarbošanās = {{ubl|dīdžejs|raidījumu vadītājs|[[žurnālists|mūzikas žurnālists]]}}
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki = {{ubl|[[Māris Grēviņš]]|[[Gundega Saulīte]]}}
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Laura Grēviņa <small>(2013—2022)</small>
| bērni = divi dēli<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.mammamuntetiem.lv/articles/43004/toms-grevins-lidz-ar-bernu-piedzimsanu-kaut-kas-beidzas-kaut-kas-ir-jaziedo/ | title= Toms Grēviņš: „Līdz ar bērnu piedzimšanu kaut kas beidzas, kaut kas ir jāziedo” | publisher= Mammām un Tētiem.lv | accessdate= 2019. gada 22. septembrī | archive-date= 2019. gada 22. Septembris | archive-url= https://web.archive.org/web/20190922075508/https://www.mammamuntetiem.lv/articles/43004/toms-grevins-lidz-ar-bernu-piedzimsanu-kaut-kas-beidzas-kaut-kas-ir-jaziedo/ }}</ref>
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C8H8O
|molmasa=120,15
|blīvums=1028
|kušanas temperatūra=19-20 °C
|viršanas temperatūra=202 °C
}}
'''Acetofenons''' (fenilmetilketons, С6H5–СО–СН3) ir vienkāršākais aromātiskais [[ketoni|ketons]]. Acetofenons ir viegli kūstoši kristāli ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 60.66
| latd = 50
| established_title =
| image_shield = Blason binche moderne.svg
| image_skyline = Binche JPG01.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 24
| established_date =
| motto =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 10
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.binche.be/fr}}
| lats =
| elevation_m =
| native_name = ''Binche''
| name = Benša
| population_total = 33598
| pushpin_map = Beļģija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Beļģija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Valonija]]
| subdivision_name2 =  [[Eno]]
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 = Province
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2018
| image_flag = Flag of Binche.svg
}}'''Benša''' ({{Val|fr|Binche}}) ir [[pilsēta]] [[Beļģija|Beļģijā]], [[Valonija]]s reģionā, [[Eno]] provincē. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 33 598 iedzīvotāji.

sentences:
{{Parka infokaste
|name=Nacionālā aleja
|photo=National Mall, DC.jpg
|type=
|location={{vieta|ASV|Vašingtona}}
|area=
|visitation_num=apmēram 24 miljoni katru gadu
|status=Atvērts visu gadu
|map=Vašingtonas centrs
 | latd  =  38| latm  = 53 | lats  = 24 | latNS  = N
 | longd = 77 | longm = 1 | longs = 25 | longEW = W
}}
'''Nacionālā aleja''' ({{val|en|National Mall}}) ir parks [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] galvaspilsētas [[Vašingtona]]s centrā. Parku pārvalda nacionālais parku serviss (''National Park Service'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|archiveurl=https://www.webcitation.org/66yjMqg3i?url=http://www.nps.gov/nacc/index.htm|archivedate=2012-04-16|url=http://www.nps.gov/nacc/index.htm|title=National Mall, District of Columbia|publisher=[[National Park Service]]|accessdate=2012-04-16}}</ref> Parku ik gadu apmeklē aptuveni 24 miljoni cilvēku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nps.gov/mall/faqs.htm |title=National Mall Frequently Asked Questions |publisher=[[National Park Service]] |date=2008-10-28 |accessdate=2010-04-18}}</ref> Nacionālajā alejā atrodas [[ASV Kapitolijs]], dažādi muzeji, pieminekļi un citi objekti. Tāpat parks ir populāra [[Protests|protestu]] un mītiņu vieta, 1963. gadā [[Mārtins Luters Kings]] tajā teica runu ''[[I Have a Dream]]''. Nacionālajā alejā notiek arī dažādi ikgadēji festivāli, piemēram, martā [[Gaisa pūķis|gaisa pūķu]] festivāls.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Sweet Smell of Success''
| operators =
| attēls = Sweet Smell of Success (1957 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', drāma
| režisors = [[Aleksandrs Makkendriks]]
| producents = [[Džeimss Hills]]
| scenārijs = * [[Klifords Odetss]]
* [[Ernests Lēmans]]
* Aleksandrs Makkendriks
| aktieri = * [[Bērts Lankasters]]
* [[Tonijs Kērtiss]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| oriģinālnos = ''Sweet Smell of Success''
| studija = * ''Hecht-Hill-Lancaster Productions''
* ''Norma Productions''
* ''Curtleigh Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1957|6|27}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,25 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Sweet Smell of Success''''' ir 1957. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' drāmas filma, kuras režisors ir [[Aleksandrs Makkendriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bērts Lankasters]] un [[Tonijs Kērtiss]].

sentences:
{{Programmēšanas valodas infokaste
|name = PL/SQL
|logo =
|caption =
|file_ext =
|paradigm = [[Objektorientētā programmēšana|objektorientēta]], [[Imperatīvā programmēšana|imperatīva]]
|released = 1991
|author =
|developer = [[Oracle Corporation]]
|latest_release_version =
|latest_release_date =
|latest_test_version =
|latest_test_date =
|typing = [[stingrā tipizācija|stingra]], [[statiskā tipizācija|statiska]]
|implementations =
|dialects =
|influenced by = [[Ada (programmēšanas valoda)|Ada]], [[Pascal]]
|influenced = [[PL/pgSQL]]
|operating system = [[Vairākplatformu programmatūra|vairākplatformu]]
|license =
|working_state =
|website =
}}

sentences: '''Finanšu risks''' ir [[Ekonomikas dalībnieki|ekonomikas dalībnieku]] risks, kas ir tieši saistīts ar [[Finanses|finanšu]] [[Nozare|nozari]] un tam ir ietekme uz [[Tirgus|tirgus]] dalībnieka [[Peļņa|peļņu]] vai [[Zaudējumi|zaudējumiem]].<ref name="versicherungslexikon">[https://www.versicherungsmagazin.de/lexikon/risiko-1946407.html versicherungsmagazin.de], Gabler Versicherungslexikon, Skatīts: 2018. gada 18. aprīlī.</ref>

sentences:
'''Notanga''' ({{val-la|Notangia}}, {{val-de|Natangen}}) bija viena no [[Senprūši|senprūšu]] zemēm, kas atradās galvenokārt mūsdienu [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabala]] [[Pravdinskas rajons|Pravdinskas]], daļēji [[Gvardejskas rajons|Gvardejskas]] un [[Bagrationovskas rajons|Bagrationovskas rajona]], nedaudz arī [[Varmijas-Mazūrijas vojevodiste]]s [[Bartošices apriņķis|Bartošices apriņķa]] teritorijā.

Notangas teritorija 13. gadsimtā stiepās no [[Prēgele]]s (Pregoļjas) upes līdz [[Lina]]s upei, robežojās ar [[Vārme (zeme)|Vārmes]] (rietumos), [[Bārta (zeme)|Bārtas]] (dienvidos), [[Semba]]s (ziemeļos) un [[Nadruva]]s (austrumos) zemēm. Šajā teritorijā pēc mūsdienu aplēsēm varēja dzīvot ap 15 000 cilvēku.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Bolivina catanensis.jpg
|     att_nosaukums= Bolivinitīda ''[[Bolivina catanensis]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Bolivinitoidea
|    virsdzimta_lv = Bolivinitoidejas
|           dzimta = Bolivinitidae
|        dzimta_lv = Bolivinitīdas
|         binomial = Bolivinitidae <small>Cushman, 1927</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Bolivinitīdas''' (''Bolivinitidae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Dzimtu 1927. gadā izveidoja amerikāņu mikropaleontologs [[Džozefs Kešmens]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] bolivinitīdas ir zināmas no agrā [[Jura (periods)|juras perioda]] (piemēram, ''[[Brizalina liasica]]'') līdz mūsdienām.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Doktors Džons A. Zoidbergs
| color         = #41B1FF
| series        = "[[Futurāma|Futurāmas]]"
| image         = Futurama characters.jpg
| caption       = Zoidbergs — pirmais no kreisās
| first         = ''[[The Series Has Landed]]'' (1999)
| last          =
| creator       = [[Mets Greinings]]<br />[[Deivids Koens]]
| portrayer     =
| voice         = [[Billijs Vests]]
| nickname      =
| alias         =
| species       = dekapodiāns
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = ārsts
| title         =
| family        = Harolds Zoids (tēvocis)
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
}}

sentences: {{Commonscat|Higher education institutions in Bangladesh|Universitātes Bangladešā}}

sentences:
[[Kategorija:Pieminekļi Latvijā pēc pilsētas]]
[[Kategorija:Bauska]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Vjačeslavs Čornovils
| vārds_orģ = ''В'ячеслав Максимович Чорновіл''
| attēls = НДУ 3 Чорновіл Вячеслав Максимович.jpg
| att_izm =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = Ļvivas apgabala padomes priekšsēdētājs
| term_sākums = 1990. gada aprīlis
| term_beigas = 1992. gada aprīlis
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis = Mikola Horiņs
<!------ Otrais amats ------>| amats2 =
| term_sākums2 =
| term_beigas2 =
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 = <!------ Trešais amats ------>
| amats3 =
| term_sākums3 =
| term_beigas3 =
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| vietnieks3 =
| prezidents3 =
| premjers3 =
| priekštecis3 =
| pēctecis3 = <!------ Ceturtais amats ------>
| amats4 =
| term_sākums4 =
| term_beigas4 =
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| vietnieks4 =
| prezidents4 =
| premjers4 =
| priekštecis4 =
| pēctecis4 = <!--- ja ir vairāk amatu, var pievienot līdz pat 20, nomainot numerāciju (amats5, amats6, prezidents5, prezidents6 utt.)--->
<!------ Personas dati ------>| dzim_dati = {{dat|1937|12|24}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijivas apgabals|Jerki|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1999|3|25|1937|12|24}}
| mir_vieta = {{vieta|Ukraina|Borispiļa}}
| apglabāts =
| tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
| partija = Ukrainas Tautas kustība (''Народний Рух України'')
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni = Andrijs Čornovils, Tarass Čornovils
| profesija = žurnālists
| alma_mater = [[Kijivas Universitāte]]
| reliģija = [[pareizticība]]
| paraksts = Chornovil autograph.svg
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Vjačeslavs Čornovils''' ({{val|uk|В'ячеслав Максимович Чорновіл}}; dzimis {{dat|1937|12|24}}, miris {{dat|1999|3|25}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] politiķis. PSRS laikos bija ievērojams [[disidents]], par ko 1960., 1970., un 1980. gados vairākkārt ticis arestēts.<ref name="TG">{{ziņu atsauce |last1=Marusenko |first1=Peter |title=Vyacheslav Chornovil obituary |url=https://www.theguardian.com/news/1999/apr/16/guardianobituaries |publisher=''[[The Guardian]]'' |date={{dat|1999|4|16||bez}}}}</ref> Sākotnēji strādāja par žurnālistu, bet par savu disidentisko aktivitāti tika atlaists un notiesāts uz piespiedu darbiem. Kopumā aizvadīja 17 gadus ieslodzījumā.

sentences: '''Darba ražīgums''' ir [[Strādāšana|darba]] [[Efektivitāte (ekonomika)|efektivitātes]] rādītājs, kas rāda noteiktā laika periodā uz vienu strādājošo saražotās produkcijas daudzumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.naudasskola.lv/lv/direct-popup/1414|title=Darba ražīgums {{!}} Naudas skola|last=|first=|website=|access-date=|date=|language=}}{{Novecojusi saite}}</ref> Jo augstāks ir darba ražīgums, jo mazāka ir [[Darba alga|darba algas]] daļa preces vērtībā, jo lielāku peļņu var gūt [[uzņēmējs]], jo īsākā laikā strādnieks atpelnīs savu algu, jo vairāk produkcijas tiks saražots. Kāpināt darba ražīgumu ir ieinteresēti gan strādnieki, gan darba devēji, gan arī valsts.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Biznesa ekonomiskie pamati|last=Siņicins|first=Mihails|publisher="Izdevniecība RaKa"|year=2008|isbn=|location=Rīga|pages=110}}</ref>

sentences:
, B — [[fosfatīdetanolamīns]], C — [[fosfatīdserīns]], D — fosfolipīdu uzbūves principiālais attēlojums, kur 1 — polārā (hidrofilā) galva; 2 — nepolārā (hidrofobā) aste]]
s principiālā shēma ūdens šķīdumā]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Blanka Vlašiča
 |      vārds_orig = ''Blanka Vlašić''
 |          attēls = Blanka Vlašić.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Blanka Vlašiča 2008. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|11|8}}
 |         dz_viet = {{vieta|Dienvidslāvija|Splita|td=Horvātija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{CRO}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 193 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 75 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 4 ({{oss|V=2000}}, {{oss|V=2004}}, {{oss|V=2008}}, {{oss|V=2016}})
 |            pc-a = 6 ([[2001. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2001]], [[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]], [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]], [[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]], [[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2015]])
 |            pc-t = 6 ([[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2003]], [[2004. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2004]], [[2006. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2006]], [[2008. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2008]], [[2010. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2010]], [[2014. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2014]])
 |            rc-a = 3 ([[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2002]], [[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006]], [[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010]])
 |            rc-t = 3 ([[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2002]], [[2007. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2007]], [[2009. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2009]])
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 2,08 m (2009, NR)
 |           PR1_d = [[Augstlēkšana]]
 |             PR2 = 2,05 m (2006, NR)
 |           PR2_d = [[Augstlēkšana]] telpās
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{flag|Horvātija}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalSilver|[[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|[[Vieglatlētika 2008. gada Olimpiskajās spēlēs|Augstlēkšana]]}}
{{MedalBronze|[[2016. gada Vasaras Olimpiskās spēles|Riodežaneiro 2016]]|[[Vieglatlētika 2008. gada Olimpiskajās spēlēs|Augstlēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|Augstlēkšana}}
{{MedalGold|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|Augstlēkšana}}
{{MedalSilver|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|Augstlēkšana}}
{{MedalSilver|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Barselona 2009]]|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|Valensija 2008|Augstlēkšana}}
{{MedalGold|Doha 2010|Augstlēkšana}}
{{MedalSilver|Maskava 2006|Augstlēkšana}}
{{MedalBronze|Budapešta 2004|Augstlēkšana}}
}}
'''Blanka Vlašiča''' ({{val|hr|Blanka Vlašić}}; dzimusi {{dat|1983|11|8}} [[Splita|Splitā]], [[Dienvidslāvija|Dienvidslāvijā]]) ir [[Horvātija]]s bijusī [[vieglatlēte]], startēja [[augstlēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{VietasKarte
 |Klusais okeāns
 |label= Tasmana ieplaka
 |position=right
 |width=300
  |latNS = S|latd = 47|latm = 0|lats = 0
  |longEW = E|longd = 157|longm = 0|longs = 0
 |float=right
 |caption=Tasmana ieplaka Klusā okeāna kartē
|relief= jā
}}
'''Tasmana ieplaka''' jeb '''Austrumaustrālijas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidrietumos, [[Tasmana jūra]]s dienviddaļā.<ref>{{PZT|72|Austrumaustrālijas lielieplaka}}</ref> Izvietojusies starp [[Tasmana plato]] rietumos, [[Austrālija]]s kontinenta nogāzi ziemeļrietumos, [[Lorda Hava grēda|Lorda Hava grēdu]] ziemeļos, [[Jaunzēlande]]s kontinentālo masīvu austrumos, [[Makvorija grēda|Makvorija grēdu]] dienvidaustrumos, [[Indijas—Antarktidas grēda|Indijas—Antarktīdas grēdu]] dienvidos un [[Dienvidtasmana pacēlums|Dienvidtasmana pacēlumu]] dienvidrietumos. Ieplakas garums >2400 km, platums — ap {{nobr|1500 km}}. Vidējais dziļums ap {{nobr|4200—4800 m}}, maksimālais — {{nobr|5994 m}} (pēc citiem datiem — {{nobr|6015 m}} vai {{nobr|5604 m}}). Gultnē sarkanais [[māls]], reljefs paugurains ar daudziem [[gajots|gajotiem]].

sentences: '''Indijas okeāns''' ir trešais lielākais [[okeāns]] pasaulē, kas aizņem ap 20% no planētas ūdens virsmas.<ref>{{PZT|275}}</ref> Jau kopš aizvēsturiskiem laikiem kalpo kā nozīmīgs [[tranzīts|tranzīta]] ceļš starp pasaules [[civilizācija|civilizācijām]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Metoksetamīna struktūrformula un modulis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1239943-76-0
|      ķīmiskā formula = C15H21NO2
|              molmasa = 247,33
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 389,084 °C (pie 760 mmHg)
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metoksetamīns''' ('''MXE''') jeb '''3-MeO-2-Oxo-PCE''' ir no [[ketamīns|ketamīna]] atvasināta [[arilcikloheksilamīni|arilcikloheksilamīnu]] grupas [[viela]]. Metoksetamīns darbojas kā [[NMDA receptoru antagonisti|NMDA receptoru antagonists]] un [[serotonīna transportviela]] (SERT).<ref name="MXE Binding Profile">{{cite web|title=ACMD Methoxetamine Report (2012)|url=http://www.homeoffice.gov.uk/publications/agencies-public-bodies/acmd1/methoxetamine2012?view=Binary|publisher=Advisory Council on the Misuse of Drugs|accessdate=2013. gada 6.februāris|pages=14–15|date=2012. gada oktobris}} {{en ikona}}</ref> Metoksetamīns atšķiras no citām disociatīvajām [[anestēzija]]s vielām ar to, ka tas ir radīts speciāli [[pelēkais tirgus|pelēkajam tirgum]].<ref name="Interview with a ketamine chemist">Morris, H., [http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 Interview with a ketamine chemist: or to be more precise, an arylcyclohexylamine chemist] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813091725/http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} (2011. gada 11. februāris). Vice Magazine. Atjaunots: {{dat|2011|02|11}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Enrico Fermi
| attēls =Enrico Fermi 1943-49.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads =1901
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =29
| dz_vieta =[[Roma]], [[Itālija]]
| m_gads =1954
| m_mēnesis=11
| m_diena=28
| m_vieta =[[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pilsonība =[[Itālija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība = [[itālietis]]
| darba_vietas = [[Pizas Augstākā normālskola]], [[Getingenes Universitāte]], [[Leidenes Universitāte]], [[Romas Universitāte La Sapienza]], [[Kolumbijas Universitāte]], [[Čikāgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Pizas Augstākā normālskola]] (''Scuola Normale Superiore di Pisa'')
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Ouens Čemberlens]], [[Džeroms Frīdmans]], [[Li Džendao]], [[Džeimss Reinvoters]], [[Emilio Segrē]], [[Džeks Steinbergers]]
| sasniegumi = jaunu [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] elementu iegūšana ar [[neitrons|neitronu]] bombardēšanas palīdzību, vadāma [[kodolreakcija]], [[Fermi-Diraka statistika]], [[bēta sabrukšana]]s teorija
| apbalvojumi = 1938. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts = Enrico Fermi signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ilzenes pagasts
| karte             = Ilzenes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Ilzenes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ilzenes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Vlag ontbreekt 2×1.svg
| karoga_nosaukums  = Ilzenes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Alūksnes novads
| centrs            = Jaunzemi (Ilzenes pagasts)
| platība           = 62,5
| iedzīvotāji       = 389<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|06|24||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |date={{dat|2016|10|20||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           =
{{#expr: 4389 / 62.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Ilsen<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Ильзенская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Gobio_gobio2.jpg
|  att_nosaukums = [[Grundulis]] (''Gobio gobio'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Gobionidae
|      dzimta_lv = Grunduļu dzimta
|          ģints = Gobio
|       ģints_lv = Grunduļi
|       binomial = Gobio <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1816)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Grunduļi, grunduļu ģints''' (''Gobio'') ir [[grunduļu dzimta]]s (''Gobionidae'') ģints, kas apvieno 43 zivju sugas.<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/identification/SpeciesList.php?class=Actinopterygii&order=Cypriniformes&famcode=122&subfamily=Gobioninae&genus=Gobio&areacode=&c_code=&spines=&fins=&resultPage=1&sortby=species FishBase: Genus: Gobio]</ref><ref name=tur/><ref name=lep/><ref name=hari/><ref name=tc/> Šīs ģints zivis mājo [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]],<ref name=fish/> turklāt daudzas no šīm sugām ir [[endēms|endēmas]] Eiropas dienvidaustrumu reģionam. Grunduļiem ķermenis ir slaids, šķērsgriezumā ieapaļš. [[Mute]] vērsta uz leju, un pie mutes divi taustekļi. Šīs zivis parasti ir neliela auguma un reti pārsniedz 10 [[centimetrs|cm]] garumu.<ref name=fish/>

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Benina
| Article =
| Type = Valsts karogs un flaga
| Image = Flag of Benin.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use = 111111
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = no [[1959]]. gada<br />(1975—1990 bija nomainīts)
| Design =
| Designer =
}}
'''Beninas karogs''' ir viens no [[Benina]]s nacionālajiem simboliem.

sentences: '''Svārstību kontūrs''' ir [[elektriskā ķēde]], kura satur savā starpā savienotus [[kondensators|kondensatoru]] un [[induktivitātes spole|induktivitātes spoli]]. Šādā ķēdē var tikt ierosinātas un uzturētas elektriskās [[strāva]]s un [[spriegums|sprieguma]] [[svārstības]].

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Monmartras kapsēta
| native_name = ''Cimetière de Montmartre''
| image       = Monmartre Cemetery.JPG
| imagesize   = 250px
| caption     =
| established = 1825
| country     =
| location    = {{vieta|Francija|Parīze}}
| map_type            = Parīze
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 48 | latm  = 53 | lats  = 16 | latNS  = N
| longd = 2 | longm = 19 | longs = 49 | longEW = E
| type        =
| style       =
| owner       =
| size        = 11 ha
| graves      = 20 000
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639013/montmartre-cemetery 639013]
| political   =
}}
'''Parīzes Ziemeļu kapi''' jeb '''Monmartras kapsēta''' ({{val-fr|Cimetière de Montmartre}}) ir kapsēta [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Šī ir trešā lielākā kapsēta Parīzē pēc [[Perlašēza kapsēta|Perlašēza]] (''Cimetière du Père-Lachaise'') un Monparnasas (''Cimetière du Montparnasse'') kapiem. Par Monmartras kapsētu mazāka ir Pasi kapsēta (''Cimetière de Passy'').

sentences: '''ISO 15924, ''Rakstības nosaukumu kodi''''' ({{val|en|ISO 15924, Codes for the representation of names of scripts}})<ref>[https://www.lvs.lv/lv/products/156469 „Latvijas standarts”. Rakstības nosaukumu kodi (ISO 15924:2022)]</ref> ir [[Starptautiskā standartizācijas organizācija|starptautisks standarts]], kas nosaka kodus [[rakstība|rakstībām]] (rakstu sistēmām). Katrai rakstībai ir piešķirts četru burtu kods un trīsciparu numeriskais kods.

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Berlīnes Komiskā opera
| attēls           = Komische Oper Berlin interior Oct 2007 Bühne.jpg
| attēla apraksts  = Berlīnes Komiskās operas skatuve
| attēla izmērs    = 220px
| adrese           = Behrenstraße 55-57
| pilsēta          =  [[Berlīne]]
| valsts           = {{DEU}}
| arhitekts        = [[''Fellner & Helmer'']]
| dibināšanas gads = 1947
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Barijs Koski
| operas vadītājs  = Henriks Nanasi
| režisors         = Ulrihs Lencs
| baleta vadītājs  =
| lielā zāle       = 1270
| mājas lapa       = [http://www.komische-oper-berlin.de www.komische-oper-berlin.de]

sentences: '''Vecākā atskaņu hronika''', saukta arī par '''Rīmju hroniku''' ({{val|de|Älteste Livländische Reimchronik}}) ir otra senākā [[Livonijas hronika]] (sacerēta 1290—1296, vissenākā ir [[Indriķa hronika]]) par [[Krusta kari]]em Latvijā. Savu nosaukumu hronika dabūjusi no sastādījuma veida — tā sarakstīta dzejā, ar atskaņām (rīmēm) rindu galos. [[Jaunākā atskaņu hronika]] tika uzrakstīta kā šīs hronikas turpinājums un to sacerēja Livonijas ordeņa kapelāns [[Bartolomejs Hēneke]] pēc 1340. gada.

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Cionisms''' ir starptautiska politiska kustība, kura atbalsta neatkarīgas [[ebrejs|ebreju]] valsts pastāvēšanu. Lai gan tā saknes ir daudz senākas, cionisms radās [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigās. Jēdziens kļuva plašāk pazīstams, pēc tam, kad [[Austroungārija]]s žurnālists [[Teodors Hercls]] to popularizēja savā grāmatā "Ebreju valsts" (''Der Judenstaat''). Sākotnēji cionisma galvenā ideja bija neatkarīgas Izraēlas valsts izveidošana. [[1948]]. gadā šāda valsts, [[Izraēla]], tika izveidota.

sentences: [[Algebra|Algebrā]] '''substitūcija''' (no {{val|la|substitūtiō}} — 'aizstāšana, aizvietošana') ir kādas sākumā dotas [[Mainīgais lielums|mainīgo]] izteiksmes aizstāšana ar citu mainīgo<ref name=":2">{{Grāmatas atsauce|title=Algebra 10.—12. klasei, I daļa.|last=Kriķis|first=Dainis|last2=Šteiners|first2=Kārlis|publisher=Zvaigzne ABC|year=1998.|isbn=9984-17-178-7|location=|pages=}}</ref>, tādējādi reducējot uzdevumu uz tādu, kuram ir jau zināma risināšanas gaita.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Algebra un elementārās funkcijas|last=Kalniņš|first=R.|publisher=Izdevniecība "Zvaigzne"|year=1969|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref>

sentences: '''Pīrsings''' ({{val|en|piercing}} — 'caurdure') ir ķermeņa caurduršanas māksla. Ar vārdu pīrsings var saprast gan rotu, kura tiek ievērta izdurtajos caurumos uz sejas vai ķermeņa, vai pat pašu caurduršanas procesu. Vārds pīrsings ir cēlies no [[angļu valoda]]s vārda "pierce", kas latviski nozīmē — izdurt. Pīrsinga duršanai nav vecuma ierobežojuma, kā tas, piemēram, ir ar [[tetovējums|tetovēšanos]]. Pīrsings ir moderna parādība, Latvijā sastopama gadus 8, ne ilgāk. Tā ieviesusies no [[Āzija]]s — Indijas, Irānas, kur pat notiek dažādi pīrsingu [[festivāls|festivāli]]. Cilvēki vienmēr izturējušies ar cieņu pret [[metāls|metālu]]. Iespējams mūs apbur tā spēks un skaistums, tādēļ vēlme izdaiļot [[Cilvēka ķermenis|ķermeni]] ar metālu kļūt arvien populārāka. Fantāzijai ar realitāti vairs nav robežu, jo pīrsingu var veikt jebkurā [[āda]]s laukumiņā.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kālija perhlorāta struktūrformula

Kālija perhlorāta kristāls
|ķīmiskā formula=KClO4
|molmasa=138,55
|blīvums=2520
|kušanas temperatūra=610 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Kālija perhlorāts''' ir [[perhlorskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]] ar ķīmisko formulu [[kālijs|K]][[hlors|Cl]][[skābeklis|O]]4. Tas ir stiprs [[oksidētājs]]. Bezkrāsaina, kristāliska viela (rombiski vai kubiski kristāli), kas kūst aptuveni pie 610 °C. Viens no pazīstamākajiem oksidētājiem, kas tiek lietots [[pirotehnika|pirotehnikā]], [[kapsele|šāviņu kapselēs]] u.c. KClO4 piemīt zemākā [[šķīdība]] no visiem perhlorātiem (1,5 grami 100 mililitros [[ūdens]] pie 25 °C).

sentences:
'''fon Freimaņi''' ({{val|de|von Freymann}}) ir [[Vācbaltieši|vācbaltu]] dzimta, kuru priekšteči izsekojami līdz [[Zviedru Vidzeme]]s laikam 17. gadsimtā.
Mūsdienās šai dzimtai piederīgie dzīvo Vācijā, Somijā un Zviedrijā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República de Angola''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Angolas Republika
|            valsts_nosaukums = Angola
|               karoga_attēls = Flag of Angola.svg
|            karoga_nosaukums = Angolas karogs
|              ģerboņa_attēls = Emblem of Angola.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Angolas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Angola Avante!]]''
|               kartes_attēls = Location_Angola_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = Angolas atrašanās vieta Dienvidu Āfrikā
|               galvaspilsēta = [[Luanda]]
| latd= 5 | latm= 50 | latNS= S | longd= 13 | longm= 20 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[portugāļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Angolas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva =  [[Žuans Lorensu]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Angolas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Portugāle]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1975|11|11}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 1 246 700
|               platība_rangs = 23.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|          iedzīvotāju_skaits = 25 789 024<ref name="INE Angola">{{Tīmekļa atsauce |url=http://aiangola.com/wp-content/uploads/2016/03/Publica%C3%A7%C3%A3o-Resultados-Definitivos-Censo-Geral-2014_Vers%C3%A3o-22032016_DEFINITIVA-18H17.pdf |title=2014 population census (INE Angola) |access-date={{dat|2017|01|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160506013702/http://aiangola.com/wp-content/uploads/2016/03/Publica%C3%A7%C3%A3o-Resultados-Definitivos-Censo-Geral-2014_Vers%C3%A3o-22032016_DEFINITIVA-18H17.pdf |archivedate={{dat|2016|05|06||bez}} }}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 20,69
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 199.
|                     IKP_PPP = 193 935 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2017/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=36&pr.y=11&sy=2017&ey=2021&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=614&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC&grp=0&a=|title=Angola |publisher=International Monetary Fund }}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs = 64
|          IKP_PPP_per_capita = 6 881<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 107
|                         HDI = {{samazinājās}}
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = 0.586 vidējs
|                   HDI_rangs = 148.
|                        Gini = 42,7<ref name="wb-gini">{{Tīmekļa atsauce |url=http://data.worldbank.org/indicator/SI.POV.GINI |title=Gini Index |publisher=World Bank |accessdate=2 March 2011}}</ref>
|                   Gini_gads = 2009
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Kvanza]]
|                valūtas_kods = AOA
|                  laika_zona = [[WAT]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +1
|                      domēns = [[.ao]]
|              tālsarunu_kods = 244
|                iso_kods_num = 024
|              iso_kods_alfa2 = AO
|              iso_kods_alfa3 = AGO
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
}}
'''Angola''' ({{val-pt|Angola}}, izrunā: {{IPA|[[IPA|[ɐ̃ˈɡɔla]]]}}), oficiāli '''Angolas Republika''' (''República de Angola''), ir valsts [[Āfrika]]s dienvidos. Robežojas ar [[Namībija|Namībiju]] uz dienvidiem, ar [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo Demokrātisko Republiku]] uz ziemeļiem un ar [[Zambija|Zambiju]] uz austrumiem, bet rietumos to apskalo [[Atlantijas okeāns]]. Lielākā pilsēta un galvaspilsēta ir [[Luanda]].

sentences: '''Nesēja jušanas un sadursmju atklāšanas daudzpiekļuve''', '''Nesēja jušanas un sadursmju atklāšanas daudzpieeja''' ({{val-en|Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection}}) jeb '''CSMA/CD metode''' ir pieejas metode vairāku [[lokālais tīkls|lokālā tīkla]] datoru vai citu tīkla iekārtu kopīgi izmantojamai datu pārraides videi.<ref>{{AkadTerm|term=nesēja jušanas un sadursmju atklāšanas daudzpieeja|lang=LV}}</ref> Pirms sākt datu pārraidi, iekārta klausās, vai šajā laikā jau nenotiek cita datu pārraide (nesēja jušana). Pēc tam pārraides laikā tiek pārbaudīts, vai vienlaicīgi nenotiek cita datu pārraide. Sadursmes atklāšanas gadījumā, dati tiek nosūtīti atkārtoti. Šī metode ir ''[[Ethernet]]'' datortīklu pamatā.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Aral Sea|Arāla jūra}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Neophoca cinerea.JPG
| att_nosaukums = [[Austrālijas lauvronis]] (''Neophoca cinerea'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Otariidae
|     dzimta_lv = Ausroņi
|      binomial = Otariidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1825)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Ausroņi''' jeb '''ausainie roņi''', '''ausroņu dzimta''' (''Otariidae'') ir viena no [[plēsēji|plēsēju kārtas]] (''Carnivora'') [[airkāji|airkāju]] dzimtām. Šīs [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]] dzīvniekus parasti sauc par [[Kotiks|kotikiem]] un [[lauvroņu apakšdzimta|lauvroņiem]]. Ausroņu dzimtā ir 16 [[suga]]s, kas iedalītas 7 ģintīs.<ref>[http://journals.cambridge.org/action/displayAbstract?aid=198243 CJO - Abstract - Fur seals and sea lions (Otariidae): identification of species and taxonomic review]</ref> Ausroņi ir daļēji ūdens [[dzīvnieki]], kas barojas un migrē ūdenī, bet atpūšas un audzina mazuļus krastā vai uz ledus. Tie dzīvo polāros, mēreni siltos un ekvatoriālos ūdeņos; gan [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], gan [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidu daļā, gan [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hinhidrona struktūrformula
(pareizāk to rakstīt nevis ar saitēm starp skābekļa un ūdeņraža atomiem, bet ar vienu bultiņu starp abiem sešlocekļu cikliem)

Hinhidrona paraugs
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 106-34-3
|      ķīmiskā formula = C6H4O2 · C6H6O2
|              molmasa = 218,21
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 168 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 4 g/l pie 20 °C (disociē)
|                 citi =
}}
'''Hinhidrons''' ir [[hidrohinons|hidrohinona]] un [[1,4-benzohinons|hinona]] īpatnējs savienojums — [[lādiņa pārneses komplekss]]. Hinhidrons ir violetmelna kristāliska viela (mirdzoši kristāli).<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 305. lpp.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Bronzas laikmets]]
[[Kategorija:Civilizācijas]]
[[Kategorija:Senā Grieķija]]

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls        =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs =250
|paraksts      =Viktorijas Zemes atrašanās vieta.
|diametrs      =52
|poz_x         =59
|poz_y         =69
}}
'''Viktorijas Zeme''' ({{val-en|Victoria Land}}) ir dabas apgabals [[Antarktīda|Antarktīdā]] starp [[Rosa jūra|Rosa jūru]] austrumos un [[Vilksa Zeme|Vilksa zemi]] rietumos. Izvietojusies starp 142° un 170° austrumu garumu un stiepjas no [[Adēra rags|Adēra raga]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] piekrastē uz dienvidiem līdz [[Minnas pussala]]i pie [[Rosa šelfa ledājs|Rosa šelfa ledāja]]. Ietilpst [[Austrālijas Antarktiskā Teritorija|Austrālijas Antarktiskajā Teritorijā]] un [[Jaunzēlande]]s pretenzijā [[Rosa Teritorija|Rosa Teritorijā]].

sentences:
<includeonly>{{Infobox
|above   = {{{valsts|}}}
|image   = {{#if:{{{karogs|}}}|[[File:{{{karogs}}}|125px|border|Karogs]]|{{flaga|{{{Valsts}}}|size=125px}}}} {{#if:{{{Paraksts|}}}|{{clear}}|}}
{{{Paraksts|}}}

{{#if:{{{Karogs2|}}}|[[File:{{{Karogs2}}}|125px|border|Karogs]]|}} {{#if:{{{Paraksts2|}}}|{{clear}}|}}
{{{Paraksts2|}}}

|headerstyle  = background: {{{bgcolour|#BFDFFF}}};
|abovestyle  = background: {{{bgcolour|#BFDFFF}}};
|label1  = Pārraidītājs
|data1   = {{{parraiditajs|}}}
|label2  = Nacionālās atlases nosaukums
|data2   = {{{nac atlase|}}}
|header3 = Piedalīšanās konkursā
|label4  = Piedalīšanās reizes konkursā
|data4   = {{{pied reizes|}}}
|label5  = Pirmā piedalīšanās reize konkursā
|data5   = {{{pirma reize|}}}
|label6  = Pēdējā piedalīšanās reize konkursā
|data6   = {{{pedeja reize|}}}
|label7  = Labākais rezultāts konkursā
|data7   = {{{ESC lab|}}}
|label8  = Sliktākais rezultāts konkursā
|data8   = {{{ESC sl|}}}
|header9 = Ārējās saites
|data10   = {{{majaslapa|}}}
|data11  = {{{EBU lapa|}}}
}}</includeonly><noinclude>
{{Documentation}}
[[Kategorija:Mūzikas veidnes|Eirovizija]]
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences: '''Katlaps''' ir uzvārds latviešu valodā. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Ogleklis]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Sērs]]

sentences: '''Supermēness''' ir [[pilnmēness]] vai [[jauns mēness|jauna mēness]] sakritība ar [[Mēness]] tuvāko punktu [[Zeme]]i tā eliptiskajā orbītā, kā rezultātā Mēness no Zemes ir redzams lielākajā izmērā. Termins "supermēness" nav [[Astronomija|astronomisks]], bet gan radies no mūsdienu [[astroloģija]]s.<ref name=Discover>{{Tīmekļa atsauce |url=http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ |title=Kryptonite for the supermoon {{!}} Bad Astronomy {{!}} Discover Magazine |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2019|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191022223111/http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ }}</ref> Mēness saistība ar okeāna un zemes garozas svārstībām ir radījusi apgalvojumus, ka supermēness fenomens var būt saistīts ar lielāku risku tādiem notikumiem kā [[zemestrīces]] un [[vulkānu izvirdumi]], bet pierādījumi šādai saistībai tiek uzskatīti par nepārliecinošiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html |title="No Link Between 'Super Moon' and Earthquakes" at news.discovery.com |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2011|06|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110613074015/http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Zooloģes]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Zooloģes]]
[[Kategorija:ASV zoologi| Zooloģes]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Dorothy Crowfoot Hodgkin''
| attēls =Old Dorothy Hodgkin from Pugwash site.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Dorotija Kraufuta Hodžkina ar insulīna struktūru
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =12
| dz_vieta =[[Kaira]], [[Ēģipte]], formāli {{OTA}}
| m_gads =1994
| m_mēnesis=7
| m_diena=29
| m_vieta =[[Šiptona pie Storas]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|angliete]]
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =[[Džons Desmonds Bernals]]
| studenti =
| sasniegumi =bioloģiski aktīvu vielu ([[penicilīns|penicilīna]], [[insulīns|insulīna]]) struktūras noteikšana ar [[rentgendifraktometrija]]s palīdzību
| apbalvojumi =1964. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Pripete (nozīmju atdalīšana)|Pripete}}
{{Upes infokaste
| attēls = Pripyat near Mozyr.jpg
| paraksts = Pripete pie [[Mozira]]s
| nosaukums         = Pripete
| citvaloda         = be
| oriģinālnosaukums = Прыпяць
| citvaloda1         = uk
| oriģinālnosaukums1 = Прип'ять
| izteka            = [[Volīnijas grēda]]
| ieteka            = [[Kijivas ūdenskrātuve]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=20 | sāk_plat_s=00 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=47 | sāk_gar_s=26 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=11 | iet_plat_s=30 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=30 | iet_gar_m=28 | iet_gar_s=55 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = [[Baltkrievija]], [[Ukraina]]
| caurtece vieta    = [[Poļesjes zemiene]]
| garums            = 775
| gada_notece       = 14,1
| baseins           = 121 000
| pietekas          = [[Goriņa]],[[Stira]],[[Pciča]].
 | vietaskarte       = Ukraina#Baltkrievija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}
'''Pripete''' ({{val|be|Прыпяць}}, {{val|uk|Прип'ять}}) ir upe [[Baltkrievija|Baltkrievijā]] un [[Ukraina|Ukrainā]], [[Dņepra]]s pieteka. Garums 775 km. Sākas Volīnijas grēdā un ietek [[Kijiva]]s ūdenskrātuvē. Ieleja lielākoties nav izveidojusies, paliene 6—14 km plata. Pavasaros upe plaši pārplūst, [[Pinska]]s purvos pat līdz 25—30 km platumā. Smiltājos bieži maina tecējumu, meandrē, veido vecupes. Vidustecē iztaisnota. 24% baseina aizņem purvi. [[Baltkrievija|Baltkrievijā]] upe viscaur kuģojama, savienota ar [[Visla]]s baseinu un [[Nemuna|Nemunu]]. Pripetes paliene un [[Pripetes purvi]] ir dabiskā robeža starp Baltkrieviju un Ukrainu. Pripetes vidustecē ierīkots [[ainavu liegums]] [[Viduspripete]].

sentences: '''Lielā Čīles zemestrīce''' jeb '''Valdivijas zemestrīce''' ({{Val-es|Gran terremoto de Valdivia}}) ir visu laiku spēcīgākā novērotā [[zemestrīce]], kuras stiprums tika novērtēts ar 9,5 [[balles (seismoloģija)|ballēm]] pēc [[Rihtera skala]]s. Tā notika {{dat|1960|05|22}} [[Čīle]]s dienvidu daļā, 19:11 pēc [[Universālais koordinētais laiks|Griničas laika zonas]]. Zemestrīce izraisīja [[cunami]] vilni, kurš izpostīja [[Čīle]]s krastus un šķērsoja [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]], izpostot arī [[Havaju salas]], [[Japāna]]s, [[Filipīnas]], [[Jaunzēlande]]s, [[Austrālija]]s krastus, kā arī [[Aleutu salas]] pie [[Aļaska]]s.

sentences: '''26. novembris''' ir gada 330. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (331. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 35 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Vēlēšanas]]
[[Kategorija:ASV politika]]
[[Kategorija:Amerikas Savienoto Valstu prezidenti]]
[[Kategorija:ASV vēsture]]

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Lukinajama
| photo = Lukina_Jama_-_Trojama_cave.jpg
| photo_width = 200px
| photo_caption = Lukinajamas un Trojamas alu shēma
| map = Horvātija
| relief = jā
| location = {{vieta|Horvātija|Velebits}}
| lat_d = 44| lat_m = 46 |lat_s = 01 | lat_NS = N
| long_d = 15| long_m = 01 | long_s = 35 | long_EW = E
| depth = 1431 m
| width =
| height_variation =
| altitude =
| discovery = 1992
| geology =
| entrance_count = 2
| entrance_list = Lukinajama, Trojama
| difficulty =
| hazards =
| access =
| visitors =
| features =
| website =
}}
'''Velebita alas''' ir [[Karsta process|karsta]] alu sistēma [[Horvātija|Horvātijā,]] [[Velebits|Velebita]] kalnu grēdā. Lielākā no tām ir Lukinajama (burtiski "Lukiča bedre", ''Lukina jama).

sentences: '''Lietuvas latvieši''' ({{val|lt|Lietuvos latviai}}) ir [[Lietuva|Lietuvā]] dzīvojošā [[latvieši|latviešu]] mazākumtautība. Saskaņā ar 2011. gada tautas skaitīšanas rezultātiem sevi par latviešiem atzinuši 2025 cilvēki, kas ir 0,07% no Lietuvas iedzīvotājiem un veido 9. lielāko etnisko grupu valstī. 46,2% no latviešiem par dzimto valodu atzina latviešu valodu, 27,8% — lietuviešu valodu, bet 14,6% — krievu valodu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://web.stat.gov.lt/uploads/docs/gyv_kalba_tikyba.pdf |title=Archived copy |accessdate=2013-07-29 |dead-url=yes|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130923095014/http://web.stat.gov.lt/uploads/docs/gyv_kalba_tikyba.pdf |archivedate=2013-09-23 }}</ref>

sentences: '''Mise''' ({{val|la|missa}}) ir [[katoļi|katoļu]] galvenais [[dievkalpojums]]. Tā ir [[Jēzus Kristus]] pestīšanas piemiņa. Mise sastāv no ievadrituāliem, vārda [[liturģija]]s, eiharistiskās liturģijas un noslēguma ceremonijām. Vārda liturģiju ievada sapulcēšanās un [[grēks|grēku]] nožēla. Pēc tās seko [[Dievs|Dieva]] vārda uzklausīšana, [[sprediķis]] un vispārēja [[lūgšana]]. Eiharistisko liturģiju veido maizes un vīna prezentācija, pateicība un [[konsekrācija]], kā arī [[komūnija]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name               = ''Picasa''
| logo               =
| screenshot         =
| caption            =
| author             = ''[[Idealab]]''
| developer          = ''[[Google]]''
| frequently updated = yes
| operating_system   = ''[[Microsoft Windows|Windows]], [[Linux]], [[Mac OS X]]''
| genre              = [[Digitālā fotogrāfija|digitālo fotogrāfiju]] organizators
| license            = [[bezmaksas programmatūra]]
| website            = http://picasa.google.com
}}

sentences:
rūda]]
 rūda]]
 rūda]]
'''Rūda''' ir [[derīgais izraktenis|derīgā izrakteņa]] veids, dabisks [[minerāls]], kas satur saimniecībā noderīgu materiālu izejvielas (piemēram, [[metāls|metālus]]) tādā [[koncentrācija|koncentrācijā]], kas padara šo izejvielu ieguvi ekonomiski pamatotu. Rūdai jāsatur materiālus, kas ir:
* vērtīgi;
* tādā koncentrācijā kas padara šo materiālu ieguvi, transportu un tālāko pārstrādi ienesīgu;
* iegūstami no rūdas ar pieejamām ekonomiski pamatotajām tehnoloģijām.
Rūdu atradnes ir tādas rūdu minerālu atradnes, kuru apguve ir ekonomiski pamatota. Rūdu minerālu atradnēs var atrasties arī tādi iežu masīvi, kas nav piemēroti derīgo izrakteņu ieguvei.

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Moro
|attēls          =
|image_caption   = [[Tausūgi|Tausūgu]] dejotāji
|native_name = ''Moro''
|skaits=ap 8 miljoni
|vieta={{PHL}}
|valoda=moro valodas
[[sebuāņu valoda]]
[[čavakano]]
[[angļu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija=[[islāms]]
|grupas=
|radi= [[lumadi]], [[visaji]]
}}
'''Moro''' (''Moro'') ir kopīgs apzīmējums [[Filipīnas|Filipīnu]] dienvidrietumus apdzīvojošo [[musulmaņi|musulmaņu]] tautām.<ref>{{PZT|492|Moro}}</ref> Nosaukums cēlies no [[spāņu valoda]]s ''moro'' ([[mauri]]) — vārda, ar ko apzīmēti musulmaņi. Moro tautu kopējais skaits Filipīnās tiek lēsts ap 8 miljoni, bet tiem nereti pieskaita arī citu tautu musulmaņus. Apdzīvo galvenokārt [[Mindanao]] salas dienvidrietumus un [[Sulu arhipelāgs|Sulu arhipelāgu]], kur 2019. gadā nodibināts [[Bangsamoro]] autonomais reģions; tajā dzīvo nedaudz vairāk kā puse no moro kopskaita.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Hustle''
| operators =
| attēls = Hustle (2022 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, sports
| režisors = [[Džeremaija Zeigars]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ādams Sendlers]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Huanačo Ernangomess]]
* [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]]
* [[Kenijs Smits]]
* [[Entonijs Edvardss]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hustle''
| studija = * ''Happy Madison Productions''
* ''Roth/Kirschenbaum Films''
* ''SpringHill Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|6|8}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Hustle''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeremaija Zeigars]]. Filmā galveno lomu atveido [[Ādams Sendlers]], kurš kā skauts Spānijas ielās atrod talantīgu spēlētāju ([[Huanačo Ernangomess]]), kuram viņaprāt ir iespējas nokļūt [[NBA]]. Pārējās lomas atveido [[Kvīna Latifa]], [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]], [[Kenijs Smits]], [[Entonijs Edvardss]] un [[Roberts Djuvals]]. Gan Ernangomess, gan Edvardss filmas izdošanas brīdī bija NBA spēlētāji. Viens no filmas producentiem bija [[Lebrons Džeimss]].

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Reparācijas''' (no {{val|la|reparatio}} — 'atjaunošana') ir [[karš|karā]] zaudējušās valsts maksājumi [[nauda|naudā]] vai [[preces|precē]] valstij (-īm), kas uzvarējusi karā, pamatojoties uz noslēgto [[miera līgums|miera līgumu]]. Tiek formulēts kā [[agresorvalsts]] kompensācija par karā nodarītajiem zaudējumiem citām valstīm. Reparācijas tiek plaši kritizētas, tomēr vēl aizvien izmantotas arī mūsdienās (piemēram, [[1. Līča karš|1. Līča karā]]). Tiek uzskatīts, ka [[Vācija]]s reparācijas pēc [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] ir viens no [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] cēloņiem. Tipisks reparāciju gadījums ir arī [[nacistiskā Vācija|nacistiskās Vācijas]] reparācijas uzvarētājvalstīm, kas izpaudās gan naudas veidā, gan smagās rūpniecības iekārtu izvešanā uz ārzemēm.

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļmaķedonijā dzimušie]]
[[Kategorija:Skopje]]
{{catmore|Skopje}}

sentences:
{{Citas nozīmes|kuģi|Aija|Aija}}
{{Kuģis
|vārds = Aija
|attēls = Aija.jpg
|attēla paraksts =
|kuģa tips = kravas tvaikonis
|līnija =
|īpašnieks = [[Kuģniecības sabiedrība ''Kaija'']]
|pieraksta osta = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|ātrums =
|tonnāža = 571 BRT
|jauda = 98 ZS
|būvēts = 1887.g.
|garums =
|platums =
|iegrime =
|pasažieri =
|gultas vietas =
|kajītes =
|līnijmetri =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Cilvēks, kurš nokrita uz Zemes
| operators =
| attēls = Man who fell to earth ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, drāma
| režisors = [[Nikolass Rougs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Deivids Bovijs]]
* [[Rips Torns]]
* [[Kendija Klārka]]
* [[Baks Henrijs]]
* [[Bērnijs Keisijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Man Who Fell to Earth''
| studija = ''British Lion Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''British Lion Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|3|18}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Cilvēks, kurš nokrita uz Zemes"''' ({{Val|en|The Man Who Fell to Earth}}) ir 1976. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Nikolass Rougs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Deivids Bovijs]], [[Rips Torns]], [[Kendija Klārka]], [[Baks Henrijs]] un [[Bērnijs Keisijs]]. Filma ir balstīta uz [[Volters Teviss|Voltera Tevisa]] 1963. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{cita nozīme|salu grupu|administratīvā iedalījuma vienību|Japa (pavalsts)}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Japa
|attēls              = Community house of Yorlap (Yap Islands) with stone money made in Palau NOAA.jpg
|attēla paraksts     = Tradicionāla sabiedriskā ēka Japas salā un [[rāi akmeņi]]
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Yap''
''Waqab''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 9 |latm= 32 |lats= |latNS= N
|longd=138 |longm= 07 |longs= |longEW=E
|platība             = 100,16
|garums              = 29
|platums             = 12
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Kavuls
|augstums            = 170
|salu skaits         = 14
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 7371 (2010)
|blīvums             = 73,6
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Kolonja (Japa)|Kolonja]]
|piezīme =
}}
'''Japa''' ({{val|en|Yap}}) vai '''Vaaba''' ({{val|yap|Waqab}}) ir salu grupa [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga rietumu daļā.<ref>{{PZT|297}}</ref> Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī, kur veido pavalsts teritorijas un iedzīvotāju lielāko daļu. Lielākā apdzīvotā vieta ir pavalsts galvaspilsēta [[Kolonja (Japa)|Kolonja]]. Administratīvi salas sadalītas 10 municipalitātēs.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Nulu
|attēls              = Ngulu.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Ngulu''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 8 |latm= 27 |lats= |latNS= N
|longd=137 |longm= 29 |longs= |longEW=E
|platība             = 0,4
|garums              = 39
|platums             = 25
|lagūna              = 438
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 9
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 6 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 15
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = Nulu
|piezīme =
}}
'''Nulu''' ({{val|en|Ngulu}}) ir atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga rietumu daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī, kur veido atsevišķu minicipalitāti. Atolā pēc 2010. gada tautskaites datiem ir tikai 6 pastāvīgie iedzīvotāji (2000. gadā 26 iedzīvotāji) un tā ir otra mazākā Japas pavalsts municipalitāte.<ref>[https://www.pacificweb.org/DOCS/fsm/Yap2000Census/2000%20Yap%20Census%20Report_Final.pdf Yap State Census Report. 2000 FSM Census of Population and Housing]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kreatīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = metilguanidoetiķskābe
|           CAS numurs = 57-00-1
|      ķīmiskā formula = C4H9N3O2
|              molmasa = 131,13
|              blīvums = 1330
|  kušanas temperatūra = 255 °C
| viršanas temperatūra =
|izoelektriskais punkts= 8,47
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/l pie 18 °C
|                 citi =
}}
'''Kreatīns''' ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturoša organiskā skābe, kas sastopama [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[muskuļi|muskuļos]]. Tā ir nepieciešama [[enerģija]]s metabolismam un kustību izpildei. Franču ķīmiķis [[Mišels Ežēns Ševrols]] (''Michel Eugène Chevreul'') bija pirmais, kas 1832. gadā to ieguva no skeleta muskuļiem. Viņš vēlāk nosauca kristalizētās nogulsnes grieķu vārdā {{gree|κρέας}}. Sākotnējās analīzes parādīja, ka cilvēka [[asinis|asinīs]] ir aptuveni 1% kreatīna, [[smadzenes|smadzenēs]] 0,14%, [[muskuļi|muskuļos]] 0,50%, bet [[sēklinieks|sēkliniekos]] 0,18%. Aknas un nieres satur aptuveni 0,01% kreatīna. Mūsdienās kreatīna saturu procentos no kopproteīna var izmantot kā rādītāju gaļas kvalitātei.<ref>{{Cite journal|url=https://doi.org/10.1021/jf60128a026|title=Meat Quality Measurement, Creatine Content as an Index of Quality of Meat Products|first=Olle|last=Dahl|date=1963. gada 1. jūl.|journal=Journal of Agricultural and Food Chemistry|volume=11|issue=4|pages=350–355|via=ACS Publications|doi=10.1021/jf60128a026}}</ref> Šķīdumā kreatīns ir līdzsvarā ar [[kreatinīns|kreatinīnu]].<ref>http://www.biochemj.org/bj/022/0920/0220920.pdf</ref> Kreatīns ir [[guanidīns|guanidīna]] katjona atvasinājums. Kreatīnu var [[sintēze|sintezēt]] arī pats organisms no [[glicīns|glicīna]], [[arginīns|arginīna]] vai [[metionīns|metionīna]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada marts}}
{{vikisaites+}}
{{infokaste+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''DJ Dween''''' (īstajā vārdā '''Kaspars Dvinskis'''; dzimis 1983. gada 20. novembrī [[Gulbene|Gulbenē]]) ir [[latvieši|latviešu]] mūzikas producents, [[Diskžokejs|dīdžejs]], video klipu filmētājs un montētājs.

sentences: {{Commonscat|Philosophers by era|Filozofi pēc laikmeta}}

sentences: '''Pierādījums no pretējā''' jeb '''netiešais pierādījums''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]] un [[loģika|loģikā]], kas pierāda kādu apgalvojumu, pieņemot to, ka tas ir nepatiess, un tādējādi nonākot pie pretrunas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Oktogēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8N8O8
|molmasa=296,2
|blīvums=1910
|kušanas temperatūra=276-286 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Oktogēns''' (HMX, ciklotetrametilēn-tetranitramīns, C4H8N8O8) ir spēcīga, relatīvi mazjutīga [[sprāgstviela]]. Šī viela strukturāli ir līdzīga [[heksogēns|heksogēnam]]. Oktogēns ir viena no visjaudīgākajām ķīmiskajām sprāgstvielām.

sentences: '''Panbaltisms''' ir kopš [[19. gadsimts|19. gadsimta]] no [[panisms|panisma]] ([[panģermānisms|panģermānisma]] un [[panslāvisms|panslāvisma]]) aizgūta<ref>{{Tīmekļa atsauce | title= Par dažiem mūsdienu folkloristikas un tās robežzinātņu jautājumiem: Atskatoties uz savas zinātniskās darbības 25 gadiem | author= Valdis Muktupāvels | work= LZA vēstis | url= http://www.lza.lv/LZA_VestisA/66_1-2/7_Valdis%20Muktupavels.pdf | accessdate= 2013. gada 19 aprīlī | language= latviski | archive-date= {{dat|2016|03|04||bez}} | archive-url= https://web.archive.org/web/20160304123223/http://www.lza.lv/LZA_VestisA/66_1-2/7_Valdis%20Muktupavels.pdf }}</ref> [[pannacionālisms|pannacionālistiska]] ideoloģija par [[balti|baltu tautu]] kopību, no citām tautām atšķirīgo [[mentalitāte|mentalitāti]], [[baltu valodas|valodu]], vēsturi, kas tās vienojot atsevišķā un unikālā veselumā.

sentences:
polimino]]
'''Polimino''' ir tāda [[plakne]]s figūra, ko iegūst no vienādiem [[kvadrāts|kvadrātiem]], pievienojot tos vienu otram pa vesela garuma malām. Vienības kvadrātam pievieno citus vienības kvadrātus tā, lai katram nākamajam pievienotajam kvadrātam būtu kopēja mala ar kādu no iepriekš izmantotajiem vienības kvadrātiem. Ja polimino sastāv tieši no n vienības kvadrātiem, to sauc par n-mino. Ja rotācijas un spoguļattēlus neskaita, eksistē tikai viens monomino, tikai viens domino, divi trimino, pieci tetramino, divpadsmit pentamino.

sentences: '''Bēta daļiņa'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kā pareizi rakstīt: ''bēta daļiņas'' vai ''bēta-daļiņas''? |year= 2011 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=7 |accessdate= 2017. gada 1. oktobrī |quote='''''Bēta''''' – šajā gadījumā ‘termina sastāvdaļa, kas norāda, ka termina nozīme saistāma ar bēta daļiņām’ (''Ilustrētā svešvārdu vārdnīca''. Rīga: Avots, 2005, 103. lpp.). Defisi lieto marku, standartu u. tml. apzīmējumos, sarežģītu ķīmisko savienojumu nosaukumos un dažos saīsinājumos, piem., „Audi-80”, N-8-acetil-p-fenetidīns u.tml. (Skujiņa, V. ''Latviešu valoda lietišķajos rakstos''. Rīga: Zvaigzne ABC, 1999, 119.lpp.). Defise šajā vārda savienojumā nav nepieciešama.}}</ref> ('''β daļiņa''') ir lādēta daļiņa, kas izdalās [[bēta sabrukšana|bēta sabrukšanā]]. Bēta daliņu plūsmu sauc par '''bēta starojumu''' vai '''bēta stariem'''. Negatīvi lādētas bēta daļiņas ir [[elektrons|elektroni]] (β-), bet pozitīvi lādētas bēta daļiņas ir [[pozitrons|pozitroni]] (β+). Bēta starojumu nevajag jaukt ar sekundārajiem un terciārajiem elektroniem, kas rodas, [[alfa stari]]em vai citām smagām lielas enerģijas daļiņām [[jonizācija|jonizējot]] gaisa molekulas. Tie ir tā sauktie [[delta stari]] un [[epsilon stari]]. Atšķirībā no bēta stariem, tiem ir mazāka enerģija un citādāks enerģētiskais spektrs.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-serīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO3
|molmasa=105,09
|blīvums=1537
|kušanas temperatūra=228 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,68
}}
'''Serīns''' ('''''Ser''''', 2-amino-3-hidroksipropionskābe, β-oksialanīns, C3H7NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Serīns pieder pie hidroksiaminoskābēm. Serīns ir bezkrāsaina kristāliska viela (heksagonāli kristāli).

sentences:
s tēls, kura vārdā nosaukts Hidras efekts]]
'''Hidras efekts''' (arī '''Hidras paradokss''') ir efekts, kad centieni samazināt kādas problēmas daudzumu panāk to, ka šis daudzums palielinās. Tas tiek salīdzināts ar [[Sengrieķu mitoloģija|grieķu leģendu]] par [[Lernas hidra|Lernas Hidru]], kurai katras nocirstās galvas vietā izauga divas jaunas. Viens no Hidras efekta piemēriem ir zinātnieku pētījums, ka augstāka mirstība sugas ietvaros var palielināt kopējo dzīvnieku skaitu [[plēsējs-medījums|plēsēja-medījuma]] dzīves modelī.<ref>Sieber, M. & Hilker, F.M, [http://link.springer.com/article/10.1007/s00285-011-0416-6 ''The hydra effect in predator–prey models'']</ref> Šāds pieņēmums galvenokārt ir attiecināms uz [[kaitēkļu apkarošana|kaitēkļu apkarošanu]]. Ir arī veikti pētījumi, kas liecina, ka nāves gadījumu skaita samazināšanas rezultātā var sarukt [[iedzīvotāju skaits]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Hydra paradox: When culling animals makes them thrive |last=Ābrams |first=Pīters |authorlink= |year=2015 |series= New Scientist|location= |isbn= |page= |pages= |url= |accessdate=}}</ref>

sentences: '''3. jūnijs''' ir gada 154. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (155. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 211 dienas.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}<!-- saites uz en wiki neliekam tekstā -->
{{mašīntulkojums}}
[[File:Gumijlēkšana.JPG|thumb|Lēciens no gaisa vagoniņa Siguldā]]
'''Gumijlēkšana''' ir darbība, kas ietver lekšanu no pietiekami liela augstuma, savienojot cilvēku ar garu, elastīgu gumiju. Lēkšana parasti notiek no tādiem objektiem, kā ēkas, tilti, gaisa vagoniņi, vai dažāda augstuma pacēlāji, taču ir arī iespējams lēkt no kustīga objekta, kā gaisa balons, helikopters, ar iespēju lidināties virs zemes. Šī aizraušanās nāk no brīvās krišanas. Cilvēkam izlecot, gumija izstiepjas un persona atkal lido uz augšu, gumijas elastības dēļ, turpinot svārstīties, kamēr kinētiskā enerģija pārtrauc savu darbību.

sentences:
'''Ekvinokcija''' ({{val|la|aequus}} — ‘vienāds’; ''nox'' — ‘nakts’) jeb '''vienādības''' ir brīdis, kad [[Saule]]s centrs šķērso debess [[ekvators|ekvatoru]]. Uz Zemes šāds brīdis ir divas reizes gadā. Pirmo reizi ekvinokcija ir [[marts|martā]] ([[20. marts|20.]] vai [[21. marts|21. martā]]), ko dēvē par [[pavasaris|pavasara]] ekvinokciju, bet otro reizi — [[septembris|septembrī]] ([[22. septembris|22.]] vai [[23. septembris|23. septembrī]]), ko dēvē par [[rudens]] ekvinokciju. Ekvinokcijas brīdī [[terminators (astronomija)|terminators]] iet caur abiem Zemes [[ģeogrāfiskais pols|poliem]], bet [[diena]]s un [[nakts]] ilgumi ir aptuveni vienādi.
Ekvinokcijas brīdī iestājas astronomiskais [[pavasaris]] vai astronomiskais [[rudens]].

sentences:
{{Citas nozīmes|upi Eiropā|Reina (nozīmju atdalīšana)|Reina}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Reina
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Rhein
| citvaloda2      = fr
| oriģinālnosaukums2 = le Rhin
| citvaloda3      = nl
| oriģinālnosaukums3 = Rijn
| attēls            = Aussicht_vom_Loreleyblick_Maria_Ruh_auf_das_Rheintal_mit_der_Loreley_-_panoramio.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Reina pie Lorelejas klints
| vietaskarte       = Eiropa
| reljefs           = jā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=37 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=8 | sāk_gar_m=40 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=47 | iet_plat_s=47 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=3 | iet_gar_m=50 | iet_gar_s=55 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CHE}}, {{LIE}}, {{AUT}}, {{GER}}, {{FRA}}, {{NED}}
| garums            = 1233
| iztekas_augstums  = 2412
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 2 200
| gada_notece       =
| baseins           = 185 000
| pietekas          =

sentences: '''17. aprīlis''' ir gada 107. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (108. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 258 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Aģitācija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''agitatio'' — iekustināt) ir verbāla, [[Drukāšana|drukāta]] un vizuāla [[Politika|politiska]] darbība, kas ietekmē cilvēku domas un attieksmi, lai mudinātu viņus uz politisku vai citu rīcību.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pāvs
| abbreviation = Pav
| name_latin = Pavo
| RA = 20
| dec = -65
| areatotal = 378
| arearank = 44. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Pav''
| starmagnitude = 1,94
| neareststarname = ''δ Pav''
| stardistance = 19,91
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences: '''Periodiskās komētas''' ir [[komēta]]s, kuru apriņķošanas periods ir mazāks par 200 gadiem, vai arī tās ir novērotas šķērsojam vairāk kā vienu [[perihēlijs|perihēliju]], piemēram [[153P/Ikeya-Zhang]]. Komētas saņem patstāvīgu numuru parasti tikai pēc otrās reģistrētās [[perihēlijs|perihēlija]] šķērsošanas, tāpēc eksistē milzums nenumurētu periodisko komētu, piemēram [[P/2005 T5 (Broughton)]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Žaks Deridā
|          vārds_orig = Jacques Derrida
|              attēls = Derrida main.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1930
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Alžīrija|El Biāra}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2004
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 9
|             m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[filozofs]], [[rakstnieks]]
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = V
}}

sentences: '''Produkta dzīves cikls''' ir laika periods no [[Produkts|produkta]] ieviešanas līdz tā [[ražošana]]s un [[pārdošana]]s pārtraukšanai, [[prece]]s mūžs tirgū.<ref>Praude, V., Beļčikovs, J., Mārketings. Rīga: Vaidelote, 1999. 330. lpp.</ref> Katram produktam, pēc iekļūšanas tirgū, ir noteikts dzīves cikls. Ražotāja interesēs ir, lai viņa produktu dzīves cikls būtu pēc iespējas ilgāks. Zinot pašreizējo preces dzīves cikla stadiju, ir iespējams prognozēt un atbilstoši plānot turpmāko ražošanu un pārdošanu, kā arī piemērot tai [[Mārketinga stratēģija|mārketinga stratēģiju]] un taktiku. Šī teorija balstās uz uzskatu, ka produktiem, tāpat kā cilvēkam, var izšķirt dažādus attīstības posmus - ieviešanu, izaugsmi, briedumu, tad stāvokļa panīkumu un, visbeidzot, novecošanu.<ref name="autogenerated1">Blaits, Dž., Mārketings (rokasgrāmata). Rīga : Zvaigzne ABC, 2004. 102. lpp.</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|         attēls = J v hausmann.jpg
|          vārds = Jūlija Hausmane
|        dz_gads = 1826
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Vesu]], [[Igaunijas guberņa]]s (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta = [[Jelgava]], [[Pēterburga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltiete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
}}
'''Jūlija Hausmane''' ({{val-de|Julie Katharina Hausmann}}, 1826—1901) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[Dzejnieks|dzejniece]], [[guvernante]] un [[mūzika]]s [[Skolotājs|skolotāja]].

sentences: '''Silikoni''' (no {{val-en|silicone}}) ir mākslīgi iegūti [[silīcijorganiskie savienojumi]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 706. lpp.</ref>. Šaurākā nozīmē silikoni ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši silīcijorganiski [[polimēri]] ar vispārīgo formulu [R2SiO]n, kur R ir kāda organiska grupa, piemēram, [[metilgrupa]] vai [[fenilgrupa]]. Plašākā nozīmē par silikoniem sauc arī citus lielmolekulāros organosiloksānus, kuri ir galvenā [[silikoneļļa]]s vai [[silikongumija]]s sastāvdaļa. Dažkārt pie tiem pieskaita arī citus silīcija savienojumus, piemēram, [[silāns|silānus]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{TV seriāla sezonas infokaste
 | bgcolour         =
 | headercolour     =
 | fgcolour         =
 | season_name      = ''Digimon Tamers''
 | image            =
 | caption          =
 | country          = {{JAP}}
 | num_episodes     = 51
 | network          = ''[[Fuji Television|Fuji TV]]''
 | first_aired      = {{dat|2001|4|1|N|bez}}
 | last_aired       = {{dat|2002|3|31|N|bez}}
 | dvd_release_date =
 | region_1         =
 | region_2         =
 | region_3         =
 | region_4         =
 | region_A         =
 | region_B         =
 | region_C         =
 | prev_season      =
 | prev_series      = [[Digimoni (2. sezona)|2.]]
 | next_season      =
 | next_series      = [[Digimoni (4. sezona)|4.]]
 | episode_list     =
}}
'''''Digimon Tamers''''' ({{val|ja|デジモンテイマーズ Dejimon Teimāzu}}) ir [[Japāna]]s [[anime]] televīzijas seriāls un [[Digimoni|Digimonu]] franšīzes seriāla trešā sezona. Latvijā to pārraidīja kanālā [[TV3 Latvija|TV3]]. Seriāla trešā sezona norisinās realitātē, kurā cilvēki uzskata digimonus par [[Datorspēle|datorspēļu]], televīzijas seriālu un kāršu spēļu tēliem. Galvenais varonis Takato atklāj, ka digimoni eksistē un tie ir spējīgi nonākt realitātē. Sezonas scenārists [[Čiaki Konaka]] ir pazīstams arī ar savu darbu tādos anime seriālos kā ''[[Serial Experiments Lain]]'' un ''[[Hellsing]]''.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džesika Česteina
 | vārds_orig              = ''Jessica Chastain''
 | attēls                  = Jessica Chastain at 2015 Empire Awards.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Džesika Česteina [[Empire balva|''Empire'' balvu]] pasniegšanas ceremonijā 2015. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1977|3|24}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sonoma}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise
 | darbības gadi           = 2004—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Džesika Česteina''' ({{val|en|Jessica Chastain}}; dzimusi {{dat|1977|3|24}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Derakhshani|first=Tirdad|title=Sideshow: Jessica Chastain, uneasy star|url=http://articles.philly.com/2012-11-17/news/35157780_1_juanes-jessica-chastain-uneasy-star|work=Philadelphia Daily News|accessdate=January 17, 2013|date=November 17, 2012}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Peretz|first=Evgenia|title=Jessica Chastain on Her Rise in Hollywood|url=http://www.vanityfair.com/hollywood/2012/09/jessica-chastain-on-hollywood#slide=1|work=Vanity Fair|accessdate=January 17, 2013|date=September 2012}}</ref> ir amerikāņu teātra, kino un televīzijas aktrise.

sentences: '''Superkontinents''' ir [[ģeoloģija|ģeoloģisks]] termins, kas apzīmē [[sauszeme]]s masu, kas sevī ietver vairāk nekā vienu [[Zemes garoza|kontinentālās Zemes garozas]] gabalu ([[kratons|kratonu]]). Uz mūsdienu [[Zeme]]s terminam "superkontinents" visvairāk atbilst [[Eirāzija]], jo šis [[kontinents]] sastāv no vairākiem kratoniem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =6ab.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Eucharitina eucharis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Rhynchonellida
| kārta_lv =Rinhonelīdi
| dzimta =Uncinulidae
| kategorijas =nē
}}
'''Eucharitina''' ir izmirušu [[Pleckāji|pleckāju]] ģints no [[Rinhonelīdu kārta]]s. Ģints tika izdalīta [[1955. gads|1955. gadā]] pēc ''Terebratula eucharis'' sugas no [[Čehija]]s. Čaulas ventrālais (vēdera) vāciņš ieliekts, bet dorsālais (muguras) vāciņš stipri izliekts. Ribas pie priekšējās malas ar garenisku vagojumu. [[Atslēgas izaugums (pleckāji)|Atslēgas izaugums]] sašķelts trīs daļās un savienots ar [[atslēgas plātne|atslēgas plātni]] vienā plātnē. Ģintī ir 3 sugas. Dzīvoja [[Apakšdevons|apakšdevonā]] un bija izplatīti [[Čehija|Čehijā]], [[Austrija|Austrijā]], [[Francija|Francijā]], [[Itālija|Itālijā]], [[Maroka|Marokā]], kā arī, iespējams, [[Ķīna|Ķīnā]].

sentences:
[[Kategorija:Ukraiņu mūziķi]]
[[Kategorija:Komponisti pēc valsts]]
[[Kategorija:Ukraiņi]]
[[Kategorija:Ukraiņu dziedātāji]]

sentences:
]]
 43 851 [[Dedveita tonnāža|dedveita]] (DWT) tonnu ķīmiskais tankkuģis ''Al Farabi'' [[Bresta (Francija)|Brestas]] ostā ar [[melase]]s kravu.]]
 jūrā]]
'''Ķīmiskais tankkuģis''' ir [[Tankkuģis|tankkuģa]] veids, kurš paredzēts [[Ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] pārvadāšanai izlietā veidā. Atbilstoši [[MARPOL 73/78|MARPOL]] konvencijas II pielikumam, '''ķīmiskais tankkuģis''' ir kuģis, kurš būvēts vai pielāgots jebkura [[Starptautiskais ķīmisko lejamkravu kodekss|Starptautiskā ķīmisko lejamkravu kodeksa]] 17. nodaļā uzskaitītā šķidrā produkta pārvadāšanai lejamkravas veidā.<ref>1973. gada Starptautiskās konvencijas par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas grozīta ar tās 1978. gada protokolu II pielikuma "Kontroles noteikumi attiecībā uz piesārņojumu, ko izraisījušas kaitīgas šķidrās vielas, kas tiek pārvadātas kā lejamkravas" 1. nodaļas "Vispārējie noteikumi" 1. noteikuma "Definīcijas" 16.1. punkts</ref> Bez rūpnieciskajām ķimikālijām un tīrajiem naftas produktiem, šie kuģi bieži pārvadā arī citas sensitīvas kravas, kurām nepieciešama augsta tanku tīrīšanas kvalitāte. Šādas kravas ietver [[Palmu eļļa|palmu eļļu]], augu eļļas, [[Tauki|taukus]], [[Nātrija hidroksīds|kaustisko sodu]] un [[Metanols|metanolu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sapņu meitenes
| attēls                   = Dreamgirls.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dreamgirls''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma, muzikāla filma, komēdija
| režisors                 = [[Bills Kondons]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = Bills Kondons
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Bejonse Noulza]]
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Denijs Glovers]]
* [[Anika Noni Rouza]]
* [[Kīts Robinsons]]
* [[Dženifere Hadsone]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''Paramount Pictures''
* ''DreamWorks Pictures''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|12|25||bez}}
| ilgums                   = 130 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dreamgirls-2006|title=Dreamgirls|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= February 24, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|154,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dreamgirls.htm|title=Dreamgirls (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 24, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sapņu meitenes"''' ({{val|en|Dreamgirls}}) ir 2006. gada romantiska komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma Brodvejas mūziklu. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Bills Kondons]]. Galvenās lomas atveido [[Džeimijs Fokss]], [[Bejonse Noulza]], [[Edijs Mērfijs]], [[Denijs Glovers]], [[Anika Noni Rouza]], [[Kīts Robinsons]] un [[Dženifere Hadsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|12|25||bez}}.

sentences: '''Galaktika''' (no {{val|el|ὁ γαλαξίας κύκλος}} — "piena josla") ir masīva, ar [[gravitācija|gravitāciju]] sasaistīta [[sistēma]], kas sastāv no [[Zvaigžņu sistēma|zvaigznēm]], [[zvaigznes atlieka|zvaigžņu atliekām]], [[starpzvaigžņu mākonis|starpzvaigžņu mākoņiem]], [[starpzvaigžņu vide]]s un [[tumšā matērija|tumšās matērijas]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Visi galaktikā esošie objekti rotē ap kopīgu [[masas centrs|masas centru]]. Daļai galaktiku centru veido [[melnais caurums|melnie caurumi]].

sentences: '''Līdzība''' ir tāds pārveidojums [[Eiklīda telpa|Eiklīda telpā]], kurā jebkuriem diviem punktiem ''A, B'' un to attēlojumiem ''A', B''' ir spēkā sakarība ''|A'B'|=k|AB|'', kur ''k'' ir pozitīvs skaitlis, ko sauc par līdzības koeficientu.

sentences: '''Granātmetējs''' vai '''granātu izlādētājs''' ir [[šaujamierocis]], kas šauj [[Rokas granāta|granātas]] ar lielāku precizitāti, augstāku ātrumu un lielākos attālumos, nekā karavīrs varētu aizmest ar roku.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Rihards Zorge
| vārds_orig = ''Richard Sorge''
| attēls = Bundesarchiv Bild 183-1985-1003-020, Richard Sorge.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1895
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 4
| dz_vieta = [[Baku]], [[Baku guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br>(tagad {{AZE}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1944
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 7
| m_vieta = [[Tokija]], [[Japānas Impērija]] (tagad {{JAP}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = izlūkdienesta darbinieks, žurnālists
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|upi|pilsētu|Čulima (pilsēta)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Čulima
  | valsts            =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | valsts1           =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | karte             = Chulym.png
  | kartes_paraksts   = Čulimas baseins
  | attēls            = Pervomaysky District, Tomsk Oblast, Russia - panoramio (64).jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Čulima Tomskas apgabalā
  | izteka            = [[Altaja kalni]], [[Hakasija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Oba]]
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 1799
  | iztekas_augstums  = 382
  | ietekas_augstums  = 59
  | kritums           =
  | caurtece          = 382
  | gada_notece       =
  | baseins           = 134000
  | pietekas          =
}}
'''Čulima''' ({{val-ru|Чулы́м}}, {{val-kjh|Чӧйім}}) ir [[upe]] [[Sibīrija|Sibīrijā]], [[Oba]]s labā krasta pieteka, kas plūst cauri [[Rietumsibīrijas līdzenums|Rietumsibīrijas līdzenumam]].<ref>{{PZT|154}}</ref> Tās nosaukums cēlies no upes krastos dzīvojošās [[tjurki|tjurku]] tautas [[čulimi|čulimu]] (''Чуйым'') nosaukuma.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lycopodiella inundata 001.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Lycopodiophyta
| nodalījums_lv =Staipekņu nodalījums
| klase =Lycopodiopsida
| klase_lv =Staipekņu klase
| rinda =Lycopodiales
| rinda_lv =Staipekņu kārta
| dzimta =Lycopodiaceae
| dzimta_lv =Staipekņu dzimta
| ģints =Lycopodiella
| ģints_lv=Staipeknīšu ģints
| suga=Lycopodiella inundata
| suga_lv=Palu staipeknītis
| binomial =Lycopodiella inundata
| kategorijas =nē
}}
'''Palu staipeknītis''' (''Lycopodiella inundata'') ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') augs, kas pieder [[staipeknīšu ģints|staipeknīšu ģintij]] (''Lycopodiella'').

sentences: '''Igaunijas gada sportists''' ({{val|et|Eesti Aasta Sportlane}}) ir apbalvojums, kuru piešķir kopš 1955. gada, bet kopš 1967. gada atsevišķi sievietēm un vīriešiem. Kopš 1969. gada tiek apbalvota arī labākā komanda, bet 1988. gadā ieviesta arī kategorija treneriem un 2006. gadā jaunajiem sportistiem. Visvairāk apbalvojumus saņēmusi riteņbraucēja [[Erika Salumē]] (deviņi apbalvojumi) un slēpotāja [[Kristina Šmiguna]] (astoņi apbalvojumi).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ambeļu pagasts
| karte             = Ambeļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Ambeļi
| platība           = 69,34
| iedzīvotāji       = 695<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 695 / 69.34 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.ambeli.lv
}}

sentences:
(zvanveida līknes) grafiks. Katra iekrāsotā josla ir vienas standartnovirzes platumā.]]
'''Standartnovirze''' ir izlases variācijas rādītājs, ko nosaka, izvelkot kvadrātsakni no izlases [[Dispersija (statistika)|dispersijas]]. Viena standartnovirze nozīmē 68,28% rezultātu (standartizētā [[Normālsadalījums|normālsadalījumā]]), kas centrēti ap vidējo asi - 34,14% uz katru pusi no tās. Tiek izmantots arī ''divu standartnoviržu'' (95,45%) un ''trīs standartnoviržu'' (99,72%) jēdziens.

sentences: {{cita nozīme|nekontrolējamu uguns izplatīšanos|seriālu|UgunsGrēks}}

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences: '''Vairogdziedzeris''' ir [[dziedzeris]] ar ļoti svarīgu nozīmi vielu maiņas regulācijā. Šis iekšējās sekrēcijas dziedzeris atrodas [[kakls|kakla]] priekšpusē — virs lielā [[skrimslis|skrimšļa]], kas veido [[balsene]]s priekšējo sieniņu, t. i. virs vairogskrimšļa. No tā arī ir cēlies vairogdziedzera nosaukums. Tas ir vislielākais endokrīnais dziedzeris — vairogdziedzeris sver 30 — 40 gramus. Dziedzeri veido folikuli, kas pildīti ar koloidālu šķidrumu, kura sastāvā ir [[hormoni]], no kuriem svarīgākie ir jodu saturošie hormoni. Šie hormoni pastiprina vielmaiņu un enerģijas maiņu, it sevišķi [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] maiņu, līdz ar to [[organisms|organisma]] augšanu, attīstību un [[nervu sistēma]]s funkcionālo stāvokli.

sentences:
{{Citas nozīmes|Palau - valsti Mikronēzijā|PAL (nozīmju atdalīšana)|PAL}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Beluu er a Belau<br />Republic of Palau''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Palau Republika
|            valsts_nosaukums = Palau
|               karoga_attēls = Flag_of_Palau.svg
|            karoga_nosaukums = Palau karogs
|              ģerboņa_attēls = Seal of Palau.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Palau ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''Belau loba klisiich er a kelulul''
|               kartes_attēls = LocationPalau.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ngerulmuda]]
| latd=7 | latm=21 | latNS=N | longd=134 | longm=28 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Korora]]
|              valsts_valodas = [[palauiešu valoda|palauiešu]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Demokrātiska prezidentiāla republika
|        valsts_galvas_tituls = [[Palau prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Surangel Whipps Jr.]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Viceprezidents
|               valsts_galva2 = [[Uduch Sengebau Senior]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] pārvaldītas [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] aizbildniecības
|          neatkarības_datums = 1994. gada 1. oktobris
|                 platība_km2 = 459
|               platība_rangs = 195
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2007
|          iedzīvotāju_skaits = 20 842
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 217
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 43
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 155
|                     IKP_PPP = $157,7 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $10 000
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[ASV dolārs]]
|                valūtas_kods = USD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +9
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .pw
|              tālsarunu_kods = 680
|                iso_kods_num = 585
|              iso_kods_alfa2 = PW
|              iso_kods_alfa3 = PLW
}}{{Atsauces+}}
'''Palau''' ir valsts [[Okeānija|Okeānijā]], [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzijā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāgā, [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] rietumu daļā. Valsts teritoriju veido ap 250 salas — galvenokārt vulkāniskās un koraļļu salas. 8 no tām lielākas salas, bet lielākā daļa ir ļoti nelielas, neapdzīvotas salas. Krasta līnija ir 1519 km. Valsts iedalās 16 štatos.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Barbara Maklintoka
|     vārds_orig = ''Barbara McClintock''
|         attēls = Barbara McClintock (1902-1992).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Hārtforda]], [[Konektikuta]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Hantingtona]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[citoģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] medicīnā un fizioloģijā (1983. gads)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Rodžerss''' ({{val|en|Rogers}} vai ''Rodgers'') var būt:

sentences: '''Izotopi''' (no grieķu ''ισος'' — vienāds, un ''τόπος'' — vieta) ir [[atoms|atomi]], kuru [[atoma kodols|kodolos]] ir vienāds skaits [[protons|protonu]], bet dažāds skaits [[neitrons|neitronu]]. Izotopi tā ir nosaukti, jo atrodas vienā un tai pašā [[periodiskā sistēma|periodiskās sistēmas]] vietā - tiem ir vienādas (vai gandrīz vienādas) ķīmiskās īpašības.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Royal_Spoonbill444.jpg
 |    att_nosaukums = [[Karaliskais karošknābis]] (''Platalea regia'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |  apakšklase=Neornithes
 | apakšklase_lv=Īstie putni
 | infraklase=Neognathae
 | infraklase_lv=Neognati
 |         kārta = Pelecaniformes
 |      kārta_lv = Pelikānveidīgie
 | dzimta = Threskiornithidae
 | dzimta_lv = Ibisu dzimta
 |      binomial = Threskiornithidae <small>([[Charles Wallace Richmond|Richmond]], 1917)</small>
 |   kategorijas = nē
 | iedalījums =
*[[Ibisu apakšdzimta]] (''Threskiornithinae'')
*[[Karošknābju apakšdzimta]] (''Plataleinae'')
}}
'''Ibisu dzimta''' (''Threskiornithidae'') ir [[Pelikānveidīgie|pelikānveidīgo kārtas]] (''Pelecaniformes'') putnu dzimta, kas apvieno 34 mūsdienās dzīvojošas sugas un vairākas izmirušas sugas. Dzimta tradicionāli tiek iedalīta divās apakšdzimtās: [[ibisu apakšdzimta|ibisu]] (''Threskiornithinae'') un [[karošknābji|karošknābju apakšdzimtā]] (''Plataleinae''). Ibisu dzimtas putni sastopami gandrīz visur pasaulē, izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]]. Parasti šīs dzimtas sugas dzīvo ūdens tuvumā, stāvošu un lēni plūstošu ūdenstilpju krastos, bet reizēm tie sastopami samērā tālu no ūdenstilpēm.<ref name=crea>{{Tīmekļa atsauce |url=http://creagrus.home.montereybay.com/ibises.html |title=Ibises & Spoonbills, Threskiornithidae |access-date={{dat|2016|02|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150723001020/http://creagrus.home.montereybay.com/ibises.html |archivedate={{dat|2015|07|23||bez}} }}</ref> Tās var būt gan [[saldūdens]], gan viegli sāļas ūdenstilpes. Lielākā sugu dažādība sastopama [[tropi|tropos]].<ref name=crea/>

sentences: Šis ir '''spožāko zvaigžņu uzskaitījums'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Common Snapping Turtle Close Up.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņurupuči
|        dzimta = Chelydridae
|     dzimta_lv =
|         ģints = Chelydra
|      ģints_lv =
|       ģints_r =
|          suga = C. serpentina
|       suga_lv = Kaimanu bruņurupucis
|     izplatība =
|    iedalījums =
|      binomial =
|   kategorijas = nē
}}'''Kaimanu bruņurupucis''' ({{val|la|Chelydra serpentina}}) ir liela [[saldūdens]] [[Bruņrupuči|bruņurupuču]] suga no dzimtas ''Chelydridae''. Tie ir spēcīgi veidoti, atšķiras ar lieliem, izvērstiem nagiem un cietu žokli, kas ir pietiekami spēcīgs, lai bruņurupucis spētu pārkost cilvēka roku.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džefs, kurš dzīvo mājās
| attēls                   = Jeff Who Lives at Home FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jeff, Who Lives at Home''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 =
* [[Džejs Duplass]]
* [[Marks Duplass]]
| producents               =
* [[Laiena Halfone]]
* [[Rasels Smits]]
* [[Džeisons Raitmans]]
| scenārija autors         =
* Marks Duplass
* Džejs Duplass
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Eds Helmss]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika                   = [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Right of Way Films]]''
* ''[[Mr. Mudd]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|14|Toronto kinofestivāls|2012|3|16|ASV|}}
| ilgums                   = 83 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/jeff-who-lives-home-2011|title=Jeff, Who Lives at Home|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 22, 2019|archive-date={{dat|2019|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190322174139/http://www.bbfc.co.uk/releases/jeff-who-lives-home-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jeffwholivesathome.htm|title=Jeff, Who Lives at Home (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 22, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džefs, kurš dzīvo mājās"''' ({{val|en|Jeff, Who Lives at Home}}) ir 2011. gada komēdija, kuras režisori ir [[Marks Duplass]] un [[Džejs Duplass]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Sīgels]], [[Eds Helmss]], [[Džūdija Grīra]] un [[Sūzana Sarandona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|14||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis fon Bahmanis
|     vārds_orig = ''Karl von Bachmann/Карл Бахман''
|         attēls = Kotzebue_-_Einnahme_von_Berlin_(1760).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = [[Aleksandra Kocebū]] glezna "Berlīnes ieņemšana 1760. gada 28. septembrī". Kārlis fon Bahmanis attēlots gleznas centrā uz sirma zirga.
|     dz_dat_alt = pirms [[1720]]. gada
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] ({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1763
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ķēču muiža]], [[Rīgas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br>({{vieta|Latvija|Cēsu novads|Nītaures pagasts|Ķēči}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Dāvids Bahmanis, patēvs - [[Gustavs fon Patkuls]], māte - Vendula, dzimusi [[Freimaņi|fon Freimane]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katrīne Luīze [[Taubes|fon Taube]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Austrālāzija''' ir termins, ko dažkārt izmanto, lai apzīmētu [[Okeānija]]s reģionu, kas iekļauj [[Austrālija|Austrāliju]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandi]], [[Jaungvineja|Jaungvineju]] un tuvākās salas [[Klusais okeāns|Klusajā]] un [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]] ([[Ašmora un Kartjē Salas]], [[Austrumtimora]], [[Ziemsvētku Sala]], [[Kokosu (Kīlinga) Salas]], [[Norfolka (sala)|Norfolka]]). Terminu ieviesa [[Šarls de Bross]] ''(Charles de Brosses)'' 1756.g. publicētajā darbā ''Histoire des navigations aux terres australes''. Nosaukums ir atvasināts no [[latīņu valoda]]s un nozīmē "dienvidos no [[Āzija]]s".

sentences:
Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Rēzekne|Rēzeknē]].
{{monument-title-wikidata|180379}}

sentences:
{{cita nozīme|filmu|grāmatu|Da Vinči kods}}
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Da Vinči kods
|    oriģinālnos = ''The Da Vinci Code''
|         attēls = Da Vinči kods.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = [[trilleris]]
|       režisors = [[Rons Hauards]]
|     producents =
* [[Braiens Greizers]]
* Rons Hauards
* Džons Kelijs
|      scenārijs =
* [[Akiva Goldsmens]]
* (pēc [[Dens Brauns|Dena Brauna]] romāna "[[Da Vinči kods]]" motīviem)
|        aktieri =
* [[Toms Henkss]]
* [[Odrija Totū]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Alfreds Molina]]
* [[Jirgens Prohnovs]]
* [[Pols Betanijs]]
* [[Žans Reno]]
* [[Žans Pjērs Marjels]]
|         mūzika = [[Hanss Cimmers]]
|      operators = ''[[Salvatore Totino]]''
|        montāža =
* Denjels Henlijs
* Maiks Hills
|        studija =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''Rainmaker Digital Effects''
* ''Skylark Productions''
|    izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2006|05|19}}
|         ilgums = 149 minūtes
|         valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|125 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|760 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=davincicode.htm |title=The Da Vinci Code |publisher= Box Office Mojo}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Eņģeļi un dēmoni (filma)|Eņģeļi un dēmoni]]"
|           imdb = 382625
}}
'''"Da Vinči kods"''' ({{val|en|The Da Vinci Code}}) ir 2006. gadā uzņemta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mākslas filma. Filma uzņemta pēc [[Dens Brauns|Dena Brauna]] tāda paša nosaukuma [[Da Vinči kods|romāna]] motīviem. Filmas režisors ir [[Rons Hauards]], galvenās lomas atveido [[Toms Henkss]], [[Odrija Totū]], [[Ians Makellens]], [[Alfreds Molina]], [[Jirgens Prohnovs]], [[Pols Betanijs]], [[Žans Reno]] un [[Žans Pjērs Marjels]]. Filmas mūzikas autors [[Hanss Cimmers]] tika nominēts [[Zelta globusa balva]]i par labāko oriģinālmūziku.

sentences: s kolonija Kurzemē, [[Truso]] Prūsijā, [[Polocka]], [[Pleskava]], [[Staraja Ladoga|Ladoga]], [[Novgoroda]] un [[Kijeva]] Senajā Krievzemē.]]

sentences: '''Zinātnieks''' (dažreiz saukts arī par '''pētnieku''') ir cilvēks, kurš ir akadēmiski izglītots lietpratējs kādā no [[zinātne]]s nozarēm. Zinātnieki parasti veic [[pētījums|pētījumus]], [[analīze|analizē]] dažādus procesus, veic [[atklājums|atklājumus]], [[eksperiments|eksperimentē]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Maksis fon Siverss
|     vārds_orig = ''Friedrich Maximilian (Max) von Sivers''
|         attēls = Maksis fon Siverss.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Studiju gados Tērbatā
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Liepāja]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =[[Tartu Universitāte]]
|        zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi =[[Skrīveru dendroloģiskais parks|Skrīveru dendroloģiskā parka]] izveide
}}

sentences: '''12. maijs''' ir gada 132. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (133. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 233 dienas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Jūlijs I
| vārds_orģ           = ''Iulius I''
| attēls              = Iulius I.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 35. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|337|2|6|N}}
| term_beigas         = {{dat|352|4|12|N}}
| priekštecis         = [[Marks (pāvests)|Marks]]
| pēctecis            = [[Libērijs]]
| dzim_dati           = ???
| dzim_vieta          = [[Roma]], [[Rietumromas impērija]]
| mir_dati            = {{dat|352|4|12}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Rietumromas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Muzeju sala
| image       = Berlin Museumsinsel Fernsehturm.jpg
| imagesize   =
| caption     = Bodes muzejs
| Country     = {{GER}}
| Location    = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
| Type        = Kultūras
| Criteria    = ii, iv
| ID          = 896
| Link        =
| Region      =
| Coordinates =
| Year        = 1999
| Session     = 23.
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Berlīne
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 52 | latm  = 31 | lats  = 17 | latNS  = N
| longd = 13 | longm = 23 | longs = 44 | longEW = E
| child      =
| embedded   =
}}
[[File:Karte berlin museumsinsel.png|thumb|Muzeji iezīmēti sarkanā krāsā]]
'''Muzeju sala''' ({{val|de|Museumsinsel}}) ir nosaukums [[Šprē]] upes salas ziemeļu daļai [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Šeit atrodas vairāki starptautiski nozīmīgi muzeji (daļa no Berlīnes valsts muzeju grupas). Visi ir mākslas muzeji. Senākais muzejs (Vecais muzejs) tika uzcelts 19. gadsimta 20. gados.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Šenkings
|     vārds_orig = ''Otto Schenking''
|         attēls = Otto schenking sulejow.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oto Šenkinga (trešais no labās puses) ierašanās Sulejovā (1625)
|     dz_dat_alt = [[1540]]?
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Livonijas Konfederācija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1637
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Sulejova]], [[Polijas—Lietuvas ūnija]]<br/>([[Lodzas vojevodiste]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = katoļu baznīcas darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: [[Elementārā aritmētika]] aptver tās [[aritmētika]]s tēmas, kas parasti tiek mācītas pamatskolā un vidusskolā.

sentences:
.]]
'''[[Dzīvsudrabs|Dzīvsudraba]] klātbūtne [[Zivis|zivīs]]''' rada bažas par veselību cilvēkiem, kuri tās ēd, īpaši sievietēm, kuras plāno, vai ir iestājušās [[Grūtniecība|grūtniecībā]], ir barojošas mātēs vai ir mazi bērni. Zivis un [[vēžveidīgie]] bieži vien savos ķermeņos koncentrē dzīvsudrabu metildzīvsudraba veidā, ko uzskata par ļoti toksisku dzīvsudraba [[Organiskās vielas|organisko savienojumu]]. Ir zināms, ka elements bioakumulējas cilvēkos, tāpēc bioakumulācija jūras veltēs tiek pārnesta uz cilvēku populācijām, kur var izraisīt saindēšanos ar dzīvsudrabu. Dzīvsudrabs ir bīstams gan dabiskajām [[Ekosistēma|ekosistēmām]], gan cilvēkiem, jo tas ir [[Metāli|metāls]], par kuru zināms, ka tas ir ļoti [[Toksiskums|toksisks]], jo īpaši tāpēc, ka tā [[Neirotoksiskums|neirotoksiskā]] iedarbība spēj bojāt [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]].<ref name="park">{{Publikācijas atsauce|last=Park|first=K. S.|last2=Seo|first2=Y.-C.|last3=Lee|first3=S.J.|last4=Lee|first4=J.H.|year=2008|title=Emission and Speciation of Mercury from various Combustion Sources|journal=Powder Technology|volume=180|issue=1–2|pages=151–156|doi=10.1016/j.powtec.2007.03.006}}</ref>

sentences: [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda ģeometrijā]] '''Pitagora teorēma''' ir sakarība starp [[Taisnleņķa trijstūris|taisnleņķa trijstūra]] malu garumiem un tā [[hipotenūza]]s garumu: ja taisnleņķa trijstūra [[Katete|katešu]] garumi ir a un b, bet hipotenūzas garums ir c, tad a2+b2=c2. Pitagora teorēma skan šādi: Taisnleņķa trijstūrī hipotenūzas garuma kvadrāts vienāds ar abu katešu garumu kvadrātu summu.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Vanesa Paradī
|Vārds_orig = ''Vanessa Paradis''
|          Attēls = Vanessa Paradis Cannes 2016 3.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1972|12|22}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Francija|Senmordefosē}}
|           Vieta =
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[roks]], [[Popmūzika|pops]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, fotomodele
|     Instrumenti = balss, ģitāra
|            Gadi = 1981-pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = [http://vanessa-paradis.artiste.universalmusic.fr/site/ vanessa-paradis.fr]
|         Dzimums = S
}}
'''Vanesa Paradī''' ({{val|fr|Vanessa Paradis}}; dzimusi {{dat|1972|12|22}}) ir franču dziedātāja, aktrise un fotomodele.

sentences: '''Fon Bergmaņi''' ({{val|de|von Bergmann}}) bija [[Rīgas patricieši|Rīgas patriciešu]] un [[Vidzeme]]s luterāņu mācītāju dzimta.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Nepomuks Hummels
|     vārds_orig = ''Johann Nepomuk Hummel''
|         attēls = JNHummel 2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Presburga]], [[Ungārijas karaliste]]
([[Bratislava]], {{SVK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1837
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Veimāra]], [[Saksijas-Veimāras-Eizenahas lielhercogiste]]
([[Tīringene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''"Svētais Vakarēdiens"''' ({{val|it|Il Cenacolo}} vai ''L'Ultima Cena'') ir 15. gadsimta [[freska]]s glezna, kuras autors ir [[Leonardo da Vinči]]. Tā atrodas [[Milānas Svētās Žēlastības Marijas baznīca|Svētās Žēlastības Marijas baznīcā]] [[Milāna|Milānā]]. Tiek uzskatīts, ka da Vinči darbu pie gleznas sāka apmēram 1495. gadā. "Svētais Vakarēdiens" bija kā daļa no baznīcas renovācijas darbiem. Gleznā ir attēlots [[Jēzus Kristus]] un viņa mācekļu [[pēdējais vakarēdiens]], kā tas ir aprakstīts [[Jāņa evaņģēlijs|Jāņa evaņģēlija]] 13:21. Glezna ir 460×880 cm liela. Šī ir viena no populārākajām pēdējo vakarēdienu attēlojošajām gleznām.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Tomass Bērks
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Thomas Burke''
 |              attēls = Thomas Burke 1918.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Tomass Edmunds "Toms" Bērks
 |              dz_dat = {{dat|1875|1|15}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
 |             mir_dat = {{dat|1929|2|14}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 2 (2 zelta)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metri vīriešiem|400 metri]]}}
}}

sentences: '''Muca''' ir aptuveni cilindriska, samērā liela tvertne ar platāku vidu un vāku. Tradicionāli mucas izgatavo no liektiem koka dēlīšiem, ko savelk ar metāla stīpām. Mūsdienu koka mucas vīna darīšanai ir izgatavotas no franču [[Parastais ozols|parastā ozola]] (''Quercus robur''), baltā ozola (''Quercus petraea'') vai [[Baltais ozols|Amerikas baltā ozola]] (''Quercus alba''), un parasti tām ir standarta izmēri:{{Nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alsids Orbiņī
| vārds_orig = ''Alcide Dessalines d’Orbigny''
| attēls = Alcide Dessalines d'Orbigny 1802.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat|1802|9|6}}
| dz_gads = 1802
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Kuerona]], ({{FRA}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1857
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Pjerfitsursena]], ({{FRA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[franči|francūzis]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Šarls Orbiņī]] un Marija Pipata
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Nacionalais Dabas vēstures muzejs (Parīze)|Nacionalais Dabas vēstures muzejs]]
| alma_mater =
| zinātne = [[zooloģija]], [[paleontoloģija]]
| pasniedzēji = [[Žoržs Kivjē]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Alsids Šarls Viktors Marija Dessalins Orbiņī''' ({{val|fr|Alcide Charles Victor Marie Dessalines d'Orbigny}}; dzimis {{dat|1802|9|6}}, miris {{dat|1857|6|30}}) bija [[franči|franču]] [[naturālists]], pētnieks, [[malakologs]] un [[paleontologs]], pazīstams ar savu ceļojumu uz [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un viņa darbu paleontoloģijā. Kā [[mikropaleontoloģija]]s dibinātājs un pateicoties saviem [[Foraminīferas|foraminīferu]] un [[biostratigrāfija]]s pētījumiem viņa darbi līdz pat mūsu laikam ir aktuāli, īpaši akadēmiskajos paleookeanogrāfiskajos un paleoklimatiskajos pētījumos, kā arī ekonomiskajā sektorā (gāzes un naftas atradņu pētījumos).

sentences: '''Panorāmas brīvība'''<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=freedom%20of%20panorama&list=Panorama&lang=EN|accessdate={{dat|2016|7|19||bez}}}}</ref> ir noteikums dažādu jurisdikciju [[autortiesības|autortiesību]] likumos, kas ļauj uzņemt ēku un dažkārt arī publiskā vietā novietotu skulptūru un citu mākslas formu fotogrāfijas un video, kā arī radīt cita veida attēlus (kā akvareļus un gleznas) un publicēt tos, nepārkāpjot autortiesības, kas uz šiem darbiem attiecas.<ref name="seiler">Seiler, D.: ''[http://www.fotorecht.de/publikationen/hundertwasserhaus3.html Gebäudefotografie in der EU — Neues vom Hundertwasserhaus] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160604150550/http://www.fotorecht.de/publikationen/hundertwasserhaus3.html |date={{dat|2016|06|04||bez}} }}'', in ''Photopresse'' 1/2 (2006), p. 16. URL last accessed 2007-09-20.</ref> Panorāmas brīvība ierobežo autortiesību īpašnieka iespējas vērsties pret šādu attēlu veidotājiem un izplatītājiem. Tas ir izņēmums parastajiem noteikumiem, kas nosaka, ka autortiesību īpašniekam ir ekskluzīvas tiesības dot atļauju [[atvasināts darbs|atvasinātu darbu]] izveidei un izplatīšanai. Šī frāze radusies no vācu valodas termina ''panoramafreiheit''. Latvijā šobrīd panorāmas brīvība nepastāv.

sentences: '''Arhaisms''' (no {{val|grc|ἀρχαϊκός}} (''archaios'') — 'sens, senlaiku')<ref name="sv">{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |last=Cepurniece |first=S. |last2= Gūtmanis|first2= A.|last3=Lukstiņš |first3= G.|last4= Strazdiņa|first4= V.|last5=Vīlipa |first5= R.|last6= Feldhūns|first6= A. |year=1978 |publisher=Liesma |location=Rīga |page=66}}</ref> [[leksikoloģija|leksikoloģijā]] ir [[vecvārds]], kura apzīmētais jēdziens ir saglabājies līdz mūsdienām, bet tagad tā nosaukšanai izmanto citu vārdu, piemēram, ''nēzdogs'' "mutauts, kabatlakats", ''secen'' "garām",<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas rokasgrāmata: tabulas, shēmas |last=Romane |first=Anita |year=2000 |publisher=Zvaigzne ABC |location=Rīga |isbn=9984-17-102-7 |page=5}}</ref> ''kamieši'' "[[pleci]]", ''diet'' "dejot". Arhaismus daudz lieto [[rakstnieks|rakstnieki]], lai padarītu daiļradi senatnīgāku un ar svinīgāku noskaņu.

sentences:
s kolekcijas).]]
'''fon Laudoni''' ({{val|de|von Lauwdohn}}, vēlāk ''von Loudon'') ir [[Vācbaltieši|vācbaltu]] dzimta, kuru priekšteči [[Ļaudonas pils]]novadā izsekojami līdz [[Rīgas arhibīskapija]]s laikam 15. gadsimtā. 1759. gadā ieguva baronu titulu.<ref> [[Carl Arvid von Klingspor]] / [[Adolf Matthias Hildebrandt]], ''Baltisches Wappenbuch, Wappen sämmtlicher, den Ritterschaften von Livland, Estland, Kurland und Oesel zugehörigen Adelsgeschlechter'', Stockholm, 1882, S. 81 [http://daten.digitale-sammlungen.de/bsb00000445/images/index.html?id=00000445&groesser=&fip=193.174.98.30&no=&seite=89], aufgerufen am 21. Dezember 2018</ref>

sentences:
s karte XIII. gs. vidū. Krustnešu, letu un igauņu karagājieni notika garām Pleskavai (kartē - ''Pskov'') uz Novgorodu. Sakaliešu un ugauņu karagājieni notika uz [[Ingrija]]s zemi austrumos no [[Narva]]s.]]
'''1222. gada karagājieni uz Novgorodu un Ingriju''' notika 1221./1222. gada ziemā kā [[Livonijas krusta kari|krustnešu]] atriebības karagājieni par krievu un lietuviešu iebrukumu Līvzemē iepriekšējā gada vasarā un rudenī. Sākotnēji vācu, līvu un letu karaspēks tika savākts pret [[dāņi]]em, bet pēc konflikta noregulēšanas tas kopā ar [[sakalieši]]em un [[ugauņi]]em iebruka [[Novgoroda]]s zemē un izlaupīja to. Pēc tam [[leti]], [[sakalieši]] un [[ugauņi]] atkārtoti iebruka Krievzemē. Ziemā [[sakalieši]] un [[ugauņi]] iebruka [[Ingrija]]s zemē, kas bija pakļauta [[Novgoroda]]i. <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/025_latv.htm |title=Indriķa hronika XXV. 5.-6. |access-date={{dat|2009|08|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091207010135/http://www.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/025_latv.htm#re022 |archivedate={{dat|2009|12|07||bez}} }}</ref>.

sentences: '''Karno cikls''' ir idealizēts [[termodinamiskais cikls]], kas sastāv no diviem pāriem [[Izotermisks process|izotermisku]] un [[Adiabātisks process|adiabātisku]] procesu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/Karno%20cikls|title=Karno cikls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-01-30}}</ref> Šī cikla autors ir [[Sadī Karno]], kurš to noformulēja 1824. gadā. Reāla [[Siltumdzinējs|siltuma dzinēja]] darbību bieži vien var tuvināt Karno ciklam.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltuma-masinas-27396/re-6480e4a8-6a18-47a6-abaf-37caac7fb9dd|title=Siltuma dzinēji — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-01-30|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Ernesto Gevara
| vārds_orig = Ernesto Guevara
| attēls = Che Guevara - Guerrillero Heroico by Alberto Korda.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Če Gevaras slavenākais attēls
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1928
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Rosario]], [[Argentīna|Argentīnā]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1967
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 9
| m_vieta = [[Bolīvija|Bolīvijā]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}'''Ernesto Gevara''' (''Ernesto Guevara'', dzimis 1928. gada 14. jūnijā [[Rosario]], miris 1967. gada 9. oktobrī [[Bolīvija|Bolīvijā]]), arī '''Komandante''', '''Če Gevara''' jeb '''Če''', bija ārsts kardiologs, publicists, politiķis, viens no [[Kuba]]s revolucionāro partizānu kustības līderiem.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Genocīds pret čigāniem
| attēls            = Bundesarchiv R 165 Bild-244-48, Asperg, Deportation von Sinti und Roma.jpg
| attēla_apraksts   = Čigāni [[Asperga|Aspergā]] 1940. gada 22. maijā
| vieta             = [[Trešais reihs]] un vācu okupētās teritorijas
| koordinātas       =
| datums            = 1935—1945
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[genocīds]], etniskās tīrīšanas, masu slepkavības
| bojā_gājušie      = Vismaz 150 000.<ref>https://encyclopedia.ushmm.org/content/en/article/genocide-of-european-roma-gypsies-1939-1945</ref> Citas aplēses sniedz tādus skaitļus kā 500 000—800 000<ref>https://books.google.lv/books?id=5a69Dk0T2YwC&q=800.000&redir_esc=y</ref> vai pat 1,5 miljoni<ref>https://web.archive.org/web/20110928102756/http://www.radoc.net/radoc.php?doc=art_e_holocaust_porrajmos&lang=en&articles=</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Trešais reihs]] un tā [[Ass valstis|sabiedrotie]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences: '''Tenebrisms''' ir [[gleznošana]]s tehnika, kad tumšu telpu izgaismo mazs [[gaisma]]s avots. Saukts arī par "pagrabgaismu". Šīs tehnikas izgudrotājs ir [[Itālija]]s [[baroks|baroka]] pārstāvis — [[Mikelandželo Merīzi da Karavadžo]].

sentences:
s dienvidrietumu stūrī]]
'''Lielais Ābols''' ({{val|en|The Big Apple}}) ir [[Ņujorka]]s pilsētas iesauka.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnais KKKlanmens
| attēls                   = BlacKkKlansman.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''BlacKkKlansman''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Spaiks Lī]]
| producents               =
* [[Džeisons Blūms]]
* [[Reimonds Mansfīlds]]
* [[Šons Makkitriks]]
* [[Džordans Pīls]]
* [[Šons Rediks]]
* Spaiks Lī
| scenārija autors         =
* [[Čārlijs Vačtels]]
* [[Deivids Rabinovics]]
* [[Kevins Vilmots]]
* Spaiks Lī
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Deivids Vašingtons]]
* [[Ādams Draivers]]
* [[Lora Heriera]]
* [[Tofers Greiss]]
| mūzika                   = [[Terenss Blanšards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blumhouse Productions]]''
* ''[[Monkeypaw Productions]]''
* ''[[QC Entertainment]]''
* ''[[40 Acres and a Mule Filmworks]]''
* ''[[Legendary Entertainment]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|5|14|Kannu filmu festivāls|2018|8|10|ASV}}
| ilgums                   = 132 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/blackkklansman-2018|title=BlacKkKlansman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 18, 2019|archive-date={{dat|2019|04|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190429231121/http://www.bbfc.co.uk/releases/blackkklansman-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blackkklansman.htm|title=BlacKkKlansman (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|93,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melnais KKKlanmens"''' ({{val|en|BlacKkKlansman}}) ir 2018. gada ASV kriminālfilma, kas balstīta uz Rona Stalvorta 2014. gada memuāriem ''Black Klansman''. Filmas režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Spaiks Lī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džons Deivids Vašingtons]], [[Ādams Draivers]], [[Lora Heriera]] un [[Tofers Greiss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|5|14||bez}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu filmu festivālā]], kur tā saņēma ''[[Grand Prix (Kannu kinofestivāls)|Grand Prix]]'' balvu.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Eižens Finks
| vārds_orig =
| attēls = Eižens Finks.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = pases fotogrāfija (1922)
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1885
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 25
| dz_vieta = vilciens Viļņa - Žitomira vai <br />[[Limbaži]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1958
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 6
| m_vieta = [[Rīga]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[čigāns]]/[[vācietis]]<ref>[https://naba.lsm.lv/lv/raksts/rigas-stasti/iemuzinat-redzamo-un-saskatit-neredzamo.-fotografs-un-gaisregis-.a125295/ LSM. Iemūžināt redzamo un saskatīt neredzamo. Fotogrāfs un gaišreģis Eižens Finks]</ref>
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Eižens Finks''' (1885—1958) bija fotogrāfs un [[Maģija|gaišreģis]] Latvijā, reizēm dēvēts par latviešu [[Nostradams|Nostradamu]].<ref>[https://jauns.lv/raksts/sievietem/5987-vins-bija-latvijas-nostradamus-izcila-gaisrega-eizena-finka-paregojumi?page=0 Jauns.lv. Viņš bija Latvijas Nostradamus. Izcilā gaišreģa Eižena Finka pareģojumi]</ref> Viņam piedēvēja spēju pareģot [[nākotne|nākotni]], kas reizēm precīzi piepildījās.<ref>Anita Siliņa „Eižens Finks - leģenda”. — Jumava, Rīga, 2006. {{ISBN|9984380580}} 60 lpp.</ref>

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Limbažu slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Limbaži|Klostera iela 3}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = pašvaldības slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://www.limbazuslimnica.lv
| other_links         =
}}

sentences: '''26. maijs''' ir gada 146. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (147. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 219 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Feimaņi
| settlement_type = vidējciems
| image_skyline = Krucifikss Feimaņos.jpg
| image_caption = Krucifikss Feimaņos
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Feimaņu pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēts
| established_date = {{dat|1752}}
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=62617&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 338
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 16
| lats = 27
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 02
| longs = 41
| longEW = E
| elevation_m = 165
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4623 Krāce
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''D.O.A.''
| operators =
| attēls = D.O.A. (1950 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Rudolfs Mate]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Edmonds O'Braiens]]
* [[Pamela Britone]]
| mūzika = [[Dmitrijs Tjomkins]]
| oriģinālnos = ''D.O.A.''
| studija = * ''Harry Popkin Productions''
* ''Cardinal Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1950|4|21}}
| ilgums = 84 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''D.O.A.''''' ir 1950. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Rudolfs Mate]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edmonds O'Braiens]] un [[Pamela Britone]].

sentences: {{Commonscat|Sports in the Philippines}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sakstagala pagasts
| karte             = Sakstagala pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Sakstagals
| platība           = 93
| iedzīvotāji       = 1310<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1310 / 93 round 1}}
| izveidots         = 1897
| mājaslapa         = www.sakstagals.lv
}}

sentences: '''Metode''' (no {{val|fr|méthode}}, kas savukārt no {{val|el|μέθοδος}} ''(methodos)'' — 'pētīšanas ceļš'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=478}}</ref>) — sistematizēts paņēmienu kopums, kas nepieciešams, lai izpildītu zināmu uzdevumu vai sasniegtu konkrētu mērķi, arī patiesības rašanas paņēmiens. Zinātniskā metode tiek uzskatīta par [[pētniecība|pētnieciskās]] izziņas un jaunu zināšanu iegūšanas (uz fizisko pierādījumu bāzes) pamatu.

sentences:
neiroglija parādīta ar [[Goldzi metode|Goldži metodes]] palīdzību]]
'''Neiroglija''' jeb vienkārši '''glija''' ir [[Nervu audi|nervu audu]] struktūrelements, kas aptver [[Neirons|neironus]] un nespēj dot nervu [[Impulss|impulsus]]. Neiroglija piešķir smadzenēm formu un blīvumu, tai ir saistaudu nozīme. Tā izpilda dažas funkcijas, kuras veicina neironu normālu darbību. Neiroglijā izšķir [[Makroglija|makrogliju]], [[Mikroglija|mikrogliju]] un [[Oligodendroglija|oligodendrogliju]].<ref name="ENC"/>

sentences:
ar musulmaņu vairākumu]]
'''Islāms Krievijā''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''ислам в России'') ir otrā izplatītākā [[reliģija]] [[Krievija|Krievijas Federācija]] pēc [[kristietība]]s.

sentences: '''Manometrs''' ir mērierīce [[spiediens|spiediena]] mērīšanai gan gāzēs, gan šķidrumos. Zemes atmosfēras spiedienu (spiediena izmaiņas) mēra ar [[barometrs|barometriem]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Velta Sniķere
| vārds_orig =
| attēls = Velta Sniķere 1939.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = ģimnāzistes tērpā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1920
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Veļikije Luki]], [[Pleskavas guberņa]],<br>{{flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas PFSR]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 9
| m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[rakstniecība]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods =
| žanri = [[Dzeja]]
}}

sentences: '''Augu hormoni''' jeb '''fitohormoni''' ({{val-el|φυτο}}, ''fito'' — 'augs' un ''ορμόνη'' — 'ierosināt') ir mazmolekulāras [[organiskā viela|organiskas vielas]], kas zemās koncentrācijās [[augi|augos]] pilda specifisku regulējošu funkciju.<ref>Plant Physiology: Translated by Gudrum and David W. Lawlor, Hans Mohr, Peter Schopfer, Gudrun Lawlor, D. W. Lawlor, 629. lpp., {{ISBN|3-540-58016-6}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Lietojumprogrammatūra]]
[[Kategorija:Izglītība]]
[[Kategorija:Mācību materiāli]]

sentences:
{{Skaitlis
|num = 10
|lv = Desmit
}}
'''10''' ('''desmit''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp [[9 (skaitlis)|9]] un [[11 (skaitlis)|11]]. Desmit ir bāze [[decimālā skaitīšanas sistēma|decimālajai skaitīšanas sistēmai]], līdz šim visplašāk izmantotajai sistēmai skaitļu apzīmēšanai gan mutiskajā, gan rakstiskajā valodā. Tiek pieņemts, ka iemesls, kāpēc ir izvēlēts tieši skaitlis desmit, ir tāpēc, ka [[cilvēks|cilvēkam]] kopā ir desmit roku pirkstu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums = Melnais rutks
| binomial = Raphanus sativus var. niger
| autors = L.
| attēls = Rettichschwarzrund.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Brassicales
| rinda_lv = Krustziežu rinda
| dzimta = Brassicaceae
| dzimta_lv = Krustziežu dzimta
| ģints = Raphanus
| ģints_lv = Pērkones
| suga = Raphanus sativus
| suga_lv = Rutks
| pasuga =
| pasuga_lv =
| pasuga_r =
| sinonīmi = ''Raphanus sativus'' L. var. ''niger'' DC.
''Raphanus sativus'' subsp. ''hybernus'' Alef.
''Raphanus raphanistrum'' subsp. ''sativus''
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Common_Nighthawk.jpg
 | att_nosaukums = [[Amerikas lēlis]] (''Chordeiles minor'')
 |       attēls2 = Hummingbird_hovering_in_flight.jpg
 |att2_nosaukums = [[Rudais kolibri]] (''Selasphorus rufus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neoaves
 | infraklase_lv = Jaunie putni
 |     virskārta = Cypselomorphae
 |  virskārta_lv = Lēļi un svīres
 |  virskārta_r = Lēļu un svīru virskārta
 |      binomial = Cypselomorphae <small>([[Spencer Fullerton Baird|Baird]], 1858)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
*[[Lēļveidīgie|Lēļveidīgo kārta]] (''Caprimulgiformes'')
*[[Svīrveidīgie|Svīrveidīgo kārta]] (''Apodiformes'')
}}
'''Lēļu un svīru virskārta''' jeb '''lēļi un svīres''' (''Cypselomorphae'') ir viena no [[jaunie putni|jauno putnu kladas]] (''Neoaves'') virskārtām. Tā apvieno divas kārtas — [[lēļveidīgie|lēļveidīgos]] (''Caprimulgiformes'') un [[Svīrveidīgie|svīrveidīgos]] (''Apodiformes'') putnus,<ref>Sangster, G. (2005) A name for the clade formed by owlet-nightjars, swifts and hummingbirds (Aves). Zootaxa: 799:1-6.</ref><ref name=var/> apmēram 580 sugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/classification/family-index/ World Bird List: Family Index]</ref> Sastopamas gandrīz visos [[kontinents|kontinenos]], izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]].<ref name=world/> [[Latvija|Latvijā]] ligzdo divas lēļu un svīru virskārtas sugas – [[vakarlēpis]] (''Caprimulgus europaeus'') un [[svīre]] (''Apus apus'').<ref>[https://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/caprimulgidae/ Latvijas Daba: Vakarlēpis]</ref><ref>[http://latvijas.daba.lv/dzivnieki/hordainhi/putni/#v156 Svīrveidīgie (Apodiformes)]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija karbonāta struktūrformula

Pulverveida bārija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 513-77-9
|      ķīmiskā formula = BaCO3
|              molmasa = 197,336
|              blīvums = 4286,5
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1555 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,0024 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija karbonāts''' (BaCO3) ir cieta, balta, kristāliska, ūdenī nešķīstoša viela.

sentences: '''Utilītprogramma''' (no {{val|en|utility}} — "derīgums", saukta arī '''utilīta'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2022-11-17|language=lv}}</ref>) ir [[programmatūra|datoru programmatūra]], kas paredzēta [[datoraparatūra]]s, [[operētājsistēma]]s vai [[lietojumprogrammatūra]]s apkalpošanai. Utilītprogrammas parasti ir nelielas un veic kādu noteiktu, šauras specializācijas uzdevumu. Daudzas utilītprogrammas ir jau iekļautas operētājsistēmās.

sentences: '''Uzvārds''' ('''meitas uzvārds''' — sievietes uzvārds pirms laulībām) ir [[personvārds]], kas norāda uz cilvēka piederību noteiktai [[ģimene]]i, [[dzimta]]i. Kopā ar vārdu individualizē [[Persona|personu]].<ref name="lpe">{{LPE|101|186}}</ref>

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Ārkanzasa
Arkansas
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Litlroka]]
| pilsēta = [[Litlroka]]
| iestāšanās = [[1836]]. gada [[15. jūnijs]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = AR Ark. US-AR
| mājaslapa = [http://www.arkansas.gov www.arkansas.gov]
| iedzgads = 2006
| iedzīvotāji = 2 810 872
| iedzīvotājiV = 32
| iedzblīvums = 19,82
| iedzblīvumsV = 34
| ieņēmumi = 33 948
| ieņēmumiV = 48
| rase = baltādainie — 82,43%
melnādainie — 16,09%
| reliģija = [[protestanti]] — 78%
[[katoļi]] — 7%
nereliģiozi — 14%
| platība = 137 002
| platībaV = 29
| garums = 420
| platums = 385
| ūdens = 2,09
| augstums = Megesina kalns, 840
| Vaugstums = 198
| Zaugstums = 17
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|kanālu Rīgā|Mīlgrāvis (nozīmju atdalīšana)|Mīlgrāvis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mīlgrāvis
| attēls            = Mīlgrāvis 2002-11-03.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte       = Rīga
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ķīšezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Sarkandaugava (upe)|Sarkandaugava]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=2 | sāk_plat_s=4 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=8 | sāk_gar_s=5 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=1 | iet_plat_s=25 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=6 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 1,6
| iztekas_augstums  = 0
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 0
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Mīlgrāvis''' ir [[Ķīšezers|Ķīšezera]] notece uz [[Daugava|Daugavu]]. Mīlgrāvi (no {{val|de|Mühlen Graben}} — ‘dzirnavu grāvis’) 13. gadsimtā izraka [[Daugavgrīvas klosteris|Daugavgrīvas klostera]] mūki. Kopš 19. gadsimta stipri padziļināts un paplašināts kuģniecībai un [[doks|doku]] izveidošanai. Kanāla kopējais garums ir 1,6 km, platums — ap 200 m, dziļums — līdz 9 m.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Kanāla dienvidu krastā atrodas [[Jaunmīlgrāvis]], ziemeļu — [[Vecmīlgrāvis]]. Mīlgrāvi šķērso divi tilti: [[Mīlgrāvja tilts|autotransporta tilts]] (savieno [[Mīlgrāvja iela|Mīlgrāvja ielu]] un [[Jaunciema gatve|Jaunciema gatvi]]) un [[Mīlgrāvja dzelzceļa tilts|dzelzceļa tilts]] ([[dzelzceļa līnija Rīga—Skulte]]).
<gallery>
Mīlgrāvis pirms 1900.jpg|Mīlgrāva osta ar [[Dzelzceļa līnija Rīga—Mīlgrāvis|Mīlgrāvja dzelzceļa atzaru]] (pirms 1900)
Mīlgrāvja dienvidu krasts ap 1940.jpg|Mīlgrāvja dienvidu krasts (ap 1940)
</gallery>

sentences:
'''Jaudas koeficients''' ir fizikāls lielums, kas raksturo [[maiņstrāva]]s enerģētiskos parametrus. No tā atkarīga maiņstrāvas patērētāja kvalitāte - cik efektīvi tas izmanto elektroenerģiju. Jaudas koeficientu apzīmē ar '''cosφ''', kas var būt robežās no 0 līdz 1, vai arī izsaka procentos un apzīmē ar grieķu burtu '''λ''' (var būt robežās no 0 līdz 100%). <br />Skaitliski vienāds ar aktīvās [[jauda]]s attiecību pret pilno jaudu:
:<math> \lambda = \cos \varphi = \frac{P}{S}  \,</math>
Aktīvā jauda tiek patērēta derīgā darba veikšanai, bet pilnā vienāda ar aktīvās un reaktīvās jaudas summu.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Johannes Gadilhe''' ({{val|de|Carl Johannes Gadilhe}}; dzimis {{dat|1836|6|2}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1902|1|8}} [[Bauska|Bauskā]]) bija Bauskas pilsētas galva, maģistrāta sekretārs, notārs un advokāts.

sentences: '''Maita''' ir miruša [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] atliekas. Maitu bieži uzturā izmanto citi dzīvnieki. Tas ir nozīmīgs barības avots lieliem [[plēsēji]]em un [[visēdāji]]em vairumā [[ekosistēma|ekosistēmu]]. Tāpat ar maitu barojas daudzi [[bezmugurkaulnieki]]. [[baktērijas|Baktēriju]] klātbūtnes un [[pūšana]]s blakusproduktu ietekmē jau drīz pēc nāves maita sāk smakot, kas savukārt pievelk [[maitēdāji|maitēdājus]]. Līdzīgu smaku izdala arī dažu sugu [[augi]] un [[sēnes]], lai pievilinātu [[apputeksnētāji|apputeksnētājus]].

sentences: zārka modelis [[Bēru paražu muzejs|Bēru paražu muzejā]].]]

sentences: '''Emulsija''' ir [[Šķidrums|šķidrā vielā]] izkliedētas citu šķidru vielu daļiņas. Emulsijas rodas no rupjām [[Dispersā sistēma|dispersām sistēmām]], kurās daļiņu izmērs ir lielāks par 100 [[Nano|n]][[Metrs|m]]. Lai emulsija būtu stabila un neslāņotos divos atsevišķos šķidrumos, ir nepieciešams pievienot [[Emulgatori|emulgatoru]].

sentences: '''Kāpināšana''' ir matemātiska operācija, kas atbilst lieluma atkārtotai [[reizināšana]]i ar sevi. Kāpināšanu parasti pieraksta kā ''a''''n'', kur ''a'' ir '''kāpināmais''', ''n'' ir '''kāpinātājs''', bet iegūtais rezultāts — '''pakāpe'''. Izteiksmi ''a''''n'' lasa kā "''a'' pakāpē ''n''".

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Līū
|attēls              = GU020, Lihou.jpg
|attēla paraksts     = Līū
|attēla izmērs       =
| map_type    = Normandijas salas#Francija#Lielbritānija#Eiropa
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Lamanšs]]
|arhipelāgs          = [[Normandijas salas]]
|latd=49.461111 |latNS=N
|longd=2.667778 |longEW=W
|platība             = 0,156
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              = Gērnsija
|valsts adm vienības tips  =
|valsts adm vienība  =
|iedzīvotāji         = 1
|iedzīvotāju gads    = 2002
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}

'''Līū''' ({{val|en|Lihou}}) ir [[paisuma sala]] [[Normandijas salas|Normandijas salu]] grupā [[Apvienotās Karalistes Kroņa īpašumi|Apvienotās Karalistes Kroņa īpašumā]] [[Gērnsija|Gērnsijā]]. Tā ir 15 hektārus liela sala [[Gērnsija (sala)|Gērnsijas]] salu rietumu piekrastē. Savienota ar [[bēgums|bēguma]] laikā pieejami pa 400 metrus garu ceļu. Vēsturiski salā vietējie iedzīvotāji ieguva jūraszāles, kuras izmantoja kā mēslojumu.

sentences: '''Dzelzceļa līnija Kārsava—Rēzekne I''' ir dzelzceļa līnija [[Latvija|Latvijā]], kas savieno valsts robežu ar [[Krievija|Krieviju]] (5 km no [[Kārsava (stacija)|Kārsavas stacijas]]) ar [[Rēzekne]]s pilsētu (stacija [[Rēzekne I]]). Līnija ir 49 km gara un tajā ir tikai viens sliežu ceļš. Līnijā kursē tikai kravas vilcieni (diennaktī pa 12 vilcieniem katrā virzienā)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ldz.lv/texts_files/2014_Tikla_parskats_a.pdf |title=Publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārskats 2014; VAS Latvijas dzelzceļš |access-date={{dat|2013|11|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140331185524/http://ldz.lv/texts_files/2014_Tikla_parskats_a.pdf |archivedate={{dat|2014|03|31||bez}} }}</ref>. Šī ir vissenākā dzelzceļa līnija Latvijā.

sentences:
s apgaismošanai]]
'''Zibsastāvs''' ir pirotehnisks sastāvs, ko izmanto spilgta zibšņa iegūšanai. Zibsastāvus lieto [[pirotehnika|pirotehnikā]] (salūtos, petardēs), senāk tos izmantoja arī [[zibspuldze]]s vietā [[fotogrāfija|fotografējot]]. Zibsastāvi parasti sastāv no [[oksidētājs|oksidētāja]] ([[kālija hlorāts|kālija hlorāta]], [[kālija perhlorāts|kālija perhlorāta]], [[kālija permanganāts|kālija permanganāta]] u.c.) un [[metāls|metāla]] (parasti samērā aktīva metāla [[alumīnijs|alumīnija]], [[magnijs|magnija]] u.c.). Lai gan daļa zibsastāvu jau tā ir jutīgi pret triecienu un karstumu, dažkārt, lai palielinātu jutību, pievieno [[sērs|sēru]], taču tad zibsastāvs var būt nedrošs un [[pašaizdegšanās|pašaizdegties]], izraisot [[ugunsgrēks|ugunsgrēku]] vai miesas bojājumus. Zibsastāvi deg ļoti strauji, izdalot lielu daudzumu spilgtas [[gaisma]]s, bet, ja dedzina daudzumu, lielāku par aptuveni 50 gramiem, tas nevis deg, bet [[sprādziens|eksplodē]].
Zibsastāvi tiek izmantoti arī militārajām vajadzībām apdullinošajās [[granāta|granātās]].

sentences:
{{archive box|search=yes|
* [[Vikipēdija:Balsošana/Jauni administratori|Iepriekšējā balsošana]]
* [[/Arhīvs1]]
}}
'''Administratoru kandidāti''' ir lapa, kurā ikviens Vikipēdijas dalībnieks var pieteikties vai tikt pieteikts kļūšanai par [[Vikipēdija:Administratori|administratoru]] Vikipēdijā latviešu valodā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Shrine Auditorium''
| owner = ''Al Malaikah Auditorium Company''
| website = {{URL|shrineauditorium.com}}
| publictransit =
| seating_capacity = {{sk|6300}} sēdvietas
| seating_type =
| cost = {{ASV dolārs|2,7 miljoni}}
| former_names =
| renovated = 2002. gadā
| image = The Shrine Auditorium - Al Malaikah Temple.JPG
| opened = 1926. gadā
| built = 1925. gadā
| pushpin_map =
| type = iekštelpu [[teātris]]
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa|V. Džefersona bulvāris 665|4s=nolink}}
| nickname =
| image_caption = ''Shrine Auditorium''
| embedded =
}}
'''''Shrine Auditorium''''' ir nozīmīga pasākumu norises vieta [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]]. Tāpat šī ir ''[[Shriners]]'', [[Brīvmūrniecība|brīvmūrnieku]] nodaļas, ''Al Malaikah Temple'' galvenā mītne. 1975. gadā ēkai tikai piešķirts [[Losandželosas vēsturiskais kultūras piemineklis|Losandželosas vēsturiskā kultūras pieminekļa]] statuss.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Latvijas krievi'''
| pop = 445 612 jeb 23,66 % no iedzīvotāju kopskaita (2023)
| popplace =
| image =
| image_caption = Krievu īpatsvars [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]] 2021. gadā
| native_name = ''Русские в Латвии''
| regions = [[Rīga]], [[Pierīga]], [[Daugavpils]], kā arī citas [[Veidne:Latvijas lielākās pilsētas|Latvijas lielas pilsētas]]
}}'''Latvijas krievi''' ir skaitliski lielākā [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautība]]. Pēc Iedzīvotāju reģistra datiem 2023. gada 1. janvārī Latvijā dzīvoja 445 612 krievi (23,7% no kopējā iedzīvotāju skaita), no viņiem 298 684 (67,0%) bija [[Latvijas pilsoņa pase|Latvijas pilsoņi]], 115 719 (26,0%) [[Latvijas nepilsoņi]], bet 31 209 (7,0%) citu valstu (galvenokārt [[Krievijas Federācija]]s) pilsoņi.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRE/IRE060/|title=IRE060. Iedzīvotāju skaits un īpatsvars pēc tautības un valstiskās piederības gada sākumā 2011 - 2023|last=Oficiālās statistikas portāls|access-date=26.11.2023}}</ref>
<!--Pēc [[2011. gada Tautas skaitīšana Latvijā|2011. gada tautas skaitīšanas]] datiem Latvijā dzīvoja 556 422 krievi (26,9% no valsts iedzīvotāju kopskaita).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/2011gada-tautas-skaitisana-galvenie-raditaji-33608.html |title=Skaitliski lielāko tautību pārstāvju skaits un atsevišķu tautību īpatsvars iedzīvotāju kopskaitā |access-date={{dat|2013|10|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120129110714/http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/2011gada-tautas-skaitisana-galvenie-raditaji-33608.html |archivedate={{dat|2012|01|29||bez}} }}</ref>
Pēc 2019. gada 1. janvāra Iedzīvotāju reģistra datiem Latvijas krievu skaits bija 538 361, no viņiem 345 908 (64,3%) bija Latvijas pilsoņi, 147 220 (27,3%) [[nepilsoņi (Latvija)|nepilsoņi]], bet 45 103 (8,4%) citu valstu (galvenokārt [[Krievijas Federācija]]s) pilsoņi.<ref>[https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/backup/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190217201111/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/backup/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf |date={{dat|2019|02|17||bez}} }} (datums=01.01.2019)</ref> Pēc 2010. gada Iedzīvotāju reģistra datiem 366 489 (59,4%) bija Latvijas pilsoņi, bet 221 174 (35,9%) [[nepilsoņi (Latvija)|nepilsoņi]].<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/statistika/dokuments/2010/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības]</ref>-->

sentences:
[[Kategorija:Ar reliģiju saistītie cilvēki]]
[[Kategorija:Garīgums]]

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           = FAL 50.64
|nosaukums          = FAL
|valsts             = {{BEL}}
|tips               = [[Triecienšautene]]
|konstruktors       = ''Dieudonne Saive'' un Ernests Verviers
|konstruktori       = [[Fabrique Nationale de Herstal]]
|ražošanā           = no 1953. gada
|bruņojumā          = no 1954. gada
|patronu_tips       = [[7,62x51 mm NATO]]
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 650 šāv./min.
|sākuma_ātrums      = 823 m/s
|attālums           = 600 m
|masa              = 4 — 4,45 kg
|garums             = 1090 mm
|stobrs             = 533 mm
|pārlādes_sistēma   = [[Magazīna]]
|patronas_aptverē   = 20 vai 30 patronas
|tēmēklis           = Ieroča tēmēšanas sistēma
|versijas           = FAL 50.41, FAL 50.42, FAL 50.61, FAL 50.63, FAL 50.64
}}
'''FN FAL''' (no {{val|fr|'''F'''abrique '''N'''ationale De Herstal '''F'''usil '''A'''utomatique '''L'''éger}}) "Vieglā automātiskā šautene") ir 7,62x51 mm NATO standarta automātiska, vairāku uguns režīmu triecienšautene, ko [[Aukstais karš|Aukstā kara]] laikā ražoja [[Beļģija]]s fabrika "[[Fabrique Nationale de Herstal]]". To pieņēma apbruņojumā vairākas [[NATO]] un citas valstis. FAL ir arī populāra šautene civilam pielietojumam medībām un sporta šaušanai.

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Tintiņš
| image = Tintin and Snowy.png
| caption = Tintiņš un viņa suns Mīļuks
| series = "[[Tintiņa piedzīvojumi]]"
| first = "[[Tintiņš Padomju zemē]]"
| last = ''[[Tintin and Alph-Art]]''
| creator = [[Žoržs Remī]]
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ronalds Fišers
|     vārds_orig = ''Ronald Fisher''
|         attēls = RonaldFisher1912.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ronalds Fišers 1912. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Adelaida]], [[Dienvidaustrālija]], {{AUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rotamstedas eksperimentālā stacija]], [[Londonas Universitātes koledža]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Adelaidas Universitāte]], [[CSIRO]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[statistika]], [[ģenētika]], [[evolūcija]]s pētniecība
|    pasniedzēji = [[Džeimss Hopvuds Džīnss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[maksimālā paticamība]], [[ANOVA]], [[nulles hipotēze]], [[Fišera sadalījums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Šķīdumu koligatīvās īpašības''' ir tās [[Šķīdums|šķīdumu]] jeb solvātu īpašības, kuras nosaka izšķīdušās vielas daļiņu ([[Atoms|atomu]], [[Molekula|molekulu]], [[Jons|jonu]]) tieksme saistīties ar šķīdinātāja jeb solventa molekulām un kuru izpausme ir atkarīga tikai no izšķīdušās vielas daļiņu [[Koncentrācija|koncentrācijas]].<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Vispārīgā ķīmija|last=Kokars|first=Valdis|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|year=2009|isbn=978-9984-32-700-6|pages=151.—159}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Preses izdevuma infokaste|title=Northwestern Lumberman|image_file=File:Northwestern Lumberman.jpg|image_caption=XIV sējuma 23. izdevums|frequency=Ikmēneša|founded=1874. gadā|firstdate=1874. gada janvāris|country={{vieta|ASV}}|language=[[angļu valoda|angļu]]|total_circulation=30000|headquarters=bāzēta Čikāga}}'''''Northwestern Lumberman''''' ([[Latviešu valoda|latviešu]]: ''Ziemeļrietumu Mežstrādnieks'') bija deviņpadsmitā gadsimta amerikāņu ikmēneša profesionālās industrijas izdevums (trade magazine), veltīts zāģmateriālu industrijai. Tas bija pirmais šai industrijai veltītais izdevums [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Gadu gaitā tas palielinājās apjomā un aptvēra arvien plašākus reģionus, un, mainoties nosaukumiem, tiek izdots vēljoprojām.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Benijs Benasi
|      Vārds_orig = ''Benny Benassi''
|          Attēls = Benassi@ElSalvador cropped.JPG
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Benijs Benasi koncerta laikā [[Salvadora|Salvadorā]] 2004. gadā
|        Dz_vārds = Marko Benasi
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1967|7|13}}<ref name="Benny Benassi - About">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.bennybenassi.com/about.html|title= Benny Benassi - About|accessdate= 2008-06-12|publisher= Benny Benassi|archiveurl= https://web.archive.org/web/20081013213147/http://bennybenassi.com/about.html|archivedate= 2008-10-13}}</ref>
|        Vieta_dz = {{vieta|Itālija|Milāna}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[House (mūzikas žanrs)|House]], [[Electro house]], [[Techno]]
|    Nodarbošanās = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]]
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1980—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = Energy Prod. - D:Vision, Airplay, [[Ministry of Sound]], [[Ultra Records|Ultra]]
|   Darbojies_arī = [[Benassi Bros.]], Bat67, The Biz, FB, KMC, M&M, Two Men, [[Skrillex]], [[Gary Go]]
|           Mlapa = {{URL|http://www.bennybenassi.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Marko Benasi''' ({{val|it|Marco Benassi}}; dzimis {{dat|1967|7|13}}),<ref name="Benny Benassi - About" /> plašāk pazīstams kā '''Benijs Benasi''' (''Benny Benassi''), ir [[Itālija|itāļu]] [[dīdžejs]] un [[electro house]] mūzikas producents, ieguvis [[Grammy balva|Grammy balvu]]. Viņš ir labāk pazīstams ar savu 2002. gada vasaras hitu "[[Satisfaction]]". Benijs Benasi ieņem 13. vietu starp pasaules labākajiem DJ TheDJList mājaslapā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.thedjlist.com/djs/|title=theDJlist.com|access-date={{dat|2009|04|11||bez}}|archive-date={{dat|2015|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151208192901/http://thedjlist.com/djs/}}</ref> un 39. vispopulārākā DJ vietu oficiālajā 2008. gada globālajā ''[[DJ Magazine]]'' balsojumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://djmag.com/index.php?op=top_100&story=home|title=DJmag.com: Top 100 DJs - Results & History<!-- Bot generated title -->}}</ref>

sentences: '''19. oktobris''' ir gada 292. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (293. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 73 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Dmitrijs fon Felkerzāms
|     vārds_orig = ''Dmitri von Fölkersahm/Дмитрий Густавович фон Фёлькерзам''
|         attēls = Dmitry von Fölkersam.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = Papes muiža, Rucavas pagasts, [[Grobiņas apriņķis]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Dienvidkurzemes novads]], [[Nīcas pagasts]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = Bruņukuģis "Osļabja" (''Ослябя''), pie [[Cusima]]s salas
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = kara jūrnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''TWAIN''' ir [[lietojumprogramma]]s programmēšanas interfeisu ([[Lietojumprogrammas saskarne|API]]) un sakaru protokols, kas regulē saziņu starp programmatūru un digitālās attēlveidošanas ierīcēm, piemēram, [[skaneris|skaneriem]] vai [[digitālais fotoaparāts|digitālajām kamerām]]. Jaunākā stabilā TWAIN versija ir TWAIN 2.3, kas publicēta {{dat|2013|11|21}}.

sentences: '''Tilpuma elastības''' '''modulis''' ''K'' ir rādītājs, kurš raksturo [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] ([[viela]]s) spēju pretoties vispusīgai [[Stiepes un spiedes deformācija|spiedei]] ([[tilpuma deformācija]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Carassius carassius Prague Vltava 1.jpg
| att_nosaukums =[[Karūsa]] (''Carassius carassius'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Actinopterygii
| klase_lv =Starspurzivis
| kārta=Cypriniformes
| kārta_lv=Karpveidīgās
| dzimta=Cyprinidae
| dzimta_lv=Karpu dzimta
| apakšdzimta=Cyprininae
| apakšdzimta_lv=Īstās karpas
| ģints=Carassius
| ģints_lv=Karūsas
| binomial =Carassius <small>([[Sven Nilsson|Nilsson]], 1832)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Karūsas, karūsu ģints''' (''Carassius'') ir [[karpu dzimta]]s (''Cyprinidae'') ģints, kas apvieno 5 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.<ref name="fish" /> Karūsu izplatība aptver plašu reģionu [[Eirāzija|Eirāzijā]], un tās mājo daudz tālāk uz rietumiem nekā [[karpas]].<ref>de Graaf, Martin; Megens, Hendrik-Jan; Samallo, Johannis & Sibbing, Ferdinand A. (2007): Evolutionary origin of Lake Tana's (Ethiopia) small Barbus species: indications of rapid ecological divergence and speciation. Anim. Biol. 57(1): 39-48. doi:10.1163/157075607780002069</ref> Kopumā lielākā sugu dažādība sastopama [[Āzija|Āzijā]].<ref name=fish/>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Karla Bruni
| vārds_orģ           = ''Carla Bruni''
| attēls              = Carla Bruni-Sarkozy (3).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Francijas prezidents|Francijas prezidenta]] sieva
| term_sākums         = {{dat|2008|2|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|2013|5|15|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          = [[Nikolā Sarkozī]]
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1967|12|23}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Itālija|Turīna}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = Francūziete, itāliete
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = [[Nikolā Sarkozī]] (2008—pašlaik)
| bērni               = 2
| profesija           = dziedātāja, dziesmu autore, modele, aktrise
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Karla Bruni-Sarkozī''' (''Carla Bruni-Sarkozy'', dzimusi '''Karla Džilberta Bruni Tedeski''' (''Carla Gilberta Bruni Tedeschi'') {{dat|1967|12|23}}) ir itāļu-franču dziedātāja, dziesmu autore, aktrise un bijusī modele. Viņa ir precējusies ar bijušo [[Francijas prezidents|Francijas prezidentu]] [[Nikolā Sarkozī]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              =
| native_name       = ''Technische Universität Berlin''
| image_name        = Logo der Technischen Universität Berlin.svg
| image_size        =
| image_alt         =
| caption           =
| latin_name        =
| motto             =
| mottoeng          =
| established       = [[1946]]. gadā
| closed            =
| type              = Publiska
| affiliation       =
| endowment         =
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        =
| president         =
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    =
| administrative_staff  = 8 070 (2012)
| students          = 33 933 (2016)
| undergrad         =
| postgrad          =
| doctoral          =
| other             =
| location          = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            =
| colours           =
| athletics         =
| sports            =
| nickname          =
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = {{url|www.tu-berlin.de}}
| logo              =
| footnotes         =
}}
'''Berlīnes Tehniskā universitāte''' ({{val|de|Technische Universität Berlin}}) ir izpētes universitāte, kas atrodas [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Universitātē ir deviņas fakultātes. Skola tagadējā veidolā dibināta 1946. gadā. Pēc 2016. gada datiem universitātē studē 33 933 studenti. Vairāk kā 20% no kopējā studentu skaita veido ārzemju studenti, kas to veido par vienu no lielākajām ārzemju studentu proporcijām Vācijā.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.tu.berlin/en/about/profile/tu-berlin-statistics/|title=TU Berlin Statistics|website=www.tu.berlin}}</ref>

sentences:
'''Ledus laikmets Latvijā''' ir daļa no [[Kainozojs|kainozoja]] ēras [[Kvartārs|kvartāra perioda]] apledojuma, kas sakās pirms 2,58 miljoniem gadu [[Pleistocēns|pleistocēna]] epohā. [[Latvija]]s teritoriju kopš tā laika secīgi pārklājuši un atstājuši savus nogulumus 4 apledojumi.
Starpledus jeb interglaciālajos periodos, kad klimats kļuva siltāks ledājs, lēnam kūstot, atkāpās uz ziemeļiem. Klimatam kļūstot vēsākam, ledājs atkal uzvirzījās un visu Latvijas teritoriju  klāja ļoti biezs monolīts ledājs, kas būtiski ir ietekmējis mūsdienu Latvijas reljefu un to veidojušus nogulumus.

Pēc lielo ledāju atkāpšanās [[Holocēns|holocēna]] epohas sākumā pirms aptuveni 12 000 gadu iestājies relatīvi siltāks periods, no ledāja kušanas ūdeņiem izveidojās [[Baltijas ledus ezers]] tagadējās [[Baltijas jūra]]s ieplakas dienvidu un centrālajā daļā. Baltijas ledus ezera maksimālā uzplūduma josla veido [[Piejūras zemiene|Piejūras zemieni]] ar sekliem ezeriem (piemēram, [[Liepājas ezers|Liepājas ezeru]]), kas ir pati jaunākā Latvijas zemes virsmas daļa.
Ledājam strauji kūstot, veidojās lieli kušanas ūdeņu daudzumi. Ūdens straumes pirmām kārtām plūda pašā ledājā – pārvietojoties pa ledāja virsu, ar lielu ātrumu un spiedienu tecēja pa ledāja plaisām un kanāliem. Izplūduši no ledāja, ūdeņi varenu upju veidā tecēja pa ledus atstāto teritoriju un veidoja [[senieleja]]s (piemēram, [[Gaujas senleja|Gaujas senleju]]). Straumes nesa sev līdzi iežu daļiņas no ledāja, kas akumulējās sprostezeros un ledus ezeros (piemēram, [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumā]]).<ref>[http://latvijas.daba.lv/ainava/#v3 Latvijas fiziskā ģeogrāfija]</ref>

sentences:
''Sīkākus datus par Ukrainu var atrast rakstā [[Ukraina]]''.
{{Commonscat|Ukraine}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Jaņcjinas bobsleja un kamaniņu trase
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Национальный санно-бобслейный центр Яньцин. Пейзаж.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Ķīna|Pekina|Jaņcjina}}
| pushpin_map         = Ķīna#Pekinas pašvaldība
| latd  =  40 | latm  = 31 | lats  = 13.9 | latNS  = N
| longd = 115 | longm = 46 | longs = 51.1 | longEW = E
| broke_ground        =
| built               = 2018. gada jūlijs
| opened              = 2021. gada 25. oktobris
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 2000 sēdvietas un 8000 stāvvietas
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
* [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 88
 | lv  = Astoņdesmit astoņi
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|attēls           = Latania loddigesii Mauritius.JPG
|att_nosaukums    = [[Zilā latānija]] [[Egreta]]s salā
|valsts           = Plantae
|valsts_lv        = Augi
|nodalījums       = Magnoliophyta
|nodalījums_lv    = Segsēkļi
|klase            = Liliopsida
|klase_lv         = Viendīgļlapji
|rinda            = Arecales
|rinda_lv         = Palmu rinda
|rinda_r          = Palmu dzimta
|dzimta           = Arecaceae
|dzimta_lv        = Palmu dzimta
|ģints            = Latania
|ģints_lv         = Latānijas
|kategorijas = nē
}}
'''Latānijas''' (''Latania'') ir [[palmu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kas sastopama [[Maskarēnu salas|Maskarēnu salās]] [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļā.<ref name=list>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theplantlist.org/1.1/browse/A/Arecaceae/Latania/ |title=The Plant List: ''Latania'' |access-date={{dat|2016|04|03||bez}} |archive-date={{dat|2020|07|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200726052724/http://www.theplantlist.org/1.1/browse/A/Arecaceae/Latania/ }}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Bothriolepis evaldi 2.jpg
| att_nosaukums = ''Bothriolepis evaldi'' fosilijas
(apakšskatā un augšskatā)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|         kārta = Euantiarcha
|      kārta_lv = Īstie antiarhi
|        dzimta = Bothriolepididae
|     dzimta_lv = Botriolepidīdi
|         ģints = Bothriolepis
|      ģints_lv = Botriolepji
|          suga = Bothriolepis evaldi
|   kategorijas = nē
| binomial =Lyarskaya, 1986
}}
'''''Bothriolepis evaldi''''' ir [[Devons|devona]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] suga, kas dzīvoja [[Galvenais devona lauks|galvenā devona lauka]] teritorijā [[Frānas stāvs|frāna]] laikmetā, un kuru fosilijas atrastas [[ogres svīta]]s nogulumos [[Amula]]s upes krastos lejpus Kalnamuižas ūdensdzirnavām, kā arī [[Kaibala (upe)|Kaibalas]] krastos ap 200 m no ietekas [[Daugava|Daugavā]]. Sugu aprakstīja krievu paleontoloģe no [[Latvija]]s [[Ļubova Ļarska]] 1986. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Soda veidi]]
[[Kategorija:Nāve]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]
[[Kategorija:Bioētika]]
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Kodachrome''
| operators =
| attēls = Kodachrome film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Marks Raso]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Eds Heriss]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Brūss Grīnvuds]]
* [[Vendija Krūsone]]
* [[Deniss Haisberts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kodachrome''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|9|8|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2018|4|20|ASV}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Kodachrome''''' ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Marks Raso]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Eds Heriss]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Elizabete Olsena]], [[Brūss Grīnvuds]], [[Vendija Krūsone]] un [[Deniss Haisberts]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Mufasa: The Lion King''
 | oriģinālnos = ''Mufasa: The Lion King''
 |      attēls = Mufasa The Lion King Movie 2024.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Berijs Dženkinss]]
 |  producents = * [[Adele Romanski]]
* Marks Seriaks
 |   scenārijs = [[Džefs Natansons]]
 |     aktieri = * [[Ārons Pjērs]]
* [[Kelvins Harisons jaunākais]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Billijs Aikners]]
* [[Džons Kani]]
 |      mūzika = * [[Hanss Cimmers]]
* [[Farels Viljamss]]
* [[Nikolass Britels]]
 |   operators = [[Džeimss Lekstons]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = * ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''Pastel Productions''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2024|12|20}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Mufasa: The Lion King''''' būs [[2024. gads kino|2024. gada]] ASV muzikālā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Berijs Dženkinss]], scenārija autors [[Džefs Natansons]], filmu producē studijas ''[[Walt Disney Pictures]]'' un ''Pastel Productions''. Tā paredzēta kā [[fotoreālisms|fotoreālistiska]] [[datora radīti attēli|datora radītu attēlu]] spēlfilma un tādā pašā tehnikā veidotās [[Karalis Lauva (2019. gada filma)|2019. gada versijas]] [[prikvels]].<ref name="DigitalSpy">{{Ziņu atsauce|last=Geisinger|first=Gabriella|url=https://www.digitalspy.com/movies/a28432294/lion-king-2-simbas-pride-cast-release-date-plot/|title=The Lion King 2 has been confirmed – here's everything you need to know|work=[[Digital Spy]]|date=September 30, 2020|access-date=March 7, 2021|archive-date=December 26, 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201226052440/https://www.digitalspy.com/movies/a28432294/lion-king-2-simbas-pride-cast-release-date-plot/|dead-url=no}}</ref> [[Sets Rogens]], [[Billijs Aikners]] un [[Džons Kani]] atkal ieskaņos savus 2019. gada versijas tēlus, un viņiem pievienojās [[Ārons Pjērs]] un [[Kelvins Harisons jaunākais]], kuri ieskaņo Karaļa Mufasas un viņa jaunākā brāļa Naga bērnības tēlus.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Kaljostro
|     vārds_orig = ''Alessandro Cagliostro''
|         attēls = Alessandro Cagliostro.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1743
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Palermo]], [[Neapoles karaliste]]
 (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1795
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = San Leo cietoksnis, [[Pāvesta valsts]]
 (tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lorenca Serafina Feličiani
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Aleksandrs Kaljostro''', arī '''Kaļostro'''<ref>Jānis Bankavs. Grāfs Kaļostro. Rīga:	Karma, 1936.</ref> ({{val-it|Alessandro Cagliostro}}, īstajā vārdā — Džuzepe Balzamo, [[1743]]-[[1795]]). Sicīliešu avantūrists, mistiķis, dziednieks un pareģis. Jelgavā nodibinājis tā sauktās brīvmūrnieku ēģiptiešu rituāla adopcijas ložas vīriešiem un sievietēm un kļuva par Jelgavas adopcijas ložu lielmeistaru.

sentences: '''Gubu pārslveidīgie mākoņi''' ''Altocumulus floccus'' (Ac fl) ir balti, pa malām saplēsti [[mākoņi]], kuri ātri maina savu formu. Veidojas 2—6 km augstumā gaisa konvektīvās kustības dēļ. Nokrišņi var būt vienīgi kā daži pilieni vai sniegpārslas. Atšķirībā no gubu spalvmākoņiem, tiem var būt tumšs pamats, kurš parasti sastāv no ūdens pilieniem. Gubu pārslveidīgie mākoņi parasti rodas silto gaisa masu pacelšanās dēļ, kā arī pirms aukstās frontes tuvošanās, kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc šo mākoņu esamība debesīs norāda uz to, ka drīz būs [[lietusgāze]] vai [[pērkona negaiss]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Pampelmūze
|          platums =
|           attēls = Citrus maxima0.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|          attēls2 = Pomelo fruit.jpg
|      att2_izmērs = 235px
|   att2_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. maxima
|          suga_lv = Pampelmūze
|           suga_r = Pampelmūze
|         binomial = Citrus maxima
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi = ''Citrus grandis''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|pagastu Ludzas novadā|bijušo pagastu Daugavpils rajonā|Līdumnieku pagasts (Daugavpils rajons)}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Līdumnieku pagasts
| karte             = Līdumnieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Līdumnieku pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Līdumnieku pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Līdumnieki
| platība           = 161,0
| iedzīvotāji       = 276<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 276 / 161 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
glezna „Zirgi mēnesnīcā. Pieguļā” (ap 1910. gadu)]]
'''Pieguļa''' bija sena tradīcija, kopīgs [[Zirgi|zirgu]] ganīšanas veids naktī, kas pastāvēja aptuveni līdz 20. gadsimta sākumam. Pirmo reizi pēc ziemas zirgi tika palaisti ganībās savā vaļā ganu (pieguļnieku) uzraudzībā. Nereti pieguļā kopīgi jāja vairāku [[Viensēta|viensētu]] puiši, kas pārnakšņoja ganībās līdzās zirgiem. Tas bija nepieciešams, jo zirgus apdraudēja gan [[Pelēkais vilks|vilki]], gan arī zagļi. Pieguļnieki siltumam kurināja ugunskurus un daudz dziedāja. Gulēja turpat pie ugunskuriem uz skujām, zariem vai līdzpaņemtiem salmu maisiem. Lietus laikā nereti cēla zaru būdas. Pirmā pieguļa parasti sakrita ar [[Ūsiņš|Ūsiņa]] dienu un tad pie ugunskuriem tika ēsts īpašs ēdiens — [[pantāga]], bet pieguļās varēja jāt līdz par [[Mārtiņdiena|Mārtiņiem]].

sentences: '''1. februāris''' ir gada 32. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 333 (334 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Elvīra Baldiņa
 | attēls                  =
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1919|8|11|N}}
 | dz. vieta               = {{Vieta|Latvija|Kraukļu pagasts}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[aktrise]]
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | apbalvojumi             =
* [[Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks|Latvijas PSR Nopelniem bagātā skatuves māksliniece]] (1955)
* [[Ordenis "Goda zīme"]] (1956)
* [[Triju Zvaigžņu ordenis]] (2010)
 | dzimums                 = S
}}

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Antisemītisms''' ir [[Aizspriedums|aizspriedumi]] vai diskriminējoša attieksme pret [[ebreji]]em kā etnisku grupu. Tas ir viens no [[Rasisms|rasu šovinisma]] veidiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Hopscotch''
| operators =
| attēls = Hopscotchposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, spiegu filma
| režisors = [[Ronalds Nīms]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Volters Matau]]
* [[Glenda Džeksone]]
* [[Sems Voterstons]]
* [[Herberts Loms]]
* [[Neds Bītijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hopscotch''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''AVCO Embassy Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1980|9|26}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|9,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hopscotch#tab=summary|title=Hopscotch (1980) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Hopscotch''''' ir 1980. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spiegu [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Ronalds Nīms]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Volters Matau]], [[Glenda Džeksone]], [[Sems Voterstons]], [[Herberts Loms]] un [[Neds Bītijs]]. Filma balstīta uz [[Braiens Gārfīlds|Braiena Gārfīlda]] tāda paša nosaukuma 1975. gada romānu.

sentences: '''WASP-18b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-18]], kas atrodas 99,3 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēniksa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0204 AU (3 050 000 km) un gads uz tās ilgst tikai 23 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu iespējama dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-18b, tad uz tās būtu 2288 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši [[metāli]].

sentences: '''24. februāris''' ir gada 55. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 310 (311 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Flacourtia indica fruit in Hyderabad W IMG 7482.jpg
| att_izmērs     =
| att_nosaukums  = [[Indijas batakoplūme]]
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Magnoliopsida
| klase_lv       = Divdīgļlapji
| kārta          = Malpighiales
| kārta_lv       = Malpīgiju rinda
| dzimta         = Salicaceae
| dzimta_lv      = Vītolu dzimta
| ģints          = Flacourtia
| ģints_lv       = Batakoplūmes
| kategorijas = nē
}}
s [[auglis|augļi]].]]
'''Batakoplūmes''' (''Flacourtia'') ir [[vītolu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.eol.org/pages/61150/overview |title=Encyclopedia of Life: Flacourtia |access-date={{dat|2016|06|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20161127020236/http://eol.org/pages/61150/overview |archivedate={{dat|2016|11|27||bez}} }}</ref> kurai pieder 15 [[tropi|tropos]] un [[subtropi|subtropos]] sastopamas [[krūms|krūmu]] un nelielu [[koks|koku]] [[suga]]s.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Čornohora
| Photo                = Pop-ivan2013.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Ukraina
| alt_karte = Ukraine relief location map.jpg
| paraksta_izvietojums = right
| latd=48|latm=2|lats=49|latNS=N
| longd=24|longm=37|longs=38|longEW=E
| Augstums         = 2028
| Atrašanās vieta  = [[Ukraina]]
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Karpati]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Čornohora''' ({{val|uk|Чорна Гора}}) jeb '''Pipivans''' ({{val|uk|Піп Іван}}, {{val|pl|Pop Iwan}}) ir kalnu virsotne Austrumu [[Karpati|Karpatos]]. Ar augstumu 2028 m vjl. Čornohora ir [[Ukraina]]s trešā augstākā virsotne (aiz [[Hoverla]]s un [[Brebeneskuls|Brebeneskula]]). Atrodas [[Čornohoras grēda|Čornohoras kalnu grēdā]] uz [[Aizkarpatu apgabals|Aizkarpatu]] un [[Ivanofrankivskas apgabals|Ivanofrankivskas]] apgabalu robežas. Vēsturiski virsotne atradusies uz [[Polija]]s un [[Čehoslovākija]]s (1918—1939) un Polijas un [[Ungārija]]s (1939) robežas.

sentences:
[[Kategorija:Abhāzija]]
[[Kategorija:Gruzijas nacionālie simboli]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Emīlija Ozoliņa
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Katlakalna pagasts|Katlakalna pagastā]], [[Rīgas apriņķis|Rīgas apriņķī]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1975
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[pedagoģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], [[LU Botāniskais dārzs]], [[Rīgas Pedagoģiskais institūts]], [[Daugavpils Pedagoģiskais institūts]].
|     akad_amats = vecākā pasniedzēja
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|    pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]], [[Pauls Galenieks]], [[Aleksandrs Zāmelis]], [[Heinrihs Skuja]].
|       studenti = [[Laima Tabaka]], [[Kornēlija Birkmane]], [[Alfons Piterāns]], [[Voldemārs Langenfelds]]
|     sasniegumi = Usmas ezera veģetācijas pētījumi, mācību grāmatas Augstāko auga sistemātika līdzautore
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Atlantic-cod-1.jpg
| att_nosaukums = [[Atlantijas menca]] (''Gadus morhua'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Actinopterygii
|  virsklase_lv = Starspurzivis
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|    apakšklase = Neopterygii
| apakšklase_lv = Modernās kaulzivis
|    infraklase = Teleostei
| infraklase_lv = Īstās kaulzivis
|      divīzija = Paracanthopterygii
|   divīzija_lv = Mencas un makšķerniekzivis
|      binomial = Paracanthopterygii
([[Peter Humphry Greenwood|Greenwood]], [[Donn E. Rosen|Rosen]], [[Stanley H. Weitzman|Weitzman]] & [[George Sprague Myers|Myers]], 1966)
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Salmonella enterica serovar typhimurium 01.jpg
| att_nosaukums = Salmonella enterica uzsējums
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Proteobacteria
| tips_lv =Proteobaktērijas
| dzimta =Enterobacteriaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Salmonella
| ģints_lv =Salmonellas
| suga =Salmonella enterica
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Salmonella enterica''''' ir gramnegatīva fakultatīvi anaeroba kustīga baktērija.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/> Izraisa [[Salmoneloze|salmonelozi]]<ref name="PHAC"/> un ir intracelulārs parazīts.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/>

sentences:
{{atsauces+}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''MySQL Workbench''
| logo                   =
| screenshot             = Mysqlwb-homepage.png
| caption                = ''MySQL Workbench''
| author                 =
| developer              = ''[[Oracle Corporation]]''
| released               =
| latest release version = 6.0.8
| latest release date    = 2013. gada 7. novembris
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = [[C++]]/[[C#]]/[[Objective-C]] (atkarīgi no platformas)
| operating system       = [[Vairākplatformu programmatūra|vairākplatformu]]
| platform               =
| language               =
| status                 =
| genre                  =
| license                = [[GNU Vispārējā publiskā licence]] vai komerclicence
| website                = {{URL|http://mysqlworkbench.org/}}
}}
'''''MySQL Workbench''''' ir vizuāls [[datubāzes projektēšana]]s rīks, kurā ietverta SQL izstrāde, administrēšana, datubāzes projektēšana, izveidošana un uzturēšana vienā integrētā izstrādes vidē ''[[MySQL]]'' datubāzes sistēmai.

sentences: '''Materiālzinātne''' ir starpdisciplināra zinātnes nozare, kas pēta sakarības starp materiālu struktūru [[Atoms|atomu]] vai [[Molekula|molekulu]] mērogos un to makroskopiskās īpašības. Materiālzinātnes pamatā ir lietišķās [[Fizika|fizikas]] un [[Ķīmija|ķīmijas]] nozares.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name         = Muāvija I
| alt          =
| image        = Caliph Muawiya Calligaprhy.png
| caption      = Muāvijas I zīmogs
| title        =
| succession1  = [[Umajādu kalifāts|Umajādu kalifāta]] kalifs
| predecessor1 =
| successor1   = [[Jazīds I]]
| reign1       = no 661. līdz 680. gadam
| succession2  =
| reign2       =
| reign-type2   =
| predecessor2 =
| successor2   =
| spouse       =
| issue        = [[Jazīds I]]
Abd Allāhs
Ramla (meita)
| full name    = Muāvija ibn Abī Sufjāns
 ({{lang|ar|معاوية ابن أبي سفيان}})
| house        =
| dynasty      = [[Umajādu dinastija]]
| father       = [[Abū Sufjāns ibn Harbs]]
| mother       = [[Hinda bint Utba]]
| birth_date   = 597., 603. vai 605. gadā
| birth_place  = [[Meka]]
| death_date   = 680. gada aprīlī
| death_place  = [[Damaska]]
| burial_place =
| religion     = [[islāms]]
}}

sentences: '''Peters''' ir personvārds, tas var būt latviešu uzvārds (siev. dz. '''Petere''') vai vīriešu priekšvārds.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Salvinorīna A struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83729-01-5
|      ķīmiskā formula = C23H28O8
|              molmasa = 432,46
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 238—244 °C
| viršanas temperatūra = 760,2 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āfrikā|Zambija]]
[[Kategorija:Zambija]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = Solists
|           Vārds = Anatolijs Solovjaņenko
|      Vārds_orig = Анатолій Солов'яненко
|          Attēls = Anatoliy Solovianenko - Soviet Life, October 1984.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Anatolijs Solovjanenko ap 1984. gadu
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1932|9|25}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Padomju Savienība|Ukrainas PSR|Donecka|td=Ukraina}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|1999|7|29|1932|9|25}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Ukraina|Kijivas apgabals}}
|           Vieta =
|           Žanrs = [[opera]]
|    Nodarbošanās = [[operdziedātājs]] ([[tenors]])
|     Instrumenti = vokāls
|            Gadi = 1963–1995
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|apdzīvotu vietu Stopiņu pagastā|Vālodzes|vālodzes}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Vālodzes
| settlement_type = ciema daļa
| image_skyline = Ulbrokas vidusskola.jpg
| image_caption = Ulbrokas vidusskola
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Ropažu novads]]
| subdivision_name2 = [[Stopiņu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 2.0
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2015
| population_footnotes = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=66383 |title=Informācija par objektu: Vālodzes |accessdate={{dat|2017|01|27||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total = 887
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 56
| lats = 27
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 17
| longs = 10
| longEW = E
| elevation_m = 10
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-2130 Ulbroka
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
| subdivision_type3 = Ciems
| subdivision_name3 = [[Ulbroka]]
}}
'''Vālodzes''' ir [[Ulbroka|Ulbrokas]] ciema daļa [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagastā]]. Izvietojušās [[Piķurga]]s krastos gar autoceļu [[P5]] 2 km no Ulbrokas centra un 13 km no [[Rīga]]s centra. Gar dienvidu robežu iet slēgtā [[dzelzceļa līnija Rīga—Ērgļi]] (stacija [[Acone (stacija)|Acone]]).

sentences:
'''Spektroskopija''' ir fizikas nozare, kurā pēta atomu kodolu, atomu un molekulu struktūru, kādas vielas vai vides ķīmisko sastāvu, izmantojot to spektrus.
{{Commonscat|Spectroscopy}}

sentences: '''Fjords''' ({{val-no|fjord}}) ir šaurs, dziļš un bieži vien izstiepts, garš un sazarots [[Ledājs|ledāja]] veidots [[jūra]]s [[līcis]] ar stāviem, klinšainiem [[Krasts|krastiem]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Fjorda garums vismaz dažas reizes pārsniedz tā platumu, parasti tas ir dažus desmitus reižu garāks, nekā ir tā platums. Pats garākais fjords Eiropā ir [[Sognefjords]] [[Norvēģija|Norvēģijā]] (219 km), bet garākais fjords pasaulē ir [[Skorsbija līcis]] (350 km)<ref>{{grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=-TI55urJYyEC&pg=PA227|page=227|title=Geomorphological Landscapes of the World|publisher=Springer|year=2010|isbn=978-90-481-3054-2}}</ref> [[Grenlande]]s austrumu piekrastē.

sentences:
[[File:FuncionLineal03.svg|thumb|Lineāru funkciju grafiku piemēri]]
'''Lineāra funkcija''' ir [[funkcija]], kuras veids ir <math>y = ax+b\,</math>. Šeit ''x'' ir funkcijas arguments, ''y'' ir funkcijas vērtība, bet ''a'' un ''b'' ir reāli skaitļi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
 vertikālais un horizontālais limbs]]
'''Limbs''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''limbus'' — 'apmale') ir vienādās daļās (visbiežāk [[Grāds (leņķis)|grādos]]) iedalīts disks vai gredzens, ar kuru mēra [[Leņķis|leņķi]]. Limbi tiek izvietoti [[Kompass|kompasos]], darbagaldos un citur. Rādījumi tiek nolasīti tieši vai izmantojot [[Nonijs|noniju]].
{{Aizmetnis}}
[[Kategorija:Mērinstrumenti]]
[[Kategorija:Navigācija]]
[[Kategorija:Ģeodēzija]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Arveds fon Hāns''' (''Arved Baron von Hahn'', 1872-1948) bija vācbaltiešu muižnieks, [[Baltijas hercogiste]]s Reģentu padomes loceklis

sentences: {{Commonscat|Handball players from Latvia}}

sentences: '''Domino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no diviem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv viens unikāls domino. Ar rotācijām, pastāv divas domino pozīcijas.

sentences: '''Antonovka''' ir vēla rudens ābeļu šķirne, kas plaši izplatīta bijušās [[Padomju savienība|Padomju Savienības]], agrāk arī [[Krievijas impērija]]s, teritorijā. Antonovkas popularitāte skaidrojama ar tās noturību pret aukstām ziemām un izcilām uzglabāšanas iespējām.

sentences: '''ER diagrammas''' ({{val|en|Entity–relationship model}}) ir [[datu bāze|datu bāzu]] modelēšanas [[metode]], kura tiek izmantota, lai izveidotu datu bāzes shēmu vai datu modeli un izprastu veidojamās datu bāzes uzbūvi un pamatprincipus. Diagrammas parasti izmanto [[relāciju datu bāzes]] izstrādē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Agroklimatiskie rādītāji''' ir [[Klimats|klimatisko]] apstākļu sakarība ar [[lauksaimniecība]]s kultūraugu augšanu, attīstību un miera stāvokli. Svarīgākie agroklimatiskie rādītāji Latvijas apstākļos ir [[temperatūra]] un [[mitrums]] [[Veģetācijas periods|veģetācijas periodā]] un zemākās temperatūras pārziemošanas laikā vai miera periodā.<ref name="LME">{{LME|1|14}}</ref> Saskaņā ar agroklimatiskajiem rādītājiem veic agroklimatisko rajonēšanu. Siltuma daudzumu veģetācijas periodā, kurš nosacīti pieņemts pie temperatūras virs +10 °C, sauc par aktīvo temperatūru summu. Aktīvo temperatūru summa Latvijā vidēji svārstās no 1700° [[Vidzemes augstiene|Vidzemes augstienē]] līdz 2100° valsts dienvidaustrumos. Cits rādītājs ir efektīvo temperatūru summa, kas ir vidējo diennakšu temperatūru summa virs bioloģiskās nulles robežas, turklāt vairumam Latvijas kultūraugu šī bioloģiskā nulle atbilst +5 °C.<ref name="LME" /> Katra auga attīstībai nepieciešama noteikta efektīvo temperatūru summa. Latvijā tā parasti ir 1400-1700 °C robežās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =SyrianWildAss-London Zoo.jpg
| att_nosaukums =Sīrijas savvaļas ēzelis Londonas zoodārzā, [[1872]]. gada foto attēls
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| pasuga =Equus hemionus hemippus
| pasuga_lv =Sīrijas savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus hemionus hemippus
([[Geoffroy]], 1855)
}}

sentences:
{{Commonscat|Criminals by country|Noziedznieki pēc valsts}}
[[Kategorija:Noziedznieki| ]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc valsts| ]]

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Cirkulis
| abbreviation = Cir
| name_latin = Circinus
| RA = 15
| dec = −60
| areatotal = 93
| arearank = 85. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cir''
| starmagnitude = 3,2
| neareststarname = ''α Cir''
| stardistance = 53,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Paradīzes Putns]]
[[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 10
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Daniels Hermanis
|     vārds_orig = ''Daniel Hermann''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1543]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Neidenburga, [[Prūsijas hercogiste]]
({{vieta|Polija|Varmijas-Mazūrijas vojevodiste|Ņidzica}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1601
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Rīga]]
({{vieta|Latvija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = humānists un rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Limbaži}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Limbaži
| tips                = stacija
| attēls              = Limbažu stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Limbažu stacijas ēka 2011. gadā
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Rūjiena|Rīga—Rūjiena]]
| atvērta             = 1934
| slēgta              = 2004
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 2
| platformu_tips      = sānu, salas
| sliežu_ceļi         = 4 + 2 strupceļi + pievedceļi
| adrese              = Stacijas iela 7, Limbaži,
Limbažu nov., LV-4001
| latd  = 57| latm  = 30| lats  = 32.15| latNS  = N
| longd = 24| longm = 43| longs = 19.45| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Puikule (stacija)|Puikule]] (20 km)
 [[Skulte (stacija)|Skulte]] (26 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Katvari (stacija)|Katvari]] (5 km)
 [[Lielezers]] (5 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 82
}}
'''Limbaži''' bija [[dzelzceļa stacija]] līnijā [[Dzelzceļa līnija Rīga—Rūjiena|Rīga—Rūjiena]] starp [[Lielezers|Lielezera]] un [[Katvari (stacija)|Katvaru]] pieturām. Tā atradās [[Limbažu novads|Limbažu novada]] [[Limbaži|Limbažos]]. Mūsdienās blakus stacijai atrodas Limbažu autoosta — bijusī dzelzceļa stacijas ēka funkcionē kā autoostas ēka. Visas sliežu ceļu atliekas nojauktas tranzītielas izbūves laikā, bet dzelzceļa peronu vietā mūsdienās ir autobusu piestātnes. Saglabājusies stacijas noliktavas ēka, kaut arī tās koka nojume nojaukta apmēram 2012. gadā.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste 2
| nosaukums = Arkturs
| attēls = Bootes constellation map.png
| att_izm = 270px
| zvaigznājs = [[Vēršu Dzinējs]]
| rektascensija = 14h 15m 39,7s<ref name=:0 />
| deklinācija = +19° 10′ 56″<ref name=:0 />
| redz.spožums= −0,05
| r.ātrums=−5 km/s
| paralakse=88.83 ± 0.54
| attālums = 36.7 ± 0.2 [[gaismas gads|ly]]
| abs.spožums=−0.30±0.02
| s.klase= K0III
| masa = 1.08 ± 0.06
| rādiuss = 25.4±0.2<sub>☉</sub>
| citi nosaukumi = Vēršu Dzinēja Alfa, Vēršu Dzinēja α
}}
'''Arkturs''' ([[latīņu valoda|latīņu]]: ''Arcturus''; no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''Arktouros'' — 'Lāča sargātājs'<ref name=":0">Howell, E. [http://www.space.com/22842-arcturus.html "Arcturus: Facts About the 'Bear Guard' Star"]. ''Space.com''. September 17, 2013. Atjaunināts 21.11.2015.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. pp. 126-128.</ref>), pazīstams arī kā '''Vēršu Dzinēja Alfa''' jeb '''Vēršu Dzinēja α''' (''α Boo, Alpha Boötis''), ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|ceturtā spožākā zvaigzne]] nakts debesīs, atrodas aptuveni 36,7 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saules sistēma]]s [[Vēršu Dzinējs|Vēršu Dzinēja]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]].<ref>Inglis, M. D. ''[https://books.google.lv/books?id=GYgnRghayvgC&pg=PA32&lpg=PA32&dq=arcturus+36,7+ly&source=bl&ots=Q_rx9XFLY6&sig=mmR1hB2-KWzGesbBH42zzkbE-Tw&hl=lv&sa=X&ved=0ahUKEwjjuouekKHJAhWn_nIKHdddB74Q6AEIMTAC#v=onepage&q=arcturus%2036%2C7%20ly&f=false Field Guide to the Deep Sky Objects]''. New York... [etc.]: Springer, 2001. P. 33.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 132.</ref>

sentences:
{| class="wikitable" style="text-align:center" style="float:right"
! Kateholamīni
|-
| [[File:Adrenalin - Adrenaline.svg|190px]]
 [[Adrenalīns|Epinefrīns]] (adrenalīns)
|-
| [[File:Noradrenalin - Noradrenaline.svg|160px]]
 [[Noradrenalīns|Norepinefrīns]] (noradrenalīns)
|-
| [[File:Dopamin - Dopamine.svg|160px]]
 [[Dofamīns|Dofamīns]]
|-
|}
]]

sentences:
[[Kategorija:Radiohead]]
[[Kategorija:Rokmūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =HansomeLion 002.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Panthera leo|Lauva}} - [[kaķu dzimta]]s dzīvnieks
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Feliformia
| apakškārta_lv =Kaķveidīgie
| binomial=Feliformia <small>([[Kretzoi]], 1945)</small>
}}
'''Kaķveidīgie''', '''kaķveidīgo apakškārtas''' (''Feliformia'') [[dzīvnieki]] pieder pie [[plēsēji|plēsēju]] kārtas (''Carnivora''). Tā apvieno lielus [[kaķi|kaķus]] un mazus kaķus, [[hiēnas]], [[mangusti|mangustus]] un [[civeti|civetus]]. Kaķveidīgo apakškārtā ir 6 mūsdienās dzīvojošas [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].<ref>[http://animaldiversity.ummz.umich.edu/site/accounts/classification/Feliformia.html#Feliformia%7CAnimal Suborder Feliformia]</ref>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 37
 | lv  = Trīsdesmit septiņi
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetamīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CONH2
|molmasa=59,07
|blīvums=1160
|kušanas temperatūra=81 °C
|viršanas temperatūra=222 °C
}}
'''Acetamīds''' (etānamīds, CH3CONH2) ir [[etiķskābe]]s [[amīds]], tīrā veidā - balta, kristāliska viela.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Allažu pagasts
| karte             = Allažu pagasts LocMap.png
| karte2            =
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Allažu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Allažu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 85px
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  =
| centrs            = Allaži
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Siguldas novads
| platība           = 156,4
| iedzīvotāji       = 1956<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1956 / 156.4 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| teritorijas       =
| mājaslapa         = www.sigulda.lv
}}
'''Allažu pagasts''' ir viena no [[Siguldas novads|Siguldas novada]] administratīvajām teritorijām novada dienviddaļā. Robežojas ar [[Sigulda]]s pilsētu un [[Siguldas pagasts|Siguldas]], [[Mālpils pagasts|Mālpils]], [[Inčukalna pagasts|Inčukalna]] un [[Krimuldas pagasts|Krimuldas]] pagastiem, kā arī [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Ropažu pagasts|Ropažu pagastu]].

sentences:
]]
'']]
'''Celtne''' ir [[celtniecība|celtniecībā]] radīts objekts vai to kopums.<ref name="tezaurs-celtne"/> Dažreiz celtnes tiek sauktas arī par '''būvēm''', lai gan precīzāk ar šo terminu apzīmē celtniecības stadijā esošās celtnes.<ref name="tezaurs-būve"/> Savukārt ar terminu "'''ēka'''" apzīmē celtnes, kuras tiek izmantotas dzīvošanai, saimnieciskai darbībai, ražošanai un tamlīdzīgi.<ref name="tezaurs-ēka"/>

sentences: skulptūra "[[Domātājs]]" attēlo domās iegrimušu cilvēku]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Bērs
|         attēls = Alberts Bērs.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1860
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Smiltene]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Alberts Bērs''' (''Albert Behr'', 1860-1919) bija ārsts [[psihiatrija|psihiatrs]], ''dr. med.'' (1891). [[Strenču psihiatriskā slimnīca|Strenču psihiatriskās slimnīcas]] pirmais direktors.

sentences:
{{Infobox OS
| name                   = Series 80
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = ''[[Nokia 9300i]]'' ar ''Series 80''
| website                =
| developer              = ''[[Nokia]]''
| family                 = ''[[Symbian]]''
| source model           =
| released               =
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| frequently updated     =
| marketing_target       = ''[[Nokia Communicator]]'' [[viedtālrunis|viedtālruņi]]
| language               =
| kernel_type            =
| programmed_in          =
| userland               =
| ui                     =
| license                =
| working_state          = pārtraukts
| supported_platforms    =
| updatemodel            =
| package_manager        =
}}
'''''Series 80''''' (nosaukums izstrādes procesā ''Crystal'') ir ''[[Nokia]]'' programmatūras platforma [[viedtālrunis|viedtālruņiem]], kas bāzēta uz ''[[Symbian]]'' operētājsistēmu.
Tā izstrādāta īpaši telefoniem ar lielu ekrānu (640 × 200 pikseļi) un pilnu ''QWERTY'' tastatūru.<ref name="nokia-tuning.net" />

sentences: '''Personības kults''' ir indivīda (parasti valstsvīra) cildināšana ar [[Propaganda|propagandas]] palīdzību kultūras darbos, valsts dokumentos un likumos. [[Autokrātija|Autokrātijas]] pamats.

sentences: {{jāuzlabo|saviem vārdiem jāuzraksta no http://medicina-fiziologija.blogspot.com/2013_09_03_archive.html pārkopētie teksti}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Nummulite Naturhistorisches Museum Basel 27102013.jpg
|     att_nosaukums= Numulīta čaula skatā no iekšpuses.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Nummulitoidea
|    virsdzimta_lv = Numulītu virsdzimta
|           dzimta = Nummulitidae
|        dzimta_lv = Numulītu dzimta
|            ģints = Nummulites
|         ģints_lv = Numulīti
|         binomial = Nummulites <small>Lamarck, 1801</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Nummulites (Guembelia)}}
* † {{TaksoSaite|Nummulites (Nummulites)}}
* † {{TaksoSaite|Nummulites (Assilina)}}
* † {{TaksoSaite|Nummulites (Bruguieria)}}
* † {{TaksoSaite|Nummulites (Laharpeia)}}
* † {{TaksoSaite|Nummulites (Nummulina)}}
* † {{TaksoSaite|Nummulites (Operculinoides)}}
* † {{TaksoSaite|Nummulites (Paronaea)}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Operteātra infokaste
| nosaukums        =
| nosaukums_orig   =
| attēls           =
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            =
| karte            =
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d =  | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS =
| gar_d  =  | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  =
| arhitekts        =
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
<!---ja ir vairāk zāļu, var pievienot līdz pat 10, pārsaucot zāle# un zāle#_vietas--->
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{url|}}
}}</pre>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Ganosteus stellatus branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Ganosteus stellatus'' branhiālā plātne
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Ganosteus
| ģints_lv = Ganosteji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Ganosteus <small>Rohon, 1901</small>
}}
'''Ganosteji''' (''Ganosteus'') (no ''ganos'' — spīdums, rota un ''osteon'' — kauls) ir [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] izmirušās [[psammosteju apakškārta]]s [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi 1901. gadā aprakstīja austriešu paleontologs [[Rohons]]. Ģints tipveida suga ir ''[[Ganosteus stellatus]]''. Ģints bija izplatīta [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[Arukilas svīta|arukilas]] un [[Burtnieku svīta|burtnieku svītās]], [[Igaunija|Igaunijā]], [[Latvija|Latvijā]] un [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]], kā arī [[Augšdevons|augšdevona]] [[Gaujas svīta|gaujas svītā]] Latvijā.

sentences: '''Tukuma draudzes novads''' jeb '''Tukuma ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=16 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Tuckum}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Tukuma virspilskunga iecirknis|Tukuma virspilskunga iecirkņa]] Tukuma pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Tuckum''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Tukuma apriņķis|Tukuma apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|             title = ''Skype''
|              name = Skype
|              logo = Skype logo (2019–present).svg
|          logo alt = Logo of Skype (2019–present)
|        screenshot = Skype2.0 uz linux.png
|   screenshot size =
|           caption = ''Skype'' 2.0. ''[[Linux]]'' vidē
|            author = [[Niklass Zennstrēms]] un [[Januss Frīss]]
|         developer = ''[[Skype Technologies]]''
|          released = {{dat|2003|08|29||bez}}
|      discontinued =
|        ver layout = stacked
|  operating system = ''[[Microsoft Windows|Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Linux]]'', ''[[Android]]'', ''[[iOS]]'', ''[[Windows Phone]]'', ''[[HoloLens]]'', ''[[Xbox One]]''
|          platform =
|              size =
|          language =
|             genre = [[videokonference]]s, [[IP balss pārraide]] un [[tūlītēja ziņojumapmaiņa]]
|           license = [[Freemium]]
|           website = {{URL|https://www.skype.com/}}
|          standard =
|              AsOf =
}}
'''''Skype''''' ({{izrunā|skaɪp}}) ir [[telesakari|telesakaru]] [[lietojumprogramma]], kas specializējusies [[videotelefonija|videočatu]] un bezmaksas balss zvanu nodrošināšanā no datora, planšetdatora, mobilajām ierīcēm citiem ''Skype'' lietotājiem, vai arī uz tālruņiem par maksu. Papildu iespējas ir [[tūlītēja ziņojumapmaiņa]], [[datne|datņu]] sūtīšana, dzīvo sarunu meklēšana (''SkypeFind'') un meklēšanas dzinis vietu un iestāžu meklēšanai.

sentences:
]]
'''Sakausējums''' ir augstā [[temperatūra|temperatūrā]] iegūts makroskopiski viendabīgs divu vai vairāku izkausētu [[ķīmiskais elements|ķīmisku elementu]] [[maisījums]]. Parasti ar terminu ‘sakausējums’ saprot metāliskas dabas sakausējumus, tādēļ vismaz vienai sakausējuma sastāvdaļai jābūt [[metāli|metālam]]. Sakausējumos mēdz lietot tādus [[nemetāli|nemetālus]] kā [[ogleklis|oglekli]], [[silīcijs|silīciju]], [[bors|boru]]. Sakausējumu komponenti var būt ne tikai metāli vai citi elementi, bet arī [[ķīmiskais savienojums|ķīmiski savienojumi]], visbiežāk metālu [[karbīdi]], piemēram, [[volframa karbīds]]. [[Čuguns|Čuguna]] un daudzu [[tērauds|tēraudu]] sastāvā ir dzelzs karbīds jeb [[cementīts]]. Sakausējumus nevajadzētu jaukt ar [[intermetāliski savienojumi|intermetāliskiem savienojumiem]], kuriem ir noteikta [[stehiometrija]] un kristāliskā struktūra.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona pulchella
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona pulchella <small>King, 1853</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona pulchella''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu]] suga. Sastopama [[Austrālija|Austrālijā]].<ref name="Sinev2001"/> Ķermenis ir ovāls. Galva samērā maza. Acis lielākas par "actiņām". Galvas vairodziņš iegarens. Postabdomens samērā šaurs, ar paralēlām malām. Uz postabdomena ir 8—10 labi attīstītas garas sānu smailes. Pieaugušie īpatņi ir 0,37—0,53 mm gari; II. fāzes juvenili ir 0,31—0,35 mm gari.<ref name="Sinev2001"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Indīgā efeja
| attēls                   = Poisonivyposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Poison Ivy''
| žanrs                    = drāma, trilleris
| režisors                 = [[Keta Šea]]
| producents               = [[Endijs Rubens]]
| scenārija autors         =
* Keta Šea
* Endijs Rubens
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Skerits]]
* [[Sāra Gilberta]]
* [[Serila Leda]]
* [[Drū Berimora]]
| mūzika                   = [[Deivids Maikls Frenks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[MG Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1992|5|8||bez}}
| ilgums                   = 88 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/poison-ivy-1992|title=Poison Ivy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2018|archive-date={{dat|2019|03|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190330210821/http://www.bbfc.co.uk/releases/poison-ivy-1992}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=poisonivy.htm|title=Poison Ivy (1992) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Indīgā efeja"''' ({{val|en|Poison Ivy}}) ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Keta Šea]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Skerits]], [[Sāra Gilberta]], [[Serila Leda]] un [[Drū Berimora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|5|8||bez}}.

sentences:
{{Kuģa infokaste
 |             vārds = ''Estonia''
 |            attēls = MS Estonia model.jpg
 |   attēla paraksts = ''MS Estonia'' modelis
 |         kuģa tips = kruīza prāmis
 |            līnija = [[Tallina]] - [[Stokholma]]
 |         īpašnieks = ''[[Estline]]''
 |    pieraksta osta = [[Tallina]], {{EST}}
 |            mezgli = 21,0
 |           tonnāža = 15,566 GRT
 |           statuss = nogrimis {{dat|1994|9|28||bez}}
 | pirmais brauciens = 1980. gads
 |            garums = 157,02 m
 |           platums = 24,21 m
 |           iegrime = 5,55 m
 |         pasažieri = 2000 cilvēki
 |     gultas vietas = 1190
}}{{nosaukums slīprakstā}}
{{Coord|59|23||N|21|40||E|display=title}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centrs
| native_name         = 酒泉卫星发射中心
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Jiuquan Launch Center Vertical Assembly Building.png
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = [[Shenzhou 12]] pie vertikālās montāžas ēkas
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Ķīnas Nacionālā kosmosa pārvalde|CNSA]]
| current_tenants     =
| location            = {{CHN}}, [[Iekšējā Mongolija]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = Ķīna#Iekšējā Mongolija
| latd  = 40| latm  = 57| lats  = 29| latNS  = N
| longd = 100| longm = 17| longs = 28| longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1958
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centrs''' ({{val|zh|酒泉卫星发射中心}}, ''Jiǔquán Wèixīng Fāshè Zhōngxīn'') ir [[Ķīnas Tautas Republika]]s vecākais [[kosmodroms]]. Izvietots mazapdzīvotā apvidū [[Gobi]] tuksneša rietumu daļā. Administratīvi atrodas [[Iekšējā Mongolija|Iekšējās Mongolijas]] [[Alašaņa]]s aimaka Eženes hošunā, nosaukts pēc netālās [[Dzjucjuaņa]]s pilsētas [[Gaņsu]] provincē. No Dzjucjuaņas kosmodroma 1970. gada 24. aprīlī palaists pirmais Ķīnas pavadonis [[Dong Fang Hong I|''Dong Fang Hong I'']], kā arī no šejienes startējušas visas pilotējamās Ķīnas kosmosa misijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Tumšais bruņinieks
|    oriģinālnos = ''The Dark Knight''
|         attēls = Dark Knight.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Kristofers Nolans]]
|     producents =
* [[Kristofers Nolans]]
* [[Emma Tomasa]]
* [[Čārlzs Rovens]]
|      scenārijs =
* [[Džonatans Nolans]]
* [[Kristofers Nolans]]
|        aktieri =
* [[Kristians Beils]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Hīts Ledžers]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Morgans Frīmens]]
|         mūzika =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
|      operators = [[Volijs Pfisters]]
|        montāža = Lī Smits
|        studija =
* ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[Syncopy Films]]''
* ''[[DC Comics]]''
|    izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2008|7|14|Buenosairesas pirmizrāde|2008|7|18|ASV|2008|7|24|Apvienotā Karaliste|2008|7|25|Latvija<!-- <ref name="tvnetlv"/> -->}}
|         ilgums = 152 minūtes<ref name="The Dark Knight"/>
|         valsts =
* {{USA}}
* {{GBR}}<ref name="Lum"/><ref name="BFI"/>
|         valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|185 miljoni}}<ref name="BOM"/>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|1 005 miljardi}}<ref name="BOM"/>
|    iepriekšējā = "[[Betmens: Sākums]]"
|         nākamā = "[[Tumšais bruņinieks atgriežas]]"
|           imdb = 0468569
}}
'''"Tumšais bruņinieks"''' ({{val|en|The Dark Knight}}) ir 2008. gada [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Kristofers Nolans]]. Filmas sižets veidots pēc ''[[DC Comics]]'' personāža [[Betmens|Betmena]]. Šī ir otrā filma Nolana "[[Betmens (filmu sērija)|Betmena]]" triloģijā, turpinājums 2005. gada filmai "[[Betmens: Sākums]]".

sentences: {{citas nozīmes|jūdaisma svētajiem rakstiem|Tora (nozīmju atdalīšana)|Tora}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#A2AAAD|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=1 (2017)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=5|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Niks Siriani|bg_color=#004851|divīzija=Austrumu divīzija|klubs=Philadelphia Eagles|logo=Philadelphia Eagles logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Filadelfijas "''Eagles''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1933|menedžeris=Houijs Rousmans|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''[[Lincoln Financial Field]]''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=69 796|krāsas=Zaļa, sudraba, melna, balta<br />{{color box|#004851}} {{color box|#A2AAAD}} {{color box|#000000}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Džefrijs Līrijs|prezidents=Dons Smolenskis|divīzijas tituli=16}}'''Filadelfijas "Eagles"''' ({{Val|en|Philadelphia Eagles}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1933. gadā. "Eagles" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Austrumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''[[Lincoln Financial Field]]'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis vienā [[Superkauss|Superkausa]] izcīņā.

sentences:
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Lietišķās zinātnes]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kornranča
| native_name         = Corn Ranch
| former_names        =
| alternate_names     = ''Launch Site One''
| status              = aktīvs
| image               = Corn Ranch Spaceport National Map view.png
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Skats uz Kornrančas kosmodromu no putna lidojuma
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Blue Origin]]
| current_tenants     = [[Blue Origin]]
| location            = {{USA}}, [[Teksasa]]
| address             =
| location_town       = [[Vanhorna]]
| location_country    = [[ASV]]
| pushpin_map         = ASV#Teksasa
| latd  = 31| latm  = 25| lats  = 20| latNS  = N
| longd = 104| longm = 45| longs = 01| longEW = W
| map_caption         = Atrašanās vieta
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date = 2004
| start_date          =
| completion_date     = 2006
| opened_date         = 2006
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Kornranča''' ({{Val|en|Corn Ranch}}), arī ''Launch Site One'', ir [[Blue Origin]] īpašumā esošs [[kosmodroms]]. Atrodas apmēram 45 kilometru attālumā no [[Vanhorna]]s, [[Teksasa|Teksasā]], [[ASV]]. Kosmodroms tiek izmantots [[New Shepard]] raķešu izmēģinājumiem un startiem. Kosmodroma teritorijā ir viens suborbitālo lidojumu starta laukums, kā arī vairāki dzinēju izmēģinājumu stendi, kā arī šķidrās raķešdegvielas novietnes.
Kosmodromam atvēlēto zemi 670 kvadrātkilometru apmērā Džefs Beizoss iegādajās 2004. gadā.

sentences:
{{modulācija}}
'''Fāzes manipulācija''' ({{val|en|Phase-shift keying (PSK)}}) ir ciparu [[fāzes modulācija]], ar kuras palīdzību [[nesējfrekvence]]s [[fāze]] tiek [[modulācija|modulēta]] atbilstoši informācijas [[bits|bitiem]]. Tā kā modulējošais signāls ir [[binārs]] ciparu signāls, kurš maina savu vērtību lēcienveidā, tad, atšķirībā no analogās [[Fāzes modulācija|fāzes modulācijas]], modulētā signāla fāze arī mainās lēcienveidā, ieņemot noteiktas, fiksētas vērtības. Šī iemesla dēļ šo modulāciju sauc par manipulāciju. Fāzes manipulācija ir viena no izplatītākajām mūsdienu metodēm ciparu signāla sagatavošanā pārraidei.

sentences: '''Ukrainas Pareizticīgā baznīca''', kā arī '''Ukrainas Svētākā baznīca''' ({{val|uk|Православна церква України}}, ''Святіша церква України'') ir daļēji atzīta neatkarīga [[pareizticība|pareizticīgā]] baznīca Ukrainā. Pašreizējais galva ir Kijivas metropolīts [[Epifānijs|Epifānijs (Dumenko)]].<ref name=delfi>{{Tīmekļa atsauce|title=Ukrainā izveidota neatkarīga pareizticīgā baznīca un ievēlēts tās vadītājs|url=https://www.delfi.lv/news/arzemes/ukraina-izveidota-neatkariga-pareizticiga-baznica-un-ievelets-tas-vaditajs.d?id=50671617|publisher=[[delfi (portāls)|delfi.lv]]|accessdate=19 March 2019}}</ref>

sentences: '''Garuda''' ({{val|sa|गरुड}}, ''Garuḍa''), zināms arī kā '''Tarkšja''' un '''Vainateja''', ir mītisks [[putni|putns]], dievība [[hinduisms|hinduismā]], [[budisms|budismā]] un [[džainisms|džainismā]]. Garuda tiek attēlota kā [[vīrietis]] ar [[spārns|spārniem]] vai arī kā figūra, kas līdzīga [[brahmaņu klija]]i. Garudu uzskata par putnu karali.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''In the Mix''
| attēls                   =  In the mix film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, kriminālfilma, romantiska filma
| režisors                 = [[Rons Andervuds]]
| producents               = [[Džons Dellaversons]]
| scenārija autors         = [[Žaklīna Zambrano]]
| galvenajās lomās         =
* ''[[Usher]]''
* [[Emanuella Črikvi]]
* [[Čezs Palminteri]]
* [[Roberts Deivi]]
* [[Kevins Hārts]]
| mūzika                   = [[Ārons Zigmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[J&C Entertainment]]''
* ''[[Ush Entertainment]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|11|23||bez}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mix-2007|title=In the Mix|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inthemix.htm|title=In the Mix (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''In the Mix''''' ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Rons Andervuds]]. Galvenās lomas atveido ''[[Usher]]'', [[Emanuella Črikvi]], [[Čezs Palminteri]], [[Roberts Deivi]] un [[Kevins Hārts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|11|23||bez}}.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Jolla Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2011. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[programmatūra]]
| products         = operētājsistēma ''[[Sailfish OS|Sailfish]]''
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://jolla.com jolla.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Vēju tornis
| native_name         = Αέρηδες
| former_names        =
| image               = Tower of the Winds.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vēju tornis
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Atēnas]]
| location_country    = {{GRE}}
| pushpin_map         = Atēnas#Grieķija#Eiropa
| latd  = 37.974256 | latNS  = N
| longd = 23.72707 | longEW = E
| map_caption         =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 50. gads p.m.ē. (2. gadsimts p.m.ē.?)
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              = 12 m
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Narvas aplenkums
| width       =
| partof      = [[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]]
| image       = ZauerveydNA_Petr1UsmirDA19.jpg
| caption     =
| date        = {{dat|1704|06|27|N}} - {{dat|1704|08|9|N}}
| place       = [[Narva]], [[Zviedru Vidzeme]]
({{EST}})
| map_type    = Igaunija#Eiropa
| map_relief  = jā
| latitude    =  59.3667
| longitude   = 28.1833
|coordinates= {{coord|59.3667|N| 28.1833|E|format=dms|display=inline,title}}
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      = krievu uzvara, [[Narvas līgums]]
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = [[File:Flag of Russia.svg|23px]] [[Krievijas cariste]]
| combatant2  = [[File:Naval Ensign of Sweden.svg|23px]] [[Zviedrija]]
| combatant3  =
| commander1  = [[Pēteris I]]
Georgs Ogilvī
| commander2  = [[Rūdolfs Horns]]
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   = 20 000
| strength2   = 3 800 kājnieku un 1 300 kavalēristu
| strength3   =
| casualties1 = līdz 3 000 kritušo un ievainoto
| casualties2 = 3 200 kritušo un ievainoto, 1 900 gūstekņu
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences:
'''Velokurjers''' (kurjers, kas pārvietojas ar [[Velosipēds|velosipēdu]]) ir cilvēks, kurš strādā uzņēmumā par sūtījumu piegādātāju ar velosipēdu. Velokurjera pakalpojumi ir ļoti pieprasīti metropolitēnos un pārējās lielās pilsētās.
Uzņēmumi dod priekšroku velokurjeru pakalpojumiem, jo tas izmaksā lētāk un ir ātrāks par auto nelielos pilsētas attālumos, īpaši sastrēgumu laikā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Raķete
| nosaukums = Falcon 1
| oriģ. nosaukums = Falcon I
| izgat. nosaukums =
| attēls = SpaceX falcon Washington DC.jpg
| attēla paraksts = Falcon 1 demonstrējumu laikā [[Vašingtona]]s ielās
| pielietojums = Kosmiskā [[nesējraķete]]
| raķešu saime = Falcon
| raķešu grupa =
| valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| izgatavotājs = [[SpaceX]]
| augstums = 21,3 m
| diametrs = 1,7 m
| masa = 28 000 kg
| pakāpes = 2
| LEO masa = 180 kg (teorētiski 670 kg)
| statuss = neizmanto
| starta vietas = [[Omelekas sala]]
| startu skaits = 5
| veiksmīgie = 2
| avārijas = 3
| daļēji =
| pirmais = {{dat|2006|3|24|SK}} (avārija)
| pirmais veiksmīgais = {{dat|2008|9|28|SK}}
| pēdējais = {{dat|2009|7|14|SK}}
| pakāpju apraksts =
{{Raķešpakāpe-augša
| pakāpes numurs = 1
| bloku skaits = 1
| pakāpes veidne = {{Raķešpakāpe
| nosaukums =
| cits nosaukums =
| indekss =
| tips =
| dzinējs = Merlin 1A/Merlin 1C
| dzinēju skaits =  1
| vilkme = 420 kN
| pilnmasa =
| sausmasa = 630 kg
| diametrs =
| garums = 2,92 m
| degviela = [[Raķešdegviela|RP-1]]/[[Šķidrais skābeklis|LOX]]
}}<br/>
}}
{{Raķešpakāpe-augša
| pakāpes numurs = 2
| bloku skaits = 1
| pakāpes veidne = {{Raķešpakāpe
| nosaukums =
| cits nosaukums =
| indekss =
| tips =
| dzinējs = Kestrel
| dzinēju skaits = 1
| vilkme = 31 kN
| pilnmasa =
| sausmasa = 52 kg
| diametrs =
| garums =
| degviela = [[Raķešdegviela|RP-1]]/[[Šķidrais skābeklis|LOX]]
}}
}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Fringilla coelebs chaffinch male edit2.jpg
| att_nosaukums = [[Žubīte]] (''Fringilla coelebs'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|    apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|        dzimta = Fringillidae
|     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
|   apakšdzimta = Fringillinae
|apakšdzimta_lv = Žubīšu apakšdzimta
| apakšdzimta_r = Žubītes
|         ģints = Fringilla
|      ģints_lv = Žubītes
|      binomial = Fringilla <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Kontakttīkls''' ir inženiertehniskas būves un iekārtas, kas kalpo elektrotransportam — [[Dzelzceļš|dzelzceļam]], pilsētas sabiedriskajam transportam ([[tramvajs]], [[trolejbuss]], [[metro]]politēns), [[Funikulers|funikuleram]] u.c., lai elektroenerģiju no vilces apakšstacijām pievadītu elektroritošajam sastāvam (turpmāk - ERS).

sentences:
{| class="toccolours" style="float: right; margin: 0 0 .5em .5em; width: 27em; font-size: 90%;" cellspacing="5"
|-
! colspan="2" style="text-align: center; font-size: larger;" | '''{{{vārds}}}'''
|-
| colspan="2" style="padding: 1em 0; text-align: center;" | {{{logo}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
| '''Valsts'''
| {{{valsts}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
| '''Darbības laiks'''
| {{{dib}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Ideoloģija'''
| {{{ideo}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Vadība'''
| {{{vadit}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Parlamentā'''
| {{{parlaments}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Statuss'''
| {{{statuss}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Mājaslapa'''
| {{{web}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Skat. arī'''
|{{{Skat. arī}}}
|}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Minhenes olimpiskais stadions
| native_name         = ''Olympiastadion München''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Olympiastadion Muenchen.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Vācija|Minhene}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =48  | latm  =10  | lats  =23  | latNS  =N
| longd =11  | longm =32  | longs =48  | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Germany
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        = 1968. gadā
| built               =
| opened              = {{dat|1972|5|26}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            = ''Olympiapark München GmbH''
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           = [[Ginters Bēnišs]]
[[Frejs Oto]]
| architect_b         = ''Behnisch & Partner''
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 69 250
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Minhenes "Bayern"]] (1972—2005)
''[[TSV 1860 München]]'' (1972—2005)
''Türkgücü München'' (2020—2022)
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Aleksandrs fon Rādens
| vārds_orģ           = Alexander Emanuel Baron von Rahden
| attēls              = Aleksandrs fon Rādens.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = A. Rādena portrets (glezna)
| amats               = landrāts, [[Kurzemes Zemes padome]]s priekšsēdētājs
| term_sākums         = {{dat|1917|10|04|N}}
| term_beigas         = {{dat|1918|11|28|N}}
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1859|3|6}}
| dzim_vieta          = [[Halle]], [[Prūsijas karaliste]] (tagad {{GER}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1920|11|5|1859|3|6}}
| mir_vieta           = [[Jelgava]] {{LAT}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = jurists, muižnieks
| alma_mater          = [[Tērbatas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
, kas [[455]]. gadā izlaupīja [[Roma|Romu]]]]
'''Vandalisms''' ir apzināta un bezjēdzīga kultūras un materiālu vērtību iznīcināšana vai bojāšana. Cilvēkus, kas veic šādas darbības, sauc par '''vandaļiem'''.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Tatjana Nikolajeva''' ({{val|ru|Татья́на Петро́вна Никола́ева}}; dzimusi 1924. gada 4. maijā, mirusi 1993. gada 22. novembrī) bija padomju krievu pianiste, komponiste un mūzikas pedagoģe.

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Chemistry|Nobela prēmijas laureāti ķīmijā}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Juris Vectirāns
| vārds_orģ =
| attēls = 12.Saeimas deputātu svinīgais solījums (15532933410).jpg
| att_izm = 275px
| apraksts = Juris Vectirāns 2014. gadā
| amats2 = [[12. Saeima]]s deputāts
| term_sākums2 = {{dat|2014|11|5|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2018|11|6|N|bez}}
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| prezidents2 =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers2 =
* [[Māris Kučinskis]]
* [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| amats3 = [[11. Saeima]]s deputāts
| term_sākums3 = {{dat|2014|1|23|N|bez}}
| term_beigas3 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| prezidents3 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers3 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1953|10|16}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Jaunjelgava|td=Latvija}}
| dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| partija = [[Latvijas Zaļā partija]]
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīves =
| sieva = Evija Vectirāne
| bērni = 3 meitas un 2 dēli
| profesija = politiķis
| alma_mater = Vissavienības Iekšlietu ministrijas Minskas Augstākā skola,
Čehijas Republikas Kara akadēmija
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Juris Vectirāns''' (dzimis {{dat|1953|10|16}} [[Jaunjelgava|Jaunjelgavā]])<ref name="laudis">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.latvijaslaudis.lv/old-data/users/vectirans_juris/|title=Juris Vectirāns|publisher=Latvijaslaudis.lv|accessdate={{dat|2014|3|15||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304231934/http://www.latvijaslaudis.lv/old-data/users/vectirans_juris/|archivedate={{dat|2016|03|04||bez}}}}</ref> ir [[latvieši|latviešu]] iekšlietu darbinieks, ģenerālis un politiķis. Bijis [[Saeima]]s deputāts, pārstāv [[Latvijas Zaļā partija|Latvijas Zaļo partiju]] un [[ZZS|Zaļo un Zemnieku savienību]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetoetiķskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С4Н6О3
|molmasa=102,09
|kušanas temperatūra=36,5 °C ({{nz}})
|viršanas temperatūra=<100 °C sadalās
}}
'''Acetoetiķskābe''' (3-oksobutānskābe, acetiletiķskābe, dietiķskābe, CH3−CO−CH2−СООН) ir vienkāršākā β-keto[[karbonskābe]]. Acetoetiķskābe ir bezkrāsains, viskozs, nestabils šķidrums, kas jaucas ar ūdeni jebkurās attiecībās. Acetoetiķskābes sāļus un esterus sauc par '''acetoacetātiem'''. Svarīgākais acetoetiķskābes esteris ir [[etilacetoacetāts]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumainais dārzs
| operators =
| attēls = The Secret Garden 2020 film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = fantāzija, drāma
| režisors = [[Marks Mandens]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kolins Fērts]]
* [[Džūlija Voltersa]]
* [[Diksija Egeriksa]]
* [[Īdans Heihērsts]]
* [[Amirs Vilsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Secret Garden''
| studija = * ''StudioCanal''
* ''Heyday Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Sky''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|8|7}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2702920/?ref_=bo_se_r_1|title=The Secret Garden (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noslēpumainais dārzs"''' ({{Val|en|The Secret Garden}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] fantāzijas filma, kuras režisors ir [[Marks Mandens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kolins Fērts]], [[Džūlija Voltersa]], [[Diksija Egeriksa]], [[Īdans Heihērsts]] un [[Amirs Vilsons]]. Filma balstīta uz [[Frānsisa Hodžsone Bērneta|Frānsisas Hodžsones Bērnetas]] 1911. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
Prezbiterieši bija [[Anglija|Anglijā]] dzīvojošie mērenie kalvinisti.
[[Kategorija:Prezbiterisms| ]]
[[Kategorija:Kalvinisti]]
[[Kategorija:Protestanti]]

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                 = 250px
| nosaukums                 = Rēzeknes lidlauks
| nosaukums_originalvaloda  =
| attels                    =
| attela-platums            =
| paraksts                  =
| IATA                      =
| ICAO                      = EVNA
|lat_deg=56|lat_min=33|lat_sec=23|lat_dir=N
|lon_deg=27|lon_min=12|lon_sec=47|lon_dir=E
| karte                     = Latvia
| kartes_paraksts           = Lidostas atrašanās vieta Latvijā
| paraksta_novietojums      = top
| elevation-f               = 502
| elevation-m               = 153
| lidostas_tips             = Militārā
| operators                 =
| ipasnieks                 = [[Latvijas Republikas Aizsardzības ministrija]]
| atrasanas_vieta           = [[Kuciņi]] [[Rēzeknes novads]], [[Latvija]]
| metric-rwy                = y
| r1-number                 = 05/23
| r1-length-f               =
| r1-length-m               = 1300
| r1-surface                = [[asfaltbetons]]
| pasazieru_skaits          =
| majas_lapa                =
}}
'''Rēzeknes lidlauks''' ir nesertificēts [[lidlauks]] [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novadā]]. Izvietojies [[Audriņu pagasts|Audriņu pagastā]] [[Kuciņi|Kuciņos]] uz ziemeļrietumiem no [[Rēzekne]]s {{nobr|10 km}} no pilsētas centra. Lidlaukam ir viens {{nobr|1300 m}} garš un {{nobr|40 m}} plats asfaltbetona seguma skrejceļš. Lidlauka īpašnieks ir [[Latvijas Republikas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]].<ref>[http://likumi.lv/doc.php?id=222415 Par Latvijas Republikas lidlauku aizsardzību, to statusu un lidojumu drošības garantēšanu]</ref> Pie lidlauka atrodas [[NATO]] pretgaisa aizsardzības radars ''TPS-117'', kas spēj kontrolēt gaisa telpu 450 kilometru rādiusā un 30 kilometru augstumā.

sentences:
tabulā esošie lielie burti)]]
'''Regulārā izteiksme''' ({{val|en|regular expression}}, '''''regex, regexp''''') ir [[simbols|simbolu]] virkne, kas definē meklējamo izteiksmi.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2464''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2464''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|9|2|SK}} 04:26 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2465]]'', ''[[Kosmos-2466]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2461]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2465]]''
}}
'''''Kosmos-2464''''' (''Космос-2464'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada septembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 736. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 16.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{jāuzlabo|jāizņem saites uz Vikipēdiju citās valodās}}
{{atsauces+}}
{{vikisaites+}}
'''Statiskais tīklojums''' (angļu: s''tatic mesh'') ir [[daudzpunktu režģis]], kam ir galvenā loma daudzu spēļu dziņu arhitektūrā, ieskaitot [[Unreal Engine]], [[Source]] un [[Unity (spēļu dzinis)|Unity]]. Vārds "statisks” atsaucas uz faktu, ka statisko tīklojumu objektu izskats nevar tikt mainīts, mainot daudzpunktu režģa [[Virsotne|punktu]] novietojumu, bet tie reāllaikā var tikt pārvietoti, mainīts to izmērs un virsmas izskats. Ar statiskajiem tīklojumiem var izveidot sarežģītākus objektus, nekā ar [[Konstruktīvā cietā ģeometrija|konstruktīvo cieto ģeometriju]] (''Constructive solid geometry''), un tie nodrošina ātrāku [[Renderēšana|renderēšanu]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Hidra|Hidra}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Hidra
| abbreviation = Hyi
| name_latin = Hydrus
| RA = 0h05m - 4h40m
| dec = −58° - −82
| areatotal = 243
| arearank = 61. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''β Hyi''
| starmagnitude = 2,82
| neareststarname = ''β Hyi''
| stardistance = 24,37
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Zelta Zivs]]
[[Eridāna]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 8
| latmin = 90
}}

sentences: '''Artroskopija''' jeb '''ķirurģiskā artroskopija''' ir [[locītava|locītavu]] [[ķirurģija|ķirurģiska]] operācija.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija hidroksīds
|       citi nosaukumi = dzēstie kaļķi
|           CAS numurs = 1305-62-0
|      ķīmiskā formula = Ca(OH)2
|              molmasa = 74,093
|              blīvums = 2211
|  kušanas temperatūra = 512 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 0,189 g/100 ml (0 °C)
0,173 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kalcija hidroksīds''' (Ca(OH)2, veldzētie kaļķi, dzēstie kaļķi) ir balta, cieta, kristāliska, sārmaina viela. To parasti iegūst, [[kalcija oksīds|kalcija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]] (dzēšot nedzēstos kaļķus). Vēl kalcija hidroksīds var veidoties, reaģējot [[kalcija hlorīds|kalcija hlorīdam]] ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Kalcija hidroksīds (portlandīts) veidojas arī [[portlandcements|portlandcementa]] cietēšanas procesā. Kalcija hidroksīds ūdenī šķīst diezgan slikti.

sentences:
{{stack|
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Dahšteins
| Photo                = Dachstein_Para.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.475278 |latNS=N
| longd=13.606389 |longEW=E
| Augstums         = 2995
| Relatīvais_augstums  = 2136
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Ziemeļu Kaļķakmens Alpi]] ([[Alpi]])
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
{{Designation list
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =  Hallštate — Dahšteins / Zalckammergūtas kultūrainava
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, iv
|        designation1_date = 1997 <small>(21. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/806 806]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{AUT}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''24. decembris''' ir gada 358. diena (359. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 7 dienas.

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Evija Gulbe
|         attēls =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1979
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Rakstniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        periods =
|          žanri = bērnu literatūra
|         temati =
|   lit virzieni =
|zināmākie darbi = "Koko un Riko"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|    kategorijas = nē
|        dzimums = S
}}
'''Evija Gulbe''' (dzimusi {{dat|1979|02|27}} Rīgā) ir latviešu bērnu [[dzejniece]] un [[rakstniece]].

sentences: '''2. septembris''' ir gada 245. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (246. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 120 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|luterāņu mācītāju|Bergmanis|Bergmanis}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Liborijs fon Bergmanis
|     vārds_orig = ''Liborius von Bergmann''
|         attēls = Liborijs_Bergmans (1823).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]
([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1823
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Baltazars Bergmanis (mācītājs); māte - Anna Elizabete, dzim. Depkina
|          brāļi = [[Baltazars fon Bergmanis]] (''Balthasar von Bergmann'', 1736-1789, jurists), [[Ambrozijs fon Bergmanis]] (''Ambrosius von Bergmann'', 1740-1784, ārsts) un [[Gustavs fon Bergmanis]] (''Gustav von Bergmann'', 1749-1814, mācītājs)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Paulīne, dzim. fon Graina no [[Kēnigsberga]]s (kāzas 1781. gada 13. jūlijā)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Krievijas monarhi]]
[[Kategorija:Krievijas karaliskā vara]]
[[Kategorija:Krievijas dižciltīgie]]
[[Kategorija:Maskavija]]
[[Kategorija:Krievzemes kņazi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Alosa_fallax.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|         dzimta = Clupeidae
|      dzimta_lv = Siļķu dzimta
|    apakšdzimta = Alosinae
| apakšdzimta_lv = Alozu apakšdzimta
|          ģints = Alosa
|       ģints_lv = Alozas
|           suga = Alosa fallax
|        suga_lv = Palede
|       binomial = Alosa fallax <small>([[Bernard Germain de Lacépède|Lacépède]], 1800)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Mārtiņš Rubenis
 |       piktogramma_1 = Luge pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 25px
 | piktogramma_1 saite = Kamaniņu braukšana
 |          vārds_orig =
 |              attēls = Martins_Rubenis_Sigulda.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Mārtiņš Rubenis 2018. gadā, 49. FIL Eiropas čempionātā Siguldā
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|26}}
 |             dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |              garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |               svars = 78 [[kilograms|kg]]<ref name="SA">{{laikraksta atsauce|first= Dainis|last= Āzens|author= |authorlink= |coauthors= |date= {{dat|2012|2|7||bez}}|title= Mārtiņš Rubenis «uzlādē baterijas»|journal= [[Sporta Avīze]]|volume= 6|issue= 832|page= |pages= 24.—33. lpp|publisher= SIA "Mediju nams"|location= Rīga|issn= 1691-0451|url= }}</ref>
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola = Rīgas 69. vidusskola
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 = Ģimnāzija
 |      izgl iest1_nos = [[Murjāņu sporta ģimnāzija]]
 |          izgl iest2 = Akadēmija
 |      izgl iest2_nos = [[LSPA]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{LAT}}
 |        sporta veids = [[Kamaniņu braukšana]]
 |             kar_sāk = 1998
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 5 ({{oss|Z=1998}}, {{oss|Z=2002}}, {{oss|Z=2006}}, {{oss|Z=2010}}, {{oss|Z=2014}})
 |          os_medaļas = 2 bronzas
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
 |          reģ1_saite =
 |          reģ2_saite =
 |                reģ1 =
 |          reģ_dalība =
 |         reģ_medaļas =
 |        reģ_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
* Latvijas Gada sportists ([[Latvijas Gada balva sportā 2006|2006]])
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{Medal|Sport|Vīriešu [[kamaniņu braukšana]]}}
{{Medal|Country|{{LAT}}}}
{{Medal|ZOS}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|Turīna 2006]]|Individuāli}}
{{Medal|Bronze|{{oss|Z=2014|teksts=Soči 2014}}|{{osv|Kamaniņu braukšana|2014|Ziemas|title=Stafete|subcategory=Stafete}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Individuāli}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2004. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Nagano 2004]]|Individuāli}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2008. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Čezāna 2008]]|Stafete}}
{{Medal|Gold|[[2010. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2010]]|Stafete}}
{{Medal|Silver|[[2014. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2014]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Vinterberga 2006]]|Stafete}}
}}
'''Mārtiņš Rubenis''' (dzimis {{dat|1978|9|26}} [[Rīga|Rīgā]]) ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[kamaniņu braukšana|kamaniņu braucējs]], šobrīd kamaniņu braukšanas [[treneris|treneris]] un inženieris-mehāniķis.<ref name="SA" /> Pirmais sportists neatkarīgās Latvijas sporta vēsturē, kas izcīnījis medaļu [[ziemas olimpiskās spēles|ziemas olimpiskajās spēlēs]] (bronza [[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|2006. gadā Turīnā]]), vēl ir izcīnījis bronzu Latvijas komandas sastāvā {{oss|Z=2014|L=L}} komandu stafetē.

sentences:
[[Kategorija:Togo]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Togo]]

sentences:
baļķis]]
'''Koksne''' ir daudzu augstāko [[augi|augu]] ([[kokaugi|kokaugu]]) [[stumbrs|stumbru]] un [[zars|zaru]] daļa, kas atrodas zem [[miza]]s. [[Mežsaimniecība|Mežsaimniecībā]] un [[kokapstrāde|kokapstrādē]] ar koksni saprot slāņaino, poraino materiālu starp [[koks|koka]] mizu un [[serde|serdi]].<ref name="ZTV"/> [[Botānika|Botānikā]] par koksni sauc sekundāro [[ksilēma|ksilēmu]] — [[audi|audus]], kas veidojas no prokambija vai [[kambijs|kambija]] un pa kuriem uz augšu plūst [[ūdens]] ar tajā izšķīdušām kokam nepieciešamajām vielām. Atšķirībā no [[lūksne]]s jeb floēmas, kas arī veidojas no kambija, koksne pamatā sastāv no atmirušām [[šūna|šūnām]] ar bieziem, cietiem [[šūnapvalks|šūnapvalkiem]]. To sastāvā ir galvenokārt [[celuloze]], [[hemicelulozes]] un [[lignīns|lignīns]].

sentences:
)]]
'''Sublitorāle''' jeb '''sublitorālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] piekrastes [[ekoloģiskā zona]], kas atrodas [[Kontinentālais šelfs|kontinentālā šelfa]] robežās starp [[Bēgums|bēguma]] maksimālo ūdens līmeni un šelfa ārējo robežu. Šī zona vienmēr ir klāta ar jūras ūdeni un aptuveni ir ekvivalenta [[nerītiskā zona|nerītiskajai zonai]]. [[Jūras bioloģija|Jūras bioloģijā]] sublitorālā zona attiecas uz apgabaliem, kur [[Saule]]s [[gaisma]] sasniedz [[Okeāna dibens|okeāna dibenu]], t.i. kur ūdens dziļums nav tik liels, lai atrastos ārpus [[fotiskā zona|fotiskās zonas]]. Tāpēc šajā zonā ir augsta bioloģiskā produktivitāte un šeit dzīvo jūras organismu sugu lielākā daļa.

sentences: '''Kravas marka''' ir [[riņķa līnija]] ar ārējo diametru 300 [[Milimetrs|milimetri]] (12 collas) un ar līnijas platumu 25 milimetri (1 colla), ko šķērso 450 milimetru (18 collas) gara un 25 milimetrus (1 collu) plata horizontāla līnija, kuras augšējā mala šķērso riņķa līnijas centru. Riņķa līnijas centru jāizvieto kuģa vidusdaļā, attālumā, kas ir vienāds ar vasaras brīvsānu augstumu, ko mēra vertikāli no klāja līnijas augšējās malas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Persiešu valodas stundas
| operators =
| attēls = Persischstunden 2020 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Vadims Perelmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Nauels Peress Biskajarts]]
* [[Larss Eidingers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Persischstunden''
| studija = * ''Hype Film''
* ''LM Media''
* ''ONE TWO Films''
* ''Belarusfilm''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2020|2|22|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2020|9|24|Vācija}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = * {{RUS}}
* {{GER}}
* {{BLR}}
| valoda = * [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Persiešu valoda|persiešu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Persiešu valodas stundas"''' ({{Val|de|Persischstunden}}; {{Val|ru|Уроки фарси}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Krievija]]s, [[Vācija]]s un [[Baltkrievija]]s kara drāmas filma, kuras režisors ir [[Vadims Perelmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nauels Peress Biskajarts]] un [[Larss Eidingers]]. Filmu iedvesmoja vācu rakstnieka [[Volfgangs Kolhāse|Volfganga Kolhāses]] īsais stāsts ''Erfindung einer Sprache''.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Gambia|Gambija}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Frīdrihs Engelss
|          vārds_orig = ''Friedrich Engels''
|              attēls = Friedrich Engels portrait (cropped).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1820
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Barmena, [[Prūsija]], [[Vācijas konfederācija]]<br />([[Vupertāle]], [[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1895
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = Friedrich Engels Signature.svg
|               skola = [[marksisms]], [[dialektiskais materiālisms]], [[vēsturiskais materiālisms]]
|           intereses = [[politikas filozofija]], [[ekonomika]], [[šķiru cīņa]], [[kapitālisms|kapitālisma]] kritika
|              idejas =
|          alma_mater = [[Berlīnes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Ludvigs Feierbahs|Feierbahs]], [[Makss Štirners|Štirners]], [[Ādams Smits|Smits]], [[Deivids Rikardo|Rikardo]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Žans Žaks Ruso|Ruso]], [[Johans Volfgangs fon Gēte|Gēte]], [[Šarls Furjē|Furjē]], [[Mozess Hess|Hess]], [[Lūiss Morgans|Morgans]], [[Hērakleits]]
|          ietekmējis = [[marksisms|marksisma]] kustība
|               darbi = ''Die Lage der arbeitenden Klasse in England'' (''Strādnieku šķiras stāvoklis Anglijā'', 1845), ''Der Ursprung der Familie, des Privateigenthums und des Staats'' (''Ģimenes, privātīpašuma un valsts izcelšanās'', 1884)
|              valoda = [[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Indijas monarhi]]
[[Kategorija:Mogulu impērija]]
[[Kategorija:Imperatori]]
[[Kategorija:Musulmaņi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sēra dioksīda molekulas modelis

Sēra dioksīda struktūrformula ar starpatomu attālumiem un leņķiem
|citi nosaukumi = sērpaskābes anhidrīds,
sēra(IV) oksīds
|CAS numurs = 7446-09-5
|ķīmiskā formula=SO2
|molmasa=64
|blīvums=2,551
|kušanas temperatūra=−72,4 °C (200,75 K)
|viršanas temperatūra=−10 °C (263 K)
|šķīdība ūdenī = 11,5 g/100 ml
}}

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = GNU
| logo                   =
| family                 = [[Unix-like]]
| source_model           = brīva operētājsistēma
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| frequently_updated     = yes
| marketing_target       =
| language               =
| kernel_type            =
| ui                     = [[GNOME]]
| license                =
| working_state          = šobrīd
| supported_platforms    = [[x86]]
| updatemodel            =
| package_manager        =
| website                = [http://www.gnu.org/ www.gnu.org]
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Bataanas pussala
|attēls              = Manila Bay Landsat 2000.jpg
|attēla paraksts     = Pussalas satelītaina ar [[Manilas līcis|Manilas līci]] austrumos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Lusona
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Bataan''
|izvietojums         = [[Lusona]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]]
|latd=14|latm=35 |lats= |latNS=N
|longd=120|longm= 28|longs= |longEW=E
|platība             = 1250
|garums              = 50
|platums             = 33
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Mariveless]]
|augstums            = 1398
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Bataana]]
|iedzīvotāji         = ~ 1 miljons
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[tagali]]
|valsts lielpilsēta  = [[Olongapo]]
|piezīme =
}}
'''Bataanas pussala''' ({{val|en|Bataan Peninsula}}) ir ap {{nobr|50 km}} gara un līdz {{nobr|33 km}} plata pussala [[Lusona]]s salas rietumos [[Filipīnas|Filipīnās]]. Rietumos tās krastus apskalo [[Dienvidķīnas jūra]] un [[Subikas līcis]], austrumos — [[Manilas līcis]]. Dienvidos ap 19 km plats jūrassšaurums pussalu atdala no [[Kavite]]s krasta. Reljefā dominē [[Sambalesas kalni|Sambalesas kalnu]] dienvidu gals ar snaudošajiem vulkāniem [[Mariveless|Marivelesu]] (1398 m vjl) un [[Natibs|Natibu]] (1253 m vjl). Administratīvi ietilpst [[Centrālā Lusona|Centrālās Lusonas]] reģiona [[Bataana]]s provincē un [[Olongapo]] neatkarīgajā pilsētā, kas ir arī pussalas lielākā apdzīvotā vieta. Apdzīvo lielākoties [[tagali]]. Pussalas ziemeļdaļā ap Natiba kalnu atrodas 1945. gadā izveidotais 237 km² lielais [[Bataanas nacionālais parks]].<ref>[https://www.visitphilippines.org/about-philippines/bataan-national-park/ Bataan National Park]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Izkliedētās skaitļošanas arhitektūra]]
[[Kategorija:Sistēmprogrammatūra]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Kaolinīts
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], serpentīnu apakšgrupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = Al4[Si4O10](OH)8
|    singonija = [[triklīnā singonija]]
|        krāsa = balts līdz krēmkrāsas
|       svītra = balta
|     habituss = mikroskopisku pseidoheksagonālu plāksnīšu vai plāksnīšu sakopojumu veidā, apkopotu kompaktās mālainās masās. Reti kristālu veidā.
|    skaldnība = ļoti pilnīga
|       lūzums =
|      cietība = 1–2
|      spīdums = zemjains, blāvs
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef = 1,56
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,6
}}
'''Kaolinīts''' ir [[minerāls]] no [[slāņainie silikāti|slāņaino silikātu]] apakšklases. Tas ir viens no galvenajiem mālu minerāliem.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pusdienas ar piegādi
 | oriģinālnos = 快餐車
 |      attēls = Wheels-on-meals.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Samo Huns]]
 |  producents = [[Reimonds Čou]]
 |   scenārijs =
* Edvards Tans
* Džonijs Lī
 |     aktieri =
* [[Džekijs Čans]]
* Samo Huns
* [[Juans Bjao]]
* [[Lola Fornere]]
* [[Benijs Urkidess]]
* [[Hosē Sančo|Pepe Sančo]]
* [[Herbs Edelmens]]
* [[Kīts Vitali]]
 |      mūzika =
* Kriss Barbida
* Tans Sjulams
 |   operators =
* [[Arturs Vons]]
* Čons Jitso
* Fransiko Riba
 | mākslinieks =
 |     montāža = Pīters Čons Jičons
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Orange Sky Golden Harvest|Golden Harvest]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1984|8|17}}
 |      ilgums = 104 minūtes
 |      valsts = {{HKG}}
 |      valoda = [[kantoniešu dialekts|kantoniešu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pusdienas ar piegādi"''' ({{val|zh|快餐車}}) ir 1984. gada [[Honkonga]]s [[cīņas māksla]]s [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Samo Huns]], bet triku koordinators [[Džekijs Čans]]. Galvenās lomas atveido Džekijs Čans, Samo Huns, [[Juans Bjao]], [[Lola Fornere]], [[Benijs Urkidess]] un [[Hosē Sančo]]. Filma uzņemta [[Barselona|Barselonā]], [[Spānija|Spānijā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''ئىلھام توختى''
| attēls = Professor Ilham Tohti.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1969
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Ķīna]]
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta=
| pilsonība =[[Ķīna]]
| tautība = [[Uiguri|Uigurs]]
| darba_vietas = [[Ķīnas_Tautību_universitāte|Ķīnas Tautību universitāte]]
| zinātne = [[ekonomika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = [[Saharova balva]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|1882.—1951. gadā dzīvojušo vēsturnieku|Leonīds Arbuzovs|Leonīds Arbuzovs}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Hanss Rimša
|     vārds_orig = ''Hans Gustav von Rimscha''
|         attēls = Rimsha79-198x300.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]], ({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Erlangene]], [[Bavārija]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Roberts fon Rimša]] un Marija fon Rimša (dzimusi Kuncendorfa)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Hanss Gustavs fon Rimša''' ({{val|de|Hans Gustav von Rimscha}}; 1899—1987) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] publicists un vēsturnieks. [[Baltijas Vēstures komisija]]s loceklis un Baltiešu biedrības vācu-latviešu apvienības priekšsēdis (1959—1973).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Angelikskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,116
|blīvums=983
|kušanas temperatūra=45,5 °C
|viršanas temperatūra=185 °C
}}
'''Angelikskābe''' (''cis''-2-metil-2-butēnskābe, α-metilizokrotonskābe, ''cis''-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''cis'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Angelikskābe ir bezkrāsaini prizmatiski (monoklīni) kristāli ar kodīgu smaku. Angelikskābei ir ''trans'' struktūr[[izomērs]] — [[tiglīnskābe]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Džonijs Kešs
| Attēls = JohnnyCash1969.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Dž. Kešs 1969. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dat|1932|2|26}}
| Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Ārkanzasa|Kingslena}}
| Miris = {{miršanas datums un vecums|2003|9|12|1932|9|26}}
| Vieta_mr = {{Vieta|ASV|Tenesī|Našvila}}
| Vieta =
| Žanrs = [[kantrimūzika|kantri]], [[rokenrols]], [[folkmūzika|folks]], [[gospelis]]
| Nodarbošanās = Dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis, aktieris
| Instrumenti = Vokāls, ģitāra
| Gadi = 1955—2003
|Izdevējkompānija = [[Sun Records|Sun]], [[Columbia Records|Columbia]], [[Mercury Records|Mercury]], [[American Recordings|American]], House of Cash, [[Legacy Recordings]]
| Darbojies_arī = [[The Tennessee Three]], [[The Highwaymen]], [[June Carter Cash]], [[The Statler Brothers]], [[The Carter Family]], [[The Oak Ridge Boys]], [[Area Code 615]]
| Mlapa = [http://www.johnnycash.com/ JohnnyCash.com]
| Dalībnieki =
| Bij_dalībnieki =
| Dzimums = V
}}
'''Džons R. "Džonijs" Kešs'''<ref name="Store" /> ({{val|en|John R. "Johnny" Cash}}; dzimis {{dat|1932|2|26}} [[Kingslena|Kingslenā]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], miris {{dat|2003|9|12}} [[Našvila|Našvilā]], [[Tenesī|Tenesī štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref name="tvnetlv" /> bija amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis<ref name="lastfm" /> un aktieris.<ref name = "lastfm"/> Viņš tiek uzskatīts par vienu no ietekmīgākajiem 20. gadsimta mūziķiem.<ref name="Register-Guard" /> Lai arī viņš pārsvarā bija [[kantrimūzika|kantri mūziķis]], vairākas viņa dziesmas ir roka balādes. Savas karjeras otrajā pusē viņš iedziedāja vairāku mākslinieku, tai skaitā [[industriālais roks|industriālā roka]] grupas [[Nine Inch Nails]]<ref name="D'Angelo" /><ref name="Dowling" /> un [[sintpops|sintpopa]] grupas [[Depeche Mode]],<ref name="Jackowiak" /><ref name="Burger" /> dziesmu kaverversijas. Viņa pazīstamākās dziesmas ir "[[I Walk the Line]]", "[[Folsom Prison Blues]]", "[[Ring of Fire]]", "[[Get Rhythm]]" un "[[Man in Black]]". Ir izdevis 55 studijas albumus un 154 singlus.

sentences:
{{Skaitļa infokaste
|num = 1089
|lv = Tūkstoš astoņdesmit deviņi
}}
1089 ir kārtas skaitlis starp 1088 un 1090. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 441. Tam piemīt šādas īpašības:

sentences:
{{Skaitlis
|num = 25
|lv = Divdesmit pieci
}}
'''25''' ('''divdesmit pieci''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[24 (skaitlis)|24]] un [[26 (skaitlis)|26]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius uvidus G2.2.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. uvidus
| suga_lv =Slapjā pienaine
| binomial =Lactarius uvidus
| sinonīmi =
| kategorijas =nē
}}
'''Slapjā pienaine''' (''Lactarius uvidus'') ir Latvijā reta neliela [[pienaiņu ģints]] [[sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]]. Pastāv iespēja, ka tehniski šī suga ir tuvi radniecisku sugu komplekss, taču līdz sīkākiem pētījumiem tas nav izšķirams.<ref name="Kuo">[http://www.mushroomexpert.com/lactarius_uvidus.html Kuo, M. (2004, September). ''Lactarius uvidus.'' MushroomExpert.Com]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Chess.com''
| native_name =
| logo = Chess.com_logo.png
| logo_size =
| logo_caption =
| image =
| image_size =
| image_caption =
| type = Interneta šaha vietne, sociālais tīkls
| traded_as =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 2007. gada jūnijs
| founder =
| defunct =
| location_city =
| location_country = {{flag|ASV}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry =
| products =
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum =
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{URL|https://chess.com}}
| footnotes =
| intl =
| language = 57 valodas
| num_users = 100+ miljoni
}}'''''Chess.com''''' ir [[internets|interneta]] [[Šahs|šaha]] vietne, forums un šaha [[sociālais tīkls]]. Tā ir viena no lielākajām šaha platformām pasaulē.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2020/03/15/sports/chess-cheating.html|title=Think Cheating in Baseball Is Bad? Try Chess|work=The New York Times|access-date=2023-06-07|date=2020-03-15|last=Waldstein|first=David|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
|                nosaukums = Karaspēka grupa "Dienvidi"
''Heeresgruppe Süd''
|                   attēls = [[File:German troops crossing the Soviet border.jpg|300px|Soldiers of the Army Group South crossing the Soviet border in Ukraine during Operation Barbarossa]]
|            attēla izmērs = 450
|               virsraksts = Armijas grupas Dienvidi karavīri [[Barbarosa (plāns)|operācijas Barbarosa]] laikā šķērso padomju robežu Ukrainā.
|                   valsts = {{karoga ikona|Trešais reihs}} [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|              pastāvēšana =
|               pakļautība = Armijas virspavēlniecība (''Oberkommando des Heeres, OKH'')
Bruņoto spēku virspavēlniecība (''Oberkommando der Wehrmacht, OKW'')
|                  daļa no = [[Vērmahts|Vācijas bruņotajiem spēkiem]] [[Otrā pasaules kara Austrumu fronte|Austrumu forntē]]
|          karaspēka veids = sauszemes [[armiju grupa]]
|                   krāsas =
|          karavīru skaits =
|                 jubileja =
|                   devīze =
|     militārās operācijas = [[Polijas kampaņa]] (1939)
[[Barbarosa (plāns)|Operācija "Barbarosa"]] (1941)
[[Operācija "Blau"]] (1942)
[[Kurskas kauja|Operācija "Citadele"]] (1943)
| pašreizējais komandieris =
|               komandieri = [[Gerds fon Rundštets]]
[[Fedors fon Boks]]
[[Erihs fon Manšteins]]
}}

sentences:
{{jāuzlabo|Vikipēdija nav vārdnīca}}
'''Eritropoēze''' ir [[Eritrocīti|sarkano asins šūnu]] veidošanās process, kas ir attīstība no eritropoētiskās cilmes šūnām līdz nobriedušām sarkanajām asins šūnām. To stimulē samazināts O₂ cirkulācijā, ko nosaka [[nieres]], kas pēc tam izdala [[Hormoni|hormonu]] [[Eritropoetīns|eritropoetīnu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi =
|valsts =
|reģions = [[Levante]]
|pilsēta = [[Ako (pilsēta)|Ako, Izraēla]]
|piens =  Govs
| pasterizēšana  =
| tekstūra     = Mīksts
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    =
| sertifikācija     =
}}
'''Akavi siers''' ({{val|ar|جبنة عكاوي}}, arī ''Akawi'', ''Akkawi'') ir balts sālīts [[siers]], kas cēlies no [[Izraēla]]s pilsētas [[Ako (pilsēta)|Ako]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cheese.com/ackawi/|title=Ackawi - Cheese.com|website=www.cheese.com|access-date=2016-04-18}}</ref><ref name=Tamimep209>{{grāmatas atsauce|last=Tamime|first=A. Y.|editor=R. K. Robinson and A. Y. Tamime|title=Feta and Related Cheeses|url=https://books.google.com/books?id=dU6W5mXq13MC&q=nablus+cheese&pg=PA209|publisher=Woodhead Publishing|year=1991|isbn=978-1-85573-278-0|pages=209–216}}</ref>

sentences: '''Filipīnieši''' ({{val|tl|Mga Pilipino}}, {{val|en|Filipinos}}, {{val|es|Pueblo filipino}}, ''Filipinos'') ir tautu grupa, kas apdzīvo Filipīnu arhipelāgu jeb politiski [[Filipīnas|Filipīnu Republiku]], kas teritoriāli ir gandrīz identiska. Kopējais iedzīvotāju skaits ir aptuveni 103 miljoni, tostarp Filipīnu Republikas iedzīvotāju skaits ir 99,9 miljoni (2010).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada oktobris}}
'''Năstase''' var būt:
* [[Adrians Nestase]];
* [[Ilie Nestase]].

sentences: '''Nova''' (no {{val|la|[stella] nova}} — 'jauna [zvaigzne]') ir [[zvaigzne]], kuras spožums eksplozijas rezultātā pēkšņi pieaug simtiem tūkstošu reižu un pēc tam pakāpeniski samazinās līdz sākotnējam spožumam. Pēc mūsdienu priekšstatiem, nova ir [[Fizikālā dubultzvaigzne|dubultzvaigzne]] ar tuvu esošiem sistēmas komponentiem, kurā notiek [[ūdeņradis|ūdeņraža]] pārplūšana no dubultsistēmas parastās zvaigznes uz [[baltais punduris|balto punduri]], līdz tā masas spiediens pārsniedz kritisko robežu un tā apvalkā notiek [[Kodolsintēze|kodoltermisks sprādziens]]. Pašu balto punduri šis sprādziens maz ietekmē, jo tiek nomests tikai iegūtais ūdeņraža apvalks un process var atsākties no jauna, tādēļ novas, atšķirībā no [[pārnova|pārnovām]], var sprāgt daudzkārtīgi.<ref name="Plait">Philip Plait. ''Death from the Skies!'' ISBN 978-0670019977</ref>

sentences: '''29. novembris''' ir gada 333. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (334. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 32 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Starptautiskie darījumi
| operators =
| attēls = The International poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[Toms Tikvers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Klaivs Ouens]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Armīns Millers-Štāls]]
* [[Braiens F. O'Bairns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The International''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Atlas Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''Sony Pictures Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|2009|2|5|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{DEU}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl895124993/|title=The International |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|18}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Starptautiskie darījumi"''' ({{Val|en|The International}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Toms Tikvers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klaivs Ouens]], [[Naomi Votsa]], [[Armīns Millers-Štāls]] un [[Braiens F. O'Bairns]].

sentences:
{{Sister
| position = {{{position|}}}
| project  = data
| text     = Šajā veidnē tiek izmantoti šādi Vikidatu apgalvojumi:
{{#invoke:Uses Wikidata|usesProperty}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]
[[Kategorija:Vikidati]]</noinclude>

sentences:
'''8. janvāris''' ir 8. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 357 dienas (358 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Gatis]], [[Ivanda (personvārds)|Ivanda]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Roseate_Spoonbill_-_Myakka_River_State_Park.jpg
 |    att_nosaukums =[[Sārtais karošknābis]] (''Platalea ajaja'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Pelecaniformes
 |      kārta_lv = Pelikānveidīgie
 | dzimta = Threskiornithidae
 | dzimta_lv = Ibisu dzimta
 | apakšdzimta = Plataleinae
 | apakšdzimta_r = Karošknābji
 | apakšdzimta_lv = Karošknābju apakšdzimta
 | ģints = Platalea
 | ģints_lv = Karošknābji
 | binomial = Platalea <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 | kategorijas = nē
}}
'''Karošknābji''' jeb '''platknābja ibisi''' (''Platalea'') ir [[ibisu dzimta]]s (''Threskiornithidae'') [[Pelikānveidīgie|pelikānveidīgo]] putnu ģints, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas sugas. Tā ir vienīgā ģints '''karošknābju apakšdzimtā''' (''Plataleinae''). Lielākā sugu dažādība mājo [[vecā pasaule|Vecajā pasaulē]] un [[Austrālija|Austrālijā]], tikai [[sārtais karošknābis]] (''Platalea ajaja'') sastopams [[Amerika|Amerikā]]. [[Latvija|Latvijā]] sastopama viena karošknābju suga — [[karošknābis]] (''Platalea leucorodia''), kas Latvijā ir rets ieceļotājs.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ornitofaunistika.com/lvp/plaleu.htm |title=Ornitofaunistika: Karošknābis Platalea leucorodia |access-date={{dat|2016|02|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160422090432/http://ornitofaunistika.com/lvp/plaleu.htm |archivedate={{dat|2016|04|22||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gerhards Dēterss
|     vārds_orig = ''Gerhard Deeters''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Mālpils|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1961
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Rietumvācija|Ziemeļreina-Vestfālene|Bonna|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valodnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Dēterss un Jūlija Dētersa (dzimusi Freimane)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
(''Acer saccharum'')]]
'''Lapu koki''' ir koki ar plakanām [[Lapas|lapām]], kam [[sēkla]]s attīstās [[Auglis|augļos]]. Visi lapu koki ir [[segsēkļi]]. Lielākā daļa vasarzaļo koku ir lapu koki,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vwrrc.vt.edu/Treeswater/Part1.html|title=Trees and Water|website=web.archive.org|access-date=2023-02-25|date=2016-09-21|archive-date=2016-09-21|archive-url=https://web.archive.org/web/20160921154303/http://www.vwrrc.vt.edu/Treeswater/Part1.html}}</ref> lai gan ir arī daži vasarzaļi [[skujkoki]], piemēram, [[lapegles]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fs.usda.gov/rmrs/why-do-larches-turn-yellow|title=Why do larches turn yellow? {{!}} Rocky Mountain Research Station|website=www.fs.usda.gov|access-date=2023-02-25|language=en}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
'''Gemoloģija''' ir zinātne par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], to izcelsmi, veidiem, noteikšanu, vērtēšanu. To var uzskatīt par [[mineraloģija]]s nozari.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skubijs Dū 2: Briesmoņi savā vaļā
| attēls                   = Scooby doo two poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Scooby-Doo 2: Monsters Unleashed''
| žanrs                    = [[piedzīvojumu filma]], [[fantastikas filma]]
| režisors                 = [[Radža Gosnels]]
| producents               =
* [[Čārlzs Rovens]]
* [[Ričards Sakls]]
| scenārija autors         = [[Džeimss Ganns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sāra Mišela Gelāra]]
* [[Fredijs Princs jaunākais]]
* [[Metjū Lilards]]
* [[Linda Kardelīni]]
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                = [[Deivids Egbijs]]
| montāža                  = [[Kents Beida]]
| studija                  = ''[[Mosaic Media Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|3|20|[[Holivuda (Losandželosa)|Holivuda]]|2004|3|26|ASV}}
| ilgums                   = 93 minūtes
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25-80 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|181,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Scooby-Doo 2: Monsters Unleashed (2004) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0331632/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|4|2||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Skubijs Dū (filma)|Skubijs Dū]]"
| nākošā                   = "[[Skubijs Dū: Mistērija sākās]]"
| imdb                     = 0331632
}}
'''"Skubijs Dū 2: Briesmoņi savā vaļā"''' ({{val|en|Scooby-Doo 2: Monsters Unleashed}}) ir 2004. gada ASV un Kanādas kopražojuma piedzīvojumu filma, kuras režisors ir [[Radža Gosnels]]. Tā ir turpinājums filmai "[[Skubijs Dū (filma)|Skubijs Dū]]" (2002).

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Otrā Pasaules kara memoriāls Jēkabpilī.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Berlīnes zilā kristāli
|       citi nosaukumi = dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III),
dzelzs ferocianīds, Prūsijas zilais,
Parīzes zilais, Turnbula zilais
|           CAS numurs = 14038-43-8
|      ķīmiskā formula = Fe7(CN)18
|              molmasa = 859,23
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 140 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = mazšķīstošs
|                 citi =
}}
'''Berlīnes zilais''' jeb '''dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III)''' ([Fe4[Fe(CN)6]3]) ir viens no [[cianoferāti|cianoferātu]] tipa [[kompleksie savienojumi|kompleksajiem savienojumiem]], kurš satur tikai [[dzelzs|dzelzi]] un [[cianīdi|cianīdgrupas]]. Berlīnes zilais ir tumšzili, ūdenī gandrīz nešķīstoši kristāli ar sarkanīgu atspīdumu (var iegūt arī līdzīgu kāliju saturošu savienojumu, kurš ūdenī veido [[koloīdi šķīdumu|koloīdu šķīdumu]]). Nešķīst arī atšķaidītās [[skābe|skābēs]], bet šķīst [[skābeņskābe|skābeņskābē]], rodoties tumši zilam šķīdumam (šādā veidā var izgatavot [[tinte|tinti]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 308. lpp. {{ru ikona}}</ref> Berlīnes zilais ir cilvēkam pilnīgi nekaitīgs, jo cianīdgrupas ir cieši saistītas kompleksajā cianoferāta jonā. Ļoti stipri (zem 5,5 K) atdzesējot, Berlīnes zilais kļūst par [[feromagnētiķis|feromagnētiķi]].

sentences:
{{noformējums+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{Citas nozīmes|efektivitāti ekonomikā|efektivitāte|efektivitāte}}
''' Efektivitāte''' ir [[rādītājs]] [[ekonomika|ekonomikā]], ar kura palīdzību mēra pakāpi, kādā [[sistēma]] vai tās sastāvdaļas sasniedz vēlamo rezultātu un izpilda savas funkcijas salīdzinājumā ar [[resurss|resursu]] patēriņu.

sentences:
{{commonscat|Planetary scientists|Planetologi}}
[[Kategorija:Planetoloģija]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|          vārds = Novāliss
|     vārds_orig = ''Novalis''
|         attēls = Franz Gareis - Novalis.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1772
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Vīderštete]], [[Saksijas kūrfirste]]
([[Arnšteina]], [[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1801
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Veisenfelsa]], [[Saksijas kūrfirste]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Novalis_Signature.gif
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, filozofs, mistiķis, filozofs
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = [[18. gadsimts]]/[[19.gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[Jēnas romantisms]]
|slavenākie darbi   = ''Hymnen an die Nacht'' (1800), ''Heinrich von Ofterdingen'' (1802)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    = [[Jēnas Universitāte]], [[Leipcigas Universitāte]], [[Vitenbergas Universitāte]]
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Fuldas upi|Fulda|Fulda}}
{| align="right" cellpadding="4" cellspacing="0"  style="margin: 0 0 1em 1em; border: 1px solid #999; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; background-color: #CEDAF2"
! colspan="2" style="background-color: #003399" |
{| style="background: #003399" align="center" width="100%"
| padding=15px|
| style="background: #003399" align="center" width="100%" | '''Fulda'''
| padding=15px|
|}
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|Fulda lejpus Kaseles
|-
|| Garums || align=center style="background: #f7f8ff"| 218 km
|-
|| Baseins || align=center style="background: #f7f8ff"| 6 932 km2
|-
|| Gada notece || align=center style="background: #f7f8ff"| ? km3
|-
|| Izteka || align=center style="background: #f7f8ff"| Rēna kalni (Rhön)
|-
|| Ieteka || align=center style="background: #f7f8ff"| satekot ar [[Vera (upe)|Veru]] veido [[Vēzere|Vēzeri]]
|-
|| Tek caur|| align=center style="background: #f7f8ff"| [[Vācija]]
|}

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Krī valoda
|nativename=Nēhiyawēwin, Nīhithawīwin, Nēhinawēwin, ᓀᐦᐃᔭᐍᐏᐣ
|familycolor=Amerikas
|states= [[Kanāda]]
|speakers= 117 410<ref name="census">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=89189&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=705&Temporal=2006&Theme=70&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |title=Statistics Canada: 2006 Census |access-date={{dat|2013|10|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131016163022/http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=89189&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=705&Temporal=2006&Theme=70&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |archivedate={{dat|2013|10|16||bez}} }}</ref>
|fam1=[[Algiskās valodas|Algiskās]]
|fam2=[[Algonkinu valodas|Algonkinu]]
|fam3=[[Centrālās algonkinu valodas|Centrālās algonkinu]]
|script=[[Latīņu alfabēts]], [[Krī silabārijs]]
|nation=[[Ziemeļrietumu teritorijas]] ([[Kanāda]])
|iso1=cr|iso2=cre
|lc1=cre|ld1=Krī (kopējais)|ll1=none
|lc2=nsk|ld2=Naskapi|ll2=Naskapi valoda
|lc3=moe|ld3=Innuaimunu|ll3=Innuaimunu valoda
|lc4=atj|ld4=Atikameku|ll4=Atikameku valoda
|lc5=crm|ld5=Aļņu krī|ll5=Aļņu krī valoda
|lc6=crl|ld6=Ziemeļu austrumkrī|ll6=Ziemeļu austrumkrī valoda
|lc7=crj|ld7=Dienvidu austrumkrī|ll7=Dienvidu austrumkrī valoda
|lc8=crw|ld8=Purvu krī|ll8=Purvu krī valoda
|lc9=cwd|ld9=Mežu krī|ll9=Mežu krī valoda
|lc10=crk|ld10=Līdzenumu krī|ll10=Līdzenumu krī valoda
|map=

Krī dialektu areāli

}}
'''Krī valodas''' ir tuvi radniecīgu [[Algonkinu valodas|algonkinu]] [[valoda|valodu]] grupa, kurā runā ap 117 000 [[Kanāda]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] joslā no [[Ziemeļrietumu teritorijas|Ziemeļrietumu teritorijām]] līdz [[Labradoras pussala|Labradorai]]. Tā ir visplašāk lietotā [[indiāņu valodas|indiāņu valoda]] Kanādā.<ref name="census"/>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Džeremijs Korbins
 |       vārds_orģ = ''Jeremy Corbyn''
 |          attēls = Official portrait of Jeremy Corbyn crop 2, 2020.jpg
 |         att_izm = 200px
 |        apraksts =

 |           amats = Opozīcijas līderis
 |     term_sākums = {{dat|2015|9|12|N|bez}} — {{dat|2020|4|4|N|bez}}
 |     term_beigas =
 |         monarhs = [[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]]
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers = [[Deivids Kamerons]]
[[Terēza Meja]]
[[Boriss Džonsons]]
 |     priekštecis = [[Harieta Harmana]]
 |        pēctecis = [[Kīrs Stārmers]]

 |          amats2 = [[Leiboristu partija (Apvienotā Karaliste)|Leiboristu partijas]] vadītājs
 |    term_sākums2 = {{dat|2015|9|12|N|bez}} — {{dat|2020|4|4|N|bez}}
 |    term_beigas2 =
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 = [[Eds Milibends]]
 |       pēctecis2 = [[Kīrs Stārmers]]

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1949|5|26}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Čipenhema}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija = [[Leiboristu partija (Apvienotā Karaliste)|Leiboristu]]
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
* Džeina Čepmena (1974—1979)
* Klaudija Brakčita (1987—1999)
* Laura Alvaresa (2013—tagad)
 |           bērni = 3 dēli
 |       profesija =
 |      alma_mater = Ziemeļlondonas Universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}

sentences: '''IPA Ķīles konvencija''' bija [[Starptautiskā fonētiskā asociācija|Starptautiskās fonētiskās asociācijas]] 1989. gadā [[Ķīle|Ķīlē]], [[Vācija|Vācijā]] rīkots pasākums. Tā bija pirmā būtiskā [[IPA|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] reorganizācija pēdējo 50 gadu laikā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mobilais
 | oriģinālnos = ''Cellular''
 |      attēls = Cellular poster.JPG
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = kriminālfilma, trilleris
 |    režisors = [[Deivids R. Elliss]]
 |  producents =
* [[Dīns Devlins]]
* [[Lorēna Loida]]
 |   scenārijs = [[Kriss Morgans]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Kima Beisingere]]
* [[Džeisons Steitems]]
* [[Viljams H. Meisijs]]
 |      mūzika = [[Džons Otmans]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Selectric Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
 |    izdošana = {{dat|2004|9|10||bez}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/cellular-2004-0|title=Cellular|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 9, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cellular.htm|title=Cellular (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 9, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|56,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mobilais"''' ({{val|en|Cellular}}) ir 2004. gada ASV kriminiāltrilleris, kura režisors ir [[Deivids R. Elliss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Kima Beisingere]], [[Džeisons Steitems]] un [[Viljams H. Meisijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|9|10||bez}}.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Kilians Mērfijs
 | vārds_orig              = ''Cillian Murphy''
 | attēls                  = Cillian Murphy at Berlinale 2024, Ausschnitt.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Kilians Mērfijs 2024. gadā.
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1976|5|25}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Īrija|Korkas grāfiste|Ballintemple}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = 1996—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = [[Ivonna Makginesa]] (2004—pašlaik)
 | mājaslapa               =
 | akadēmijasbalva         = * [[96. Kinoakadēmijas balva|2023]]: [[Labākais aktieris galvenajā lomā (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais aktieris galvenajā lomā]] ("[[Openheimers (filma)|Openheimers]]")<ref>https://www.delfi.lv/kultura/52862727/screen/120002549/oskaru-ceremonija-triumfe-filma-par-atombumbas-raditaju-openheimers</ref>
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              = [[77. BAFTA kino balva|2023]] — "[[Labākais aktieris galvenajā lomā (BAFTA kino balva)|Labākais aktieris galvenajā lomā]]" ("[[Openheimers (filma)|Openheimers]]")
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       = [[81. Zelta globusa balva|2024]] — "[[Labākais aktieris drāmas filmā (Zelta globusa balva)|Labākais aktieris drāmas filmā]]" ("Openheimers")
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                = 2007 — labākais aktieris
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                = 2024 — "Labākais aktieris galvenajā lomā" ("Openheimers")<br />"Labākais aktieru ansamblis spēlfilmā" ("Openheimers")
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Kilians Mērfijs''' ({{val|en|Cillian Murphy}}, dzimis {{dat|1976|5|25}}) ir īru [[kinofilma|kino]] un [[teātris|teātra]] [[aktieris]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Oskars Pītersons
|          Attēls = Oscar Peterson.jpg
|         Att_izm = 220px
|        Apraksts = Pītersons 1977. gadā
|        Dz_vārds = Oskars Emanuels Pītersons
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1925|8|15}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Kanāda|Kvebeka|Monreāla}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2007|12|23|1925|8|15}}
|        Vieta_mr = {{Vieta|Kanāda|Ontārio|Misisoga}}
|           Vieta =
|           Žanrs = [[džezs]], [[klasiskā mūzika]]
|    Nodarbošanās = mūziķis, komponists
|     Instrumenti = klavieres
|            Gadi = 1945—2007
|Izdevējkompānija = ''RCA Victor'', ''[[Mercury Records]]'', ''MPS Records'', ''Pablo Records'', ''Telarc'', ''[[Verve Records]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|https://oscarpeterson.com/|oscarpeterson.com}}
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Oskars Emanuels Pītersons''' ({{val|en|Oscar Emmanuel Peterson}}; dzimis {{dat|1925|8|15}} [[Monreāla|Monreālā]], miris {{dat|2007|12|23}} [[Misisoga|Misisogā]]) bija kanādiešu [[džezs|džeza]] [[pianists]] un [[komponists]].

sentences: '''Radīšanas grāmata''', arī '''1. Mozus grāmata''' ({{val|he|בְּרֵאשִׁית}}, ''Berešīt'', {{val|la|Genesis}}, {{val|el|Γένεσις}}), ir pirmā no piecām [[Mozus]] grāmatām, kā arī kristiešu [[Bībele]]s [[Vecā Derība|Vecās Derības]] un ebreju [[Tora]]s pirmā grāmata. Grāmata stāsta par pasaules radīšanu. Tajā ir patriarhu ([[Ābrams]], [[Īzaks]], [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkabs]]) un [[Jāzeps (Radīšanas grāmata)|Jāzepa]] dzīves stāsti.

sentences:
[[Kategorija:Zoodārzi]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Beļģijā|zoodārzi]]
[[Kategorija:Dabas aizsardzība Beļģijā|zoodārzi]]

sentences: '''21. decembris''' ir gada 355. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (356. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 10 dienas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Santainesa
|attēls              = Glaciar Sarmiento de Gamboa.jpg
|attēla paraksts     = Sarmjento de Gamboas ledājs Santainesas salā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Čīle
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Isla Santa Inés''
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Ugunszeme]]
|latd=53|latm=45|lats= |latNS=S
|longd=72|longm= 45|longs= |longEW=W
|platība             = 3688
|garums              = 92
|platums             = 55
|krasta līnija       = 1098
|augstākais kalns    =
|augstums            = 1371
|salu skaits         =
|valsts             = Čīle
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Magaljanesa]]
|iedzīvotāji         = 0
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Santainesa''' ({{val-es|Isla Santa Inés}}) ir neapdzīvota [[Čīle]]i piederoša sala [[Ugunszeme]]s arhipelāgā [[Dienvidamerika]]s pašos dienvidos. Administratīvi ietilpst [[Magaljanesa]]s reģiona [[Magaljanesas province]]s [[Puntaarenasa]]s komūnā. Santainesa ir arhipelāga trešā lielākā sala.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Māris Laiviņš
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Alūksne|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Salaspils}}
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Sniedze Laiviņa
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], "[[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Silava]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]]
|        zinātne = [[ģeogrāfija]], [[mežzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Māris Laiviņš''' (dzimis 1942. gada 25. septembrī [[Alūksne|Alūksnē]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[ģeogrāfs]], [[biologs]] un [[mežzinātnieks]]. Bioloģijas un ģeogrāfijas [[zinātņu doktors]]. [[Latvijas Universitāte]]s profesors un [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|institūta "Silava"]] pētnieks.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Markovs
|     vārds_orig = ''Георги Марков''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1929
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[bulgāri|bulgārs]]
|        dzimums = v
|         vecāki = Ivans Markovs
|          brāļi = Nikolajs, Vasīlijs
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[prozaiķis]], [[dramaturgs]], [[scenārists]], [[publicists]]
|rakstīšanas valoda =
|        periods = 1951—1978
|          žanri = [[proza]], [[eseja]], [[luga]], [[novele]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = Sofijas Valsts Politehniskais institūts
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Jonu mikroskops''' (jeb '''jonu projektors''') sastāv no [[sfēra|sfēriska]] trauka, kuras [[rādiuss]] ir aptuveni 0,1 [[metrs|m]] (10 [[centimetrs|cm]]), un [[volframs|volframa]] adatas, kuras smaile novietota trauka centrā (sk. zīmējumu). Smailes liekuma rādiuss izveidots tik mazs, cik vien tas ar modernām [[metāls|metāla]] apstrādes metodēm iespējams (apmēram 50 [[nanometrs|nm]]). Sfēras iekšējā virsma pārklāta ar plānu vadītāja slāni, kas, līdzīgi [[televizors|televizora]] [[kineskops|kineskopa]] ekrānam, spīd ātru daļiņu triecienu iedarbībā. Starp pozitīvi lādēto smaili un negatīvi lādēto vadītāja slāni rada dažus simtus [[volts|voltus]] lielu [[spriegums|spriegumu]]. Trauku piepilda ar [[hēlijs|hēliju]] nelielā [[spiediens|spiedienā]] 100 [[paskāls|Pa]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pseudalopex fulvipes.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Pseudalopex
| ģints_lv =Zorro
| suga =Pseudalopex fulvipes
| suga_lv =Darvina zorro
| binomial =Pseudalopex fulvipes <small>([[Martin]], 1837)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
* ''Lycalopex fulvipes''
| izplatība=

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
'''''Spot''''' '''darījumi''' ir darījumi, kuru noteikumi paredz, ka [[banka]] piegādās pārdoto [[valūta|valūtu]] citai bankai pašreizējā darba dienā vai otrajā darba dienā pēc darījuma noslēgšanas, atbilstoši fiksētam [[Valūtas kurss|kursam]] darījuma slēgšanas brīdī.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Salāhs Dīns Jūsufs ibn Aijūbs
| vārds_orģ           = {{ara|صلاح الدين يوسف بن أيوب}}
| attēls              = Saladin Soldan d'Egypte (BM 1879,1213.302).jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģiptes sultāns]]
| term_sākums         = [[1171. gads|1171]]. gads
| term_beigas         = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis         = [[Ādids]] (Fādimīdu kalifs)
| pēctecis            = [[Azīzs Utmāns]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Damaskas emīrs]]
| term_sākums2        = [[1174. gads|1174]]. gads
| term_beigas2        = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis2        = [[Maliks Assālihs Ismāīls]]
| pēctecis2           = [[Afdāls ibn Salāhs Dīns]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = [[1137. gads|1137]]. vai [[1138. gads|1138]]. gadā
| dzim_vieta          = [[Tikrīta]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|1193|3|4}}
| mir_vieta           = [[Damaska]]
| apglabāts           =
| tautība             =
| dinastija           = [[Aijūbīdu dinastija]]
| tēvs                = Aijūbs ibn Šadi
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums          = Iepirkšanās centrs "Olimpia"
|logo               = Olimpia logo.jpg
|logo izmērs        = 183px
|attēls             = Olimpia centrs.jpg
|attēla paraksts    = Iepirkšanās centrs "Olimpia"
|pilsēta lokatīvā   = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte   = Riga 2
|latd               = 56| latm = 56| lats = 59| latNS =N
|longd              = 24| longm = 04| longs = 56| longEW =E
|valsts           = {{flag|Latvija}}
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Kurzemes rajons]]
|apkaime          = [[Ķīpsala]]
|adrese           = [[Āzenes iela]] 5
|atklāts          = 2002. gadā
|rekonstrukcija   =
|īpašnieks        = ''Grinvest''
|platība        = 25 000 m²
|tirdz platība  =
|veikalu sk     = 69 <ref>[http://www.olimpia.lv/lv/par-olimpia/par-mums Olimpia / Par mums] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100612180805/http://www.olimpia.lv/lv/par-olimpia/par-mums |date={{dat|2010|06|12||bez}} }}, olimpia.lv</ref>
|autostāvvieta  = 636
|apmeklētāji    = 3 933 839 apmeklētāju ([[2008. gads|2008]])<ref name="apgrozījums">{{Tīmekļa atsauce |title=''Olympia'' apgrozījums pieaudzis arī 2008.gadā |date=2009. gada 13. februāris |newspaper=[[Dienas Bizness]] |url=https://www.db.lv/zinas/olympia-apgrozijums-pieaudzis-ari-2008gada-132807 |accessdate=2016. gada 12. augustā}}</ref>
|apgrozījums    = 26,5 milj. Ls ([[2008. gads|2008]])<ref name="apgrozījums"/>
|autobuss     = [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13.]] [[37. autobusu maršruts (Rīga)|37.]] [[41. autobusu maršruts (Rīga)|41.]] [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53.]] [[57. autobusu maršruts (Rīga)|57.]]
|trolejbuss   = [[5. trolejbusu maršruts (Rīga)|5.]] [[9. trolejbusu maršruts (Rīga)|9.]] [[12. trolejbusu maršruts (Rīga, 2011)|12.]] [[25. trolejbusu maršruts (Rīga)|25.]]
|tramvajs     =
|mikroautobuss    = [[237. mikroautobusu maršruts (Rīga)|237.]] [[241. mikroautobusu maršruts (Rīga)|241.]] [[336. mikroautobusu maršruts (Rīga)|336.]]
|mājas lapa   = [http://www.olimpia.lv/ olimpia.lv]
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pelču pagasts
| karte             = Pelču pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Pelču pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Pelču pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Pelči
| platība           = 56,57
| iedzīvotāji       = 1077<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1077 / 56.57 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.pelci.lv
}}

sentences:
'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m3. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

sentences:
{{apšaubīts}}
{{Tautas infokaste
| tauta = Latgalieši
| native_name = Latgali, latgalīši
| image =
| image_caption = [[Latgaliešu karogs]]
| population = 150–200 tūkstoši cilvēku (pēc citām aplēsēm — vairāk nekā 500 tūkstoši cilvēku)
| radi = [[latvieši]], [[lietuvieši]]
| reliģija = [[katoļticība]]
| regions = [[Latgale]], [[Rīga]] un [[Pierīga]]
| valoda = [[latgaliešu valoda|latgaliešu]], [[latviešu valoda|latviešu]], [[krievu valoda|krievu]]{{nepieciešama atsauce}}
}}
'''Latgalieši''' ({{val|ltg|latgali, latgalīši}}) ir [[latvieši|latviešu]] [[subetniskā grupa]], [[Latgale]]s pamatiedzīvotāji.

sentences: '''Lūna algoritms''' ({{val-en|Luhn algorithm}}, {{val-de|Luhn-Algorithmus}}) jeb '''Lūna formula''' ({{val-en|Luhn formula}}, {{val-de|Luhn-Formel}}) ir vienkārša [[kontrolsumma]]s formula, ko izmanto, lai pārbaudītu dažādu identifikācijas numuru korektumu. To izmanto, piemēram, [[maksājumu karte|maksājumu karšu]] numuros un [[IMEI]] numuros. To radīja [[IBM]] zinātnieks [[Hanss Peters Lūns]] un to apraksta [https://www.google.com/patents?id=Y7leAAAAEBAJ ASV patents nr. 2950048]{{Novecojusi saite}}, pieteikts 1954. gada 6. janvārī, piešķirts 1960. gada 23. augustā.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Jurijs Ņikuļins
| vārds_orig = ''Юрий Никулин''
| attēls = I nikulin.jpg
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dat|1921|12|18}}
| dz. vieta = {{flag|Krievijas PFSR}}, [[Demidova]]
| miršanas datums = {{miršanas datums un vecums|1997|8|21|1921|12|18}}
| miršanas vieta = {{RUS}}, [[Maskava]]
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktieris]], [[klauns]]
| darbības gadi = 1947—1983
| dzīvesbiedrs = Tatjana Pokrovska
| mājaslapa =
| apbalvojumi = [[Padomju Savienība|PSRS]] Tautas skatuves mākslinieks (1973)<br />[[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1990)
| dzimums = V
}}
'''Jurijs Ņikuļins''' ({{val-ru|Ю́рий Влади́мирович Нику́лин}}; dzimis {{dat|1921|12|18}} [[Demidova|Demidovā]] ([[Krievijas PFSR|KPFSR]]), miris {{dat|1997|8|21}} [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Padomju Savienība|padomju]]/[[krievi|krievu]] aktieris un [[cirks|cirka]] mākslinieks, PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1973). Vairākās filmās skan arī viņa izpildītās dziesmas.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''TED''
| Logo                =
| Sauklis             = Idejas, ar kurām vērts dalīties
| Uzņēmuma_veids      = akadēmiska konference
| Dibināšanas_datums  = 1984. gads
| Sēdeklis            = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vērtība             =
| Vadība              = ''[[Sapling Foundation]]''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ted.com/pages/42 |title=Par TED: Kas mēs esam: Kam pieder TED |work=TED |publisher=TED Conferences, LLC |accessdate=2012. gada 4. augustā |language=angliski}}</ref>
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               =
| Nozare              =
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.ted.com Ted.com]
}}
'''TED''' ([[akronīms]] no [[angļu valoda|angļu]] vārdiem „''Technology, Entertainment, Design''”) ir privātas [[bezpeļņas organizācija]]s ''[[Sapling Foundation]]'' rīkota konferenču sērija ar saukli „Idejas, ar kurām vērts dalīties“ ({{val|en|Ideas worth spreading}}).

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kārlis Johans Felsko
| image         =
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1844|5|18}}
| location      = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
| deathdate     = 1918
| deathplace    = [[Rīga]]
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      = Pēterburgas Ķeizariskā Mākslas akadēmija
| movement      = eklektisms, jugendstils
| famous works  = Švābes nams (1889-1891)
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Matkules pagasts
| karte             = Matkules pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Matkule
| platība           = 63,0
| iedzīvotāji       = 703<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 703 / 63 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.kandava.lv
| nos_vācu          = Mattkuln
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Маткульнская
| ref_krievu        =
}}
'''Matkules pagasts''' ir viena no [[Tukuma novads|Tukuma novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos. Robežojas ar sava novada [[Kandavas pagasts|Kandavas]] un [[Vānes pagasts|Vānes]] pagastiem, [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] [[Kabiles pagasts|Kabiles pagastu]] un [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Abavas pagasts|Abavas pagastu]].

sentences: '''Protektorāts''' ir situācija, kurā militāri, politiski vai ekonomiski spēcīgāka [[valsts]] pilnībā vai daļēji kontrolē kādu citu valsti, valstisku veidojumu vai teritoriju. Protektorātu var uzspiest ar varu, starptautiskas konferences rezultātā, vai arī teritorijai pašai lūdzot aizsardzību (visbiežāk to dara kādas citas lielvaras apspiestas minoritātes vai aizsargāties nespējīgas valstis). Protektorāts var novest pie pilnīgas aneksijas un neatkarības zaudēšanas vai arī būt posms pirms neatkarības iegūšanas. Protektorāts var būt viens no [[Koloniālisms|kolonijas]] formām. Protektorātu var pasludināt, lai izbeigtu nestabilitāti (pilsoņu karu, ekonomisko krīzi, nevēlamu ārpolitiku), iegūtu kontroli pār teritoriju, kuras tieša iekarošana vai aneksija dažādu iemeslu dēļ nav iespējama vai vajadzīga. Kontrolējošā valsts parasti pārņem kontroli pār aizsardzību un ārlietām. Bez politiska un militāra protektorāta iespējams arī ekonomisks protektorāts, kurā spēcīgākā valsts pilnībā pakļauj vājākās valsts ekonomiku un dabas resursus savām vajadzībām.<ref>[https://www.worldatlas.com/what-is-a-protectorate.html What is a Protectorate?]</ref>

sentences: '''Kvintets''' ({{val-la|quintus - piektais}}) ir piecu izpildītāju [[ansamblis]] vai arī muzikāls [[skaņdarbs]] pieciem izpildītājiem.

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Lazenku parks
| alt_name        = ''Park Łazienkowski''
| photo           = PalaceOnTheIsle.JPG
| photo_width     =
| photo_caption   = Lazenku pils
| map             = Varšava
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 52 | latm  = 12 | lats  = 46 | latNS  = N
| longd = 21 | longm =  1 | longs = 58 | longEW = E
| type            =
| location        = {{vieta|Polija|Varšava}}
| nearest_city    =
| area            = 76 ha
| elevation       =
| created         = 18. gadsimts
| designer        = Dominiks Merlini, Johans Kamzecers un Johans Šuhs
| etymology       =
| operator        =
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          =
| awards          =
| open            = Viss gads
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         = {{url|http://www.lazienki-krolewskie.pl/}}
| embedded        =
}}
'''Lazenku parks''' ({{val|pl|Park Łazienkowski, Łazienki Królewskie}}) ir lielākais parks [[Varšava|Varšavā]], [[Polija|Polijā]]. Aizņem 76 ha lielu teritoriju. Pils un parka komplekss atrodas pilsētas centrā.

sentences: '''Cehšteins''' ({{val|de|Zechstein}} — 'raktuvju akmens') ir [[perms|perma]] formācijas augšējais nodalījums, kas var saturēt [[sāls]] nogulas un [[varš|vara]] šīferi. Tas veidojies vairāku miljonu gadu garumā [[Pangeja]]s superkontinenta ziemeļdaļā seklas [[Epikontinentāla jūra|epikontinentālas jūras]] dibenā pirms apmēram 257—251 miljoniem gadu.

sentences: '''Bioloģiskā daudzveidība''' jeb '''biodaudzveidība''' ir visu [[dzīvība]]s formu variācija jebkurā bioloģiskās organizācijas līmenī.

sentences: '''Ziemeļupe ''' ir [[Buļļupe]]s līcis [[Buļļu sala|Daugavgrīvas sala]]s vidusdaļā. Lielākais līča dziļums ir 17 metri.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2467
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2467''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Strela-3]]''
| KA_veids               = sakaru pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[NPO Prikladnoi Mehaniki|NPO PM]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|9|8|SK}} 03:30 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Gonec-M № 12]]'', ''[[Kosmos-2468]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2010-043A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2010" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,45°
| Periods                = 116,07 min
| Apoapsīda              = 1510 km
| Periapsīda             = 1498 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2453]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2481]]''
}}
'''''Kosmos-2467''''' (''Космос-2467'') ir [[Krievija]]s militārais sakaru pavadonis. Tas orbītā palaists 2010. gada septembrī.
Domājams, pavadonis ir no ''[[Strela-3]]'' sērijas.<ref name="russianforces.org" />

sentences:
, [[zīmējums]]]]
, [[litogrāfija]]]]
, [[gravīra]]]]
, [[oforts]]]]
]]
]]
]]
, krāsaina [[litogrāfija]]]]

sentences: '''28. februāris''' ir gada 59. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 306 (307 garajā gadā) dienas.

sentences: '''15. marts''' ir gada 74. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (75. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 291 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Purva infokaste
| nosaukums       = Aršī purvājs
| attēls          = Harchies_RN1gJPG.jpg
| att_izmērs      =
| att_nosaukums   =
| vietaskarte     = Beļģija#Eiropa
| vietaskartes_izmērs =
| reljefa_vietaskarte = jā
| latd  = 50.4595
| longd = 3.6827
| koord           =
| atrašanās vieta = {{vieta|Beļģija|Eno}}
| tips            =
| platība         =
| kūdra           =
| augi            =
| dzīvnieki       =
| ezeri           =
| akači           =
| salas           =
| citas_daļas     =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Aršī purvājs (Marais d'Harchies)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1986|03|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 557,1 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/331 331]
}}
}}

sentences:
'''Dielektriķu polarizēšanās''' ir polāros [[Dielektriķis|dielektriķos]] esošo [[Dipols (elektrodinamika)|dipolu]] orientēšanās vai dipolu izveidošanās nepolāros dielektriķos [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] intensitātes līniju virzienā.
== Elektriskais dipols ārējā elektriskajā laukā ==
Atšķirībā no [[Elektriskais vadītājs|vadītājiem]] [[Elektrons|elektroni]] dielektriķos ir saistīti [[Atoms|atomos]] vai [[Molekula|molekulās]], tātad dielektriķos lādiņnesēji nevar brīvi pārvietoties ārēja elektriskā lauka iedarbībā. Taču molekulas dielektriķos var būt polāras, tas ir, molekulu pozitīvie un negatīvie [[Elektriskais lādiņš|lādiņi]] var būt nobīdīti viens attiecībā pret otru un veidot elektriskos dipolus. Ārējā elektriskā lauka <math>\vec{E_0}</math> ietekmē arī nepolāros dielektriķos izveidojas dipoli.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika|last=Valters|first=A.|publisher=Zvaigzne|year=1992|isbn=5-405-00110-4|pages=247.—252|last2=Apinis|first2=A.|last3=Ogriņš|first3=M.|last4=Danebergs|first4=A.|last5=Lūsis|first5=Dz.|last6=Okmanis|first6=A.|last7=Čudars|first7=J.}}</ref> Novietojot homogēnā elektriskajā laukā atsevišķu brīvu dipolu tā, ka tā plecs <math>\vec{l}</math> veido noteiktu leņķi ar elektriskā lauka intensitātes līnijām, uz dipola lādiņiem (<math>-q</math> un <math>+q</math>) sāk iedarboties savstarpēji paralēli spēki <math>\left (\left\vert \vec{F_+} \right\vert=\left\vert \vec{F_-} \right\vert=qE \right) </math> — šo spēku pāris darbojas uz dipolu ar [[Spēka moments|spēka momentu]] <math>\vec{M}=\vec{l}\times \vec{F_+}</math>. Spēka moments kļūst vienāds ar nulli, kad dipols pagriežas elektriskā lauka intensitātes līniju virzienā, ja šādā stāvoklī dipolam nav ātruma, tad dipols ir stabilā līdzsvara stāvoklī. No šāda stāvokļa izvirzītu dipolu līdzsvara stāvoklī atgriež spēku pāris un, ja pēc tam uz dipolu iedarbojas tikai elektriskā lauka spēki, tad dipols veic nerimstošas [[svārstības]], kas pie maziem novirzes leņķiem ir harmoniskas, ja uz dipolu iedarbojas arī pretestības spēki, svārstības ir rimstošas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Humanitārās zinātnes
| attēls                   = Liberal Arts FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Liberal Arts''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džošs Rednors]]
| producents               =
* [[Braiss Dal Farra]]
* [[Klods Dal Farra]]
* [[Džese Hara]]
* [[Lorēna Manša]]
* Džošs Rednors
| scenārija autors         = Džošs Rednors
| galvenajās lomās         =
* Džošs Rednors
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Elisona Džanija]]
* [[Džons Magaro]]
* [[Elizabete Rīzere]]
| mūzika                   = [[Bens Tots]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Strategic Motion Ventures]]''
* ''[[BCDF Pictures]]''
* ''[[Tom Sawyer Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|9|14|ASV|}}
| ilgums                   = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/liberal-arts-2012|title=Liberal Arts|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323133115/http://www.bbfc.co.uk/releases/liberal-arts-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=liberalarts.htm|title=Liberal Arts (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Humanitārās zinātnes"''' ({{val|en|Liberal Arts}}) ir 2012. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džošs Rednors]]. Citas lomas filmā atveido [[Elizabete Olsena]], [[Ričards Dženkinss]], [[Elisona Džanija]], [[Džons Magaro]] un [[Elizabete Rīzere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|1|22||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Hakuna matata''''' ir [[svahili]] valodas frāze no [[Austrumāfrika]]s, kas nozīmē "nav nepatikšanu" vai "nav problēmu". Vārda ''hakuna'' aptuvenā nozīme ir "šeit nav", bet ''matata'' apzīmē nepatikšanas, raizes vai problēmas. Frāze ir guvusi lielu popularitāti, jo izmantota ''[[The Walt Disney Company|Walt Disney Animation Studios]]'' filmā ''[[Karalis Lauva|"Karalis Lauva".]]'' Filmā, pēc kuras motīviem tapis arī [[Brodvejas teātris|Brodvejas]] mūzikls,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lionking.com/about|title=The Lion King Musical|last=|first=|access-date=|date=}}</ref> ir arī dziesma ar šādu nosaukumu, kurā frāzi tulko kā "bez raizēm". Dziesmu bieži atskaņo kūrortos, viesnīcās un citās ar tūrisma industriju saistītās vietās. Kad ''The Walt Disney Company'' 2018. gadā reģistrēja frāzi kā oficiālu [[Zīmols|preču zīmi]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://trademarks.justia.com/745/58/hakuna-74558335.html|title=Hakuna Matata Trademark|last=|first=|access-date=|date=}}</ref> tas izraisīja plašu ažiotāžu Austrumāfrikā un sašutumu to personu, kurām svahili ir dzimtā valoda, vidū.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/global-development/2018/dec/19/colonialism-accusations-hakuna-matata-disney-far-from-problem-free-lion-king-remake|title=Hakuna Matata Trademark Controversy|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>

sentences: {{citas nozīmes|hidrogrāfisku objektu|Vecupe (nozīmju atdalīšana)|Vecupe}}

sentences: '''Jonizētais ūdeņraža mākonis''' jeb tā sauktais '''H II reģions''' ir karstas [[gāze]]s un [[plazma]]s mākonis, kurā atrodas liels skaits [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomu]] [[jonizācija|jonizētā]] stāvoklī. Šādā mākonī "dzimst" jaunas zilgani baltas [[zvaigzne]]s, kuras izstaro [[ultravioletais starojums|ultravioleto starojumu]], kas jonizē apkārt esošās ūdeņraža [[molekula]]s. Jonizētā ūdeņraža mākoņa temperatūra ir ~ 7000 līdz 9000 [[kelvins|K]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=%C5%ABde%C5%86ra%C5%BEa%20m%C4%81konis&id=785722&&g=1 Letonika.lv (jonizētais ūdeņraža mākonis)]</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Buras (nozīmju atdalīšana)|Buras}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Buras
| abbreviation = Vel
| name_latin = Vela
| RA = 9
| dec = −50
| areatotal = 500
| arearank = 32. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ Vel''
| starmagnitude = 1,6
| neareststarname = ''ψ Vel''
| stardistance = 60,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Laika zagļi''', '''laika aprijēji'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://jauns.lv/raksts/bizness/245045-3-lielakie-laika-zagli-un-ka-ar-tiem-cinities|title=3 lielākie laika zagļi, un kā ar tiem cīnīties|website=[[jauns.lv]]|access-date=13.04.2021}}</ref> jeb '''hronofāgi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://topraksti.lv/hronofagi-jeb-laika-zagli-ka-iegut-sev-laiku-diena-sakt-dzivot-un-partraukt-eksistet/32493/|title=Hronofāgi jeb laika zagļi: kā iegūt sev laiku dienā, sākt dzīvot un pārtraukt eksistēt|website=topraksti.lv|access-date=13.04.2021}}</ref> (no {{val|el|χρόνος}} — 'laiks' un ''φαγεῖν'' — 'apēst') ir lietas un dzīvas būtnes, kas novērš [[Laiks|laiku]] no svarīgām darīšanām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.linternaute.fr/dictionnaire/fr/definition/chronophage/|title=DICTIONNAIRE FRANÇAIS
Définition Chronophage|website=liternaute.fr|access-date=13.04.2021}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Viktors Sultanbajevs
| vārds_orig = ''Виктор Иванович Султанбаев''
| attēls = VictorSoultanbeieff1947.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1895
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 11
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Jekaterinoslava|td=Ukraina|2s=Dņipro}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1972
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 9
| m_vieta = {{vieta|Beļģija|Ljēža}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = {{RUS}} <br />{{BEL}}
| nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
| nosaukums         = Tallinas ģerbonis
| attēls            = Tallinn wapen.svg
| attēla_platums    = 180
| mazais            = Coat of arms of Tallinn (small).svg
| mazais_platums    = 100
| mazais_paraksts   = Tallinas mazais ģerbonis
| īpašnieks         = [[Tallina]]s pilsēta
| ieviests          = {{dat|1996|}}
| atcelts           =
| vairogs           =
| lietojums         =
}}
'''Tallinas pilsētas ģerbonis''' ir viens no [[Tallina]]s, [[Igaunija]]s galvaspilsētas, oficiālajiem simboliem.

sentences:
{{Valdības aģentūras infokaste
| name = ''Mossad''
| native_name = הַמּוֹסָד
| native_name_a = המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים
| native_name_r = Izlūkošanas un īpašo uzdevumu iestāde
| logo = Mossad seal.svg
| logo_size = 150 px
| formed = {{Start date|1949|12|13|df=yes}}
| jurisdiction = [[Izraēlas premjerministrs]]
| headquarters = [[Telaviva]], [[Izraēla]]
| chief1_name = [[Davids Barnea]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzpirēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C20H12
|molmasa=252,31
|blīvums=1240
|kušanas temperatūra=179 °C
|viršanas temperatūra=495 °C
}}
'''Benzpirēns''' (benzopirēns, benz[''a'']pirēns, 3,4-benzpirēns, C20H12) pieder pie [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži|policikliskajiem arēniem]] ar kondensētiem cikliem. Tas ir viens no [[benzpirēni|benzpirēnu]] izomēriem.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Žans de Labadī''' ({{val|fr|Jean Abbadie-Coulac dit de Labadie-Coulac/Jean de Labadie}}, 1719—1812) bija [[franči|franču]] virsnieks dažādu valstu armijās, no 1793. gada Francijas armijas [[brigādes ģenerālis]].<ref>[http://www.napoleon-series.org/research/frenchgenerals/c_frenchgenerals20.html Generals Who Served in the French Army during the Period 1789 — 1814: Labadie to Lazowski]</ref>
[[Rīgas loža "Ziemeļzvaigzne"|Rīgas ložas "Ziemeļzvaigzne"]] pirmais pārraugs (1751).<ref>Серков А. И. Русское масонство, 1731—2000. Энциклопедический словарь. — Москва, 2001.</ref>

sentences: '''Sniegs''' ir cieto atmosfēras [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas veidojas, mikroskopiskiem ūdens pilieniem zemā gaisa temperatūrā kristalizējoties un augot simetriskās, starainu zvaigznīšu formās. Parasti sniegs veidojas, kad [[gaisa temperatūra]] ir tuvu 0 °C vai zem tās.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Sniegs.htm |title=Sniegs<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|03|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080404013113/http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Sniegs.htm |archivedate={{dat|2008|04|04||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Taksists
| attēls                   = Taxi Driver poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Taxi Driver''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = {{Plain list |
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Alberts Brukss]]
* [[Hārvijs Keitels]]
* [[Leonards Heriss]]
* [[Pīters Boils]]
* [[Cybill Shepherd|Sibila Šeparda]]
}}
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = Bill/Phillips<br />Italo/Judeo Productions
| izplatītājs              = [[Columbia Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1976|02|08}}
| ilgums                   = 113 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|28 262 574}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=taxidriver.htm|publisher=[[Box Office Mojo]]|title=Taxi Driver, Box Office Information|accessdate=January 23, 2012}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Taksists"''' ({{val|en|Taxi Driver}}) ir 1976. gada ASV filma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]].

sentences: '''Bušido''' ({{val|ja|武士道}} — 'karavīra ceļš') ir [[samurajs|samuraju]] uzvedības un goda kodekss. Bušido kodekss pieprasīja no kareivja bezierunu pakļaušanos un kara mākslas atzīšanu par vienīgo vīrieša cienīgo nodarbi.

sentences: '''Korintija''' ({{val|grc|Κορινθία}}) ir [[Grieķija]]s vēsturiskais apgabals, kas atrodas [[Peloponēsa|Peloponēsas pussalas]] ziemeļaustrumu daļā. Rietumos Korintija robežojās ar [[Ahaja|Ahaju]] un [[Arkādija (Grieķija)|Arkādiju]], ziemeļaustrumos ar [[Megarīda|Megarīdu]], dienvidos un dienvidaustrumos ar [[Argolīda|Argolīdu]]. Ziemeļrietumos to apskalo [[Korintas līcis]], bet ziemeļaustrumos [[Saroniks]]. Mūsdienās Korintija ir iekļauta [[Peloponēsas perifērija]]s, [[Korintijas nome|Korintijas nomē]] ar galvaspilsētu [[Korinta|Korintu]].

sentences:
{| class="wikitable" width=300px align=right
|-----
!colspan=2|Ahāts
|-----
!colspan=2|), izmērs — 2,5 cm]]
|-----
!colspan=2|Klasifikācija
|-----
|Klase||[[halcedons|Halcedona]] paveids
|-----
|[[Ķīmiskā formula]]|| Silīcija dioksīds, SiO2
|-----
|[[Singonija]]|| [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|-----
!colspan=2|Īpašības
|-----
| Krāsa || Balts līdz pelēks, gaišzils, oranžs līdz sarkans, melns
|-----
| [[Svītra]] || Balta
|-----
| [[Habituss]] || [[Slēpti kristālisks]]
|-----
| [[Skaldnība]]|| Nav
|-----
| [[Lūzums (mineraloģija)|Lūzums]]|| Gliemežnīcas, ar ļoti asām malām
|-----
|[[Cietība]] pēc [[Mosa skala]]s|| 7
|-----
| [[spīdums (mineraloģija)|Spīdums]]|| Vaska
|-----
| [[caurspīdīgums (optika)|Caurspīdīgums]]|| Vāji caurspīdīgs
|-----
| [[Pleohroisms]]|| Nav
|-----
| [[Blīvums]]||2,6
|-----
|}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Augšžokļa kauls |
  Latin        = Maxilla |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray189.png |
  Caption      = Augšžokļa kauls iekrāsots zaļš (no sāna).|
  Image2       = Gray190.png|
  Caption2     = Augšžokļa kauls iekrāsots dzeltens (no priekšas).|
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = IL-2
  |tips = [[Triecienlidmašīna]]
  |ražotājs = Iļjušin
  |attēls = Image:Il2 sturmovik.jpg
  |paraksts = <!--Attēla paraksts; ja nav aprakstošs ir jāatsāj tukšs-->
  |konstruktors = Sergejs Iļjušins
  |pirmais lidojums = 1939. gada 2. oktobris
  |nodošana = <!--Datums kad lidmašīna iestasies/iestājās militārajā/civilājā dienestā -->
  |pēdējais lidojums =
  |stāvoklis = <!--Stāvoklis, vizbiežāk ir lieks; izmantojiet taupīgi-->
  |lietotājs = <!--Ierakstiet tikai vienu, un nelietojiet mazos karogus-->
  |pārējie lietotāji = <!--Līdz trim papildlietotājiem; Atdaliet ar <br/>-->
  |izgatavots = 1941-1945
  |kopskaits = 36 183
  |programmas izmaksa = <!--Ražošanas/Izstrādāšanas programmas izmaksas-->
  |cena =
  |bāzes modelis =
  |varianti =
}}
'''IL-2''' bija [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[triecienlidmašīna]], kuru ražoja [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. Ja pieskaita IL-2 pēcteci — lidmašīnu IL-10, kopā tika izgatavotas 42 330 lidmašīnas, kas ir vairāk, nekā jebkura cita militārā lidmašīna.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://combatavia.info/index4il2.html|title=Тяжёлый штурмовик ОКБ им. Ильюшина Ил-2, описание, тактико-технические характеристики, вооружение, модификации боевого самолёта Ил-2|publisher=Всё о военной авиации России|accessdate=2007-12-03|quote=По «тиражу» самолёт Ил-2 не имел себе равных. Заводы построили более 36 тыс. машин этого типа|archiveurl=https://www.webcitation.org/65IMdvaMp?url=http://combatavia.info/index4il2.html|archivedate=2012-02-08}}</ref> IL-2 tika plaši izmantota cīņās ar tankiem. IL-2 bija laba aizsardzība pret apšaudi no zemes, jo lidmašīnas motors, lidotāja kabīne un degvielas tvertnes bija aizsargātas ar bruņām. Viegli sašaujama bija tikai astes daļa ar [[fizelāža|fizelāžu]]. Tomēr lidmašīna bija diezgan neaizsargāta pret [[iznīcinātājs|iznīcinātājiem]]. No 1941. līdz 1945. gadam tika zaudētas 10 762 IL-2 lidmašīnas.

sentences: {{cita nozīme|Romas pāvestu|vēsturnieku|Cēzarejas Eisebijs}}

sentences: {{Commonscat|Monarchs of Sweden|Zviedrijas monarhi}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sparta
 | official_name            = {{gree|Σπάρτη}}
 | settlement_type          = Grieķijas pilsēta
 | image_skyline            = ModernSparta.jpg
 | image_caption            = Mūsdienu Sparta.
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Reģionālā vienība
 | subdivision_name2        = [[Lakonijas nome|Lakonija]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 84.5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 17408
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 37 | latm = 04 | lats = 26 | latNS = N
 | longd = 22 | longm = 25 | longs = 46 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 231 00
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 210
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Sparta''' ({{val|grc|Σπάρτη}}) ir pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]]. Izvietota 210 metru virs jūras līmeņa [[Eirota]]s upes labajā krastā lejpus [[Inusa]]s ietekas Eirotā. Atrodas [[Peloponēsa]]s dienvidu daļā 153 km uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnām]], 28 km uz austrumiem no [[Kalame]]s un 49 km uz dienvidiem no [[Tripole (Grieķija)|Tripoles]]. Pilsēta ir [[Spartas dēms|Spartas dēma]] administratīvais centrs, [[Lakonijas nome|Lakonijas nomē]], [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsas perifērijā]]. 2011. gadā pilsētas municipalitāte tika apvienota ar sešām blakus esošajām municipalitātēm, kā rezultātā kopējais iedzīvotāju skaits sasniedza 35 259 cilvēkus, no kuriem 17 408 dzīvoja pašā pilsētā.

sentences: {{Commons cat|Universities and colleges in Sweden|Universitātes Zviedrijā}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Wikimedians of Latvia''''' (Latvijas ''vikimedisti'') ir neformāla dalībnieku grupa, kas pārstāv dalībniekus, kuri darbojas latviskajā Vikipēdijā un citos projektos, veidojot saturu latviski un par Latviju un ar to saistītajām tēmām. 2015. gada 5. martā ''[[Wikimedia Foundation]]'' šo grupu oficiāli atzina.

sentences: {{Notikuma infokaste|title=Zemūdens peldlīdzekļa "Titan" pazušana|image=2023 Titan submersible incident map.svg|image_name=|image_size=|caption="Titānika" vraka atrašanās vieta, kur nira pazudušais peldlīdzeklis|map_type=|map_caption=|map_alt=|map_size=|latd=|latm=|lats=|latNS=|longd=|longm=|longs=|longEW=|date=|time=|place=Atlantijas okeāna ziemeļi, netālu no kuģa "[[Titāniks]]" vraka|also known as=|cause=Tiek izmeklēts|first reporter=|filmed by=|participants=OceanGate|outcome=Zemūdens peldlīdzeklis implodējis spiediena dēļ|reported injuries=|reported death(s)=5|reported missing=|reported property damage=|burial=|inquiries=|coroner=|suspects=|charges=|verdict=|convictions=|publication bans=|litigation=|awards=|url=|website=|notes=|time-begin=2023. gada 18. jūnijs|time-end=2023. gada 22. jūnijs}}

sentences: '''Darela savvaļas dzīvnieku aizsardzības trests''' (''Durrell Wildlife Conservation Trust'') ir starptautiska dabas aizsardzības organizācija, kuras mērķis ir savvaļā dzīvojošo [[suga|sugu]] un pasugu aizsardzība un saglabāšana.  1963. gadā ar nosaukumu '''Džērsijas savvaļas dzīvnieku aizsardzības trests''' dibināja [[Džeralds Darels]]. Tika pārdēvēts 1999. gada 26. martā. Atrodas [[Džērsija]]s salā senas [[muiža]]s teritorijā, kur 1959. gadā Darels izveidoja [[Darela savvaļas parks|Džersijas zooloģisko dārzu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Stellaria crassifolia 0431.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| ģints = Stellaria
| ģints_lv = Virzas (augi)
| suga = Stellaria crassifolia
| suga_lv = Biezlapu virza
| binomial = Stellaria crassifolia
| kategorijas = nē
}}'''Biezlapu virza''' ({{val|la|Stellaria crassifolia}}) ir augu suga [[Virzas (augi)|virzu ģintī]], kas ir plaši sastopama Eirāzijā, tostarp visā Latvijas teritorijā, un Ziemeļamerikā.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Ātrā palīdzība
|    oriģinālnos = ''Ambulance''
|         attēls = Ambulance-plakatsLV.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Maikls Bejs]]
|     producents =
* Maikls Bejs
* [[Bredlijs Fišers]]
* [[Īens Braiss]]
* Viljams Šēraks
* [[Džeimss Vanderbilts]]
|      scenārijs = Kriss Fedaks
|        aktieri =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Jahja Abduls-Matīns II]]
* [[Eisa Gonsalesa]]
|         mūzika = [[Lorns Belfs]]
|      operators = 	Roberto De Angeliss
|        montāža =
* [[Pjetro Skalija]]
* Dags Brends
* Kalvins Vīmers
|        studija =
* ''[[New Republic Pictures]]''
* ''Project X Entertainment''
* ''Bay Films''
|    izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|3|17|Latvija|2022|4|8|ASV}}
|         ilgums = 136 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/release/ambulance-q29sbgvjdglvbjpwwc01mzqyoda|title=''Ambulance'' (15)|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome|BBFC]]|access-date=March 20, 2022}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
|    ienākumi = {{ASV dolārs|51,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ambulance |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr3954790917/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|6|4||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb = 4998632
}}
'''"Ātrā palīdzība"''' ({{val|en|Ambulance}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Filma veidota pēc [[Ātrā palīdzība (2005. gada filma)|2005. gada tāda paša nosaukuma Dānijas filmas]] motīviem. Galvenās lomas atveidojuši [[Džeiks Jillenhols]], [[Jahja Abduls-Matīns II]], [[Eisa Gonsalesa]]. Sižets vēstī par diviem banku laupītājiem, kas nolaupa ātrās palīdzības automašīnu un sagūsta divus neatliekamās palīdzības sniedzējus par ķīlniekiem.

sentences:
{{novec|funkcijas sadalītas Swarm un Foursquare}}
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}{{Mājaslapas infokaste|nosaukums=Foursquare|logo_attēls=|lapas_attēls=|veids=Sociālā platforma|valsts={{vieta|ASV|Ņujorka}}|īpašnieks=Deniss Krovlejs Neivins Selvadurais|darbību_uzsāka=|valodas=[[Angļu valoda|angļu]], [[Vācu valoda|vācu]], [[Franču valoda|franču]], [[Indonēziešu valoda|indonēziešu]], [[Itāļu valoda|itāļu]], [[Korejiešu valoda|korejiešu]], [[Portugāļu valoda|portugāļu]], [[Krievu valoda|krievu]], [[Spāņu valoda|spāņu]], [[Taju valoda|taju]], [[Japāņu valoda|japāņu]], [[Turku valoda|turku]]|komerciāla=|reģistrācija=|reģistrēti_lietotāji=|popularitāte=45 milijoni<ref name="vator">{{ziņu atsauce | title = Foursquare Raises $35M More, Says It Has 45M Registered Users| year = 2013 | url = http://techcrunch.com/2013/12/19/foursquare-series0d/ | work = techcrunch | accessdate = 2013-12-19}}</ref>|mājas_lapa=[http://foursquare.com/ foursquare.com]}} durvīm 2012. gada 16. aprīlī.]]
'''Foursquare''' ir uz lietotāja atrašanos balstīta [[tiešsaistes sociālais tīkls|tiešsaistes sociālā tīkla]] [[tīmekļa vietne]], kuru visērtāk izmantot ar mobilo ierīču palīdzību. Šobrīd pasaulē ir jau vairāk kā 20 miljoni{{fact}}<!-- neatkarīgu atsauci! --> platformas lietotāju un pēc aptuvenajām aplēsēm, Latvijā šīs [[tehnoloģija|tehnoloģiju]] platformas lietotāju skaits pārsniedz 10 tūkstošus.{{fact}}

sentences:
{{Commonscat|Limbaži}}
[[Kategorija:Limbažu novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Horeogrāfija]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetilacetona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,13
|blīvums=980
|kušanas temperatūra=-23 °C
|viršanas temperatūra=140 °C
}}
'''Acetilacetons''' (diacetilmetāns, pentān-2,4-dions, СН3–СО–СН2–СО–СН3) ir vienkāršākais [[ketoni|β-diketons]] — savienojums ar divām [[karbonilgrupa|karbonilgrupām]] molekulā, starp kurām ir viens oglekļa atoms ([[metilēngrupa]]). Acetilacetons ir bezkrāsains šķidrums ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Paul Krugman
| attēls =Paul Krugman-press conference Dec 07th, 2008-8.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1953
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =28
| dz_vieta =[[Olbani]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība ={{USA}}
| tautība =[[Amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| darba_vietas =[[Prinstonas Universitāte]], [[Londonas Ekonomikas skola]], ''[[The New York Times]]''
| alma_mater =[[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]], [[Jeila Universitāte]]
| zinātne =[[ekonomika]] ([[starptautiskā ekonomika]], [[makroekonomika]])
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = 2008. gada [[Nobela prēmija ekonomikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Redukcija''' ({{val|la|redictio}} - 'nonākšana atpakaļ', 'atgrūšana atpakaļ') ir [[Orgāns|orgāna]] (struktūras) nepilna attīstība vai pilna izzušana, kas ir normāli attīstīta senčiem ('''filoģenētiskā redukcija''') vai individuālās attīstības agrīnās stadijās ('''ontoģenētiskā redukcija''').<ref name="Korolyov.etal2007"/>

sentences: '''''Baltic Sea Academy''''' ({{val|lv|Baltijas jūras akadēmija}}) ir organizācija ar 17 asociētiem biedriem — [[universitāte|universitātēm]] un [[augstskola|augstskolām]] no deviņām valstīm ap [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]]. Tā ir bezpeļņas organizācija, kas, [[Hanzas Parlaments|Hanzas Parlamenta]] iniciēta, tika nodibināta 2010. gadā.<ref>[http://www.abendblatt.de/hamburg/article1392951/Hanse-Parlament-und-Hochschulen-gruenden-Baltic-Sea-Academy.html Ziņojums laikrakstā par ''Baltic Sea Academy'' dibināšanu]</ref>

sentences: '''Datu šķirošanas algoritms''' ir [[algoritms]], kas dota saraksta elementus sakārto noteiktā kārtībā. Visbiežāk izmantotās ir [[Skaitlis|skaitliskā]] un [[Burts|leksikogrāfiskā]] šķirošana.

sentences:
[[Kategorija:Dānijas karaliskā vara]]
[[Kategorija:Princeses]]

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Rejs Evrijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Raymond "Ray" Clarence Ewry''
 |              attēls = Ray Ewry 1908b.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Reimonds "Rejs" Klerenss Evrijs
 |              dz_dat = {{dat|1873|10|14}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Indiāna|Lafajete}}
 |             mir_dat = {{dat|1937|9|29}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka|Longailenda}}
 |             tautība = amerikānis
 |              garums = 1.85 m
 |               svars = 79 kg
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna = augstlēkšana, tāllēkšana un trīssoļlēkšana no vietas
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 3 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]], [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|1904]] un [[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|1908]]) un [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|''1906 (neof.)'']]
 |          os_medaļas = 8 zelta + ''2 zelta (1906 (neof.))''
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = [[ASV Olimpiskā slavas zāle]] <br/> [[Nacionālā vieglatlētikas slavas zāle]]
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana no vietas vīriešiem|Augstlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana no vietas vīriešiem|Tāllēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana no vietas vīriešiem|Trīssoļlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana no vietas vīriešiem|Augstlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana no vietas vīriešiem|Tāllēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana no vietas vīriešiem|Trīssoļlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 1908]] | [[Vieglatlētika 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana no vietas vīriešiem|Augstlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 1908]] | [[Vieglatlētika 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana no vietas vīriešiem|Tāllēkšana no vietas]]}}
{{MedalCompetition | Neoficiālās olimpiskās spēles}}
{{MedalGold        | [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|Atēnas 1906]] | [[Vieglatlētika 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana no vietas vīriešiem|Augstlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|Atēnas 1906]] | [[Vieglatlētika 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana no vietas vīriešiem|Tāllēkšana no vietas]]}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Brīnišķais prāts"
| attēls                   = Abeautifulmindposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Beautiful Mind''
| žanrs                    = Drāma
| režisors                 = [[Rons Hauards]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Rasels Krovs]]
[[Eds Heriss]]
[[Dženifere Konelija]]
[[Pols Betanijs]]
[[Kristofers Plamers]]
[[Džošs Lūkass]]
[[Džads Hiršs]]
| mūzika                   = [[Džeimss Horners]]
| operators                = [[Rodžers Dīkinss]]
| montāža                  =
| studija                  = [[Imagine Entertainment]]
| izplatītājs              = [[Universal Pictures]] (ASV)
[[DreamWorks]] (citur)
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|12|21|N|bez}}<ref name="variety">{{ziņu atsauce | work=Variety|author=| title=A Beautiful Mind|url=http://www.variety.com/index.asp?layout=filmsearch_exact&dept=Film&movieID=15161| accessdate=2009-07-17}}</ref>
| ilgums                   = 135 min
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|313 542 341}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0268978
}}
'''"Brīnišķais prāts"''' ({{val|en|A Beautiful Mind}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[drāma]], kuras režisors ir [[Rons Hauards]].

sentences:
[[Kategorija:Romas katoļu baznīca|Biskapijas]]
[[Kategorija:Bīskapijas]]

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = "Aptumsums"
|          attels =
|          autors = Stefanija Meiere
|  orig nosaukums = Eclipse
|          valsts = ASV
|          valoda = Angļu
|          serija = "Krēsla"
|           zanrs = Fantastika, romantika
|        izdevejs = Little, Brown (oriģinālvalodā)
Apgāds Zvaigzne (latviski)
|          izdota = 2007
|       tulkotajs = Ieva Elsberga
|         formats = Cietie un mīkstie vāki
|             lpp = 629(ASV cietie vāki)
(ASV mīkstie vāki)
566 lpp (latviski)
|            pec  = [[Rītausma (grāmata)|Rītausma]]
|           pirms = [[Jauns mēness (grāmata)|Jauns mēness]]
}}
'''Aptumsums''' ir trešā grāmata [[Stefanija Meiere|Stefanijas Meieres]] [[Krēsla (grāmatu sērija)|"Krēslas" sērijā]], kurā ir stāsts par astoņpadsmitgadīgo Izabellu Svonu un [[vampīrs|vampīru]] Edvardu Kalenu. Grāmata iznāca [[2007. gads|2007]]. gadā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Heopss
| vārds_orģ           =
| attēls              = Khufu CEM.jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģipte]]s [[faraons]]
| term_sākums         = 2589. gads p.m.ē.
| term_beigas         = 2566. gads p.m.ē.<ref name="names">Clayton, Peter A. ''Chronicle of the Pharaohs''. p42. Thames and Hudson,  London, 2006. {{ISBN|978-0-500-28628-9}}</ref><ref>Malek, Jaromir, "The Old Kingdom" in ''The Oxford History of Ancient Egypt'', ed. Ian Shaw, Oxford University Press 2000, {{ISBN|978-0-19-280458-7}} p.88</ref>
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           =
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 2566. gadā p.m.ē.
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = [[Snofru]]
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Heopss''' bija [[senā Ēģipte|senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 4. dinastijas laikā no 2589. līdz 2566. gadam p.m.ē.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
 |                 name = Lielais Lācis
 |               attēls = Ursa Major IAU.svg
 |         abbreviation = UMa
 |           name_latin = Ursa Major
 |                   RA = 10,67
 |                  dec = +55,38
 |            areatotal = 1279,66
 |             arearank = 3. vieta
 |      numbermainstars = 7, 20
 |   numberstarsplanets = 21
 |    numberbrightstars = 7
 |    numbernearbystars = 8
 |    brighteststarname = ''[[ε UMa]]''
 |        starmagnitude = 1,76
 |      neareststarname = ''Lalande 21185''
 |         stardistance = 8,29
 | numbermessierobjects = 7
 |        meteorshowers =
 |            bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Mazais Lācis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Berenikes Mati]]
[[Medību Suņi]]
[[Vēršu Dzinējs]]
 |            r_latvija = visu gadu
 |               latmax = 90
 |               latmin = 30
}}

sentences: '''Kukaiņēdāji augi''' ir augi, kuri iegūst barības vielas (bet ne enerģiju), noķerot un sagremojot [[Kukaiņi|kukaiņus]], [[Posmkāji|posmkājus]], nelielus [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] vai [[Vienšūņi|vienšūņus]]. Kukaiņēdāji augi ir pielāgojušies augt vietās, kur [[augsne]] satur maz augiem nepieciešamās barības vielas it sevišķi [[Slāpeklis|slāpekli]], piemēram, [[Purvs|purvos]]. [[Čārlzs Darvins|Čārlzs Dārvins]] 1975. gadā sarakstīja "Kukaiņēdāji augi" — pirmo plaši zināmo [[Traktāts|traktātu]] par šādiem augiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://pages.britishlibrary.net/charles.darwin3/insectivorous/insect01.htm|title=The writings of Charles Darwin on the web|website=web.archive.org|access-date=2019-02-01|date=2006-10-23|archive-date=2006-10-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20061023071735/http://pages.britishlibrary.net/charles.darwin3/insectivorous/insect01.htm}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Saussurea alpina T77.3.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Saussurea alpina''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Saussurea
| ģints_lv = Rūgtlapes
| binomial = Saussurea
| sinonīmi =
}}'''Rūgtlapes''' ({{Val-la|Saussurea}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 500 sugas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:331933-2|title=Saussurea DC. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-09|language=en}}</ref> kuru dabiskais izplatības areāls ir [[Austrumāzija|Austrumāzijas]], [[Eiropa|Eiropas]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] [[Mērenā josla|mērenajos]] un arktiskajos reģionos, ar vislielāko sugu daudzveidību [[Himalaji|Himalajos]] un [[Austrumāzija|Austrumāzijā]].

sentences:
{{Infobox Anatomija
| Name         = Liesa
| Latin        = Lien
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Illu spleen.jpg
| Caption      = Liesa
| Image2       =
| Caption2     =
| Precursor    =
| System       =
| Artery       =
| Vein         =
| Nerve        =
| Lymph        =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada marts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums = ''Chlamydia trachomatis'' (Busacca 1935) Rake 1957 emend. Everett et al. 1999
| attēls = ChlamydiaTrachomatisEinschlusskörperchen.jpg
| att_nosaukums = ''Chlamydia trachomatis'' ķermeņu ieslēgumi (brūni) McCoy šūnu kultūrā
| valsts = Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Chlamydiae
| tips_lv =
| klase = Chlamydiae
| klase_lv =
| dzimta =Chlamydiaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Chlamydia
| ģints_lv =
| suga =Chlamydia trachomatis
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Chlamydia trachomatis''''' ir [[Gramnegatīvās baktērijas|gramnegatīvā]] obligātā iekššūnu baktērija.<ref name="Wikstrom2013"/> Šī baktērija ir dažādu slimību izraisītājs, tajā skaitā [[Seksuāli transmisīvā slimība|seksuāli transmisīvo slimību]] un [[Acu slimības|acu]] infekciju izraisītājs.<ref name="Lanjouw.etal2015"/>

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=114|ipa=109|unicode=U+006D|ipa-image=Xsampa-m.png|xsampa=m|kirshenbaum=m|sound=bilabial nasal.ogg}}
Balsīgs '''bilabiāls nazāls līdzskanis''' tiek lietots lielākajā daļā pasaules valodu. Zināmas tikai dažas valodas (piem. [[mohauku valoda]]), kurās šī patskaņa nav.

sentences:
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Ierosināta dzēšana''' ir lapas dzēšanas process kā rezultātā tā tiek dzēsta, ja septiņu dienu laikā pēc ierosinājuma netiek iesniegtas pretenzijas pret dzēšanu. Process atbilst tādai dzēšanai, ko neapstrīdētu Vikipēdijas administrācija. Šo procesu neizmanto, lai izvairītos no diskusijas par dzēšanu, ja lapu vēlētos saglabāt kāds no dalībniekiem. Procesa mērķis ir iespējami saīsināt laiku, kas tiek tērēts diskusijai par dzēšanai izvirzītu lapu, ja tā ir jādzēš, bet neatbilst [[Vikipēdija:Paātrinātās dzēšanas kritēriji|paātrinātās dzēšanas kritērijiem]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Līdzīgs|Palais Medem}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Villa Medem''
| alternate_names     = Mēdema villa
| status              =
| image               = Jelgava Villa Medem 2017.jpg
| image_size          =
| caption             = 2017. gadā
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[klasicisms]]
| client              =
| owner               = Privātīpašums
| location            = {{vieta|Latvija|Jelgava|Uzvaras iela 55|3s=Uzvaras iela (Jelgava)}}
| pushpin_map         =
| latd  = 56 | latm  = 39 | lats  = 35.3 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 43 | longs = 06.7 | longEW = E
| map_caption         =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1818
| renovation_date     =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Johans Georgs Ādams Berlics]]
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Dzīvojamā ēka "Villa Medem" ar dārzu
|      numurs = 5170
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
| references          =
}}
'''''Villa Medem''''' jeb '''Mēdema villa''' ir 19. gadsimta [[klasicisms|klasicisma]] ēka, kas atrodas [[Uzvaras iela (Jelgava)|Uzvaras ielā 55]], [[Jelgava|Jelgavā]], [[Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis]].<ref>{{VKPAIoa|5170|Dzīvojamā ēka "Villa Medem" ar dārzu}}</ref> Muižnieku pilsētas namu būvējis pēdējās [[Kurzemes hercogi]]enes [[Doroteja fon Mēdema|Dorotejas]] brālis grāfs [[Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems|Žanno fon Mēdems]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tiesības uz laimi
| attēls                   = poster-pursuithappyness.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Pursuit of Happyness''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Gabriels Mačino]]
| producents               =
* [[Vills Smits]]
* [[Devons Frenklins]]
* [[Tods Bleks]]
* [[Džeisons Blūmentāls]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Stīvs Tišs]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Konrāds]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Džeidens Smits]]
* [[Tendija Ņūtone]]
| mūzika                   = [[Andrea Guerra]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Escape Artists]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|12|15||bez}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pursuit-happyness-2006|title=The Pursuit of Happyness|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 3, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403174212/http://www.bbfc.co.uk/releases/pursuit-happyness-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pursuitofhappyness.htm|title= (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 3, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|307,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tiesības uz laimi"''' ({{val|en|The Pursuit of Happyness}}) ir 2006. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Krisa Gārdnera tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors ir [[Gabriels Mačino]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Džeidens Smits]] un [[Tendija Ņūtone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|12|15||bez}}.

sentences: '''Valsts reliģija''' (vai arī '''oficiālā reliģija)''' ir [[ticība]] vai [[reliģija]], kuras statuss ir apstiprināts konkrētajā [[Valsts|valstī]] kā oficiālais.

sentences: '''Trigonometrisko funkciju [[integrālis|integrēšana]]''' ir apgrieztā darbība trigonometrisko funkciju [[atvasinājums|atvasināšanai]] (tiek meklēta tāda [[funkcija]], kuru atvasinot iegūst sākotnēji doto funkciju).

sentences: '''Imažisms''' ({{val-en|imagism}}) bija virziens angloamerikāņu [[dzeja|dzejā]] 20. gadsimta sākumā, kura pārstāvji atbalstīja [[brīvais pantmērs|brīvo pantmēru]] un pārdzīvojuma atspoguļojumu skaidriem, precīziem vārdiem. Imažisti noraidīja [[sentiments|sentimentu]] un [[diskursīvs|diskursīvu]], kas vairāk izpaudās tā laika [[romantisma dzeja|romatisma]] un [[Viktorijas laikmeta dzeja|Viktorijas laikmeta dzejā]]. Tas arī bija kontrastā ar tā laikabiedru, georgiāņu dzejnieku, tradīcijām. Lielākā daļa no publicētajiem imažistu darbiem tika publicēti laika posmā no [[1914]]. līdz [[1917]]. gadam. Tos publicēja arī vairāki ievērojami [[modernisma dzeja]]s pārstāvji.

sentences:
[[Kategorija:Francijas autoražotāji]]
[[Kategorija:Groupe PSA]]
[[Kategorija:Stellantis]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Atrypa.JPG
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Atrypa}} sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Atrypida
| kārta_lv =Atripīdi
| dzimta =Atrypidae
| dzimta_lv =Atripīdas
| kategorijas =nē
}}
'''Atripīdu dzimta (''Atrypidae'')''' ir [[Slēdzenes pleckāji|slēdzenes pleckāju]] dzimta. [[Čaula]]s ir divpusēji izliektas; muguras vāciņš parasti vairāk izliekts. [[Deltīdija plāksnītes]] vidusšuvē nav savienotas. [[Rokas aparāts|Rokas aparāta]] spirāles ir ar ievērojamu vijumu skaitu. [[Jugums]] pieaugušām formām bieži vien vidū rezorbējas. Atripīdu dzimtas pārstāvji dzīvoja no [[augšējais ordoviks|augšējā ordovika]] līdz [[apakšējais karbons|apakšējam karbonam]].

sentences: '''Zinātniskais izdevums''' jeb '''zinātniskā publikācija''' (no {{val|la|pūblicātio}} — 'izsludinājums') ir izdevuma veids, kas ietver teorētisku vai eksperimentālu [[zinātnisks pētījums|pētījumu]] rezultātus un atbilstošu iepriekšējās zinātniskās [[literatūras apskats|literatūras apskatu]]. Zinātniskie izdevumi parasti ir paredzēti samērā nelielai auditorijai un tāpēc izdoti nelielā apjomā. No citiem izdevuma veidiem tie atšķiras ar materiāla stilistisko sarežģītību un plašu zinātniskās [[terminoloģija]]s lietojumu, kuras skaidrojums var būt iekļauts izdevumā vai arī izdots atsevišķi specializētās svešvārdu un skaidrojošajās vārdnīcās.

sentences: '''Malas jūra''' ir daļa no [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]], kuru daļēji norobežo [[sauszeme]], tai skaitā [[sala]]s, [[arhipelāgs|arhipelāgi]], [[pussala]]s. Atšķirībā no [[iekšējā jūra|iekšējām jūrām]] malas jūrās ir [[okeāna straume|okeānu straumes]], ko rada okeānu vēji. Daudzas malas jūras norobežo salu virknes, kas veidojušās [[okeāniskā Zemes garoza|okeāniskajai Zemes garozai]] [[subdukcija]]s ceļā paejot zem citas [[tektoniskā plātne|tektoniskās plātnes]]. Lielākā daļa pasaules jūru ir malas jūras.

sentences: s [[dievība]] ([[Iraklija]]s arheoloģijas muzejā, [[Krēta]])<ref>Gimbutas, Marija: The Civilization of the Goddess, Harper&Row, San Francisco 1991.</ref>]]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Burts''' ir [[alfabēts|alfabētiskas]] rakstu sistēmas elements. Katrs burts [[rakstu valoda|rakstu valodā]] parasti tiek asociēts ar vienu [[mutvārdu valoda]]s [[fonēma|fonēmu]]. Agrīno rakstību rakstzīmes saucamas par sillabogrammām (apzīmējošas [[zilbe]]s) vai [[Logogramma|logogrammām]] (apzīmējošas [[vārds|vārdus]] vai [[frāze]]s).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Valentīns Emīls Hūgenbergers
|     vārds_orig = ''Karl Valentin Emil Hugenberger''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1818
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Ārlava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Kārlis Frīdrihs Jēkabs Hūgenbergers]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viens, divi, trīs
| operators =
| attēls = One two three43.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Billijs Vailders]]
| producents = Billijs Vailders
| scenārijs = * Billijs Vailders
* [[I. A. L. Daimonds]]
| aktieri = * [[Džeimss Kegnijs]]
* [[Horsts Buholcs]]
* [[Pamela Tifina]]
* [[Arlēna Frānsisa]]
| mūzika = [[Andrē Previns]]
| oriģinālnos = ''One, Two, Three''
| studija = * ''The Mirisch Company''
* ''Pyramid Productions, A. G.''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1961|12|15}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viens, divi, trīs"''' ({{Val|en|One, Two, Three}}) ir 1961. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Billijs Vailders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Kegnijs]], [[Horsts Buholcs]], [[Pamela Tifana]] un [[Arlēna Frānsisa]]. Filma ir balstīta uz [[Ferencs Molnars|Ferenca Molnara]] 1929. gada lugu ''Egy, kettő, három'' un to iespaidoja 1939. gada filma "[[Ņinočka]]" (''Ninotchka''), kurai Vailders bija viens no scenārija autoriem.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://entertainment.time.com/2011/08/11/top-10-berlin-wall-movies/slide/one-two-three-1961/|title=One, Two, Three {{!}} Top 10 Berlin Wall Movies|work=Time|access-date=2023-04-02|date=2011-08-09|last=Corliss|first=Richard|issn=0040-781X|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{apvienot|Viduslaiki}}
{{iw+}}
{{noformējums+}}
{{Vikisaites+}}
== Vēsture ==

sentences:
'''HCoV-OC43''' jeb '''cilvēka koronavīruss OC43''' ({{val|en|Human coronavirus OC43}}) ir [[RNS]] [[vīruss]], kas pieder [[bētakoronavīrusi|bētakoronavīrusu]] [[Ģints (bioloģija)|ģintij]].<ref name="DoiJVIMissing">{{cite journal |doi=10.1128/JVI.05512-11 |title=Molecular Epidemiology of Human Coronavirus OC43 Reveals Evolution of Different Genotypes over Time and Recent Emergence of a Novel Genotype due to Natural Recombination |year=2011 |last1=Lau |first1=Susanna K. P. |last2=Lee |first2=Paul |last3=Tsang |first3=Alan K. L. |last4=Yip |first4=Cyril C. Y. |last5=Tse |first5=Herman |last6=Lee |first6=Rodney A. |last7=So |first7=Lok-Yee |last8=Lau |first8=Y.-L. |last9=Chan |first9=Kwok-Hung |last10=Woo |first10=Patrick C. Y. |last11=Yuen |first11=Kwok-Yung |journal=Journal of Virology |volume=85 |issue=21 |pages=11325–37 |pmid=21849456 |pmc=3194943}}</ref>
Vīruss atklāts [[1960. gadi|1960. gados]] kā elpceļu iekaisuma izraisītājs gan cilvēkiem, gan [[vistas|vistām]].<ref>{{Cite journal |author=Geller C, Varbanov M, Duval RE |date=2012-11 |title=Human coronaviruses: insights into environmental resistance and its influence on the development of new antiseptic strategies |journal=Viruses |volume=4 |issue=11 |pages=3044–3068 |doi=10.3390/v4113044 |pmc=3509683 |pmid=23202515}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Variņu pagasts
| karte             = Variņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Variņi
| platība           = 100,51
| iedzīvotāji       = 827<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 827 / 100.51 round 1}}
| izveidots         = 1990
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Dobračs
|attēls                 = Hohenthurn_mit_Dobratsch_20052007_03.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.603611 | latNS  = N
| longd = 13.670278 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  =
|augstums               = 2 166
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|valsti|Dienvidāfrika (nozīmju atdalīšana)|Dienvidāfrika}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{Collapsible list|title='''''Republic of South Africa'' ([[angļu valoda|angļu]])'''
  |''Republiek van Suid-Afrika ''([[afrikandu valoda|afrikaneru]])
  |''iRiphabliki yeSewula Afrika ''([[isindebele]])
  |''iRiphabliki yomZantsi Afrika ''([[isiķhosa]])
  |''iRiphabhuliki yaseNingizimu Afrika ''([[isizulu]])
  |''iRiphabhulikhi yeNingizimu Afrika ''([[sisvati]])
  |''Repabliki ya Afrika-Borwa ''([[ziemeļsoto]])
  |''Rephaboliki ya Afrika Borwa ''([[sesoto]])
  |''Rephaboliki ya Aforika Borwa ''([[secvana]])
  |''Riphabliki ra Afrika Dzonga ''([[šiconga]])
  |''Riphabuḽiki ya Afurika Tshipembe ''([[čivenda]])
  |'''''(visi 11 nosaukumi ir oficiāli)'''''<ref>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://www.constitutionalcourt.org.za/site/theconstitution/thetext.htm | title= The Constitution | publisher= Constitutional Court of South Africa | accessdate= 2009-09-03}}</ref>
  }}
| pilnais_valsts_nosaukums = Dienvidāfrikas Republika
| valsts_nosaukums = Republic of South Africa
| karoga_attēls = Flag of South Africa.svg
| karoga_nosaukums = Dienvidāfrikas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_South_Africa.svg
| ģerboņa_nosaukums = Dienvidāfrikas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 85px
| valsts_moto = !ke e: ǀxarra ǁke
| valsts_himna = ''[[Dienvidāfrikas Republikas himna|Nkosi Sikelel' iAfrika]]''
| kartes_attēls = Location_South_Africa_AU_Africa.svg
| kartes_paraksts =
| galvaspilsēta = [[Pretorija]] (administratīvā)
[[Blumfonteina]] (tiesu varas)
[[Keiptauna]] (likumdošanas)
| lielākā_pilsēta = [[Johannesburga]]
| valsts_valodas = {{Collapsible list|title='''11 valodas'''
  |
  |[[angļu valoda]]
  |[[afrikandu valoda|afrikaneru]]
  |[[isindebele]]
  |[[isiķhosa]]
  |[[isizulu]]
  |[[sisvati]]
  |[[ziemeļsoto]]
  |[[sesoto]]
  |[[secvana]]
  |[[šiconga]]
  |[[čivenda]]
  }}
| etniskās_grupas =
| etniskās_grupas_gads =
| valsts_iekārta = [[Parlamentārisms|Parlamentāra republika]]
| valsts_galvas_tituls = [[Dienvidāfrikas prezidents|Prezidents]]
| valsts_galva = [[Sirils Ramafosa]]
| valsts_galvas_tituls2 = [[Dienvidāfrikas viceprezidents|Viceprezidents]]
| valsts_galva2 = [[David Mabuza]]
| valsts_galvas_tituls3 =
| valsts_galva3 =
| neatkarības_iegūšana = [[Dienvidāfrikas vēsture|Neatkarība]]
| neatkarības_piezīme = no [[Lielbritānija]]s
| dibināta =
| neatkarības_notikums = [[Dienvidāfrikas Savienība|Savienība]]
| neatkarības_datums = {{dat|1910|5|31}}
| neatkarības_notikums2 = [[Vestminsteras statūti]]
| neatkarības_datums2 = {{dat|1931|12|11}}
| neatkarības_notikums3 = Republika
| neatkarības_datums3 = {{dat|1961|5|31}}
| platība_km2 = 1 221 037
| platība_rangs = 25.
| procenti_ūdens =
| iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
| iedzīvotāju_skaits = 49 320 000<ref name=statssa-midyear2009>{{en ikona}} {{cite paper | url= http://www.statssa.gov.za/PublicationsHTML/P03022009/html/P03022009.html | title= Mid-year population estimates | version= 2009 | format= .html | publisher= Stats SA | author= Statistics South Africa | date= 2009 | accessdate= 2009-01-09 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
| iedzīvotāju_skaits_rangs = 25.
| apdzīvotības_blīvums_km2 = 41
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 170.
| IKP_PPP =
| IKP_PPP_gads =
| IKP_PPP_rangs =
| IKP_PPP_per_capita =
| IKP_PPP_per_capita_rangs =
| HDI = 0,709 {{palielinājās}}
| HDI_gads = 2019
| HDI_kategorija = vidējs
| HDI_rangs = 114.
| Gini = 57,8
| Gini_gads = 2000
| Gini_kategorija =
| Gini_rangs =
| valūta = [[Dienvidāfrikas rands]]
| valūtas_kods = ZAR
| laika_zona = [[SAST]]
| utc_offset = +2
| laika_zona_DST =
| utc_offset_DST =
| domēns = [[.za]]
| tālsarunu_kods = 27
| iso_kods_num = 710
| iso_kods_alfa2 = ZA
| iso_kods_alfa3 = ZAF
}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Masaji
| skaits    = ap 1,6–1,7 miljoniem
| vieta     = {{ubl
 | {{KEN}} (840 000)
 | {{TZA}} (800 000)
 }}
|   valoda = [[masaju valoda]]
| reliģija = [[masaju mitoloģija]], [[kristietība]]
|   grupas =
|     radi = citi [[niloti|nilotu]] etnosi
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Suņu sala
| attēls                   = SunuSala.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Isle of Dogs''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, drāma, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Skots Radins]]
* [[Stīens Reilss]]
* [[Džeremijs Dosons]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         = Vess Andersons
| galvenajās lomās         =
* [[Braians Krenstons]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Bobs Balabans]]
* [[Greta Gērviga]]
| mūzika                   = [[Kortnijs B. Vinss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Studio Babelsberg]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|2|15|Berlīnes filmu festivāls|2018|3|23|ASV|2018|5|3|Latvija|2018|5|10|Vācija|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/isle-dogs-2018|title=Isle of Dogs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 29, 2018|archive-date={{dat|2018|10|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181004180335/http://www.bbfc.co.uk/releases/isle-dogs-2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GER}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|64,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=isleofdogs.htm|title=Isle of Dogs (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|11|20||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Suņu sala"''' ({{val|en|Isle of Dogs}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s animācijas filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Braians Krenstons]], [[Edvards Nortons]], [[Bills Marijs]], [[Skārleta Johansone]], [[Džefs Goldblūms]], [[Bobs Balabans]] un [[Greta Gērviga]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|2|15||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Džovanni Lorenco Bernīni
|     vārds_orig = ''Gian Lorenzo Bernini''
|         attēls = Gian Lorenzo Bernini, self-portrait, c1623.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Bernīni pašportrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1598
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Neapole]], [[Neapoles karaliste]]
([[Kampānija]], {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1680
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]]
({{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = tēlnieks, arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas = gahjsjsndi
}}

sentences: '''Rietumukraina''' ({{val|uk|Західна Україна}}) ir kultūrvēsturiskais reģions, gandrīz vienmēr tajā ir iekļauti mūsdienu [[Ukraina]]s [[Čerņivcu apgabals|Čerņivcu]], [[Ivanofrankivskas apgabals|Ivanofrankivskas]], [[Ļvivas apgabals|Ļvivas]], [[Ternopiļas apgabals|Ternopiļas]] un [[Aizkarpatu apgabals|Aizkarpatu]] apgabali, kā arī [[Volīnijas apgabals|Volīnijas]] un [[Rivnes apgabals|Rivnes]] apgabali.

sentences:
[[Rosa sala]]s dienvidos]]
'''Glečera mēle''' ir garš un šaurs peldošs [[ledājs|šļūdoņa]] turpinājums [[jūra|jūrā]], [[ezers|ezerā]] vai [[okeāns|okeānā]]. Parasti veidojas [[ledus vairogs|kontinentālo ledāju]] šļūdoņiem strauji noplūstot jūrā vai okeānā. Veido diezgan stabilu ledus masu, kas spēj saglabāt savu formu vairākas desmitgades.

sentences: '''Aleksandrijas bāka''', pazīstama arī kā '''Faras bāka''', bija laika posmā no 280. līdz 247. gadam p.m.ē. būvēta bāka, Farosas salā [[Aleksandrija|Aleksandrijā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]]. Tā tika celta [[Ptolemajs II|Ptolemaja II Filadelfa]] valdīšanas laikā. Bāka tika izmantota, lai jūrniekiem rādītu ceļu uz ostu nakts laikā. Tās augstums bija starp 120 un 140 metriem. Ilgu laiku tā bija visaugstākā cilvēku celtā būve. Aleksandrijas bāka ir viens no [[Septiņi pasaules brīnumi|Septiņiem pasaules brīnumiem]]. Divu zemestrīču dēļ 1303. un 1323. gadā Aleksandrijas bāka sabruka.

sentences: '''Inženiergrafika''' ir simbolu un pieņēmumu sistēma, kuru izmanto [[Rasējums|rasējumos]]. Inženiergrafikas teorētiskos pamatus nosaka [[tēlotāja ģeometrija]].<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Inženiergrafika|first4=Ieva|first8=Zoja|last7=Veide|first7=Gaļina|last6=Stroževa|first6=Veronika|last5=Leja|first5=Ella|last4=Jurāne|last=Auzukalns|last3=Fjodorova|first3=Genevefa|last2=Dobelis|first2=Modris|isbn=978-9984-32-147-9|year=2008|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|first=Jānis|last8=Veide}}</ref>

sentences:
" Gada cilvēks [[Čārlzs Lindbergs]] (1927)]]
'''Gada cilvēks''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] ziņu žurnāla un tīmekļa vietnes "[[Time]]" ikgadējais izdevums, kurā attēlots un aprakstīts cilvēks, grupa, ideja vai objekts, kas "vai nu uz labu vai sliktu ... ir darījis visvairāk, lai ietekmētu gada notikumus".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viktorija un Abduls
| oriģinālnos = ''Victoria & Abdul''
| attēls = VictoriaAndAbdulPoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska filma, drāma
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Bībana Kidrona]]
* [[Treisija Sīvorda]]
| scenārijs = [[Lī Hols]]
| aktieri = * [[Džūdija Denča]]
* [[Ali Fazals]]
* [[Edijs Izards]]
* [[Adīls Ahtars]]
* [[Pols Higinss]]
* [[Maikls Gembons]]
| mūzika = [[Tomass Ņūmans]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[BBC Films]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Cross Street Films]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures UK]]''
| izdošana = {{filmas datums|2017|9|3|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2017|9|15|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/victoria-abdul-2017|title=Victoria & Abdul|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 27, 2018}}</ref>
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|21 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|65,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=victoriaandabdul.htm|title=Victoria and Abdul (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Viktorija un Abduls"''' ({{val|en|Victoria & Abdul}}) ir 2017. gada Apvienotās Karalistes biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]]. Galvenās lomas atveido [[Džūdija Denča]], [[Ali Fazals]], [[Edijs Izards]], [[Adīls Ahtars]], [[Pols Higinss]] un [[Maikls Gembons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|3|9||bez}} [[Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas kinofestivālā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
'''Noā''' var būt:

sentences:
par gada labāko peldētāju pasaulē ticis atzīts septiņas reizes]]
'''Gada labākais peldētājs''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] žurnāla ''Swimming World Magazine'' pasniegtā balva gada labākajam peldētājam septiņās dažādās kategorijās: labākais peldētājs pasaulē, [[Amerika|Amerikā]], [[Eiropa|Eiropā]], ''Pacific Rim'' reģionā, [[Āfrika|Āfrikā]], atklātajos ūdeņos un starp invalīdiem. Katrā nominācijā balva tiek pasniegta vīriešiem un sievietēm. Tā tiek pasniegta kopš 1964. gada.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Alburnus_alburnus_Hungary.jpg
| att_nosaukums = [[Vīķe]] (''Alburnus alburnus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Actinopterygii
| klase_lv =Starspurzivis
| kārta=Cypriniformes
| kārta_lv=Karpveidīgās
| dzimta=Cyprinidae
| dzimta_lv=Karpu dzimta
| apakšdzimta=Alburninae
| apakšdzimta_lv=Vīķu apakšdzimta
| ģints = Alburnus
| ģints_lv = Vīķes
| binomial =Alburnus <small>([[Rafinesque]], 1820)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Chalcalburnus''
}}
'''Vīķes, vīķu ģints''' (''Alburnus'') ir viena no [[karpu dzimta]]s (''Cyprinidae'') ģintīm, kas apvieno 46 [[saldūdens]] zivju sugas.<ref name=fish/><ref name=anat/><ref name=alb/><ref name=iuc/> Vairākas sugas izdalītas pēc 2010. gada.<ref name=anat/><ref name=alb/><ref name=iuc/><ref name=ami/> Tās mājo [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]],<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/identification/SpeciesList.php?class=Actinopterygii&order=Cypriniformes&famcode=122&subfamily=Alburninae&genus=Alburnus&areacode=&c_code=&spines=&fins=&resultPage=1&sortby=species FishBase: Genus: Alburnus]</ref> turklāt lielākā sugu dažādība sastopama [[Turcija]]s reģionā.<ref>[http://www.pfeil-verlag.de/04biol/pdf/ief18_4_03.pdf Alburnus demiri, a new species of bleak from Western Anatolia, Turkey (Teleostei: Cyprinidae)]</ref> Mūsdienās vīķu ģintī ir iekļautas kādreizējās ''Chalcalburnus'' ģints zivis.<ref>Özuluğ M.; Freyhof J. (2007). "Rediagnosis of four species of Alburnus from Turkey and description of two new species (Teleostei: Cyprinidae)" (PDF). Ichthyological Exploration of Freshwaters. 18 (3): 233–246.</ref> Vīķēm ķermenis ir slaids un no sāniem saplacināts. [[Mute]] vērsta uz augšu un uz priekšu.<ref name=lat/>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Gustavs Fehners
|          vārds_orig = ''Gustav Fechner''
|              attēls = Gustav Fechner.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Gustavs Fehners
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1801
|          dz_mēnesis = 04
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = Groszerhene, [[Saksija]]
(tagad Žarki Velke, {{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1887
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 18
|             m_vieta = [[Leipciga]], [[Vācijas impērija]]
(tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta = [[Žari]], [[Drēzdene]], [[Leipciga]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Leipcigas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
|             zinātne = [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[psihofizika]]
[[Vēbera-Fehnera likums]]
[[mediāna (statistika)|mediāna]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Gustavs Teodors Fehners''' ({{val-de|Gustav Theodor Fechner}}, {{dat|1801|04|19}} — {{dat|1887|11|18}}) bija vācu [[psiholoģija|psihologs]]. [[Psihofizika]]s un viens no [[eksperimentālā psiholoģija|eksperimentālās psiholoģijas]] pamatlicējiem, ietekmējis daudzu 20. gadsimta psihologu un [[filozofija|filozofu]] darbību.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Brontē
|         vārds_orig = ''Anne Brontë''
|             attēls = AnneBronte.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Anna Brontē ap 1834. gadu
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1820
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 17
|           dz_vieta = Torntona, [[Bredforda]], [[Apvienotā Karaliste]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1849
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 28
|            m_vieta = [[Skarboro]], [[Ziemeļjorkšīra]], [[Apvienotā Karaliste]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas = [[Emīlija Brontē|Emīlija]], [[Šarlote Brontē|Šarlote]]
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Aktons Bells
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods = 1836–1849
|              žanri = Fantastika, dzeja
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Brontē''' (''Anne Brontë''; dzimusi {{dat|1820|1|17}}, mirusi {{dat|1849|5|28}}) bija angļu romānu autore un dzejniece, jaunākā no māsām Brontē, kas sasniedza pilngadību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bīstamais bizness
| operators =
| attēls = Risky Business.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Pols Brikmens]]
| producents =
| scenārijs = Pols Brikmens
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Rebeka De Morneja]]
| mūzika = ''[[Tangerine Dream]]''
| oriģinālnos = ''Risky Business''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1983|8|5}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|63,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl40666625/weekend/|title=Risky Business |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bīstamais bizness"''' ({{Val|en|Risky Business}}) ir 1983. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Brikmens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]] un [[Rebeka De Morneja]]. Filma tiek uzskatīta par Krūza izlaušanās filmu.

sentences: '''Kreoli''' ir dažādas etniskās (bieži vien arī etniski-rasu) jauktas izcelsmes grupas, kas izveidojās koloniālā perioda laikā, galvenokārt [[Amerika|Amerikā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Āzija|Āzijā]].

sentences: '''18. aprīlis''' ir gada 108. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (109. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 257 dienas.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Oszupes pagasts}}
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Meklēju draugu pasaules galam
| attēls = Seeking a Friend for the End of the World Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Seeking a Friend for the End of the World''
| žanrs = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors = [[Lorēne Skafarija]]
| producents = * [[Stīs Golins]]
* [[Džoja Gormena]]
* [[Marks Rojbals]]
* [[Stīvens M. Reilss]]
| scenārija autors = Lorēne Skafarija
| galvenajās lomās = * [[Stīvs Karels]]
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Ādams Broudijs]]
* [[Dereks Lūks]]
* [[Viljams Pītersens]]
| mūzika = * [[Džonatans Sadovs]]
* [[Robs Simonsens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2012|6|18|Losandželosas filmu festivāls|2012|6|22|ASV|2012|8|17|Latvija|}}
| ilgums = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/seeking-friend-end-world-2012|title=Seeking a Friend for the End of the World|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=seekingafriend.htm|title=Seeking a Friend for the End of the World (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 29, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Meklēju draugu pasaules galam"''' ({{val|en|Seeking a Friend for the End of the World}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisore un scenārija autore ir [[Lorēne Skafarija]]. Galvenās lomas atveido [[Stīvs Karels]], [[Kīra Naitlija]], [[Ādams Broudijs]], [[Dereks Lūks]] un [[Viljams Pītersens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|6|18||bez}} Losandželosas filmu festivālā.

sentences:
{{novecojis}}
{{cita nozīme|Rīgas pilsētas apkaimi|apdzīvotu vietu Stopiņu pagastā|Dreiliņi (Stopiņu pagasts)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Dreiliņi
|attels             =
|paraksts           = Dreiliņi, [[Ēvalda Valtera iela (Rīga)|Ēvalda Valtera iela]], [[2014. gads|2014]]. gads
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 4,155 km²
|iedzivotaju_skaits = 5 618 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Piķurga]]
[[Dreiliņupīte]]
[[Dauguļupīte]]
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|6|34|51|52}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/dreilini/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žozefs Lagranžs
|     vārds_orig = ''Joseph Lagrange''
|         attēls = Лагранж.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Turīna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1813
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Itālis<br/>Francūzis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = ''[[École polytechnique]]''
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]], [[matemātiskā fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Žozefs Luijs Lagranžs''' ({{val-fr|Joseph-Louis Lagrange}}; dzimis '''Džuzepe Luidži Lagranča''' ({{val|it|Giuseppe Luigi Lagrancia}}) {{dat|1736|1|25}} [[Turīna|Turīnā]], miris {{dat|1813|4|10}} [[Parīze|Parīzē]]) bija itāļu matemātiķis un astronoms, kurš daļu mūža pavadīja [[Prūsija|Prūsijā]], bet daļu - [[Francija|Francijā]].

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda_lv=Graudzāļu rinda|suga_lv=Slaidais grīslis|suga=Carex acuta|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda=Poales|attēls=CarexAcuta.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex acuta}}'''Slaidais grīslis''' ({{val|la|Carex acuta}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. Atsevišķi eksemplāri un dažāda lieluma grupas ir atrodamas mitrās [[Pļava|pļavās]] un applūstošos pazeminājumos, [[Purvs|purvos]], [[Grāvis|grāvjos]], ūdenstilpju piekrastes joslā, mitrās laucēs mežos un krūmājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-acuta-l/|title=slaidais grīslis - Carex acuta L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-02}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noziegumi un likumpārkāpumi
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|18,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1296926209/weekend/|title=Crimes and Misdemeanors |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|18}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 104 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1989|10|13}}
| izplatītājs = ''[[Orion Pictures]]''
| studija = ''Jack Rollins & Charles H. Joffe Productions''
| operators = [[Svens Nīkvists]]
| oriģinālnos = ''Crimes and Misdemeanors''
| mūzika = [[Francis Šūberts]]
| aktieri = * Vudijs Allens
* [[Mārtins Landau]]
* [[Mija Ferova]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Džerijs Orbahs]]
* [[Alans Alda]]
* [[Sems Voterstons]]
* [[Džoanna Glīsone]]
| scenārijs = Vudijs Allens
| producents = [[Roberts Grīnhats]]
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| žanrs = komēdija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Crimes and misdemeanors2.jpg
| imdb =
}}'''"Noziegumi un likumpārkāpumi"''' ({{Val|en|Crimes and Misdemeanors}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido Allens, [[Mārtins Landau]], [[Mija Ferova]], [[Andželika Hjūstone]], [[Džerijs Orbahs]], [[Alans Alda]], [[Sems Voterstons]] un [[Džoanna Glīsone]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Centrāleiropas Universitāte
|native_name   = Central European University
|image_name    = Logo_of_Central_European_University.svg
|latin_name        = Universitas Europae Centralis
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1991
|vision            =
|type              = privāta pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Vīne#Austrija#Eiropa
| latd  = 48.173931 | latNS  = N
| longd = 16.388075 | longEW = E
| academic_staff    = 357 (2018/19)
| administrative_staff  = 775 (2018/19)
|students          = 1320 (2018/19)
|postgrad          = 875 (2018/19)
|doctoral          = 445 (2018/19)
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{Oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|A{{{numurs|}}}-LT.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences: '''11. decembris''' ir gada 345. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (346. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 20 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Sleeper''
| operators =
| attēls = Sleeper ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, komēdija
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents = [[Džeks Grosbergs]]
| scenārijs = * Vudijs Allens
* [[Māršals Brikmans]]
| aktieri = * Vudijs Allens
* [[Daiena Kītone]]
| mūzika = Vudijs Allens
| oriģinālnos = ''Sleeper''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|17}}
| ilgums = 87 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|18,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3547432449/|title=Sleeper (1973) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Sleeper''''' ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido Vudijs Allens un [[Daiena Kītone]].

sentences:
'''Moli''' ({{val-de|von der Mohl}}, {{val-pl|Mohlowie}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kuras priekšteči  [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabalā]] izsekojami līdz 16. gadsimtam.<ref>[http://www.geni.com/people/Arend-von-der-Mohl/6000000021542102262 Arend Arnulph von der Mohl - Genealogy]</ref>
Vēlāk pārpoļotā Molu dzimta izplatījās arī tagadējā [[Lietuva|Lietuvā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]] un [[Polija|Polijā]].

sentences: '''Metamorfisms''' ir [[Minerāls|minerālu]] vai ģeoloģiskās struktūras maiņa (atšķirīgs minerālu izvietojums) jau eksistējošos [[Ieži|iežos]] (protolītos), bez protolīta izkausēšanas šķidrā [[Magma|magmā]] (cietvielu stāvokļa izmaiņas). Izmaiņas notiek galvenokārt siltuma, spiediena un ķīmiski aktīvu šķidrumu ievadīšanas dēļ.

sentences:
{{citas nozīmes|ķīmiskajām skābēm|Skābe (nozīmju atdalīšana)|skābe}}
'''Skābes''' ir [[elektrolīts|elektrolīti]], kas [[šķīdums|šķīdumā]] spēj atšķelt [[protons|protonus]], veidojot [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[jons|jonus]], vai arī spēj piesaistīt nedalītos elektronu pārus ([[Lūisa skābe]]s). Skābju vispārīgā formula ir '''HA''' vai '''HnA''' (daudzvērtīgām skābēm), kur n ir skābes vērtība.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Benni Andešons
|      Vārds_orig = ''Benny Andersson''
|          Attēls = Benny Andersson 2012-09-24 001.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Benni Andešons 2012. gadā
|        Dz_vārds = Jērans Brūrs Andešons
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1946|12|16}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Zviedrija|Vellingbi}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika]], [[šlāgermūzika]], [[folkroks]], [[tautas mūzika]], [[mūzikli]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedātājs]], [[komponists]]
|     Instrumenti = [[Klavieres]], [[sintezatori]], [[akordeons]], [[ģitāra]], [[taustiņinstrumenti]], [[balss]]
|            Gadi = 1964—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Polar Music]], [[Mono Music]]''
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], ''[[Hep Stars]]'', [[Bjērns Ulveuss]], ''[[Benny Anderssons orkester]]'', [[Anni Frida Lingstade]], ''[[Orsa Spelmän]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Jērans Brūrs "Benni" Andešons''' ({{val|sv|Göran Bror "Benny" Andersson}}; dzimis {{dat|1946|12|16}} [[Vellingbi]]) ir [[Zviedri|zviedru]] instrumentālists un komponists. Pazīstams kā grupas [[ABBA]] dalībnieks. Pēc grupas izjukšanas kopā ar otru dalībnieku [[Bjērns Ulveuss|Bjērnu Ulveusu]] radīja [[mūzikls|mūziklus]] "[[Šahs (mūzikls)|Šahs]]" (''Chess''; 1986), ''Kristina från Duvemåla'' (1995), kā arī piedalījies mūzikla un filmas ''[[Mamma Mia! (mūzikls)|Mamma Mia!]]'' tapšanā.<ref>[https://www.worldcat.org/identities/lccn-n82-243153/ Benni Andešona ''Worldcat'' lapa]</ref>

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name           = Vējiem līdzi (grāmata)
Gone with the Wind
| image          =
| caption        =
| author         = [[Mārgarita Mičela]]
| country        = {{ASV}}
| language       = {{en ikona}}
| cover_artist   =
| genre          = [[Vēsturiskais romāns]]
| publisher      = [[Macmillan Publishers (ASV)]]
| release_date   = June 30, 1936. gada 30. jūnijs
| media_type     = Iespieddarbs
| pages          = 1037 ([[pirmajā izdevumā]])
1024 ([[Warner Books]] izdevumā)
| isbn           = 978-0-446-36538-3
| isbn_note      = (Warner)
| dewey          = 813.52
| oclc           = 28491920
| preceded_by    =
| followed_by    = [[Scarlett (Ripley novel)|Scarlett]]
[[Rhett Butler's People]]
}}
'''Vējiem līdzi''' ({{val|en|Gone with the Wind}}) ir amerikāņu rakstnieces [[Mārgarita Mičela|Mārgaritas Mičelas]] romāns, kas pirmo reizi publicēts 1936. gadā. Romāna sižeta notikumi risinās Kleitonas apgabalā un [[Atlanta|Atlantā]],  [[Džordžija|Džordžijas štatā]], [[Amerikas pilsoņu karš|Amerikas pilsoņu kara]] un [[rekonstrukcijas laikmetā]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = 𒁹𒄬𒆷𒁶𒋾
|nosaukums_latv_val     = Elama
|sugasvārds             =
|
|kontinents             = Āzija
|reģions                = Tuvie Austrumi
|valsts                 =
|laikmets               =
|statuss                = Impērija
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         =
|
|gads_sākums            = 2700
|gads_beigas            = 539 p.m.ē
|
|date_end               =
|event_start            =
|event_end              =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              = karogs
|image_coat             =
|image_map              = Elam Map-en.svg
|image_map_caption      = Aptuvena Elamas valsts atrašanās vieta [[Persijas līcis|Persijas līča]] tuvumā
|national_motto         =
|galvaspilsēta          = [[Sūsa (Irāna)|Sūsa]]
|kopīgas_valodas        = [[elamiešu valoda]]
|reliģija               =
|nauda                  = ''nav zināms''
|
|title_leader           =
|leader1                =
|year_leader1           =
|leader2                =
|year_leader2           =
|stat_year5             =
|stat_platība5          =
|flag_p1                =
|p1                     = Protoelamas civilizācija
|s1                     = Ahemenīdu impērija
|flag_s1                = Standard of Cyrus the Great.svg
|_noautocat = yes
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alakranīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/F.02-50
|ķīm_formula=As8S9
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Orandždzeltena, sarkana
|svītra=Orandždzeltena
|habituss=Graudains materiāls, labi izteikti kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=1,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 2.390 nγ = 2.520
|pleohroisms=nav
|blīvums=3,43
}}
__NOTOC__

sentences:
[[Kategorija:Ģeoķīmija| ]]
[[Kategorija:Ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeologi| ]]

sentences: '''Molmasa''' (apzīmē ar <math> M \ </math>) ir vielas [[masa]], kuras [[vielas daudzums|daudzums]] ir viens [[mols]]. Saskaņā ar šo definīciju molmasa ir vienāda ar [[molekulu masa|molekulas masas]] un [[Avogadro skaitlis|Avogadro skaitļa]] reizinājumu.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg2-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Sniega līnija''' ir robeža uz zemes virsmas, virs kuras klimatisko apstākļu ietekmē notiek [[Sniegs|sniega]] un [[ledus]] uzkrāšanās.

sentences:
sargtornis mūsdienu [[Vācija|Vācijā]].]]
'''Sargtornis''' ir [[nocietinājums|nocietinājumu]] veids, [[tornis]], ko izmanto [[uzraudzība]]i. To pamatfunkcija ir nodrošināt augstu drošu vietu, no kuras pārraudzīt plašu apkārtni.

sentences: '''Smadzeņu infarkcija''' ir patoloģisks process, kura rezultātā smadzenēs veidojas nekrotisku audu zona.<ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://www.worldcat.org/oclc/879416939|title=Robbins and Cotran pathologic basis of disease|date=2015|isbn=978-1-4557-2613-4|edition=Ninth|location=Philadelphia, PA|oclc=879416939}}</ref> To izraisa traucēta asins piegāde ([[Smadzeņu išēmija|išēmija]]) un ierobežota skābekļa piegāde ([[hipoksija]]), visbiežāk trombembolijas dēļ, un klīniski izpaužas kā [[Smadzeņu insults|išēmisks insults]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Shin|first=Tae Hwan|last2=Lee|first2=Da Yeon|last3=Basith|first3=Shaherin|last4=Manavalan|first4=Balachandran|last5=Paik|first5=Man Jeong|last6=Rybinnik|first6=Igor|last7=Mouradian|first7=M. Maral|last8=Ahn|first8=Jung Hwan|last9=Lee|first9=Gwang|date=2020-07-07|title=Metabolome Changes in Cerebral Ischemia|journal=Cells|volume=9|issue=7|page=1630|doi=10.3390/cells9071630|issn=2073-4409|pmc=7407387|pmid=32645907|doi-access=free}}</ref> Reaģējot uz išēmiju, smadzenes deģenerējas sašķidrinātās nekrozes procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://www.worldcat.org/oclc/879416939|title=Robbins and Cotran pathologic basis of disease|date=2015|isbn=978-1-4557-2613-4|edition=Ninth|location=Philadelphia, PA|oclc=879416939}}</ref>

sentences: Uzskatu par '''[[Sfēra|Sfērisku]] [[Zeme|Zemi]]''' pirmie pauda [[Senā Grieķija|sengrieķu]] filozofi aptuveni 6. gadsimtā p.m.ē.,<ref name="dicks">{{grāmatas atsauce  |last=Dicks |first=D.R. |title=Early Greek Astronomy to Aristotle |url=https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick |pages=[https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick/page/72 72]–198 |year=1970 |isbn=978-0-8014-0561-7 |publisher=Cornell University Press |location=Ithaca, N.Y.}}</ref> taču tas bija tikai filozofisks prātojums, līdz to pieņēma [[Hellēnisms|Hellēnisma]] [[astronomija]] 3. gadsimtā p.m.ē. Hellēnisma uzskatu vēlā antīkā laikmeta un viduslaiku laikā pakāpeniski pieņēma arī pārējā [[Vecā pasaule]].<ref name="Krüger: Roman and medieval continuation">Continuation into Roman and medieval thought: Reinhard Krüger: "[http://www.uni-stuttgart.de/lettres/krueger/forschungsvorhaben_erdkugeltheorie_biblio.html Materialien und Dokumente zur mittelalterlichen Erdkugeltheorie von der Spätantike bis zur Kolumbusfahrt (1492)]"</ref><ref name="Ragep: Islamic adoption">Direct adoption of the Greek concept by Islam: Ragep, F. Jamil: "Astronomy", in: Krämer, Gudrun (ed.) et al.: ''Encyclopaedia of Islam'', THREE, Brill 2010, without page numbers</ref><ref name="Pingree: Indian adoption">Direct adoption by India: [[David Pingree|D. Pingree]]: "History of Mathematical Astronomy in India", ''Dictionary of Scientific Biography'', Vol. 15 (1978), pp. 533−633 (554f.); Glick, Thomas F., Livesey, Steven John, Wallis, Faith (eds.): "Medieval Science, Technology, and Medicine: An Encyclopedia", Routledge, New York 2005, {{ISBN|0-415-96930-1}}, p. 463</ref><ref name="Martzloff, Cullen: Chinese adoption">Adoption by China via European science: Jean-Claude Martzloff, “Space and Time in Chinese Texts of Astronomy and of Mathematical Astronomy in the Seventeenth and Eighteenth Centuries”, ''Chinese Science'' 11 (1993-94): 66–92 (69) and Christopher Cullen, "A Chinese Eratosthenes of the Flat Earth: A Study of a Fragment of Cosmology in Huai Nan tzu 淮 南 子", ''Bulletin of the School of Oriental and African Studies'', Vol. 39, No. 1 (1976), pp. 106–127 (107)</ref> Praksē zemes apaļumu pierādīja [[Fernāns Magelāns|Fernāna Magelāna]] un [[Huans Sevastjans Elkano|Huana Sevastjana Elkano]] ceļojums apkārt zemeslodei (1519-1522).<ref>Ilustrētā pasaules vēsture, novembris 2011. Magelāns palika pusceļā.</ref><ref>Pigafetta, Antonio (1906). Magellan's Voyage around the World. Arthur A. Clark. [http://www.archive.org/details/primerviajeentor00piga]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Priekules rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Bunkas pagasts}}

sentences:
un [[introns|introniem]]]]
'''Gēns''' ({{val|la|genos}} — ‘dzimšana’, ‘izcelsme’) ir noteikta [[dezoksiribonukleīnskābe]]s (DNS), retāk [[ribonukleīnskābe]]s (RNS), [[molekula]]s daļa, kura glabā [[informācija|informāciju]] par noteiktas funkcionāli aktīvas vielas, piemēram, [[olbaltumvielas]], molekulas [[sintēze|sintēzi]]. Gēni bioķīmiskās reakcijās ar ārējās vides apstākļiem nosaka visu organisma pazīmju veidošanos. Noteikti gēni atbild par organisma specifiskām īpašībām. Gēni atrodas šūnas [[hromosoma|hromosomās]], [[mitohondrijs|mitohondrijos]], [[plastīda|plastīdās]] un [[plazmīda|plazmīdās]]. Gēni veido organisma ģenētisko materiālu [[genoms|genomu]]. Pētījumos ir konstatēts, ka gēns sastāv no 400 līdz {{nobr|100 000}} [[nukleotīdi|nukleotīdu]] pāriem.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Populārā Dabas enciklopēdija | publisher= Jumava | location= R. | year= 2007 | isbn= 978-9984-38-271-5 | page= 161}}</ref> Gēnu struktūra un funkcijas var mainīties [[mutācija|mutāciju]] rezultātā, kā arī mainoties gēna atrašanās vietai hromosomā. Gēnu funkcijas ietekmē arī citi gēni.

sentences: '''Teksts''' ir mutvārdos izteikts vai rakstveidā fiksēts loģiski strukturēts, funkcionāli vienots jēdzieniski saistītu izteikumu kopums vai atsevišķs izteikums.<ref>Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca, Rīga: Valsts valodas aģentūra, 2007</ref> [[Literatūra|Literatūrā]] teksts ir jebkurš objekts, ko var "lasīt", vai šis objekts ir literārais darbs, ielas apzīmējums, ēku izvietojums pilsētas blokā vai apģērbu stils. Tas ir saskaņots zīmju kopums, kas pārraida kādu informatīvu vēstījumu.<ref>J.Lotman, The Structure of the Artistic Text, 1977</ref> Šis simbolu komplekts tiek uzskatīts par informatīvā ziņojuma saturu, nevis tā fizisko formu vai veidu, kurā tas ir attēlots.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Apvienotajos Arābu Emirātos|emirātu|Dubaijas emirāts}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dubaija
 | official_name            = ''دبي''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Dubai Skyline mit Burj Khalifa (18241030269).jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Apvienotie Arābu Emirāti
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Apvienotie Arābu Emirāti}}
 | subdivision_type1        = Emirāts
 | subdivision_name1        =  [[Dubaijas emirāts]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 4114
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2016
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 2459068
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 24 | latm = 57 | lats =  | latNS = N
 | longd = 55 | longm = 20 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{URL|http://www.visitdubai.com/}}
 | footnotes                =
}}
'''Dubaija''' ({{val|ar|دبي}}, ''Dubayy'') ir pilsēta [[Apvienotie Arābu Emirāti|Apvienotajos Arābu Emirātos]], [[Dubaijas emirāts|Dubaijas emirātā]], kas atrodas valsts ziemeļaustrumos pie [[Persijas līcis|Persijas līča]]. Tā ir Dubaijas emirāta administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Pilsēta atrodas 160 kilometru attālumā no AAE galvaspilsētas [[Abū Dabī]]. Pilsētas kopējā platība ir 4114 [[km²]], pēc 2016. gada datiem tajā dzīvo 2 459 068 iedzīvotāji. Tā ir lielākā Apvienoto Arābu Emirātu pilsēta gan pēc iedzīvotāju skaita, gan platības.

sentences: '''Smagais pankroks''' jeb '''hārdkors''' (no {{val|en|hardcore punk}}) ir [[pankroks|pankroka]] žanrs, kas radies [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] [[1970. gadi|1970. gadu]] beigās. Atšķirībā no parastā pankroka tas ir daudz ātrāks un smagāks. Smagajam pankrokam pirmsākumos tam bija raksturīgs vokālais pavadījums, kas pielāgojas ātrajam bungu ritmam, tomēr mūsdienu smagajā pankrokā tā vairs nav noteikta šī žanra raksturiezīme.

sentences: [[File:Laser Interference.JPG|thumb|200px|Viļņu optika izskaidro tādas parādības kā [[Difrakcija|difrakciju]]]]

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti|Semes]]
[[Kategorija:Tukuma rajons|Semes]]
[[Kategorija:Tukuma apriņķis|Semes]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = 1956. gada Ungārijas revolūcija
|partof      = [[Aukstais karš]]
|image       = Szétlőtt harckocsi a Móricz Zsigmond körtéren.jpg
|caption     = Iznīcināts padomju tanks T-34-85 Budapeštā 1956. gadā
|date        = [[1956]]. gada [[23. oktobris]] — [[10. novembris]]
|place       = [[Ungārijas Tautas Republika]]
|casus       =
|result      = Padomju uzvara, sacelšanās apspiešana
|combatant1  =  [[Padomju Savienība]]
 Ungārijas Valsts drošības pārvalde
|combatant2  =  [[Ungārija]]
|commander1 =  [[Ivans Koņevs]]
|commander2 =  [[Imre Naģs]]
|strength1 = 31 550 karavīri
1 130 tanki<ref>Sources vary widely on numbers of Soviet forces involved in the intervention. The UN General Assembly ''Special Committee on the Problem of Hungary'' (1957) estimated 75,000-200,000 troops and 1,600-4,000 tanks [http://mek.oszk.hu/01200/01274/01274.pdf OSZK.hu] (p. 56, para. 183), but recently released Soviet archives (available in [[Lib.ru]], Maksim Moshkow's Library) list the troop strength of the Soviet forces as 31,550, with 1,130 tanks and [[self-propelled artillery]] pieces. [http://fan.lib.ru/c/chekmarew_w_a/text_0200.shtml Lib.ru] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100209184727/http://fan.lib.ru/c/chekmarew_w_a/text_0200.shtml |date={{dat|2010|02|09||bez}} }} {{ru ikona}}</ref>
|strength2 = Nezināms karavīru, zemessargu un bruņotu civilpersonu skaits
|casualties1 = (Padomju spēku zaudējumi)
722 nogalināti
1 351 ievainoti<ref>{{Grāmatas atsauce| last=Györkei| first=Jenõ |author2=Kirov, Alexandr|author3=Horvath, Miklos | title=Soviet Military Intervention in Hungary, 1956 | publisher=Central European University Press | year=1999 | location=New York | page=350 | isbn=9639116351}}</ref>
|casualties2 = (Aptuveni skaitļi)
nogalināti 2 500
ievainoti 13 000<ref name="UNchVnote8">UN General Assembly ''Special Committee on the Problem of Hungary'' (1957) {{PDF|[http://mek.oszk.hu/01200/01274/01274.pdf Chapter V footnote 8]|1.47 MB}}</ref>
}}

sentences:
.]]
'''Lēkts''' [[astronomija|astronomijā]] ir brīdis, kad [[debess]] spīdeklis parādās uz [[matemātiskais horizonts|matemātiskā horizonta]]. [[Saule]]i un [[Mēness|Mēnesim]] lēkts ir diska augšējās malas parādīšanās uz matemātiskā horizonta.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = SPSS
| logo                   =
| screenshot             = {{URL|http://spss.software.informer.com/screenshot/}}
| caption                = SPSS
| developer              = [[IBM|IBM Corporation]]
| operating system       = [[Microsoft Windows]], [[Mac OS X]], [[Linux]]
| license                = Proprietary
| released               = 1986
| latest release version = 27.0
| programming language = [[Java (valoda)|Java]] (GUI)
| genre                  = [[prognozējošā analītika]] un [[statistiskā analīze]]
| website                = {{URL|www.spss.com}}
}}
'''SPSS''' (''Statistical Package for the Social Sciences'') ir [[prognozējošā analītika|prognozējošās analītikas]] un [[statistiskā analīze|statistiskās analīzes]] programmatūras pakotne. Tā ir viena no vadošām programmatūrām šajā jomā pasaulē.{{fact}}

sentences: '''WASP-19b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-19]], kas atrodas 250 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Buras (zvaigznājs)|Buru zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no [[zvaigzne]]s ir tikai 0,0164 AU, un [[gads]] uz tās ilgst tikai 18,932 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur varētu pastāvēt dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-19b, tad uz tās būtu 1855 °C liels karstums — pietiekams, lai izkausētu [[tērauds|tēraudu]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sakas sala
|attēls              = Sakas sala.JPG
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Latvija
|alt karte          = Relief Map of Latvia.jpg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Jēkabpils novads]]
|arhipelāgs          =
|latd=56|latm=30|lats=50|latNS=N |longd=25|longm=48|longs=00|longEW=E
|platība             = 8.9
|garums              = 5
|platums             = 2.5
|krasta līnija       = 14
|augstākais kalns    =
|augstums            = 82.7
|valsts              = Latvija
|valsts adm vienības tips = Novads
|valsts adm vienība       = [[Jēkabpils novads]]
|iedzīvotāji         =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = [[Salaspils (Salas novads)|Salaspils]]
|piezīme =
}}

sentences: '''Militārie un paramilitārie formējumi''' ir legālas militarizētas vienības, kuras neietilpst regulārās [[Armija (bruņotie spēki)|armijas]] sastāvā.

sentences:
[[Kategorija:Milti]]
[[Kategorija:Ēdieni pēc galvenās sastāvdaļas]]

sentences:
ērzelis]]
Par '''ērzeli''' sauc [[zirgu dzimta]]s dzīvnieku tēviņu, kas nav kastrēts, bet visbiežāk tas tiek lietots [[mājas zirgs|mājas zirga]] tēviņu apzīmēšanai. Zirgu mātīti sauc par [[ķēve|ķēvi]], bet mazuli par kumeļu.

sentences:
[[Kategorija:Aģentūras]]
[[Kategorija:Kosmonautika|O]]
[[Kategorija:Zinātniskās organizācijas]]
[[Kategorija:Kosmosa izpēte]]

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Królestwo Polskie''
''Царство Польское''
|nosaukums_latv_val  = Polijas Karaliste
|sugasvārds          = Polijas Karaliste
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = [[Krievijas Impērija]]s daļa
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = konstitucionālā monarhija
|
|
|gads_sākums         = 1815. gads
|gads_beigas         = 1915. gads
|
|event_start = Vīnes kongress
|date_start  = {{dat|1815|6|9||bez}}
|event_end   = Vācijas okupācija
|date_end    =
|
|event1      = Pievislas apgabals
|date_event1 = 1867. gads
|event2      =
|date_event2 =
|
|event_pre   =
|date_pre    =
|event_post  =
|date_post   =
|
|p1          = Varšavas hercogiste
|flag_p1     = Banner_of_the_Duchy_of_Warsaw.svg
|p2          =
|flag_p2     =
|s1          =
|flag_s1     =
|s2          =
|flag_s2     =
|
|image_flag    = Royal_Standard_of_the_Tsar_of_Poland_(1815–1830).svg
|flag          =
|flag_type     = Karogs līdz 1831. gadam
|
|image_coat    = RU_COA_Kingdom_of_Poland_(1815-1915).svg
|symbol        =
|symbol_type   = Ģerbonis
|
|image_map     = Congress_Poland_1815.svg
|image_map_caption  = Polijas Karaliste 1815. gadā
|
|galvaspilsēta = [[Varšava]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto   = ''Z nami Bóg!''
|national_anthem  = ''Pieśń narodowa za pomyślność króla''
|kopīgas_valodas  = [[Poļu valoda|poļu]], [[Krievu valoda|krievu]]
|reliģija         = katolicisms
|nauda            = [[zlots]], [[Krievijas rublis|rublis]]
|
|leader1      = [[Aleksandrs I Romanovs|Aleksandrs I]]
|leader2      = Nikolajs II
|year_leader1 = 1815–1825 (pirmais)
|year_leader2 = 1894–1915 (pēdējais)
|title_leader = [[Polijas valdnieku uzskaitījums|Karalis]]
|representative1      =
|representative2      =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|title_representative =
|deputy1      =
|deputy2      =
|year_deputy1 =
|year_deputy2 =
|title_deputy =
|
|legislature  =
|house1       =
|type_house1  =
|house2       =
|type_house2  =
|
|stat_year1    =
|stat_platība1 =
|stat_pop1     =
|stat_year2    =
|stat_platība2 =
|stat_pop2     =
|footnotes     =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Vicunacrop.jpg
|    att_nosaukums = [[Vikunja]] (''Vicugna vicugna'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|     apakškārta =Tylopoda
| apakškārta_lv=Biezpēdaiņi
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|    apakšdzimta = Camelinae
|  apakšdzimta_lv=Kamieļu apakšdzimta
|           cilts=Lamini
|           cilts_lv=Lamu cilts
|         ģints = Vicugna
|       ģints_lv =Vikunjas
|         binomial = Vicugna <small>([[René Primevère Lesson|R.Lesson]], 1842)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Antracēna struktūrformula ar atomu numerāciju

Antracēna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = paranaftalīns
|           CAS numurs = 120-12-7
|      ķīmiskā formula = С14Н10
|              molmasa = 178,23
|              blīvums = 1250
|  kušanas temperatūra = 218 °C
| viršanas temperatūra = 340 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Antracēns''' (С14Н10) ir [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži|policikliskais aromātiskais ogļūdeņradis]] (tā molekula sastāv no 3 lineāri kondensētiem [[benzols|benzola]] gredzeniem). Antracēns ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas nešķīst ūdenī, bet šķīst [[acetons|acetonā]] un [[acetonitrils|acetonitrilā]], kā arī karstā [[benzols|benzolā]]. Antracēna  šķīdumiem un pilnīgi tīriem kristāliem raksturīga violeta [[fluorescence]].

sentences:
{{cita nozīme|zīdītāju kārtu|dažādiem dzīvniekiem, kas ikdienā pārtiek no dzīvnieku izcelsmes barības|gaļēdāji}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
| attēls =Carnivora.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Feliformia|Kaķveidīgo apakškārta}}
* {{TaksoSaite|Caniformia|Suņveidīgo apakškārta}}
| kategorijas =nē
| binomial = Carnivora <small>([[Bowdich]], 1821)</small>
}}

sentences:
[[File:Baby with Crouzon Syndrome.jpg|thumb|Mazulis ar Kruzona sindromu (2018)]]
'''Kruzona sindroms''' jeb '''kraniofaciālā dizostoze''' ir ģenētiska [[galvaskauss|galvaskausa]] [[Teratoloģija|attīstības anomālija]], kas ietver kombinētu [[kraniostenoze|kraniostenozi]], sejas kaulu nepilnīgu attīstību (hipoplāzija) un deguna dobuma kompresiju. To pirmo reizi aprakstīja [[1912]]. gadā [[Francija|franču]] ārsts Luī Oktavs Kruzons (''Louis Édouard Octave Crouzon 1874-1938'') medicīnas žurnālā ''Bulletins et Mémoires Société Médicale des Hôpitaux de Paris'', tāpēc slimībai tika piešķirts viņa vārds.<ref name="HôpParisBull">{{Tīmekļa atsauce|url=http://web2.bium.univ-paris5.fr/livanc/index.las?cote=annee191215&p=1&do=page|title=Dysostose cranio-faciale héréditaire|publisher=Bibliothèque interuniversitaire de santé: bibliothèque numérique Medic@|accessdate={{dat|2014|7|28||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> Šajā pirmajā aprakstā bija runa par 29 gadus vecu sievieti un viņas meitu, kurām abām novēroja vienādus simptomus, no kā tika izsecināts slimības iedzimtais raksturs.<ref name="HôpParisBull"/>

sentences: '''Jonizācijas potenciāls''' jeb '''jonizācijas enerģija''' ir minimālā [[enerģija]], kuru pievadot [[atoms|atomam]] vai [[molekula]]i, kāds no ārējo čaulu [[elektrons|elektroniem]] spēj pārvarēt [[potenciāla barjera|potenciāla barjeru]] un atstāt atomu, kurš kļūst par pozitīvu [[jons|jonu]] (katjonu). Jonizācijas potenciālu pieņemts izteikt [[elektronvolts|elektronvoltos]] (eV). Parasti runā par tā saucamo pirmo jonizācijas potenciālu, kas ir neitrāla, neierosināta atoma jonizācijas potenciāls. Daudzelektronu atomiem iespējami arī otrais, trešais un tālāki jonizācijas potenciāli, kas raksturo elektronu atraušanos no katjoniem ar [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] +1, +2 utt.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Google News''''' ir bezmaksas [[Ziņas|ziņu]] agregators, ko pārvalda uzņēmums ''[[Google|Google Inc]]''. Serviss tika izveidots 2002. gadā un tiek dēvēts par pasaulē lielāko ziņu apkopotāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://news.google.com/about/|title=Google News|website=Google News|access-date=2023-06-29|language=en}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
s halāti]]
'''Halāts''' (no {{val|ar|خِلْعة}} (''khilat''), kas savukārt no {{val|fa|خلعت}}) ir brīvs, nepiegulošs [[apģērbs]], kuru visā pasaulē dažādiem nolūkiem valkā gan [[vīrieši]], gan [[sievietes]]. Tas parasti nosedz visu [[rumpis|rumpi]], abas [[rokas]] līdz [[plauksta|plaukstām]] un daļēji arī [[kājas]]. Halāts parasti ir aizverams no priekšas ar [[Poga|pogām]] vai sasienot ar [[Josta|jostu]], bet izmanto arī [[Rāvējslēdzējs|rāvējslēdzēju]] vai vispār neaizveramus halātus.

sentences:
[[File:Scar logo.png|thumb|150px|SCAR logo]]
'''Antarktikas pētījumu zinātniskā komiteja''' ({{val|en|Scientific Committee on Antarctic Research}}, SCAR) ir [[ICSU|Starptautiskās Zinātņu padomes]] (ICSU) starpdisciplīnu organizācija. Nodibināta 1958. gada februārī, lai turpinātu [[SĢG|Starptautiskajā ģeofizikas gadā]] aizsākto starptautisko [[Antarktika]]s izpētes zinātnisko aktivitāšu koordināciju.

sentences: '''Latviešu literārā biedrība''' ({{val|de|Lettisch-literärische Gesellschaft}}), arī '''Latviešu draugu biedrība''', sākotnēji bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] mācītāju 1824. gadā dibināta sabiedriska organizācija [[latviešu valoda]]s, folkloras un kultūras izpētei un popularizēšanai. Vēlāk biedrībā iestājās arī daudzi latviešu sabiedriskie darbinieki un valodnieki, piemēram, [[Krišjānis Barons]], [[Juris Bārs]], [[Ludis Bērziņš]], [[Jānis Čakste]], [[Jānis Endzelīns]], [[Jēkabs Lautenbahs]], [[Ansis Līventāls]], [[Āronu Matīss]], [[Kārlis Mīlenbahs]], [[Juris Neikens]], [[Jēkabs Osis]].

sentences: {{Commonscat|Sultans of Brunei|Brunejas sultāni}}

sentences:
{{Klostera infokaste
| krāsu_shēma    = Katoļi
| name           = Falkenas klosteris
| native_name    = ''Monasterium Falkena/Kärkna klooster''
| image          = Kärkna kloostri vare.jpg
| alt            =
| caption        = Klostera drupas un zemes vaļņi mūsdienās
| full           =
| other_names    =
| order          =
| established    = pirms 1233. gada, 1240. gadā atjaunots
| disestablished = 1558. gada augusts
| nodislink      =
| mother         =
| dedication     =
| diocese        =
| churches       =
| founder        =
| abbot          =
| prior          =
| archbishop     =
| bishop         =
| archdeacon     =
| people         =
| status         =
| architect      =
| style          =
| groundbreaking =
| completed_date =
| construction_cost =
| location       = [[Kerkna]], [[Tartu pagasts]], [[Tartu apriņķis]], {{EST}}
| map_type       = Igaunija
| lat_d           = 58
| lat_m           = 27
| lat_s           = 49
| lat_NS          = N
| long_d          = 26
| long_m          = 36
| long_s          = 08
| long_EW         = E
| public_access  =
| website     =
| other_info     =
}}

sentences: '''Datorika''' ir zinātnes nozare, kas nodarbojas ar [[informācija]]s vākšanu, apstrādi un saglabāšanu.

sentences: '''Daugavas Līvu zeme''' bija viena no Senlatvijas zemēm [[Daugava]]s lejtecē no [[Aizkraukle]]s līdz Daugavas ietekai jūrā. Sākotnēji tikai Daugavas [[līvi|līvu]] zeme tika saukta par [[Livonija|Livoniju]], bet vēlāk krustneši šo nosaukumu attiecināja uz visām iekarotajām zemēm Baltijas jūras austrumu krastā. [[Indriķa Livonijas hronika]] Daugavas līvus dēvēja par "augšgala līviem" (''livones superiores''). Daugavas līvu pašnosaukums ir bijis "daugavieši" ({{val-la|Dunenses}}) jeb "veinali" (''Veinalenses'').<ref>[http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00100.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true Heinrici Chronicon Livoniae X.6.]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Commune de Paris''
|nosaukums_latv_val  = Parīzes Komūna
|sugasvārds          = Parīzes Komūnas
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Rietumeiropa
|valsts              = Francija
|laikmets            =
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = Komūna
|
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1871
|gads_beigas         = 1871
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = Dibināta
|date_start          = {{dat|1871|3|18}}
|event_end           = Izbeigta
|date_end            = {{dat|1871|5|28}}
|
|event1              = <!--- Optional: other events between "start" and "end" --->
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|
|event_pre           = <!--- Optional: A crucial event that took place before "event_start"--->
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place after "event_end"--->
|date_post           =
|
|<!--- Flag navigation: Preceding and succeeding entities p1 to p5 and s1 to
       s5 --->
|p1                  = Francijas vēsture#Trešā republika (1872.-1940. g.)
|flag_p1             = Flag of France.svg
|image_p1            =

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Bush dog.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Speothos
| ģints_lv =Krūmu suņi
| suga =Speothos venaticus
| suga_lv =Krūmu suns
| binomial =Speothos venaticus <small>([[Lund]], 1842)</small>
| kategorijas =nē
|izplatība=

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg3-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Walsh''''' var būt:

sentences:
{{cita nozīme|ASV štatu|salu Antarktikā|Snova}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Nevada
 | native_name             = ''Nevada''
 | other_name              =
 | settlement_type         = ASV štats
 | image_skyline           = Las Vegas strip.jpg
 | imagesize               = 250px
 | image_caption           = Lasvegasa no visām ASV lielpilsētām attīstās visstraujāk
 | image_flag              = Flag of Nevada.svg
 | flag_size               = 130px
 | image_seal              = Seal of Nevada.svg
 | seal_size               = 90px
 | nickname                = ''Silver State'' (Sudraba štats)
 | motto                   = ''All For Our Country'' (Viss mūsu valstij)
 | anthem                  =
 | capital                 = [[Kārsonsitija]]
 | largest_city            = [[Lasvegasa]]
 | official_language       = [[angļu valoda]] (''de facto'')
 | spoken_language         =
 | image_map               = Nevada in United States.svg
 | mapsize                 = 250px
 | map_caption             = Nevadas atrašanās vieta ASV
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | leader_party            =R
 | leader_title            = Gubernators
 | leader_name             =Stīvs Sisolaks
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 286367
 | area_land_km2           = 284362
 | area_water_km2          = 2005
 | area_water_percent      = 0,7
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = [[Bondari smaile]], 4005
 | elevation_min_m         = [[Kolorādo (upe)|Kolorādo upe]]. 146
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 2723322
 | population_as_of        = 2011. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | population_blank1_title = Rasu sastāvs
 | population_blank1       = baltie — 84,25%
melnie — 8,58%
 | population_blank2_title = Reliģijas
 | population_blank2       = [[protestanti]] — 34%
[[katoļi]] — 44%
nereliģiozi — 20%
[[mormoņi]] — 10%
 | timezone                = lielākā daļa — [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-8
austrumu daļa — [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
 | utc_offset              =
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
 | website                 = {{url|http://www.nv.gov/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = US-NV
 | blank1_name             =
 | blank1_info             =
 | footnotes               =
}}

sentences:
]]
Jēdziens "'''karstasiņu zirgi'''" jeb " '''pilnasiņu zirgi'''" tiek lietots konkrēta zirgu tipa apzīmējumam, kas izpaužas zirgu [[šķirne]]s izcelsmē, fiziskajās īpašībās un raksturā. Bieži cilvēki kļūdās, iedomājoties, ka šis jēdziens ir saistīts ar asiņu temperatūru. Zirgiem izšķir divus pamattipus: karstasiņu zirgus un [[aukstasiņu zirgi|aukstasiņu zirgus]]. Abu tipa sajaukumu sauc par [[siltasiņu zirgi]]em.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Tīna Karola
| Attēls = Fumio Kishida and Tina Karol at the Japanese Kantei in 2022 (3) (cropped).jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Tīna Karola 2022. gadā
| Dz_vārds = Tetjana Libermane
| Pseidonīms = Tīna Karola
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1985|1|25}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Orotukana|td=Krievija}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Popmūzika]], [[soulmūzika]], [[folkmūzika]], [[džezs]], [[rokmūzika]], elektroniskais roks, [[šansons]], ''[[deep house]]'', [[deju popmūzika]], [[elektroniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, TV raidījumu vadītāja
| Instrumenti = balss, klavieres, akardeons
| Gadi = 2003—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = * Lavina Music (2006—2007)
* Astra Records (2007—2013)
* Bentley Records (2019—2021)
| Darbojies_arī = [[Alex Luna]]
| Mlapa = {{URL|https://tinakarol.com/en/}}
| Dzimums = S
| paraksts = Tina Karol signatures.jpg
}}
'''Tīna Karola''' ({{val|uk|Тіна Кароль}}, īstajā vārdā '''Tetjana Libermane''' (''Тетяна Григорівна Ліберман''), dzimusi {{dat|1985|01|25}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] [[dziedātāja]].

sentences:
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Vangaži (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Vangaži
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Vangaži, 2022-03-01, Vidzemes street (1).jpg
| imagesize =
| image_caption = Vidzemes iela Vangažu centrā
| image_flag = Vlag ontbreekt 2×1.svg
| flag_link = Vangažu karogs
| image_shield = Vangazi_COA.svg
| shield_link = Vangažu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 05
| lats = 33
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 32
| longs = 47
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Ropažu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1991]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Wangasch}}
| area_total_km2 = 5.1
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Vangaži}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 20
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2136
| website = {{URL|www.vangazi.lv}}
| footnotes =
}}

sentences: '''Dakšu iekrāvējs''' ir viens no grīdas [[transportlīdzeklis|transportlīdzekļu]] veidiem, kas ir paredzēts kravu pārvietošanai un celšanai [[uzņēmums|uzņēmuma]] iekšienē, un ir aprīkots ar kravas satvērējmehānismu dakšu veidā. Pretstatā, piemēram, vienkāršiem palešu ratiņiem, tam ir sava piedziņa un celšanas masts, lai krautu preces grēdās palešu plauktā. Tomēr sarunvalodā ar terminu dakšu iekrāvējs bieži vien saprot jebkuru no grīdas transportlīdzekļu veidiem.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazetijīts
|attēls=
|klase=Telurīds
|ŠtruncaID=2/B.10-20
|ķīm_formula=Ag3HgPbSbTe5
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Gaišpelēks
|svītra=Melna
|habituss=Atrasti sīki paraugi - kristāliņi, graudiņi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=3-3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Carduus nutans (43206424364).jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Carduus nutans''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Carduus
| ģints_lv = Dzelkšņi
| binomial = Carduus
}}
'''Dzelkšņi''' ({{Val-la|Carduus}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Ģints dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], taču vairākas sugas ir introducētas arī citviet pasaulē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=105640|title=Carduus in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-02-16|archive-date=2015-09-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20150924014552/http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=105640}}</ref> Salīdzinājumā ar citām [[Segsēkļi|ziedaugu]] ģintīm, šajā ir izteikti daudz sugu, kuras uzskatāmas par kaitīgām [[Nezāles|nezālēm]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Schmidt|first=John Paul|last2=Drake|first2=John M.|date=2011. gada 11. apr.|title=Why Are Some Plant Genera More Invasive Than Others?|url=https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0018654|journal=PLOS ONE|language=en|volume=6|issue=4|pages=e18654|doi=10.1371/journal.pone.0018654|issn=1932-6203|pmc=PMC3073987|pmid=21494563}}</ref>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2460''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2460''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|3|1|SK}} 21:19 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2459]]'', ''[[Kosmos-2461]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2459]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2461]]''
}}
'''''Kosmos-2460''''' (''Космос-2460'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada martā. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 732. Izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 23.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Apstiprinātā kopija
| operators =
| attēls = Copie-conforme-poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Abāss Kijārostamī]]
| producents =
| scenārijs = Abāss Kijārostamī
| aktieri = * [[Žiljeta Binoša]]
* [[Viljams Šimels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Copie conforme''
| studija = ''MK2''
| montāža =
| izplatītājs = ''MK2 Diffusion''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]|2010|5|19|Francija}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
* {{BEL}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3712517633/weekend/|title=Certified Copy |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Apstiprinātā kopija"''' ({{Val|fr|Copie conforme}}) ir 2010. gada [[Francija]]s, [[Itālija]]s un [[Beļģija]]s romantiska [[drāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Abāss Kijārostamī]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žiljeta Binoša]] un [[Viljams Šimels]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Holesterīna struktūrformula

Holesterīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = holesterols,
 (3β)-holest-5-ēn-3-ols
|           CAS numurs = 57-88-5
|      ķīmiskā formula = C27H46O
|              molmasa = 386,65
|              blīvums = 950
|  kušanas temperatūra = 148—150 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,095 mg/l (pie 30 °C)
|                 citi =
}}
'''Holesterīns''' jeb '''holesterols''' ({{val|el|χολή}} (''chole'') — '[[žults]]' un ''στερεός'' (''stereos'') — 'ciets') ir izplatītākais dzīvnieku valsts [[sterīni|sterīns]] ([[zoosterīns]]). Viena no galvenajām dzīvnieku un cilvēku [[šūnas membrāna|šūnu membrānu]] un [[asins plazma]]s [[lipoproteīni|lipoproteīnu]] sastāvdaļām<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Lipīdi. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=45}}</ref> (150—250 mg%).<ref name="PME">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |authorlink=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=holesterins |accessdate=2016. gada 28. jūlijā |year=1984 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]] |location=Rīga |isbn=}}</ref> Asins [[lipoproteīni|lipoproteīna]] frakcijās apmēram trešā daļa holesterīna ir [[spirti|spirta]] veidā, bet divas trešdaļas — kā [[taukskābes|taukskābju]] [[esteri]] ([[holesterīdi]]).<ref name="Kūka"/>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Erhards Bricke
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1877
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1953
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Zinaīda Sitina
|          bērni = Maksimiliāns Bricke
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896–1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne = [[Ķīmijas tehnoloģija]]
|    pasniedzēji = [[Maksimiliāns Glāzenaps]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Erhards Bricke''' ({{val-de|Erhard Britzke}}, {{val-ru|Эргард Викторович Брицке}}; 1877–1953) bija vācbaltiešu izcelsmes [[Krievijas impērija]]s, vēlāk [[PSRS]] [[ķīmiķis]]. [[Rīgas Politehniskais institūts (1896–1919)|Rīgas Politehniskā institūta]] (1910–1917) un Pļehanova Maskavas tautsaimniecības institūta (1919–1929), [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] Militāri Ķīmiskās akadēmijas profesors (1932-1939). Mākslīgā mēslojuma zinātniskā institūta direktors (1923-1938). Pētīja un patentēja minerālmēslu iegūšanas metodes un piedalījās [[Ķīmiskie ieroči|ķīmisko ieroču]] ražošanas tehnoloģiju izstrādē. [[PSRS Zinātņu akadēmija]]s īstenais loceklis, Ļeņina prēmijas laureāts (1929).<ref>{{LPE|2|136}}</ref>

sentences: '''Ģeometrisks ķermenis''' ir [[telpa]]s tilpuma daļa, kas ir norobežota no apkārtējās telpas ar ģeometriskā ķermeņa virsmu.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Edmunds Huserls
|          vārds_orig = Edmund Husserl
|              attēls = Edmund_Husserl_1900.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Edmunds Huserls 1900. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1859
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = [[Prostejova|Prosnica]], [[Austrijas impērija]] (tagad Prostejova, {{CZE}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1938
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Freiburga]], [[Trešais reihs]] (tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[epistemoloģija]], [[matemātika]]
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]], [[Berlīnes Humbolta Universitāte]], [[Vīnes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks = [[Teodors Celms]]
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Edmunds Gustavs Albrehts Huserls''' ({{val|de|Edmund Gustav Albrecht Husserl}}; dzimis {{dat|1859|4|8}}, miris {{dat|1938|4|26}}) bija [[Filozofija|filozofs]] un [[Matemātika|matemātiķis]],  [[Fenomenoloģija|fenomenoloģiskās]] skolas aizsācējs, profesors [[Getingenes Universitāte|Getingenes]] un [[Freiburgas Universitāte|Freiburgas Universitātēs]]. Viņa galvenie darbi ir "Pētījumi loģikas jomā" (1900—1901), "Eiropas zinātņu krīze un transcendentālā fenomenoloģija" (1936), "Pirmā filozofija" (1936—1939).

sentences: '''2021. gada [[Pasaules U-19 čempionāts basketbolā|Pasaules čempionāts basketbolā U-19 izlasēm]]''' jeb '''U-19 Pasaules kausa izcīņa''' notika no 2021. gada 3. jūlija līdz 11. jūlijam [[Rīga|Rīgā]] un [[Daugavpils|Daugavpilī]], [[Latvija|Latvijā]]. Tā bija otrā reize, kad Latvijā notika šāda līmeņa turnīrs (iepriekšējais — [[2011. gada Pasaules U-19 čempionāts basketbolā]]). Turnīrā piedalījās 16 komandas.

sentences: '''Bitumens''' ({{val-la|bitumen}} — ‘zemes piķis’) jeb '''piķis''' ir no [[nafta]]s vai [[akmeņogles|akmeņoglēm]] [[destilācija]]s procesā iegūts [[organiskās vielas|organisks]] materiāls, kas tiek izmantots ceļu [[Asfaltbetons|asfaltēšanai]], [[hidroizolācija]]i un citu dažādu segumu izgatavošanā. Bitumeni pēc viskozitātes iedalās cietajos (piķis), puscietajos (izmanto ceļa seguma izveidošanai, jumta segumu ruļļmateriāliem, hidroizolācijai, [[mastika]]i) un šķidrajos bitumenos (ceļu būve). Dabisko bitumenu dabā sastop [[Ieži|iežos]]- [[Kaļķakmens|kaļķakmeņos]], [[Dolomīts|dolomītos]], [[Smilšakmens|smilšakmeņos]], iežus, kas satur 5%...20% dabiskā bitumena, sauc par asfaltiežiem. Naftas bitumeni ir naftas un naftas sveķaino atlikumu pārstrādes produkti.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:694529|page:106|title=Rūpniecības, celtniecības un sanitārās tehnikas pamati|last=Kaurāts|first=J.|date=1980.gads|pages=106}}</ref> Tas šķīst organiskajos šķīdinātājos (piemēram, [[benzīns|benzīnā]]). Bitumens labi saistās ar [[koksne|koksni]], [[betons|betonu]] un [[metāli]]em. Bitumenam nav poru un tukšumu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Janīna Kursīte-Pakule
| vārds_orģ           =
| attēls              = 13.Saeimas deputātu svinīgais solījums (45731335382).jpg
| att_izm = 275px
| mazs_att            =
| apraksts            = Janīna Kursīte-Pakule 2018. gadā
| amats = [[13. Saeima]]s deputāte
| term_sākums = {{dat|2018|11|6|N|bez}}
| term_beigas = {{dat|2022|11|1|N|bez}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| prezidents =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Egils Levits]]
| premjers = [[Arturs Krišjānis Kariņš]]
| priekštecis =
| pēctecis =
| amats2 = [[12. Saeima]]s deputāte
| term_sākums2 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2018|11|6|N|bez}}
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| prezidents2 =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers2 =
* [[Māris Kučinskis]]
* [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| amats3 = [[11. Saeima]]s deputāte
| term_sākums3 = {{dat|2011|10|17|N|bez}}
| term_beigas3 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| prezidents3 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers3 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| amats4 = [[10. Saeima]]s deputāte
| term_sākums4 = {{dat|2010|11|2|N|bez}}
| term_beigas4 = {{dat|2011|10|16|N|bez}}
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| prezidents4 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers4 = [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis4 =
| pēctecis4 =
| amats5 = [[9. Saeima]]s deputāte
| term_sākums5 = {{dat|2006|11|7|N}}
| term_beigas5 = {{dat|2010|11|2|N}}
| viceprezidents5 =
| vicepremjers5 =
| vietnieks5 =
| prezidents5 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers5 =
* [[Aigars Kalvītis]]
* [[Ivars Godmanis]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis5 =

| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1952|3|2}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Preiļu rajons|Arendole|td=Latvija}}
| dzīves_vieta        = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[latviete]]
| partija             =
* [[TB/LNNK]] ({{nz}}—2008)
* [[Pilsoniskā savienība]] (2008—2011)
* [[Vienotība]] (2011—2014)
* [[Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"|Nacionālā apvienība]] (kopš 2014)
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Andrejs Mičerevskis
| bērni               = [[Māris Mičerevskis]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Māris Mičerevskis|url=http://garamantas.lv/lv/person/38987|website=garamantas.lv|publisher=LU LFMI Latviešu folkloras krātuve|accessdate={{dat|2018|2|26||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| profesija           = [[literatūrzinātne|literatūrzinātniece]], [[Valodniecība|valodniece]]
| alma_mater          =
* [[Tartu universitāte]]
* [[Latvijas Universitāte|Latvijas Valsts universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            = [[File:LTU Order of the Lithuanian Grand Duke Gediminas - Knight's Cross BAR.png|70px]] [[Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordenis]]
}}
'''Janīna Kursīte-Pakule''' (dzimusi {{dat|1952|3|2}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://garamantas.lv/lv/person/871851/Janina-Kursite|title=Janīna Kursīte|website=garamantas.lv|access-date=2024-03-02|language=lv}}</ref> [[Arendole|Arendolē]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[literatūrzinātne|literatūrzinātniece]], [[Valodniecība|valodniece]], publiciste, rakstniece, politiķe. [[Latvijas Universitāte]]s [[LU Humanitāro zinātņu fakultāte|Humanitāro zinātņu fakultāte]]s profesore, [[Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenā locekle]]. Bijusi piecu [[Saeima]]s sasaukumu deputāte, ir [[Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"|Nacionālās apvienības]] biedre.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums      = Pudeļpalma
| [[Harold E. Moore|H. E. Moore]])</small>
| attēls         = Bottle_palms_indigenous_endemic_plantgarden.JPG
| att_nosaukums  = [[Maurīcija]]s uzraugāmā mežā introducētas pudeļpalmas
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Liliopsida
| klase_lv       = Viendīgļlapji
| rinda          = Arecales
| rinda_lv       = Palmu rinda
| dzimta         = Arecaceae
| dzimta_lv      = Palmu dzimta
| ģints          = Hyophorbe
| ģints_lv       = Pudeļpalmas
| suga           = Hyophorbe lagenicaulis
| suga_lv        = Pudeļpalma
| binomial       = Hyophorbe lagenicaulis
| kategorijas = nē
}}
'''Pudeļpalma''' (''Hyophorbe lagenicaulis'') ir [[palmu dzimta]]s [[suga]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i. Lai arī tā plaši izplatīta Maurīcijas dārzos un parkos, vienīgā savvaļas populācija ir saglabājusies [[Raunda]]s salā.<ref name=Native>The Native Plants and Animals of Mauritius. Mauritius Wildlife Foundation. {{ISBN|978-999493802-5}}, 40. lpp.</ref> Ņemot vērā nelielo izplatības areālu un mazo skaitu, [[Sarkanā grāmata|Sarkanajā grāmatā]] pudeļpalma ierindota kritiski apdraudēto [[suga|sugu]] sarakstā.<ref>http://www.iucnredlist.org/details/38580/0 ''Hyophorbe lagenicaulis'', [[Sarkanā grāmata]]</ref>

sentences: Šajā sarakstā parādās raksti, uz kuriem ir visvairāk vikisaišu Vikipēdijas rakstu vārdtelpas rakstu vikitekstā. Saraksts atjaunināts [https://dumps.wikimedia.org/lvwiki/20231201/ 2023. gada 1. decembrī].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Vairogs (nozīmju atdalīšana)|Vairogs}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vairogs
| abbreviation = Sct
| name_latin = Scutum
| RA = 18
| dec = -10
| areatotal = 109
| arearank = 84. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Sct''
| starmagnitude = 3,85
| neareststarname = ''α Sct''
| stardistance = 174
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =
| bordering = [[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 80
| latmin = 90
}}

sentences: '''Oksidēšanas pakāpe''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] [[atoms|atoma]] nosacīts [[elektriskais lādiņš]] [[molekula|molekulā]] (pieņemot, ka savienojums sastāv no [[jons|joniem]] un [[elektrons|elektronu]] pāreja no viena atoma pie otra ir pilnīga). Par oksidēšanas pakāpi (retumis '''oksidēšanas stāvokli''') šis lielums nosaukts tādēļ, ka elektronu atdošana, veidojoties [[ķīmiskā saite|ķīmiskajai saitei]], ir [[oksidēšanās]]. Oksidēšanas pakāpe ir pozitīva, ja elektroni ir atvilkti nost no atoma un negatīva, ja tie ir pievilkti klāt atomam.

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Izdubar.png|thumb|Gilgamešs]]

'''Gilgamešs''' bija [[Urūka]]s (atradās mūsdienu [[Irāka]]s teritorijā) [[pilsētvalsts]] piektais valdnieks ap 2500. gadu p.m.ē..
Saskaņā ar šumeru ķēniņu sarakstu Gilgamešs esot valdījis 126 gadus. Viņš parasti tiek attēlots par divām trešdaļām kā [[dievs]] un par vienu trešdaļu kā [[cilvēks]].

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Kamotu jūra
|attēls=Kuģītis Kamotu jūrā
| vietaskarte  = Filipīnas
| alt_karte = Philippines relief location map.jpg
| label = Kamotu
jūra
| mark = Orange pog.svg
| label_size = 100
| paraksta_izvietojums = left
|latd=10 |latm=30 |lats=0 |latNS=N |longd=124|longm=20 |longs=0 |longEW=E
|platība     = 2477<ref>[http://www.bfar.da.gov.ph/images/pdf/CNFIDP.pdf Comprehensive National Fisheries Industry Development Plan]</ref>
|garums      = 150
|platums     = 100
|Vid_dziļums =
|Max_dziļums = 823<ref>{{PZT|325|Kamotesu jūra}}</ref>
|valstis     = {{PHL}}
|pilsētas    = [[Sebu]]
}}
'''Kamotu jūra''' ({{val|en|Camotes Sea}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga starpsalu [[jūra]] [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā. Izvietojusies starp [[Visaju salas|Visaju salām]]: austrumos — [[Leite]], dienvidos — [[Bohola]], rietumos — [[Sebu (sala)|Sebu]]. Šaurumi to savieno ar [[Visaju jūra|Visaju jūru]] ziemeļos un [[Boholas jūra|Boholas jūru]] dienvidos. Jūrā daudz salu, lielākās — [[Kamotu salas]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Halucinācijas''' ir [[uztvere]]s stāvoklis, kurā dzīvā organisma maņu orgāni saņem kairinājumus bez īsta ārējā objekta esamības, bet kas pašai dzīvajai būtnei var likties kā daļa no ārējās pasaules vizuālās [[īstenība]]s. Halucinācijas izšķir atsevišķi no citiem līdzīgiem uztveres stāvokļiem, piemēram, [[sapnis|sapņošanu]], [[ilūzija|ilūzijām]], [[iztēle|iztēli]] un [[pseidohalucinācijas|pseidohalucinācijām]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Lionels Kizerickis
|     vārds_orig = ''Lionel Adalbert Bagration Felix Kieseritzky''
|         attēls = Kieseritzky.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums = Lionels Kīzerickis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Igaunijas guberņa|Tērbata|2s=Tartu|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1853
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 18
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}} <br />{{FRA}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences: '''Antropocēns''' ({{val|el|ἄνθρωπος}}, ''ánthrōpos'' — ‘cilvēks’) ir neoficiāls termins, kuru izmanto, lai raksturotu pašreizējās [[ģeoloģiskā epoha|ģeoloģiskās epohas]] — [[Holocēns|holocēna]] pēdējo sadaļu Zemes vēsturē. Šo sadaļu raksturo [[cilvēks|saprātīgā cilvēka]] darbība, kas būtiski ietekmējusi un ietekmē Zemes [[ekosistēma]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.europarl.europa.eu/pdfs/news/public/story/20101203STO05968/20101203STO05968_lv.pdf|title= STOA zinātniskā lekcija: Vai iespējama nākotne bez naftas? |accessdate=2016-04-08 |work= |publisher= Eiropas Parlamenta Preses dienests|date= }}</ref> Terminu tuvu tā pašreizējai nozīmei 2000. gadā ieviesa Nobela prēmijas laureāts ķīmijā un atmosfēras pētnieks [[Pauls Krutzens]]. Pauls Krutzens pats uzskata, ka antropocēna sākums ir [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigas (piedāvā 1784. gadu, kad [[Džeimss Vats]] izgudroja [[tvaika dzinējs|tvaika dzinēju]]), kad pieaugošās cilvēka radītās [[oglekļa dioksīds|ogļskābās gāzes]] veicināja straujas [[klimata pārmaiņas]],<ref>{{žurnāla atsauce | title= Geology of mankind | url= https://www.nature.com/articles/415023a | first= Paul J. | last= Crutzen | journal= Nature | date= 2002-01-03 | volume= 415, 23 | doi= 10.1038/415023a}}</ref> savukārt 2016. gada janvārī akadēmiskais žurnāls ''[[Science]]'' publicēja rakstu ar apgalvojumu, ka antropocēna sākums ir [[1950. gadi]], kad cilvēku ietekme uz Zemes sistēmām kļuva pietiekami nozīmīga, lai varētu runāt par [[pleistocēns|pleistocēna]] beigām un jaunas ģeoloģiskās ēras iestāšanos.<ref>{{Cite journal|title = The Anthropocene is functionally and stratigraphically distinct from the Holocene | url= http://science.sciencemag.org/content/351/6269/aad2622 | journal= Science | date= 2016-01-08 | issn= 0036-8075 | pmid= 26744408 | pages= aad2622 | volume= 351 | issue= 6269 | doi= 10.1126/science.aad2622 | first= Colin N. | last= Waters | first2= Jan | last2= Zalasiewicz | first3= Colin | last3= Summerhayes | first4= Anthony D. | last4= Barnosky | first5= Clément | last5= Poirier | first6= Agnieszka | last6= Gałuszka | first7= Alejandro | last7= Cearreta | first8= Matt | last8= Edgeworth | first9= Erle C. | last9= Ellis}}</ref> Pastāv vēl viens piedāvāts variants, ka antropocēns ir sācies ar [[lauksaimniecība]]s izveidošanos (šo mēdz saukt par “ilgo antropocēnu”).

sentences:
'''Uzbeku haniste''' ({{val|uz|Oʻzbek ulusi, Oʻzbek xonligi}}, 1428—1468) bija [[Zelta Orda]]s sabrukuma laikā hana Abulhaira dibināta [[valsts]], kas atradās mūsdienu [[Uzbekistāna]]s, [[Kazahstāna]]s un [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļā. Tās galvaspilsēta līdz 1446. gadam bija Čingitura (tagad [[Tjumeņa]]), pēc tam [[Siganaka]] tagadējā [[Kizilordas apgabals|Kizilordas apgabalā]].

== Vēsture ==
Uzbeku hanisti nodibināja 1428. gadā un nosauca agrākā Zelta Ordas hana [[Uzbeghans|Uzbeghana]] vārdā. Zelta Ordas hanu pēcnācēju cīņu rezultātā radās arī [[Kazaņas haniste]] (1438), [[Krimas haniste]] (1441), [[Nogaju Orda]] (pēc 1440. gada), [[Kazahu haniste]] (1465), [[Astrahaņas hani]]ste (1466).

sentences: '''Darba resursi''' jeb '''darbaspēks''' ir kādas vietas darbaspējīgie cilvēki.<ref name=pirmaa>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 93. lpp,</ref> Visus kādas konkrētas vietas iedzīvotājus var iedalīt divās lielās daļās: ekonomiski neaktīvie iedzīvotāji — cilvēki, kurus neieskaita darbaspēka resursos, un ekonomiski aktīvie iedzīvotāji jeb [[darbaspēks]] — darbaspējīgo iedzīvotāju daļa, kuri piedāvā savu darbaspēku preču un pakalpojumu ražošanai.

sentences: '''Alumīnija hlorīds''' (AlCl3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Hlors|hlora]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Alumīnija hlorīds ir balts, bet dažreiz paraugi var saturēt [[Dzelzs trihlorīds|dzelzs trihlorīdu]], kas dod dzeltenu nokrāsu. AlCl3 ir cieta viela ar zemu [[kušana]]s un [[vārīšanās|viršanas]] temperatūru. Alumīnija hlorīdu lielākoties izmanto [[metāls|metāliskā]] alumīnija iegūšanai, taču to izmanto arī citos ķīmijas industrijas nolūkos. Tas ir piemērs, kad neorganisks savienojums mērenā temperatūrā sašķeļas, atgriezeniski pārejot no [[Polimērs|polimēra]] [[Monomērs|monomērā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Augstākais vērtējums
 | oriģinālnos = ''The Perfect Score''
 |      attēls = TPSposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Braiens Robinss]]
 |  producents =
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Džonatans Glikmans]]
* [[Maikls Tolins]]
* Braiens Robinss
 |   scenārijs =
* [[Marks Haimens]]
* [[Džons Zaks]]
* [[Marks Švāns]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Ērika Kristensena]]
* [[Braiens Grīnbergs]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Dariuss Mailss]]
* [[Leonardo Nems]]
 |      mūzika = [[Džons Mērfijs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Tollin/Robbins]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2004|1|30}}
 |      ilgums = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/perfect-score-2004|title=The Perfect Score|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 9, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|10,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=perfectscore.htm|title=The Perfect Score (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 9, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Augstākais vērtējums"''' ({{val|en|The Perfect Score}}) ir 2004. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Braiens Robinss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Ērika Kristensena]], [[Braiens Grīnbergs]], [[Skārleta Johansone]], [[Dariuss Mailss]] un [[Leonardo Nems]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|1|30||bez}}.

sentences:
{{citas nozīmes|grauzējiem|pele (nozīmju atdalīšana)|pele}}
{{BioTakso infokaste
|         attēls = house_mouse.jpg
|  att_nosaukums = {{TaksoSaite|Mus musculus|Mājas pele}}
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Muridae
|      dzimta_lv = Peļu dzimta
|    apakšdzimta = Murinae
| apakšdzimta_lv = Vecās pasaules peles
|          ģints = Mus
|       ģints_lv = Peles
|    kategorijas = nē
|       binomial = Mus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Peles''', '''peļu ģints''' (''Mus'') ir mazi [[Grauzēji|grauzēju kārtas]] (''Rodentia'') dzīvnieki, kas pieder [[peļu dzimta]]s (''Muridae'') [[Vecās pasaules peles|Vecās pasaules peļu apakšdzimtai]] (''Murinae''). Daudzas peļu [[Suga (bioloģija)|sugas]] dzīvo kopā ar [[cilvēks|cilvēkiem]] vai nu kā kaitēkļi, vai reizēm kā [[mājdzīvnieki]]. Vislabāk zināmā suga ir parastā [[mājas pele]] (''Mus musculus''), kas ir arī populārs [[mājdzīvnieks]]. Peles ir visizplatītākais dzīvnieks, ko lieto laboratorijās dažādiem eksperimentiem, jo tās ir [[zīdītāji]], tām ir daudzas kopīgas īpašības ar [[cilvēks|cilvēkiem]], tās ir mazas, lētas un ātri vairojas. Ir ģenētiski izveidotas speciālas [[laboratorijas pele]]s.

sentences: '''Stars''' ir [[taisne]]s viena daļa kopā ar [[punkts (ģeometrija)|punktu]], kurš to sadala divās daļās. Šo punktu sauc par stara sākumpunktu.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 27. lpp.</ref> Parasti starus apzīmē ar vienu mazo burtu vai diviem lielajiem burtiem. Stara nosaukumu pieraksta no tā sākumpunkta, ja uz taisnes atrodas vēl kāds punkts. Staru dažkārt sauc arī par pustaisni.

sentences: '''Marža''' ({{val|fr|marge}} — 'starpība, peļņa') — atšķirīgu lielumu, rādītāju atņemšanas rezultātā iegūts skaitlisks lielums, raksturojums, kas tiek lietots [[Banka|banku]], [[Birža|biržu]], [[tirdzniecība]]s un [[apdrošināšana]]s jomā.<ref>Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca, Rīga, Zvaigzne, 2000.g.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ričards Brensons
|     vārds_orig = ''Richard Charles Nicholas Branson''
|         attēls = File:Richard Branson March 2015 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ričards Brensons 2015. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[anglis]]
|   nodarbošanās = ''[[Virgin Group]]'' izveidotājs un īpašnieks
|  darbības_gadi = 1966—''pašlaik''
|        dzimums = v
|         vecāki = Īva Brensone (māte)
|          brāļi =
|          māsas = Vanesa Brensone
|   dzīvesbiedrs = Kristena Tomasi (1972—1979, šķīrušies)<br />Džoana Templmena (1989—pašlaik)
|          bērni = 3 (1 miris)
|       paraksts = File:Richard Branson signature SVG.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Gars
 | oriģinālnos = ''The Spirit''
 |      attēls = Thespiritposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Frenks Millers]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Eva Mendesa]]
* [[Sāra Polsone]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Gabriels Mahts]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =  ''[[OddLot Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Lions Gate Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|12|25|}}
 |      ilgums = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-2008|title=The Spirit|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 8, 2018|archive-date={{dat|2018|06|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180628084350/http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-2008}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spirit09.htm|title=The Spirit (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Gars"''' ({{val|en|the Spirit}}) ir 2008. gada ASV [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Frenks Millers]]. Filmas sižets balstīts uz ''[[DC Comics]]'' tāda paša nosaukuma komiksu.

sentences:
[[File:Antarctic Circumpolar Current.jpg|thumb|300px|Antarktikas cirkumpolārā straume (ACS). SACC{{nobr| —}} straumes dienvidu fronte, PF{{nobr| —}} polārā fronte, SAF{{nobr| —}} subantarktiskā fronte, STF{{nobr| —}} subtropiskā fronte]]
'''Antarktikas cirkumpolārā straume''' vai '''Rietumvēju straume''' ir aukstā [[okeāna straume]], kas pulksteņa rādītāju virzienā no [[rietumi]]em uz [[austrumi]]em pilnībā apliec [[Antarktīda]]s kontinentu. Straume ir dominējošā [[ūdens]] cirkulācija [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] un ar 125—147 [[sverdrups (mērvienība)|sverdrupiem]] ir pasaules lielākā okeānu straume.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/southern/antarctic-cp.html |title=Surface Currents in the Southern Ocean |access-date={{dat|2013|02|15||bez}} |archive-date={{dat|2010|06|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100614102611/http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/southern/antarctic-cp.html }}</ref>

sentences:
[[Image:Sinh cosh tanh-lv.svg|256px|thumb|Hiperboliskā sinusa sh, hiperboliskā kosinusa ch un hiperboliskā tangensa th grafiki]]
'''Hiperboliskās funkcijas''' ir [[kompleksais mainīgais|kompleksā]] vai [[reāls mainīgais|reālā]] [[mainīgais|mainīgā]] analītiskās [[funkcija]]s. Tās ir analogās funkcijas [[trigonometriskās funkcijas|trigonometriskajās funkcijām]]. Vienkāršākās hiperboliskās funkcijas ir '''hiperboliskais sinuss''' "sh" un '''hiperboliskais kosinuss''' "ch", no kuriem ir atvasināts '''hiperboliskais tangenss''' "th", '''hiperboliskais kosekanss''' "csch", '''hiperboliskais sekanss''' "sech" un '''hiperboliskais kotangenss''' "cth".

sentences: '''Latvijas skolu reformas''' ir [[skola|skolu]] reformu virkne [[Latvija|Latvijā]], kas aizsākās [[1995]]. gadā un turpinājās [[2004]]. gadā ar valsts un pašvaldību finansēto vidusskolu [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautību]] izglītības programmu pakāpenisku pāreju uz [[Divvalodība|divvalodu]] izglītību (60% latviski un 40% [[Mazākumtautība|mazākumtautību]] valodās), bet 2017. gadā pieņēma lēmumu par pakāpenisku pāreju uz mācībām [[latviešu valoda|latviešu valodā]] līdz 2025. gadam.

sentences:
{{cita nozīme|mentālo stāvokli, kuram ir raksturīga uzticēšanās kā patiesumam|reliģisko pārliecību|ticība}}
 veido [[zināšanas]]]]
'''Pārliecība''', arī '''ticēšana''', '''ticība''' vai '''uzskats''', ir mentāls stāvoklis, kuram raksturīga uzticēšanās kā [[patiesība]]i, [[īstenība]]s atbilstībai, arī pārliecība par kā [[vērtība|vērtību]], nozīmi bez [[pierādījums (loģika)|pierādījumiem]], pārbaudes. Pārliecība ir arī paļaušanās, piemēram, ticība sev, cilvēkam, nākotnei, ticība saviem spēkiem vai ticība labajam cilvēkā.<ref>Latviešu valodas vārdnīca: A-Ž / Atbildīgā redaktore D. Guļevska. — Rīga: Avots, 1998.</ref> Pārliecība ir kādas [[parādība]]s vai [[ideja]]s vēlme atzīt par patiesu, balstoties uz iekšēju subjektīvu pārliecību un neprasot pierādījumus. Pārliecībai nav obligāti jābalstās uz [[fakts|faktiem]] vai [[loģika|loģiku]].

sentences:
{{Kosmosa aģentūras infokaste
|nosaukums      = Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija
|orig_nos       = National Aeronautics and Space Administration
|attēls         = NASA seal.svg
|att_nos        = ''NASA'' oficiālais zīmogs
|att_izmērs     = 173px
|īpašnieks      = [[ASV federālā valdība]]
|galvenā mītne  = [[Vašingtona]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|kosmodroms     = [[Kenedija kosmosa centrs]]
|moto           = ''For the Benefit of All'' ("Par labu visiem")<ref name="motto">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.lightmillennium.org/2004_newyear/gokoglu_nasa_stands_forall.html |title=NASA stands "for the benefit of all."—Interview with NASA's Dr. Süleyman Gokoglu |work= lightmillennium.org|publisher=The Light Millennium |date=2007 |accessdate=1 April 2018|author=Lale Tayla |author2=Figen Bingul |last-author-amp=yes}}</ref>
|dibināta       = {{dat|1958|07|29}}
|administrators =  [[Bills Nelsons]]
|budžets        = {{peļņa}} [[ASV dolārs|US$]] 20,7 miljardi (2018)<ref name="budget">{{tīmekļa atsauce|url= http://www.sciencemag.org/news/2018/03/updated-us-spending-deal-contains-largest-research-spending-increase-decade|title= Trump, Congress approve largest U.S. research spending increase in a decade|work=sciencemag.org|publisher=Science|date=23 March 2018|accessdate=1 April 2018}}</ref>
|valoda         = [[angļu valoda|angļu]]
|URL            =  {{URL|nasa.gov}}
}}

sentences:
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Sanktpēterburgas Ledus pils
|attēls            = Ice_Palace_(Saint_Petersburg)_(cropped).png
|valsts            = {{flag|Krievija}}
|pilsēta           = Sanktpēterburga
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|pabeigts          =
|atklāts           = [[1999]]. gads
|izmaksas          =
|izmaksas1         =
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     = 22
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    = 37 000
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    =
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        =
|hokejs            = 12 300
|klubu-mājvieta    = [[Sanktpēterburgas "SKA"]] ([[Kontinentālā hokeja līga|KHL]])
|mājas-lapa        =
}}'''Sanktpēterburgas Ledus pils''' ({{Val-ru|Ледовый Дворец}}) ir daudzfunkcionāla halle, kas atrodas [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], [[Krievija|Krievijā]] un tika celta [[2000. gada Pasaules čempionāts hokejā|2000. gada Pasaules čempionāta hokejā]] vajadzībām. Halle ir arī [[Kontinentālā hokeja līga|Kontinentālās hokeja līgas]] kluba [[Sanktpēterburgas "SKA"]] mājvieta.

sentences: '''Mājsaimniecība''' ir viens vai vairāki cilvēki, kas dzīvo vienā mājoklī un kopīgi sedz izdevumus.<ref>Centrālā Statistikas Pārvalde [https://www.csb.gov.lv/lv/statistika/statistikas-temas/socialie-procesi/mba/tabulas/metadati-majsaimniecibu-budzets-un-paterina-izdevumi Mājsaimniecību budžets un patēriņa izdevumi]</ref> Mājsaimniecības kā analīzes pamatvienību izmanto daudzos [[socioloģija|socioloģiskos]], [[mikroekonomika|mikroekonomiskos]] un valsts pārvaldes modeļos<ref>Ranasinghe ,WC and Hemakumara, GPTS(2018), [http://rjs.ruh.ac.lk/index.php/rjs/article/view/174 Spatial modelling of the householders' perception and assessment of the potentiality to improve the urban green coverage in residential areas: A case study from Issadeen Town Matara] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180803074300/http://rjs.ruh.ac.lk/index.php/rjs/article/view/174 |date={{dat|2018|08|03||bez}} }}, Sri Lanka, Ruhuna Journal of Science,Vol 9(1);</ref> un tās spēlē svarīgu lomu ekonomikā un mantošanas likumdošanā.<ref>Arthur O'Sullivan, Steven M. Sheffrin. [https://www.savvas.com/index.cfm?locator=PSZu4y&PMDbSiteId=2781&PMDbSolutionId=6724&PMDbSubSolutionId=&PMDbCategoryId=815&PMDbSubCategoryId=24843&PMDbSubjectAreaId=&PMDbProgramId=23061 Economics: Principles in action] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161220014709/https://www.savvas.com/index.cfm?locator=PSZu4y&PMDbSiteId=2781&PMDbSolutionId=6724&PMDbSubSolutionId=&PMDbCategoryId=815&PMDbSubCategoryId=24843&PMDbSubjectAreaId=&PMDbProgramId=23061 |date={{dat|2016|12|20||bez}} }}. Upper Saddle River, New Jersey 07458 : Prentice-Hall, 2003. 29. lpp. {{ISBN|978-0-13-063085-8}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernsts Reinholds fon Mengdens
|     vārds_orig = ''Ernst Reinhold von Mengden''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Carnikava]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 22
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = [[Krievijas Impērija]]s virskambarkungs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = Tēvs [[Magnuss Gustavs brīvkungs fon Mengdens]], [[Zviedru Vidzeme]]s [[Vidzemes landmaršali|landmaršals]]  (1663-1726), māte [[Doroteja Sofija fon Rozena]] (1690-1773)
|          brāļi = [[Gustavs Johans fon Mengdens]] (1708-1773), [[Frīdrihs fon Mengdens]] (1724-1787), [[Oto fon Mengdens]] (1724).
|          māsas = [[Anna Barbara fon Mengdena]] (1707),[[Sofija Elizabete fon Mengdena]] (1711-1791), [[Regīna Šarlote fon Mengdena]] (1714-1752), [[Anna Doroteja fon Minniha|Anna Doroteja fon Mengdena (fon Minniha)]] (1716-1760), [[Auguste Juliāna fon Mendgena]] (1719-1787), [[Sabīna fon Mengdena]](1720<ref name="adelsvapen.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Mengden_nr_198|title=Von Mengden nr 198 - Adelsvapen-Wiki|website=www.adelsvapen.com}}</ref>-), [[Marija Aurora fon Mengdena]] (1722-), [[Jakobīna fon Mengdena]] (1721-1772),
|   dzīvesbiedrs = 1.[[Auguste Juliāna grāfiene fon Mengdena (Cēge fon Manteifele)]], 2. [[Helēna Ģertrūde Elizabete fon Mengdena]], 3.[[Johanna Helēna fon Krīdenere]].
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Grāfs Ernsts Reinholds fon Mengdens''' (dzimis 1726. gada 20. septembrī, miris 1798. gada 22. jūnijā) bija vācbaltu aristokrāts, [[Krievijas Impērija]]s virskambarkungs, landrāts (1779), [[Valsts padomnieks (Krievijas Impērija)|valsts padomnieks]] (1786), [[Carnikava]]s, [[Suntaži|Suntažu]] (''Sunzel''), [[Odziena]]s (''Odsen'') dzimtskungs.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Valmiermuiža
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Valmiermuižas pils tornis 2000-08-05.jpg
| image_caption            = [[Valmiermuižas pils]] tornis
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Valmieras novads]]
| subdivision_name2        = [[Valmieras pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1624. gads
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 6,7
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=42151&p_back=0*4*1 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 2456
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 33 | lats  = 23 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 25 | longs = 53 | longEW = E
| elevation_m              = 55
| website                  =
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4219 Viesturi
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{cita nozīme|kabarē|filmu|Mulenrūža (filma)}}
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Mulenrūža
| orig_nosaukums   = Moulin rouge
| attēls           = Moulin Rouge 1.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         = Mulenrūžas simbols Sarkanās dzirnavas
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Francija|Parīze|Klišī bulvāris 82|3s=Klišī bulvāris}}
| arhitekts        = ''Adolphe Willette'', ''Édouard Niermans''
| dibināšanas gads = {{dat|1889|10|6||bez}}
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = http://www.moulinrouge.fr/
}}

sentences: {{Commonscat|Holy Roman Emperors|Svētās Romas impērijas imperatori}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Viļķenes pagasts
| karte             = Viļķenes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Viļķenes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Viļķenes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = LVA Viļķenes pagasts flag.png
| karoga_nosaukums  = Viļķenes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Viļķene
| platība           = 224,5
| iedzīvotāji       = 1282<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|07|15||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1282 / 224.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vilkene.lv
}}
'''Viļķenes pagasts''' ir viena no [[Limbažu novads|Limbažu novada]] administratīvajām teritorijām tā. Robežojas ar sava novada [[Pāles pagasts|Pāles]], [[Katvaru pagasts|Katvaru]], [[Limbažu pagasts|Limbažu]], [[Liepupes pagasts|Liepupes]] un [[Salacgrīvas pagasts|Salacgrīvas]] pagastiem. Pagasta centrs ir [[Viļķene|Viļķenē]].

sentences: Kategorijā tiek iekļauti [[minerāls|minerāli]], kas atrodami [[Latvija|Latvijā]].

sentences: '''Eirāzisms''' ({{val|ru|евразийство}}) ir 20. gadsimta sākumā [[Krievijas Impērija|Krievijā]] izveidojusies sociālpolitiska kustība, kas apgalvo, ka Krievija nepieder pie [[Eiropa]]s vai [[Āzija]]s, bet gan pie ģeopolitiskās koncepcijas par [[Eirāzija|Eirāziju]], ko pārvalda "[[Krievu pasaule]]" veidojot [[Krievi|krievu]] civilizāciju. Vēsturiski Krievijas Impērija bija [[Eirocentrisms|eirocentriska]] un parasti tika uzskatīta par Eiropas jeb rietumu lielvaru.

sentences:
kristāls]]
Par '''kristālisko struktūru''' [[mineraloģija|mineraloģijā]] un [[kristalogrāfija|kristalogrāfijā]] dēvē likumsakarīgu [[atoms|atomu]] izkārtojumu [[kristāls|kristālā]]. Kristālisko struktūru nosaka atomu grupa, kurā atomi izkārtoti noteiktā veidā. Šāda vienība cikliski atkārtojas trijās dimensijās noteiktā [[Brevē režģis|režģī]]. Attālums starp šīm atomu grupām dažādos virzienos tiek saukts par kristāla ''režģa parametriem''. Kristāla struktūra un simetrija nosaka daudzas kristāla īpašības, piemēram [[skaldnība|skaldnību]], elektronisko [[ķīmiskā saite|saišu struktūru]] un [[kristāloptika|optiskās īpašības]].

sentences:
'''Neņūtona šķidrumi''' ir šķidrumi, kuru [[viskozitāte]] mainās atkarībā no šķidruma stāvokļa un kustības rakstura. Daudzi nesaspiežami šķidrumi, tostarp tādi pārtikas produkti kā [[majonēze]], [[zemesriekstu sviests]], [[kečups]], kā arī daži industriālie materiāli, piemēram, šķidra [[plastmasas|plastmasa]], [[bitumens|asfalts]], [[betons]] ir neņūtoniski šķidrumi. Bioloģiskie šķidrumi, tostarp [[asinis]] un [[gļotas]], ir gandrīz universāli neņūtoniski.<ref>{{grāmatas atsauce |first=Feits A. |last=Morrisons |title=An Introduction to Fluid Mechanics |year=2013 |publisher=Cambridge University Press |location=New York |page=393 |isbn=978-1-107-00353-8 }}</ref> Tie ir šķidrumi, kuri neatbilst Ņūtona šķidruma modelim, tas ir, īstajiem [[šķidrums|šķidrumiem]] <math>\mu</math> (dinamiskā viskozitāte) ir pastāvīgs lielums (fizikāla konstante), un kuru [[elementārdaļiņa (hidrodinamika)|elementārdaļiņu]] lielums mazāks par 1{{E|-8}} m. Neņūtona šķidrumus raksturo [[Bingema vienādojums]], kas ir šāds:
: <math>\tau=\tau_{0}+\mu_{d}\frac{du}{dh}</math>
kur <math>\tau>0</math> — sākuma [[bīdes pretestība]];
<math>\tau</math> — [[tangenciālais spriegums]];
<math>\mu_{d}</math> — mainīgā lieluma [[dinamiskā viskozitāte]], kas atkarīga no [[šķidruma plūsma]]s veida;
<math>\frac{du}{dh}</math> — [[ātruma gradients]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Radiostacijas infokaste
|nosaukums      = Radio SWH
|logo           = Radio_SWH_logo.png
|logo_izm       = 200px
|formāts        = AC
|frekvence      = FM 105,2 MHz [[Rīga]]
FM 105,1 MHz [[Liepāja]]
FM 105,4 MHz [[Ventspils]]
FM 105,2 MHz [[Daugavpils]]
FM 101,2 MHz [[Jēkabpils]]
FM 106,5 MHz [[Rēzekne]]
FM 107,9 MHz [[Cesvaine]]
FM 106,5 MHz [[Valmiera]]
FM 100,1 MHz [[Kuldīga]]
FM 96,1 MHz [[Salacgrīva]]
FM 102,2 MHz [[Talsi]]
FM 94,7 MHz [[Saldus]]
FM 89,3 MHz [[Dundaga]]
FM 99,7 MHz [[Pāvilosta]]
|īpašnieks      = AS ''Radio SWH''
|māsas_stacijas = ''[[Radio SWH Rock]]''
''[[Radio SWH +]]''
''[[Radio SWH Gold]]''
''[[Radio SWH Spin]]''
''[[Radio SWH LV]]''
|tīmekļraide    = [http://www.radioswh.lv/swhlive_s.asx Radio SWH]
|mājaslapa      = [http://www.radioswh.lv/ www.radioswh.lv]
|raida_kopš     = {{Dat|1993|05|15}} 10:00
}}
'''''Radio SWH''''' ir [[Latvija]]s [[radio]]stacija, kas atrodas [[Rīga|Rīgā]]. Tā tika izveidota 1993. gadā, kļūstot par pirmo komerciālo radiostaciju Latvijā. Radio SWH tika dibināta kā 90-tajos gados ietekmīgā uzņēmēja [[Ainārs Gulbis|Aināra Gulbja]] kompānijas AS [[SWH Rīga (Software House Riga)|Software House Rīga (SWH Rīga)]] sastāvdaļa. Radiostaciju ''Radio SWH'' pārvalda AS ''Radio SWH'', kurai pieder arī radiostacijas ''[[Radio SWH+]]'', ''[[Radio SWH Rock]]'', ''[[Radio SWH Spin]]'', ''[[Radio SWH Gold]]'' un ''Radio SWH LV.''

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name               = CN tornis
| native_name        = ''CN Tower'', ''Tour CN''
| alternate_names    =
| image              = Toronto - ON - Toronto Harbourfront7.jpg
| caption            = CN tornis
| highest_prev       = [[Ostankino tornis]]
| highest_start      = 1976.
| highest_end        = 2007. gadam<ref>[http://www.thestar.com/news/gta/article/256177--cn-tower-no-longer-world-s-tallest CN Tower no longer world's tallest - thestar.com<!-- Bot generated title -->]</ref>
| highest_next       = [[Halīfa tornis]]
| status             = Complete
| start_date         = 1973<ref name="skyscraper">[http://skyscraperpage.com/cities/?buildingID=21 SkyscraperPage]</ref><ref name="emporis">[http://www.emporis.com/en/wm/bu/?id=112537 Emporis]</ref>
| completion_date    = 1976
| opening            = {{dat|1976|10|1|N|bez}}
| building_type      =
| location           = {{vieta|Kanāda|Ontārio|Toronto}}
| latd  = 43 | latm  = 38 | lats  = 33.36 | latNS  = N
| longd = 79 | longm = 23 | longs = 13.56 | longEW = W
| iso_region         = CA-ON
| coordinates_display= inline,title
| antenna_spire      = 553,33 m
| roof               = 457,2 m
| top_floor          = 446,5 m
| floor_count        = 147
| elevator_count     = 9<ref name="great"/>
| step_count         = 1776
| architect          =
| owner              = ''[[Canada Lands Company]]''
| cost               = [[Canadian dollar|CDN $]] 63 000 000<ref name="emporis"/>
| website            = {{URL|http://www.cntower.ca}}
| references         =
}}
'''CN tornis''' ({{val|en|CN Tower}}, {{val|fr|Tour CN}}) ir 553,33 metrus augsts [[tornis]] [[Toronto]], [[Kanāda|Kanādā]]. Tornis tika pabeigts 1976. gadā, kļūstot par pasaulē augstāko būvi. Tas saglabāja šo titulu 34 gadus līdz [[Halīfa tornis|Halīfa]] un [[Kantona tornis|Kantona torņa]] pabeigšanai 2010. gadā. CN tornis joprojām ir Rietumu puslodes augstākā brīvi stāvošā struktūra.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allargentums
|attēls=
|klase=[[Antimonīdu minerāls]]
|ŠtruncaID=2/A.02-10
|ķīm_formula=(Ag1-xSbx) x=0,009—0,16
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaiši sudrabaina
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīga
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=10
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2544''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2544''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 759
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2019
| Starts                 = {{dat|2019|12|11|SK}} 08:54 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43 / 3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2534]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2545]]''
}}
'''''Kosmos-2544''''' (''Космос-2544'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas orbītā palaists 2019. gada decembrī. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 759. ''Kosmos-2544'' tika izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 4.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tētuks
| attēls                   = Big Daddy film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Big Daddy''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Deniss Dugans]]
| producents               =
* [[Allens Koverts]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
| scenārija autors         =
* [[Tims Hērlihijs]]
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Stīvs Frenkss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Džoija Lorēna Adamsa]]
* [[Džons Stjuarts]]
* [[Robs Šneiders]]
* [[Kouls Sprouss]]
* [[Dilans Sprouss]]
* [[Leslija Manna]]
| mūzika                   = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Out of the Blue... Entertainment]]''
* ''[[Jack Giarraputo Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|6|25||bez}}
| ilgums                   = 91 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/big-daddy-1999|title=Big Daddy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 12, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|34,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bigdaddy.htm|title=Big Daddy (1999)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=March 12, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190504173135/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bigdaddy.htm|archivedate={{dat|2019|05|04||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|234,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tētuks"''' ({{val|en|Big Daddy}}) ir 1999. gada komēdija, kuras režisors ir [[Deniss Dugans]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Džoija Lorēna Adamsa]], [[Džons Stjuarts]], [[Robs Šneiders]], [[Kouls Sprouss]], [[Dilans Sprouss]] un [[Leslija Manna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|6|25||bez}}.

sentences: '''15. janvāris''' ir 15. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 350 dienas (351 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Ilemistes ezers
''Ülemiste järv''
| attēls       = Ülemiste.JPG
| paraksts     =
| vieta        = {{EST}}
| vieta2       = [[Harju apriņķis]]
| vieta3       = [[Tallina]]
| map          = Igaunija
| plat_d=59 | plat_m=24 | plat_s=0 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=46 | gar_s=0 | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   = 943,6
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  = 2,5
| Max_dziļums  = 4,2
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| augstums_vjl = 35,7
| izteka       =
| baseins      = 99,24
| lielbaseins  =
| debits       =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Tallina]]
| citas_daļas  =
}}

sentences: '''Tekstilrūpniecība''' (no {{val|la|textile}} — '[[audums]]') ir [[vieglā rūpniecība|vieglās rūpniecības]] nozare, kurā notiek dažādu [[materiāls|materiālu]] un [[priekšmets|priekšmetu]] ražošana no [[augu valsts]] šķiedrām, piemēram, no [[kokvilna]]s, no dzīvnieku šķiedrām, piemēram, [[zīds]]. Tekstilrūpniecībā tiek ražoti arī [[sintētiskie materiāli]], piemēram, [[neilons]], [[poliesters]] un [[akrils]]. Dabisko un sintētisko materiālu ražošanas attiecībā ir aptuveni vienāda.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Irving Fisher''
| attēls =Irvingfisher.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1867
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =27
| dz_vieta =Sogertisa (''Saugerties''), [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =1947
| m_mēnesis=4
| m_diena=29
| m_vieta=[[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]<br />Lielbritānijas valdības konsultants
| alma_mater =[[Jeila Universitāte]]
| zinātne =[[ekonomika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Fišera vienādojums]], [[maiņas vienādojums]], [[cenu indekss]], [[parādu deflācija]], [[naudas ilūzija]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Taiti
|attēls              = Mont Aorai.jpg
|attēla paraksts     = [[Aorai]] kalns
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Okeānija
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|position            = left
|vietējais nosaukums = Tahiti
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Biedrības salas]]
|latd=17|latm=38|lats=0|latNS=S |longd=149|longm=27|longs=0|longEW=W
|platība             = 1045
|garums              = 61
|platums             = 29
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Orohena]]
|augstums            = 2241
|salu skaits         =
|valsts              = Franču Polinēzija
|valsts adm vienības tips =
|valsts adm vienība       =
|iedzīvotāji         = 178 133<ref name=census>{{Tīmekļa atsauce| url=http://www.ispf.pf/(k1aciwf4z0fyap45ghzhgm55)/stat/demo/rp2007/pdfs/poplegales2007.pdf| title=Recensement de la population 2007| author=Institut Statistique de Polynésie Française (ISPF)| format=PDF| accessdate=2007-12-02| archiveurl=https://web.archive.org/web/20071203110626/http://www.ispf.pf/%28k1aciwf4z0fyap45ghzhgm55%29/stat/demo/rp2007/pdfs/poplegales2007.pdf| archivedate=2007-12-03}} {{fr ikona}}</ref>|iedzīvotāju gads    = 2007
|blīvums             = 170
|pamatiedzīvotāji    = [[taitieši]], [[franči]]
|valsts lielpilsēta  = [[Papeete]]
|piezīme =
}}
'''Taiti''' vai '''Tahiti''' ([[taitiešu valoda|taitiešu]] un {{val-fr|Tahiti}}) ir lielākā sala [[Franču Polinēzija|Franču Polinēzijā]], [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]]  dienvidos. Pieder pie [[Biedrības salas|Biedrības salu]] arhipelāga. Taiti [[1767]]. gadā atklāja britu jūrasbraucējs [[Semjuels Voliss]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Starr 030807-0078 Phaeomeria magnifica.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| kārta          = Zingiberales
| kārta_lv       = Ingveraugu rinda
| dzimta         = Zingiberaceae
| dzimta_lv      = Ingveru dzimta
| ģints          = Etlingera
| ģints_lv       = Laterningveri
| suga           = Etlingera elatior
| suga_lv        = Malajas laterningvers
| binomial       = Etlingera elatior, <small>((Jack) R.M.Sm., 1986)</small>
| sinonīmi       =
* ''Alpinia elatior'' ''(Jack, 1822)''
* ''Nicolaia elatior'' ''((Jack) Horan. 1852)''
* ''Geanthus speciosus'' ''(Reinw. ex Blume, 1823)''
* ''Diracodes javanica'' ''(Blume, 1827)''
* ''Elettaria speciosa'' ''(Blume, 1827)''
* ''Alpinia magnifica'' ''(Roscoe, 1828)''
* ''Phaemoria imperialis'' ''(Lindl. 1836)''
* ''Bojeria magnifica)'' ''((Roscoe) Raf. 1838)''
* ''Alpinia javanica'' ''((Blume) D.Dietr. 1839)''
* ''Alpinia speciosa'' ''((Blume) Horan. 1862)''
* ''Cardamomum magnificum'' ''((Roscoe) Kuntze, 1891)''
* ''Cardamomum speciosum'' ''((Blume) Kuntze, 1891)''
* ''Cardamomum tridntatum'' ''(Kuntze, 1891)''
* ''Amomum magnificum'' ''((Roscoe) Benth. & Hook.f ex B.D.Jacks. 1893)''
* ''Amomum tridentatum'' ''((Kuntze) K.Schum. 1899)''
* ''Hornstedtia imperialis'' ''((Lindl.) Ridl. 1899)''
* ''Nicolaia magnifica'' ''((Roscoe) K.Schum. ex Valeton, 1904)
* ''Phaeomeria magnifica'' ''((Roscoe) K.Schum. in H.G.A.Engler (1904)''
* ''Phaeomeria speciosa'' ''((Blume) Koord. 1911)''
* ''Nicolaia intermedia'' ''(Valeton, 1921)''
* ''Alpina diracodes'' ''Loes. in H.G.A.Engler, 1930)''
| kategorijas = nē
}}
'''Malajas laterningvers''' (''Etlingera elatior'') ir [[ingveru dzimta]]s [[suga]],<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=502458 Integrated Taxonomic Information System: Etlingera elatior (Jack) R.M. Sm.]</ref> kas sastopama dienvidaustrumu [[Āzija]]s [[tropi|tropos]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Frederiks Pasī
 |    vārds_orig = ''Frédéric Passy''
 |        attēls = Frederic Passy.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1822
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 20
 |      dz_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
 |        m_gads = 1912
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 12
 |       m_vieta = {{vieta|Francija|Neijī pie Sēnas}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{FRA}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ekonomists, politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Parsnips with greens.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Apiales
| rinda_lv = Čemurzieži
| rinda_r = Čemurziežu rinda
| dzimta = Apiaceae
| dzimta_lv = Čemurzieži
| dzimta_r = Čemurziežu dzimta
| ģints = Pastinaca
| ģints_lv = Pastinaki
| binomial = Pastinaca sativa
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| suga_lv = Pļavas pastinaks
| suga = Pastinaca sativa
}}'''Pļavas pastinaks''' jeb '''pastinaks''' ({{val|la|Pastinaca sativa}}) ir [[sakņu dārzenis]], kas ir tuvi radniecīgs ar [[Burkāns|burkāniem]] un [[pētersīļi]]em un pieder [[čemurziežu dzimta]]i.

sentences: '''16. jūlijs''' ir gada 197. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (198. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 168 dienas.

sentences: '''0,999...''', kas arī tiek rakstīts kā '''0,(9)''', <math>0,\bar{9}</math> vai <math>0,\dot{9}</math>, [[matemātika|matemātikā]] ir periodisks [[decimāldaļskaitlis]], kas ir [[reāls skaitlis]] un ir vienāds ar [[1 (skaitlis)|1]]. Citiem vārdiem sakot, skaitlis "0,999..." un "1" ir viens un tas pats skaitlis. Šo [[vienādība|vienādību]] jau sen ir pieņēmuši profesionāli [[matemātiķis|matemātiķi]] un pasnieguši to mācību grāmatās. Šīs identitātes atšķirīgie [[Matemātisks pierādījums|pierādījumi]] ir noformulēti ar dažādu [[precizitāte|precizitāti]], reālo skaitļu attīstību, otršķirīgiem pieņēmumiem, vēsturisku kontekstu un mērķauditoriju.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''"Ideoloģija un utopija"''' (1929) ir vācu [[Socioloģija|sociologa]] [[Karls Manheims|Karla Manheima]] darbs.

sentences: {{cita nozīme|tautu|apdzīvotu vietu Kastuļinas pagastā|Ižori (ciems)}}

sentences: {{Liberālisms}}'''Liberālisms''' ir [[politika|politiska]] [[filozofija]] un atkarībā no vēstures posma var apzīmēt ekonomiskajos uzskatos diametrāli pretējas ideoloģijas. 19. gadsimtā liberālisms (mūsdienās saukts par "klasisko liberālismu") iestājās par [[Individuālisms|individuālo brīvību]], privātīpašumu un minimālu valsts iejaukšanos ekonomikā. Latvijā klasiski liberāla bija partija "[[Latvijas attīstībai]]". Mūsdienās, it īpaši [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] lietotajā nozīmē, vārds liberālisms ir sinonīms ar [[sociāldemokrātija|sociāldemokrātiju]],<ref name="liblogi">[http://liblogi.wordpress.com/2011/03/04/socialais-liberalisms-vs-social-demokratija/ Sociālais liberālisms vs. social-demokrātija]</ref> kas iestājas par valsts organizētu vienlīdzības veicināšanu ("no bagātajiem uz nabagajiem") un valsts pārvaldes aparāta palielināšanu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pliciloricus enigmatus.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Pliciloricus enigmatus}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Ecdysozoa
| virstips_lv =Kutikulārie
| tips =Loricifera
| tips_lv =Loriciferi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Nanaloricidae}}
* {{TaksoSaite|Pliciloricidae}}
| kategorijas = nē
}}
'''Loriciferi (''Loricifera'')''' ir [[jūra]]s [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]], kas tika izdalīts un aprakstīts [[1983. gads|1983. gadā]]. Šī tipa pirmo sugu ''[[Nanaloricus mysticus]]'' aprakstīja dāņu zoologs [[Reinharts Kristensens]].
 ģints sugu, kura dzīvo anaerobā vidē. Skalas izmērs 50μm.]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 58
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 19
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ce
|             atommasa = 140,116
|   valences elektroni = [Xe]4f15d16s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Cērija paraugs ampulā [[argons|argona]] aizsargatmosfērā
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', +3, +2
|  elektronegativitāte = 1,12
|              blīvums = 6770
|  kušanas temperatūra = 1068 K (795 °C)
| viršanas temperatūra = 3716 K (3443 °C)
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=The Floating Piers from Rocca di Monte Isola - P1000799 straighten.jpg
| image_size=
| title=''The Floating Piers''
| artist= [[Kristo un Žanna Kloda]]
| year=
|    completion_date = {{dat|2016|7|3}}
| type=[[vides māksla]]
|          condition = demontēts
| dimensions=
| city=[[Sulzano]] un [[Monte Izola]]<br>{{vieta|Itālija|Lombardija}}
| museum=
|        website = {{official website}}
}}

sentences: {{Commonscat|Philosophers by century|Filozofi pēc gadsimta}}

sentences:
[[File:Wikipe-tan visual novel (Ren'Py).png|right|thumb|250px|[[:en:Wikipedia:Wikipe-tan|Vikipetane]] attēlota tipiskā vizuālā romāna stilā.]]
{{nihongo|'''Vizuālais romāns'''|ビジュアルノベル|bijuaru noberu}} ir [[videospēle|videospēļu]] veids, kas apvieno [[komikss|komiksu]] (vai [[manga|mangu]], dažkārt [[filma|filmu]]), [[radioluga|radiolugu]] un [[proza]]s elementus. Vizuālie romāni kļuva populāri [[japāna|Japānā]] 20. gadsimta deviņdesmitajos gados.<ref>{{cite book | last1 = Cavallaro | first1 = Dani | title = Anime and the visual novel: narrative structure, design and play at the crossroads of animation and computer games | publisher = McFarland & Company | year = 2010 | page = 8 | isbn = 0-7864-4427-4}}</ref><ref>{{cite book | last1 = Lebowitz | first1 = Josiah | last2 = Klug | first2 = Chris | authorlink2 = Chris Klug (game designer) | title = Interactive storytelling for video games: a player-centered approach to creating memorable characters and storie | chapter = Japanese Visual Novel Games | year = 2011 | publisher = [[Focal Press]] | location = Burlington, MA | url=https://books.google.com/books?id=QUrarEcvaO8C&pg=PA194 | pages = 192–4 | accessdate = 2012-11-10 | isbn = 0-240-81717-6 | quote = Visual novels (or sound novels, as they’re sometimes called) are a popular game genre in Japan.}}</ref> Atšķirībā no ''platformu spēlēm'' un [[šaujamspēle|šaujamspēlēm]], [[spēlētājs]] nekontrolē tēla ķermeni un nepārvieto to pa spēles laukumu. Tā vietā spēlētājam ir šaurs darbības izvēles lauks. Tipiski ir tikai trīs vai četras vienkāršas darbības no kurām spēlētājs var izvēlēties.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Mother's Day''
| attēls = Mother's Day poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = komēdija, romantiska filma
| režisors = [[Gerijs Māršals]]
| producents = * [[Brendts Andersens]]
* [[Hovards Burds]]
* [[Daniels Daimonds]]
* [[Marks DiSalle]]
* [[Veins Alans Raiss]]
| scenārija autors = * [[Toms Hainss]]
* [[Aņa Kočova Romano]]
* [[Mets Volkers]]
| galvenajās lomās = * [[Dženifere Anistone]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Šeja Mičela]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Brita Robertsone]]
* [[Hektors Elizondo]]
* [[Timotijs Olifents]]
* [[Džeks Vaitvols]]
| mūzika = [[Džons Debnijs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Capacity Pictures]]''
* ''[[Gulfstream Pictures]]''
* ''[[PalmStar Media]]''
| izplatītājs = ''[[Open Road Films]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|4|13|Losandželosa|2016|4|29|ASV|}}
| ilgums = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mothers-day-2016|title=Mother's Day|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 14, 2018|archive-date={{dat|2018|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181208053549/http://www.bbfc.co.uk/releases/mothers-day-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mothersday.htm|title=Mother's Day (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 14, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|48,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Mātes diena"''' ({{val|en|Mother's Day}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dženifere Anistone]], [[Keita Hadsone]], [[Šeja Mičela]], [[Džūlija Robertsa]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Brita Robertsone]], [[Hektors Elizondo]], [[Timotijs Olifents]] un [[Džeks Vaitvols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|4|13||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Ņikita Priimkovs-Rostovskis
|     vārds_orig = ''Никита Приимков-Ростовский''
|         attēls = Facial_Chronicle_-_b.22,_p._462.gif
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Cīņas pie Tartu hronikā, kurā minēts vojevoda Priimkovs
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|      m_dat_alt = pēc [[1579]]. gada
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Kokss''' (no {{val-de|koks}}, kas savukārt no {{val-en|coke}}) ir ciets, porains, pelēcīgas krāsas materiāls, ko iegūst, karsējot ([[koksēšana|koksējot]]) [[akmeņogles]] 1000 °C temperatūrā bez [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnes. Kokss sastāv galvenokārt no [[ogleklis|oglekļa]] (96—98%). Koksēšanas jeb akmeņogļu sausās [[pārtvaice]]s procesā bez koksa iegūst arī citus produktus, piemēram, [[koksa gāze|koksa gāzi]] (tā sastāv no [[Ūdeņradis|H2]], [[Oglekļa monoksīds|CO]], [[Metāns|CH4]], [[Sērūdeņradis|H2S]], [[Amonjaks|NH3]]) un [[akmeņogļu darva|akmeņogļu darvu]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Džordžs Viljers, Pirmais hercogs Bakingems
| vārds_orģ           = ''George Villiers, 1st Duke of Buckingham''
| attēls              =Portrait of George Villiers, 1st Duke of Buckingham (by Peter Paul Rubens).jpg
| dzim_dati           ={{dat|1592|8|28}}
| dzim_vieta          =Brūksbī (''Brooksby''), [[Lesteršīra]], [[Anglija]]
({{GBR}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{Miršanas datums un vecums|1628|8|23|1592|8|28}}
| mir_vieta           =''Greyhound Pub'', [[Portsmuta]], [[Hempšīra]], [[Anglija]]
({{GBR}})
| apglabāts           =[[Vestminsteras abatija]], [[Londona]]
{{GBR}}
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Zviedrija]]
[[Kategorija:Zviedrija]]

sentences: '''2. oktobris''' ir 275. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (276. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 90 dienas.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 82
|             7. čaula =
|             6. čaula = 4
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pb
|             atommasa = 207,2
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Svina kubs un svina konteineri radioaktīvu vielu glabāšanai
|  oksidēšanas pakāpes = +4, '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,8
|              blīvums = 11340
|  kušanas temperatūra = 600,61 K (327,46 °C)
| viršanas temperatūra = 2022 K (1749 °C)
}}
'''Svins''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Pb''' un atomskaitli 82. Svins ir toksisks smagais [[metāls]] ar relatīvi labu [[korozija]]s izturību. Brīvā veidā svins dabā ir sastopams ļoti reti. Svins veidojas arī daudzu smago [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] [[izotops|izotopu]] sabrukšanas procesā. Lielu daļu svina iegūst no sulfīdu rūdas, ir sastopamas arī karbonātu un sulfātu rūdas (svina [[sulfāti|sulfāts]] ir mazšķīstošs). Lielu daļu svina iegūst arī, pārstrādājot nolietotus svina izstrādājumus. Viens no nozīmīgākajiem svina pielietojumiem ir [[akumulators|akumulatoros]]. Svinam savienojumos var būt oksidēšanas pakāpes +2 un +4.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 280px
|           attēls = Fire_salamander_Germany_10_2014.jpg
|       att_izmērs = 260px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|  kārta=Caudata
|  kārta_lv=Astainie abinieki
| apakškārta = Salamandroidea
| apakškārta_lv = Salamandru apakškārta
| dzimta = Salamandridae
| dzimta_lv = Salamandru dzimta
| ģints = Salamandra
| ģints_lv = Salamandras
| suga = Salamandra salamandra
| suga_lv = Plankumainā salamandra
| binomial = Salamandra salamandra <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
| izplatība =

sentences:
{{infokaste+}}
'''Džeimss Ričards Teitro'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://search.ancestry.com/cgi-bin/sse.dll?indiv=1&db=cabirth1905&rank=1&new=1&MSAV=0&msT=1&gss=angs-d&gsfn=James&gsln=Tatro&uidh=fk7&pcat=BMD_BIRTH&fh=2&h=22441346&recoff=7+9&ml_rpos=3|title=California Birth Index, 1905-1995|last=Ancestry.com}}</ref> ({{val|en|James Richard Tatro}}, dzimis {{dat|1992|2|16}}) ir amerikāņu aktieris, komiķis, rakstnieks un ''[[YouTube]]'' personība. Viņš ir ''YouTube'' kanāla ''LifeAccordingToJimmy'' radītājs, kuram ir aptuveni 3 miljoni abonentu un vairāk nekā 510 miljoni video skatījumu. Teitro raksta, producē un vada katru savu video kopā ar savu kolēģi Kristianu Pīrsu.

sentences: '''Jasmonāti (JA)''' ir [[Augi|augos]] esoši ķīmiski savienojumi ar [[Hormoni|hormonu]] īpašībām.

sentences:
{{iw+}}
'''Tabulas elementi''' ir vienības tabulā, kuras var grupēt, segmentēt vai sakārtot dažādos veidos, un no kurām sastāv [[tabula]]. Tajās tiek glabāta noteikta informācija. Katram tabulas elementam ir elementa nosaukums, kuru datu bāzes lietotne izmanto, lai identificētu datu lauku, un kas palīdz lietotājam noteikt lauka saturu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mizantrops
| operators =
| attēls = Misanthrope plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Damians Sifrons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Bens Mendelsons]]
* [[Džovans Adepo]]
* [[Ralfs Ainsens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''To Catch a Killer''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Vertical Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|4|21}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10275534/?ref_=bo_rl_ti|title=To Catch a Killer (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mizantrops"''' ({{Val|en|To Catch a Killer}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Damians Sifrons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šeilīna Vudlija]], [[Bens Mendelsons]], [[Džovans Adepo]] un [[Ralfs Ainsens]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Alvins Krencleins
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Alvin Kraenzlein''
 |              attēls = Alvin Kraenzlein 1910.png
 |             att_izm = 250
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Alvins Kristiāns "Als" Krencleins
 |              dz_dat = {{dat|1878|12|10}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Minesota|Mineapolisa}}
 |             mir_dat = {{dat|1928|1|6}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Vilksbarre}}
 |             tautība = amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 4 zelta
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 60 metri vīriešiem|60 metri]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 110 metru barjerskrējiens vīriešiem|110 metru barjerskrējiens]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metru barjerskrējiens vīriešiem|200 metru barjerskrējiens]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aheilīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāli
|ŠtruncaID=7/D.15-30
|ķīm_formula=(Fe++,Zn)Al6(PO4)4(OH)8·4(H2O)
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Bāli zila, bāli zaļa
|svītra=gaišzaļa
|habituss=Masīvs, pumpurveida
|skaldnība=Laba?
|lūzums=Āķains
|cietība=5-5,5
|spīdums=Stikla, matēts
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=?
|pleohroisms=?
|blīvums=2,85
}}
__NOTOC__

sentences: '''Tīzenhauzeni''' ({{val-de|von Tiesenhausen}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā krusta karu laikā 13. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]], [[Prūsija|Prūsijā]], [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetilēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H2
|molmasa=26,04
|blīvums=1,097
|kušanas temperatūra=-84 °C
|viršanas temperatūra=-80,8 °C
}}
'''Acetilēns''' (no {{val|la|acetum}} — [[etiķis]] — un {{val|el|hyle}} — viela; '''etīns''', C2H2) ir vienkāršākais [[alkīni|alkīns]] — [[ogļūdeņradis]] ar trīskāršo saiti molekulā. Acetilēns ir bezkrāsaina, degtspējīga gāze, kas šķīst [[acetons|acetonā]]. Acetilēnu var iegūt, [[kalcija karbīds|kalcija karbīdam]] reaģējot ar ūdeni, vai arī pirolizējot [[metāns|metānu]]. Saspiestā un sašķidrinātā veidā acetilēns ir nestabils un var spontāni sadalīties, tāpēc to uzglabā, izšķīdinātu acetonā, vai arī iegūst uz vietas. Acetilēnu lieto metināšanai un metālapstrādei (dzelzs virsmas cietināšanai). Acetilēnu agrāk lietoja arī par ķīmisko izejvielu, taču šādiem mērķiem mūsdienās vairāk lieto naftas [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]], jo tie ir lētāki.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = Walther Nernst
| attēls = Walther Nernst.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1864
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Vombžezno|Brīzene]],  [[Prūsijas Karaliste]]
(tagad [[Vombžezno]], {{POL}})
| m_gads = 1941
| m_mēnesis= 11
| m_diena= 18
| m_vieta= Cibelle (''Zibelle''),  [[Vācija]]
(tagad Ņivica pie [[Lekņica]]s, {{POL}})
| pilsonība =
| tautība = [[vācieši|vācietis]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]]
[[Berlīnes Humboltu universitāte|Berlīnes Universitāte]]
[[Leipcigas Universitāte]]
| alma_mater = [[Cīrihes Universitāte]]
Berlīnes Universitāte
[[Grācas Universitāte]]
[[Vircburgas Universitāte]]
| zinātne = [[fizikālā ķīmija]]
| pasniedzēji = [[Frīdrihs Kolraušs]]
[[Ludvigs Bolcmanis]]
[[Vilhelms Ostvalds]]
| studenti = [[Rihards Abegs]]
[[Ērvings Lengmīrs]]
[[Gilberts Ņūtons Lūiss]]
[[Makss Bodenšteins]]
| sasniegumi = [[Trešais termodinamikas likums]]
[[Nernsta vienādojums]]
| apbalvojumi = 1920. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =Walther Hermann Nernst sig.gif
| piezīmes =
}}
'''Valters Hermanis Nernsts''' ({{val-de|Walther Hermann Nernst}}; dzimis {{dat|1864|06|25}}, miris {{dat|1941|11|18}}) bija vācu [[fizikālā ķīmija|fizikālais ķīmiķis]]. Atklāja [[Trešais termodinamikas likums|Trešo termodinamikas likumu]], par ko 1920. gadā ieguva [[Nobela prēmija ķīmijā|Nobela prēmiju ķīmijā]]. Viens no [[fizikālā ķīmija|fizikālās ķīmijas]] pamatlicējiem, devis ieguldījumu [[elektroķīmija|elektroķīmijā]], [[termodinamika|termodinamikā]], [[cietvielu ķīmija|cietvielu ķīmijā]] un [[fotoķīmija|fotoķīmijā]]. Pazīstams kā [[Nernsta vienādojums|Nernsta vienādojuma]] atklājējs.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zauere
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Sûre
| citvaloda2      = de
| oriģinālnosaukums2 = Sauer
| attēls            = Fluss_Sauer.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zauere pie Ehternahas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Libramona-Ševinjī]] komūna, [[Beļģija]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Mozele]]
| sāk_plat_d=49 | sāk_plat_m=54 | sāk_plat_s=53 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=05 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=51 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=49 | iet_plat_m=42 | iet_plat_s=49 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=06 | iet_gar_m=30 | iet_gar_s=24 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BEL}}, {{LUX}}, {{GER}}
| garums            = 173
| iztekas_augstums  = 510
| ietekas_augstums  = 133
| kritums           =
| caurtece          = 53,8
| gada_notece       =
| baseins           = 4 259
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Ansabergs''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Peneroplis planatus (Sicīlija).jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Peneroplidae
|        dzimta_lv = Peneroplīdas
|            ģints = Peneroplis
|         ģints_lv = Peneropli
|         binomial = Peneroplis Montfort, 1808
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Peneropli''' (''Peneroplis'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] ģints [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Ģinti 1808. gadā izveidoja franču naturālists [[Pjērs Deniss de Montforts]]. Ģints tipiskā suga ir ''[[Peneroplis planatus]]'' (Fichtel and Moll, 1798). [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] peneropli ir zināmi no [[Miocēns|miocēna]] līdz mūsdienām. Ģints ir kosmopolītiska.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ābolskābes struktūrformula

Ābolskābes molekulas modelis
|      ķīmiskā formula = C4H6O5
|              molmasa = 134,09
|              blīvums = optiskajiem izomēriem 1595 kg/m3
racemātam 1601
|  kušanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 100 °C
racemātam 130—131 °C
| viršanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 140 °C (sadalās)
racemātam 150 °C (sadalās)
}}
'''Ābolskābe''' (hidroksidzintarskābe, 2-hidroksibutāndiskābe, НООС−СН(ОН)−СН2−СООН) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Ābolskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Ābolskābes sāļus sauc par '''malātiem''' (no {{val|la|malum}} — 'ābols').

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Phelsuma ornata 2.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Reptilia
| klase_lv        = Rāpuļi
| kārta           = Squamata
| kārta_lv        = Zvīņrāpuļi
| apakškārta      = Lacertilia
| apakškārta_lv   = Ķirzakas
| infrakārta      = Gekkota
| infrakārta_lv   = Gekonveidīgie
| dzimta          = Gekkonidae
| dzimta_lv       = Gekoni
| ģints           = Phelsuma
| ģints_lv        = Felsumas
| suga            = Phelsuma ornata
| suga_lv         = Maurīcijas dienas gekons
| binomial        = Phelsuma ornata, <small>([[John Edward Gray|J. E. Gray]], 1825)</small>
| sinonīmi=
* ''Phelsuma ornatum'' ([[John Edward Gray|Gray]], 1825)
* ''Phelsuma vinsoni'' ([[Robert Mertens|Mertens]], 1963)
* ''Phelsuma ornata vinsoni'' (Heselhaus, 1980)
* ''Phelsuma phelsuma vinsoni'' ([[Robert Mertens|Mertens]]), 1963)
| kategorijas = nē
}}
'''Maurīcijas dienas gekons''', arī '''Vinsona gekons''' (''Phelsuma ornata'') ir [[gekonu dzimta]]s [[felsumas|felsuma]]<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Phelsuma&species=ornata The Reptile Database]</ref>, kas sastopama [[Maurīcija|Maurīcijā]] un dažās tai pieguļošās salās, ieskaitot [[Raunda|Raundu]].

sentences:
[[Kategorija:Krievi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc tautības un nodarbošanās]]

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .si
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''ARNES''
|sponsors              = ''ARNES''
|domātais-pielietojums = ar [[Slovēnija|Slovēniju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = ļoti populārs Slovēnijā
|ierobežojumi          = nav
|struktūra             = reģistrācija ir iespējama tikai otrajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.arnes.si/ www.arnes.si]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bīstamās spēles 2
| attēls                   =  Cruelintentions2-2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cruel Intentions 2''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Rodžers Kambls]]
| producents               = [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         = Rodžers Kambls
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Danns]]
* [[Sāra Tompsone]]
* [[Keri Linna Prata]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Mimija Rodžersa]]
* [[Terēza Hilla]]
| mūzika                   = [[P. Dž. Hanke]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Original Film]]''
* ''[[Newmarket Capital Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia TriStar Home Video]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|11|9|Ungārija|2001|3|13|ASV}}
| ilgums                   = 83 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/cruel-intentions-2-manchester-prep-2000|title=Cruel Intentions 2: Manchester Prep|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bīstamās spēles 2"''' ({{val|en|Cruel Intentions 2}}) ir 2000. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Rodžers Kambls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Danns]], [[Sāra Tompsone]], [[Keri Linna Prata]], [[Eimija Adamsa]], [[Mimija Rodžersa]] un [[Terēza Hilla]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|11|9||bez}} Ungārijā. Filma veidota kā prīkvels 1999. gada filmai "[[Bīstamās spēles]]".

sentences: "'''Pankūkdancis'''", arī "'''Pankūkas'''", '''"Rīgas Pankūkas"''',"'''Granskvērs'''" ({{val|lt|Gransveras; Transveras}}, {{val|en|Gay Gordons}}), ir Eiropā izplatīta sadzīves deja jeb tautas deja. Pankūkas kļuva par populāru danci arī [[Latvija|Latvijā]] ap 1987. gadu, kad to sāka dejot folkloras festivālos ''[[Starptautiskais folkloras festivāls "Baltica"|Baltica]]'' un "Pulkā eimu, pulkā teku", kā arī dažādos [[etnogrāfija|etnogrāfisko]] deju sarīkojumos. Vēl joprojām Pankūkdancis Latvijā ir viena no vispopulārākajām sadzīves dejām.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Grigorijs Mēbess
|     vārds_orig = ''Григорий Оттонович Мёбес''
|         attēls = Gregory Ottonovich von Mebes.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt = [[1930]]. vai [[1934]]. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{vieta|Padomju Savienība|Krievijas PSFR|Siktivkara|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = skolotājs, masons
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums =
|               vārds = Mihaels Andreass Barklajs de Tolli
|          vārds_orig = ''Michael Andreas Barclay de Tolly
Михаил Богданович Барклай-де-Толли''
|              attēls = Barclay1829.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1761
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = Pamūšes muiža, [[Polija-Lietuva]] (tagad {{LTU}})
|              m_gads = 1818
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 26
|             m_vieta = Šileičene pie Insterburgas, [[Austrumprūsija]] (tagad {{RUS}})
|     dienesta_pakāpe =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|              pakāpe = Ģenerālfeldmaršals
|      dienesta_laiks =
|              valsts = {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
|           struktūra =
|             vienība =
|        nodarbošanās =
|           komandēja =
|              kaujas = [[Krievu-turku karš (1787—1792)]]
[[Krievu-zviedru karš (1788-1790)]]
[[Napoleona kari]]
([[Prūšu Eilavas kauja]]
[[Austerlicas kauja]],
[[Borodinas kauja]])
|         apbalvojumi =
|           izglītība =
|          cits_darbs =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neatlaid mani
| attēls                   =  Neverletmegoposterquad.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Never Let Me Go''
| žanrs                    = distopija, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Marks Romaneks]]
| producents               =
* [[Endrjū Makdonads]]
* [[Allons Reihs]]
| scenārija autors         = [[Alekss Gārlends]]
| galvenajās lomās         =
* [[Endrū Gārfīlds]]
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Kerija Maligana]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DNA Films]]''
* ''[[Channel Four Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2010|9|3|Telaraidas kinofestivāls|2011|2|11|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/never-let-me-go-2010|title=Never Let Me Go|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190901122554/https://bbfc.co.uk/releases/never-let-me-go-2010|archivedate={{dat|2019|09|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=neverletmego.htm|title=Never Let Me Go (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neatlaid mani"''' ({{val|en|Never Let Me Go}}) ir 2009. gada Apvienotās Karalistes romantiska drāma, kas balstīta uz [[Kadzuo Išiguro]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Marks Romaneks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Endrū Gārfīlds]], [[Kīra Naitlija]] un [[Kerija Maligana]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|9|3||bez}} Telaridas filmu festivālā.

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Abatijas teātris
| nosaukums_orig   = ''Abbey Theatre/Amharclann na Mainistreach''
| attēls           = Abbey_Theatre_exterior.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| karte            = Īrija#Eiropa
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 53.348333 | plat_NS = N
| gar_d  = 6.257222 | gar_EW  = W
| arhitekts        =
| dibināšanas gads = 1904. gads
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            = Ietilpība
| zāle1_vietas     = 492
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = {{url|https://www.abbeytheatre.ie/}}
}}

sentences: '''Žarko Jovanovičs''' ({{val|sr|Жарко Јовановић}}; 1925—1985) bija [[Čigāni|romu]] izcelsmes [[Serbija]]s mūziķis un komponists. Komponēja [[Čigānu himna|romu himnu]].

sentences: '''Griezes kustības enerģija''' (<math>{E_k}_r</math>) ir [[Griezes kustība|rotējošam]] [[Fizikāls ķermenis|ķermenim]] piemītoša [[enerģija]]. Ja ķermenis vienlaikus atrodas gan griezes, gan [[Virzes kustība|virzes kustībā]], tad griezes kustības enerģija ir daļa no šī ķermeņa [[Kinētiskā enerģija|kinētiskās enerģijas]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Augusts Rozenbergers
|     vārds_orig = ''Otto August Rosenberger''
|         attēls = Otto August Rosenberger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Halle]], [[Vācijas impērija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kēnigsbergas observatorija]], [[Halles Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kēnigsbergas Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji = [[Frīdrihs Beselis]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[komēta|komētu]] pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Hohalmšpice
| Photo                = Taury_2.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.015556 |latNS=N
| longd=13.25 |longEW=E
| Augstums         = 3360
| Relatīvais_augstums  = 942
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Augstais Tauerns]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: '''Reinoldsa skaitlis''' <math>\mathrm{Re}</math> ir [[bezdimensionāls skaitlis]], kas raksturo [[viskozitāte|viskoza]] [[šķidrums|šķidruma]] vai [[gāze]]s plūsmu un rāda [[attiecība|attiecību]] starp [[inerce]]s spēku un [[berze]]s spēku. Šis skaitlis raksturo plūsmas dabu (lamināra vai [[turbulence|turbulenta]]). Tas nosaukts par godu britu inženierim [[Osborns Reinolds|Osbornam Reinoldsam]].

sentences: '''Anabolisms''' jeb '''plastiskā vielmaiņa''' ir [[vielmaiņa|vielmaiņas]] reakciju kopums, kurā no vienkāršākiem savienojumiem biosintēzes ceļā veidojas sarežģītāki savienojumi ar lielākām molekulām. No centrālajiem metabolītiem sintezējas vienkāršas molekulas ([[aminoskābes]], [[nukleotīdi]], [[taukskābes]], [[monosaharīdi]]) kuri tālāk kalpo sarežģītāku vielu veidošanai, piemēram, [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] sintēzei. Anaboliskās reakcijas pārsvarā ir endotermiskas - tās prasa enerģijas pievadīšanu.<ref>A.Vīgants. Cilvēka bioķīmija un molekulārā bioloģija. 2008. {{ISBN|978-9984-45-027-8}}</ref> Šī enerģijas pievadīšana notiek lielākoties hidrolizējot adenozīntrifosfātu jeb ATP. <ref>Nicholls D.G. and Ferguson S.J. (2002) ''Bioenergetics'' Academic press 3rd edition {{ISBN|0-12-518121-3}}</ref> Pretējs process anabolismam ir [[katabolisms]], kad sarežģītākas molekulas tiek šķeltas vienkāršākās un enerģija tiek iegūta [[šūnu elpošana]]i.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Percy Williams Bridgman''
| attēls =Bridgman.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =1946. gadā
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =21
| dz_vieta =[[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
| m_gads =1961
| m_mēnesis=8
| m_diena=20
| m_vieta =[[Rendolfa]], [[Ņūhempšīra]], {{USA}} ([[pašnāvība]])
| pilsonība ={{USA}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Hārvarda Universitāte]]
| alma_mater =[[Hārvarda Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[augstspiediena fizika]]
| apbalvojumi =1946. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: "'''Karaliskā uguņošanas mūzika'''" ir [[Svīta (mūzika)|svīta]], kuru sacerējis [[Georgs Frīdrihs Hendelis]]. Svīta pirmo reizi tika atskaņota [[1749]]. gada 27. aprīlī [[Londona|Londonā]], kad notika svētki par godu [[Austrija]]s un [[Anglija]]s miera līgumam un [[Karš par Austrijas mantojumu|kara par Austrijas mantojumu]] beigām. Rakstot "Uguņošanas mūziku", komponistam bija jārēķinās ar [[troksnis|troksni]], ko radīs [[pirotehnika]], tāpēc sākotnēji svītas izpildīšanas [[orķestris|orķestra]] sastāvā tika iekļautas 24 [[oboja]]s, [[baroks|baroka]] orķestrim raksturīgo trīs vietā. Kopā šajā orķestrī bija 24 obojas, 12 [[fagots|fagoti]], 9 [[trompete]]s, 9 [[mežrags|mežragi]], 3 pāri [[Timpāni|timpānu]], [[kontrafagots]] un vēl viens [[sitaminstrumenti|sitaminstruments]]. Svītas pirmās atskaņošanas laikā uz skatuves nokrita dažas [[petarde]]s, kas izraisīja ugunsgrēku. Par spīti ugunij, Hendelis turpināja diriģēt orķestri. Vēlāk skaņdarbs tika pārrakstīts tradicionālam baroka orķestra sastāvam, lai uzstātos [[Faundlingas slimnīca|Faundlingas slimnīcā]]. Šajā orķestrī [[vijole]]s spēlēja oboju daļas, [[Čells|čelli]] fagotu daļas, kā arī notika citas izmaiņas orķestra sastāvā.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{cita nozīme|namu Rīgā|namu Tallinā|Melngalvju nams (Tallina)}}
]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = ''Anguilla''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Angilja
|           valsts_nosaukums = Angilja
|           karoga_nosaukums = Angiljas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Anguilla.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Angiljas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 80px
|             ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Anguilla.svg
|              kartes_attēls = LocationAnguilla.png
|                valsts_moto = "Strength and Endurance"
|               valsts_himna = ''[[God Save the King]]''
Neoficiālā himna: ''[[God Bless Anguilla]]'' 1
|             valsts_valodas = [[Angļu valoda|Angļu]]
|demonym                  = Angiljietis
|              galvaspilsēta = [[Veli]]
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|            lielākā_pilsēta =
|            etniskās_grupas = 90,1% — rietumafrikāņi, 4,6% — metisi 3,7% — eiropieši, 1,5% — citi<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/av.html |title=Angilja World Fact Book |access-date={{dat|2011|12|06||bez}} |archive-date={{dat|2020|04|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200407001108/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/av.html }}</ref>
|             valsts_iekārta = [[Lielbritānija]]s [[Lielbritānijas aizjūras teritorijas|aizjūras teritorija]]
|       valsts_galvas_tituls = Monarhs
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Gubernators
|              valsts_galva2 = Viljams Alistērs Harisons
|      valsts_galvas_tituls3 = Gubernatora vietnieks
|              valsts_galva3 = Stenlijs Rīds
|      valsts_galvas_tituls4 = ''Chief Minister''
|              valsts_galva4 = Hūberts Hjūdžs
|       neatkarības_notikums = Lielbritānijas aizjūras teritorija
|         neatkarības_datums = kopš 1980. gada
|              platība_rangs = 220.
|area_magnitude           = 1 E7
|                platība_km2 = 91
|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 13600<ref name="fco.gov.uk">[https://web.archive.org/web/20101206155332/http://www.fco.gov.uk/en/travel-and-living-abroad/travel-advice-by-country/country-profile/north-central-america/anguilla/ Country Profile: Angilja], Travel & Living Abroad, Foreign & Commonwealth Office</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 215.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2006
|population_census        =
|population_census_year   =
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 132
|population_density_sq_mi = 342
| apdzīvotības_blīvums_rangs = n/a
|                    IKP_PPP = $108,9 miljoni
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2004
|         IKP_PPP_per_capita = $8800
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                        HDI =
|                  HDI_rangs =
|                   HDI_gads =
|             HDI_kategorija =
|                     valūta = [[Austrumkarību dolārs]]
|               valūtas_kods = XCD
|country_code             =
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = -4
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST =
|drives_on                = left
|                     domēns = [[.ai]]
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 1-264
|postal code              = AI-2640
|                   piezīme1 = {{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gov.ai/national_song.php |title=National Song of Angilja |work=Official Website of the Government of Angilja |accessdate=10 July 2011 |archive-date={{dat|2011|07|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110723001234/http://www.gov.ai/national_song.php }}
}}
'''Angilja''' ({{val|en|Anguilla}}) ir [[Britu aizjūras teritorijas|Britu aizjūras teritorija]] [[Karību reģions|Karību reģionā]]. Valsts teritorijā ietilpst Angiljas sala, kā arī vairākas tuvumā esošās sīkās saliņas un [[Koraļļu rifs|koraļļu rifi]] bez pastāvīgas apdzīvotības.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada maijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences: '''Šūnas elpošana''' ir [[vielmaiņa]], kurā tiek šķelti [[ogļhidrāti]] un citi starpprodukti, tajā pašā laikā sintezējot [[Adenozīntrifosforskābe|ATF]]. Šūnas elpošana iedalās aerobā elpošanā, kuras norisei nepieciešams [[skābeklis]] [[Mitohondrijs|mitohondriju]] darbībai, un anaerobā elpošanā, kuras norisei nav nepieciešams skābeklis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|page:146|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 146-148.lpp|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=17.10.2021.|date=2001. gads}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Herringadultkils.jpg
|  att_nosaukums = [[Atlantijas siļķe]] (''Clupea harengus'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|      megaklase = Osteichthyes
|   megaklase_lv = Kaulzivis
|      virsklase = Actinopterygii
|   virsklase_lv = Starspurzivis
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|     apakšklase = Neopterygii
|  apakšklase_lv = Modernās kaulzivis
|     infraklase = Teleostei
|  infraklase_lv = Īstās kaulzivis
|    megakohorta = Osteoglossocephalai
| megakohorta_lv = Kaulmēļzivju megakohorta
|    virskohorta = Clupeocephala
| virskohorta_lv = Siļķu virskohorta
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|   apakškohorta = Clupei
|apakškohorta_lv = Siļķu apakškohorta
| apakškohorta_r = Siļķveidīgās
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|       binomial = Clupeiformes <small>([[Pieter Bleeker|Bleeker]], 1959)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Sevastopole
| official_name            = ''Севастополь''
| settlement_type          = [[Uz laiku okupētās Ukrainas teritorijas|Krievijas okupēta Ukrainas daļa]]
| image_skyline            = Sevastopol004.jpg
| image_caption            = Sevastopoles osta
| image_flag               = Sevastopol-flag.gif
| image_shield             = COA of Sevastopol.svg
| shield_link              =
| flag_link                =
| shield_size              =
| pushpin_map              = Ukraine#Krima
| pushpin_image            =
| pushpin_label_position   = left
| map_caption              =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Statuss
| subdivision_type2        =
| subdivision_name         = {{UKR}}
| subdivision_name1        = Īpaša statusa pilsēta
| subdivision_name2        =
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1783. gads
| established_title1       =
| established_date1        =
| established_title2       =
| established_date2        =
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_total_km2           = 1079
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     =
| population_total         = 414315
| population_density_km2   = auto
| timezone                 = MSK
| utc_offset               = +3
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd = 44 | latm = 36 | lats = 0 | latNS = N
| longd = 33 | longm = 31 | longs = 50 | longEW = E
| elevation_footnotes      =
| elevation_ft             =
| elevation_m              =
| website                  = {{URL|http://sevastopol.gov.ru}}
| footnotes                =
}}
'''Sevastopole''' ([[ukraiņu valoda|ukraiņu]] un {{val|ru|Севастополь}}, {{val|crh|Aqyar}}, {{val|gr|Σεβαστούπολη}}, ''Sevastoupoli'') ir [[osta]]s pilsēta, kas izvietojusies [[Melnā jūra|Melnās jūra]]s [[Kalamitas līcis|Kalamitas līča]] krastā [[Krima|Krimas pussalā]].

sentences: '''Prazems''' (no [[grieķu valoda|grieķu]]: ''prasites'' — 'akmens sīpolloku zaļā krāsā') ir puscaurspīdīga—caurspīdīga [[kvarcīts|kvarcīta]] vai [[halcedons|halcedona]] paveids bāli zaļā — zilganzaļā krāsā — šo terminu attiecina arī uz citiem līdzīgas krāsas akmeņiem. Agrāk termins "prazems" apzīmēja noteiktas ķīmiskās uzbūves un krāsas akmeni, tagad šis termins ir kļuvis plašāks.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Oulu Universitāte
|image             = University-of-Oulu-2010.jpg
|image_caption = Oulu Universitātes galvenā ēka
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1958
|vision            =
|type              = Publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = Jouko Nīnimeki
|faculty           =
| map_type            = Somija#Eiropa
| latd  = 65.059167 | latNS  = N
| longd = 25.466111 | longEW = E
|staff             = 2 900 (2018)
|students          = 13 000 (2018)
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Somija|Oulu}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.oulu.fi/yliopisto/
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Coord|41|49|34.2|N|71|24|11.7|W|region:US_type:edu|display=title}}
{{Infobox university
|name=Brauna Universitāte
|native_name = ''Brown University''
|latin_name=Universitas Brunensis
|image_name=BrownU-CoA.svg
|image_size=125px
|motto=''In Deo Speramus''
|established=1764
|type=Privāta
|calendar=Semestris
|endowment={{US$|2,5 miljardi}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.browndailyherald.com/endowment-jumps-to-2-5-billion-in-year-of-high-returns-1.2656840#.TsBPCMIhFaq|title=Endowment jumps to $2.5 billion in year of high returns'|access-date={{dat|2011|12|07||bez}}|archive-date={{dat|2012|06|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120616140047/http://www.browndailyherald.com/endowment-jumps-to-2-5-billion-in-year-of-high-returns-1.2656840#.TsBPCMIhFaq}}</ref>
|chancellor=Tomass Dž. Tišs
|president=
|faculty=
|students=8649<ref name="BrownEnroll">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.brown.edu/web/about/facts/enrollment|title=Facts about Brown University|publisher=Brown University|date=|accessdate=26 January 2011|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100725211837/http://www.brown.edu/web/about/facts/enrollment|archivedate={{dat|2010|07|25||bez}}}}</ref>
|undergrad=6316<ref name="BrownEnroll" />
|postgrad=2333 (410 medicīnā)<ref name="BrownEnroll" />
|location = {{vieta|ASV|Rodailenda|Providensa}}
|campus=
|sports=[[National Collegiate Athletic Association|NCAA]] I divīzija
|nickname = [[Brown Bears]]
|free_label=
|free=
|fightsong=''Ever True To Brown''
|logo=
|colors= {{Colorbox|#321414}} brūna
{{Colorbox|#C41E3A}} sarkana
{{Colorbox|#FFFFFF}} balta
|website={{url|http://www.brown.edu}}
}}
'''Brauna Universitāte''' ({{val|en|Brown University}}) ir privāta [[universitāte]], kas atrodas [[Providensa|Providensā]], [[Rodailenda|Rodailendas štatā]]. Tā ir septītā vecākā augstākā mācību iestāde ASV, trešā vecākā [[Jaunanglija|Jaunanglijā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.brown.edu/Administration/News_Bureau/Databases/Encyclopedia/search.php?serial=B0180 |title=Encyclopedia Brunoniana | Bicentennial celebration |publisher=Brown University |accessdate=9 July 2009}}</ref> un viena no deviņām universitātēm, kas dibinātas pirms [[Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības karš|ASV Neatkarības kara]]. Tā ir pirmā koledža valstī, kurā pieņēma studentus, nešķirojot tos pēc reliģiskās piederības.<ref>
{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.brown.edu/Administration/Admission/gettoknowus/ourhistory.html |title=Get to Know Us: Our History |publisher= Brown University Admission Office}}</ref> Septiņi ar universitāti saistīti cilvēki ir saņēmuši [[Nobela prēmija|Nobela prēmiju]]. Universitātes sporta komandas startē [[Nacionālā koledžu sporta asociācija|NCAA]] pirmajā divīzijā.

sentences: '''Vestgoti''' ({{val|de|Westgoten}} — 'rietumgoti', {{val|la|Visigothi, Wisigothi}}) jeb '''rietumgoti''', saukti arī par '''tervingiem''' (''Terwingen'' — 'mežu ļaudis'), bija [[ģermāņi|ģermāņu]] ciltis, kas 3.—4. gadsimtā dzīvoja [[Dņestra]]s lejteces apvidū. 4. gadsimtā piedalījās [[lielā tautu staigāšana|Lielajā tautu staigāšanā]], pēc kuras daļa nonāca [[Romas impērija]]s teritorijā. 410. gadā vestgoti [[Alariks I|Alarika]] vadībā ieņēma un izlaupīja [[Roma|Romu]].

sentences:
{{noformējums+}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mērija Hofmane
|     vārds_orig = ''Mary Hoffman''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1945
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = Oksfordšīra, [[Anglija]]
|      pilsonība = britu
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstniece
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Pavasara brīvlaiks''' ir vienas no četrām (piecām - pirmklasniekiem) skolēnu brīvdienām [[Latvija]]s skolās.<ref name=a>[http://66.102.9.104/search?q=cache:fL_qJwELDUoJ:www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc+skol%C4%93nu+br%C4%ABvdienas+2008&hl=en&ct=clnk&cd=4&client=opera http://www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Peijenne
|attēls=Päijänne and päijätsalo.jpg
|paraksts=Peijennes ezers
|map = Somija
| plat_d=61 | plat_m=35 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=25 | gar_m=30 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{FIN}}
|platība=1080
|garums=119
|Vid_dziļums=16,2
|Max_dziļums=98
|tilpums=17,8
|augstums_vjl=78
|izteka=[[Kimijoki]]
|baseins=25 400
|valstis=[[Somija]]
|salas=998
|pilsētas=[[Jiveskile]], [[Lahti]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           platums = 250px
|            attēls = Manis crassicaudata (29600051791).jpg
|     att_nosaukums = [[Indijas zvīņnesis]] (''Manis crassicaudata'')
|            valsts = Animalia
|         valsts_lv = Dzīvnieki
|              tips = Chordata
|           tips_lv = Hordaiņi
|         virsklase = Tetrapoda
|      virsklase_lv = Četrkājaiņi
|             klase = Mammalia
|          klase_lv = Zīdītāji
|        apakšklase = Theria
|     apakšklase_lv = Dzemdētājzīdītāji
|        infraklase = Eutheria
|     infraklase_lv = Placentāļi
|    augstākā kārta = Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv = Ziemeļu placentāļi
|         virskārta = Laurasiatheria
|      virskārta_lv = Laurāzijas placentāļi
|             kārta = Pholidota
|          kārta_lv = Zvīņnešu kārta
|           kārta_r = Zvīņnešu dzimta
|            dzimta = Manidae
|         dzimta_lv = Zvīņnešu dzimta
|       apakšdzimta = Maninae
|    apakšdzimta_lv = Āzijas zvīņneši
|     apakšdzimta_r = Zvīņneši
|             ģints = Manis
|          ģints_lv = Zvīņneši
|       kategorijas = nē
|          binomial = Manis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Zvīņneši''' jeb '''Āzijas zvīņneši''' (''Manis'') ir [[zvīņnešu dzimta]]s (''Manidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas sugas<ref name=what>[https://www.savepangolins.org/what-is-a-pangolin What is Pangolin?]</ref><ref name=wwf>[https://www.worldwildlife.org/species/pangolin https://www.worldwildlife.org/species/pangolin WWF: Pangolins]</ref> un 3 aizvēsturiskās sugas. Tā ir vienīgā '''Āzijas zvīņnešu apakšdzimtas''' (''Maninae'') ģints. Mūsdienu sugas izplatītas [[Āzija]]s dienvidos un dienvidaustrumos. Ģints tuvākie radinieki ir [[Āfrikas zvīņneši]] (''Smutsiinae'').<ref name=what/>

sentences:
{{navbox
|name = Dzjansu
|title = [[Dzjansu]] prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Čandžou]]
* [[Džeņdzjana]]
* [[Huaiaņa]]
* [[Jaņčena]]
* [[Jandžou]]
* [[Liaņjuņgana]]
* '''[[Naņdzjina]]'''
* [[Naņtuna]]
* [[Usji]]
* [[Sjuidžou]]
* [[Sucjaņa]]
* [[Sudžou (Dzjansu)|Sudžou]]
* [[Taidžou (Dzjansu)|Taidžou]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Dzjansu]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{Sportista infokaste
| vārds = Rebeka Salsabila Ibrahima
| piktogramma_1 = Weightlifting pictogram.svg
| piktogramma_1 izm = 26px
| piktogramma_1 saite = Svarcelšana
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| pilns vārds =
| dzimtais vārds = Rebeka Koha
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1998|5|19}}
| dz_viet = {{Vieta|Latvija|Ventspils}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| tautība = [[latviete]]
| garums = {{mērv|cm=160}}
| svars = {{mērv|kg=59}}
| iesauka =
| mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
| vidusskola =
| koledža =
| augstskola =
| universitāte =
| izgl iest1 =
| izgl iest1_nos =
| izgl iest2 =
| izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
| pārstāvētā valsts = {{LAT}} (2011-2020) <br>{{QAT}} (kopš 2022)
| sporta veids = [[Svarcelšana]]
| disciplīna = Līdz 59 kg
| tvēriens =
| kar_sāk = 2014
| kar_beig = 2020
| treneris =
| bij_treneri = {{ubl|[[Eduards Andruškevičs]]|[[Ulvis Bērzons]]}}
| trenē =
<!------ OS informācija ------>
| os_dalība = 1
| os_medaļas =
| os_lab sasn = 4. vieta
<!------ PČ informācija ------>
| PČ_saite =
| pč_dalība =
| pč_medaļas = 2
| pč_lab sasn = 3. vieta
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
| reģ1_saite =
| reģ2_saite =
| reģ1 =
| reģ_dalība =
| reģ_medaļas =
| reģ_lab sasn =
<!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = <!--
 |               PR1_d = Raušana
 |                 PR2 =
 |               PR2_d = Grūšana
 |                 PR3 =
 |               PR3_d = Summa -->
| PR4 =
| PR4_d =
| PR5 =
| PR5_d =
<!------ Papildinformācija ------>
| tituli =
| augst rangs =
| aģenti =
| sasniegumi =
| slavz =
| dzimums = S
| atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas = jā
| headercolor =
| medaļu tabula = {{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts svarcelšanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Bronze|Ašgabata 2018|–59 kg}}
{{Medal|Bronze|Anahaima 2017|–58 kg}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts svarcelšanā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|Bukareste 2018|–58 kg}}
{{Medal|Gold|Batumi 2019|–59 kg}}
{{Medal|Silver|Splita 2017|–58 kg}}
{{Medal|Bronze|Fērde 2016|–53 kg}}
}}
'''Rebeka Salsabila Ibrahima'''<ref>[https://jauns.lv/raksts/sports/401648-oficiali-musulmaniete-rebeka-ibrahima-tikusi-pie-jauna-varda Oficiāli musulmaniete: Rebeka Ibrahima tikusi pie jauna vārda] jauns.lv</ref> (dzimusi '''Rebeka Koha''' {{dat|1998|5|19}} [[Ventspils|Ventspilī]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[svarcēlāja]]. 2017. gada un 2018. gada Pasaules čempionāta bronzas medaļas ieguvēja un 2018. un 2019. gada Eiropas čempione svara kategorijā līdz 58 kilogramiem. Pēc pārtraukuma karjerā sportiste 2022. gadā atgriezās sportā, pārstāvot vīra dzimteni [[Katara|Kataru]].

sentences:
{{Infobox artwork
| title              = Trevi strūklaka
| image_file         = Trevi Fountain, Rome, Italy 2 - May 2007.jpg
| caption            =
| painting_alignment = landscape
| alt                =
| other_title_1      = ''Fontana di Trevi''
| artist             = [[Nikola Salvi]]
| year               = 1762
| type               = Publiska strūklaka
| material           = Akmens
| subject            =
| dimensions         = 26,3×49,15 m
| condition          =
| city               = {{vieta|Itālija|Roma}}
| museum             =
| accession          =
| owner              =
| url                =
| map_type           = Roma
| map_caption        =
| map_size           =
| latd  = 41 | latm  = 54 | lats  = 3.15 | latNS  = N
| longd = 12 | longm = 28 | longs = 59.4 | longEW = E
}}
{{Designation list
|    embed = no
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romas vēsturiskais centrs, Svētā Krēsla īpašumi šajā pilsētā ar ekstrateritoriālajām tiesībām un Svētā Pāvila bazilika ārpus mūriem
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1980. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/91 91]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 1430,8 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
<mapframe text="Trevi strūklaka" width=290 height=300 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q185382"
}
</mapframe>
'''Trevi strūklaka''' ({{val|it|Fontana di Trevi}}) ir [[strūklaka]] [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]]. Tās projekta autors ir [[Nikola Salvi]], darbu pabeidza [[Pjetro Braki]]. Uzcelta no 1732. līdz 1762. gadam.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=Zelta epipremns|binomial=Epipremnum aureum|autors=(Linden & André) G.S. Bunting|attēls=Money Plant (Epipremnum aureum) 4.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=Nobriedis Zelta epipremns savvaļā|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Araceae|dzimta_lv=Kallu dzimta|ģints=Epipremnum|ģints_lv=Epipremni|suga=Epipremnum aureum|suga_lv=Zelta epipremns|kategorijas=nē}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = A. radiata AMD.jpg
| att_nosaukums = ''Asterolepis radiata'' AMD kauls.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|    kārta = Asterolepiformis
| kārta_lv = Asterolepjveidīgie
| dzimta = Asterolepididae
| dzimta_lv = Asterolepidīdi
| ģints = Asterolepis
| ģints_lv = Asterolepji
| suga = Asterolepis radiata
|   kategorijas = nē
}}
'''''Asterolepis radiata''''' ir [[Devons|devona]] [[Antiarhi|antiarhu]] suga, kas dzīvoja [[Austrumeiropas platforma]]s ziemeļrietumu daļā [[Frānas stāvs|frānas laikmetā]] un kuras fosilijas ir atrodamas [[amatas svīta]]s nogulumos. Sugai nosaukumu 1900. gadā deva austriešu paleontologs [[Jozefs Rohons]], pamatojoties uz šīs sugas pārstāvju ķermeņa bruņu radiālo ornamentējumu.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Ekonomikas infokaste
|country              =
|image                =
|width                =
|caption              =
|currency             =
|fixed exchange       =
|year                 =
|organs               =
|rank                 =
|gdp                  =
|growth               =
|per capita           =
|sectors              =
|components           =
|inflation            =
|poverty              =
|gini                 =
|labor                =
|occupations          =
|unemployment         =
|average gross salary =
|average net salary   =
|industries           =
|edbr                 =
|exports              =
|export-goods         =
|export-partners      =
|imports              =
|import-goods         =
|import-partners      =
|FDI                  =
|gross external debt  =
|debt                 =
|deficit              =
|revenue              =
|expenses             =
|aid                  =
|credit               =
|reserves             =
|cianame              =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{cita nozīme|upi ASV un Meksikā|upi Teksasā|Kolorādo (Teksasa)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Kolorādo
  | valsts            = ASV
  | citnosaukums      = ASV
  | citvaloda         = en
  | citvaloriģin      = Colorado River
  | valsts1           = Meksika
  | citnosaukums1     = Meksika
  | citvaloda1        = es
  | citvaloriģin1     = Río Colorado
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = DeadHorseStatePark.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Colorado_River_basin_map.png
  | kartes_paraksts   = Kolorādo upes baseina karte
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = ''La Poudre Pass''
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kalifornijas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 2334
  | iztekas_augstums  = 3104
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 637 137
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 40| sāk_plat_m= 28| sāk_plat_s= 20| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 105| sāk_gar_m= 49| sāk_gar_s= 34| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 31| iet_plat_m= 54| iet_plat_s= 0| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 114| iet_gar_m= 57| iet_gar_s= 03| iet_gar_EW=W
}}
'''Kolorādo''' ({{val|en|Colorado River}}, {{val|es|Río Colorado}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidrietumos un [[Meksika]]s ziemeļrietumos. Tā ir 2334 km gara<ref name="USGSrivers">{{Tīmekļa atsauce|url= http://pubs.usgs.gov/of/1987/ofr87-242/|author=Kammerer, J.C.|title=Largest Rivers in the United States|publisher=U.S. Geological Survey |accessdate= 2010-07-02}}</ref> un šķērso septiņus ASV un divus Meksikas štatus. Tā sākas [[Klinšu kalni|Klinšu kalnos]] un beidzas [[Kalifornijas līcis|Kalifornijas līcī]]. Kolorādo upes lielākās pietekas pēc garuma ir [[Grīnrivera]], Hila, Sanhuana un Litlkolorādo. Kolorādo upe ir izgrauzusi vienu no dziļākajiem [[kanjons|kanjoniem]] pasaulē — [[Lielais kanjons|Lielo kanjonu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Psilocybe.mexicana.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Fungi
| valsts_lv     = Sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase         = Hymenomycetes
| klase_lv      = Himēnijsēnes
| kārta         = Agaricales
| kārta_lv      = Atmatenes
| dzimta        = Strophariaceae
| dzimta_lv     = Virpainītes
| ģints         = Psilocybe
| ģints_lv      = Kailgalves
| suga          = P. mexicana
| suga_lv       = Meksikas kailgalve
| binomial      = Psilocybe mexicana
| kategorijas   = nē
}}
{{Sēnes infokaste
|Suga=
|himēnijs=lapiņas
|cepurīte=koniska
|cepurīte2=zvanveida
|kātiņš=kails
|nospiedums=brūni zils
|ekoloģija=saprotrofa
|uzturam=psihoaktīva
}}
'''Meksikas kailgalve''' (''Psilocybe mexicana'') ir [[Halucinogēni|psihodēliska]] [[kailgalves|kailgalvju]] ģints sēne. Tā ir zināma kā pirmā sēne, no kuras [[Alberts Hofmanis]] ieguva psihoaktīvās vielas [[psilocibīns|psilocibīnu]] un [[psilocīns|psilocīnu]]. Abas vielas tika nosauktas pēc sēnes ģints latīniskā nosaukuma (''Psilocybe''). Meksikas kailgalves izmantoja [[Ziemeļamerika]]s un [[Centrālamerika]]s vietējie iedzīvotāji vēl pirms vairāk kā 2000 gadiem. Acteki Meksikas kailgalves vietējā valodā dēvēja par ''teonanacatl'' (''Dieva sēnēm'').

sentences: Šī ir kanādiešu režisora '''[[Džeimss Kemerons|Džeimsa Kemerona]] filmogrāfija'''.

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
| name             = Monika Gellere
| series           = ''[[Friends]]''
| image            =
| caption          =
| first            = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last             = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| nickname         =
| spouse           = [[Čāndlers Bings]]
(2001-pašlaik)
| children         = Ērika Binga
(adoptētā meita)
Džeks Bings
(adoptētais dēls)
| family           = Džeks Gellers (tēvs)
Džūdija Gellere (māte)
[[Ross Gellers]] (brālis)
| relatives        = Altea (vecmamma)
Bens Gellers (brāļadēls)
Emma Gellere-Grīna (brāļameita)
Īrisa (tante)
Frenija (māsīca)
Keisijs (brālēns)
Neitans (brālēns)
Kerola Vlika (bijusī svaine)
Emilija Voltama (bijusī svaine)
[[Reičela Grīna]] (svaine)
Nora Binga  (vīramāte)
Čārlzs Bings (vīratēvs)
| occupation       = Šefpavāre
| religion         = Jūdaisms
| portrayer        = [[Kortnija Koksa]]
| creator          = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
}}
'''Monika Elizabete Gellere-Binga''' ({{val|en|Monica Elizabeth Geller-Bing}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Draugi (seriāls)|Draugi]]" (''Friends''). Viņu attēlo aktrise [[Kortnija Koksa]]. M. Gellere ir grupas "mamma", kas pazīstama ar savu izteikto sacensību garu un vēlmi visus komandēt; Monika bieži tiek ķircināta par lieko svaru bērnībā un pusaudzes gados.<ref>{{ziņu atsauce|title= Friends' Monica Geller was 'a slut' and 'a trollop' according to NBC president|work=[[Daily Mail]]|date=|url= http://www.dailymail.co.uk/news/article-2138739/Friends-Monica-Geller-slut-trollop-according-NBC-president.html#ixzz1twJUyuT8|accessdate=2012-05-05}}</ref><ref>{{ziņu atsauce|title=With Friends Like Thes|work=[[Vanity]]|date=|url=http://www.vanityfair.com/hollywood/2012/05/friends-oral-history-top-of-the-rock|accessdate=2012-05-05|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150121041720/http://www.vanityfair.com/hollywood/2012/05/friends-oral-history-top-of-the-rock|archivedate=2015-01-21}}</ref> Viņai ir vecākais brālis [[Ross Gellers]] un skolas laikā bija [[Reičela Grīna|Reičelas Grīnas]] labākā draudzene, seriāla otrajā pusē apprecējās ar Rosa koledžas biedru [[Čāndlers Bings|Čāndleru Bingu]].

sentences:
'''Ureāze''' funkcionāli pieder pie [[Amilohidrolāzes|amilohidrolāzu]] un [[Fosfotriesterāzes|fosfotriesterāzu]] virsdzimtas.<ref name="HolmSander1997"/> Ureāze ir [[ferments]], kas [[Katalīze|katalizē]] [[Karbamīds|urīnvielas]] [[Hidrolīze|hidrolīzi]] līdz [[Oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdam]] un [[Amonjaks|amonjakam]] saskaņā ar reakciju:
: (NH2)2CO + H2O → CO2 + 2NH3

sentences: '''Aktīvā ogle''' jeb '''aktivētā ogle''' ({{val|la|Carbo activatus}}) ir [[ogleklis|oglekļa]] veids, kas izveidots īpaši [[pora]]ins, lai iegūtu lielu virsmas laukumu, ko izmanto [[adsorbcija]]i vai [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskajām reakcijām]]. 1 gramam aktīvās ogles atkarībā no iegūšanas tehnoloģijas virsmas laukums ir 500—1500 m2. Izmanto [[medicīna|medicīnā]] un [[rūpniecība|rūpniecībā]], lai attīrītu, atdalītu un izdalītu dažādas [[viela]]s.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Nāves ieleja
|attēls                 = Death Valley Mesquite Flats Sand Dunes 2013.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Smilšu kāpas Nāves ielejā
|lat_dir =N |lat_deg =36|lat_min = 14|lat_sec = 49
|lon_dir =W |lon_deg =116|lon_min = 49|lon_sec = 01
 | pushpin_map           = ASV#Kalifornija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}
|ģeo_apgabals           = [[Mohaves tuksnesis]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|platība                = 7800
|kalns                  =
|augstums               = -86
|pilsētas               =
}}
'''Nāves ieleja''' ({{val|en|Death Valley}}), arī '''Detvelija''',<ref name="lpe" /> ir tektoniska starpkalnu ieplaka [[Mohaves tuksnesis|Mohaves tuksnesī]], [[Kalifornija|Austrumkalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā ir viszemāk zem jūras līmeņa novietotā un sausākā vieta [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], kā arī karstākā vieta Ziemeļamerikā. Nosaukumu ieguva 1849. gadā, kad šeit gāja bojā [[zelts|zelta]] meklētāju grupa ūdens trūkuma dēļ.<ref name="lpe">{{LPE|7|108}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums         =
| attēls          = Lophura hatinhensis -Camperdown Wildlife Centre, Dundee, Angus, Scotland -pair-8a.jpg
| att_nosaukums   = Vjetnamas fazānu pāris [[Kamberdaunas zoodārzs|Kamperdaunas zoodārzā]] [[Skotija|Skotijā]]
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Aves
| klase_lv        = Putni
| kārta           = Galliformes
| kārta_lv        = Vistveidīgie
| dzimta          = Phasianidae
| dzimta_lv       = Fazāni
| dzimta_r        = Fazānu dzimta
| apakšdzimta     = Phasianinae
| apakšdzimta_lv  = Fazāni
| apakšdzimta_r   = Fazānu apakšdzimta
| ģints           = Lophura
| ģints_lv        = Vistfazāni
| suga            = Lophura edwardsi
| suga_lv         = Edvardsa fazāns
| pasuga            = Lophura edwardsi hatinhensis
| pasuga_lv         = Vjetnamas fazāns
| binomial        = Lophura edwardsi hatinhensis
([[Vó Quý]] & [[Do Ngoc Quang]], 1965)
| kategorijas = nē
}}
'''Vjetnamas fazāns''' (''Lophura edwardsi hatinhensis'') ir [[fazānu dzimta]]s [[vistveidīgie|vistveidīgais]] putns, kas pieder [[vistfazāni|vistfazānu]] [[ģints (bioloģija)|ģintij]]. Sākotnēji klasificēta kā atsevišķa [[suga]] ''Lophura hatinhensis'', tā šobrīd tiek uzskatīta par [[Edvardsa fazāns|Edvardsa fazāna]] (''Lophura edwardsi'') pasugu.<ref name="BirdLife">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.birdlife.org/datazone/speciesfactsheet.php?id=254 |title=BirdLife International |access-date={{dat|2015|03|19||bez}} |archive-date={{dat|2014|08|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140814151709/http://www.birdlife.org/datazone/speciesfactsheet.php?id=254 }}</ref><ref name="Vietnamense">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gbwf.org/pheasants/hatinhensis.html |title=Vietnamense Pheasant |access-date={{dat|2015|03|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111210112407/http://www.gbwf.org/pheasants/hatinhensis.html |archivedate={{dat|2011|12|10||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neciešamie bosi 2
| attēls                   = Horrible Bosses 2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Horrible Bosses 2''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Anderss]]
| producents               =
* [[Brets Ratners]]
* [[Džejs Sterns]]
* [[Džons Moriss]]
| scenārija autors         =
* Šons Anderss
* Džons Moriss
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Čārlijs Dejs]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Kriss Pains]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Benderspink]]''
* ''[[RatPac Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|11|12|Londona|2014|11|26|ASV|}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/horrible-bosses-2-2014|title=Horrible Bosses 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 6, 2018|archive-date={{dat|2017|03|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170325230918/http://www.bbfc.co.uk/releases/horrible-bosses-2-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|42 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=horriblebosses2.htm |title=Horrible Bosses 2 (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=October 6, 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180906234506/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=horriblebosses2.htm |archivedate={{dat|2018|09|06||bez}} }}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|107,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Neciešamie bosi]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neciešamie bosi 2"''' ({{val|en|Horrible Bosses 2}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Šons Anderss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Beitmens]], [[Čārlijs Dejs]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Dženifere Anistone]] un [[Kriss Pains]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|11|12||bez}} Londonā. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "[[Neciešamie bosi]]".

sentences: {{Commonscat|Punk rock groups|Pankroka grupas}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Snēpeles pagasts
| karte             = Snēpeles_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Snēpeles pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Snēpeles pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Snēpele
| platība           = 76,9
| iedzīvotāji       = 757<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 757 / 76.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Snēpeles pagasts''' ir viena no [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] administratīvajām teritorijām tā vidusdaļā [[Venta]]s krastā. Robežojas ar sava novada [[Vārmes pagasts|Vārmes]], [[Pelču pagasts|Pelču]], [[Kurmāles pagasts|Kurmāles]], [[Turlavas pagasts|Turlavas]], [[Laidu pagasts|Laidu]] un [[Raņķu pagasts|Raņķu]] pagastiem.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Turīna
 | official_name            = ''Torino''<br />''Turin''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Turin Montage.png
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Turin.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Turin coat of arms.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Italy#Pjemonta
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{ITA}}
 | subdivision_name1        =  [[Pjemonta]]
 | subdivision_name2        = [[Turīnas province]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 130.17
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = {{dat|2021|1|31||bez}}
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 847 033
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = CEST
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 45 | latm = 04 | lats =  | latNS = N
 | longd = 7 | longm = 40 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 10100, 10121-10156
 | area_code                = 011
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 239
 | blank_name               = Patrons
 | blank_info               = [[Jānis Kristītājs]]
 | website                  = {{URL|http://www.comune.torino.it}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kabrijīts
|attēls=
|klase=Elementu tīrradņi, metālu savienojumi
|ŠtruncaID=1/A.17-20
|ķīm_formula=Pd2SnCu
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Balta, pelēka
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-4,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=10,7
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton praelongus, Llyn Cregennen Isaf, Wales.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton praelongus|suga=Potamogeton praelongus|suga_lv=Visgarā glīvene|autors=Wulfen|sinonīmi=|attēls2=Potamogeton praelongus bluete.jpeg}}'''Visgarā glīvene''' ({{val-la|Potamogeton praelongus}}) ir  [[Glīveņu dzimta|glīveņu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Blīvas audzes ir reti un nevienmērīgi sastopamas [[Latvija|Latvijas]] ezeros.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-praelongus-wulfen/|title=visgarā glīvene - Potamogeton praelongus Wulfen - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-10}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Glens Beks
| vārds_orig = Glenn Beck
| attēls = Glenn Beck (49279556647) (cropped).jpg
| att_nosaukums = Beks 2019. gadā
| dz_gads = 1964
| dz_mēnesis = 2
| dz_vieta = [[Evereta]], ASV
| dz_diena = 10
| nodarbošanās = Politikas komentētājs, uzņēmējs, radio un televīzijas personība
}}

sentences: Ar '''imigrāciju''' saprot cilvēku ieceļošanu no vienas valsts citā valstī ar mērķi apmesties tajā uz dzīvi. Atšķirībā no tūrista, ceļotāja vai dienesta komandējuma, imigrants ir [[persona]], kas vēlas valstī, kurā tas ir ieradies, apmesties uz pastāvīgu dzīvi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ķieģelis
| operators =
| attēls = Brickmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, mistērija
| režisors = [[Raians Džonsons]]
| producents =
| scenārijs = Raians Džonsons
| aktieri = * [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Nora Zehetnera]]
* [[Noa Fleiss]]
* [[Mets O'Līrijs]]
* [[Noa Segans]]
* [[Megana Guda]]
* [[Emīlija de Ravina]]
* [[Ričards Roundtrijs]]
* [[Lukass Hass]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Brick''
| studija = ''Bergman Lustig Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2006|4|7|ASV}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|450 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl608798209/|title=Brick |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ķieģelis"''' ({{Val|en|Brick}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Raians Džonsons]], kuram tā bija kinodebija. Filmā galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Nora Zehetnera]], [[Noa Fleiss]], [[Mets O'Līrijs]], [[Noa Segens]], [[Megana Guda]], [[Emīlija de Ravina]], [[Ričards Roundtrijs]] un [[Lukass Hass]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Volthata kalni
|attēls                 = Untersee (Wohlthatmassiv).jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Unterzē ezers Volthata kalnos
|lat_dir =S |lat_deg =71 |lat_min =35 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =12 |lon_min =20 |lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Antarktīda]]
|novietojums            =
|ģeo_apgabals           = [[Karalienes Modas Zeme]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Fimbulheimens|Fimbulheimenā]]
|sastāv                 =
|garums                 = 130
|platums                = 50
|kalns                  = [[Cvīzelbergs]]
|augstums               = 2970
|pilsētas               =
}}
'''Volthata kalni''' ({{val|de|Wohlthatmassiv}}) ir līdz 130 km garš un ap 50 km plats dienvidrietumu-ziemeļaustrumu virzienā orientēts kalnu masīvs [[Karalienes Modas Zeme]]s centrālajā daļā, ap 150 km no [[Lazareva jūra]]s piekrastes [[Princeses Astridas krasts|Princeses Astridas krastā]]. Masīvs sastāv no vairākām ar [[šļūdonis|šļūdoņiem]] atdalītām kalnu grēdām, galvenās no kurām ir [[Humbolta kalni]] rietumos, [[Petermana grēdas]] centrālajā daļā un [[Grūbera kalni]] ziemeļaustrumos. Rietumos no Volthata kalniem atrodas [[Orvina kalni]], austrumos — [[Hūla kalni]]<!-- norv. Hoel Mountains -->. Augstākā virsotne ir 2970 m augstais [[Cvīzelbergs]] Petermana grēdās.<ref>[http://www.peakbagger.com/range.aspx?rid=8204 peakbagger.com]</ref> Volthata kalni, tāpat, kā citas piekrastei paralēlās grēdas, veido šķērsli [[Polārais plato|Polārā plato]] [[ledus]] masām. [[Ledus vairogs|Ledus vairoga]] augstums kalnu dienvidu pakājē pārsniedz 2500 m, ziemeļos — ap 1200 m.

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Etiopija|Etiopijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli '''9 vietas''' (7 — kultūras objekti un 1 — dabas objekts), savukārt 5 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/et Etiopija]</ref> Dabas objekts — [[Semena nacionālais parks]] — ir atzīts kā [[Apdraudētie Pasaules mantojuma objekti|apdraudēts Pasaules mantojuma objekts]]. Etiopija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1977]]. gada [[6. jūlijs|6. jūlijā]], viena no pirmajām valstīm, kas parakstījusi šo konvenciju.

sentences: '''Aborts''' ir dabīga vai mākslīga [[grūtniecība]]s pārtraukšana pirms [[dzemdības|dzemdībām]], augļa vai [[Embrijs|embrija]] attīstības stadijā esošajam [[Bērns|bērnam]] ejot bojā. Sabiedrībā ir dažādi uzskati par to, kad un vai vispār pieļaujama grūtniecības mākslīga pārtraukšana. Viedokļu daudzveidības diapazons ietver gan pilnīgu mākslīgo abortu neatzīšanu, gan aborta pieļaušanu jebkurā grūtniecības stadijā.

sentences: "'''Ņerīga virsla, ņurgti izcūcerējusi bukaini, mukšķerē bukainīti'''" ir mākslīga [[frāze]] [[latviešu valoda|latviešu valodā]], kurā visas [[sakne (valodniecība)|saknes]] [[morfēma|morfēmas]] aizstātas ar bezjēdzīgu skaņu kombinācijām. Šādu frāzi izveidojis [[valodniecība|valodnieks]] [[Aldis Lauzis]], pagājušā gadsimta 90. gados latviskojot oriģinālo [[krievu valoda]]s frāzi "Гло́кая ку́здра ште́ко будлану́ла бо́кра и курдя́чит бокрёнка".<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://dic.academic.ru/dic.nsf/ruwiki/9654|title=Глокая куздра - это... Что такое Глокая куздра?|work=Словари и энциклопедии на Академике|access-date=2018-12-01|language=ru}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis Alata.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Psammolepis alata}} rekonstrukcija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv = Psammolepju dzimta
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepididae
}}
'''Psammolepju dzimta''' ({{val|la|Psammolepididae}}; no {{val|grc|ψαμμο}} — 'smiltis' un ''λεπίς'' — 'zvīņas') ir izmirusi [[Bezžokļaiņi|bežžokļaiņu]] grupa, kas ietilpst [[psammosteju apakškārta|psammosteju apakškārtā]]. Dzimtu [[1962. gads|1962. gadā]] aprakstīja britu paleontologs [[Lamberts Tarlo]]. Dzimta tiek pārstāvēta ar vienu ģinti ''Psammolepis''. [[Psammolepji]] bija [[saldūdens]] iemītnieki.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Eliso Virsaladze
|      Vārds_orig = ელისო ვირსალაძე
|          Attēls = Elisso Virsaladze 20171101 184452.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1942|08|14}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Gruzijas PSR|Tbilisi|td=Gruzija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[klasiskā mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[pianists|pianiste]]
|     Instrumenti = [[klavieres]]
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Zebra Botswana edit.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| iedalījums =
* '''Zebru apakšģints''' (''Hippotigris'')
* '''Tuksneša zebru apakšģints''' (''Dolichohippus'')
| binomial=Hippotigris un Dolichohippus
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ksenofans''' (''Ξενοφάνης'', dzimis ap 570. gadu p.m.ē. [[Kolofona|Kolofonā]], miris 480.-470. gadā p.m.ē.) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] filozofs un dzejnieks, kurš tradicionāli ticis uzskatīts par tā sauktās [[Eleātu skola|Eleātu filozofu skolas]] dibinātāju (mūsdienās šis uzskats tiek apšaubīts). Ksenofons rakstījis [[elēģija|elēģijas]], eposus, didaktiska un satīriska rakstura dzeju. No viņa darbiem saglabājušies tikai fragmenti. Savā dzejā Ksenofons visai kritiski skatījies uz antropomorfisko sengrieķu reliģiju (viņa paša reliģiskā koncepcija tiek uzskatīta gan par [[panteisms|panteistisku]], gan pat [[monoteisms|protomonoteisku]]).

sentences:
, tās var paredzami saliekties un neplaisāt.]]
'''Termiskā izplešanās''' ir ķermeņa lineāro izmēru, tilpuma un formu izmaiņas, mainoties tā [[temperatūra]]i. Šķidrumu un [[Gāze|gāzu]] termiskās izplešanās daudzumu pie pastāvīga [[Spiediens|spiediena]] raksturo ar [[Izobārais process|izobāro]] [[Termiskā izplešanās koeficients|izplešanās koeficientu]]. Cietvielu termiskās izplešanās raksturošanai papildus izmanto lineāro termiskās izplešanās koeficientu. [[Monokristāli]]em [[anizotropija]]s dēļ termiskā izplešanās dažādos virzienos ir dažāda.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = Reinholds Rādemāhers
|     vārds_orig = ''Reinhold Rademacher''
|         attēls = R. Rademacher.JPG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Nezināma autora glezna
|        dz_gads = 1609
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Polija|Pārdaugavas Livonijas hercogiste|Rīga}}
|         m_gads = 1668
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Sēdermanlande|Eskilstūna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Eskilstūnas metālapstrādes darbnīcu dibinātājs un īpašnieks,<br />ieroču ražotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Vitmāhere
|          bērni = Martins Rādemāhers, Doroteja Rādemāhere, Anna Rādemāhere
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa =
| vārds = Karls Gustavs Jungs
|  attēls = Jung 1910-crop.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Karls Gustavs Jungs 1910. gadā
| dz_gads = 1875
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 26
| dz_vieta = {{vieta|Šveice|Kesvila}}
| m_gads = 1961
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 6
| m_vieta = {{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = Šveice
| tautība =
| alma_mater =[[Bāzeles Universitāte]]
| darba_vietas =
| zinātne =[[psihiatrija]], [[filozofija]]
| pasniedzēji =
| sasniegumi = analītiskās psihiatrijas skolas izveide
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Jung signature.svg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Karls Gustavs Jungs''' ({{val|de|Carl Gustav Jung}}; dzimis {{dat|1875|7|26}}, miris {{dat|1961|6|6}}) bija [[Šveice|šveiciešu]] [[psihiatrija|psihiatrs]] un [[filozofija|filozofs]], [[Analītiskā psiholoģija|analītiskās psiholoģijas]] skolas dibinātājs. Viņa darbība atstājusi spēcīgu iespaidu [[20. gadsimts|20. gadsimta]] [[filozofija|filozofijā]].<ref name=NE>"[https://enciklopedija.lv/skirklis/183781-Karls-Gustavs-Jungs Karls Gustavs Jungs]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 07.11.2023)</ref>

sentences:
kristālā; tos atdalot, var iegūt grafēnu]]
'''Grafēns''' ({{val|en|graphene}}) ir [[ogleklis|oglekļa]] viena [[atoms|atoma]] biezuma slānis, kas veidots ar [[Hibridizācija (ķīmija)|sp²]] starpatomu saitēm [[heksagons|heksagonālā]] divdimensiju [[kristāliskais režģis|kristāliskajā režģī]]. Tam piemīt liela mehāniskā cietība, laba [[siltumvadītspēja]] un [[elektrons|elektronu]] kustības spēja.
[[Kolumbijas Universitāte|Kolumbijas Universitātē]] veiktajos izmēģinājumos secināts, ka grafēns ir stiprākais materiāls, kāds jebkad testēts.<ref>[http://www.technologyreview.com/Nanotech/21098/?a=f Strongest Material Ever Tested] Technology Review 2008-07-17</ref>

sentences: '''Loģika''' ({{val-el|λογική}}, ''logiké'' — ‘pareizi domāt’)<ref name="ZTV"/> ir [[zinātne]] par intelektuālās izziņas formām, metodem un to savstarpējām [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Būtībā loģika ir zinātne par [[domāšana|domāšanu]], kura nodarbojas ar domāšanas veidu un likumu pētīšanu. Loģika ļauj pamatot savu [[viedoklis|viedokli]] un nenonākt [[pretrunas|pretrunās]] pašam ar sevi. Viens no loģikas svarīgākajiem uzdevumiem ir iemācīt apzināti izmantot loģikas likumus un domāšanas formas. Tā ļauj izprast [[jēdziens|jēdzienus]] un izdarīt [[spriedums|spriedumus]] un [[secinājumi|secinājumus]].

sentences:
s zeķes]]
'''''Zeķes''''' ir [[apģērbs|apģērba]] gabals, kuru velk [[kāja|kājās]]. Tā uzdevums ir sildīt kājas un uzsūkt [[sviedri|sviedrus]], kas izdalās no [[pēda|pēdām]], kā arī novērst kāju berzēšanos ar [[apavi]]em. Mūsdienās zeķes bieži vien ir neatņemama [[stils|stila]] un [[mode]]s sastāvdaļa. Zeķes var būt gan [[adīšana|adītas]], gan [[aušana|austas]], gan tamborētas, gan [[pīšana|pītas]]. Arī materiāls, no kura izgatavo zeķes, var būt dažāds. Tas var būt [[neilons]], [[vilna]], [[kokvilna]], [[akrils]], [[poliesters]]. Zeķes gatavo arī no [[lini|linu]] un [[zīds|zīda]] audumiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Andrejs Brutāns
| vārds_orig = ''Andreas Bruttan''
| dz_gads = 1824
| m_gads = 1893
| m_vieta = Tērbata, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Tartu]], {{EST}})
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| vecāki = Andreas Brutāns, Annette Brutāne
| paraksts =
| darba_vietas = [[Tartu|Tērbata]]
| zinātne = [[Botānika]]
| sasniegumi =
| dz_vieta = Vējavas pagasts, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Madonas novads]], {{LAT}})
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 6
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 30
| brāļi = Jākobs Frīdrihs Brutāns, Karls Voldemārs Brutāns, Juliuss Eduards Brutāns, Vilhelms Ferdinands Brutāns
| māsas = Vilhelmīne Henriette Vogele, Marija Amālija Mietere, Annette Magdalēna Brutāne
| bērni = Teodors Karls Frīdrihs Brutāns, Selma Elizabete Brutāne, Ernsts Gustavs Brutāns, Pauls Andreas Frīdrihs Brutāns, Marianne Leontīne Brutāne, Marta Kronberga, Roberts Augusts Karls Brutāns, Anna Helene Brutāne, Georgs Teodors Juliuss Brutāns, Andreas Francs Brutāns
| dzīvesbiedrs = Olga Leonora Brutāne (dz. Veinere)
| attēls = Bruttan_andreas_1.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums = Georgs Andrejs Brutāns
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sniegbaltīte
| attēls                   = AMANDASYDNEY2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sydney White''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Džo Nusbaums]]
| producents               =
* [[Džeimss G. Robinsons]]
* [[Deivids S. Robinsons]]
* [[Klifords Verbers]]
| scenārija autors         = [[Čads Gomezs Krīsijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Amanda Bainsa]]
* [[Sāra Pakstone]]
* [[Mets Longs]]
* [[Džons Šneiders]]
* [[Kristāla Hanta]]
| mūzika                   = [[Debora Lūrija]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Morgan Creek]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|9|21||bez}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sydney-white-2007|title=Sydney White|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 19, 2019|archive-date={{dat|2018|02|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180209182443/http://bbfc.co.uk/releases/sydney-white-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|13,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sydneywhite.htm|title=Sydney White (2007)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sniegbaltīte"''' ({{val|en|Sydney White}}) ir 2007. gada romantiska komēdija, kas veidota pēc [[Brāļi Grimmi|brāļu Grimmu]] pasakas "[[Sniegbaltīte]]" motīviem. Filmas režisors ir [[Džo Nusbaums]]. Galvenās lomas atveido [[Amanda Bainsa]], [[Sāra Pakstone]], [[Mets Longs]], [[Džons Šneiders]] un [[Kristāla Hanta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|21||bez}}.

sentences: '''Viļņu fronte''' ({{Val|la|frontis}} — ‘piere’, ‘priekšpuse’) ir [[līnija]] vai [[virsma]], kur visām vides daļiņām ir vienāda [[viļņa fāze]].

sentences: '''Joni''' ir elektriski lādētas [[elementārdaļiņas|daļiņas]], kas rodas, ja vielas [[atoms|atomi]] vai atomu grupas zaudē vai pievieno vienu vai vairākus [[elektrons|elektronus]]. Ja atoms zaudē vienu vai vairākus elektronus, veidojas pozitīvais jons jeb '''katjons'''. Ja atoms pievieno vienu vai vairākus elektronus, veidojas negatīvais jons jeb '''anjons'''. Ja atoms vai atomu grupa zaudē vai pievieno vienu elektronu, veidojas vienvērtīgais jons; ja atoms vai atomu grupa zaudē vairākus elektronus, veidojas vairākvērtīgais jons.

sentences: '''Dzelzceļa līnija Rēzekne—Daugavpils''' ir dzelzceļa līnija [[Latvija|Latvijā]], kas savieno [[Rēzekne]]s un [[Daugavpils]] (stacija [[Daugavpils-Šķirotava]]) pilsētas. Šī ir viena no senākajām dzelzceļa līnijām Latvijā. Līnijas garums ir 84 km, tajā ir viens sliežu ceļš (izņemot posmus Rēzekne I—Pūpoli un Krāce—Aglona) un tajā kursē pārsvarā tikai kravas vilcieni. Līnijā nav regulāras pasažieru satiksmes. Piepilsētas pasažieru vilcienu satiksme līnijā pārtraukta [[1999]]. gadā. Reizi gadā uz Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētkiem Aglonā augusta vidū kopš 1995. gada<ref>Rīgas Balss, 14.08.1995</ref> kursē pasažieru vilciens Rīga—Aglona.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Get a Job''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Get a Job Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Dilans Kids]]
 |  producents =
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisije Šera]]
 |   scenārijs =
* [[Kails Penekemps]]
* [[Skots Turpels]]
 |     aktieri =
* [[Mailzs Tellers]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Brendons T. Džeksons]]
* [[Nikolass Brauns]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Elisona Brī]]
* [[Brūss Deivisons]]
 |      mūzika = [[Kristians Moders]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[CBS Films]]''
* ''[[Double Feature Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Lionsgate Premiere]]''
* ''CBS Films''
 |    izdošana = {{dat|2016|3|25||bez}}
 |      ilgums = 80 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/get-job-video|title=Get a Job|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Get a Job''''' ir 2016. gada komēdija, kuras režisors ir [[Dilans Kids]]. Galvenās lomas atveido [[Mailzs Tellers]], [[Anna Kendrika]], [[Brendons T. Džeksons]], [[Nikolass Brauns]], [[Mārša Geja Hārdena]], [[Elisona Brī]] un [[Brūss Deivisons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|3|25||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Vilhelms Ostvalds
| vārds_orig = ''Wilhelm Ostwald''
| attēls = Wilhelm Ostwald.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1853
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1932
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Leipciga]], [[Veimāras Republika|Vācija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne = [[ķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti = [[Pauls Valdens]]<br />[[Valters Nernsts]]
| sasniegumi = Ostvalda atšķaidīšanas likums, Ostvalda process, [[Mols|mola]] jēdziens
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija ķīmijā]] ([[1909]])
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Greipfrūts
|          platums = 235px
|           attēls = Grapefruits - whole-halved-segments.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|      apakšdzimta = Citroideae
|   apakšdzimta_lv = Citrusaugu apakšdzimta
|            cilts = Citreae
|         cilts_lv = Citrusaugu cilts
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. × paradisi
|          suga_lv = Greipfrūts
|           suga_r = Greipfrūts
|         binomial = Citrus × paradisi
|         izcelsme =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Balsis
 | oriģinālnos = ''The Voices''
 |      attēls = The Voices film poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = šausmu filma, melnā komēdija
 |    režisors = [[Marjane Satrapi]]
 |  producents =
* [[Metjū Roudss]]
* [[Rojs Lī]]
* [[Spensers Silna]]
* [[Adi Šankars]]
 |   scenārijs = [[Maikls R. Perijs]]
 |     aktieri =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Džemma Artertone]]
* [[Džeki Vīvere]]
* [[Ella Smita]]
 |      mūzika = [[Olivjē Bernē]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[1984 Private Defense Contractors]]''
* ''[[Babelsberg Studio]]''
* ''[[Mandalay Vision]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Lionsgate Entertainment]]''
* ''[[Ascot Elite]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2013|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|2|6|ASV|2015|4|30|Vācija|}}
 |      ilgums = 101 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/voices-2014|title=The Voices|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 9, 2018|archive-date={{dat|2019|11|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191113002916/https://bbfc.co.uk/releases/voices-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|444,196}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Balsis"''' ({{val|en|The Voices}}) ir 2014. gada melnā komēdija, kura režisore ir [[Marjane Satrapi]]. Galvenās lomas atveido [[Raiens Renoldss]], [[Anna Kendrika]], [[Džemma Artertone]], [[Džeki Vīvere]] un [[Ella Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Dzidra Rinkule-Zemzare
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1920
|         dz_mēnesis = 07
|           dz_diena = 08
|           dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|             m_gads = 2007
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 04
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = skolotāja
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods = 1950~2000
|              žanri = [[bērnu literatūra]], stāsti
|             temati =
|       lit virzieni = [[dzeja]], [[proza]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = Pastariņa prēmija
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Dzidra Rinkule-Zemzare''' (īstajā vārdā '''Dzidra Zemzare''',<ref name="makslinieki.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.makslinieki.lv/profile/261/ |title=Dzidra Rinkule-Zemzare |accessdate={{dat|2013|02|10|SK}} |work=datu bāze Mākslinieku reģistrs |publisher=Latvijas Radošo savienību padome |date= }}</ref> dzimusi {{dat|1920|07|08}} [[Rīga|Rīgā]],<ref name="Rožkalne">{{Grāmatas atsauce|title=Latviešu rakstniecība biogrāfijās|edition=Otrais|year=2003|publisher=Zinātne|isbn=9984-698-48-3|pages=485.—486}}</ref> mirusi {{dat|2007|11|04}})<ref name="apollo.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.apollo.lv/zinas/mirusi-slavena-bernu-gramatu-autore-dzidra-rinkule-zemzare/368164 |title=Mirusi slavenā bērnu grāmatu autore Dzidra Rinkule-Zemzare |accessdate={{dat|2013|02|10|SK}} |work=apollo.lv |publisher=SIA Sanoma Latvia |date={{dat|2007|11|07|SK}} }}</ref> bija latviešu [[dzejniece]], pazīstama kā bērnu grāmatu autore un savu grāmatu ilustratore.<ref name="makslinieki.lv"/>

sentences:
{{Vielas infokaste
 |               attēls =
Amonjaka struktūrformula un molekulas modelis
 |       citi nosaukumi =
 |      ķīmiskā formula = NH3
 |              molmasa = 17,027
 |              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 0,7625<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | title= Ammonia - Density at Varying Temperature and Pressure | publisher= Engineering ToolBox | language= en | accessdate= 2019. gada 6. augustā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605002639/https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | archivedate= 2019. gada 5. Jūnijs }}</ref>
 |  kušanas temperatūra = 195,42 K (-78,27 °C)
 | viršanas temperatūra = 240,74 K (-33,49 °C)
 |        šķīdība ūdenī = 89,9 g/100ml (pie 0 °C)
 |                 citi =
}}

sentences:
{{cita nozīme|bioloģijas terminu|Franca Kafkas noveli|Pārvērtība}}
 un līdz galam nepārveidojušos [[žoklis|žokli]]]]
'''Pārvēršanās''' jeb '''metamorfoze''' (no {{val|grc|μεταμόρφωσις}} (''metamórfōsis'') — 'pārvēršanās') ir dzīvo organismu pārvēršanās to attīstības laikā pēc dzimšanas, izšķilšanās no olas vai izdīgšanas no sēklas. Pārvēršanās visvairāk raksturīga [[augi]]em (lapu veidošanās no saknēm un stublājiem vai otrādāk), [[kukaiņi]]em (attīstība no [[kāpurs|kāpuriem]]) un [[abinieki]]em (attīstība no [[kurkulis|kurkuļiem]]).

sentences:
{{atsauces+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums}}
{{jāuzlabo|latviskā terminoloģija}}
{{atveidošana+}}
'''Datubāze''' ir [[informācija]]s kopums ar noteiktu struktūru. Par datubāzi var saukt jebkuru strukturētas informācijas kopumu.

sentences: {{Commonscat|International System of Units}}

sentences: {{Commonscat|Eurovision Song Contest contestants|Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki}}

sentences:
]]
'''Hermeneitika''' ({{val|el|ἑρμηνευτῐκός}} (''hermēneutikós''), no ''ἑρμηνεύω'' (''hermēneúō'') — 'tulkot, skaidrot') ir [[filozofija|filozofiska]] mācība par [[interpretācija|interpretāciju]], tās [[teorija|teorijām]] un [[metode|metodēm]]. Hermeneitikai ir ļoti gara vēsture — tās aizsākumi meklējami jau antīkajā pasaulē, savukārt kopš [[viduslaiki]]em tā pastāvējusi kā [[Bībele]]s skaidrošanas nozare — [[ekseģēze]]. Līdz 19. gadsimtam vācu teologs un filozofs [[Frīdrihs Šleiermahers]] attīstīja hermeneitiku kā nozari, ar ko iespējams zinātniski skaidrot ikvienu [[teksts|tekstu]]. 20. gadsimtā hermeneitika turpināja attīstīties, balstoties vācu filozofa [[Edmunds Huserls|Edmunda Huserla]] [[fenomenoloģija]]s tradīcijā. Nozīmīgākie 20. gadsimta hermeneitikas pārstāvji bija [[Martins Heidegers]], [[Hanss Georgs Gadamers]] un [[Pols Rikērs]].

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Marks Tullijs Cicerons
|     vārds_orig = Marcus Tullius Cicero
|         attēls = M-T-Cicero.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Marka Tullija Cicerona krūšutēls
|     dz_dat_alt = 106. gada p.m.ē. 3. janvāris
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Arpinuma (mūsdienu Arpino pilsēta [[Lacio]] province)
|      m_dat_alt = 43. gada p.m.ē. 7. decembris
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = Formija (''Formiae'', mūsdienās ''Formia'', Lacio province)
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Romas Republika]]
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[Politika]], [[filozofija]], [[retorika]], [[tiesību zinātne]]
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda|Latīņu]]
|        periods = Latīņu valodas klasiskais periods
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = Tiesu runas, traktāti, vēstules, dialogi
|slavenākie darbi = '''Par politiku:''' Pret Veru (''In Verrem''), Pret Katilīnu, Filipikas pret Antoniju
'''Par filozofiju:''' ''De Inventione''
|    ietekmējies = [[Platons]]
[[platonisms]]
[[stoicisms]]
|     ietekmējis = [[Tacits]]
[[Plīnijs Jaunākais]]
[[Kvintiliāns]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = Tituls „Tēvijas tēvs“
(''pater patriae'')
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Annona
| autors =
| attēls = Annona senegalensis (4337693176).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Annona senegalensis''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Magnoliales
| rinda_lv = Magnoliju rinda
| dzimta = Annonaceae
| dzimta_lv = Anonu dzimta
| kategorijas = nē
| ģints = Annona
| ģints_lv = Anonas
}}'''Anonas''' (''Annona'') ir [[anonu dzimta]]s ģints, kurā ir klasificētas aptuveni 170<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:1966-1|title=Annona L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2024-03-03|language=en}}</ref> koku un [[Krūms|krūmu]] sugas, kuras ir sastopamas [[Dienvidamerika]]s un [[Āfrika]]s [[Tropi|tropos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=101891|title=Annona in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2024-03-03|archive-date=2006-08-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20060823072441/http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=101891}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Anglikāņu Svētā Pestītāja baznīca
| image                 = Anglikan Church Riga.JPG
| image_size            =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| religious_affiliation = [[Anglikānisms]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Anglikāņu iela 2a|3s=Anglikāņu iela (Rīga)}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            = Jāna Jēruma-Grīnberga
| website               =
| architecture          =
| architect             = [[Johans Daniels Felsko]]
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1853
| year_completed        = 1859
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Anglikāņu baznīcas un jūrnieku kluba komplekss
|      numurs = 6531
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}
}}
'''Rīgas Anglikāņu Svētā Pestītāja baznīca''' ir [[Anglikāņu baznīca]]s dievnams [[Anglikāņu iela (Rīga)|Anglikāņu ielā 2a]], [[Vecrīga|Vecrīgā]], [[Rīga|Rīgā]].<ref name="lat">{{LAT e|1|222.-223}}</ref> Vienīgais anglikāņu dievnams Latvijā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Filips Džonsons
|     vārds_orig = ''Philip Johnson''
|         attēls = Philip Johnson.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Klīvlenda]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 25
|        m_vieta = Ņukanaana, [[Konektikuta]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Kristofers Hičienss
|     vārds_orig    = ''Christopher Hitchens''
|         attēls    = Christopher Hitchens crop 2.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    = Hičinss, sakot runu konferencē "The Amaz!ng Meeting", Lasvegasā, Nevadas štatā
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1949
|     dz_mēnesis    = 4
|       dz_diena    = 13
|       dz_vieta    = [[Portsmuta]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 2011
|      m_mēnesis    = 12
|        m_diena    = 15
|        m_vieta    = [[Hjūstona]], [[Teksasa]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    = [[Pīters Hičinss]]
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Christopher Hitchens (signature) 2.png
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = publicists, žurnālists
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = "Dievs nav dižs" (''God Is Not Great'', 2007)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    = [[Oksfordas Universitāte]]
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = Politika, reliģija, vēsture, biogrāfija, literatūra
}}

sentences: '' - ātrākais dators pasaulē no [[1985]]. līdz [[1989]]. gadam. Tas uzdevumu atrisināšanā pielietoja paralēlo skaitļošanu.]]

sentences: '''11. septembris''' ir gada 254. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (255. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 111 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tab96-Agaricus_pratensis_Schaeff.jpg
| att_nosaukums=Šēfera 1774. gada pļavu atmatenes zīmējums
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv =Atmateņu ģints
| suga =A. pratensis
| suga_lv =Pļavas atmatene
| binomial = Agaricus pratensis
| kategorijas =nē
}}

sentences: {{cita nozīme|ģeoloģisko lūzumu|filmu|Sanandreasa lūzums (filma)}}

sentences: '''Regresīvais nodoklis''' ir [[nodoklis]], kura [[nodokļa likme]] samazinās, palielinoties vērtībai, kas apliekama ar nodokli.<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/Regressive Webster] {{angliski}} (3): decreasing in rate as the base increases (a regressive tax)</ref><ref>[http://dictionary.reference.com/browse/regressive Dictionary.com] {{angliski}} (3). (of tax) decreasing proportionately with an increase in the tax base.</ref><ref>[http://www.encyclopedia.com/doc/1B1-376673.html Britannica Concise Encyclopedia] {{angliski}} Tax levied at a rate that decreases as its base increases.</ref> Vārds "regresīvais" apzīmē to, kā nodokļa likme regresē jeb samazinās no augstākas uz zemāku, tādēļ [[vidējā nodokļa likme]] pārsniedz [[marginālā nodokļa likme|marginālo nodokļa likmi]]. Regresīvs var būt gan viens atsevišķs nodoklis, gan arī visa nodokļu sistēma. Šāds nodoklis pārnes nodokļu slogu uz iedzīvotājiem ar mazāko maksātspēju. Regresīvajam nodoklim pretējais ir [[progresīvais nodoklis]] — nodoklis, kura likme pieaug, palielinoties vērtībai, kas apliekama ar nodokli.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jaunauces pagasts
| karte             = Jaunauces pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Jaunauces pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Jaunauces pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Jaunauce
| platība           = 83,38
| iedzīvotāji       = 439<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 439 / 83.38 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{eksperts}}
{{jāuzlabo|Aplami un neprecīzi apgalvojumi, raksta nosaukums.}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC-COOH
|molmasa=90,03 (dihidrātam 126,07)
|blīvums=1900 (dihidrātam 1653)
|kušanas temperatūra=101 °C (ātri karsējot); sublimējas 157 °C temperatūrā
|viršanas temperatūra=sadalās 189,5 °C temperatūrā
}}
'''Skābeņskābe''' (etāndiskābe, HOOC−COOH) ir vienkāršākā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Tā ir viena no spēcīgākajām organiskajām skābēm. Skābeņskābes [[sāļi|sāļus]] un [[esteri|esterus]] sauc par '''[[oksalāti]]em''' (no {{val|la|oxalis}} — '[[zaķskābene]]s'). Skābeņskābe ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Veido kristālhidrātu ar divām molekulām ūdens (C2H2O4· 2H2O). Skābeņskābe ir kaitīga veselībai (lielos daudzumos), jo tā piesaista un nogulsnē [[kalcijs|kalciju]], kas var radīt [[nierakmeņi|nierakmeņus]], [[podagra|podagru]] un kalcija nepietiekamību.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Daniels Bovē
|     vārds_orig = ''Daniel Bovet''
|         attēls = Daniel Bovet nobel.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Šveice|Neišateles kantons}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Roma}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[farmakoloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Ženēvas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = [[antihistamīns|antihistamīna]] atklājējs
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1957)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Ropažu viduslaiku pils''' ({{val|la|castrum Rodopoyse}}, {{val|de|Schloß Rodopois}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] nocietinājums [[Ropaži|Ropažos]] pie [[Lielā Jugla|Lielās Juglas upes]] uz senā kara ceļa, kas no [[Salaspils viduslaiku pils|Salaspils]] veda uz [[Siguldas viduslaiku pils|Siguldas pili]]. Līdz mūsdienām saglabājušās vienīgi pilsdrupas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Drosmīgais
| attēls                   = The Brave.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Brave''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džonijs Deps]]
| producents               =
* [[Čārlzs Evanss jaunākais]]
* [[Kerola Kempa]]
| scenārija autors         =
* [[D. P. Deps]]
* [[Pols Makkadens]]
* Džonijs Deps
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Marlons Brando]]
* [[Māršals Bells]]
* [[Frederiks Forests]]
* [[Elpīdija Karilo]]
| mūzika                   = [[Igijs Pops]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Majestic Films International]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/brave-1997|title=The Brave|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 20, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]6 miljoni
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Drosmīgais''' ({{val|en|The Brave}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas balstīta uz Gregorija Makdonalda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un  galveno lomu atveidotājiem ir [[Džonijs Deps]]. Citas lomas atveido [[Marlons Brando]], [[Māršals Bells]], [[Frederiks Forests]] un [[Elpīdija Karilo]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Amikla
| native_name    = {{gree|Ἀμύκλαι}}
| image          = Amiklas siena.JPG
| image_size     =
| caption        = Amiklas aizsardzības mūru paliekas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 02| lats = 10.7| latNS = N
| longd = 22| longm = 27| longs = 0.7| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Lakonija}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve brīva
| notes          =
| designation    =
}}
'''Amikla''' ({{val|grc|Ἀμύκλαι}}) ir sena [[ahajieši|ahajiešu]] pilsēta [[Lakonija|Lakonijā]], kas atrodas [[Eirota]]s vidustecē, labajā jeb rietumu krastā, 20 stadijas uz dienvidiem no [[Sparta (pilsēta)|Spartas]], auglīgā rajonā, kas pārbagāts ar augļu kokiem. Tā izvietota nogāzē pie paugura, uz kura mūsdienās uzcelta Svētā Kiriaka kapella. Amikla [[Sengrieķu mitoloģija|mitoloģiskajā]] laikā bija viena no slavenākajām [[Peloponēsa]]s pilsētām. Tiek uzskatīts, ka to dibināja [[Lakedemona]]s ķēniņš [[Amikls]], [[Hiacints|Hiacinta]] tēvs, un tur dzīvoja [[Tindars]], [[Kastors]] un [[Pollukss]], kādēļ tos sauc par Amiklas brāļiem (''Amyclaei Fratres''). Amiklu piemin arī [[Homērs]], un tā saglabāja savu neatkarību kā ahajiešu pilsēta ilgu laiku pēc tam, kad [[dorieši]] iekaroja Peloponēsu. Mūsdienās Amiklas vārdā ir nosaukts ciems, kas atrodas apmēram 2 km uz dienvidrietumiem no vēsturiskās Amiklas.

sentences: lietojami sakneņi — [[ingvers|ingvera]], [[galangals|galangala]], [[kurkuma]]s un [[lotosi|lotosa]] sakneņi (no kreisās uz labo).]]

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .hu
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1990. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Council of Hungarian Internet Providers (CHIP)''
|sponsors              = ''CHIP''
|domātais-pielietojums = Ar [[Ungārija|Ungāriju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = ļoti populārs Ungārijā
|ierobežojumi          = Atvērts personām un uzņēmumiem, kas saistīti ar Ungāriju vai Eiropas Savienību
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī vai trešajā līmenī zem atsevišķiem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             = [http://www.domain.hu/domain/English/szabalyzat.html Domain registration rules and procedures]
|strīdu-risināšana     = [http://www.domain.hu/domain/English/adr/regdont.html Alternative dispute resolution]
|mājas-lapa            = [http://www.domain.hu/domain/English/ domain.hu]
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Meistars Ekharts
|          vārds_orig = ''Eckhart von Hochheim''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1260
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = ''Gota'', [[Tīringene]] [[Svētā Romas impērija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1327
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Aviņona]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Rietumi|Rietumu]] [[filozofija]]
|           intereses = [[Viduslaiki|Viduslaiku]] filozofija, kristiešu [[misticisms]], [[neoplatonisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Bībele]], [[Pseidodionīsijs Areopagīts]], [[Svētais Augustīns]], [[Prokls]], [[Alberts Lielais]], [[Avicenna]], [[Akvīnas Toms]], [[Bonaventura]], [[Johans Skots Erigena]]
|          ietekmējis = [[Johans Taulers]], Henrijs Suso, [[Kūzas Nikolajs]], [[Martins Heidegers]], [[Ekharts Tolle]], [[Viligiss Jēgers]]
|               darbi =
|              valoda = [[latīņu valoda|latīņu]], [[vācu valoda|vācu]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
s, [[Vācija|Vācijā]] [[baznīca (celtne)|baznīcas]] durvis piemin Meistaru Ekhartu]]
'''Meistars Ekharts''' ({{val|de|Eckhart von Hochhelm}}; dzimis [[1260]]. gadā, miris [[1327]]. gadā) bijis [[dominikāņi|dominikāņu]] [[mūks]], sludinātājs, [[filozofija|filozofs]] un [[misticisms|mistiķis]].<ref>Introducing Meister Eckhart, Michael Demkovich, OP, {{ISBN|978-0-7648-1507-2}}</ref><ref>* [http://plato.stanford.edu/entries/meister-eckhart/] Stenfordas Universitātes Filozofijas enciklopēdija {{en ikona}}</ref><ref>* [http://vesture.eu/index.php/Misticisms] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120418151323/http://vesture.eu/index.php/Misticisms |date={{dat|2012|04|18||bez}} }} Misticisms {{lv ikona}}</ref>

sentences: '''Atēnu metro''' ({{val|gr|Μετρό Αθήνας}}, ''Metró Athínas'') ir [[metro]] sistēma [[Grieķija]]s galvaspilsētā [[Atēnas|Atēnās]] un tās aglomerācijā, kas ir sākusi darboties 1869. gada 27. februārī, un tas ir viens no vecākajiem metro pasaulē. Atēnu metro īpašnieks ir ''Attiko Metro S.A.''

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Kilimandžāro
| Nosaukums2       = ''Kilimanjaro''
| Photo            = Mt. Kilimanjaro 12.2006.JPG
| Photo size       = 260px
| Augstums         = 5895 (Kibo)
| karte            = Tanzānija
| latd= 3 |latm= 04 |lats= 33 |latNS= S
| longd= 37 |longm= 21 |longs= 12 |longEW= E
| paraksta_izvietojums = left
| reljefa_karte    = jā
| Atrašanās vieta  = {{TZA}}
| Kalnu grēda      =
| Last eruption    = pirms 150–200 tūkstošiem gadu<ref name="hal.univ-brest"/>
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Alise Koučmena
 |      vārds_orig = ''Alice Coachman''
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1923|11|9}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Džordžija|Olbani|3s=Olbani (Džordžija)}}
 |         mir_dat = {{mdv|2014|7|14|1923|11|9}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Džordžija|Olbani|3s=Olbani (Džordžija)}}
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1948}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Alise Mērija Koučmena''' ({{val|en|Alice Marie Coachman}}; dzimusi {{dat|1923|11|9}}, mirusi {{dat|2014|7|14}}) bija amerikāņu [[vieglatlēte]]. Piedalījusies [[augstlēkšana]]s sacensībās.

sentences:
[[File:Pair programming 1.jpg|thumb|Divi kolēģi programmējot pārī]]
'''Programmēšana pāros''' ir [[spējā izstrāde|spējās izstrādes]] paņēmiens, kurā divi [[programmētājs|programmētāji]] kopīgi strādā pie vienas [[darbstacija]]s. Viens, ''vadītājs'', raksta [[pirmkods|kodu]], kamēr otrs, ''novērotājs'' vai ''navigators'',<ref>{{cite conference |last1=Williams |first1=Laurie |title=Integrating pair programming into a software development process |pages=27–36 |doi=10.1109/CSEE.2001.913816 |conference=14th Conference on Software Engineering Education and Training |date=February 19–20, 2001 |location=Charlotte |editor1-first=Dawn |editor1-last=Ramsey |editor2-first=Pierre |editor2-last=Bourque |editor3-first=Robert |editor3-last=Dupuis |isbn=0-7695-1059-0 |quote=One of the programmers, the driver, has control of the keyboard/mouse and actively implements the program. The other programmer, the observer, continuously observes the work of the driver to identify tactical (syntactic, spelling, etc.) defects, and also thinks strategically about the direction of the work.}}</ref> [[koda apskate|pārskata]] katru koda rindu, tās tapšanas brīdī. Pēc īsa laika intervāla programmētāji mainās lomām.

sentences:
[[Kategorija:Malaizija]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Malaizijā]]

sentences:
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes atkarīgās teritorijas]]
[[Kategorija:Salas]]

sentences: '''20. novembris''' ir gada 324. diena (325. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 41 diena.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zilais samts
| operators = [[Frederiks Elmess]]
| attēls =  Blue Velvet (1986).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija, trilleris
| režisors = [[Deivids Linčs]]
| producents = [[Freds Karuzo]]
| scenārijs = Deivids Linčs
| aktieri = * [[Kails Maklahlens]]
* [[Izabella Roselīni]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Lora Derna]]
* [[Houpa Lenga]]
* [[Džordžs Dikersons]]
* [[Dīns Stokvels]]
| mūzika = [[Andželo Badalamenti]]
| oriģinālnos = ''Blue Velvet''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[De Laurentiis Entertainment Group]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1986|9|12|Toronto starptautiskais kinofestivāls|1986|9|19|ASV|}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl155616769/weekend/|title=Blue Velvet (1986) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= June 23, 2021}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Zilais samts"''' ({{Val|en|Blue Velvet}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' mistērijas [[trilleris]], kura režisors ir [[Deivids Linčs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kails Maklahlens]], [[Izabella Roselīni]], [[Deniss Hopers]], [[Lora Derna]], [[Houpa Lenga]], [[Džordžs Dikersons]] un [[Dīns Stokvels]]. Filma ir nosaukta pēc tāda paša nosaukuma 1951. gada dziesmas.

sentences: '''Knābis''' (''rostrum'') ir [[putni]]em raksturīgs [[orgāns]], kuru veido pagarināti bezzobaini [[žoklis|žokļi]], kas klāti ar [[ragviela]]s apvalku (ramfotēku). Putnu [[augšžokļa kauls|augšžokli]] sauc par augšknābi, bet [[apakšžoklis|apakšžokli]] — par apakšknābi. Augšknābja pamatne daudziem putniem pārklāta ar [[vaskādiņa|vaskādiņu]]. Putniem, kuriem nav vaskādiņas, ramfotēka pakāpeniski sabiezinās un pāriet galvas pieres daļas ādā. Putnu [[embrijs|embrijiem]] uz virsknābja mēdz veidoties speciāls izaugums — [[olas zobs]].

sentences:
{{pamatraksts|Augu fizioloģija}}
{{Commonscat|Plant physiology}}

sentences: '''Strūklas sūknis''' ir ierīce šķidrumu vai gāzu pievadīšanai (inžektors) vai nosūkšanai (ežektors), vai arī hidromaisījumu transportēšanai (hidroelevators) ar šķidruma, tvaika vai gāzes strūklas palīdzību.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste konsole
| logo                 =
| attēls               =
| izveidotājs          = [[Sony]], [[Sony Interactive Entertainment]]
| gimene               = ''PlayStation''
| paaudze              = Astotā
| sakt                 = {{dat|2013|11|15}}
| pardotk              = 102 miljons ({{dat|2019}})
| media                = [[Blu-ray]], [[DVD]]
| CPU                  = Semi-custom 8-core AMD x86-64 Jaguar 1.6 GHz CPU (2.13 GHz on PS4 Pro)
| atmina               = 500 GB, 1 TB un 2 TB cietais disks;
8 GB atmiņas kartes
| pardots              =
| priekstecis          = ''[[PlayStation Vita]]''
| pectecis             =
|operetajsistema       =PlayStation 4 sistēmas programmatūra
|razotajs=[[Sony]], [[Foxconn]]}}
'''''PlayStation 4''''', zināma arī kā '''PS4''', ir astotās paaudzes [[spēļu konsole]]. Tā ir ceturtā ''[[PlayStation]]'' sērijas konsole, kuru izstrādājis japāņu uzņēmums ''[[Sony]]''. Par ''PlayStation 4'' izstrādāšanu uzņēmums paziņoja 2013. gada februārī. Tirgū konsole tika laista 2013. gada novembrī. 2016. gada rudenī ''Sony'' laida tirgū divas jaunas ''PlayStation 4'' konsoles versijas — ''PlayStation 4 Slim'' un ''PlayStation 4 Pro''.

sentences:
{{noformējums+}}
{{definīcija+}}
{{vikisaites+}}
Vizuāla diagramma, kas parāda attiecības starp abām tabulām bultiņas norādītajā virzienā.
Relāciju datu bāze ir datu bāze, kas atbilst relāciju modeļu teorijai. Relāciju datu bāzē izmantoto programmatūru sauc par relāciju datubāzes pārvaldības sistēmu (angliski RDBMS). Termina “relāciju datu bāze” ikdienas pielietojums var attiekties uz RDBMS programmu vai pašu relāciju datu bāzi. Relāciju datu bāze ir vadošā izvēle datu uzglabāšanai, pārspējot citus modeļus kā hierarhiskais datubāzes modelis vei tīkla modelis.

sentences: '''Austrumu''' (arī '''Komunistiskais''' vai '''Sociālistiskais''', vai '''Padomju''') '''bloks''' bija [[Aukstais karš|Aukstā kara]] laika termins, kuru izmantoja rietumvalstīs, lai apzīmētu [[PSRS]] militāri un politiski kontrolētās Austrumeiropas valstis kurās no 1944. līdz 1949. gadam izveidoja padomju stila režīmi, kas iekšpolitikā un ārpolitikā bija atkarīgi no PSRS. Jau 1948. gadā ideoloģisku domstarpību dēļ Austrumu bloku pameta Dienvidslāvija, bet sākot ar 1960. gadu arī Albānija. Austrumu bloks sabruka 1989. gada rudenī, kad krita padomju atbalstītie režīmi Austrumeiropā, un sākās pāreja uz kapitālismu un demokrātiju.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Manhatanas tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Manhattan Bridge''
|attēls               = Manhattan Bridge 2007.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Ņujorka
| plat_d =40.707222  | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 73.9909 | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  = W
|kartes_paraksts      =
|karte_alt_teksts     =
|alt_karte            =
|reljefa_karte        =
|kartes_izmērs        =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               =
|atrašanās vieta      = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana}}
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           = piekartilts
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 2 089 m
|platums              = 37 m
|augstums             = 102 m
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    = 70 341
|pamatakmens          = [[1901. gads]]
|celtniecība          =
|atklāts              = [[1912. gads]]
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|citas daļas          =
}}
'''Manhatanas tilts''' ({{val|en|Manhattan Bridge}}) ir piekartilts [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tilts savieno [[Manhatana|Manhatanu]] ar [[Bruklina|Bruklinu]], šķērsojot Īstriveru. Tas ir viens no četriem Ņujorkas tiltiem, pār kuru bezmaksas var šķērsot Īstriveru, pārējie ir [[Bruklinas tilts]], [[Kvīnsboro tilts]] un [[Viljamsburgas tilts]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Tagakaulo
|attēls          =
|image_caption   = Tagakaulo sieviete tradicionālā tērpā
|native_name     = ''Tagakaulo''
|skaits          = 152 604 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[tagakaulo valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija        = [[politeisms]]
|grupas          =
|radi            = [[lumadi]], [[moro]]
}}
'''Tagakaulo''' (''Tagakaulo'') ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām, tiek pieskaitīti [[lumadi]]em. Apdzīvo [[Mindanao]] salas dienvidus [[Apo]] vulkāna apkārtnē. Kopskaits ap 150 tūkstošiem (0,1 % no valsts iedzīvotāju skaita). Lielākā daļa tagakaulo mīt [[Rietumdavao]] (86 318 cilvēki; 27,2 % no provinces iedzīvotāju kopskaita) un [[Sarangani]] (31 149; 5,6 %) provincēs.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Runā [[tagakaulo valoda|tagakaulo valodā]]; kā ''[[lingua franca]]'' izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodas.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/tagakaulo/ Ethnic Groups of the Philippines. Tagakaulo]</ref> [[Etnonīms]] tulkojumā nozīmē ‘[upju] iztekas iedzīvotāji’. Pēc reliģiskās piederības galvenokārt [[politeisms|politeisti]]; neliela daļa [[kristieši]] un [[musulmaņi]].

sentences: {{Citas nozīmes|datoru operētājsistēmu saimi|DOS (nozīmju atdalīšana)|DOS}}

sentences: [[Edvīns Holls|Edvīna Holla]] vārdā nosauktais '''Holla efekts''' apraksta [[elektriskais spriegums|elektriskā sprieguma]] rašanos [[Elektriskais vadītājs|elektriskajā vadītājā]], pa kuru plūst [[elektriskā strāva]] un kurš atrodas stacionārā [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]]. Spriegums rodas perpendikulāri gan strāvas, gan magnētiskā lauka virzienam un saucas '''Holla spriegums''' <math>U_{\mathrm{H}}</math>.

sentences:
{{Citas nozīmes|tirdzniecības centru|Dole|Dole}}
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums          = Tirdzniecības centrs "Dole"
|logo               = Dole logo 2010.jpg
|logo izmērs        = 150px
|attēls             = Tirdzniecības centrs Dole 2019.jpeg
|attēla paraksts    =
|pilsēta lokatīvā   = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte   = Riga 2
|latd               = 56| latm = 54| lats = 20| latNS =N
|longd              = 24| longm = 11| longs = 29| longEW =E
|valsts           = {{LAT}}
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Latgales priekšpilsēta]]
|apkaime          = [[Ķengarags]]
|adrese           = [[Latgales iela (Rīga)|Latgales iela]] 357
|atklāts          = 1987. gads
|rekonstrukcija   = 1997. gads, 2023. gads.
|īpašnieks        = SIA ''Premier Estates LTD''
|platība        = 17 000 m²
|tirdz platība  = 9600 m²
|veikalu sk     = 76
|autostāvvieta  = 164
|apmeklētāji    = ~ 3 miljoni
|apgrozījums    =
|autobuss     = [[15. autobusu maršruts (Rīga)|15.]] [[31. autobusu maršruts (Rīga)|31.]] [[49. autobusu maršruts (Rīga)|49.]]
|trolejbuss   =
|tramvajs     = [[7. tramvaju maršruts (Rīga)|7.]]
|mājas lapa   = [http://www.dole.lv dole.lv]
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Inga Pizāne
| attēls = Inga Pizāne.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1986
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 12
| dz_vieta = [[Krāslava]], [[Latvijas PSR]]
| dzīves_vieta = [[Rīga]]
| nodarbošanās = dzejniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = [[2003]]—pašlaik
| žanri = dzeja, proza
| apbalvojumi = [[Ojāra Vācieša prēmija]] 2020
| kategorijas = nē
| dzimums = S
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Johans Frīdrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Johann Friedrich von Medem''
|              attēls =Johans Frīdrihs Mēdems.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =Johana Frīdriha Mēdema portrets. (Gotlībs Šifners, 1784.)
|          dz_gads = 1722
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Vilce]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1785
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs =Luīze Korfa
Luīze Šarlote Manteifele-Cēge
Agnese Brukena
|   brāļi = [[Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems]]
|          māsas =
|               bērni =[[Elīza fon der Reke]]
[[Doroteja fon Mēdema]]
[[Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Norberts Eliass
|          vārds_orig = ''Norbert Elias''
|              attēls = NElias.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1897
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = [[Breslava]], [[Vācijas impērija]]<br />(mūsdienās [[Vroclava]], {{POL}})
|              m_gads = 1990
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 1
|             m_vieta = [[Amsterdama]], {{NED}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{GER}}, {{GBR}}
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Frankfurtes Universitāte]], [[Londonas Ekonomikas skola]], [[Lesteras Universitāte]], [[Ganas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Breslavas Universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]], [[Freibergas Universitāte]]
|             zinātne = [[socioloģija]]
|         pasniedzēji = [[Karls Jasperss]], [[Kārlis Manheims]]
|            studenti = [[Entonijs Gidenss]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
'''Funkcija''' ir viena mainīgā atkarība no otra mainīgā, ja katrai neatkarīgā mainīgā vērtībai atbilst ne vairāk kā viena atkarīgā mainīgā vērtība.
[[File:Function machine2.svg|thumb|right|Shematisks funkcijas attēlojums, kas metaforiski aprakstīts kā "mašīna" vai "[[melnā kaste]]", kas katrai ievadei dod atbilstošu izvadi]]
[[Image:Graph of example function.svg|thumb|right|Sarkanā līkne ir [[funkcijas grafiks]], jo jebkurai vertikālajai līnijai ir tieši viens līknes krustošanās punkts]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Svešais"
 | oriģinālnos = ''Alien''
 |      attēls = Alien_(franchise)_logo.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[zinātniskā fantastika]], [[šausmu filma]]
 |    režisors =
* [[Ridlijs Skots]],
* [[Džeimss Kemerons]],
* [[Deivids Finčers]],
* [[Žans Pjērs Ženē]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri = [[Sigurnija Vīvere]] u. c.
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = 1979—pašlaik
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|ngļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|279 000 000}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|959 669 302}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''Svešais''' ({{val|en|Alien}}) ir amerikāņu zinātniskās fantastikas šausmu filmu sērija, kurā galveno lomu spēlē [[Sigurnija Vīvere]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Miris striatus 04.JPG
| att_nosaukums = Svītrainā mīkstblaktis (''[[Miris striatus]]'')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| virskārta     = Paraneoptera
| virskārta_lv  = Blakšveidīgie
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| apakškārta    = Heteroptera
| apakškārta_lv = Blaktis
| infrakārta    = Cimicomorpha
| infrakārta_lv = Asinsblakšveidīgie
| virsdzimta    = Miroidea
| virsdzimta_lv = Mīkstblakšu virsdzimta
| iedalījums    =
* dzimta: †[[Berstidae]]
* dzimta: †[[Ebboidae]]
* dzimta: †[[Hispanocaderidae]]
* dzimta: †[[Ignotingidae]]
* dzimta: [[Microphysidae]]
* dzimta: [[mīkstblakšu dzimta]] (Miridae)
* dzimta: [[Thaumastocoridae]]
* dzimta: [[tīklblakšu dzimta]] (Tingidae)
| binomial      =
| kategorijas   = nē
}}
'''Mīkstblakšu virsdzimta''' (''Miroidea'') ir [[blakšu kārta]]s virsdzimta. Tajā ietilpst astoņas dzimtas, četras no kurām ir izmirušo blakšu dzimtas.

sentences: ar heterohromiju: vienu zilu un otru brūnu aci.]]

sentences:
Igaunijā, no kuras pazemes ūdeņi spiežas virspusē]]
'''Pazemes ūdeņi''' ir visi [[ūdens|ūdeņi]], kas dažādā dziļumā atrodas [[Zemes garoza|Zemes garozā]] — iežu porās, plaisās un tukšumos. Lielākā daļa no tiem atrodas Zemes virskārtas augšpusē, tomēr tie var būt līdz 14 km dziļumā. [[Dzeramais ūdens]] visbiežāk tiek iegūts no pazemes ūdeņiem, rokot [[aka]]s vai veicot urbumus. Ja pazemes ūdeņi nonāk zemes virskārtā, veidojas [[avots]] vai [[avoksnājs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Phoque de Weddell - Weddell Seal.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|         cilts = Lobodontini
|      cilts_lv = Krabjēdājroņu cilts
|         ģints = Leptonychotes
|      ģints_lv = Vedela roņi
|      ģints_r  = Vedela ronis
|          suga = Leptonychotes weddellii
|       suga_lv = Vedela ronis
|     izplatība =
|      binomial = Leptonychotes weddellii
 ([[Lesson]], 1826)
|   kategorijas = nē
}}
'''Vedela ronis''' (''Leptonychotes weddellii'') ir samērā liels [[krabjēdājroņu cilts]] (''Lobodontini'') [[Roņi|ronis]], kas pieder īsto [[roņu dzimta]]i (''Phocidae''). Tā ir vienīgā suga '''Vedela roņu ģintī''' (''Leptonychotes'').

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Natori''' var būt:
* [[Takeši Natori]];
* [[Acuši Natori]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{vikisaites+}}
'''Tīkla funkcijas virtualizācija''' ({{val-en|Network function virtualization}}, NFV) ir tīkla arhitektūras koncepcija, kas izmanto virtualizācijas tehnoloģijas, lai virtualizētu visas, vai daļu tīkla mezglu funkciju klases veidošanas blokos, kas var savienoties vai savienoties kopā, lai izveidotu komunikācijas pakalpojumus.
Tīkla funkcijas virtualizācija ir paredzēta, lai konsolidētu un nodrošinātu tīkla komponentus, kas nepieciešami, lai atbalstītu infrastruktūru, kura ir pilnīgi neatkarīga no aparatūras. Šie komponenti ietver virtuālās skaitļošanas, glabāšanas un tīkla funkcijas. NFV izmanto standarta virtualizācijas tehnoloģijas, kas darbojas uz plaukta, piemēram, preces x 86 serverus. To piemēro jebkurai datu plaknes apstrādei vai kontroles plaknes funkcijai gan vadu, gan bezvadu tīkla infrastruktūrā.

sentences: '''28. maijs''' ir gada 148. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (149. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 217 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Sems Heriss
|     vārds_orig    = ''Sam Harris''
|         attēls    = Sam Harris 01.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1967
|     dz_mēnesis    = 4
|       dz_diena    = 9
|       dz_vieta    = {{USA}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = publicists, neirobiologs
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[21. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = "Ticības beigas" (''The End of Faith'', 2004)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    = [[Stenforda Universitāte]], [[Kalifornijas Universitāte (Losandželosa)]]
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Korvinu pils
| native_name         = Castelul Corvinilor
| former_names        =
| image               = Castelul.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Korvinu pils
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[gotika]]/[[renesanse]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Hunedoara]]
| location_country    = {{ROM}}
| pushpin_map         = Rumānija#Eiropa
| latd  = 45.749167 | latNS  = N
| longd = 22.888333 | longEW = E
| map_caption         =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1446. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Dienvidkarolīna
South Carolina
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| iesauka = Palmeto štats
| oficvaloda = [[Angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Kolumbija (Dienvidkarolīna)|Kolumbija]]
| pilsēta = [[Čārlstona (Dienvidkarolīna)|Čārlstona]]
| iestāšanās = [[1788]]. gada [[23. maijs]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
| saīsinājumi = SC US-SC
| mājaslapa = [http://www.sc.gov www.sc.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 5 124 715
| iedzīvotājiV = 23
| iedzblīvums = 60,6
| iedzblīvumsV = 19
| ieņēmumi = 50 570
| ieņēmumiV = 43
| rase = baltie - 68,50%
melnie - 27,10%
| reliģija = [[protestanti]] - 66%
[[katoļi]] - 10%
nereliģiozi - 19%
| platība = 82 965
| platībaV = 40
| garums = 420
| platums = 320
| ūdens = 6
| augstums = Sasafrasa kalns,
1 085
| Vaugstums = 110
| Zaugstums = 0
}}
'''Dienvidkarolīna''' ({{val|en|South Carolina}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štats]], kas atrodas Dienvidaustrumu reģionā. Robežojas ar [[Džordžija]]s štatu dienvidrietumos, ar [[Ziemeļkarolīna]]s štatu ziemeļos, kā arī ar [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]] dienvidaustrumos. Dienvidkarolīnas štata [[galvaspilsēta]] ir [[Kolumbija (Dienvidkarolīna)|Kolumbija]], bet lielākā pilsēta ir [[Čārlstona (Dienvidkarolīna)|Čārlstona]]. Štata kopējā platība ir 82 965 km², pēc 2020. gada datiem štatā dzīvo 5,12 miljoni<ref>https://www.census.gov/data/tables/2020/dec/2020-apportionment-data.html</ref> iedzīvotāju. Pēc platības, tas ir 40. lielākais ASV štats pēc platības un 23. lielākais pēc iedzīvotāju skaita. Štats ir sīkāk sadalīts 46 apgabalos.

sentences: '''28. decembris''' ir gada 361. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (362. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 4 dienas.

sentences: '''Alēles''' (no {{val|el|ἄλλος}} (''állos'') — 'cits') ir dažādas viena [[gēns|gēna]] alternatīvas formas, kas nosaka pazīmju [[fenotips|fenotipisko]] dažādību. Dažādas alēles [[mutaģenēze]]s ceļā var pārveidoties cita citā. Homoloģiskajās [[hromosoma|hromosomās]] viena gēna dažādās alēles izvietotas identiskos [[lokuss|lokusos]], un katrā hromosomā ir tikai viena attiecīgā gēna alēle.

sentences: '''Antila''' (''Anttila'') ir [[Somi|somu]] izcelsmes uzvārds.

sentences: '''Centaura Proksima b''' jeb '''Proksima b''', pazīstama arī kā '''Centaura Alfa Cb''', ir [[citplanēta]], kas atrodas [[orbīta|orbītā]] ap [[Zvaigzne|zvaigzni]] [[Centaura Proksima]]. Tā kā planēta atrodas tikai 4,24 [[Gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura zvaigznājā]], tā šobrīd skaitās kā tuvākā zināmā citplanēta [[Saules sistēma]]i.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://astrobiology.nasa.gov/news/does-proxima-centauri-create-an-environment-too-horrifying-for-life/|title=Does Proxima Centauri Create an Environment Too Horrifying for Life?|work=astrobiology.nasa.com|publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]|first=Elizabeth|last=Tasker|date=4 December 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref><ref name="forbes">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/startswithabang/2018/04/13/despite-roasting-flares-from-its-sun-proxima-b-might-still-have-life/#2947da852712|title=Despite Roasting Flares From Its Sun, Proxima b Might Still Have Life|work=forbes.com|publisher=Forbes|first=Ethan|last=Siegel|date=13 April 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Tilia amurensis|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malvales|rinda_lv=Malvu rinda|dzimta=Malvaceae|dzimta_lv=Malvu dzimta|apakšdzimta=Tilioideae|apakšdzimta_lv=Liepu apakšdzimta|ģints=Tilia|ģints_lv=Liepas|suga=Tilia amurensis|suga_lv=Amūras liepa|attēls=Tilia amurensis 2777.jpg}}
'''Amūras liepa''' ({{val-la|Tilia amurensis}}) ir [[malvu dzimta]]s suga, kura savvaļā ir sastopama [[Austrumāzija|Austrumāzijā]]. Tā ir līdzīga [[Parastā liepa|parastajai liepai]] (''Tilia cordata'') atšķiras ar nedaudz mazākām lapām, seglapām un ziedu čemuriem. Suga ir nozīmīga koksnes ieguvei [[Krievija|Krievijā]], [[Ķīna|Ķīnā]] un [[Koreja|Korejā]], un dažkārt tiek stādīta uz ielām dekoratīvos apstādījumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Lime-trees and basswoods : a biological monograph of the genus Tilia|url=https://www.worldcat.org/oclc/810933105|publisher=Cambridge University Press|date=2012|location=Cambridge|isbn=978-1-139-54911-0|oclc=810933105|first=Donald|last=Pigott|year=2012|pages=137–150}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Tanaka''' var būt:

sentences:
{{cita nozīme|matemātikas terminu|seriālu|Skaitļi (seriāls)}}
 ]]
'''Skaitlis''' ir abstrakts [[jēdziens]], kas ir viens no [[matemātika]]s pamatjēdzieniem<!--, kas ir intuitīvi saprotams--> un apzīmē [[daudzums|daudzumu]]. Tas rakstiski visbiežāk tiek attēlots ar [[cipars|cipariem]], bet ir arī ieviesti dažādi citi [[Simbols|simboli]], kas ļauj pierakstīt ļoti dažādus skaitļus, piemēram, [[pī|π]] vai [[e (matemātiska konstante)|e]]. Skaitlis ir matemātisks objekts, ko lieto [[skaitīšana]]i, [[mērīšana]]i, [[vienādojums|vienādojumu]] atrisināšanai un lielumu salīdzināšanai.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Zemgales bīskaps Arnolds''' bija Cisterciešu ordeņa mūks, kas līdz 1247. gadam pildīja [[Zemgales bīskaps|Zemgales bīskapa]] pienākumus pēc tam, kad iepriekšējais bīskaps [[Alnas Balduīns]] pret savu gribu 1236. gadā bija spiests atteikties no šī amata. Zināms, ka pamatā viņš uzturējās [[Daugavgrīva]]s klosterī vai Rīgā, jo viņam ierādīto [[Zemgale]]s diacēzes teritoriju pārvaldīja katoļu baznīcai nepakļautie zemgaļu un žemaišu karavadoņi. 1247. gadā bīskaps Arnolds lūdza pāvestam atbrīvot viņu no šī amata slimības un citu iemeslu dēļ.

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Zīlēšanas kaulu raksts
 |tips               = [[logogrāfiska rakstība]]
 |valodas            = [[senķīniešu valoda|senķīniešu]]
 |laiks              = [[Ķīna]]s [[bronzas laikmets]]
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no augšas uz leju un kolonnas no labās uz kreiso
 |saime              =
 |fam1               =
 |fam2               =
 |atvasinājumi       = [[Ķīniešu raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            =
 |iso15924           =
 |sample             = Shang Inscribed Ox Scapula (for divination).jpg
 |caption            = [[Šanu dinastija]]s laika raksts
 |image_size         = 250px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Zīlēšanas kaulu raksts'''  vai '''dzjaguveņs''' ({{zh|s=甲骨文|t=|p=jiǎgǔwén}} — 'čaulu un kaulu raksts') ir senākais no zināmajiem [[ķīniešu rakstība]]s veidiem, faktiski tās priekštecis.<ref>[https://enciklopedija.lv/skirklis/98393-%C4%B7%C4%ABnie%C5%A1u-valodas-rakst%C4%ABba Nacionālā enciklopēdija: ķīniešu valodas rakstība]</ref> Rakstība lietota 2. tūkstošgades p.m.ē. beigu daļā. Līdz šim ir atrasti ap {{nobr|150 000}} raksta paraugu, no kuriem lielākā daļa nāk no vēsturiskās [[Šanu dinastija]]s galvaspilsētas [[Iņsjui]] (殷墟, ''Yīnxū'') netālu no [[Aņjana]]s [[Henaņa]]s provincē.

sentences: {{Citas nozīmes|dokumenta veidu|Baltā grāmata (nozīmju atdalīšana)|Baltā grāmata}}

sentences:
{{Infobox political party
|country = Latvia
|name = Liepājas partija
|logo = Logo of the Liepāja Party.svg
|leader = [[Uldis Sesks]]
|colorcode = #59a236
|headquarters = {{vieta|Latvija|Liepāja}}
|foundation = {{dat|2004|12|14}}
|ideology =  [[Reģionālisms]]
[[Eiroskeptisms]]
|position = [[Labēja politika|labēja]]
|international =
|merged   =
|european =
|europarl =
|colours = {{color box|#59a236}} [[Zaļā krāsa|zaļa]]
 {{color box|#ffffff}} [[Baltā krāsa|balta]]
|seats1_title = [[14. Saeima]]
|seats1 = {{Infobox political party/seats|1|100|hex=#59a236}}
|seats2_title = [[Liepājas dome]]
|seats2 = {{Infobox political party/seats|7|15|hex=#59a236}}
|website = {{URL|http://www.liepajaspartija.lv}}
|membership_year    = 2024
|membership         = 338{{increase}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ur.gov.lv/lv/specializeta-informacija/informacija-par-politisko-partiju-biedru-skaitu/|title=Informācija par politisko partiju biedru skaitu|website=Uzņēmumu reģistra tīmekļvietne|access-date=2024-02-27|language=lv}}</ref>
|affiliation1_title= Daļa no
|affiliation1= [[Apvienotais saraksts]]
|footnotes     = {{ubl|[[Latvijas politika]]|[[Latvijas politisko partiju saraksts|Partijas Latvijā]]}}
}}
'''Liepājas partija''' ir [[2004. gads|2004]]. gada 14. decembrī dibināta [[Labēja politika|labēja]] [[Reģionālisms|reģionāla]] [[Politiskā partija|partija]], kuras sastāv no vairāk kā 300 liepājniekiem. Tās vadītājs ir bijušais [[Liepāja]]s mērs [[Uldis Sesks]]. Partija darbojās [[Apvienotais saraksts|Apvienotajā sarakstā]], [[14. Saeima|14. Saeimā]] to pārstāv viens deputāts – [[Edgars Putra]].

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Catabrosa aquatica USDA.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Catabrosa|ģints_lv=Avotenes|suga=Catabrosa aquatica|suga_lv=Ūdens avotene|binomial=Catabrosa aquatica|autors=(L.) P.Beauv.|sinonīmi=}}'''Ūdens avotene''' ({{val|la|Catabrosa aquatica}}) ir mainīga izskata [[graudzāļu dzimta]]s suga, kuras ietvaros nodala vairākus zemākus taksonus. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un dažviet [[Āzija|Āzijā]], [[Latvija|Latvijā]] sastopama retumis, galvenokārt [[Baltijas jūra|jūras]] piekrastē, ļoti reti valsts centrālajā un austrumu daļā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
| attēls =Humpback stellwagen edit.jpg
| att_nosaukums =[[Kuprvalis]] (''Megaptera novaeangliae'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
| kārta = Artiodactyla
| kārta_lv = Pārnadži
| apakškārta=Whippomorpha
| apakškārta_lv=Vaļi un nīlzirgi
| infrakārta = Cetacea
| infrakārta_lv = Vaļveidīgie
| binomial=Cetacea ([[Brisson]], 1762)
| iedalījums =
[[Plātņvaļi]] (''Mysticeti'')
[[Zobvaļi]] (''Odontoceti'')
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{| class="infobox"
|+ Datoru jauda
! Nosaukums
! Saīsinājums
! FLOPS
|-
| [[Kilo-|kilo]]FLOPS
| kFLOPS
| 103
|-
| [[Mega-|mega]]FLOPS
| MFLOPS
| 106
|-
| [[Giga-|giga]]FLOPS
| GFLOPS
| 109
|-
| [[Tera-|tera]]FLOPS
| TFLOPS
| 1012
|-
| [[Peta-|peta]]FLOPS
| PFLOPS
| 1015
|-
| [[Eksa-|eksa]]FLOPS
| EFLOPS
| 1018
|-
| [[Zeta-|zeta]]FLOPS
| ZFLOPS
| 1021
|-
| [[Jota-|jota]]FLOPS
| YFLOPS
| 1024
|}
'''Flops''' jeb '''FLOPS''' (no {{val-en|floating-point operations per second}} - "peldošā punkta darbības sekundē") ir [[dators|datoru]] jaudas tipveida mērs,<ref>{{AkadTerm|term=flops|lang=LV}}</ref> kas norāda, cik daudz [[peldošā komata aritmētika]]s operācijas dators var veikt vienā [[sekunde|sekundē]]. Tas ir īpaši noderīgs attiecībā uz zinātniskiem aprēķiniem, kur bieži vien tiek veikts liels skaits peldošā komata operāciju.

sentences:
[[File:Giant TCX on Cycleops Fluid 2.JPG|thumb|Velosipēds komplektā ar ''CycleOps Fluid 2'' trenažieri]]
'''Velotrenažieris''' ir iekārta, ar kuras palīdzību ir iespējams braukt ar [[velosipēds|velosipēdu]], tam paliekot uz vietas.<ref>{{cite web|last1=Curtis|first1=Neil|title=Ultimate Buyers Guide to Turbo Trainers|url=http://turbobiketrainer.com/wind-fluid-electromagnets-the-ultimate-buyers-guide-to-turbo-trainers/|website=http://turbobiketrainer.com/|publisher=TurboBikeTrainer.com|accessdate=14 November 2014|archive-date={{dat|2015|01|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150125102634/http://turbobiketrainer.com/wind-fluid-electromagnets-the-ultimate-buyers-guide-to-turbo-trainers/}}</ref> Tos bieži izmanto, lai iesildītos pirms sacensībām vai arī periodos, kad laika apstākļi ir nelabvēlīgi braukšanai. Izmantojot velotrenažieri, braucējs var veikt arī citas darbības, piemēram, skatīties televizoru, neriskējot gūt savainojumu.

sentences: '''Rietumu filozofija''' ({{val|en|Western philosophy}}) ir [[Rietumu pasaule|Rietumu civilizācijas]] [[Filozofija|filozofiskā doma]] un darbi. Vēsturiski šis termins attiecas uz [[Rietumu kultūra]]s filozofisko domāšanu, sākot ar [[Sengrieķu filozofija|sengrieķu filozofiju]].

sentences:
Šī ir [[Latvija|latviešu]] mūziķa '''[[Lauris Reiniks|Laura Reinika]] diskogrāfija'''. [[Lauris Reiniks]] kopumā ir izdevis 4 studijas albumus [[latviešu valoda|latviešu valodā]] un 1 [[angļu valoda|angļu valodā]]. [[2003. gads|2003]]. gadā tika izdots albums kopā ar Eirovīzijas projektu "[[F.L.Y.]]" "[[Never Look Back]]".
== Studijas albumi ==
{| class="wikitable"
|-
!width="20" | Gads
!Vāks
!width="200" | Albums
!Sertifikāti
|-
|[[2002]]
|
|'''''[[Planet 4 2]]'''''
* Izdots {{dat|2002|6|5|L}}
* Izdevējs: [[Platforma Records]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|
|-
|[[2003. gads|2003]]
|
|'''''[[Lidot savādāk]]'''''
* Izdots {{dat|2003|04|23|L}}
* Izdevējs: [[Platforma Records]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|Zelta disks
|-
|[[2003. gads|2003]]
|
|'''''[[Tik balti]]'''''
* Izdots {{dat|2003|11|22|L}}
* Izdevējs: [[Platforma Records]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|
|-
|[[2005. gads|2005]]
|
|'''''[[Debesskrāpju spīts]]'''''
* Izdots {{dat|2005|5|5|L}}
* Izdevējs: [[Mikrofona Ieraksti|MicRec PM]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|
|-
|[[2007. gads|2007]]
|
|'''''[[Nakts veikalā]]'''''
* Izdots {{dat|2007|5|16|L}}
* Izdevējs: [[Mikrofona Ieraksti|MicRec PM]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|
|-
|[[2010. gads|2010]]
|
|'''''[[Es skrienu]]'''''
* Izdots {{dat|2010|9|28|}}
* Izdevējs: [[Mikrofona Ieraksti|MicRec PM]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|Zelta disks
|}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Lāsma Gaitniece
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1981
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Liepāja}}
|   nodarbošanās = rakstniece<br />[[literatūras kritika|literatūras kritiķe]]
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|        dzimums = S
|    apbalvojumi =
}}
'''Lāsma Gaitniece''' (dzimusi '''Ģibiete''' {{Dat|1981|4|20}} [[Liepāja|Liepājā]]) ir latviešu rakstniece, [[Literatūras kritika|literatūrkritiķe]], publiciste un žurnāliste. [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s biedre (kopš 2017. gada)<ref name="profils">{{tīmekļa atsauce |title=Lāsma Gaitniece |url=http://www.artists.lv/profile/Lasma-Gaitniece/ |publisher=artists.lv}}</ref> un Latvijas Medicīnas vēsturnieku asociācijas biedre (kopš 2018. gada).

sentences: '''Psiholoģiskā manipulācija''' ir sociālās ietekmes veids (vai sociālpsiholoģiska parādība), kura mērķis ir mainīt citu cilvēku attieksmi, izmantojot slēptu un maldinošu taktiku.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Borskābes struktūrformula

Borskābes molekulas modelis

Pulverveida borskābe
|       citi nosaukumi = ūdeņraža oksoborāts,
ortoborskābe, borakskābe,
 borofaks<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://likumi.lv/doc.php?id=76287# |title=MK noteikumi Nr. 86 |access-date={{dat|2014|12|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305011238/http://likumi.lv/doc.php?id=76287# |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>
|           CAS numurs = 10043-35-3
|      ķīmiskā formula = H3BO3
|              molmasa = 61,83
|              blīvums = 1435
|  kušanas temperatūra = 170,9 °C
| viršanas temperatūra = 300 °C
| šķīdība ūdenī        = 2,52 g/100 mL (0 °C)
4,72 g/100 mL (20 °C)
5,7 g/100 mL (25 °C)
19,10 g/100 mL (80 °C)
27,53 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Borskābe''' jeb '''ortoborskābe''' (H3BO3 vai B(OH)3) ir ļoti vāja neorganiska [[skābe]]. Borskābe ir cieta bezkrāsaina viela, tās [[triklīnā singonija|triklīnie]], slāņainie kristāli ir plānu zvīņu veidā, kuras taustot liekas taukainas. Tas saistīts ar borskābes kristālrežģa uzbūvi, kur molekulas saistītas savā starpā ar [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saitēm]] plakanos monomolekulāros slāņos, bet šos slāņus savā starpā saista daudz vājākie starpmolekulārie spēki. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst diezgan slikti, bet šķīdība strauji pieaug līdz ar [[temperatūra]]s paaugstināšanos. Borskābei šķīstot, tiek uzņemts siltums,<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 491. lpp.</ref> tādēļ šķīdums atdziest. Borskābes sāļus sauc par [[borāti]]em.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Parka infokaste
|name                = Līča dārzi
|photo               = Supertree_Grove,_Gardens_by_the_Bay,_Singapore_-_20120712-02.jpg
|type=
|location            = {{vieta|Singapūra}}
|label_position      = left
|map                 = Singapūra#Āzija
|latd                = 1.284722
|longd               = 103.865
|area                = 101 ha
|created             = 2012. gadā
|operator            =
|visitation_num      =
|status              =
| website            = {{oficiālā mājaslapa}}
}}
<mapframe text="Līča dārzi" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q630135"
}
</mapframe>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Votīva baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Votivkirche_Wien_bei_Nacht.JPG
| image_size            =
| caption               = Votīva baznīca naktī
| map_type              = Vīne#Austrija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Votīva baznīca
| position = left
| latd  = 48.215278 | latNS  = N
| longd = 16.358611 | longEW = E
| location              = {{Flag|Austrija}}, [[Vīne]], [[Alzergrunda]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1856
| year_completed        = 1879
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Fluorīts
|attēls=
|att_paraksts=Kubiski fluorīta kristāli
|klase=Fluorīdu minerāls
|ŠtruncaID=3/A.08-10
|ķīm_formula=Kalcija fluorīds - CaF2
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Violeta, zaļa, sārta, zeltaini dzeltena, bezkrāsas, zila, rozā, brūna
|svītra=Balta
|habituss=Kubveida kristāli, retāk oktaedri, dodekaedri u.c., agregāti, dvīņu kristāli
|skaldnība=Ļoti laba trīs virzienos
|lūzums=Skabargains, gliemežnīcas
|cietība=4 (viens no Mosa skalas etaloniem)
|spīdums=Stikla, nespodrs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=n = 1,433—1,435
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,18
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Marija Geperte-Maiere
|     vārds_orig = ''Maria Goeppert-Mayer''
|         attēls = Maria Goeppert-Mayer.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Marija Geperte-Maiere 1963. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = Katovica, [[Vācijas impērija]]<br />(mūsdienās [[Katovice]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Sandjego]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vāciete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Maria Goeppert-Mayer signature.JPG
|   darba_vietas =[[Losalamosas Nacionālā laboratorija]], [[Argonnas Nacionālā laboratorija]], [[Kalifornijas Universitāte, Sandjego]]
|     alma_mater =[[Getingenes Universitāte]]
|        zinātne =[[fizika]]
|    pasniedzēji =[[Makss Borns]], [[Džeimss Franks]], [[Ādolfs Vindauss]]
|       studenti =
|     sasniegumi =[[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodola]] struktūra
|    apbalvojumi = 1963. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Antracīts''' ({{val|el|ἀνθρακίτης}} (''antrakítēs'')  — 'kā ogle') ir [[akmeņogles]], kuru sastāvā ir no 90 līdz 96% [[ogleklis|oglekļa]]. Antracītā ir augstākais oglekļa saturs, vismazāk piemaisījumu un visaugstākā enerģijas atdeve starp visiem akmeņogļu veidiem, izņemot [[grafīts|grafītu]].

sentences: '''Lielā brīvības harta''' ({{val|la|Magna Charta Libertatum}}, {{val|en|The Great Charter}}) ir likums par aristokrātu privilēģijām,{{nepieciešama atsauce}} ko [[1215]]. gada 15. jūnijā izdeva [[Anglijas karalis]] [[Džons Bezzemis]] (''John Plantagenet''). Tas ir viens no [[Lielbritānija]]s tiesību pamataktiem.

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:ASV mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:ASV vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Herberts Spensers
|          vārds_orig = ''Herbert Spencer''
|              attēls =Herbert Spencer 3.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1820
|          dz_mēnesis =4
|            dz_diena =27
|            dz_vieta =[[Dārbi]], [[Dārbišīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|              m_gads =1903
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =8
|             m_vieta =[[Braitona]], [[Saseksa]], [[Anglija]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[evolucionisms]], [[pozitīvisms]], [[liberālisms]]
|           intereses =[[evolūcija]], [[pozitīvisms]], ''[[Laissez-faire]]'', [[utilitārisms]]
|              idejas =[[sociāldarvinisms]], [[izdzīvo stiprākais]] (vislabāk piemērotais)
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Čārlzs Darvins]], [[Ogists Konts]], [[Džons Stjuarts Mills]], [[Žans Batists Lamarks]], [[Tomass Hekslijs]]
|          ietekmējis =[[Čārlzs Darvins]], [[Torsteins Veblens]], [[Marejs Rorbards]], [[Emīls Dirkems]], [[Alfrēds Māršals]], [[Anrī Bergsons]], [[Džeks Londons]], [[Antons Lavejs]], [[Aina Renda]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zvērinātie
| operators =
| attēls = Runaway jury.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Gērijs Fleders]]
| producents = * Gērijs Fleders
* Kristofers Mankevics
* [[Arnons Milčans]]
| scenārijs = * Braiens Kopelmans
* Deivids Leviens
* Riks Klīvlends
* Metjū Čepmens
| aktieri = * [[Džons Kjūsaks]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Reičela Vaisa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Runaway Jury''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Regency Enterprises|New Regency]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2003|10|17}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|80,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl946832897/|title=
Runaway Jury |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zvērinātie"''' ({{Val|en|Runaway Jury}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors ir [[Gērijs Fleders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Džīns Hekmens]], [[Dastins Hofmans]] un [[Reičela Vaisa]]. Filma balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] 1996. gada romānu ''The Runaway Jury''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Astafs fon Tranzē-Rozeneks
|          vārds_orig = ''Astaf von Transehe-Roseneck''
|              attēls = Astafs.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1865
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = [[Auguliena]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1946
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 2
|             m_vieta = [[File:Flag of Germany (1946-1949).svg|border|20px]] Freidenholma [[Šlēzviga-Holšteina]], [[Sabiedroto okupētā Vācija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Strasbūra]]s universitāte
|             zinātne = vēsture un ģenealoģija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = "Latviešu revolūcija" (1906., 1908.)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Gustavs Turss (Tūrs)
| attēls              = Gustavs Turss.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|LELB arhibīskaps]]
| dzim_dati           = {{dat|1890|5|24}}
| dzim_vieta          = „Silnieki”, [[Praulienas pagasts]],
 [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad [[Madonas novads]], {{LAT}})
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1973|3|16|1890|5|24}}
| mir_vieta           = {{vieta|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| apglabāts           = [[Rīgas Meža kapi]]
| tautība             = [[latvietis]]
| tēvs                = Gustavs Turss (1853—1934)
| māte                = Anna Tursa (dz. Barbane; 1850—?)
| bērni               = nav
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Džesika Enisa-Hilla
 |      vārds_orig = ''Jessica Ennis-Hill''
 |          attēls = Jessica Ennis - 2012 Olympics (3)-2.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Džesika Enisa-Hilla 2012. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|1|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Šefīlda}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{ubl|{{ENG}}|{{GBR}}}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=165}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=57}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[septiņcīņa]]
 |         kar_sāk = 2005
 |        kar_beig = 2016
 |           klubs = ''City of Sheffield Athletic Club''
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 6955 punkti
 |           PR1_d = [[septiņcīņa]]
 |             PR2 = 4965 punkti
 |           PR2_d = pieccīņa
 |             PR3 = 12,54 s
 |           PR3_d = [[100 m/b]]
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCount
|Olimpiskās spēles|1|1|0
|Pasaules čempionāts|3|0|0
|Pasaules čempionāts telpās|1|1|0
|Eiropas čempionāts|1|0|0
|Universiāde|0|0|1
}}
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{GBR}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|{{osv|Vieglatlētika|2012|Vasaras|title=Septiņcīņa}}}}
{{MedalSilver|{{oss|V=2016|teksts=Riodežaneiro 2016}}|{{osv|Vieglatlētika|2012|Vasaras|title=Septiņcīņa}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|Septiņcīņa}}
{{MedalGold|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|Septiņcīņa}}
{{MedalGold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|Septiņcīņa}}
}}
'''Džesika Enisa-Hilla''' ({{val|en|Jessica Ennis-Hill}}; dzimusi '''Džesika Enisa''' {{dat|1986|1|28}} [[Šefīlda|Šefīldā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]) ir bijusī britu [[vieglatlēte]], kas startēja [[septiņcīņa]]s sacensībās, kā arī [[100 m barjerskrējiens|100 m barjerskrējienā]]. Olimpiskā čempione, trīskārtēja pasaules čempione, kā arī Eiropas čempione septiņcīņā, savas valsts rekordiste (6955 punkti).

sentences: {{Commonscat|Military of Russia|Militārisms Krievijā}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Dauda
| attēls            = Daudas ūdenskritums.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = [[Daudas ūdenskritums]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = [[Siguldas pagasts]]
| augštece          = Jurbrenčupīte
| satekupes         =
| ieteka            = [[Gauja]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=09 | sāk_plat_s=01 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=55 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=11 | iet_plat_s=01 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=52 | iet_gar_s=46 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 6,7
| iztekas_augstums  = 120
| ietekas_augstums  = 13
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 8
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Jodupīte]]
}}

sentences: '''Bezsvara stāvoklis''' ir stāvoklis, kurā [[Fizikāls ķermenis|ķermenim]] nav [[svars|svara]], t. i. [[spēks]], ar kuru atbalsts iedarbojas uz ķermeni, ir nulle. Šāds stāvoklis rodas, ja ķermenis atrodas [[Brīvais kritiens|brīvā kritienā]] vai arī ķermeņa atbalsta [[paātrinājums]] ir vienāds ar [[brīvās krišanas paātrinājums|brīvās krišanas paātrinājumu]]. Bezsvara stāvoklī atrodas jebkurš [[orbīta|orbītā]] esošs [[kosmiskais aparāts]] ar izslēgtiem dzinējiem.<ref>Neņemot vērā [[Zemes atmosfēra]]s, [[Saule]]s [[gaismas spiediens|gaismas spiediena]] u.c. maznozīmigu spēku iedarbību.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Tomijs Hilfigers
 |    vārds_orig = ''Tommy Hilfiger''
 |        attēls = Tommy Hilfiger portrait 2009 - Tommy Hilfiger.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Tomijs Hilfigers 2009. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1951
 |    dz_mēnesis = 3
 |      dz_diena = 24
 |      dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = Modes dizaineris
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni = 5
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Tomass Džeikobs Hilfigers''' ({{val|en|Thomas Jacob Hilfiger}}; dzimis {{dat|1951|3|24}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[ASV]]), plašākai publikai zināms kā '''Tomijs Hilfigers''' (''Tommy Hilfiger'') ir amerikāņu modes dizaineris, kas plašāk pazīstams kā modes uzņēmuma ''[[Tommy Hilfiger (kompānija)|Tommy Hilfiger]]'' dibinātājs. Divas reizes precējies un ir pieci bērni.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Terminators 2: Pastarā diena
| attēls                   = Terminator2poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Terminator 2: Judgment Day''
| žanrs                    = [[zinātniskā fantastika]]
| režisors                 = [[Džeimss Kemerons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Linda Hamiltone]]
* [[Roberts Patriks]]
* [[Edward Furlong|Edvards Fērlongs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Carolco Pictures]]''
* ''[[Lightstorm Entertainment]]''
* ''[[Gale Anne Hurd|Pacific Western]]''
* ''[[StudioCanal]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1991|07|01|pirmizrāde|1991|07|03|kino}}
| ilgums                   = 139 minūtes<ref name=Allrovi>{{tīmekļa atsauce | work=[[AllRovi]] | title=Terminator 2: Judgment Day | publisher=[[Rovi Corporation]] | url=http://www.allrovi.com/movies/movie/-v49102?r=allmovie | accessdate=January 11, 2012 }}{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |work=The New York Times | title=Terminator 2: Judgment Day (1991) | url=http://movies.nytimes.com/movie/49102/Terminator-2-Judgment-Day/overview | accessdate=January 24, 2011 | first=Janet | last=Maslin}}</ref>
| valsts                   =
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|94 miljoni}}<ref name=CTB>{{tīmekļa atsauce | url=http://www.thedailybeast.com/newsweek/1991/07/07/conan-the-humanitarian.html | title=Conan The Humanitarian | work=[[The Daily Beast]] | date=July 3, 1991 | accessdate=January 13, 2012 | archiveurl=https://web.archive.org/web/20130209205048/http://www.thedailybeast.com/newsweek/1991/07/07/conan-the-humanitarian.html | archivedate={{dat|2013|02|09||bez}} }}</ref>—102<ref name="boxofficemojo"/>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|520,8 miljoni}}<ref name="boxofficemojo">{{tīmekļa atsauce|url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=terminator2.htm |title= Terminator 2: Judgment Day|publisher=[[Box Office Mojo]]| accessdate=December 11, 2017}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Terminators (filma)|Terminators]]"
| nākamā                   = "[[Terminators 3: Mašīnu sacelšanās]]"
| imdb                     = 0103064
}}
'''Terminators 2: Pastarā diena'''<ref>[https://alfa.cinamonkino.com/film/terminators-2-pastara-diena-3d/ Terminators 2: Pastarā diena 3D]{{Novecojusi saite}}</ref> ({{val|en|Terminator 2: Judgment Day}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džeimss Kemerons]]. Filmā Sāru Konoru un viņas dēlu Džonu cenšas nogalināt no nākotnes atsūtīta jaunāka [[terminators (tēls)|terminatora]] versija, lai Džons nekļūtu par pretkustības vadītāju, filmā Sāru un Džonu aizsargā arī no nākotnes atsūtītais vecais terminators. Filmā galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Linda Hamiltone]], [[Roberts Patriks]] un [[Edvards Fērlongs]].

sentences:
Šī ir [[Stīvens Spīlbergs|Stīvena Spīlberga]] filmogrāfija, sarakstā ir iekļauti viņa [[Kinorežisors|režisora]], [[Kinoproducents|producenta]] un [[Aktieris|aktiera]] darbi filmās.
" filmēšanas starplaikā]]
Interesants fakts par Stīvenu Spīlbergu, viņš ļoti rūpējās par sava vārda atpazīstamību. Ja Spīlbergs ir producents vai izpildproducents filmām, kuras pēc paša uzskatiem neatbilst standartiem, tad viņš lūdz, lai izņem viņa vārdu no filmas titriem.

sentences:
[[Matemātika|Matemātikā]] '''Ermita matrica''' ir tāda ''n'' ×''n'' [[komplekss skaitlis|kompleksa]] [[matrica]] ''A'', kurai izpildās sakarība
:<math> A^\dagger = A, \,</math>
kur ''A''† = {{overline|''A''}}T ir matricas ''A'' [[konjugēti transponētā matrica]] ([[kompleksi saistītais skaitlis|kompleksi saistītās matricas]] {{overline|''A''}} [[transponētā matrica]]).<ref>Skatīt Horn & Johnson, [http://books.google.com/books?id=PlYQN0ypTwEC&pg=PA169 169. lpp.]</ref> Ja matrica ''A'' ir Ermita, tad tās elementiem izpildās sakarība
:<math> a_{ij} = \overline{a_{ji}}, \,</math>
kur ''a''''ij'' matricas ''A'' elements, kas atrodas tās ''i''-tajā rindiņā un ''j''-tajā kolonnā, un {{overline|''a''}} apzīmē skaitļa ''a'' [[kompleksi saistītais skaitlis|kompleksi saistīto skaitli]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|        vārds   = Džons Dundass Kokrens
|    vārds_orig  = ''John Dundas Cochrane''
|       attēls   = John_Dundas_Cochrane_RN_wmm_v1.jpg
|     att_izmērs = 200px
|      dz_gads   = 1780
|      dz_vieta  = [[Skotija]]
|       m_gads   = 1825
|      m_vieta   = Valensija, [[Kolumbija]]
}}

sentences: '''Pirmpiens''' ir šķidra rakstura viela, kuru ir spējīgas izdalīt [[zīdītāji|zīdītāju]] [[mātīte]]s vai sievietes, lai nodrošinātu savas atvases veiksmīgāku pielāgošanos apkārtējai videi, kad atvases ķermenis ir atstājis mātes ķermeni. Pirmpienu zīdītāji ir spējīgi izdalīt vairākas reizes pēc [[dzemdības|dzemdībām]], tā daudzums un izdalīšanās ilgums variē atkarībā no sugas. Pirmpiens savas struktūras ziņā ir biezāks un uzturvielām bagātāks par [[piens|pienu]], kā arī tam piemīt īpašība sagatavot tikko dzimušās atvases barības uzņemšanas sistēmu, lai tā spētu [[gremošanas orgānu sistēma|barības traktā]] nonākušās vielas sagatavot [[gremošana]]i un pārstrādei.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Boriss Vipers
|     vārds_orig = Борис Робертович Виппер
|         attēls = Boriss Vipers.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Boriss Vipers Rīgā pēc 1924. gada
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Maskava}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 24
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Krievs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
[[Maskavas Universitāte]]
[[Latvijas Mākslas akadēmija]]
|     alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
|        zinātne = Vēsture, Mākslas vēsture
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Atzinības Krusts]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Izoprēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=СН2=С(СН3)—СН=СН2
|molmasa=68,11
|blīvums=681
|kušanas temperatūra=-146 °C
|viršanas temperatūra=34 °C
}}
'''Izoprēns''' (2-metil-1,3-butadiēns, СН2=С(СН3)—СН=СН2) ir [[ogļūdeņradis]] ([[alkadiēni|alkadiēns]]) ar divām konjugētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, starp kurām ir viena vienkāršā saite). Izoprēns ir bezkrāsains, [[etanols|etilspirtā]] šķīstošs šķidrums.

sentences:
{{Citas nozīmes|luterāņu mācītāju|Feldmanis|Feldmanis}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Roberts Emīls Feldmanis
|          vārds_orig =
|              attēls = Roberts Feldmanis 1937.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums = 1937. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1910
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = [[Viļņa]], [[Viļņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LTU}})
|              m_gads = 2002
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas Republika]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Latvija]]s
|             tautība = [[latvieši|latvietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|debess ķermeņa trajektoriju kosmiskajā telpā|Orbīta (nozīmju atdalīšana)|Orbīta}}
'''Orbīta''' ir [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] [[trajektorija]] [[kosmiskā telpa|kosmiskajā telpā]]. Galvenie orbītas raksturlielumi ir [[lielā pusass]] (eliptiskai orbītai) un [[orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāte]].

sentences: Pēc [[Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība|Starptautiskās teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienības]] (IUPAC) ieteikuma par '''normāliem apstākļiem''' [[termodinamika|termodinamikā]] sauc apstākļus, kur [[temperatūra]] ir 273,15 [[kelvins|K]] (0oC) un [[spiediens]] ir 1 [[Bārs (mērvienība)|bar]] (750 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]]; 100 000 [[paskāls|Pa]]; 0,99 [[Atmosfēra (mērvienība)|atm]]).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Zestaponi
| official_name            = ზესტაფონი
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Zestaponi. View from Shorapani fortress (Photo A. Muhranoff).jpg
| image_caption            = Skats uz pilsētu no Šorapani pils
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Imeretija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Zestaponi municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 16. gadsimts
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1926
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 20814
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,2%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 06|lats= 30|latNS=N
| longd= 43|longm= 02|longs= 30|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 2000
| area_code                = +995 492
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 160
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Zestaponi''' ({{val|ka|ზესტაფონი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Imeretija]]s mharē, [[Zestaponi municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumu daļā [[Kolhidas zemiene]]s pašā austrumu galā  [[Rioni]] pietekas [[Kvirila]]s krastos {{nobr|180 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|780|Zestafoni}}</ref> Nozīmīgs sauszemes transporta mezgls un rūpniecības centrs.

sentences: '''AC+79 3888''' ir [[sarkanais punduris]], atrodas netālu no [[Polārzvaigzne]]s [[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafes zvaigznājā]]. Zvaigznei nav piešķirts patstāvīgs vārds, eksistē tikai kataloga numurs. [[Zvaigzne]] atrodas 17,6 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s. Tās [[redzamais spožums]] ir 11m. Tas nozīmē, ka ar [[neapbruņota acs|neapbruņotu aci]] to nevar redzēt.

sentences: '''Buferšķīdums''' ir [[šķīdums]] ar noteiktu [[pH]], kas, šķīdumu atšķaidot, tikpat kā nemainās un, pievienojot nedaudz [[skābe]]s vai [[sārms|sārma]], mainās maz. To īpašības nosaka šķīdumā esošās [[bufersistēma]]s, ko parasti veido viena un tā paša [[protolīts|protolītu]] pāra abas formas.<ref name="Rauhvargers">{{Grāmatas atsauce |title=Vispārīgā ķīmija |author=Andrejs Rauhvargers |year=1996 |publisher=[[Zinātne (izdevniecība)|Zinātne]] |location=Rīga |isbn=5-7966-1142-9 |pages=181.—184}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Mārupes novada pagasti]]
[[Kategorija:Mārupes novads]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]

sentences:
(''Campylopus introflexus'')]]
'''Gada sūna''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2016. gada izvēlas [[Latvijas Botāniķu biedrība]]. Latvijā ir vairāk nekā 500 sūnu sugas, kas atšķiras gan pēc izskata, gan augšanas apstākļiem. Izvirzot gada sūnu, Botāniķu biedrība iepazīstina ar interesantiem un maz pazīstamiem organismiem, aicina cilvēkus būt vērīgiem un atbildīgiem par dabas daudzveidības saglabāšanu.<ref>[https://dabasdati.lv/lv/article/2016-gada-suna-ndash-parasta-straussuna/2016/ Gada sūna 2016 — parastā straussūna] Dabasdati 2016. gada 5. janvārī.</ref> Apkopojot informāciju par veiktajiem novērojumiem, sūnu speciālisti var spriest par pētīto sugu izplatību un augšanas apstākļiem. Reto sugu atradnes liecina par dzīvotnes kvalitāti, ne tikai sūnām, bet arī citiem organismiem.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ipiķu pagasts
| karte             = Ipiķu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Ipiķi
| platība           = 67,43
| iedzīvotāji       = 270<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 270 / 67.43 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{infokaste+}}
 un Belmonte.]]
'''Huans Belmonte Garsija''' ({{val|es|Juan Belmonte García}}) (dzimis 1892. gada 14. aprīlī, miris 1962. gada 8. aprīlī) bija viens no visu laiku izcilākajiem [[matadors|matadoriem]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mūsu stulbais brālis
| attēls                   = Our Idiot Brother Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Our Idiot Brother''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džese Peretzs]]
| producents               =
* [[Entonijs Bregmans]]
* [[Pīters Sarafs]]
* [[Marks Turtltaubs]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Šisgals]]
* [[Evgēnija Peretza]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Zoja Dešanela]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[T. Dž. Millers]]
* [[Ādams Skots]]
| mūzika                   =
* [[Ēriks D. Džonsons]]
* [[Neitans Larsons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Big Beach Films]]''
* ''[[Likely Story]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Walkmark Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|8|26|ASV|}}
| ilgums                   = 86 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/our-idiot-brother-2011 |title=Our Idiot Brother |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=November 4, 2018 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ouridiotbrother.htm|title=Our Idiot Brother (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 4, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|24,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mūsu stulbais brālis"''' ({{val|en|Our Idiot Brother}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Džese Peretzs]]. Galvenās lomas atveido [[Pols Rads]], [[Zoja Dešanela]], [[Elizabete Benksa]], [[Emīlija Mortimera]], [[T. Dž. Millers]] un [[Ādams Skots]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|22||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{pareizrakstība+}}
'''Vēderdejas''' ir [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]] izdomāts nosaukums individuālām, [[Improvizācijas teātris|improvizētām]] [[Deja|dejām]], kuras pamatojas uz [[Cilvēka ķermenis|ķermeņa]] artikulāciju. Vēderdeju izcelsmes vieta ir [[Tuvie Austrumi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Deagon|first=Andrea|title=Andrea Deagon's Raqs Sharqi|url=http://people.uncw.edu/deagona/raqs/origins.htm|language=angliski}}</ref> [[Angliski]] runājošās valstīs vēderdejas sauc par [[Austrumi|austrumu]] dejām, [[Ēģiptieši|ēģiptiešu]] dejām, [[Arābi|arābu]] dejām. Vēderdejas var būt dažāda veida, atkarībā no [[valsts]], [[Reģions|reģiona]], [[Tērps|tērpu]] un deju stila.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Loligo vulgaris.jpg
| att_nosaukums =[[Eiropas kalmārs]] (''Loligo vulgaris'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Cephalopoda
| klase_lv =Galvkāji
| apakšklase    = Coleoidea
| apakšklase_lv=Divžauņi
| virskārta=Decapodiformes
| virskārta_lv=Desmitkājveidīgie
| kārta=Teuthida
| kārta_lv=Kalmāri
| kategorijas =nē
| binomial=Teuthida <small>([[Adolf Naef|Naef]], 1916)</small>
}}

sentences: {{Commonscat|People by occupation|Cilvēki pēc nodarbošanās}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Artūrs Zēģelis
|         attēls = Zegelis Arhtur.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = [[Ļipecka]]s VĀK priekšnieka amatā
|     dz_dat_alt = 1897.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Krievijas impērija]], [[Valkas apriņķis]], [[Paperze]]
|         m_gads = 1920
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[KPFSR]], [[Tambovas guberņa]], Invažino ciems
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = karavīrs, čekists
|        dzimums = V
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Artūrs Zēģelis''' ([[1897]] — [[1920]]) bija latviešu boļševiks, [[Ļipecka]]s [[Viskrievijas Ārkārtas komisija|VĀK]] priekšnieks.

sentences:
[[Kategorija:Grenlande]]
[[Kategorija:Ziemeļamerikas tautas]]
[[Kategorija:Dānijas tautas]]

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Māras dīķis
| attēls       = Māras dīķis ar Mārupītes izteku Rīgā.jpg
| paraksts     = [[Mārupīte]]s izteka no dīķa, kur agrāk atradās dzirnavas
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Rīga]]
| plat_d=56 | plat_m=55 | plat_s=51 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=4 | gar_s=47 | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   = 5,0
| garums       = 0,41
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = <!-- tikai skatli -->
| Max_dziļums  = 2,3
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = <!-- tikai skatli -->
| izteka       = [[Mārupīte]]
| baseins      = <!-- tikai skatli -->
}}

sentences: '''Lielais Viktorijas tuksnesis''' ({{val|en|Great Victoria Desert}}) ir smilšu un solončaku [[tuksnesis]] Austrālijā, precīzāk, [[Dienvidaustrālija|Dienvidaustrālijā]] un [[Rietumaustrālija|Rietumaustrālijā]]. Tas ir lielākais tuknesis [[Austrālija (kontinents)|Austrālijā]]. Tā platība ir {{nobr|424 400 km²}} (aptuveni 7 Latvijas teritorijas). Tuksnesī bez smilšainās ainavas atrodas arī vairāki [[sālsezers|sālsezeri]]. Uz ziemeļiem no Lielā Austrālijas tuksneša atrodas [[Gibsona tuksnesis]], bet uz dienvidiem — [[Nalarboras līdzenums]]. Nokrišņi ir reti un neregulāri. Gada vidējais [[nokrišņu daudzums]] ir no 200 līdz 250 mm. [[Gaisa temperatūra]] vasarā ir 32—40 °C, bet ziemā tā ir 18—23 °C.

sentences: '''Diolks''' (sengr. ''Δίολκος'') bija velkamais ceļš, kas šķērsoja [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumu]], un pa kuru [[Antīkie laiki|antīkajos laikos]] pārvilka vieglos karakuģus un nelielus tirdzniecības kuģus starp [[Korintas līcis|Korintas līci]] un [[Saronikas līcis|Saroniku]], tādējādi nodrošinot kuģu īsāko satiksmi starp Korintas ostām [[Lehaja|Lehaju]] un [[Kenhreja|Kenhreju]]. Ceļš bija 6 kilometrus garš un 3—4 metrus plats. Tas bija bruģēts ar akmens plāksnēm ar dziļām iedobēm, kurās tika ievietotas koka slieces, kas tika smērētas ar taukiem. Kuģu saturs un pārvadājamās preces tika transportētas atsevišķos ratos, kurus vilka [[vergi]]. Šis ceļš bija uzbūvēts 6. gadsimtā pr.Kr. un tika izmantots kuģu transportēšanai līdz pat 9. gadsimtam.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Joannis Teodoropuls
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = {{gree|Ιωάννης Θεοδωρόπουλοςς}}
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = ''nav zināms''
 |             dz_viet = [[Evritānija]], {{flaga|Grieķija|old}} [[Grieķijas Karaliste]] (tagad {{karogs|Grieķija}})
 |             mir_dat = ''nav zināms''
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|Grieķija|old}} [[Grieķija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna = [[Kārtslēkšana]]
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 1 bronzas
 |         os_lab sasn = 2.60
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry | {{flaga|GRE|old}} [[Grieķija]]}} (GRE)
{{MedalSport| [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{Medal|Bronze|[[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]]| [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — kārtslēkšana vīriešiem|Kārtslēkšana]]}}
}}

sentences:
{{citas nozīmes|dzeramo sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidrogēnkarbonāta formulvienības struktūrformula

Dzeramās sodas pulveris
|       citi nosaukumi = nātrija bikarbonāts,
nātrija hidrokarbonāts,
Bulriha sāls,
nātrija skābais karbonāts,
divogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 144-55-8
|      ķīmiskā formula = NaHCO3
|              molmasa = 84,007
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 50 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = 851 °C (nātrija karbonātam)
| šķīdība ūdenī        = 9 g/100 mL
69 g/L (0 °C)
96 g/L (20 °C)
165 g/L (60 °C)
236 g/L (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hidrogēnkarbonāts''' (NaHCO3) jeb '''dzeramā soda'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&list=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — nātrija hidrogēnkarbonāts]</ref> ir [[nātrijs|nātrija]] un [[ogļskābe]]s skābais [[sāļi|sāls]]. NaHCO3 ir balta, sausā gaisā stabila pulverveida viela ar iesāļu, ziepjainu garšu. Ūdenī šķīst samērā slikti, šķīdumam raksturīga viegli sārmaina reakcija (to var noteikt ar [[metiloranžs|metiloranžo]], bet pie 0°C nevar ar [[fenolftaleīns|fenolftaleīnu]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 222. lpp. {{ru ikona}}</ref> Šķīst [[acetons|acetonā]], nešķīst [[etanols|etanolā]].

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Zimbabve-Rodēzija|Zimbabves-Rodēzijas]] prezidenti''' no [[1979]]. gada [[1. jūnijs|1. jūnijam]] līdz [[12. decembris|12. decembrim]].

sentences:
[[Kategorija:Rēzekne]]
[[Kategorija:Sports Latvijā pēc pilsētas|Rēzekne]]

sentences:
[[Kategorija:Latvijas tautas|Libieszi]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Somugri]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības]]
[[Kategorija:Eiropas tautas]]
{{catmore|Lībieši}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Butuana
 | official_name            = ''Butuan''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = neatkarīga pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Aerial photo of Butuan, Apr 2013.jpg
| image2                   = Butuan City proper skyline (Butuan, Agusan Del Norte; 08-24-2023).jpg
| image3                   = BUTUAN CITY HALL NIGHT.jpg
| image4                   = City Hall of Butuan.jpg
| image5                   = RAJAH KOLAMBU STATUE.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Karaga]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1901
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1950
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        = 1995
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 86
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | total_type               = pilsēta
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 816.62
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 372910
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 56 | lats = 53 | latNS = N
 | longd =125 | longm = 32 | longs = 35 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8600
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 144
 | website                  = {{URL|http://www.butuan.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Šarls Ermits
|     vārds_orig = ''Charles Hermite''
|         attēls = Charles Hermite circa 1901 edit.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ermits 1901. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Djēza]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[École polytechnique|Politehniskā skola]] (''École Polytechnique''), [[Sorbonna]]
|     alma_mater = [[Sorbonna]]
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Ežēns Šarls Katalāns]]
|       studenti = [[Anrī Padē]], [[Anrī Puankarē]], [[Tomass Stiltjess]], [[Emīls Pikārs]]
|     sasniegumi = pierādījums, ka [[e (matemātiska konstante)|e]] [[transcendents skaitlis]]
[[Ermita matrica]]
[[Ermita polinomi]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Šarls Ermits''' ({{val-fr|Charles Hermite}}; dzimis {{dat|1822|12|24}}, miris {{dat|1901|1|14}}) bija [[Francija|franču]] matemātiķis. Veicis pētījumus [[skaitļu teorija|skaitļu teorijā]], [[kvadrātiskā forma|kvadrātiskajās formās]], [[ortogonālie polinomi|ortogonālajos polinomos]], [[eliptiskā funkcija|eliptiskajās funkcijās]] un [[algebra|algebrā]].

sentences: {{Diskogrāfijas infokaste|Nosaukums=[[Playboi Carti]]|Image=|Caption=Playboi Carti 2020. gadā|Alt=|References=Yes|Ref link=References|Studio=2|Singles=11|2Option=3|2Option name=Miksteipi}}Amerikāņu repera ''[[Playboi Carti]]'' diskogrāfija sastāv no trim studijas albumiem, viena EP, trim miksteipiem un vienpadsmit singliem (tostarp seši kā galvenais mākslinieks)

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Stellaria nemorum kz10.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| ģints = Stellaria
| ģints_lv = Virzas (augi)
| suga = Stellaria nemorum
| suga_lv = Birztalas virza
| binomial = Stellaria nemorum
| kategorijas = nē
}}'''Birztalas virza''' ({{val|la|Stellaria nemorum}}) ir augu suga [[Virzas (augi)|virzu ģintī]]. Tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži [[Latvija|Latvijā]], kur augi veido lielas un monodominatas audzes [[Lapu koki|lapkoku]] un jauktos mežos un krūmājos, ēnainās, mitrās vietās, īpaši upju ielejās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/stellaria-nemorum-l/|title=birztalas virza - Stellaria nemorum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-06-29}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Tallulah''
| attēls =  Tallulah poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Siana Hedera]]
| producents = * [[Hetere Reja]]
* [[Rasels Levains]]
* [[Kriss Kolumbuss]]
* [[Eleonora Kolumbusa]]
* [[Tods Treina]]
* [[Deivids Ņūsoms]]
| scenārija autors = Siana Hedera
| galvenajās lomās = * [[Elena Peidža]]
* [[Temija Banšarda]]
* [[Elisone Dženija]]
| mūzika = [[Maikls Brūks]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Route One Entertainment]]''
* ''[[Ocean Blue Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|1|23|Sandensas kinofestivāls|2016|7|29|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/tallulah-2016|title=Tallulah|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Tallulah''''' ir 2016. gada drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Siana Hedera]]. Galvenās lomas atveido [[Elena Peidža]], [[Temija Banšarda]] un [[Elisone Dženija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Eļļa''' ir jebkura [[polaritāte|nepolāra]], neitrāla [[ķīmiskā viela]], kas [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir [[viskozitāte|viskozs]] šķidrums un ir gan [[slapināšana|hidrofoba]] (tāda, ko ūdens neslapina), gan [[lipīdi|lipofila]] (tāda, kas ir taukaina). Eļļām ir augsts [[ogleklis|oglekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] saturs, un tās parasti ir viegli uzliesmojošas un slidenas. Vispārīgi termins ‘eļļa’ tiek attiecināts uz krasi atšķirīgām vielām gan pēc struktūras, gan īpašībām, gan izmantošanas. Eļļas iedala [[organiskā eļļa|organiskajās eļļās]] un [[minerāleļļa|minerāleļļās]]. No organiskajām eļļām visplašāk zināmas [[augu eļļa]]s, tas ir, gan [[pārtikas eļļa|pārtikas eļļas]], gan gaistošās [[ēteriskās eļļas]], bet minerāleļļas iegūst pārstrādājot [[nafta|naftu]]. Eļļas šķīst organiskos [[šķīdinātājs|šķīdinātājos]]. Eļļas izmanto pārtikā, arī kā degvielu, eļļošanā un krāsu, plastmasas un citu materiālu ražošanā. Speciāli sagatavotas eļļas (ēteriskās eļļas) izmanto dažās reliģiskajās ceremonijās kā attīrītājus.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Miltiāds
| vārds_orģ           = ''Miltiades''
| attēls              = Pope miltiades.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Pāvests Miltiāds
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|311|7|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|314|1|10|N}}
| priekštecis         = [[Eisebijs]]
| pēctecis            = [[Silvestrs I]]
| dzim_dati           = nezināms
| dzim_vieta          = [[Ziemeļāfrika]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|314|1|10}}
| mir_vieta           = [[Sicīlija]]
| apglabāts           = [[Roma]], [[Kaliksta katakombas]]
| tautība             =
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Svētais Miltiāds''' , saukts arī '''Melhiadess''' un '''Milcjadess''' ({{val-la|Miltiades}}; dzimšanas laiks nav zināms, miris {{dat|314|1|10}} [[Roma|Romā]]), bija 32. [[Romas pāvests]], [[Romas Katoļu baznīca]]s un [[Vatikāns|Vatikāna]] galva, ir Romas katoļu baznīcas [[Svētais]].

sentences: '''Marčenko''' ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] cilmes [[uzvārds]]. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''AS LHV Group''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2005. gads (1999. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[banka|banku]] darbība
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       = 5,74 milj. EUR {{Increase}}(+125.16 %)(2014.)
| aum              =
| assets           = 540,05 milj. {{Increase}}(+34.91 %)(2014.)
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 219 (2013.)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.lhv.ee lhv.ee]
| footnotes        =
| intl             =
}}
 Tallinā]]
'''''AS LHV group''''' ir [[Igaunija]]s [[banka|banku]] un finanšu pakalpojumu uzņēmums. Tā galvenais birojs atrodas [[Tallina|Tallinā]]. Banka ir dibināta 1999. gadā, grupas pārvaldītajsabiedrība dibināta 2005. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Polygala vulgaris 01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| kārta =
| kārta_lv =
| dzimta = Polygalaceae
| dzimta_lv = Ziepenīšu dzimta
| binomial = Polygala vulgaris
| kategorijas = jā
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| autors = [[Linnaeus]]
| ģints_lv = Ziepenītes
| ģints = Polygala
| suga = Polygala vulgaris
| suga_lv = Parastā ziepenīte
}}'''Parastā ziepenīte''' (''Polygala vulgaris'') ir [[Ziepenītes|ziepenīšu]] suga. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur nelielas grupas aug sausās [[Pļava|pļavās]], atmatās, skrajos krūmājos, ceļmalās un sausās nezāļainās vietās ar skraju veģetācijas segumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/polygala-vulgaris-l/|title=parastā ziepenīte - Polygala vulgaris L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-29}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Abietīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C19H29COOH
|citi nosaukumi=(1R,4aR,4bR,10aR)-1,4a-dimetil-7-(propān-2-il)-1,2,3,4,4a,4b,5,6,10,10a-dekahidrofenantrēn-1-karbonskābe
|CAS numurs=514-10-3
|molmasa=302,458
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=172—175 °C
|viršanas temperatūra=250 °C
|šķīdība ūdenī=nešķīstoša
}}
'''Abietīnskābe''' ir [[Kolofonijs|kolofonija]] galvenā sastāvdaļa (40—50%).<ref name="LME">{{LME|1|16}}</ref> Tā ir nepiesātināta mono[[karbonskābe]] (C19H29COOH) ar sarežģītu molekulas uzbūvi — triciklisko di[[terpēni|terpēnu]] atvasinājums. Abietīnskābi iegūst, [[Destilācija|destilējot]] [[Skujkoku klase|skuju koku]] [[sveķi|sveķus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/abiet%C4%ABnsk%C4%81be|title=abietīnskābe {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-08}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Madžuro
 | official_name            = ''Mãjro''<br />''Majuro''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Majuro Satellite.PNG
 | image_caption            = Madžuro lagūnas satelītuzņēmums
 | image_flag               = Majuro Atoll Flag.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Māršala Salas
 | pushpin_label_position   = top
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{MHL}}
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type1        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 9.71
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 27 797
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+12]]
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 7 | latm = 04 | lats =  | latNS = N
 | longd = 171 | longm = 16 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Ģeoloģija''' (no {{val|el|γη (gê)}} — ‘zeme’ un ''λόγος (logos)'' — ‘runa’, burtiski — ‘runa par zemi’) ir zinātne par [[Zeme]]s uzbūvi un tās attīstības vēsturi. Ģeoloģija galvenokārt pēta Zemi veidojošo [[cietviela|cietvielu]], tās uzbūvi, struktūru, fiziskās īpašības, vēsturi un procesus, kas veido Zemi. Ģeoloģija ir viena no [[Zemes zinātne|Zemes zinātnēm]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ectāles Alpi
|attēls                 = Hintere_Schwaerze.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Hintere Švarce
| map = Ötztaler_Alpen_Map.png
| map_type            = Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.75 | latNS  = N
| longd = 10.916667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Vildšpice]]
|augstums               = 3 774
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Boletus_pulverulentus_2011_G1.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Cyanoboletus
| ģints_lv =
| suga =Cyanoboletus pulverulentus
| suga_lv =Melnējošā beka
| binomial =Cyanoboletus pulverulentus
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Boletus pulverulentus''
*''Tubiporus pulverulentus''
*''Xerocomus pulverulentus''
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nogalināt Bilu 2. daļa
| oriģinālnos = ''Kill Bill: Volume 2''
| attēls =  Kill Bill Volume 2.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma
| režisors = [[Kventins Tarantīno]]
| producents = [[Lorenss Benders]]
| scenārijs = Kventins Tarantīno
| aktieri = * [[Uma Tūrmane]]
* [[Deivids Karedīns]]
* [[Maikls Madsens]]
* [[Derila Hanna]]
* [[Gordons Liu]]
* [[Maikls Parkss]]
| mūzika = * [[RZA]]
* [[Roberts Rodrigess]]
| operators = [[Roberts Ričardsons]]
| montāža =
| studija = ''[[A Band Apart]]''
| izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|4|8}}
| ilgums = 137 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|154,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0378194/|title=Kill Bill Vol. 2 (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|28}}}}</ref>
| iepriekšējā = [[Nogalināt Bilu 1. daļa]]
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nogalināt Bilu 2. daļa"''' ({{Val|en|Kill Bill: Volume 2}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Uma Tūrmane]], [[Deivids Karedīns]], [[Maikls Madsens]], [[Derila Hanna]], [[Gordons Liu]] un [[Maikls Parkss]].

sentences:
[[Kategorija:Valkas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''WASP-3b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-3]] [[Lira (zvaigznājs)|Liras zvaigznājā]] 223 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0317 AU un gads uz tās ilgst tikai 44,324 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu dzīvībai komfortabli apstākļi. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-3b, tad uz tās būtu 1811 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu tēraudu.

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Krustpils rajons]]
[[Kategorija:Pļaviņu rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Klintaines pagasts}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mystacocarida.svg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Maxillopoda
| klase_lv =Žokļkājvēži
| apakšklase =Mystacocarida
| apakšklase_lv =Mistakokarīdi
| kārta =Mystacocaridida
| kategorijas =nē
}}
'''Mistakokarīdi''' (''Mystacocarida'') ir [[žokļkāju klase]]s apakšklase. Šos [[vēžveidīgie|vēžveidīgos]] atklāja tikai [[1943]]. gadā [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] [[Amerika]]s piekrastē. Vēlāk tos atklāja arī Atlantijas okeāna [[Eiropa]]s un [[Āfrika]]s piekrastē, kā arī [[Vidusjūra]]s rietumu daļā. Visbeidzot tie tika atrasti arī [[Čīle|Čīlē]]. Apakšklasē ir monotipiska kārta un dzimta ar 2 ģintīm un 12 sugām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Glorija
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1716815361/weekend/|title=Gloria (1980) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|9}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 122 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1980|10|1}}
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| operators = [[Freds Šulers]]
| oriģinālnos = ''Gloria''
| mūzika = [[Bills Konti]]
| aktieri = * [[Džīna Roulendsa]]
* [[Džūlija Kārmena]]
* [[Baks Henrijs]]
* [[Džons Adamess]]
| scenārijs = Džons Kasavetiss
| producents = [[Sems Šo]]
| režisors = [[Džons Kasavetiss]]
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Gloria 1980 movie poster.jpg
| imdb =
}}'''"Glorija"''' ({{Val|en|Gloria}}) ir 1980. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Kasavetiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīna Roulendsa]], [[Džūlija Kārmena]], [[Baks Henrijs]] un [[Džons Adamess]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Mārtins Makdona
| vārds_orig = ''Martin McDonagh''
| attēls = Martin McDonagh 2012.jpg
| attēla izmērs =
| komentārs = Mārtins Makdona 2012. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1970|3|26}}
| dz. vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = dramaturgs, scenārists, kinorežisors
| darbības gadi = 1996—pašlaik
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| mājaslapa =
| akadēmijasbalva =
| afibalva =
| arielabalva =
| BFTMAbalva =
| cēzarabalva =
| emibalva =
| filmfarebalva =
| geminibalva =
| zeltapalmaszars =
| zeltateļabalva =
| zeltaglobusabalva =
| zeltaavenesbalva =
| gojasbalva =
| gremībalva =
| iftbalva =
| lorensaolivjēbalva =
| NAACPbalva =
| nacionālāsfilmasbalva =
| SAGbalva =
| tonijasbalva =
| apbalvojumi =
| dzimums = V
}}'''Mārtins Faranans Makdona''' ({{Val|en|Martin Faranan McDonagh}}, dzimis {{Dat|1970|3|26}}) ir [[Angļi|angļu]] [[dramaturgs]], [[scenārists]] un [[kinorežisors]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Ohaio
| native_name             = ''Ohio''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = LakeErie Cleveland frozen.jpg
| imagesize               = 235px
| image_caption           = Klīvlendas panorāma no Ēri ezera
| image_flag              = Flag of Ohio.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Seal of Ohio.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''The Buckeye State''; ''The Mother of Presidents''; ''Birthplace of Aviation''; ''The Heart of It All''
| motto                   = ''With God, all things are possible'' ("Ar Dievu visas lietas ir iespējamas)
| anthem                  =
| capital                 = [[Kolumbusa]]
| largest_city            = [[Klīvlenda]]
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Ohio in United States.svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Ohaio atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Maiks Devains]]
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 116096
| area_land_km2           = 105996
| area_water_km2          = 10100
| area_water_percent      = 8.7
| area_rank               =
| elevation_max_m         = [[Kempbela paugurs]], 472
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 11780017
| population_as_of        = 2021. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 86,27%
melnie — 12,66%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 61%
[[katoļi]] — 24%
nereliģiozi — 8%
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -5
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -4
| website                 = {{URL|http://www.ohio.gov/}}
| footnotes               =
}}
{{Citas nozīmes|ASV štatu|Ohaio|Ohaio}}
'''Ohaio''' ({{val|en|Ohio}}) ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Vidējo rietumu reģionā. Ohaio administratīvais centrs ir [[Kolumbusa]], kopš 2019. gada janvāra štata gubernators ir [[Maiks Devains]].

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Smiltenes rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Smiltene]]
| iedz =
| plat =
| pils = [[Smiltene]]
| robež =
| mlapa =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Babītes pagasts
| karte             = Babītes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Babītes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Babītes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Mārupes novads
| centrs            = Piņķi
| platība           = 165,2
| iedzīvotāji       = 7795
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 7795 / 165.2 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.babite.lv
| nos_vācu          = Pinkenhof
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Пинкенская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Conocybe cyanopus 133592.jpg
| att_nosaukums = Zilkāta samtmicīte (''Conocybe cyanopus'')
| valsts        = Fungi
| valsts_lv     = Sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase         = Hymenomycetes
| klase_lv      = Himēnijsēnes
| kārta         = Agaricales
| kārta_lv      = Atmatenes
| dzimta        = Bolbitiaceae
| dzimta_lv     = Mēsleņu dzimta
| ģints         = Conocybe
| ģints_lv      = Samtmicītes
| suga          = C. cyanopus
| suga_lv       = Zilkāta samtmicīte
| binomial      = Conocybe cyanopus
| kategorijas   = nē
}}
'''Zilkāta samtmicīte''' (''Conocybe cyanopus'') ir neēdama un psihotropa sēne, kura satur tādas [[psihotropa viela|psihoaktīvas vielas]] kā [[psilocibīns|psilocibīnu]], [[psilocīns|psilocīnu]] un [[beocistīns|beocistīnu]]. Atšķiras no pārējām samtmicīšu sugām ar zilganu kātiņu. Cepurīte nav īpaši plata, un kātiņš ir tievs. Atrodama diezgan reti. Zilkāta samtmicīte ir [[saprotofi|saprotrofa]] sēne. Tai līdzīgās sugas ir pārējās [[samtmicīte]]s. Pieder pie humusa saprotrofu sēnēm. Šīs sēnes iedarbība ir [[halucinācijas]], mainīga apziņa un [[eiforija]]. To izraisa psihoaktīvas vielas, kas ir šajā sēnē.

sentences:
s pilsētiņas ēkām]]
'''Universitāte''' (no {{val|de|Universität}}, kas no {{val|la|universitas}} — 'kopība') ir autonoma augstākās izglītības (bakalaura, maģistra un doktora studiju programmas) un zinātnes institūcija ar pašpārvaldes tiesībām.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Gerhards Kēnigs''' ({{val|de|Johann Gerhard König}}; 1728—1785) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] farmaceits, ārsts un dabaspētnieks.
Pētījis [[Ājurvēda]]s ārstniecības augus [[Indija|Dienvidindijā]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šahnerīts
|attēls=
|klase=Tīrradņu minerāli, metālu sakausējumi
|ŠtruncaID=1/A.02-50
|ķīm_formula=Ag1.1Hg0.9
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Sudrabaini pelēka
|svītra=metāliska, sudrabaini pelēka
|habituss=
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| iedalījums=
| binomial=''Alona'' Baird, 1843
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona''''' ir viena no lielākajām ģintīm [[ūdensblusas|ūdensblusu]] kārtā<ref name="GBIF"/>, kurā ietilpst 125 sugas un 6 pasugas.<ref name="Kotov.etal2013"/> Plaši izplatītas<ref name="YalimaCiplak2005"/> [[Eiropa|Eiropā]], kā arī [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Austrālija|Austrālijā]]; sporādiski sastopamas arī citur pasaulē.<ref name="GBIF"/> Daudzas no sugām ir apšaubāmā stāvoklī (''[[species inquirenda]]'' ='SI' zemāk) un iespējams pieder pie citas ģints.

sentences:
{{cita nozīme|Tolkīna radītajām elfu valodām|elfu valodām vispārīgi|Elfu valodas}}
{{Valodas infokaste
 |name          = Elfu valodas <!--
 |nativename    =
 |pronunciation =
 |states        =
 |region        =
 |latd=  | latm= | latNS =
 |longd= |longm= |longEW =
 |speakers      =
 |iso1          =
 |iso2          =
 |iso2b         =
 |iso2t         =
 |iso3          =
 |familycolor   =
 |fam1          =
 |fam2          =
 |...
 |fam15         =
 |family        =
 |script        =
 |rank          =
 |nation        =
 |minority      =
 |agency        =
 |extinct       =
 |lc1           =
 |ld1           =
 |ll1           =
 |signers       = -->
 |creator       = [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns]]
 |date          =
 |setting       = [[Viduszeme]]
 |posteriori    =
 |caption       =
 |image         =
 |map           =
 |notice        = script
}}
'''"Elfu valodas"''' ir vairāku fiktīvu valodu kopa, kuru autors ir [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns]]. To izveidošana noveda līdz mitoloģijas radīšanai, par kuru ir izklāstīts viņa grāmatās.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fabiāns Gotlībs fon der Ostenzakens
|     vārds_orig = ''Fabian Gottlieb von der Osten-Sacken''
|         attēls = Fabian Wilhelm von Osten-Sacken.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = portrets (1822-1828)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1752
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]]
(tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1837
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kijiva]]
(tagad {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Vilhelms Ferdinands fon der Ostenzakens, Hedviga Eleonora fon Udama
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = feldmaršals
|  dienesta_laiks = 1766–1835
|          valsts = [[Krievijas impērija]]
|       struktūra = sauszemes armija
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievu-turku karš (1768–1774)]], [[Krievu-turku karš (1787—1792)]], [[Polijas dalīšanas]], [[Napoleona kari]], [[Novembra sacelšanās]]
|     apbalvojumi =
|       izglītība =
}}
}}

sentences:
{{fair use}}
Avots: [http://www.wfg-gk.de/geschichte8.html Deutsche Antarktis Expedition 1938/39 (Quelle: DMZ, Nr. 42 - Dezember 2004)]

sentences:
izmantoja [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|iebrukuma]] laikā [[Ukraina|Ukrainā]]]]
'''Informācijas karš (IK)''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''information warfare'') ir koncepcija, kas ietver [[Informācijas tehnoloģijas|informācijas]] un [[Saskarsme|komunikāciju]] [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]] izmantošanu, lai iegūtu konkurences priekšrocības pār pretinieku.  IK ir [[Psiholoģiskā manipulācija|manipulēšana]] ar [[Informācija|informāciju]], kurai uzticas mērķis, lai tas pieņemtu lēmumus pretēji savām interesēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Aconit.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Aconitum napellus|Zilā kurpīte}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Ranunculales
|         rinda_lv =Gundegu rinda
|           dzimta =Ranunculaceae
|        dzimta_lv =Gundegu dzimta
|            ģints =Aconitum
|         ģints_lv =Kurpītes
|             suga =A. napellus
|          suga_lv =Zilā kurpīte
|         binomial =Aconitum napellus L.
|      kategorijas = nē
}}
[[File:Aconitum napellus MHNT.BOT.2007.52.9.jpg|thumb|''Aconitum napellus'']]

sentences:
[[Kategorija:Politiķi]]
[[Kategorija:Eiropa|Politikzi]]
[[Kategorija:Politiķi pēc valsts| ]]

sentences:
]]
'''Indīgās sēnes''' ir [[sēnes|sēņu valsts]] organismu grupa, kuru [[sēne|augļķermeņu]] sastāvā ir [[toksīns|toksīni]], kas izraisa organisma darbības traucējumus, [[saindēšanās|saindēšanos]] vai pat [[nāve|nāvi]]. Saindēšanās ar sēnēm notiek [[sēņošana]]s laikā ievācot nepareizās sēņu sugas, sajaucot tās ar ēdamajām. Lielākā daļa šo sēņu izraisa [[nelabums|nelabumu]] un [[vemšana|vemšanu]], bet daļa, piemēram, [[zaļā mušmire]], aknu un nieru bojājumus, kas beidzas ar nāvi.
<gallery widths="120px" heights="100px" perrow="4">
Attēls:Amanita_virosa_02.jpg|Baltā mušmire
Attēls:Amanita_pantherina_2013_G1.jpg|Panteru mušmire
Attēls:Inocybe-erubescens024.jpg|Patujāra šķiedrgalvīte
Attēls:Cortinarius_rubellus_01.jpg|Sarkanbrūnā tīmeklene
</gallery>
{{clear}}

sentences:
{{Citas nozīmes|literāru darbu|Ģermānija (nozīmju atdalīšana)|Ģermānija}}
 latviskā tulkojuma 2011. gada atkārtotā izdevuma vāks]]
'''„Par Ģermānijas atrašanās vietu un tautām”''' ({{val|la|De Origine et situ Germanorum}}) jeb vienkārši '''„Ģermānija”''' (''Germania'') ir [[Senā Roma|romiešu]] vēsturnieka [[Gajs Kornēlijs Tacits|Gaja Kornēlija Tacita]] ap 98. gadu sarakstīts [[etnogrāfija|etnogrāfiska]] rakstura darbs par dažādu ārpus [[Romas impērija]]s dzīvojošu seno [[ģermāņi|ģermāņu]] cilšu vēsturi, dzīvi un tradīcijām.{{sfn2|Tacits|2011|p=46}}

sentences: '''Stratēģija''' (no {{val|el|στρατηγία}} (''stratēgia'') — 'karavadoņa māksla') ir ilgtermiņa [[plāns]] (stratēģiskais plāns) vai programma (stratēģiskā programma), kurā definēts mērķis, tā sasniegšanas posmi un mehānisms. Sākotnēji stratēģijas jēdziens tika lietots pārsvarā militārajā jomā, taču mūsdienās tā izmantošana ir daudz plašāka, it īpaši valsts pārvaldes, starptautisko attiecību, uzņēmējdarbības u.c. jomās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Eritropoetīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = EPO, epoetīns, hemopoetīns
|           CAS numurs = 113427-24-0
|      ķīmiskā formula =
|              molmasa = ap 34 000
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Eritropoetīns''' (EPO) ir [[hormons]], kas veidojas [[nieres|nierēs]] un veicina sarkano asinsķermenīšu — [[eritrocīti|eritrocītu]] — izstrādāšanos [[sarkanās kaulu smadzenes|sarkanajās kaulu smadzenēs]].<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 22. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref> No tā cēlies šīs bioloģiski aktīvās vielas nosaukums ([[eritropoēze]] — eritrocītu veidošanās). Eritropoetīns pieder pie [[glikoproteīni]]em. Eritropoetīnu izmanto dažādu [[anēmija|anēmiju]] (mazasinību) ārstēšanai. Eritropoetīna sekrēcija palielinās [[glikokortikoīdi|glikokortikoīdu]] ietekmē, kas  palielina asiņu [[skābeklis|skābekļa]] pārnešanas spēju stresa situācijās.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Māra Plotniece |     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1944
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1967-1993),
[[Rīga]], Latvijas Vides aģentūra<ref name="meteo.lv">{{Cite web|url=https://www.meteo.lv/|title=Page redirect|website=www.meteo.lv}}</ref> (1993-2009)
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = Jauno tehnoloģiju ieviešana augu ģeogrāfijas izpētē un dabas aizsardzības administrēšanā
}}
'''Mg. biol. Māra Plotniece''', dzimusi '''Kope''' (1944) ir latviešu [[biologs|bioloģe]], [[botāniķis|botāniķe]]. Specializējusies augu taksonomijā, ģeogrāfijā un jauno tehnoloģiju ieviešanā datu apstrādei augu ģeogrāfijas izpētei un dabas aizsardzības administrēšanai.

sentences: '''Podzolētā gleja augsne''' ir viens no [[augsne|augšņu]] tipiem. Šīs augsnes radušās seklu, skābu pamatūdeņu ietekmē. Visbiežāk šīs augsnes veidojušās uz bezkarbonātu cilmiežiem, kur [[karbonāti]] izskaloti lielā dziļumā. Nereti podzolēto augšņu mazcaurlaidīgais, blīvais izuviālais horizonts veicinājis ūdens sastrēguma rašanos un glejošanās procesa attīstību. Šo augšņu virskārta ir trūdvielām bagātāka nekā [[podzolētā augsne|podzolētajās augsnēs]], bet augsnes skābas, to profilos daudz augiem kaitīgu neoksidētu un reducētu savienojumu. Lai radītu augu augšanai un attīstībai labvēlīgus apstākļus, pēc nosusināšanas šīs augsnes jākaļķo, jāapgādā ar augu barības vielām, jāaktivizē augsnes baktēriju darbība, jārada irdena, pietiekami dziļa aramkārta.

sentences:
'''Vatsons''' var būt:
* [[Doktors Vatsons]] — Artura Konana Doila radīts tēls;
* [[Kārlis Frīdrihs Vatsons]] — vācbaltiešu luterāņu mācītājs;
* [[Matīss Frīdrihs Vatsons]] — Kurzemes un Zemgales hercogistes pedagogs un literāts.

sentences:
{| class="wikitable"
|-
|  || Sveicināts, Vikipēdijas redaktor! Viss attīstās un nestāv uz vietas, arī Vikipēdija. Vikipēdijā tagad darbojas [[Vikidati|Vikidatu]] sistēma. Tas nozīmē, ka mēs starpviki saites uz citām Vikipēdijām rakstos vairs neliekam, bet starpviki saišu likšana notiek tīmekļa vietnē ''[http://www.wikidata.org/wiki/Wikidata:S%C4%81kumlapa wikidata.org]''. Tur var atrast arī palīdzību latviešu valodā par jauno starpviki saišu likšanas kārtību. Veiksmi Vikipēdijas papildināšanā!
|}<noinclude>
[[Kategorija:Vikidati]]
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]</noinclude>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kandavas pilskalns
| alternate_name = Baznīckalns
| image          = Kandavas pilskalns 3.jpg
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| latd  = 57 | latm  =  2 | lats  = 28| latNS  = N
| longd = 22 | longm = 46 | longs = 58 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Tukuma novads|Kandava}}
| type           = [[Pilskalns]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Kandavas pilskalns (Baznīckalns)
|      numurs = 2303
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|     reģions = Rīga
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
}}
{{commonscat|Kandava hillfort| Kandavas pilskalns}}
'''Kandavas pilskalns''', arī '''Kuršu pilskalns''' un '''Baznīckalns''',<ref>[http://www.mantojums.lv/?cat=742&lang=lv&offset=60&PROD=2303&prod_sect=9 Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts]</ref> atrodas [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Kandava]]s pilsētas robežās.

sentences:
.]]
 — šim dārgakmenim raksturīgs pleohroisms.]]
{{atsauces+}}
'''Pleohroisms''' ir optiska vielas īpašība — krāsainā [[kristāls|kristālā]] notiek divkārša [[gaisma]]s [[laušanas koeficients|laušana]] un gaismas [[stars]] tiek sadalīts divos staros, kuri ir [[polarizācija|polarizēti]] 90° grādu leņķī viens pret otru. Tā kā sadalītie gaismas stari kristālā iet nedaudz atšķirīgu ceļu nedaudz atšķirīgos ātrumos, katram no tiem notiek nedaudz atšķirīga selektīvā [[absorbcija]]. Tajā brīdī, kad šie stari atstāj kristālu, tiem jau ir atšķirīgas [[krāsa]]s, kā rezultātā rodas iespaids, ka kristāls, to pagriežot dažādos virzienos, maina krāsu.

sentences: '''Rietumbohēmijas Universitāte''' ({{val|cs|Západočeská univerzita v Plzni}}, ZČU) ir universitāte [[Plzeņa|Plzeņā]], [[Čehija|Čehijā]]. Tā tika dibināta 1991. gadā un to veido deviņas fakultātes.

sentences:
darba "[[Svētais vakarēdiens (glezna)|Svētais vakarēdiens]]" parodija]]
'''Parodija''' ir darbs, kas izveidots, lai atdarinātu, izzobotu vai komentētu kādu darbu, tā tematu, autoru, stilu vai kādu citu detaļu, izmantojot [[satīra|satīrisku]] vai [[ironija|ironisku]] imitāciju.<ref name="dentith">{{Grāmatas atsauce|year=2000 |last=Dentith |first=Simon |title=Parody (The New Critical Idiom) |url=https://archive.org/details/parodythenewcrit00dent_215 |publisher=Routledge |isbn=0-415-18221-2 |pages=[https://archive.org/details/parodythenewcrit00dent_215/page/n31 9]-10}}</ref> Parodijas var atrast mākslas vai kultūras jomā, tostarp [[Literatūra|literatūrā]], [[mūzika|mūzikā]] (lai gan vārdam "parodija" mūzikā ir vecāka, atšķirīga nozīme nekā citās mākslas formās), [[Animācija|animācijā]], [[Videospēle|spēlēs]] un [[Kinofilma|filmās]]. Dažas slavenas literatūras parodijas ir [[Migels de Servantess|Migela de Servantesa]] "[[Dons Kihots]]" un [[Džonatans Svifts|Džonatana Svifta]] "[[Gulivera ceļojumi]]".

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Biutiful''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Biutiful (2010 movie poster).jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
 |  producents =
* Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Džons Kiliks]]
* [[Fernando Bovaira]]
 |   scenārijs =
* Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Armando Bo]]
* [[Nikolass Gjakobone]]
 |     aktieri =
* [[Havjers Bardems]]
* [[Luo Džins]]
* [[Marisela Alvareza]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Televisió de Catalunya]]''
* ''[[Televisión Española]]''
* ''[[Cha Cha Cha Films]]''
* ''[[Focus Features|Focus Features International]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Roadside Attractions]]''
* ''[[LD Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|5|17|Kannu kinofestivāls|2010|10|22|Meksika|2010|12|3|Spānija|}}
 |      ilgums = 144 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/biutiful-2010|title=Biutiful|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 21, 2018|archive-date={{dat|2017|05|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170510100031/http://www.bbfc.co.uk/releases/biutiful-2010}}</ref>
 |      valsts =
* {{ESP}}
* {{MEX}}
 |      valoda =
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Ķīniešu valoda|ķīniešu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|25,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=biutiful.htm|title=Biutiful (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|19||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Biutiful''''' ir 2010. gada [[Spānija]]s un [[Meksika]]s drāmas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Galvenās lomas atveido [[Havjers Bardems]], [[Luo Džins]] un [[Marisela Alvareza]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|5|17||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Poopo ezers
|attēls=Lago Poopó con flamencos.jpg
|paraksts=Flamingo Poopo ezerā
|map = Bolīvija
| plat_d=18 | plat_m=33| plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=67 | gar_m=5 | gar_s= | gar_EW=W
|vieta={{BOL}}
|platība=2337
|garums=
|Vid_dziļums=0,5
|Max_dziļums=3
|tilpums=0,002569
|augstums_vjl=3686
|izteka=
|baseins=27 700
|valstis=[[Bolīvija]]
|salas=1
|pilsētas=
}}
'''Poopo ezers''' ({{val|es|Lago Poopó}}, {{val|ay|Puwpu quta}}, {{val|qu|Puwpu qucha}}) ir [[sālsezers]] ap 130 km dienvidos no [[Oruro]] [[Bolīvija|Bolīvijā]]. Ezers atrodas sausā apvidū un tam ir mainīgs ūdens līmenis. Ezerā ietek [[Desagvadero (Bolīvija)|Desagvadero]] upe — [[Titikakas ezers|Titikakas ezera]] izteka. Poopo ezera ūdens ir ļoti duļķains; tajā daudzviet ir dubļu sēkļi. Ezers ir ļoti sekls un atrodas sausā apvidū. Pat nelielas nokrišņu daudzuma izmaiņas krasi izmaina ezera platību. Kad tā līmenis paceļas, tas sasniedz {{nobr|2500 km²}} platību.

sentences: '''Bioinformātika''' ir [[zinātne]], kur tiek izmantotas [[matemātika|matemātiskās]] un [[informācija|informātiskās]] metodes, lai atrisinātu dažādas ar [[bioloģija|bioloģiju]] saistītas problēmas. Šim nolūkam parasti izmanto [[datormodelēšana|datormodelēšanu]], [[matemātiskais modelis|matemātiskos modeļus]] vai abus. Galvenais bioinformātikas uzdevums ir [[datu ieguve]] par dažādiem [[genoms|genomiem]] un šo datu [[analīze]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Maržinālā tirdzniecība''' ({{val|en|Margin trading}}) ir spekulatīvu tirdzniecības operāciju veikšana, izmantojot naudu un/vai preces, kas tirgotājam ir piešķirti kredītā pret saskaņotās summas ķīļu — [[marža]]s ({{val|en|Margin}}) ķīlu. Maržinālais aizdevums atšķiras no vienkārša [[aizdevums|aizdevuma]] ar to, ka saņemtā naudas summa parasti ir vairākas reizes lielāka par nodrošinājuma (maržas) summu. No vienkārša kredīta maržinālais kredīts atšķiras ar to, ka saņemamā naudas summa (vai saņemto preču vērtība) vairākas reizes pārsniedz ķīlas (maržas) summu.

sentences: '''Flora''' (no {{val|la|flore}} — 'ziedēt') — vēsturiski izveidojies [[Augi|augu]] sugu kopums kādā noteiktā teritorijā.<ref>Latvijas padomju enciklopēdija. 3.sēj.Rīga, 1983.</ref> Nosaukums dots pēc [[Romiešu mitoloģija|romiešu]] puķu, pavasara un junības dievietes<ref>Svešvārdu vārdnīca. Rīga, 1978</ref> [[Flora (mitoloģija)|Floras]] vārda.

sentences: '''Sistēmprogrammatūra'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/sist%C4%93mprogrammat%C5%ABra|title=sistēmprogrammatūra {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-03}}</ref> jeb '''sistēmas programmatūra''' ir lietojumneatkarīga [[programmatūra]], kas nodrošina aparatūras darbību, [[Lietojumprogrammatūra|lietojumprogrammu]] izstādi un izpildi, kā arī lietotāja apkalpošanu<ref>{{Publikācijas atsauce|title=Ievads operētājsistēmās|url=https://estudijas.rtu.lv/pluginfile.php/1252416/mod_resource/content/1/IEVADS-OS.docx}}</ref>, pie sistēmas programmatūras pieder, piemēram, [[Operētājsistēma|operētājsistēmas]], [[Tīkla pārvaldība|tīklu]] un [[Datubāzu pārvaldības sistēma|datu bāzu]] pārvaldības programmas<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:260556|title=sistēmas programmatūra {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-03}}</ref>, un visām [[Utilītprogramma|utilītprogrammām]], kas pārvalda datora resursus zemā līmenī, kas ietver [[Kompilators|kompilatorus]], ielādētājus, [[Asambleris|asamblerus]], failu vadības rīkus, sasaistītājus un atkļūdošanas programmas, kā arī pati operētājsistēmu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.webopedia.com/definitions/systems-software/|title=What is Systems Software?|last=Beal|first=Vangie|website=Webopedia|access-date=2023-08-03|date=1996-09-01|language=en-US}}</ref><ref name="docx">{{Publikācijas atsauce|title=Sistēmprogrammas un lietojumprogrammas|url=https://datubaze.files.wordpress.com/%2F2021%2F05%2Fprogrammesana_datu_bazes_serveri.docx}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Vokama
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Moluku-Papua
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Wokam''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Aru salas]]
|latd= 5 |latm= 48 |lats= |latNS= S
|longd=134 |longm= 33 |longs= |longEW=E
|platība             = 1604
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Moluku]]
|iedzīvotāji         = 7862 <small>(2016)</small>
|blīvums             = 4,9
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Vokama''' ({{val|id|Pulau Wokam}}) vai '''Tanahbesara''' (''Tanahbesar'') ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku salu]] arhipelāgam piederošo [[Aru salas|Aru salu]] trešā lielākā sala. Administratīvi ietilpst [[Moluku]] provinces Aru salu apriņķi.

sentences: '''Vēlēšanas''' ir valsts vai kādas organizācijas veikts [[demokrātija|demokrātisks]] pasākumu un darbību kopums, kurā tās vēlētāji veic politisko izvēli, atdodot balsi par sev tīkamu kandidātu vai par [[politiskā partija|partiju]], kas vēlas nonākt pie varas šai valstī vai organizācijā. Vēlēšanās var tikt arī apstiprināts vai noraidīts kāds politisks priekšlikums.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mumija Abu-Džamals
|     vārds_orig = ''Mumia Abu-Jamal''
|         attēls = Portrait of Mumia Abu-Jamal, c. 1980.jpg
|     att_izmērs =
|     att_paraksts = Abu-Džamals 1980. gadā
|        dz_gads = 1954
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{flaga|ASV}} [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Unterelba
 |        krāsu_shēma = upe
 |             attēls = Luftaufnahmen_Nordseekueste_2013-09_by-RaBoe_248.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Elba pie Brunsbiteles
 |        vietaskarte = Vācija#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d =  53.6
 | gar_d  =  9.583333
 |          atrašanās = {{vieta|Vācija}}
 |     tuvākā_pilsēta = [[Hamburga]]
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Nīderelba, Barnkrūga-Oterndorfa (Niederelbe, Barnkrug-Otterndorf)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 11 760 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/83 83]
}}
}}

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums      = Tevantepekas zemesšaurums
| attēls       = Mining and Scientific Press - March 28 1885 - Interoceanic Ship Railway (206).png
| paraksts     = Projektētais kuģu starpokeānu dzelzceļš (1885. gada zīmējums)
| vieta        = [[Ziemeļamerika]]
| vietaskarte  = Ziemeļamerika#Meksika
| reljefa_karte= jā
| label        = Tevantepekas
zemesšaurums
| ietilpst     =
| savieno      = Ziemeļamerika
| savieno1     = [[Centrālamerika]]
| atdala       = [[Meksikas līcis]]
| atdala1      = [[Klusais okeāns]]
| plat_d=17| plat_m=12| plat_s=0 | plat_NS=N
| gar_d=94| gar_m=44| gar_s=0 | gar_EW=W
| platība      =
| garums       =
| platums      = 216
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Tevantepekas zemesšaurums''' ({{val|es|Istmo de Tehuantepec}}) ir [[zemesšaurums]] [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], kas atdala [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīgo [[Meksikas līcis|Meksikas līci]] no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]]. Tiek uzskatīts par [[Centrālamerika]]s ziemeļu robežu.<ref>{{PZT|700}}</ref> Izvietojies [[Meksika]]s [[Oahaka]]s un [[Verakrusa (štats)|Verakrusas]] štatos. Šaurākajā vietā starp [[kampečes līcis|Kampečes]] un [[Tevantepekas līcis|Tevantepekas]] līčiem zemesšaurums ir 192 līdz {{nobr|216 km}} plats. Zemesšauruma augstākais punkts ir 224 m vjl [[Čivelas pāreja|Čivelas pārejā]], kam no austrumiem piekļaujas [[Čjapasas Sjerramadre]]s, bet no rietumiem — [[Oahakas Sjerramadre]]s kalnu grēdas. Šauruma ziemeļu daļā plaša [[džungļi]]em klāta [[zemiene]], dienvidu daļā — šaurs piekrastes līdzenums, kam piekļaujas lagūnas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Byssacanthus dilatatus rekonstrukcija.jpg
| att_nosaukums = ''[[Byssacanthus dilatatus]]'' rekonstrukcija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|         kārta = Euantiarcha
|      kārta_lv = Īstie antiarhi
|        dzimta = Asterolepididae
|     dzimta_lv = Asterolepidīdi
|         ģints = Byssacanthus
|      ģints_lv = Bisakanti
|   kategorijas = nē
| binomial =Byssacanthus <small>Agassiz, 1845</small>
}}
'''Bisakanti''' (''Byssacanthus'') ir izmirusi [[Antiarhi|antiarhu]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] ģints no [[Baltija]]s [[vidusdevons|vidusdevona]] nogulumiem. Tās pārstāvjus raksturo augsts ķermenis ar slīpu dzelksni ķermeņa bruņas muguras daļā. Ģinti pirmo reizi aprakstīja un nosaukumu deva amerikāņu dabas pētnieks [[Luijs Agasi]] 1845. gadā. Bez Baltijas ģints ir izplatīta arī [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] un [[Donbass|Donbasā]]. Ģints vienīgā zināmā suga ir ''[[Byssacanthus dilatatus]]''.

sentences:
[[Kategorija:Kolekcionēšana]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spiegu bērni 2
| attēls                   = SpyKids2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Rodrigess]]
| producents               =
* [[Elizabete Avelana]]
* [[Roberts Rodrigess]]
| scenārija autors         = Roberts Rodrigess
| galvenajās lomās         =
* [[Antonio Banderass]]
* [[Karla Gugino]]
* [[Aleksa Vega]]
* [[Derils Sabara]]
* [[Rikardo Montalbans]]
* [[Maiks Džadžs]]
* [[Kristofers Makdonalds]]
* [[Holanda Teilore]]
* [[Emilija Osmenta]]
* [[Denijs Treho]]
| mūzika                   =
* Roberts Rodrigess
* [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Troublemaker Studios]]''
* ''[[Dimension Films]]''
| izplatītājs              = ''Dimension Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|7|28|Pirmizrāde|2002|8|7|Pasaule|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spy-kids-2-island-lost-dreams-2002-1|title=Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 5, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spykids2.htm|title=Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Spiegu bērni]]"
| nākamā                   = "[[Spiegu Bērni 3D: Spēle Beigusies]]"
| imdb                     =
}}
'''"Spiegu bērni 2"''' ({{val|en|Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un mūzikas autoriem ir [[Roberts Rodrigess]]. Galvenās lomas atveido [[Antonio Banderass]], [[Karla Gugino]], [[Aleksa Vega]], [[Derils Sabara]], [[Rikardo Montalbans]], [[Maiks Džadžs]], [[Kristofers Makdonalds]], [[Holanda Teilore]], [[Emilija Osmenta]] un [[Denijs Treho]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|7|28||bez}}. Šī ir otrā daļa "[[Spiegu bērni (filmu sērija)|Spiegu bērnu]]" filmu sērijā.

sentences: '''Tamagoči''' jeb '''Tamaguči'''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/tamagu%C4%8Di:1|title=tamaguči {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-11-23}}</ref> ({{Val|ja|たまごっち}}, ''Tamagotchi'', burtiski — "uzraudzīt olu"<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/5269765/uzmanibu-vecaki-tamagoci-atgriezas|title=Uzmanību, vecāki! Tamagoči atgriežas!|website=Egoiste|access-date=2022-11-23|date=2013-11-28|language=lv}}</ref>) ir neliela, pārnēsājama elektroniska [[rotaļlieta]] ar digitālu [[Mājdzīvnieki|mājdzīvnieku]].<ref name=":0" /> To 1996. gada 23. novembrī izlaida [[Japāna]]s rotaļlietu uzņēmums ''[[Bandai]]'', un tā kļuva par vienu no pasaulē populārākajām rotaļlietām 90. gadu beigās un 2000. gadu sākumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/vecaki-un-berni/vecaki-gatavojieties-tamagoci-atgriezas.a233630/|title=Vecāki, gatavojieties! Tamagoči atgriežas!|website=www.lsm.lv|access-date=2022-11-23|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.smithsonianmag.com/innovation/keeping-tamagotchi-alive-180979264/|title=Keeping Tamagotchi Alive|last=Magazine|first=Smithsonian|last2=Delgado|first2=Michelle|website=Smithsonian Magazine|access-date=2022-11-23|language=en}}</ref> 2021. gada martā visā pasaulē bija pārdoti vairāk nekā 83 miljoni vienību. Lielākā daļa Tamagoči ir olas formas elektroniskā rotaļlieta ar [[Ekrāns|ekrānu]], trim pogām, kā arī jaunākajos Tamagoči ir kamera.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tamagotchi.com/product/tamagotchi-pix/|title=» Tamagotchi Pix|access-date=2022-11-23|archive-date=2022-11-19|archive-url=https://web.archive.org/web/20221119054640/https://tamagotchi.com/product/tamagotchi-pix/}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ideāla izglābšanās
| oriģinālnos = ''A Perfect Getaway''
| attēls = Perfect getaway.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu filma, trilleris
| režisors = [[Deivids Tūijs]]
| producents = * [[Raiens Kavanahs]]
* [[Marks Kantons]]
* [[Takers Tūlijs]]
* [[Robijs Brenners]]
| scenārijs = Deivids Tūijs
| aktieri = * [[Timotijs Olifents]]
* [[Milla Jovoviča]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Kīla Sančeza]]
| mūzika = [[Boriss Elkiss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Relativity Media]]''
* ''[[QED International]]''
| izplatītājs = ''[[Rogue Pictures]]''
| izdošana = {{dat|2009|8|7||bez}}
| ilgums = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/perfect-getaway-2009|title=A Perfect Getaway|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 18, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=perfectgetaway.htm|title=A Perfect Getaway (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 18, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ideālā izglābšanās"''' ({{val|en|A Perfect Getaway}}) ir 2009. gada piedzīvojumu trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Deivids Tūijs]]. Galvenās lomas atveido [[Timotijs Olifents]], [[Milla Jovoviča]], [[Stīvs Zāns]] un [[Kīla Sančeza]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|7||bez}}.

sentences: '''Dispersā sistēma''' ir divu vielu maisījums, kurā viena viela (dispersā fāze) lielāku vai mazāku daļiņu veidā ir izkliedēta kādā citā vielā (dispersā vide). Pēc daļiņu lieluma tās sīkāk iedalās rupjdispersās sistēmās (daļiņas ≥100 [[nm]]), koloidālajos [[šķīdums|šķīdumos]] (daļiņas 100—1 nm) un īstajos šķīdumos (daļiņas ≤ 1 nm). Koloidālajiem šķīdumiem ir novērojams '''Tindala efekts''', kas ļauj tos atšķirt no īstajiem šķīdumiem.

sentences: '''Banāni''' ir [[pārtika|pārtikā]] plaši lietoti [[auglis|augļi]], kas tiek iegūti no [[banānaugi]]em, parasti no [[nosmailinātais banāns|nosmailinātā banāna]] (''Musa acuminata'') vai ''[[Musa × paradisiaca]]''. Tos iegūst arī no citām banānaugu ģints sugām, piemēram, ''[[Musa balbisiana]]'', ''[[Musa fehi]]'' un ''[[Musa troglodytarum]]''. Par banāniem dēvē arī ''[[Ensete ventricosum]]'' augļus, lai gan strikti ņemot, tas nepieder banānaugu ģintij.<ref name="Morton"/><ref name="Grattan"/> No botāniskā viedokļa banāns ir [[oga]]<ref name="waynesword"/> ar daudzām [[sēkla|sēklām]] un plānu [[miza|mizu]]. Banāni ir aptuveni 15 cm gari un 3—4 cm diametrā.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Enijs Maiks (''Annie Mike'')
|          Attēls = Enijs_Maiks_2016_foto_Igors_Linga.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = 2016. gadā
|        Dz_vārds = Ainārs Micītis
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1965|02|8}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Elektronika (mūzikas žanrs)|Elektronika]], [[alternatīvais pops]], [[psihodēliskais pops]]
|    Nodarbošanās = ierakstu producents, dziesmu un tekstu autors, izpildītājs
|     Instrumenti = [[taustiņinstrumenti]], [[ģitāra]], [[sitamie instrumenti]], [[personālais dators]], [[balss]]
|            Gadi = 1980—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = ''[[MicRec]]''
''[[Mapl]]''
''[[Studija Mix]]''
''[[Estrada Chart Music]]''
''[[Elektrikana Rekordz]] (One Man And A Drum Machine)''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = [http://www.elektrikelderz.com elektrikelderz.com]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Enijs Maiks''' ({{val|en|Annie Mike}}; īstajā vārdā '''Ainārs Micītis'''; dzimis {{dat|1965|02|08}}) ir latviešu [[elektroniskā mūzika|elektroniskās mūzikas]] un [[popmūzika]]s izpildītājs, ierakstu producents, dziesmu un tekstu autors, neatkarīgās ierakstu izdevniecības ''[[Elektrikana Rekordz]] (One Man And A Drum Machine)'' līdzdibinātājs. Ar dažādiem pseidonīmiem izdevis deviņpadsmit albumu. Producējis dziesmas un virkni albumu arī citiem izpildītājiem, tai skaitā ar [[Jana Hermane|Janu Hermani]].

sentences:
[[Kategorija:Dominikāna]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Dominikana]]

sentences: '''Etniskā grupa''' ir daudznozīmīgs termins, kas apzīmē dažādus [[Etnoss|etniskās]] kopības veidus. Viena no plašāk izmantotajām nozīmēm ir skaitliski neliela savrupa [[nācija]]s daļa, kas dzīvo noteiktā teritorijā un saglabā dažas [[kultūra]]s, [[valoda]]s un [[dzīvesveids|dzīvesveida]] īpatnības.<ref>{{tīmekļa atsauce| url= https://www.uzdevumi.lv/p/geografija/9-klase/latvijas-iedzivotaji-teritorialais-izvietojums-7560/re-cba6b1ba-04be-49db-a82d-e00010c74034 | title= Latvijas iedzīvotāju raksturojums | publisher= uzdevumi.lv | accessdate= 2019. gada 7. janvārī}}</ref> Šo cilvēku grupu vieno arī vēsturiskas saites un dzīves telpa. Vairākas etniskās grupas var veidot [[tauta|tautu]], piemēram, [[šveicieši]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Amerikāņu pīrāgs piedāvā: Kailā jūdze
| attēls                   = AmericanPiedvdcover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Pie Presents: The Naked Mile''
| žanrs                    = Pusaudžu komēdija
| režisors                 = [[Džo Nussbaums]]
| producents               = [[Džoels Soisons]]
| scenārija autors         = [[Ēriks Lindsejs]]
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|12|19|N|bez}}
| ilgums                   = 105 minūtes
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = 40 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = "[[Amerikāņu pīrāgs piedāvā: Orķestra nometne]]"
| nākošā                   = "[[Amerikāņu pīrāgs piedāvā: Beta māja]]"
| imdb                     = 0808146
}}
'''"Amerikāņu pīrāgs piedāvā: Kailā jūdze"''' ({{val|en|American Pie Presents: The Naked Mile}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] pusaudžu komēdija, kuras režisors ir [[Džo Nussbaums]]. Šī ir filmu sērijas "[[Amerikāņu pīrāgs]]" piektā daļa un otrā "[[Amerikāņu pīrāgs piedāvā]]" sērijā.

sentences:
ar kustīgu serdi, kura ved uz parasto [[Ceļa pāreja|ceļu pāreju]]]]
'''Vienkāršā pārmiju pārveda''' pieder pie [[Pārmiju pārveda#P.C4.81rmiju p.C4.81rvedu.2C ce.C4.BCu krustojumu un salikumu veidi|parasto pārmiju pārvedu]] grupas. Tā ir pati vienkāršākā no [[Pārmiju pārveda|pārmiju]] pārvedu konstrukcijām gan uzbūves, gan ģeometrijas ziņā un tas ir pats izplatītākais no sastopamajiem pārmiju pārvedu veidiem. Ģeometriski vienkāršajai pārmiju pārvedai viens virziens ir taisns, bet otrs - no tās atzarojošais sānu virziens. Ordinātas atliek no taisnās rāmsliedes pret pārvedlīknes ārējo sliežu pavedienu. Parasti [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krustenis]] ir ar taisnām darba šķautnēm, bet ekspluatācijas īpašību uzlabošanai un pārvedlīknes pagarināšanai var būt arī l[[Krustenis (pārmiju pārveda)#Kruste.C5.86i ar l.C4.ABkl.C4.ABnijas darba .C5.A1.C4.B7autn.C4.93m|īklīnijas]] formu pārvedlīknes virzienam. Tādā gadījumā krusteņi ir savstarpējami aizvietojami tikai konkrēta virziena prototipa pārmijām, atšķirībā no taisnajiem krusteņiem.

sentences: '''Siltumnīcas efekts''' ir [[planēta]]s [[atmosfēra]]s zemāko slāņu [[temperatūra]]s paaugstināšanās, salīdzinot ar planētas siltuma starojumu, kas novērojams no kosmosa ([[efektīvā temperatūra|efektīvo temperatūru]]).

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Džons Denvers
|Attēls           = JohnDenver.jpg
|Att_izm          = 220 px
|Apraksts         =
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Henrijs Džons Deičendorfs jaunākais
|Dzimis           = {{dat|1943|12|31}}
|Vieta_dz         = [[Rozvela]], [[Ņūmeksika]], {{USA}}
|Miris            = {{dat|1997|10|12}}
|Vieta_mr         = [[Pasifikgrova]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|Instrumenti      = [[balss]], [[ģitāra]], [[taistiņinstrumenti]], [[vijole]]
|Žanrs            = [[kantrimūzika]], [[mūsdienu tautas mūzika]], [[popmūzika]]
|Nodarbošanās     = [[mūziķis]], [[komponists]], [[aktīvists]]
|Gadi             = 1962—1997
|Izdevējkompānija = ''[[Mercury Records|Mercury]]'', ''[[RCA Records|RCA]]'', ''[[BMG]]'', ''[[Windstar]]'', ''[[Sony Wonder]]''
|Darbojies_arī    =
|Mlapa            = http://www.johndenver.com/
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Sidnejas Universitāte<br />''University of Sydney''
|attēla_nos   = SydneyUniversityCrest.png
|att_izm      = 225px
|moto         = ''Sidere mens eadem mutato'' (Zvaigznes mainās, prāts paliek)
|dibin        = 1850. gads
|valsts       = Austrālija
|valsts_en    = Australia
|vieta        = [[Sidneja]]
|tips         = sabiedriski finansēta (''public'')
|dotācijas    = 3,115 miljardi [[Austrālijas dolārs|AUD]]
|fakult       = 17
|studenti     = 52 789 (2014)
|asociācijas  = [[Astoņu grupa]], [[APRU]], [[ASAIHL]], [[WUN]]
|trangs       = 31
|arangs       = 102-150
|mlapa        = {{URL|http://www.usyd.edu.au}}
|}}

sentences: '''Datortomogrāfija''' ir [[rentgenizmeklēšana]]s metode, ar kuras palīdzību tiek iegūti [[cilvēks|cilvēka]] ķermeņa un orgānu plāna slāņa šķērsgriezuma [[attēli]]. Attēlus vēlāk analizē un iegūst mērījumus, kas palīdz izvērtēt orgānu, asinsvadu un citu struktūru anatomiskās īpašības, savstarpējās attiecības un patoloģisko procesu izplatību.

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Keinsisms''' ({{val|en|Keynesianism}}) ir [[ekonomika]]s teorija, kas paredz daļēju [[valsts]] [[intervence|iejaukšanos ekonomikā]]. Keinsisma teorijas ir balstītas uz 20. gadsimta pirmās puses britu ekonomista [[Džons Meinards Keinss|Džona Meinarda Keinsa]] idejām.<ref>Keynes, John Maynard, (1936) The General Theory of Employment, Interest, and Money; {{ISBN|978-1467934923}}</ref>

sentences: '''Semantika''' ({{val|fr|sémantique}}, cēlies no {{val|grc|σημαντικός}}, ''sēmantikós'' — ‘nozīmējošs’) ir [[valodniecība]]s nozare par valodas vienību (zīmju, vārdu utt.) nozīmi, pretstatā [[sintakse]]i, kas apskata informācijas nesēju struktūru. Semantika ir attiecības starp zīmēm un simboliem un to, ko tie reprezentē, atbild uz jautājumu: ko apzīmē zīme (piemēram, vārds).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Pēteris Pauls fon Korfs
|     vārds_orig = ''Nicolai Peter Paul von Korff''
|         attēls = Nikolajs Pēteris Pauls Korfs.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = pirms 1905. gada
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1851
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Krustpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Drēzdene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Nikolajs Pēteris Pauls fon Korfs''' ({{val|de|Nicolai Peter Paul von Korff}}; 1851—1908) bija [[Krustpils pils]]muižas īpašnieks.

sentences: '''Noturība''' ir [[kuģis|kuģa]] spēja peldēt stabila [[mehāniskais līdzsvars|līdzsvara]] stāvoklī gan taisni, gan ar [[sānsvere|sānsveri]]. Kuģis ir noturīgs, ja uz to iedarbojoties ārējiem ([[vējš]], [[vilnis|viļņi]], buksēšanas troses slodze) vai iekšējiem (kravas pārvietošanās) [[spēks|spēkiem]], tas ir spējīgs neapgāzties un atgriezties sākotnējā līdzsvara stāvoklī vai jaunā līdzsvara stāvoklī (pie kravas pārvietošanās) pēc šo spēku darbības izbeigšanās.<ref>Малышев А. Н. ''Плавучесть и остойчивость промысловых судов.'' Издательство "Мир", 2003. 92. lpp. {{ISBN|5030036687}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Oļa Poļakova
|          Attēls = 2022_Olya_Polyakova_-_by_2eight_-_ZSC6310_(cropped).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Oļa Poļakova 2022. gadā
|        Dz_vārds = Oļha Poļakova
|      Pseidonīms = Oļa Poļakova
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1979|1|17}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Vinnica|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[Popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, TV raidījumu vadītāja
|     Instrumenti = balss, klavieres
|            Gadi = 2000—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
* JRC
* Moon
* Best Music
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|https://polyakova.com.ua/}}
|         Dzimums = S
| paraksts =
}}
'''Oļha Poļakova''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Ольга Юріївна Полякова''; dzimusi [[1979. gads|1979.]] gada [[17. janvāris|17. janvārī]], [[Vinnica|Vinnicā]]),<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tsn.ua/glamur/olya-polyakova-shokuvala-skilki-yiy-naspravdi-rokiv-ta-poyasnila-chomu-prihovuvala-sviy-vik-2078092.html|title=Оля Полякова шокувала, скільки їй насправді років, та пояснила, чому приховувала свій вік|website=ТСН.ua|access-date=2022-10-19|date=2022-06-03|language=uk}}</ref> labāk pazīstama kā '''Oļa Poļakova''', ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]], [[Blogeris|blogere]], TV raidījumu vadītāja, komiķe un [[aktrise]].

sentences: '''Fašistiskās Itālijas ekonomika''' attiecas uz Itālijas karalistes ekonomiku no 1922. gada beigām līdz 1943. gada vidum, kad valsti vadīja [[Fašistiskā Itālija|fašistiskās Itālijas]] izveidotājs [[Benito Musolīni]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Varšavass Universitāte
|image             = Warszawa, ul. Krakowskie Przedmieście 26, 28 20170517 001.jpg
|latin_name        = Universitas Varsoviensis
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1816. gadā
|vision            =
|type              = publiska universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
|staff             = 7250 (2017. gadā)
|students          = 54 800
|postgrad          =
|doctoral          = 3200
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{nobr|{{vieta|Polija|Varšava}}}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours           =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{URL|http://www.uw.edu.pl/}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vecāks par simts gadiem
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Vecaks-par-100-gadiem.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = dokumentālā īsfilma
 |    režisors = [[Agita Cāne-Ķīle]]
 |  producents = [[Matīss Kaža]]
 |   scenārijs = [[Daira Āboliņa]]
 |     aktieri =
 |      mūzika =
 |   operators = [[Andrejs Rudzāts]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Deep Sea Studios]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|5|4|''[[Splendid Palace]]''}}
 |      ilgums = 10 minūtes
 |      valsts = {{LAT}}
 |      valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vecāks par simts gadiem"''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Latvija]]s dokumentālā īsfilma. Īsfilmas režisore ir [[Agita Cāne-Ķīle]], scenārija autore [[Daira Āboliņa]]. Īsfilmā pie [[Rolands Kalniņš|Rolanda Kalniņa]] ierodas fotogrāfs Māris Ločmelis, lai senatnīgā tehnikā uzņemtu viņa simtgades foto. Īsfilma veidota iedvesmojoties no [[Hercs Franks|Herca Franka]] filmas "[[Vecāks par desmit minūtēm]]" (1978).<ref>{{tīmekļa atsauce |title=4. maijā pirmizrādi piedzīvos trīs jaunas Latvijas filmas |url=https://satori.lv/article/4-maija-pirmizradi-piedzivos-tris-jaunas-latvijas-filmas |website=[[Satori (interneta žurnāls)|satori.lv]] |accessdate={{dat|2022|7|17||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Leopolds Auers
|          vārds_orig =
|              attēls = Leopold Auer Project Gutenberg.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1845
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 07
|            dz_vieta = {{vieta|Ungārija|Vesprēma}}
|              m_gads = 1930
|           m_mēnesis = 07
|             m_diena = 15
|             m_vieta = {{vieta|Vācija|Lošvice}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ungāri|ungārs]]
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = klasiskā mūzika
|            mācījies =
|           skolnieki = [[Jaša Heifecs]], [[Miša Elmans]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}
'''Leopolds Auers''' ([[ungāru valoda|ungāru]]: ''Auer Lipót''; dzimis {{dat|1845|06|7}} [[Ungārija|Ungārijā]], miris {{Dat|1930|07|15}} [[Vācija|Vācijā]]) bija [[ungāri|ungāru]] [[vijolnieks]], [[pedagogs]], [[diriģents]] un [[komponists]].

sentences: '''Raiņa un Aspazijas piemiņas akmens''' ir [[tēlnieks|tēlnieka]] [[Jānis Zariņš (tēlnieks)|Jāņa Zariņa]] un arhitekta [[Ilgvars Batarags|Ilgvara Bataraga]] veidots piemiņas akmens [[Rainis|Rainim]] un [[Aspazija]]i. Tas uzstādīts 1988. gada vasarā, atrodas [[Kirova|Kirovā]], Vjatkas ielā iepretim Raiņa muzejam.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aspazijarainis.lv/kulturas-sapratne-pari-robezam-raina-dienas-kirova/|title=Kultūras sapratne pāri robežām. Raiņa dienas Kirovā|website=Pastāvēs, kas pārvērtīsies|access-date=2020-01-24|date=2015-06-05|language=lv-LV}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Rihtera skala''' ir skaitļu [[skala]], kuru 1935. gadā izveidoja [[Čārlzs Rihters]], lai izteiktu [[zemestrīce]]s stiprumu jeb '''magnitūdu'''. Rihtera skala ir [[logaritmiska skala]], kur magnitūdas maksimālā vērtība ir 10. Pēc novecojušas definīcijas, magnitūda ir nosacīta mērvienība, kas norāda zemestrīcē vai eksplozijā izdalītās [[enerģija]]s daudzumu uz platības vienību,<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 441. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> tomēr mūsdienās tiek ieteikts terminu 'magnitūda' lietot kā sinonīmu zemestrīces stiprumam.<ref>[http://termini.lza.lv/article.php?id=338 LZA TK protokols Nr. 4/1117 (11.11.2014)]</ref> Agrāk lietoja arī jēdzienu "balles pēc Rihtera skalas", bet mūsdienās tas aizstāts ar magnitūdas vērtībām, un biežāk lietotā seismiskās magnitūdas skala ir momenta magnitūdas skala. Magnitūdas skalu vērtības nedrīkst jaukt ar intensitātes skalu vērtībām (sk. [[Merkalli skala]]).

sentences: {{cita nozīme|par eņģeli|vācu politiķi|Zigmārs Gabriels}}

sentences:
{{Sidebar
| name = Skola
| outertitle =
| topimage =
| pretitle =
| title = Latviešu skola Maskavā
| image =
| headingstyle = background-color:antiquewhite
| contentstyle =
| heading1 = Dibināta
| content1 = 1994. gada 12.februārī
| heading2 = Vieta
| content2 = Latvijas Republikas vēstniecība Krievijas Federācijā, Čaplīgina iela 3, [[Maskava]], [[Krievijas federācija|Krievijas Federācija]]
| heading3 = Vadītājs
| content3 = Antra Levova (2016—pašlaik)
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Schweizerische Eidgenossenschaft''
''Confédération suisse''
''Confederazione Svizzera''
''Confederaziun svizra''
''Confoederatio Helvetica (CH)''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Šveices Konfederācija
|            valsts_nosaukums = Schweiz
|               karoga_attēls = Flag of Switzerland (Pantone).svg
|            karoga_nosaukums = Šveices karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Switzerland (Pantone).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Šveices ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = "''[[Šveices himna|Swiss Psalm]]''"
|               kartes_attēls = Europe-Switzerland.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Berne]]<ref>''De jure'' "federāla pilsēta"; ''de facto'' galvaspilsēta</ref>
| latd=46 | latm=57 | latNS=N | longd=7 | longm=27 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Cīrihe]]
|              valsts_valodas = [[vācu valoda]],
[[franču valoda]],
[[itāļu valoda]],
[[retoromāņu valoda]]<ref>[http://www.admin.ch/ch/d/sr/101/a4.html?lang=en Federal Constitution] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20091101024339/http://www.admin.ch/ch/d/sr/101/a4.html?lang=en |date={{dat|2009|11|01||bez}} }}, article 4, "National languages" : ''National languages'' are German, French, Italian and Romansh; [http://www.admin.ch/org/polit/00083/index.html?lang=en Federal Constitution] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080919134534/http://www.admin.ch/org/polit/00083/index.html?lang=en |date={{dat|2008|09|19||bez}} }}, article 70, "Languages", paragraph 1: The ''official languages'' of the Confederation are German, French and Italian. Romansh shall be an official language for communicating with persons of Romansh language.</ref>
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Federāla valsts]] ar [[parlamentārisms|parlamentāru sistēmu]] un tiešo [[demokrātija|demokrātiju]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Šveices federālā padome|Federālā padome]]
|                valsts_galva = [[Viola Amherd]] ([[prezidents]])
[[Karin Keller-Sutter]] ([[viceprezidents]])
[[Gi Parmelens]]
[[Ignasio Kasī]]
[[Albert Rösti]]
[[Elisabeth Baume-Scheider]]
[[Beat Jans]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Šveices federālais kanclers|Federālais kanclers]]
|               valsts_galva2= [[Viktors Rossi]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Dibināšanas datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1291|8|1}}
|       neatkarības_notikums2 = ''de facto''
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1499|9|22}}
|       neatkarības_notikums3 = Federāla valsts
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1848|9|12}}
|       neatkarības_notikums4 =
|         neatkarības_datums4 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 41 284
|               platība_rangs = 136
|              procenti_ūdens = 4,2
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2019
|          iedzīvotāju_skaits = 8 570 700<ref name="Population">[https://www.bfs.admin.ch/bfs/de/home/statistiken/bevoelkerung.gnpdetail.2019-0447.html "Bevölkerungsbestand am Ende des 2. Quartal 2019" [Recent monthly and quarterly figures: provisional data] (XLS) (official statistics) (in German, French, and Italian). Neuchâtel, Switzerland: Swiss Federal Statistical Office (FSO), Swiss Confederation. 19 September 2019.]</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 96
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 198
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 65
|                     IKP_PPP = $480,938 miljardi<ref name=imf2>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/02/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=146&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=47&pr.y=11 |title=Switzerland|publisher=International Monetary Fund |accessdate= 2009-10-01}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $58,731<ref name=imf2 />
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{nemainījās}} 0,955 <ref>{{en ikona}} [http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2009_EN_Complete.pdf Human Development Report 2009]. The United Nations. Atjaunināts 2009-10-05.</ref>
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 2
|                        Gini = 33,7
|                   Gini_gads = 2013
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Šveices franks]]
|                valūtas_kods = CHF
|                  laika_zona = CET
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = CEST
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.ch]]
|              tālsarunu_kods = 41
|                iso_kods_num = 756
|              iso_kods_alfa2 = CH
|              iso_kods_alfa3 = CHE
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Niobija(V) oksīds
|                 attēls =
β-Nb2O5 kristāliskā struktūra
|         citi nosaukumi = Diniobija pentoksīds, niobija pentoksīds
|             CAS numurs = 1313-96-8
|        ķīmiskā formula = Nb2O5
|                molmasa = 265,8
|                blīvums = 4550
|      blīvuma komentārs = <ref name="Tom 3">{{Grāmatas atsauce |title=Химическая энциклопедия. Том 3 |last=Кнунянц |first=И. Л. |author2=Н. С. Зефиров |author3=Н. Н. Кулов |year=1992 |publisher=Большая российская энциклопедия}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 1510 °C<ref name="Tom 3" />
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Niobija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''niobija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[niobijs|niobija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Tas ir bezkrāsains,<ref name="Tom 3" /> nešķīst ūdenī un ir diezgan [[inertums|inerts]].

sentences:
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Filozofijas jēdzieni|Loģika]]
[[Kategorija:Jēdzieni|Loģika]]

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Ziemeļmaķedonija|Ziemeļmaķedonijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Ziemeļmaķedonijas ir iekļauta '''1 vieta''' (jaukts objekts), savukārt 3 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/mk bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija]</ref> Ziemeļmaķedonija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1997]]. gada [[30. aprīlis|30. aprīlī]].

sentences:
{{Infobox monarch
| name               = Arminijs
| title              =
| image              = Hermannsdenkmal statue.jpg
| caption            = Piemineklis Arminijam (Hermanim) Detmoldā.
| reign              =
| coronation         =
| full name          =
| native_lang1       =
| native_lang1_name1 =
| birth_date         = 18./17. gadā p.m.ē.
| birth_place        = [[Ģermānija]]
| death_date         = 21. gadā m.ē. (39 gadu vecumā)
| death_place        = [[Ģermānija]]
| burial_date        =
| burial_place       =
}}
'''Arminijs''' ({{val|la|Arminius}}, {{val|de|Hermann}}; dzimis 18./17. gadā p.m.ē., miris 21. gadā m.ē.) bija [[ģermāņi|ģermāņu]] cilts [[heruski|herusku]] vadonis.

sentences: '''Rembates muižas pils''' bija [[Rembate]]s ({{val|de|Ringmundshof}}) [[muiža]]s kungu māja, kas celta [[19. gadsimts|19. gadsimtā]] vēlīnā [[Klasicisms|klasicisma stilā]] tagadējā [[Lielvārde]]s pilsētā. Līdz mūsdienām ir saglabājies Rembates muižas parks, kas ir valsts nozīmes aizsargājams dabas objekts.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Iron Jawed Angels''
| attēls                   = Iron Jawed Angels.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Katja fon Garnjera]]
| producents               =
* [[Denīze Pinklija]]
* [[Džeimss Bigvuds]]
* [[Lora Makkorkindeila]]
| scenārija autors         =
* [[Sallija Robinsone]]
* [[Reimonds Singers]]
* [[Eudžīnija Bostvika-Singere]]
* [[Dženifere Frīdsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Džūlija Ormonda]]
* [[Andželijka Hjūstone]]
* [[Frānsisa O’Konora]]
| mūzika                   =
* [[Reinholds Heils]]
* [[Džonijs Klimeks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Spring Creek Productions]]''
* ''[[Bluebird House]]''
* ''[[Blue Dominion Productions]]''
* ''[[HBO Films]]''
| izplatītājs              = ''HBO Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|1|16|[[Sandensas kinofestivāls]]|2004|2|15|ASV|}}
| ilgums                   = 125 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Iron Jawed Angels''''' ir 2004. gada vēsturiska drāma, kuras režisore ir [[Katja fon Garnjera]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hilarija Svonka]], [[Džūlija Ormonda]], [[Andželijka Hjūstone]] un [[Frānsisa O’Konora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|1|16||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
Šajā sarakstā apkopoti ievērojami '''[[Florence|Florencē]] dzimuši''' cilvēki:
* [[Marioto Albertinelli]] (''Mariotto Albertinelli'') (1474—1515) — mākslinieks
* [[Dante Aligjēri]] (''Dante Alighieri'') (1265—1321) — dzejnieks
* [[Alesandro Allori]] (''Alessandro Allori'') (1535—1607) — mākslinieks
* [[Kristofano Allori]] (''Cristofano Allori'') (1577—1621) — mākslinieks
* [[Džovanni Animuča]] (''Giovanni Animuccia'') (1520—1571) — komponists
* [[Fra Bartalomeo]] (''Fra Bartolomeo'') (1472—1517) — mākslinieks
* [[Sandro Botičelli]] (''Sandro Botticelli'') (1445—1510) — mākslinieks
* [[Anjolo Bronzino]] (''Agnolo Bronzino'') (1503—1572) — mākslinieks
* [[Filipo Brunelleski]] (''Filippo Brunelleschi'') (1377—1446) — arhitekts
* [[Benvenuto Čellini]] (''Benvenuto Cellini'') (1500—1571) — mākslinieks
* [[Džons Daglass]] (''John Douglas'') (1844—1900) — augstmanis
* [[Donatello]] (''Donatello'') (1386—1466) — mākslinieks
* [[Franko Dzefirelli]] (''Franco Zeffirelli'') (1923—2019) — kinorežisors
* [[Džoto]] (''Giotto'') (1267—1337) — mākslinieks
* [[Oriana Fallači]] (''Oriana Fallaci'') (1929—2006) — žurnāliste
* [[Ferdinando III]] (''Ferdinando III'') (1769—1824) — lielhercogs
* [[Francis II]] (''Franz II.'') (1768—1835) — imperators
* [[Frančesko I de Mediči]] (''Francesco I de' Medici'') (1541—1587) — lielhercogs
* [[Domeniko Girlandajo]] (''Domenico Ghirlandaio'') (1449—1494) — mākslinieks
* [[Frančeska Kačini]] (''Francesca Caccini'') (1587—1640) — komponiste
* [[Frančesko Kasagrande]] (''Francesco Casagrande'') (1970—) — riteņbraucējs
* [[Mateo Karkasi]] (''Matteo Carcassi'') (1792—1853) — komponists, ģitārists
* [[Lielhercogs Kārlis]] (''Karl von Österreich-Teschen'') (1771—1847) — augstmanis
* [[Katrīna Mediči]] (''Catherine de Médicis'') (1519—1589) — karaliene
* [[Gvido Kavalkanti]] (''Guido Cavalcanti'') (1255—1300) — dzejnieks
* [[Luidži Kerubini]] (''Luigi Cherubini'') (1760—1842) — komponists
* [[Klemenss VII]] (''Clemens VII'') (1478—1534) — pāvests
* [[Klemenss XII]] (''Clemens XII'') (1652—1740) — pāvests
* [[Karlo Kollodi]] (''Carlo Collodi'') (1826—1890) — rakstnieks
* [[Pjero di Kozimo]] (''Piero di Cosimo'') (1462—1521) — mākslinieks
* [[Kozimo de' Mediči]] (''Cosimo de' Medici'') (1389—1464) — valdnieks
* [[Kozimo I de Mediči]] (''Cosimo I de' Medici'') (1519—1574) — lielhercogs
* [[Kozimo II de Mediči]] (''Cosimo II de' Medici'') (1590—1621) — lielhercogs
* [[Bruneto Latini]] (''Brunetto Latini'') (1220—1294) — filozofs
* [[Leo X]] (''Leo X'') (1475—1521) — pāvests
* [[Leo XI]] (''Leo XI'') (1535—1605) — pāvests
* [[Leopolds II (Toskāna)|Leopolds II]] (''Leopoldo II'') (1797—1870) — lielhercogs
* [[Filipo Lipi]] (''Filippo Lippi'') (1406—1469) — mākslinieks
* [[Lorenco de' Mediči]] (''Lorenzo de' Medici'') (1449—1492) — valdnieks
* [[Žans-Batists Lullī]] (''Jean-Baptiste Lully'') (1632—1687) — komponists
* [[Nikolo Makjavelli]] (''Niccolò Machiavelli'') (1469—1527) — filozofs
* [[Rouza Makgauana]] (''Rose McGowan'') (1973—) — aktrise
* [[Marija de Mediči]] (''Marie de Médicis'') (1573—1642) — karaliene
* [[Mario del Monako]] (''Mario del Monaco'') (1915—1982) — operdziedonis
* [[Florensa Naitingeila]] (''Florence Nightingale'') (1820—1910) — medmāsa
* [[Sv. Filipo Neri]] (''San Filippo Neri'') (1515—1595) — katoļu svētais
* [[Antonio Pollajolo]] (''Antonio Pollaiuolo'') (1432/1433—1498) — mākslinieks
* [[Ričards Rodžers]] (''Richard Rogers'') (1933—2021) — arhitekts
* [[Antonio Sakīni]] (''Antonio Sacchini'') (1730—1786) — komponists
* [[Antonio da Sangallo Jaunākais]] (''Antonio da Sangallo il Giovane'') (1484—1546) — arhitekts
* [[Antonio da Sangallo Vecākais]] (''Antonio da Sangallo il Vecchio'') (1455—1534) — arhitekts
* [[Jakopo Sansovino]] (''Jacopo Sansovino'') (1486—1570) — arhitekts
* [[Džovanni Sartori]] (''Giovanni Sartori'') (1924—2017) — politologs
* [[Davids Sasoli]] (''David Sassoli'') (1956—2022) — politiķis, žurnālists
* [[Džons Singers Sardžents]] (''John Singer Sargent'') (1856—1925) — mākslinieks
* [[Džovanni Spadolini]] (''Giovanni Spadolini'') (1925—1994) — politiķis
* [[Paolo del Poco Toskanelli]] (''Paolo dal Pozzo Toscanelli'') (1397—1482) — matemātiķis
* [[Paolo Učello]] (''Paolo Uccello'') (1397—1475) — mākslinieks
* [[Urbāns VIII]] (''Urbanus VIII'') (1568—1644) — pāvests
* [[Frančesko Marija Veračini]] (''Francesco Maria Veracini'') (1690—1768) — komponists
* [[Andrea del Verokjo]] (''Andrea del Verrocchio'') (1435—1488) — mākslinieks
* [[Amerigo Vespuči]] (''Amerigo Vespucci'') (1451—1512) — kartogrāfs
* [[Vinčenco Viviani]] (''Vincenzo Viviani'') (1622—1703) — matemātiķis

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tas
| attēls                   = It (2017) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''It''
| žanrs                    = [[Šausmu filma]]
| režisors                 = [[Andress Musčieti]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džeidens Līberers]]
* [[Sofija Lilisa]]
* [[Bills Skašgords]]
* [[Džeremijs Rejs Teilors]]
* [[Finns Volfhards]]
* [[Džeks Dilans Greizers]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = * ''[[KatzSmith Productions]]''
* ''[[Lin Pictures]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|9|8|ASV, Latvija}}
| ilgums                   = 135 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{US$|35 miljoni}}
| ienākumi = {{US$|327,481,748}}<ref>https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=it.htm</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Tas — otrā nodaļa]]" (2019)
| imdb                     = 1396484
}}

sentences:
'''Divējāda lietojuma pētījumi''' ir [[Eksperiments|eksperimenti]], kuru rezultātā iegūtās tehnoloģijas var izmantot gan cilvēces labā, gan lai nodarītu kaitējumu tiešā vai pastarpinātā veidā. [[Bioloģija|Bioloģijā]] un [[Biomedicīna|biomedicīnā]] tie ir eksperimenti, kas var
* palielināt [[Toksīns|toksīnu]] un bioloģisko aģentu kaitīgumu;
* piešķirt [[Rezistence|rezistenci]] pret terapiju;
* palielināt bioloģiskā aģenta saimniekorganismu daudzveidību un areālu;
* nepamatoti pasliktināt [[Imunitāte|imunitāti]];
* radīt jaunus bioloģiskos aģentus.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Viens no dīķiem Kusas centrā

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Grenoble
 | official_name            = ''Grenoble''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = L'Île_Verte,_Grenoble.jpg
 | image_caption            = Grenobles panorāma
 | image_flag               = Flag of Grenoble.svg
 | flag_size                =
 | image_shield             = Blason ville fr Grenoble (Isere).svg
 | shield_size              = 80px
 | pushpin_map               = Francija
 | latd  = 45| latm  = 12| lats  = 01| latNS  = N
 | longd = 5| longm = 43| longs = 20| longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Francija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Rona-Alpi]]
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name2        = [[Izēra]]
 | seat_type                = Vēsturiskais<br />nosaukums
 | seat                     = ''Gratianopolis''
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Eriks Piols
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =3. gadsimts
 | area_footnotes           =
 | area_total_km2           = 18.44
 | area_total_sq_mi         =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 157424
 | population_as_of         = 2011
 | population_rank          =
 | population_urban         =
 | population_metro         = 437236
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | elevation_m              = 213
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 38000, 38100
 | website                  = {{url|http://www.grenoble.fr}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Tēlotāja māksla]]
[[Kategorija:Apģērbs]]
[[Kategorija:Galvassega]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Prizmāna struktūrformulas

Prizmāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = tetraciklo[2.2.0.02,6.03,5]heksāns,
Ladenburga benzols
|           CAS numurs = 650-42-0
|      ķīmiskā formula = C6H6
|              molmasa = 78,1
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Prizmāns''' jeb '''Ladenburga benzols''' (C6H6) ir viens no eksotiskajiem [[benzols|benzola]] [[izomērs|izomēriem]]. Tas ir piesātināts tetraciklisks ogļūdeņradis — tetracikloheksāns, kura molekulai ir trijstūra [[prizma]]s forma, kas atspoguļota vielas pieņemtajā triviālajā nosaukumā. Prizmāns ir bezkrāsains, eksplozīvs šķidrums.

sentences:
[[File:Al Andalus.png|thumb|280px|Andalusa (zaļā krāsā) ap 1000. gadu]]
'''Andalusa'''  ({{val-ar|الأندلس}} {{val-es|Al Andalús}}) bija [[viduslaiki|viduslaiku]] [[musulmaņi|musulmaņu]] [[valsts]], [[kalifāts]] pēc pārvaldes iekārtas, kas aptvēra pārsvarā mūsdienu [[Spānija]]s un [[Portugāle]]s teritoriju. Vispārinātā nozīmē Andalusa var nozīmēt [[mauri|mauru]] pārvaldīto [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]] laika posmā no 711. līdz 1492. gadam ar nepārtraukti mainīgām robežām, kad vairākām [[Kristietība|kristiešu]] karalistēm izdevās [[Rekonkista]]s kaujās pārņemt varu musulmaņu kontrolētajās zemes.

sentences: '''Ģeofizika''' ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta [[Zeme]]s fizikālos parametrus un procesus.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Rēzeknes slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Rēzekne|18. novembra iela 41}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = Daudzprofila iestāde
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                = 327
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             =
| other_links         =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Koronadala
 | official_name            = ''Koronadal''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = City Hall, City of Koronadal, Philippines.JPG
| image2                   = Koronadal Poblacion, Alunan Avenue-market area (Koronadal, South Cotabato; 08-14-2023).jpg
| image3                   = Koronadal Poblacion, Gensan Drive-Marbel Roundball northbound (Koronadal, South Kotabato; 08-14-2023).jpg
| image4                   = Del Rio Splash Resort in Koronadal - Flickr.jpg
| image5                   = T'nalak Festival 2015 Koronadal City, South Cotabato (25).jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator south cotabato koronadal.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Soksksarhena]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidkotabato]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1939
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2000
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 27
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 277
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 195398
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 6 | latm = 30 | lats = 01 | latNS = N
 | longd = 124 | longm = 50 | longs = 36 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 9506
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 333
 | website                  = {{URL|http://koronadal.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: ) baletam Sanktpēterburgā, 1899. gads. Lenjani bija pirmā balerīna, kas jebkad oficiāli tika nosaukta par ''Prima balerīna assoluta'' — augstākais rangs sievietēm. ]]

sentences: '''Boksīts''', arī '''alumīnija rūda''', ir [[nogulumieži|nogulumiezis]], kas ir galvenais [[alumīnijs|alumīnija]] ieguves avots pasaulē. Tas galvenokārt sastāv no tādiem [[minerāls|minerāliem]] kā [[gibsīts|gibsīta]] (Al(OH)3), [[bēmīts|bēmīta]] (γ-AlO(OH)) un [[diaspors|diaspora]] (α-AlO(OH)), kam piejaukti klāt [[dzelzs]] oksīdi un [[māls]]. Boksīts ir veidojies [[bazalts|bazalta]] un [[gneiss|gneisa]] sairšanas procesā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bīstamās spēles
| attēls                   =  Cruel intentions ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cruel Intentions''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Rodžers Kambls]]
| producents               = [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         = Rodžers Kambls
| galvenajās lomās         =
* [[Sāra Mišela Gelāra]]
* [[Raiens Filipe]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Selma Blēra]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Original Film]]''
* ''[[Newmarket Capital Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1999|3|5}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/cruel-intentions-1999|title=Cruel Intentions|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2019|archive-date={{dat|2020|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200926155350/https://www.bbfc.co.uk/releases/cruel-intentions-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cruelintentions.htm|title=Cruel Intentions (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bīstamās spēles"''' ({{val|en|Cruel Intentions}}) ir 1999. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Pjēra Šordelosa de Laslosa romānu ''Les Liaisons dangereuses''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Rodžers Kambls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sāra Mišela Gelāra]], [[Raiens Filipe]], [[Rīza Viterspūna]] un [[Selma Blēra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|3|5||bez}}. 2000. gadā iznāca filmas prīkvels "[[Bīstamās spēles 2]]".

sentences: '''Tanka''' ({{val|ja|短歌}} (''tanka'') — 'īsā dziesma') ir sena [[japāņi|japāņu]] [[dzeja]]s forma, kas radusies apmēram [[7. gadsimts|7. gadsimtā]]. Tas ir piecu rindu bezatskaņu pants, kuram pirmajā un trešajā rindā ir piecas zilbes, bet pārējās — septiņas. Tankā kopā ir trīsdesmit viena zilbe (5—7—5—7—7). Galvenā atziņa tiek pausta pirmajās trijās rindās, nākamajās — noskaņa vai vispārinājums. Tankas tematika ir saistīta ar [[daba|dabu]], mīlas [[dzeja|dzeju]].

sentences: perioda māla nogulumi [[Arumetsa|Arumetsā]], [[Igaunija|Igaunijā]].]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Bēms''' var būt:

sentences: '''Evolucionārā skaitļošana''' ({{val-en|evolutionary computation}}) ir [[datorzinātne]]s apakšnozare, kas pēta skaitļošanas metodes, kuru pamatā ir no [[Evolūcija|dabiskās evolūcijas]] aizgūtas idejas: populācijas indivīdu izlase, mainība, cīņa par izdzīvošanu. Tā pieder pie mākslīgā intelekta novirziena, ko sauc par skaitļoto intelektu ({{val-en|computational intelligence}}).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Marmot-edit1.jpg
|  att_nosaukums = [[Dzeltenvēdera murkšķis]] (''Marmota flaviventris'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveru dzimta
|    apakšdzimta = Xerinae
| apakšdzimta_lv = Zemes vāveres
|          cilts = Marmotini
|       cilts_lv = Murkšķi
|          ģints = Marmota
|       ģints_lv = Murkšķi
|        ģints_r = Murkšķis
|       binomial = Marmota <small>([[Blumenbach]], 1779)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Murkšķi''', '''murkšķu ģints''' (''Marmota'') ir viena no [[Vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') ģintīm, kas pieder [[zemes vāveres|zemes vāveru apakšdzimtai]] (''Xerinae''). Murkšķu [[Ģints (bioloģija)|ģintī]] ir 14 [[suga]]s, kas iedalās divās apakšģintīs: ''Marmota'' un ''Petromarmota''.<ref>Thorington, R. W. Jr. and R. S. Hoffman. 2005. Family Sciuridae. Pp. 754-818 in Mammal Species of the World a Taxonomic and Geographic Reference. D. E. Wilson and D. M. Reeder eds. Johns Hopkins University Press, Baltimore.</ref>

sentences: '''Lielais gavēnis''' ir [[gavēšana]]s laiks [[kristietība|kristiešu]] liturģiskajā gadā pirms [[Lieldienas|Lieldienām]]. Šajā laikā kristieši klusumā un pārdomās atceras [[Jēzus Kristus]] ciešanas un nāvi, daudz [[lūgšana|lūdzas]] un ziedo naudu [[labdarība]]i. Lielais gavēnis ilgst no [[Pelnu diena]]s līdz [[Klusā sestdiena|Klusajai sestdienai]] (aptuveni 40 dienas, kas atbilst laika periodam, ko Jēzus Kristus gavējot pavadīja tuksnesī). [[Pareizticība|Pareizticīgajiem]] gavēņa ilgums parasti ir ilgāks.

sentences: '''Kara ārsts''' ir [[militārpersona]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bionity.com/en/encyclopedia/Combat_medic.html|title=Combat medic|website=bionity.com}}</ref> ar medicīnas izglītību, kas veic [[Ārsts|ārsta]] darbu [[Karaspēks|bruņotajos spēkos]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Hofmanis
|     vārds_orig = ''Albert Hofmann''
|         attēls = Albert Hofmann Oct 1993.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Alberts Hofmanis 1993. gadā
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta =
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 29
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{CHE}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Cīrihes Universitāte]]
|        zinātne = [[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[LSD]] sintezēšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Sacensību norises vietas pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Hokejs]]

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Kordovas kalifāts<br>{{val-ar|الخلافة الأموية في الأن}}
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Dienvideiropa
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|valdības_veids      = [[Teokrātija|teokrātiska]] [[Monarhija]]
|
|gads_sākums         = 929. gads
|gads_beigas         = 1031. gads
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|p1                  = Kordovas emirāts
|flag_p1             =
|p2                  = Idrisīdu dinastija
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|s1                  = Almoravidu dinastija
|flag_s1             =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|s6                  =
|flag_s6             =
|s7                  =
|flag_s7             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Al-Andalus-de-910.jpg
|image_map_caption   = Kordovas emirāts
|
|galvaspilsēta       = Kordova (Spānija)
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = {{ubl|[[Berberu valodas]]|[[Ivrits]]}}
|reliģija            = [[Islāms]] (oficiālā), [[Kristietība]], [[Jūdaisms]]
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|title_leader        =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1000<ref> Taagepera, Rein (September 1997). "Expansion and Contraction Patterns of Large Polities: Context for Russia". International Studies Quarterly. 41 (3): 495. doi:10.1111/0020-8833.00053. JSTOR 2600793. Retrieved 7 September 2018.</ref>
|stat_platība1       = 600000
|stat_pop1           = 10000000
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|
|footnotes           =
}}

sentences: '''Pasaules okeāni un jūras''' kopā aizņem 71% no [[Zeme]]s virsmas platības - 360 000 000 km². Mūsdienās izdala 5 [[okeāns|okeānus]], savukārt [[jūra|jūru]] kopskaits ir atkarīgs no interpretācijas un svārstās ap 70. Vikipēdijā aprakstītas 79 jūras, ja neskaita [[ezers|ezerus]] un ūdenskrātuves, kas arī nereti tiek dēvēti par jūrām.

sentences:
{{atveidošana}}
{{infokaste+}}
'''Lukrēcija Bordža''' ({{val|it|Lucrezia Borgia}}, dzimusi {{dat|1480|4|18}}, mirusi {{dat|1519|6|24}}) bija [[Pāvests Aleksandrs VI|pāvesta Aleksandra VI]] meita un viņa ārlaulības dēla [[Čezāre Bordža|Čezares Bordžas]] (''Cesare Borgia'') māsa — izcila [[renesanse]]s laikmeta sieviete, skaista un izglītota, [[māksla]]s un [[literatūra]]s [[mecenāts|mecenāte]]. Aleksandra VI politisko interešu vadīta, vairākkārt precējusies, pēdējo reizi ar [[Alfonso d'Estess|Alfonso d'Esti]] (''Alfonso d'Este''), [[Ferrāra]]s [[hercogs|hercogu]]. Renesanses dzejnieki slavināja Lukrēciju savos darbos, bet naidnieki pārmeta tai izvirtīgu dzīvi.

sentences: {{Commonscat|Tennis players from India}}

sentences:
[[File:PolygonParameters.png|thumb|[[Piecstūris]], regulāru daudzstūru piemērs]]
'''Regulārs daudzstūris''' ir tāds izliekts [[daudzstūris]], kura visi [[leņķis|leņķi]] ir vienādi un visas [[mala]]s ir vienādas.

sentences: '''23. septembris''' ir gada 266. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (267. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 99 dienas.

sentences: '''Jeremijas grāmata''' ir otrā no vēlīno praviešu grāmatām [[jūdaisms|jūdaisma]] un [[kristietība|kristiešu]] [[Bībele|Bībelēs]]. Tās saturs atspoguļo notikumus [[Jūdejas ķēniņvalsts|Jūdejā]] no 627. p.m.ē līdz 582. p.m.ē. Oriģinālais teksts ir rakstīts sarežģītā un poētiskā [[Senebreju valoda|senebreju valodā]], izņemot 10:11 pantu, kas rakstīta Bībeles [[Aramiešu valoda|aramiešu valodā]]. Līdz mūsdienām teksts ir nonācis divās līdzīgās, bet atšķirīgās versijās — senebreju un [[Grieķu valoda|grieķu]] tulkojumā (''[[Septuaginta]]''), kas joprojām dod teologiem un vēsturniekiem iemeslus dažādām teksta interpretācijām. Grāmatas saturs domāts kā vēsts [[Babilonijas trimda|Babilonijas trimdā]] esošajiem ebrejiem, izskaidrojot viņu nelaimes ar piekopto elkdievību. Ebreji tiek salīdzināti ar neuzticīgu sievu un nepaklausīgiem bērniem. Dieva sods par viņu pārkāpumiem ir neizbēgams, taču tam var sekot apžēlošana. [[Jeremija]] nav laimīgs par savu pravieša lomu, viņš ir dusmīgs uz sevi, bet vēl vairāk uz [[Jeruzaleme]]s iedzīvotājiem, kas neklausās viņa brīdinājumos. Par negāciju pilnajiem pareģojumiem viņu pat iesloga un iemet bedrē nomirt.

sentences: '''Ženēvas Bībele''' ir viens no vēsturiski nozīmīgākajiem [[Bībele|Bībeles]] tulkojumiem [[Angļu valoda|angļu]] valodā, kas par 51 gadu apsteidzis [[Karaļa Džeimsa Bībele|karaļa Džeimsa versiju]]. Tā bija galvenā Bībele 16. gadsimta angļu [[Protestantisms|protestantisma]] vidū, un to izmantoja [[Viljams Šekspīrs]], [[Olivers Kromvels]], [[Džons Nokss]], [[Džons Donns]] un citi. Ženēvas Bībeli lietoja daudzi angļu reliģiskie disidenti un Olivera Kromvela karavīri [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā.

sentences: '''Hipotenūza''' ir taisnleņķa [[trijstūris|trijstūra]] mala, kas atrodas pretī taisnajam leņķim (skat. attēlu).

sentences: '''Abolicionisms''' ({{val|en|abolitionism}}, no {{val|la|abolitio}} — ‘atcelšana, likvidēšana’) ir sabiedriska kustība par kāda likuma vai paražas atcelšanu.<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=16}}</ref>

sentences: '''Vispasaules''' jeb '''globālais tīmeklis''' (saīsinājumā ''WWW'' vai ''W3'') ir savienotu [[Hiperteksts|hiperteksta]] dokumentu sistēma, kurai piekļūst izmantojot [[Internets|Internetu]]. Ar interneta [[pārlūkprogramma|pārlūkprogrammu]] iespējams apskatīt [[tīmekļa lapa]]s, kurās ir teksts, attēli, video ieraksti vai citi [[multivide]]s dokumenti, vadoties caur tiem ar [[hipersaite|hipersaitēm]].

sentences:
{{Slikts tulkojums}}{{jāuzlabo}}
'''Relācija''' ir [[datu struktūra]], kas sastāv no virsraksta un no nesakārtotas [[Kortežs|kortežu]] [[Kopa|kopas]], kuras lieto vienādus datu tipus. Relāciju datubāzes izmanto fiksēta formāta savstarpēji saistītas tabulas. Pastāv vairāki relāciju tipi ( 1:1 ; 1:n )
::Kad [[Edgars Kods]] (''Edgar Codd'') izgudroja relāciju modeli, viņš ieviesa jēdzienu no [[Binārs|binārās]] relācijas (matemātiskās relācijas) uz '''n-āro relāciju'''. Relācija ir pamatjēdziens relāciju modelī.
:Relācijai ir [[nulle]] vai vairāk [[kortežs|kortežu]] ([[Angļu valoda|angļu:]] ''"tuples"'').
:'''Relācijas vērtība''' ir relācijas instance.
:'''Relācijas mainīgais''' (relvar) ir mainīgais, kuram ir relācijas [[vērtība]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Vandžas grēda
|attēls                 = Vanj gas station.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =33 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min =1 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 85
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Visokijjazgulems]]
|augstums               = 5588
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Vandžas grēda''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Ванҷ}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|748|Vančas grēda}}</ref> Izvietojusies masīva rietumdaļā; stiepjas 85 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā no [[Zinātņu Akadēmijas grēda]]s līdz [[Pandža]]s upei starp [[Vandža (upe)|Vandžas]] ieleju ziemeļos un [[Jazgulema]]s ieleju dienvidos. Veidota no granītiem, smilšakmeņiem, konglomerātiem; nogāzes stāvas, ar dziļām aizām. Augstums virs 5000 m; virs 4000 m kore klāta ar ledājiem, to kopējā platība ap 164 km².

sentences:
[[Kategorija:Izdevniecības]]
[[Kategorija:Žurnāli pēc izdevēja]]

sentences:
{{infokaste+}}
 un [[Karls Gustavs Jungs|Jungu]].]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērpaskābes struktūrformula

Sērpaskābes molekulas modelis

[[Ampula]] ar SO2 ūdens šķīdumu
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksosulfāts(IV),
ūdeņraža sulfīts
|           CAS numurs = 7782-99-2
|      ķīmiskā formula = H2SO3
|              molmasa = 82,07
|              blīvums = —
|  kušanas temperatūra = —
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = pastāv tikai atšķaidītos
 ūdens šķīdumos
|                 citi =
}}
'''Sērpaskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]3) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[skābes|skābe]], kas tīrā veidā nepastāv (tomēr konstatētas atsevišķas tās molekulas gāzes fāzē).<ref>{{cite journal | author = D. Sülzle, M. Verhoeven, J. K. Terlouw, H. Schwarz | title = Generation and Characterization of Sulfurous Acid (H2SO3) and of Its Radical Cation as Stable Species in the Gas Phase | journal = [[Angew. Chem. Int. Ed. Engl.]] | volume = 27 | pages = 1533–4 | year = 1988 | doi = 10.1002/anie.198815331 | issue = 11}}</ref> [[Ūdens]] šķīdumos sērpaskābe ir vidēji stipra (pirmā skābuma konstante 1,857) divvērtīga [[skābe]], tai piemīt asa smaka neizreaģējušā SO2 dēļ. Sērpaskābes sāļus sauc par [[sulfīti]]em, bet skābos sāļus — par hidrogēnsulfītiem jeb bisulfītiem.

sentences: '''Konvencija par bērna tiesībām''' ir 1989. gadā pieņemtā un 1990. g. spēkā stājusies [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] konvencija. Tai ir 196 dalībvalstis; no ANO dalībvalstīm konvenciju parakstīja, bet par dalībvalstīm pagaidām nekļuva ASV.<ref>[https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=IV-11&chapter=4&clang=_en]</ref> Konvencijas izpildi uzrauga Bērna tiesību komiteja 18 ekspertu sastāvā, izskatot un vērtējot dalībvalstu ziņojumus, kā arī izdodot komentārus konvencijai.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
{{slikts tulkojums}}
{{vikisaites+}}

sentences: '''Pašaizdegšanās temperatūra''' ir minimālā [[temperatūra]], kuru sasniedzot noteiktos apstākļos notiek materiāla [[pašaizdegšanās]] bez ārēja aizdedzināšanas avota, tāda kā [[liesma]] vai [[dzirkstele]], iedarbības (tiek sasniegta degšanas [[ķīmiska reakcija|reakcijas]] [[aktivācijas enerģija]]).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Deadliest Season''
| attēls                   =
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, sporta filma
| režisors                 = [[Roberts Markovics]]
| producents               =
* [[Roberts Berdžers]]
* [[Tomass de Volfs]]
| scenārija autors         = [[Ernests Kinojs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Moriārtijs]]
* [[Kevins Konvejs]]
* [[Merila Strīpa]]
| mūzika                   = [[Diks Haimens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Titus Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[CBS]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1977|3|16|}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Ektoderma''' (no {{val|grc|ἔκτος}} (''ektós'') — 'ārējs' un ''δέρμα'' (''dérma'') — 'āda') jeb '''ektoblasts''' ir [[Embrijs|embrija]] ārējā [[dīgļlapa]] agrīnajās attīstības stadijās. Bez tās vēl ir vidējā dīgļlapa — [[mezoderma]] un no ektodermas tālākā dīgļlapa — [[entoderma]]. Ektoderma ir biezāka par entodermu.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Armens Tahtadžjans''' ({{val|hy|Առմեն Թախտաջյան}}; {{val|ru| Армен Леонович Тахтаджян}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1910|6|10}}|{{dat||5|28}}}} [[Šuša|Šušā]], [[Krievijas impērija|Krievijas impērijā]], tagad [[Kalnu Karabaha]], miris {{dat|2009|11|13}}) bija [[armēņi|armēņu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|PSRS]] [[botāniķis]] un [[taksonomists]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīta formulvienības struktūrformula

Nātrija sulfīta formulvienības modelis

Bezūdens nātrija sulfīta paraugs
|       citi nosaukumi = E221
|           CAS numurs = 7757-83-7
|      ķīmiskā formula = Na2SO3
|              molmasa = 126,043
|              blīvums = 2633
|  kušanas temperatūra = 33,4 °C (heptahidrāta šķīšana kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 27,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīts''' (Na2SO3) ir balta kristāliska viela, kas ir [[sērpaskābe]]s un [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāls]]. Nātrija sulfīts viegli šķīst ūdenī un veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. Istabas temperatūrā kristalizējas no ūdens šķīdumiem heptahidrāta Na2SO3·7H2O veidā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Columbidae
|           autors = [[Illiger]], 1811
|           attēls = Rock dove - natures pics.jpg
|    att_nosaukums = [[Klinšu balodis]] (''Columba livia'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|       apakšklase = Neornithes
|    apakšklase_lv = Īstie putni
|       infraklase = Neognathae
|    infraklase_lv = Neognati
|        virskārta = Columbimorphae
|     virskārta_lv = Baložveidīgo virskārta
|            kārta = Columbiformes
|         kārta_lv = Baložveidīgie
|          kārta_r = Baložu dzimta
|           dzimta = Columbidae
|        dzimta_lv = Baložu dzimta
|         dzimta_r = Baložu dzimta
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiO2
|molmasa=78,89
|blīvums=4230
|kušanas temperatūra=1870 °C
|viršanas temperatūra=2972 °C
}}
'''Titāna dioksīds''' (TiO2) ir stabilākais [[titāns|titāna]] [[oksīds]]. Tas ir sastopams dabā vairāku minerālu formā, no kuriem izplatītākais ir [[rutils]]. Titāna dioksīds ir titāna rūdas galvenā sastāvdaļa. Tīrā veidā titāna dioksīds ir balta, cieta, kristāliska viela. Titāna dioksīdu var attīrīt to hlorējot, lai iegūtu [[titāna tetrahlorīds|titāna tetrahlorīdu]], kuru tālāk var attīrīt destilējot un oksidēt atpakaļ par oksīdu.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Varieszu pagasts}}
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Krustpils rajons]]
[[Kategorija:Krustpils pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ārlavas pagasts
| karte             = Valdemārpils_lauku_teritorija_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Ārlavas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ārlavas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 85px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Valdemārpils
| platība           = 134,5
| iedzīvotāji       = 935<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 935 / 134.5 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.valdemarpils.lv
| nos_vācu          = Erwahlen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Эрваленская
| ref_krievu        =
}}
'''Ārlavas pagasts''' ir viena no [[Talsu novads|Talsu novada]] administratīvajām teritorijām. No visām pusēm iekļauj [[Valdemārpils]] pilsētu un robežojas arī ar sava novada [[Lubes pagasts|Lubes]], [[Īves pagasts|Īves]], [[Valdgales pagasts|Valdgales]], [[Laidzes pagasts|Laidzes]], [[Rojas pagasts|Rojas]] un [[Vandzenes pagasts|Vandzenes]] pagastiem.

sentences:
batiālajā zonā]]
'''Batiāle''' (no {{val|el|βαϑύς}} (''bathýs'') — 'dziļš') jeb '''batiālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] zona, kas atrodas dziļumā no 200—500 līdz 2000 metriem<ref>{{LPE|1}}</ref>, aizņemot platību starp [[Šelfs|šelfa]] [[Sublitorāle|sublitorāli]] un dziļūdens [[abisālā zona|abisālo zonu]]. Citos avotos batiāles apakšējā robeža ir minēta 2500<ref>[https://slovar.cc/enc/bse/1976577.html Значение слова БАТИАЛЬ в Большой советской энциклопедии, БСЭ]</ref> vai 3000<ref>{{cite web|url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/7655358.stm|first= Rebecca|last= Morelle |title= Deepest ever' living fish filmed |work=BBC News|date=7 October 2008|access-date=5 June 2017}}</ref> metru dziļumā. Kopsummā tā aizņem 20% no kopējās Pasaules okeāna platības. [[Ģeomorfoloģija|Ģeomorfoloģiski]] batiāle aptuveni atbilst [[Kontinentālā nogāze|kontinentālajai nogāzei]]. Augšējā robeža ir atkarīga no dziļuma, kurā lēzenais kontinentālais šelfs pāriet samērā stāvā nogāzē. Batiāli raksturo šādi parametri: ūdens [[spiediens]] līdz 25 MPa (t.i. līdz 250 atm.), strauja dziļuma un spiediena palielināšanās, gandrīz pilnīga tumsa, nenozīmīgas sezonālās [[temperatūra]]s un ūdens [[Blīvums|blīvuma]] svārstības, salīdzinoši neliela (tomēr lielāka nekā [[abisāle|abisālē]]) ūdens kustība, bieži vien posmots dibena [[reljefs]], nogulumu ([[batiālie nogulumi]]) nevienmērīgs biezums un bieži [[pamatieži|pamatiežu]] atsegumi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = Psetta maxima Luc Viatour.jpg
|        binomial = Scophthalmus maximus
|   att_nosaukums =
|          valsts = Animalia
|       valsts_lv = Dzīvnieki
|            tips = Chordata
|         tips_lv = Hordaiņi
|           klase = Actinopteri
|        klase_lv = Starspures
|           kārta = Pleuronectiformes
|        kārta_lv = Plekstveidīgās
|          dzimta = Scophthalmidae
|       dzimta_lv = Akmeņplekstu dzimta
|           ģints = Scophthalmus
|        ģints_lv = Akmeņplekstes
|            suga = S. maximus
|         suga_lv = Akmeņplekste
|        sinonīmi = ''Psetta maxima''
|     kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|administratīvi teritoriālu vienību|Valsts (nozīmju atdalīšana)|Valsts}}
'''Valsts''' ir politiska organizācija, kas, balstoties uz tiesisku varu, nodrošina sabiedrības vadīšanu un esošās politiskās iekārtas pastāvēšanu noteiktā apdzīvotā teritorijā. Valsts trīs pamatpazīmes — [[teritorija]], [[iedzīvotāji]] un [[suverenitāte|suverēna]] vara. Valsts ietver tādas institūcijas kā [[likumdevējs|likumdevēja]] vara ([[parlaments]], [[Saeima]] u.c.), [[izpildvara]] ([[valdība]]), [[karaspēks|bruņotie spēki]], [[tiesa]]s, [[policija]] un citi.

sentences: '''Cauruļvadu uzmavsavienojums''' ir [[Caurule|cauruļvadu]] — [[Ūdensvads|ūdensvadu]], [[Gāzesvads|gāzesvadu]] vai siltumvadu ([[apkure]]s sistēmu) — savienojums.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=[[Inženiergrafika]]|last3=Fjodorova|first=Jānis|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|year=2008|isbn=978-9984-32-147-9|first2=Modris|last2=Dobelis|first3=Genevefa|last=Auzukalns|first4=Ieva|last4=Jurāne|first5=Ella|last5=Leja|first6=Veronika|last6=Stroževa|first7=Gaļina|last7=Veide|first8=Zoja|last8=Veide}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''K-11''
| attēls                   = K-11 ---- movieposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džūlza Stjuarte]]
| producents               = [[Toms Raits jaunākais]]
| scenārija autors         =
* [[Džareds Kurts]]
* Džūlza Stjuarte
| galvenajās lomās         =
* [[Gorans Višņičs]]
* [[Keita del Kastilo]]
* [[D. B. Svīnijs]]
| mūzika                   = [[Filips Māršals]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Libertine Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Breaking Glass Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|11|16|Turīna|2013|3|15|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 88 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''K-11''''' ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Džūlza Stjuarte]]. Galvenās lomas atveido [[Gorans Višņičs]], [[Keita del Kastilo]] un [[D. B. Svīnijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|11|16||bez}} Turīnā.

sentences:
[[Kategorija:Mezoamerika]]
[[Kategorija:Amerikas pamatiedzīvotāju valodas]]
[[Kategorija:Valodas pēc ģeogrāfiskā reģiona]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amfetamīna struktūrformula

Amfetamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (±)-1-fenilpropān-2-amīns
alfa-metilfeniletilamīns
beta-fenilizopropilamīns
benzedrīns
|           CAS numurs = 300-62-9
|      ķīmiskā formula = C9H13N
|              molmasa = 135,2084
|              blīvums = 930
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 203–205 °C<ref>Справочник химика. Том II. Ленинград: Химия, 1971. 1034. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = grūti šķīstošs
|                 citi =
}}

sentences: '''Gliemeņu sistemātika''' apraksta visu [[Gliemenes|gliemeņu]] daudzveidību, dod tām raksturīgus nosaukumus, sakārto tās hierarhiskās kategorijās (dažāda ranga [[Taksons|taksonos]]) un izveido iespējami objektīvu modeli, kurā atspoguļota gliemeņu grupu vēsturiskā attīstība ([[filoģenētika]]) un savstarpējā radniecība.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = ''Rammstein''
|          Attēls = Rammstein logos joined.svg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Grupas ''Rammstein'' logotips
|           Vieta = {{flaga|Vācija}}, [[Berlīne]], [[Vācija]]
|           Žanrs = [[Industriālais metāls]]
''[[Neue Deutsche Härte]]''
|     Instrumenti =
|            Gadi = [[1994]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Music Group]]''
|           Mlapa = {{URL|rammstein.de}}
|      Dalībnieki = [[Tils Lindemans]] (vokāls)
[[Rihards Kruspe]] (ģitāra)
[[Pauls Landerss]] (ģitāra)
[[Kristians Lorencs]] (taustiņinstrumenti)
[[Kristofs Šneiders]] (sitaminstrumenti)
[[Olivers Rīdels]] (basģitāra)
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''''Rammstein''''' ir viena no populārākajām vācu rokgrupām. Grupa ir izveidota [[1994]]. gada janvārī un tiek pieskaitīta pie ''[[Neue Deutsche Härte]]'' skatuves līdzās tādām [[industriālais metāls|industriālā metāla]] grupām kā ''[[Oomph!]]'', ''[[Eisbrecher]]'' un ''[[Die Krupps]]''. Gandrīz visas ''Rammstein'' dziesmas tiek izpildītas [[Vācu valoda|vācu valodā]]. Grupa ir slavena arī ar saviem skatuves šoviem un provokatīvajiem dziesmu tekstiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Melisa Bonija''' (dzimusi 1993. gada 23. janvārī) ir Šveices [[Smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagā metāla]] dziedātāja un dziesmu autore. Viņa ir [[Simfoniskais metāls|simfoniskā metāla]] grupas ''Ad Infinitum'' dibinātāja un vokāliste, kā arī grupu ''Dark Side of the Moon'', ''Evenmore'' un ''Rage of Light'' vokāliste.

sentences: '''Analfabētisms''' ({{val|el|αναλφαβετος}} (''analphabetos'') — 'nemācīts cilvēks; tāds, kas neprot alfabētu') ir [[lasīšana|lasīt]] un [[rakstīšana|rakstīt]] neprasme. Pārnestā nozīmē par analfabētismu dēvē arī pamatzināšanu trūkumu<ref name="ISV">{{Grāmatas atsauce |title= Ilustrētā svešvārdu vārdnīca |location= Rīga |publisher= [[Avots (izdevniecība)|Avots]] |year= 2005 |page= 50}}</ref> vai arī zināšanu trūkumu kādā nozarē. Analfabētisma cēloņi var būt kā sociāli ([[ģimene]]s apstākļi, [[izglītība]]s sistēmas trūkumi, [[kultūra]]s pakalpojumu ierobežota pieejamība), tā arī ģenētiski noteikti. Analfabētisma pretstats ir [[rakstpratība]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = ''Frédéric Joliot-Curie''
|         attēls = Joliot-fred.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Frederiks Žolio-Kirī 1935. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1958
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Francija
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Irēna Žolio-Kirī]]
|          bērni = [[Helēna Lanževēna-Žolio]]
[[Pjērs Žolio]]
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris|Parīzes pilsētas Industriālās fizikas un ķīmijas augstskola]]
|        zinātne = fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Atoma kodols|atoma kodola]] pētījumi
jaunu [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu sintēze
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija ķīmijā]] (1935)
[[Hjūza medaļa]] (1947)
[[Staļina Miera prēmija]] (1951)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Žans Frederiks Žolio-Kirī''', dzimtais uzvārds '''Žolio''' ({{val|fr|Jean Frédéric Joliot-Curie}}, dzimis [[1900]]. gada [[19. marts|19. martā]] [[Parīze|Parīzē]], miris [[1958]]. gada [[14. augusts|14. augustā]] [[Parīze|Parīzē]]) bija [[Francija|franču]] fiziķis. Kopā ar sievu [[Irēna Žolio-Kirī|Irēnu Žolio-Kirī]] ([[Marija Sklodovska-Kirī|Marijas Sklodovskas-Kirī]] un [[Pjērs Kirī|Pjēra Kirī]] meitu) 1935. gadā ieguva [[Nobela prēmija ķīmijā|Nobela prēmiju ķīmijā]] par jaunu [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu sintēzi.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Chemistry 1935 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/chemistry/laureates/1935/}}</ref> Devis svarīgu ieguldījumu radioaktivitātes, [[atoms|atoma]] uzbūves un [[ķēdes reakcija|ķēdes reakciju]] pētījumos.
== Agrīnie gadi ==
1923. gadā Žolio-Kirī pabeidza Parīzes pilsētas Industriālās fizikas un ķīmijas augstskolu (''[[École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris|ESPCI ParisTech]]'').<ref>[http://www.espci.org/fr/anciens/eleves/39/  ESPCI ParisTech Alumni 1923]</ref> No 1925. gada strādāja par Marijas Sklodovskas-Kirī asistentu, kur iepazinās un 1926. gadā apprecējās ar Sklodovkas-Kirī meitu Irēnu. Ģimenē piedzima divi bērni — meita [[Helēna Lanževēna-Žolio|Helēna]] (dzimusi 1927. gadā, kļuvusi par kodolfiziķi) un dēls [[Pjērs Žolio|Pjērs]] (dzimis 1932. gadā, kļuvis par biofiziķi).<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.eurekalert.org/features/doe/2003-07/djna-mp071103.php|title=Marie & Pierre Curie’s granddaughter, Hélène Langevin-Joliot, visits the United States|accessdate=2014-09-28|publisher=Eurekalert.org|archive-date=2014-12-13|archive-url=https://web.archive.org/web/20141213021019/http://www.eurekalert.org/features/doe/2003-07/djna-mp071103.php}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141213021019/http://www.eurekalert.org/features/doe/2003-07/djna-mp071103.php |date=2014-12-13 }}</ref>
== Zinātniskie pētījumi ==
Žolio-Kirī kopā ar sievu Irēnu Žolio-Kirī veica [[atoms|atoma]] struktūras pētījumus, pielietojot daļiņu sadursmes ar [[Atoma kodols|atoma kodolu]]. Šie pētījumi deva ieguldījumu [[neitrons|neitrona]] atklāšanā, ko 1932. gadā izdarīja [[Džeimss Čedviks]]. Par pētījumiem, kas noveda pie jaunu [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] [[izotops|izotopu]] atklāšanas, 1935. gadā Frederiks un Irēna Žolio-Kirī saņēma [[Nobela prēmija ķīmijā|Nobela prēmiju ķīmijā]]. 1947. gadā Frederiks Žolio-Kirī tika apbalvots ar [[Hjūza medaļa|Hjūza medaļu]] par ieguldījumu [[kodolfizika|kodolfizikā]].
== Pēckara periods ==
[[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā Žolio-Kirī darbojās [[Franču Pretošanās kustība|Franču Pretošanās kustībā]]. Pēc kara bija pirmais Francijas Atomenerģētikas Komisariāta vadītājs, 1948. gadā uzraudzīja pirmās franču [[AES]] būvi. Bet tā kā Žolio-Kirī bija pārliecināts [[komunisti|komunists]], 1950. gadā viņam nācās pamest lielāko daļu no saviem pienākumiem. Tomēr viņš saglabāja profesora amatu augstskolā ''Collège de France''. Darbojās arī politikā, bija Vispasaules Miera padomes prezidents, 1951. gadā tika apbalvots ar [[Staļina Miera prēmija|Staļina Miera prēmiju]]. 1955. gadā Žolio-Kirī bija starp 11 zinātniekiem, kas parakstīja [[Rasela-Einšteina manifests|Rasela-Einšteina manifestu]], brīdinot par [[kodolieroči|kodolieroču]] izplatīšanās bīstamību un aicinot uz starptautisku konfliktu miermīlīgu noregulēšanu.

sentences: Šajā rakstā uzskaitītas pazīstamākās [[operētājsistēma]]s to izveidošanas hronoloģiskā secībā, sākot no [[1957]]. gada. Pilnu operētājsistēmu uzskaitījumu skat. [[Operētājsistēmu uzskaitījums|šeit]].

sentences: '''Akvārijs''' ({{val|la|aquarium}}, no ''aqua'' — '[[ūdens]]' un ''arium'' — 'vieta') ir [[mākslīgā ekosistēma]], caurspīdīga tvertne ūdens dzīvnieku un augu audzēšanai.

sentences: '''Tartu semiotikas skola''', arī '''Tartu—Maskavas semiotikas skola''' ({{val|ru|Tартуско-московская семиотическая школа, Московско-тартуская семиотическая школа}}) ir apzīmējums kultūras [[semiotika]]s pētniecības tradīcijai [[20. gadsimts|20. gadsimta]] otrajā pusē, ko nodibināja [[Tartu Universitāte]]s profesors [[Jurijs Lotmans]]. Tā apvienoja gan [[Tartu]], gan [[Maskava]]s, gan arī [[Rīga]]s, [[Viļņa]]s, [[Erevāna]]s un citu bijušās [[Padomju Savienība]]s akadēmiskās pētniecības centru zinātniekus. Skolas pārstāvji [[lingvistika|lingvistiskajā]] analīzē centās izmantot [[informātika]]s metodes, valodas un kultūras zīmju sistēmas interpretēja kā universālu kodu, kas sastāv no binārajiem pretstatiem. Tartu semiotikas skolas pētniecībā piedalījušies tādi atzīti semiotikas pārstāvji kā [[Strukturālisms|Romans Jākobsons]], Tomass Sebeoks, Alberts Kress un [[Umberto Eko]].

sentences: '''13. jūlijs''' ir gada 194. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (195. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 171 diena.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaivīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID=8/E.25-40
|ķīm_formula=Na19(Ca,Mn++)6(Ti,Nb)3(Si3O9)2(Si10O28)2Cl·2(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, brūngansārts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.618 nε = 1.626
|pleohroisms=
|blīvums=2,76
}}__NOTOC__'''Alluaivīts''' (nosaukts Alluaiva kalna vārdā [[Kolas pussala|Kolas pussalā]]) - [[1990]]. gadā atklāts [[minerāls]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Bišumuižas ēka
| source         =
| date           = 2014
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name                   = Tbilisi
|official_name            = თბილისი
|settlement_type        = galvaspilsēta
|image_skyline          =
|image_caption          =
|imagesize              = 250px
|image_flag             = Flag of Tbilisi.svg
|image_seal             = Seal of Tbilisi, Georgia.svg
|seal_size              = 70px
|pushpin_map            = Gruzija
|subdivision_type       = Valsts
|subdivision_name       = {{GEO}}
|established_title      = Dibināta
|established_date       = [[458. gads|458]]. gadā
|leader_title           = Mērs
|leader_name            = Giorgi Ugulava
|area_magnitude         =
|area_total_km2         = 726
|area_land_km2          =
|area_water_km2         =
|population_as_of       = 2010. gadā
|population_footnotes   =
|population_total       = 1152500
|population_metro       = 1485293
|population_density_km2 = auto
|timezone               = [[UTM|GMT]]
|utc_offset             = +4
|timezone_DST           = nav
|utc_offset_DST         = +4
|latd=41 |latm=43 |lats= |latNS=N
|longd=44 |longm=47 |longs= |longEW=E
|elevation_footnotes    =
|elevation_m            =
|elevation_max_m        = 770
|elevation_min_m        = 380
|website                = {{URL|http://www.tbilisi.gov.ge/}}
|footnotes              =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Gvena Steisija
| color         = #FFFF00
| series        = [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]]
| image         = [[attēls:GwenStacy.jpg|px]]
| caption       =
| first         = ''The Amazing Spider-Man'' #31
| last          = ''The Amazing Spider-Man' #121
| creator       =
* [[Stens Lī]]
* [[Stīvs Ditko]]
| portrayer     =
* [[Braisa Dalasa Hauarda]]
* [[Emma Stouna]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        = [[sieviete]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = Amerikāniete
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Gvendolīna Maksīne Steisija''' ({{val|en|Gwendolyn Maxine Stacy}}) ir [[tēls (māksla)|tēls]] dažādos [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]] komiksos, filmās, televīzijas seriālos un datorspēlēs, kuru radījuši mākslinieks [[Stīvs Ditko]] un rakstnieks [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādās ''[[The Amazing Spider-Man (komiksu sērija)|The Amazing Spider-Man]]'' 31. numurā, kas iznāca 1965. gada decembrī.<ref>{{Grāmatas atsauce|last = Manning|first = Matthew K.|last2= Gilbert|first2= Laura, ed.|chapter= 1960s|title = Spider-Man Chronicle Celebrating 50 Years of Web-Slinging|url = https://archive.org/details/spidermanchronic0000cows|publisher = [[Dorling Kindersley]]|year = 2012|page = [https://archive.org/details/spidermanchronic0000cows/page/31 31]|isbn = 978-0756692360|quote= This monumental issue saw the first appearances of Peter's upcoming love interest Gwen Stacy, prospective best friend, Harry Osborn, and even the future super villain known as the Jackal.}}</ref> Gvena Steisija ir Pītera Pārkera pirmā mīlestība un viņa draudzene.

sentences: '''Viļņotie slāņmākoņi''' ''Stratus undulatus'' (St und) ir vienlaidu pelēks vai dzeltenpelēks [[mākiņi|mākoņu]] slānis, uz kura pamata var izšķirt vāji izteiktus viļņus. Šie viļņi to lielā garuma un zemā izvietojuma dēļ pamanāmi tikai pēc pareizas tumšo un gaišo vietu secības mākonī. Pamata augstums ir 200—700 m. [[Saule]] un [[Mēness]] nespīd cauri šiem mākoņiem. Mākoņi sastāv no [[ūdens]] pilieniem. No St iespējami nokrišņi [[smidzinošs lietus|smidzeņa]] vai mazu [[sniega graudi|sniega graudu]] veidā, kuri krietni pasliktina redzamību. Mākoņi veidojas galvenokārt siltā gaisa atdzišanas dēļ, kad tas kustas virs aukstā gaisa masas. Liela nozīme mākoņu veidošanai ir [[temperatūras inversija]]i, kurai vajadzētu būt nelielā augstumā virs [[Zeme]]s virsas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Oktavio Pass
|         vārds_orig = ''Octavio Paz''
|             attēls = Paz0.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 31
|           dz_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1998
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Meksikānis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Spāņu
|            periods = 1931—1965
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]], [[eksistenciālisms]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Oktavio Pass Lozano''' ({{val|es|Octavio Paz Lozano}}; dzimis {{dat|1914|3|31}}, miris {{dat|1998|4|19}}) bija meksikāņu rakstnieks, dzejnieks un diplomāts. 1990. gadā saņēmis [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmiju literatūrā]]. 1981. gadā saņēmis augstāko literāro apbalvojumu spāņvalodīgajās valstīs — Servantesa balvu. Dzīves laikā bijis vairāku žurnālu vadītājs. Viņa dzejoļi ir apkopoti krājumos ''Poemas 1935-1975'' un ''Collected Poems, 1957-1987''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/literature/laureates/1990/paz-bio.html#|title=Biogrāfija|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2012|2|26||bez}}}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|Darba svētkiem 1. maijā|Darba svētkiem Amerikas Savienotajās Valstīs|Darba svētki (ASV)}}
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa     = #FFA3A3
| nosaukums            = Darba svētki
| apakšvirsraksts      =
| attēls               = 1.Mai 2013 (8697603319).jpg
| attēla_paraksts      = Starptautiskās strādnieku dienas svinības [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]] {{dat|2013||||bez}}.
| oficiālais_nosaukums = Latvijā  - Darba svētki, Latvijas Republikas Satversmes sapulces sasaukšanas diena
| citi_nosaukumi       = Darba svētki
Pirmais maijs
| atzīmēšana           = [[gājiens|gājieni]], [[demonstrācija|demonstrācijas]]
| brīvs_nosaukums1     =
| brīvs_lauks1         =
| brīvs_nosaukums2     =
| brīvs_lauks2         =
| brīvs_nosaukums3     =
| brīvs_lauks3         =
| datums               = [[1. maijs]]
(dažās valstīs Darba svētki citos datumos)
| svinību_laiks        =
| biežums              = katru gadu
| saistīts_ar          =
}}

sentences: '''Eksonīms''' (no {{val|el|ἔξω}} — 'ārpus' un ''ὄνυμα'' — 'vārds') ir [[vietvārds]], kuru nosauktajā vietā nelieto vietējie iedzīvotāji ne oficiālajā, ne kādā vietējā valodā. Ar šo terminu apzīmē arī tautu nosaukumus ([[etnonīms|etnonīmus]]), [[Valoda|valodu]] nosaukumus, kā arī personvārdus, ko pašidentificēšanai nelieto tauta, valoda, vai cilvēki, uz ko šie nosaukumi attiecas. Nosaukumu, ko lieto vietējie iedzīvotāji, attiecinot uz sevi, vai vietu, sauc par '''endonīmu''' (no {{val|el|ἔνδον}} — 'iekšējs' un ''ὄνυμα'' — 'vārds'), '''autonīmu''' vai '''pašnosaukumu'''. Piemēram, ''Deutschland'' ir [[vācu valoda]]s endonīms [[Vācija]]i, ''Vācija'' ir [[latviešu valoda|latviskais]] eksonīms šai pašai vietai, ''Duitsland'' ir [[nīderlandiešu valoda|holandiešu]] eksonīms, ''Germany'' ir [[angļu valoda|angliskais]] eksonīms, ''Allemagne'' ir [[franču valoda|franciskais]] eksonīms, ''Njemačka'' ir [[horvātu valoda|horvātiskais]] eksonīms.

sentences: '''Dialekts''' ({{Val-el|διάλεκτος}} (''dialektos''); no {{gree|διαλέγομαι}} — ‘runāt, izskaidroties’) ir [[valoda]]s paveids, kas vēsturiski radies samērā plašā apvidū, un tajā var būt ietvertas vairākas [[izloksne]]s vai izlokšņu grupas. Dialekts ir pilnvērtīga [[runa]]s (ne obligāti rakstveida) sazināšanās sistēma ar savu leksikonu un [[gramatika|gramatiku]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Edgars „Zirgs” Grabovskis
|Attēls = Skyforger 16127 Cernunnos Fest 06.jpg
|Att_izm = 200px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = Edgars Grabovskis
|Dzimis = 1972. gada 27. maijā
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = balss, [[basģitāra]], [[ģīga]], [[vargāns]]
|Žanrs = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]]
[[tradicionālā tautas mūzika]]
|Nodarbošanās = basģitārists
|Gadi = 1991-pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī = ''[[Grindmaster's Death]]'' (1991—1995)
''[[Skyforger]]'' (1995—pašlaik)
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
'''Gilmors''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Trollus europaeus.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Trollius europaeus|Eiropas saulpurene}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Ranunculales
|         rinda_lv =Gundegu rinda
|           dzimta =Ranunculaceae
|        dzimta_lv =Gundegu dzimta
|            ģints =Trollius
|         ģints_lv =Saulpurenes
|             suga =T. europaeus
|          suga_lv =Eiropas saulpurene
|         binomial =Trollius europaeus L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Peter Kaestner''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1953
| dz_mēnesis =7
| dz_diena =21
| dz_vieta = {{vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =
| dzimums = V
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =[[ornitologs]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Hodgsonius_phoenicuroides_1.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|     dzimta=Muscicapidae
|    dzimta_lv=Mušķērāju dzimta
|  ģints =Luscinia
|  ģints_lv =Lakstīgalas
|  suga= Luscinia phaenicuroides
|  suga_lv= Baltvēdera erickiņš
|      binomial = Luscinia phaenicuroides
([[John Edward Gray|Gray]] & [[George Robert Gray|Gray]], 1847)
|   kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Hodgsonius phoenicuroides''
*''Hodgsonius phaenicuroides''
}}
'''Baltvēdera erickiņš''' (''Luscinia phaenicuroides'') ir [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] suga, kas pieder pie [[čakstīšu apakšdzimta]]s (''Saxicolinae''). Sastopams [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]] un [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]].<ref name=thai>[https://www.thainationalparks.com/species/white-bellied-redstart Species of Thailand: White-bellied redstart]</ref> Baltvēdera erickiņam ir divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ World ~Bird List: Chats, Old World flycatchers]</ref> Nesenā pagātnē tika sistematizēts monotipiskā ģintī, bet kopš 2010. gadā saskaņā ar ģenētiskajiem pētījumiem tiek klasificēts lakstīgalu ģintī.<ref>Sangster, G.; Alström, P.; Forsmark, E.; Olsson, U. (2010). "Multi-locus phylogenetic analysis of Old World chats and flycatchers reveals extensive paraphyly at family, subfamily and genus level (Aves: Muscicapidae)". Molecular Phylogenetics and Evolution. 57 (1): 380–392. PMID 20656044. doi:10.1016/j.ympev.2010.07.008</ref><ref>Gill, Frank; Donsker, David, eds. (2016). "Chats, Old World flycatchers". World Bird List Version 6.2. International Ornithologists' Union. Retrieved 20 May 2016.</ref>

sentences: '''Surogātpasts'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.valodaskonsultacijas.lv/lv/questions/630 |title= Spams vai surogātpasts? |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |access-date= 2019. gada 2. jūlijā |quote=Pareizi ir '''''surogātpasts'''''. Terminoloģijas portālā termins '''''surogātpasts''''' skaidrots – ‘elektroniskais liekpasts vai nevēlama un uzbāzīga intereškopu apziņošana, kas ne tikai tērē klientu laiku, spiežot tos lasīt nevajadzīgu e-pastu, bet arī aizņem lielu tīkla joslas platumu’. „Preses lasītāja svešvārdu vārdnīcā” vārds '''''spams''''' skaidrots –‘elektroniskais surogātpasts, nesankcionētas reklāmas surogātvēstules elektroniskajā pastā’. Vārdu '''''spams''''' nav vēlams lietot, jo tā vietā ir atbilstošs šī jēdziena apzīmējums latviešu valodā '''''surogātpasts'''''. Valodā vēl pagaidām nav nostiprinājies 2004. gada jaunvārds ''mēstule'', kas arī apzīmē '''''surogātpastu'''''.}}</ref> jeb '''mēstule'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=spam%20%28e-mail%29 Spam (e-mail)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150511013816/http://termini.lza.lv/term.php?term=spam%20%28e-mail%29 |date={{dat|2015|05|11||bez}} }} Akadēmiskā terminu datubāze</ref> ({{val|en|spam}}) ir elektroniska vēstule, kas ir nevēlama (nepieprasīta) vai pat uzbāzīgs [[elektroniskais pasts|elektroniskā pasta]] ziņojums (tiek nosūtīts atkārtoti), kas tikai tērē saņēmēja laiku un datora resursus. Mēstule tika atzīts par 2004. gada [[Gada vārds Latvijā|vārdu Latvijā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Langs''' var būt:

sentences:
secīgie skriešanas fotouzņēmumi]]
'''Skriešana''' ir viens no pārvietošanās veidiem, kuru izmanto gan cilvēki, gan dzīvnieki. Skriešanai ir raksturīga to pašu [[Muskuļi|muskuļu]] cikliska darbība, kas tiek izmantoti ejot. Skriešana, kā viena [[vieglatlētika]]s no disciplīnām ir iekļauta [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] programmā. Skriešanai ir pozitīva ietekme uz [[Veselība|veselību]], jo tiek trenēti ķermeņa muskuļi, veicināta [[Nervu sistēma|nervu]] un [[Endokrīnā sistēma|endokrīnās sistēmas]] darbība.

sentences: '''Cyrix''' bija [[mikroprocesors|mikroprocesoru]] ražotājs, kurš dibināts [[1988]]. gadā kā augstražīgu [[līdzprocesors|matemātisko līdzprocesoru]] piegādātājs. Kompāniju dibināja agrākie [[Texas instruments]] darbinieki. Cyrix dibinājs Džerijs Rodžers (''Jerry Rogers'') agresīvi vervēja inženierus, izveidojot nelielu, bet efektīvu 30 cilvēku grupu.

sentences: Par '''pakāpju nevienādībām''' dažreiz sauc tādas [[nevienādība]]s, kuras satur <math>a^b</math> veida izteiksmes, kur <math>a</math> un <math>b</math> ir nevienādībā ietilpstoši mainīgie vai izteiksmes no citiem mainīgajiem.<br />

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Īrijas Nacionālā bibliotēka
| native_name         = ''Leabharlann Náisiúnta na hÉireann<br/>National Library of Ireland''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Īrija#Eiropa
| status              =
| image               = National_Library_of_Ireland_2011.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| latd  = 53.341111 | latNS  = N
| longd = 6.254444 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| awards              =
| seating_capacity    =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.nli.ie/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: {{Commonscat|Figure skaters from Austria|Austrijas daiļslidotāji}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Dmitrijs Gordons / Dmitro Hordons
| vārds_orig = ''Дмитрий Гордон'' / ''Дмитро Гордон''
| attēls = Дмитрий_Гордон_2015.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Dmitrijs Gordons 2015. gadā
| dz_gads = 1967
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 21
| dz_vieta = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = [[Kijiva]], [[Ukraina]]
| pilsonība = {{UKR}}
| tautība = [[ebreji|ebrejs]]
| nodarbošanās = [[žurnālists]], [[politiķis]], [[blogeris]]
| ienākumi =
| darbības_gadi = 1991-pašlaik
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Aļesja Bacmane
| bērni = 7
| alma_mater = Bērklija Mūzikas koledža<br />Kijivas Nacionālā būvniecības un arhitektūras universitāte
| paraksts = Dmitry_Gordon_Signature_2014.png
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Dmitrijs Gordons''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Дмитрий Ильич Гордон'') jeb '''Dmitro Hordons''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Дмитро Ілліч Гордон''; dzimis {{dat|1967|10|21}} [[Kijiva|Kijivā]]) ir [[Ukraina|Ukrainas]] [[žurnālists]], [[Televīzija|TV]] raidījumu vadītājs, [[blogeris]], [[politiķis]], [[mūziķis]] un [[uzņēmējs]]. Avīzes ''Бульвар Гордона'' galvenais redaktors ([[1995. gads|1995]]-[[2019. gads|2019]]), [[Internets|tiešsaistes]] izdevuma ''ГОРДОН'' dibinātājs, divu ''[[YouTube]] Zelta pogu'' ieguvējs par viņa ''[[YouTube]]'' kanālu ''Дмитрий Гордон'' un ''В гостях у Гордона'' abonentu skaitu, kas pārsniedz miljonu.<ref>{{Atsauce|title=Гордон продемонстрировал две Золотые кнопки ютуба|url=https://www.youtube.com/watch?v=TDLU7h_ADiw|accessdate=2022-05-10|language=lv-LV}}</ref> Bijis arī [[Kijiva]]s pilsētas domes deputāts (2014–2016).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Aizputes pagasts
| karte             = Aizputes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Aizputes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Aizputes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Rokasbirze
| platība           = 88,9
| iedzīvotāji       = 840<ref> http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2020/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 840 / 88.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
| nos_vācu          = Schloß-Hasenpoth
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Шлосъ-Газенпотская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
 |           name = Viktorijas ūdenskritums
 |          photo = Victoriafälle.jpg
 |    photo_width =
 |  photo_caption =
 |       map_type = Zambija#Zimbabve#Āfrika
 |    map_caption =
 | label_position = top
| relief = jā
 | latd  = 17.924444 | latNS  = S
| longd = 25.856667 | longEW = E
 |         region =
 |       location = {{vieta|Zambija}}, {{vieta|Zimbabve}}
 |           type =
 |      elevation = 1470
 |         height = 108
 | height_longest =
 |   number_drops = 2
 |          width =
 |  average_width =
 |    watercourse = [[Zambezi]]
 |   average_flow = 1088
 |     world_rank =
 |       embedded = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Mosi-oa-Tunja / Viktorijas ūdenskritums
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = vii, viii
|        designation1_date = 1989
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/509 509]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Zambija}}, {{vieta|Zimbabve}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 6860 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetranitropentaeritrīta struktūrformula
|ķīmiskā formula=C(CH2ONO2)4
|molmasa=317,15
|blīvums=1773
|kušanas temperatūra=141,3 °C
|viršanas temperatūra=sadalās pie 190 °C
}}
'''Tetranitropentaeritrīts''' (PETN, C(CH2ONO2)4) ir samērā jutīga [[sprāgstviela]], kuru lieto [[detonators|detonatoriem]]. Tas ir jutīgāks (nestabilāks) par [[trinitrotoluols|trinitrotoluolu]] un [[tetrils|tetrilu]]. Pentaeritrīts lietots kā plastiskais sprāgstvielu komponents.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = ''Ice Cube''
| Attēls = Ice-Cube 2014-01-09-Chicago-photoby-Adam-Bielawski.jpg
| Fons = solists
| Dz_vārds = O'Šea Džeksons
| Dzimis = {{Dat|1969|6|15}}
| Vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
| Miris =
| Žanrs = [[Rietumkrasta hiphops]], [[gangsteru reps]], [[hārdkors (hiphops)|hārdkors]], [[politiskais reps]]
| Nodarbošanās = [[Reperis]], [[dziesmu producents]], [[aktieris]], [[kinorežisors]], [[kinoproducents]]
| Gadi = 1984–pašlaik
| Izdevējkompānija = * ''[[Ruthless Records|Ruthless]]'' (1987—1989)
* ''[[Priority Records|Priority]]'' (1987—pašlaik)
* ''[[Lench Mob Records|Lench Mob]]'' (1994—pašlaik)
* [[EMI]] (2006—pašlaik)
| Darbojies_arī = * ''[[The D.O.C.]]''
* ''[[Crazy Toones]]''
* ''[[Too $hort]]''
* ''[[Yo-Yo]]''
* [[WC (grupa)|WC]]
* ''[[Public Enemy]]''
* [[N.W.A.]]
* ''[[Snoop Dogg]]''
* ''[[Ice T]]''
* ''[[Dr. Dre]]''
| Mlapa = {{URL|www.icecube.com}}
| Dzimums = V
}}
'''O'Šea Džeksons''' ({{val|en|O'Shea Jackson}}, dzimis {{dat|1969|6|15}}), labāk zināms pēc sava skatuves vārda '''''Ice Cube''''', ir amerikāņu [[Reps|reperis]], dziesmu rakstnieks, [[aktieris]] un [[kinorežisors]].

sentences: {{Citas nozīmes|vampīriem - fantastiskām būtnēm|Vampīrs (nozīmju atdalīšana)|vampīrs}}

sentences: '''Nosacījuma refleksi''' ir [[pieredze]]s rezultātā iegūti [[reflekss|refleksi]], kas katram indivīdam var būt atšķirīgi, atšķirībā no [[beznosacījuma refleksi]]em. Nosacījuma refleksi neiedzimst, tie rodas kā reakcija uz kādu kairinātāju ([[smarža|smaržu]], [[garša|garšu]], [[skaņa|skaņu]], [[sāpes|sāpēm]]). Dzīves laikā noteikti nosacījuma refleksi var arī izzust. Pirmais nosacījuma refleksus aprakstīja krievu fiziologs un psihologs [[Ivans Pavlovs]], tāpēc tos mēdz saukt arī par '''Pavlova nosacījuma refleksiem'''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C4H6O2
|molmasa=86,09
|blīvums=1026,5
|kušanas temperatūra=15,5 °C
|viršanas temperatūra=171,9 °C (izomerizējas)
}}
'''Izokrotonskābe''' (''cis''-2-butēnskābe, šķidrā krotonskābe, СН3−CH=СН–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''cis'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Izokrotonskābe normālos apstākļos ir eļļains šķidrums ar brūnā cukura smaržu. Izokrotonskābei ir ''trans'' struktūr[[izomērs]] — [[krotonskābe]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Puffin_Latrabjarg_Iceland.jpg
|    att_nosaukums = [[Atlantijas tuklītis]] (''Fratercula arctica'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|       apakškārta = Lari
|    apakškārta_lv = Kaijveidīgie
|           dzimta = Alcidae
|        dzimta_lv = Alku dzimta
|      apakšdzimta = Fraterculinae
|   apakšdzimta_lv = Tuklīšu apakšdzimta
|            ģints = Fratercula
|         ģints_lv = Tuklīši
|         binomial = Fratercula <small>([[Brisson]], 1760)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Tuklīši, tuklīšu ģints''' (''Fratercula'') ir viena no [[alku dzimta]]s (''Alcidae'') [[kaijveidīgie|kaijveidīgo]] putnu ģintīm, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref name=list>[https://www.worldbirdnames.org/bow/gulls/ IOC World Bird List: Noddies, gulls, terns, auks, 2020]</ref> Divas tuklīšu sugas mājo [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], viena [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], uzturoties aukstajos [[Arktika]]s [[ūdens|ūdeņos]].

sentences: '''Uzņēmuma nemateriālā vērtība''' (no angļu valodas — ''Goodwill'') ir jebkādi no uzņēmējdarbības, aktīva vai no aktīva grupas nākotnē sagaidāmi ekonomiskie labumi, kas nav nodalāmi no pašas uzņēmējdarbības, cita aktīva vai aktīvu grupas. Uzņēmuma nemateriālā vērtība var tikt skaidrota kā atlikusī vērtība, kas rodas, no uzņēmuma vērtības atņemot identificējamo materiālo, nemateriālo un monetāro aktīvu vērtību, kas ir koriģēta ar faktiskajām vai iespējamajām saistībām.<ref>{{laikraksta atsauce|last1=Steven L. Henning, Barry L. Lewis and Wayne H. Shaw|title=Valuation of the Components of Purchased Goodwill|journal=Journal of Accounting Research|volume=38|issue=2|page=375-386|accessdate={{dat|2019|2|4||bez}}}}</ref>

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc tautības]].''

sentences:
{{BioTakso infokaste
| name = Ūdensžurka
| attēls = Arvicola terrestris.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Rodentia
| kārta_lv =Grauzēji
| virsdzimta=Muroidea
| virsdzimta_lv=Peļu virsdzimta
| dzimta=Cricetidae
| dzimta_lv=Kāmju dzimta
| apakšdzimta=Arvicolinae
| apakšdzimta_lv=Strupastu apakšdzimta
| ģints =Arvicola
| ģints_lv =Ūdensstrupastes
| suga = Arvicola amphibius
| suga_lv=Ūdensstrupaste
| binomial=Arvicola amphibius <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
| kategorijas=nē
| sinonīmi=
*''Arvicola terrestris''
}}

sentences:
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Literatūra]]
[[Kategorija:Literatūra]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds =  Kērtiss Māršals
 |      vārds_orig = ''Kurtis Marschall''
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1997|4|25}}
 |         dz_viet = {{vieta|Austrālija|Adelaide}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{AUS}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=191}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 5,95 m (2023)
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{AUS}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Nāciju Sadraudzības spēles]]}}
{{MedalGold|Goldkosta 2018|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|Birmingema 2022|Kārtslēkšana}}
}}
''' Kērtiss Māršals''' ({{val|en|Kurtis Marschall}}; dzimis {{dat|1997|4|25}} [[Adelaide|Adelaidē]]) ir [[Austrālija]]s [[vieglatlēts]], startē [[kārtslēkšana]]s sacensībās. Viņš ir [[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023. gada Pasaules čempionāta]] bronzas medaļas ieguvējs un divkārtējs [[Nāciju Sadraudzības spēles|Nāciju Sadraudzības spēļu]] čempions.

sentences: '''Glikolīze''' ir viens no centrālajiem [[glikoze]]s metabolisma ceļiem, [[Šūnu elpošana|aerobās elpošanas]] laikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|page:150|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 150.lpp|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=19.10.2021|date=2001.gads}}</ref> Tās laikā no glikozes tiek iegūts [[pirovīnogskābe|piruvāts]] un atbrīvojusies enerģija tiek saistīta [[Adenozīntrifosforskābe|ATF]] un [[NADH]] veidā. Glikolīze ir galvenais ATF avots šūnā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{enciklopēdisks stils}}
'''Ausekļa Limbažu teātris''' ir viens no vecākajiem amatieru [[teātris|teātriem]] Latvijā. Tā pirmsākumi meklējami [[1884]]. g., kad [[Limbaži|Limbažu]] saviesīgās biedrības paspārnē sanāca pirmā trupa, kas 1884. gada 16. decembrī parādīja divas mazas ludziņas, bet jau [[1887]]. gada vasarā izrādīja [[Ādolfs Alunāns|Ādolfa Alunāna]] „Džonu Neilandu“. Tai laikā teātris iestudēja 2—3 iestudējumus gadā, notika brīvdabas izrādes, teatralizēti gājieni, kuros piedalījās ap simts dalībnieku. Teātra izrādes bija nozīmīgs notikums Limbažu un apkārtējo pagastu dzīvē. Teātrī darbojās profesionāli režisori — Kristaps Linde, Vilis Ābrams, Augusts Gulbis un teātra repertuārā bija [[Rūdolfs Blaumanis|Rūdolfa Blaumaņa]] „[[Pazudušais dēls]]“, [[Aspazija]]s „[[Vaidetote]]“, [[Rainis|Raiņa]] „[[Pūt vējiņi]]“, Nāgi „Ministru prezidents“, [[Jānis Akurāters|Jāņa Akurātera]] „Viesturs“ un citas lugas.

sentences:
{{Programmēšanas valodas infokaste
 |                   name = ''JavaScript''
 |                   logo =
 |                caption =
 |                  image =
 |               caption2 = Ekrānuzņēmums ar JavaScript pirmkodu
 |               file_ext = .js, .cjs, .mjs
 |               paradigm = [[Programmēšanas paradigma|Daudzparadigmu]]: [[Funkcionālā programmēšana|funkcionāla]], [[Imperatīvā programmēšana|imperatīva]], [[Procedurālā programmēšana|procedurāla]], [[Objektorientētā programmēšana|objektorientēta]]
 |               released =
 |                 author =
 |              developer =
 | latest_release_version =
 |    latest_release_date =
 |    latest_test_version =
 |       latest_test_date =
 |                 typing =
 |        implementations = [[V8 (JavaScript dzinis)|V8]], [[JavaScriptCore]], [[SpiderMonkey (JavaScript dzinis)|SpiderMonkey]], [[Chakra (JScript dzinis)|Chakra]]
 |               dialects =
 |          influenced by = [[Java (programmēšanas valoda)|Java]], [[Scheme (programmēšanas valoda)|Scheme]], [[Self (programmēšanas valoda)|Self]], [[AWK]], [[HyperTalk]]
 |             influenced = [[ActionScript]], [[ArkTS]], [[AssemblyScript]], [[CoffeeScript]], [[Dart (programmēšanas valoda)|Dart]], [[Haxe]], [[JS++]], [[Opa (programmēšanas valoda)|Opa]], [[TypeScript]]
 |       operating system =
 |                license =
 |          working_state =
 |                website = {{URL|https://ecma-international.org/publications-and-standards/standards/ecma-262/}}
 |                   repo =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Endžeļu vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 = Endzeli old believers church 1 2015.jpg
| image_size            =
| caption               = Endžeļu lūgšanu nams 2015. gadā
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Endžeļu lūgšanu nams
| position = left
| latd  = 56.533341 | latNS  = N
| longd = 26.321514 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Jēkabpils novads|Mežāres pagasts|Endžeļi}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1907. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Lukaševičs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1699
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = mūsdienu [[Lietuva]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1779
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Izvalta]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Jezuītu misionārs, grāmatu sastādītājs, skolotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jānis Lukaševičs''' (dzimis {{dat|1699|1|14}}, miris {{dat|1779|5|5}})<ref name="preiļi" /> bija [[Lietuvieši|lietuviešu]] [[Jezuītu ordenis|jezuītu ordeņa]] loceklis, skolotājs un misionārs.

sentences:
{{Basketbola komanda
| text_color  =
| bg_color    =
| team        = VIČI-Aistės Kaunas
| logo        =
| logosize    =
| city        = {{flaga|Lietuva}} [[Kauņa]], [[Lietuva]]
| league      = {{flaga|Lietuva}} [[Lietuvas Sieviešu Basketbola līga|LMKL]]
| conference  =
| division    =
| founded     = [[1961]]
| dissolved   =
| operated    =
| arena       = Lietuvos Rytas Arena II
| ietilpiba   = 2000
| colors      =
| owner       =
| president   =
| coach       =
| GM          =
| captain     =
| media       =
| affiliates  =
<!---Frančīzes vēsture--->
| name1       = Kibirkštis
| dates1      =
| name2       = Ryšininkas-Šviesa
| dates2      =
| name3       = Telerina
| dates3      =
| name4       = Viļņas "Lietuvos Telekomas"
| dates4      = [[1995]]—[[2005. gads|2005]]
| name5       = Viļņas TEO
| dates5      = [[2006. gads|2006]]—[[2011. gads|2011]]
| name6       = Kauņas "VIČI-Aistės"
| dates6      = [[2011. gads|2011]]—pašlaik
<!---ja ir vairāk nosaukumu, var pievienot līdz pat 10, pārsaucot name# un dates#--->
<!---Čempionāti--->
| BAA         =
| NBL         =
| NBA         =
| FIBA        =
| ULEB        =
| Euro        =
| LBL         =
| LKL         =
| BBL         =
| LSBL        =
| PSRS        =
| liga1       = [[Lietuvas Sieviešu Basketbola līga|LMKL]]
| uzvaras1    = 11
| liga2       = [[Baltijas Sieviešu Basketbola līga|BSBL]]
| uzvaras2    = 10
}}
'''Kauņas "VIČI-Aistės"''' ir profesionāls [[Basketbols|basketbola]] klubs, kas bāzēts [[Kauņa|Kauņā]], [[Lietuva|Lietuvā]]. Klubs ir dibināts [[1961]]. gadā un gadu gaitā ir vairākkārt mainījis nosaukumu, kopš 2010. gada pārcēlies no [[Viļņa]]s uz Kauņu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Austrumu solījumi
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|56,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl810649089/|title=
Eastern Promises |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{CAN}}
| ilgums = 101 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2007|9|8|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2007|9|14|Ziemeļamerika|2007|10|26|Lielbritānija}}
| izplatītājs = * ''[[Pathé Distribution]]''
* ''[[Focus Features]]''
| studija = * ''BBC Films''
* ''Astral Media''
* ''Corus Entertainment''
* ''Telefilm Canada''
* ''Kudos Pictures''
* ''Serendipity Point Films''
* ''Scion Films''
| operators = [[Pīters Sušickis]]
| oriģinālnos = ''Eastern Promises''
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| aktieri = * [[Vigo Mortensens]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Armīns Millers-Štāls]]
| scenārijs = [[Stīvens Naits]]
| producents = * [[Pols Vebsters]]
* [[Roberts Lantoss]]
| režisors = [[Deivids Kronenbergs]]
| žanrs = kriminālfilma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Eastern Promises poster.png
| imdb =
}}'''"Austrumu solījumi"''' ({{Val|en|Eastern Promises}}) ir 2007. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Kanāda]]s kriminālfilma, kuras režisors ir [[Deivids Kronenbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vigo Mortensens]], [[Naomi Votsa]], [[Vinsents Kasels]] un [[Armīns Millers-Štāls]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .cl
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1987. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''NIC Chile''
|sponsors              = Čīles universitāte
|domātais-pielietojums = ar [[Čīle|Čīli]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = populārs Čīlē
|ierobežojumi          =
|struktūra             = galvenokārt otrā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.cl/ www.nic.cl]
}}

sentences: {{cita nozīme|gaismas laušanu|viļņu apliekšanos|Difrakcija}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|apakšklase=Asteridae|att_nosaukums={{TaksoSaite|Centaurea montana|Kalnu dzelzene}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|attēls=Centaurea montana RF.jpg|rinda=Asterales|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Centaurea|ģints_lv=Dzelzenes|suga=Centaurea montana|suga_lv=Kalnu dzelzene|binomial=}}
'''Kalnu dzelzene''' (''Centaurea montana'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Dzelzenes|dzelzeņu]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], [[Kalns|kalnainos]] apvidos, bet arī [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir uzskatāma par dārzbēgli.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/centaurea-montana-l/|title=kalnu dzelzene - Centaurea montana L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-07}}</ref>

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli '''2 vietas''' (1 — kultūras objekts un 1 — dabas objekts), savukārt 16 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/tj Tadžikistāna]</ref>

sentences: Recenzija ir kritiska atsauksme par rakstu. Šeit ikviens Vikipēdijas dalībnieks var lūgt citus novērtēt jebkuru rakstu. Lai izvirzītu rakstu izvērtēšanai, pievieno to sadaļā "Raksti". Izvirzīto kandidātu, pārvietojot to uz arhīvu, no šīs lapas jebkurā brīdī var izņemt tā izvirzītājs vai arī, ja ir pagājuši vairāk kā seši mēneši kopš raksta ievietošanas, jebkurš cits Vikipēdijas dalībnieks.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Šķiedenis''' ir [[spirts|spirta]] [[rūpniecība]]s blakusprodukts, ko iegūst pārstrādājot [[graudi|graudus]], [[kartupelis|kartupeļus]], [[melase|melasi]]. Svaigā šķiedenī ir 90—95% [[ūdens]]. 1 kg šķiedeņa [[barotājvērtība]] atbilst 0,04—0,08 barības vienībām. Nobarojamiem [[liellops|liellopiem]] izēdina siltu šķiedeni, līdz 50 kg un vairāk [[diennakts|diennaktī]], slaucamām [[govs|govīm]] — 15—20 kg. Šķiedenis ātri bojājas. Ilgstošai glabāšanai to skābē vai kaltē. Kaltēta šķiedeņa barotājvērtība ir 10—15 reižu lielāka nekā svaiga šķiedeņa barotājvērtība. To izēdina govīm (līdz 3 kg diennaktī), arī [[zirgs|zirgiem]], [[Cūkas|cūkām]] un [[aita|aitām]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Red Dust''
| attēls                   = RedDust2004DVDCover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Toms Hūpers]]
| producents               =
* [[Helēna Springa]]
* [[Deivids Tompsons]]
| scenārija autors         = [[Trojs Kenedijs Mārtins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Čīvetels Edžiofors]]
| mūzika                   = [[Roberts Leins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[BBC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|9|13|Toronto kinofestivāls|}}
| ilgums                   = 110 [[minūte|min]]
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{ZAF}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Red Dust''''' ir 2004. gada drāma, kas balstīta uz Džilianas Slovo tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Toms Hūpers]], bet galvenās lomas atveido [[Hilarija Svonka]] un [[Čīvetels Edžiofors]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|8|13||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Solidago canadensis Latvia(2).png
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = [[Kanādas zeltgalvīte]] (''Solidago canadensis'')
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Solidago
| ģints_lv = Zeltgalvītes
| binomial = Solidago
| sinonīmi =
}}'''Zeltgalvītes''' ({{Val-la|Solidago}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kurā ir kalsificētas 100<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=130659|title=Solidago in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-03-16}}</ref>—130<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:60436299-2|title=Solidago L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-16|language=en}}</ref> sugas. Lielākā daļa sugu ir daudzgadīgi zālaugi, kas sastopamas klajās vietās, piemēram, [[Pļava|pļavās]], [[Prērija|prērijās]] un [[Savanna|savannās]]. To dabiskais izplatības areāls ir galvenokārt Ziemeļamerikā, tostarp [[Meksika|Meksikā]]; dažām sugām — [[Dienvidamerika]] un [[Eirāzija]].<ref name=":0" /> Dažas Amerikas sugas ir ievestas arī [[Eiropa|Eiropā]] un citās pasaules daļās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Melnā naktene
|         binomial = Solanum nigrum
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = Solanum nigrum fruits.JPG
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Melnās naktenes augļi
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|             tips = Magnoliophyta
|          tips_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Solanaceae
|        dzimta_lv = Nakteņu dzimta
|            ģints = Solanum
|         ģints_lv = Naktenes
|             suga = S. nigrum
|          suga_lv = Melnā naktene
|         sinonīmi =
|  izcelsmes_vieta =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)4CH3
|molmasa=86,18
|blīvums=654,8
|kušanas temperatūra=−95 °C
|viršanas temperatūra=69 °C
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Friedrich Carl von Savigny''
| attēls =Savigny02.jpg
| att_izmērs =250px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1779
| dz_mēnesis =02
| dz_diena =21
| dz_vieta =[[Frankfurte pie Mainas]], [[Svētā Romas impērija]]
(mūsdienās {{GER}})
| m_gads =1861
| m_mēnesis=10
| m_diena=25
| m_vieta =[[Berlīne]], [[Prūsija]]
(mūsdienās {{GER}})
| pilsonība =
| tautība =[[vācieši|vācietis]]
| darba_vietas = [[Marburgas universitāte]], [[Berlīnes universitāte]]
| alma_mater =[[Marburgas universitāte]]
| zinātne =[[jurisprudence]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Vēsturiskā tiesību skola|vēsturiskās tiesību skolas]] pamatlicējs.
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
[[Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Ziemeļamerika]]
[[Kategorija:Ziemeļamerika]]

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Sociālistiskā Internacionāle
{{val|en|Socialist International}}
{{val|fr|Internationale socialiste}}
{{val|es|Internacional Socialista}}
| image_size          =
| image               =
| caption             =
| image_border        =
| size                =
| map                 = Parties of Socialist International.svg
| msize               = 275px
| mcaption            = Valstis, kurās darbojas SI partijas (rozā) un kurās SI partija ir pie varas (sarkans)
| motto               =
| formation           = [[1889. gads|1889.]]: [[Otrā Internacionāle]]

[[1923. gads|1923.]]: [[Sociālistiskā Strādnieku Internacionāle]]

[[1951. gads|1951.]]: Sociālistiskā Internacionāle

| extinction          =
| type                = Starptautiska politisko partiju apvienība
| status              =
| purpose             = "Stiprināt attiecības starp iesaistītajām partijām un koordinēt to politisko nostāju un darbības"<ref name="statutes">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.socialistinternational.org/viewArticle.cfm?ArticleID=27|title=STATUTES of the SOCIALIST INTERNATIONAL|publisher=Sociālistiskā Internacionāle|accessdate={{dat|2017|3|2||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170805020110/http://www.socialistinternational.org/viewArticle.cfm?ArticleID=27|archivedate={{dat|2017|08|05||bez}}}}</ref>
| headquarters        = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| coords              =
| language            = [[Angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]], [[spāņu valoda|spāņu]]
| leader_title        = Prezidents
| leader_name         = [[Georgs Papandreu]]
| leader_title2       = Ģenerālsekretārs
| leader_name2        = [[Luiss Ajala]]
| main_organ          = Sociālistiskās Internacionāles kongress
| parent_organization =
| affiliations        =
| budget              =
| remarks             =
| predecessor         = [[Sociālistiskā Strādnieku Internacionāle]]
| abbreviation        = SI
| location            =
| region              =
| membership          =
| num_staff           =
| num_volunteers      =
| website             = {{URL|http://www.socialistinternational.org/|www.socialistinternational.org}}
}}
'''Sociālistiskā Internacionāle''' ir starptautiska [[politiskā partija|politisko partiju]] apvienība, kas sastāv no [[demokrātiskais sociālisms|demokrātisko sociālismu]] aizstāvošām partijām.<ref name="statutes" /> Tajā ir galvenokārt demokrātiski sociālistiskas, [[sociāldemokrātija|sociāldemokrātiskas]] un [[strādnieku kustība|darba vai strādnieku]] partijas un organizācijas.

sentences: '''Sākumskola''' Latvijā ir [[izglītība]]s iestāde, kurā tiek īstenotas pirmo četru klašu izglītības programmas, kā arī [[Pamatskola|pamatskolu]] un vispārizglītojošo [[Vidusskola|vidusskolu]] 1.—4. klase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/s%C4%81kumskola|title=sākumskola {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-06-20}}</ref> Sākumskolās īsteno pamatizglītības pirmā posma izglītības programmas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=20243|title=Vispārējās izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2023-06-20|language=lv}}</ref> kuras apguvi [[bērns]] parasti sāk tajā gadā, kurā viņam aprit pilni septiņi gadi, vai arī gadu agrāk vai vēlāk.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/9879|title=pamatizglītība un vispārējā vidējā izglītība Latvijā|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-06-20|language=en}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums=
|binomial=Achillea nobilis (L.)
|attēls=Achillea nobilis RF.jpg
|att_izmērs=200px
|att_nosaukums=
|valsts=Plantae
|valsts_lv=Augi
|nodalījums=Magnoliophyta
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|klase=Magnoliopsida
|klase_lv=Divdīgļlapji
|rinda=Asterales
|rinda_lv=Asteru rinda
|dzimta=Asteraceae
|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta
|ģints=Achillea
|ģints_lv=Pelašķi
|suga=Achillea nobilis
|suga_lv=Dižais pelašķis
|kategorijas=nē
}}
'''Dižais pelašķis''' (''Achillea nobilis'') ir [[kurvjziežu dzimta]]s [[Pelašķi|pelašķu ģints]] augu suga, kura dabā ir sastopama Eiropas [[Dienvideiropa|dienvidu]] un dienvidaustrumu daļā, kā arī [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Centrālāzija|Centrālāzijā]].  [[Latvija|Latvijā]] dižais pelašķis ir ļoti reta adventīva augu suga tālu ziemeļos no sugas pamatizplatības areāla.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/achillea-nobilis-l/|title=dižais pelašķis - Achillea nobilis L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-19}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Monstru balle
| attēls                   = Monsterspub1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Monster's Ball''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               = [[Lī Denielss]]
| scenārija autors         =
* [[Mailo Adika]]
* [[Vills Rokoss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hīts Ledžers]]
* [[Halle Berija]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Pīters Boils]]
* [[Šons Kombss]]
* [[Mos Def]]
| mūzika                   = [[Asche & Spencer]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = [[Lee Daniels Entertainment]]
| izplatītājs              = [[Lions Gate Films]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|11|11|Ostinas filmu festivāls|2002|2|8|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/monsters-ball-2001|title=Monster's Ball|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 22, 2018|archive-date={{dat|2020|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201024054459/https://www.bbfc.co.uk/releases/monsters-ball-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=monstersball.htm|title=Monster's Ball (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 22, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|44,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Monstru balle"''' ({{val|en|Monster's Ball}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hīts Ledžers]], [[Halle Berija]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Pīters Boils]], [[Šons Kombss]] un [[Mos Def]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|11|11||bez}} Ostinas filmu festivālā.

sentences: {{Commonscat|Education in Estonia|Izglītība Igaunijā}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-prolīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H9NO2
|molmasa=115,13
|blīvums=1350 - 1380
|kušanas temperatūra=221 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=6,30
}}
'''Prolīns''' ('''''Pro''''', ''l'' -2-pirolidīnkarbonskābe, C5H9NO2) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tā ir vienīgā aminoskābe, kurā alfa aminogrupa (šajā gadījumā - iminogrupa) atrodas [[heterocikls|heterociklā]] - [[pirolidīns|pirolidīna]] gredzenā. Prolīns kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā bezkrāsaini adatveidīgi kristāli. Ūdenī šķīst ļoti labi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
{{noformējums+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Lūks Kombs
| Attēls = Luke Combs interview.jpg
| Fons = grupa
| Dzimis = 1990. gada 2. martā (33 gadi)
| Žanrs = [[Kantrī]]
| Nodarbošanās = Dziedātājs · mūzikas autors
| Mlapa = https://www.lukecombs.com/
| Dz_vārds = Lūks Alberts Kombss
}}
'''Lūks Alberts Kombss''' (dzimis 1990. gada 2. martā) ir amerikāņu [[kantrī mūzika]]s žanra dziedātājs un dziesmu autors. Viņš ir dzimis un audzis [[Ziemeļkarolīna|Ziemeļkarolīnā]], sāka uzstāties jau bērnībā. Lai turpinātu mūzikas karjeru, viņš izstājās no koledžas un pārvācās uz [[Nešvila|Nešvilu Tenesī štatā]], kur 2014. gadā izdeva savu debijas [[EP ieraksts|EP]] ''The Way She Rides''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = No sliedēm
| attēls = Derailedmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Derailed''
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Mikaels Hefstrēms]]
| producents = [[Lorenco di Bonaventura]]
| scenārija autors = [[Stjuarts Bītijs]]
| galvenajās lomās = * [[Klaivs Ouens]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Žankarlo Esposito]]
* [[Deivids Morisejs]]
| mūzika = [[Eds Šīrmūrs]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = * ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Buena Vista International & Miramax]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2005|11|11||bez}}
| ilgums = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/derailed-2005-0|title=Derailed|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 15, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=derailed.htm|title=Derailed (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 15, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|57,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"No sliedēm"''' ({{val|en|Derailed}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrilleris, kas balstīts uz Džeimsa Sīgela tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Mikaels Hefstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Klaivs Ouens]], [[Dženifere Anistone]], [[Vinsents Kasels]], [[Žankarlo Esposito]] un [[Deivids Morisejs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|11|1||bez}}.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Šumava
|attēls                 = Ulrichsberg Böhmerwald 2013.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Šumavas ainava no Ulrihsberga [[Austrija|Austrijā]]
|lat_dir =N |lat_deg =49|lat_min =7|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =18|lon_min =8|lon_sec =
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
{{CZE}}
{{DEU}}
|ģeo_apgabals           = [[Bohēmijas masīvs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 120—190
|platums                = 50
|kalns                  = [[Groserarbers]]
|augstums               = 1456
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Šumava''' ({{val|cs|Šumava}}) jeb '''Bohēmijas Mežs''' ({{val|de|Böhmerwald}}) ir kalnu grēda uz [[Čehija]]s robežas ar [[Vācija|Vāciju]] un [[Austrija|Austriju]].<ref>{{PZT|676}}</ref> Daļa no [[Bohēmijas masīvs|Bohēmijas (Čehu) masīva]] tā dienvidaustrumu daļā. Ziemeļrietumos Šumavai piekļaujas [[Čehu Mežs]] vai Augšpfalcas Mežs. Šumavu veido divas paralēlas grēdas; Vācijas pusē daļu no grēdas tās dienviddaļā dēvē arī par [[Bavārijas Mežs|Bavārijas Mežu]]. Augstākā virsotne ir [[Groserarbers]] (1456 m vjl). Grēda veidota no granītiem, gneisiem, kristāliskajiem slānekļiem. Apaugusi ar skujkoku (egles, baltegles) un platlapju mežiem. Grēdas dienviddaļā pierobežā izveidoti [[Šumavas nacionālais parks]] (Čehijas pusē) un [[Bavārijas Meža nacionālais parks]] (Vācijas pusē). [[Boubīns|Boubīna]] kalnā Čehijā pirmatnējā meža rezervāts.

sentences: '''21. novembris''' ir gada 325. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (326. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 40 dienas.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
|paraksts = Dolganu briežkopis
|tauta={{Unicode|долган, һака}}
|skaits=8000 (2002)
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[dolganu valoda]]
[[krievu valoda]]
|reliģija=[[pareizticība]], [[šamanisms]]
|grupas=
|radi=[[jakuti]], [[evenki]]
}}
'''Dolgani''' (pašnosaukums: ''долган, һака'') ir viena no [[Krievijas Federācija]]s [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tautām]]. Apdzīvo [[Taimira]]s pussalu [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] ziemeļos un [[Jakutija]]s ziemeļrietumus. 2010. gada Krievijas tautskaitē par dolganiem sevi atzina 7885 cilvēki.

sentences: {{commonscat|Pidgins and creoles|Pidžinvalodas un kreoliskās valodas}}

sentences: {{cita nozīme|dzīvo organismu evolūciju|evolūciju|evolūcija}}

sentences:
'''Amāzija''' ir nākotnē iespējams [[superkontinents]], kas varētu veidoties, apvienojoties [[Āzija]]i un [[Ziemeļamerika]]i, un ir alternatīva [[Pēdējā Pangeja|Pēdējai Pangejai]]. [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] plato jau norisinās subdukcijas process ar [[Āzija|Āziju]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļameriku]] kas, var slēgt [[Beringa šaurums|Beringa šaurumu]]. Tikmēr [[Atlantijas okeāns]] izplestos. Tādējādi, kādā brīdī nākotnē [[Atlantijas okeāns]] būtu lielāks, nekā [[Klusais okeāns]]. [[Sibīrija]] un [[Ziemeļamerika]], jau pašlaik sāk apvienoties, tādējādi jau pēc 50 miljoniem gadu var rasties [[superkontinents]].
Rojs Livermors, kurš strādā [[Kembridžas Universitāte|Kembridžas Universitātē]], 1990. gadu beigās norādīja, ka var rasties tāds [[superkontinents]] kā [[Novopangeja]], pieņemot to, ka [[kontinents|kontinentu]] kustības rezultātā, var rasties jauns [[kontinents]]. Amāzija kopā ar diviem citiem iespējamajiem superkontinentiem [[Novopangeja|Novopangeju]] un [[Pēdējā Pangeja|Pēdējo Pangeju]] tika apspriesti un attēloti žurnāla ''[[New Scientist]]'' 2007. gada rakstā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |author=Caroline Williams, Ted Nield |title=Pangaea, the comeback |work=''NewScientist'' |date=2007. gada 20. oktobris |url=http://www.science.org.au/nova/newscientist/104ns_011.htm |accessdate=2015. gada 22. janvāris |archive-date=2008. gada 13. Aprīlis |archive-url=https://web.archive.org/web/20080413162401/http://www.science.org.au/nova/newscientist/104ns_011.htm }}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 53
 | lv  = Piecdesmit trīs
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Nipahas vīruss
|           attēls = Nipah.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = No pacienta [[smadzeņu šķidrums|smadzeņu šķidruma]] izolēti Nipahas vīrusa virioni elektronu mikroskopā
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|             tips = Negarnaviricota
|          tips_lv =
|            klase = Monjiviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Mononegavirales
|         kārta_lv =
|           dzimta = Paramyxoviridae
|        dzimta_lv = Paramiksovīrusi
|            ģints = Henipavirus
|         ģints_lv = Henipavīrusi
|             suga =
|          suga_lv = Nipahas vīruss
|           suga_r =
|         binomial = Nipah henipavirus
|         sinonīmi = Nipahas henipavīruss
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Nipahas vīruss''' ir negatīvas (−) vienpavediena [[ribonukleīnskābe]]s (RNS) vīruss ([[ribovīrusi|ribovīruss]]). Izraisa smagu saslimšanu ([[encefalīts|encefalītu]] un elpceļu slimības) cilvēkiem un dzīvniekiem. Nipahas vīruss ir līdzīgs [[Hendras vīruss|Hendras vīrusam]], kas izplatīts [[Austrālija|Austrālijā]] un inficē galvenokārt [[zirgi|zirgus]], bet var būt nāvējošs arī cilvēkiem. Šie vīrusi pieder pie [[paramiksovīrusi|paramiksovīrusu]] dzimtas, kurā ietilpst tādi svarīgi vīrusi, kā [[masalas|masalu]], [[epidēmiskais parotīts|cūciņu]] un [[paragripa]]s vīrusi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-undekāna struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)9CH3
|molmasa=156,31
|blīvums=740
|kušanas temperatūra=−26 °C
|viršanas temperatūra=196 °C
}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Dorsāls līdzskanis''' tiek artikulēts ar [[mēle]]s virspuses vidējo daļu (''dorsu''). Tā atšķiroties no [[Koronāls līdzskanis|koronālajiem līdzskaņiem]] (priekšējiem mēleņiem), kuri tiek artikulēti ar mēles priekšējo lokano daļu un [[radikāls līdzskanis|radikālajiem līdzskaņiem]], kuri tiek artikulēti ar mēles pamatni.<ref>{{Ladefoged}}</ref> Latviešu valodniecība dorsālos līdzskaņus iedala pie '''[[Mēlenis|mēleņiem]]''', šķirot vidējos (palatālos) un pakaļējos (velāros) mēleņus.<ref>{{Laua}}</ref>

sentences: ''' Bioplastmasa''' jeb '''biopolimērs''' ir [[plastmasas]] paveids, kas iegūta no atjaunojamiem [[biomasa]]s avotiem, piemēram, [[Augu tauki|augu taukiem un eļļas]], [[kukurūzas ciete]]s, [[Zirnis|zirņu cietes]] un citiem.

sentences: '''Fidijs''' ({{val|el|Φειδίας}}, ''Pheidías''; dzimis ap 480. gadu p.m.ē., miris 430. gadā p.m.ē.) bija sengrieķu [[skulptors]], [[gleznotājs]] un [[arhitekts]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ādams Mickēvičs
|     vārds_orig = Adam Mickiewicz
|         attēls = Adam Mickiewicz by Julian Mackiewicz.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1798
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = Zavose
vai [[Navahrudaka]]
{{flag|Krievijas Impērija}}
(tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Stambula]], {{flag|Osmaņu impērija}}
(tagad {{TUR}})
|   dzīves_vieta = [[Viļņa]], [[Kauņa]], [[Pēterburga]], [[Roma]], [[Parīze]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-AdamMickiewicz.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = "[[Veļi]]"
"[[Pans Tadeušs]]"
|    ietekmējies = [[Homērs]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Jans Kohanovskis]], [[Petrarka]], [[Aleksandrs Poups]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]]
|     ietekmējis = [[Grāfs Lotreamons]], [[Žorža Sanda]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Teofils Gotjē]], [[Georgs Brandess]]
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| nos     = FK Carnikava
| logo    =
| pilns   = Futbola klubs Carnikava
| dib     =2012
| dib_mēn =
| dib_dat =
| stad    = [[Carnikava]]
| ietilp  =
| prez    = {{flaga|Latvija}} [[Roberts Raimo]]
| tren    = {{flaga|Brazīlija}} [[Thiago Bomfim]]
| līga    = [[Vidzemes_futbola_čempionāts|2.līga Vidzeme]]
| sez     = [[2.liga 2013|2013]]
| poz     = 9. vieta
|pattern_la1=|pattern_b1=|pattern_ra1=
|leftarm1=FFFF00|body1=FFFF00|rightarm1=FFFF00|shorts1=0000FF|socks1=0000FF
|pattern_la2=|pattern_b2=|pattern_ra2=
|leftarm2=ffffff|body2=ffffff|rightarm2=ffffff|shorts2=ffffff|socks2=ffffff
}}

sentences: '''Šķidrais slāpeklis''' ir bezkrāsains [[šķidrums]] - [[slāpeklis|slāpekļa]] šķidrais [[agregātstāvoklis]]. [[Atmosfēras spiediens|Atmosfēras spiedienā]] šķidrais slāpeklis vārās pie –195,8° C, tā [[blīvums]] ir 0,808 g/cm3. Šķidrais slāpeklis nav indīgs vai sprādzienbīstams. Izolētos konteineros, piemēram, [[Djuāra trauks|Djuāra traukos]], to var pārvadāt bez ievērojamiem iztvaikošanas zudumiem.

sentences: 17. gadsimtā, sagrauta 1944. gadā, nav atjaunota.]]

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Brasas tilts
|nosauk oriģinālval   =
|attēls               = Brasas tilts.JPG
|attēla paraksts      = Brasas tilts pirms rekonstrukcijas (2015)
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = autotransports, [[Tramvaju satiksme Rīgā|tramvajs]]
|šķērso               =[[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Dzelzceļa līniju Zemitāni—Skulte]]
|atrašanās vieta      = [[Rīga]], [[Latvija]]
|apkalpo              = A/S Rīgas Tilti
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               =116 m
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = [[1957]].—[[1959]].
|atklāts              = [[1959]]. gadā
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          =
}}

sentences:
. gada [[8. janvāris]].]]
{{Citas nozīmes|spēcīgu [[ciklons|ciklonisku]] [[viesuļvētra|viesuļvētru]]|Orkāns (nozīmju atdalīšana)|Orkāns}}

sentences: '''Papes ornitoloģiskā stacija''' ir [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta]] Ornitoloģijas laboratorijas lauka pētījumu bāze [[Latvija]]s galējos dienvidrietumos [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]], [[Pape|Papē]]. Ornitoloģiskā stacija nodrošina [[putni|putnu]] un [[sikspārņi|sikspārņu]] migrāciju pētījumus. Papes ornitoloģiskās stacijas vaditājs ir Oskars Keišs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lu.lv/par-mums/lu-mediji/zinas/zina/t/82093/|title=Dzīve ar putniem, sikspārņiem un spārēm|website=www.lu.lv|access-date=2023-12-30|date=2023-12-29|language=lv}}</ref>

sentences: '''Elektriskā ķēde''' ir [[Elektroniskais komponents|elektrisko komponentu]] slēgums, to veido [[vadi]], [[rezistors|rezistori]], [[strāvas avots]], [[elektriskais slēdzis|slēdzis]], [[kondensators|kondensatori]] un citi elektriskie elementi. Kopumu, kas paredzēts [[elektroenerģija]]s pārvadīšanai un sadalīšanai, sauc par '''elektrotīklu'''.

sentences:
[[File:18. Амперова сила.ogv|thumb|right|280px|Ampēra spēka demonstrējums]]
'''Ampēra spēks''' ir [[spēks]], ar kādu [[magnētiskais lauks]] iedarbojas uz [[strāva]]s vadu. Ja [[magnētiskā lauka indukcija]]s līniju virziens ir zināms, tad Ampēra spēka virzienu nosaka pēc kreisās rokas likuma. Ja kreisās rokas plaukstu novieto perpendikulāri magnētiskā lauka indukcijas līnijām tā, lai līnijas ieietu plaukstā un četri izstieptie pirksti būtu vērsti strāvas plūšanas virzienā, tad atliektais īkšķis norāda Ampēra spēka virzienu.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas pašvaldību vadītāji|Jurmala]]
[[Kategorija:Jūrmala]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Kantāla
| official_name           = ''Cantal''
| other_name              =
| settlement_type         = departaments
| image_skyline           = Garabit.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = [[Garabī viadukts]]
| image_flag              = Drapeau fr département Cantal.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Blason département fr Cantal.svg
| shield_size             = 80px
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Orijaka]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Département 15 in France.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Kantālas atrašanās vieta Francijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{FRA}}
| subdivision_type1       = [[Francijas reģioni|Reģions]]
| subdivision_name1       = [[Overņa-Rona-Alpi]]
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 5726
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 147577
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.cantal.pref.gouv.fr/}}
| footnotes               =
}}
'''Kantāla''' ({{val-fr|Cantal}}, {{izrunā|kɑ̃.tal}}) ir [[Francijas departamenti|Francijas departaments]] [[Overņa-Rona-Alpi|Overņa-Rona-Alpi]] reģionā. Kantālas administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir [[Orijaka]]. Departaments administratīvi ir sadalīts trīs apgabalos (''arrondissements''):
* [[Orijakas apgabals]] (''Arrondissement d'Aurillac'');
* [[Moriakas apgabals]] (''Arrondissement de Mauriac'');
* [[Senflūras apgabals]] (''Arrondissement de Saint-Flour'').

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada aprīlis}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = Rungrado 1st of May Stadium
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Views from Yanggakdo International Hotel 10.JPG
| caption             =
| location            = {{vieta|Ziemeļkoreja|Phenjana}}
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = {{dat|1989|05|1|N|bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[Ziemeļkorejas futbola izlase]]
| cap_concert         =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_other          = 114 000
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences: '''Sadalītā virsgrāmata''' ({{val-en|distributed ledger}}) ir replicētu, koplietojamu un sinhronizētu [[cipardati|cipardatu]], kas ģeogrāfiski izkliedēti starp vairākām vietnēm, valstīm vai institūcijām, konsenss.<ref name=UKscienceOffice201601>{{cite report |title=Distributed Ledger Technology: beyond block chain |url=https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf |publisher=Lielbritānijas valdība, Zinātnes birojs |date=2016. gada janvāris|accessdate=2016. gada 29. augustā |language=en }}</ref> Tai nav viena centrāla administratora vai [[datu krātuve]]s.<ref name="raiib">{{cite book |title=Restructuring and Innovation in Banking |last=Scardovi |first=Claudio |year=2016 |publisher=Springer |isbn=9783319402048 |page=36 |url=https://play.google.com/store/books/details?id=uNM0DQAAQBAJ |accessdate=2016. gada 21. novembrī|language=en}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lingajena
 | official_name            = ''Lingayen''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Pangasinan-Provincial Capitol.jpg
| image2                   = Church of Lingayen Pangasinan.jpg
| image3                   = Lingayen Casa Real (Poblacion, Lingayen, Pangasinan; 12-05-2022).jpg
| image4                   = Pangasinan Provincial Capitol Park at Lingayen.jpg
| image5                   = 4-Lingayen Wetland.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator pangasinan lingayen.png
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Ilokosa]]
 | subdivision_name2        = [[Pangasinana]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1614
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 32
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 62.76
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 107728
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 16 | latm = 01 | lats =  | latNS = N
 | longd = 120 | longm = 14 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 2401
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 7
 | website                  = {{URL|https://www.lingayen.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Commons category|WikiLeaks}}
{{Cat main|WikiLeaks}}

sentences:
}}
{{legend|#f08|[[Gotlande]]s sala}}
{{legend|#f00|[[Vielbarkas kultūra]] 3. gadsimta sākumā}}
{{legend|#f80|[[Čerņahovas kultūra]] 4. gadsimta vidū}}
{{legend|#80f|[[Romas impērija]]}}]]

sentences: '''Gulistānas miera līgums''' ({{val|ru|Гюлистанский договор}}; {{val|fa|عهدنامه گلستان}}) tika noslēgts {{dat|1813|10|24}} starp [[Krievijas Impērija|Krievijas Impēriju]] un [[kādžāru dinastija|kādžāru dinastiju]] Gulistānas (mūsdienu [[Karabaha|Karabahā]]) ciemā, noslēdzot [[Krievu—persiešu karš (1804—1813)|Krievu—persiešu karu (1804—1813)]].

sentences:
<noinclude>{{apvienot|Veidne:Valūtas infokaste}}
</noinclude>{| class="infobox geography" style="width:27em;"
|colspan="2" class="mergedtoprow" align="center" style="line-height:1.2em; font-size:1.35em;"| '''{{PAGENAME}}'''{{#if:{{{currency_name_in_local<includeonly>|</includeonly>}}}|<br />'''{{{currency_name_in_local}}}'''}}
{{#if: {{{image_1<includeonly>|</includeonly>}}}{{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} |
{{!-}} class="mergedrow"
{{!}}colspan="2" class="maptable" align="center" style="padding:0.3em 0.6em 0.3em 0.6em;"{{!}}
    {{{!}} width="100%" style="margin:0 auto; background:none; text-align:center;"
    {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center; {{#if: {{{image_background_1|}}}|background: {{{image_background_1}}};}}"{{!}}
    {{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center; {{#if: {{{image_background_2|}}}|background: {{{image_background_2}}};}}"{{!}}  }}
    {{!-}}style="font-size: 95%;"
    {{#if: {{{image_1<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_1<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_2<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{!}}}
}}
<!----- ISO 4217 ----->
|-
{{#if:{{{iso_code<includeonly>|</includeonly>}}} |
! [[ISO 4217|ISO 4217 kods]]
{{!}} <tt>{{{iso_code}}}</tt> }}

sentences: '''Dolma''' jeb '''vīnogu lapu tīteņi'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://epadomi.lv/tavavirtuve/receptes/uzkodas/22082013-tavavirtuve_lv_1377156285 | title= Dolmas jeb vīnogu lapu tīteņi | publisher= KatraiVirtuvei.lv – epadomi.lv | accessdate= 2020. gada 18. maijā}}</ref> ir sautēti [[gaļa]]s, parasti [[jēra gaļa|jēra]], rullīši, kas ietīti [[vīnkoki|vīnogulāju]] lapās. Kā piedevas var būt pievienoti dažādi [[dārzenis|dārzeņi]], piemēram, [[dārza sīpoli|sīpoli]], [[baklažāns]], [[tomāts|tomāti]], [[sarkanie pipari]] un [[cukīni]]. Vīnogulāju lapu vietā dažreiz izmanto arī [[galviņkāposti|kāpostu]] lapas, bet gaļas vietā var lietot [[rīsi|rīsus]]. Ēdiens tiek ēsts gan karstā, gan aukstā veidā kā uzkoda. Dolma ir izplatīta [[Turcija|Turcijā]], [[Balkānu pussala|Balkānu pussalā]] un [[Kaukāzs|Kaukāzā]]. Turcijā šī ēdiena variācija tiek saukta arī par [[sarma (ēdiens)|sarmu]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Frančesko Bartolomeo Rastrelli
| image         = Ротари - Портрет архитектора Бартоломео Растрелли.jpg
| imagesize     = 200px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1700}}
| location      = [[Parīze]], [[Francijas Karaliste]] (tagad {{FRA}})
| deathdate     = {{dat|1771|4|29}}
| deathplace    = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| nationality   = [[itālis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[Baroks]]
| famous works  = [[Rundāles pils]] (1736—1740), [[Jelgavas pils]] (1738—1740), Pēterhofas pils, Ziemas pils, Smoļnija katedrāle
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences: '''Dīvāns''' ir mīksta [[mēbeles|mēbele]] sēdēšanai vai gulēšanai, kas parasti izgatavota no atpūtai piemērotiem materiāliem, piemēram, no [[āda (materiāls)|ādas]], [[audums|auduma]] vai [[polsterējums|polsterējuma]], lai būtu ērtāka to izmantošana. Zemu un platu dīvānu sauc par '''sofu''',<ref>{{grāmatas atsauce | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. | location= Rīga | publisher= Zinātne | year= 1972.–1996. | url= https://tezaurs.lv/sofa}}</ref> savukārt mazāku dīvānu ar [[polsterējums|polsterētu]] paaugstinājumu vienā galā sauc par '''kušeti'''.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. | location= Rīga | publisher= Zinātne | year= 1972.–1996. | url= https://tezaurs.lv/ku%C5%A1ete}}</ref> Dīvāns ir paredzēts komforta nodrošināšanai vairākiem cilvēkiem, bieži vien tā ir galvenā mēbele [[viesistaba|viesistabā]]. Dīvāni var būt dažādi gan pēc izmēriem, gan pēc formas un dizaina, sniedzot dažādas iespējas [[interjers|interjera]] veidošanā.

sentences: '''Hidroksilgrupa''' (arī '''hidroksogrupa''' vai '''oksigrupa'''<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 261. lpp.</ref>) ir no [[skābeklis|skābekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] sastāvoša [[funkcionālā grupa]] ar formulu −OH. Dažreiz hidroksilgrupu sauc arī par '''hidroksilu''', bet šo terminu [[IUPAC]] iesaka lietot tikai attiecībā uz [[hidroksilradikālis|hidroksilradikāli]].<ref>{{cite web|title=Alcohols|url=http://goldbook.iupac.org/A00204.html|publisher=IUPAC|accessdate=15 January 2017}}</ref> Ūdeņradis un skābeklis šajā grupā saistīti savā starpā ar [[kovalentā saite|kovalento saiti]].

sentences:
{{Valdības aģentūras infokaste
| agency_name = Afganistānas Islāma Emirāta Ārlietu ministrija
| native_name = وزارت خارجه افغانستان
| image = Diplomatic relations of Afghanistan.svg
| image_caption = Valstis, ar kurām bijušajai Afganistānas Islāma Republikai (2001-2021) bija diplomātiskās attiecības. Islāma Emirātam pašlaik nav oficiālu diplomātisko attiecību
| formed = 1907
| preceding1 =
| preceding2 =
| dissolved =
| superseding =
| jurisdiction =
| headquarters = [[Kabula]]
| coordinates =
| employees =
| budget =
| minister1_name =
| minister1_pfo =
| chief2_name =
| chief2_position =
| chief3_name =
| chief3_position =
| parent_agency =
| child1_agency =
| child2_agency =
| website = {{URL|https://mfa.gov.af/}}
| footnotes =
| agency_type = Ministrijas
| date1 =
| date1_name =
| date2 =
| date2_name =
}}'''Afganistānas Islāma Emirāta Ārlietu ministrija''' ir [[Afganistāna]]s ministrija, kas atbild par valsts ārējo attiecību pārvaldību.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Sanmarīno]]
[[Kategorija:Sanmarīno]]

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Pasuga''' ({{val|la|subspecies}}, vispārpieņemtā abreviatūra ''subsp.'' vai ''ssp.'') [[bioloģiskā sistemātika|bioloģiskajā sistemātikā]] ir vai nu par [[suga|sugu]] zemāks [[taksons|taksonomiskais rangs]], vai arī taksonomiskā grupa šādā rangā. Pasugas nevar tikt noteiktas izolēti: vai nu suga tiek noteikta bez pasugām, vai arī tai ir divas vai vairākas pasugas. Nekad pasuga nevar būt viena.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Abū Hanīfa
 |    vārds_orig = {{ara|أبو حنيفة}}
 |        attēls = Imam Abū Ḥanīfa, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 699
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 5
 |      dz_vieta = [[Kūfa]], [[Umajādu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 767
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 18
 |       m_vieta = [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = musulmaņu jurists, teologs, arī tirgotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|supervaroni|2008. gada filmu|Dzelzs vīrs (filma)}}
{{Tēla infokaste
| name          = Dzelzs vīrs
| color         = #FF0000
| series        =
| image         = Cosplay of Iron Man at GEMA 2022.jpg
| caption       =
| first         = ''Tales of Suspense'' #39
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Lerijs Liebers]], [[Dons Heks]], [[Džeks Kirbijs]]
| portrayer     = [[Roberts Daunijs jaunākais|Roberts Daunijs]]
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Tonijs Starks
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[Cilvēks]]
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Dzelzs vīrs''' ({{val|en|Iron Man}}) ir [[supervaronis]] ''Marvel'' komiksos, kuru radījis rakstnieks [[Stens Lī]] (''Stan Lee''). Personāžs pirmo reizi parādījās ''[[Tales of Suspense]]'' 39. numurā, kas iznāca 1963. gada martā. Dzelzs vīrs ir Tonija Stārka slepenā identitāte. Dzelzs vīra tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. Filmās viņu attēlo amerikāņu aktieris [[Roberts Daunijs jaunākais|Roberts Daunijs]].

sentences: '''Bezkameras riepa''' ir [[pneimatika|pneimatiskā]] [[riepa]], kam nav nepieciešama atsevišķa kamera.

sentences: '''Suprēms''' ir vismazākais no tādiem [[skaitlis|skaitļiem]], kuri ir lielāki vai vienādi par jebkuru kādas skaitļu kopas elementiem. Piemēram, skaitļu kopas {3, 5, 6} suprēms ir skaitlis 6, [[Intervāls (matemātika)|intervāla]] [2; 4] suprēms ir 4 utt.

sentences: '''Baltā nakts''' ir [[nakts]], kuras laikā nesatumst, un visu nakti ir tikai [[krēsla]]. Pat nakts vidū ārā ir diezgan gaišs.

sentences: '''13. septembris''' ir gada 256. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (257. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 109 dienas.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 94
 | lv  = Deviņdesmit četri
}}
'''94 (deviņdesmit četri)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[93 (skaitlis)|93]] un [[95 (skaitlis)|95]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit ceturtā diena ir [[4. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[3. aprīlis]]).

sentences: {{Citas nozīmes|instrumentu|Sekstants (nozīmju atdalīšana)|Sekstants}}

sentences:
dati, 2006. gads]]
'''Bezdarbs''' jeb precīzāk '''bezdarba līmenis''' ir viens no [[ekonomika|ekonomiskās]] situācijas rādītājiem, to izsaka procentos no konkrētās vietas [[darba resursi]]em — darbspējīgajiem iedzīvotājiem.<ref name=pirmaa>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 93. lpp, {{ISBN|9984-15-169-7}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Leine
  | attēls            = Göttingen asv2022-06 img51 Eisenbahnbrücke.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Dzelzceļa tilts pār Leini [[Getingene|Getingenē]]
  | vietaskarte       = Vācija#Lejassaksija
  | reljefs   = jā
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = Cēnsbergs
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Allere]]
  | sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=25 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=10 | sāk_gar_m=17 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=52 | iet_plat_m=43 | iet_plat_s= 22| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=9 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{RUS}}
  | garums            = 278
  | iztekas_augstums  = 400
  | ietekas_augstums  = 23
  | kritums           = 377
  | caurtece          = 61,7
  | gada_notece       =
  | baseins           = 6517
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Innerste]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Brantu pagasts}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ķīmisko elementu|S (nozīmju atdalīšana)|S}}
{{Elementa infokaste
|tips=nemetāls
|kārtas skaitlis=16
|7. čaula=
|6. čaula=
|5. čaula=
|4. čaula=
|3. čaula=6
|2. čaula=8
|1. čaula=2
|simbols=S
|atommasa=32,065
|valences elektroni=[Ne]3s23p4
|tabulas attēls=
|attēls=
S8 molekulas uzbūve un sēra kristāli
|oksidēšanas pakāpes=6, 4, 2, -2
|elektronegativitāte=2,58
|blīvums=2070
|kušanas temperatūra=388,36 K (115,21 °C)
|viršanas temperatūra=717,87 K (444,6 °C)
}}
'''Sērs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''S''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 16. Sērs ir [[nemetāli|nemetāls]], kurš pieskaitāms pie [[halkogēni]]em, lai arī bieži vien šo grupu īpaši neizdala. Sērs deg (bet diezgan slikti), ar zilu [[liesma|liesmu]], veidojot [[sēra dioksīds|sēra dioksīdu]]. Rūpnieciski nozīmīgākais sēra savienojums ir [[sērskābe]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Jokičs''' var būt:

sentences: {{Citas nozīmes|leģendas varoni|Lielais Kristaps (nozīmju atdalīšana)|Lielais Kristaps}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Cietsirdīgie ļaudis
 | oriģinālnos = ''Fierce People''
 |      attēls = Fierce people ver2.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = trilleris, drāma
 |    režisors = [[Grifins Danns]]
 |  producents =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Dirks Vitenborns]]
* Grifins Danns
 |   scenārijs = Dirks Vitenborns
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Donalds Saterlends]]
* [[Antons Jeļčins]]
* [[Kristena Stjuarta]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{filmas datums|2005|4|24|Tribekas filmu festivāls|2006|4|28|Kanāda|2007|9|30|ASV|}}
 |      ilgums = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fierce-people-2005|title=Fierce People|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 9, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019032908/http://bbfc.co.uk/releases/fierce-people-2005}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|269,755}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fiercepeople.htm|title=Fierce People (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 9, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Cietsirdīgie ļaudis"''' ({{val|en|Fierce People}}) ir 2005. gada ASV drāma, kura uzņemta pēc Dirka Vitenborna tāda paša nosaukuma noveles. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Grifins Danns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Daiena Leina]], [[Donalds Saterlends]], [[Antons Jeļčins]] un [[Kristena Stjuarta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|4|24||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ēras katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Margaret's_Cathedral,_Ayr_by_Ian_Rainey_Geograph_6036865.jpg
| image_size            =
| caption               = Ēras katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Ēras katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.464722
| longd                 = -4.626667
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Sautēršīra|Ēra}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = Džeimss Dempsters (''James Dempster'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1826. gads
| year_completed        = 1827. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Svētās Margaritas katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of Saint Margaret}}) jeb '''Ēras katedrāle''' ({{val|en|Ayr Cathedral}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s dienvidrietumu pilsētā [[Ēra|Ērā]]. 1827. gadā uzceltais dievnams ir 5. gadsimtā [[Svētais Ninians|Svētā Niniana]] dibinātās, 1689. gadā likvidētās un 1878. gadā atjaunotās [[Gallovejas diecēze]]s galvenā baznīca. Baznīcas ietilpība ir 350 sēdvietu. Baznīca par katedrāli kļuva 2007. gadā, kad vecā Ēras katedrāle jeb Labā Gana katedrāle tika pamesta baznīcas apmeklētāju trūkuma pēc. Tā savukārt par katedrāli kļuva 1961. gadā, kad nodega [[Damfrīsa]]s katedrāle. Vecā katedrāle tika pārbūvēta par daudzdzīvokļu māju.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kandavas Gvadelupes Dievmātes Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Kandavas  katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Kandavas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
|map_label = Kandavas katoļu baznīca
| position = right
| latd  = 57 | latm  = 02  | lats  = 23 | latNS  = N
| longd = 22 | longm = 46  | longs = 42 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Tukuma novads]], [[Kandava]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[2003. gads|2003]]
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] <br />Toms Priedoliņš
| website               = [http://www.katedrale.lv/index.php?id=422 www.katedrale.lv]
| architecture_style    = [[klasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1998. gads|1998]]
| year_completed        = [[2003. gads|2003]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}

sentences: '''Fokometrija''' ir [[lēca|lēcu]] un optisko sistēmu [[fokuss|fokusa]] attāluma noteikšana. Ierīci šādai attāluma noteikšanai sauc par '''fokometru'''. Fokometrijas metodes ir dažādas. Tās cita no citas atšķiras ar mērījumu precizitāti. Nosakot fokusa attālumu, jāzina nepieciešamā precizitāte un atkarībā no tās jāizvēlas attiecīgā metode.

sentences: '''Polonisms''' jeb '''polisms''' ir [[aizguvums]] no [[poļu valoda]]s kādā citā [[valoda|valodā]]. [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] sastopami tādi polonismi kā, piemēram, [[ksendzs]], [[vojevodiste]] un [[zlots]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca |editor=Valentīna Skujiņa |editorlink=Valentīna Skujiņa |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:308 |year=2007 |publisher=[[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Latviešu valodas institūts|Latviešu valodas institūts]] |location=Rīga |isbn=978-9984-98-369-1 |page=304 |accessdate={{dat|2020|04|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:308 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>

sentences: '''Dziedātājs''' jeb '''vokālists''' ({{val|la|vox}} — 'balss' un ''vocalis'' — 'skanošs') ir [[mūziķis]], kura mūzikas instruments ir viņa balss saites. Atkarībā no [[balss]] [[diapazona]] izšķir šādas balsis: [[soprāns]], [[mecosoprāns]], [[alts (balss)|alts]], [[tenors]], [[baritons]], [[Bass (balss)|bass]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Baltā Nīla
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Source of the Nile in Jinja PICT0147.JPG
  | attēla_izmērs     = 235px
  | paraksts          = Viktorijas Nīlas sākums [[Ģinģa|Ģinģā]]
  | karte             = White and Blue Nile-en.svg
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     = 235px
  | izteka            = [[Viktorijas ezers]]
  | augštece          = [[Viktorijas Nīla]], [[Alberta Nīla]], [[Bahreldžebela]]
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Nīla]]
  | baseina_valstis   = [[Sudāna]], [[Dienvidsudāna]], [[Etiopija]], [[Uganda]], [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo D.R.]], [[Kenija]], [[Tanzānija]], [[Ruanda]], [[Burundi]]
  | tek_caur          = [[Uganda]], [[Dienvidsudāna]], [[Sudāna]]
  | garums            = 2860 (957)
  | iztekas_augstums  = 1134
  | ietekas_augstums  = 380
  | kritums           = 754
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 1059000
  | pietekas          = [[Sobāta]], [[Bahrelgazāla]]
  | sāk_plat_d=3 | sāk_plat_m=54 | sāk_plat_s=47 | sāk_plat_NS=S
  | sāk_gar_d=29 | sāk_gar_m=50 | sāk_gar_s=22 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=15 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=52 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=32 | iet_gar_m=29 | iet_gar_s=40 | iet_gar_EW=E
}}
'''Baltā Nīla''' ({{val|en|White Nile}}, {{val|ar|النيل الأبيض}}) ir [[Nīla]]s augšteces nosaukums pirms tās satekas ar [[Zilā Nīla|Zilo Nīlu]]. Lai arī par Balto Nīlu bieži sauc visu Nīlas augšteci no [[Viktorijas ezers|Viktorijas ezera]], faktiski Baltā Nīla sākas no [[No ezers|No ezera]] ziemeļos no [[Suds|Suda]] purvu masīva, kur Nīlai pietek [[Bahrelgazāla]].<ref>{{PZT|88}}</ref> Vēl nedaudz lejpus labajam krastam pietekošā [[Sobāta]] ar ūdenī esošo lielo daudzumu [[māls|māla]] daļiņu piešķir upes ūdenim tai nosaukumu devušo balto nokrāsu. Upes garums no Viktorijas ezera līdz sateces vietai ar Zilo Nīlu ir ap {{nobr|2860 km}}, bet no Bahrelgazālas pietekas — {{nobr|957 km}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Alanjona
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Alagnon
| attēls            = Alagnon_Léotoing.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Leotoēnas pils
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Aljē]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=05 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=43 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=27 | iet_plat_s=08 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=03 | iet_gar_m=18 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 86,7
| iztekas_augstums  = 1 600
| ietekas_augstums  = 390
| kritums           =
| caurtece          = 11,8
| gada_notece       =
| baseins           = 1 042
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Ķūķu klintis
 |        krāsu_shēma = #e7dcc3
 |             attēls = Ķūķu klintis.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Latvija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 57 | plat_m  = 16 | plat_s = 33 | plat_NS = N
 | gar_d  = 25 | gar_m   = 6 | gar_s  = 27 | gar_EW  = E
 |          atrašanās =
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe = [[Gauja]]
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |            platība =
 |           augstums = 44 m <small>(kraujas augstums)</small>
 |             garums = 500 m
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |            vainags =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta = Ir
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}
'''Ķūķu klintis''' ir [[Devons|devona]] [[ieži|iežu]] atsegums [[Gauja]]s labajā krastā, pie [[Raiskuma pagasts|Raiskuma]] un [[Amatas pagasts|Amatas pagasta]] robežas. Klintis ir aizsargājams [[Ģeoloģija|ģeoloģisks]] dabas piemineklis. Iezis savu nosaukumu ieguvis no tuvējām Ķūķu mājām. Šis ir [[Latvija|Latvijā]] augstākais devona iežu atsegums. Augstākajā punktā kraujas augstums aptuveni 44 m, ko kļūdaini mēdz uzskatīt par klinšu augstumu,<ref name="retumi">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Atsegumi/Kuku.htm |title=Latvijas dabas retumu krātuve: Ķūķu klintis |access-date={{dat|2014|11|19||bez}} |archive-date={{dat|2015|05|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150511233941/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Atsegumi/Kuku.htm }}</ref> bet ieža garums ir aptuveni 500 metri.<ref>[http://www.latvia.travel/lv/kuku-klintis Ķūķu klintis]{{Novecojusi saite}}</ref> Atseguma augšējo daļu veido plāna [[Kvartārs|kvartāra]] sega, nedaudz zemāk [[Augšdevons|augšdevona]] sarkanīgie [[aleirolīti]] un [[Māls|māli]]. Ieža vidusdaļā ir atrodamas vairākas [[fosilijas]]: [[Bruņuzivis|bruņu zivju]], [[Bezžokļaiņi|bezžokleņu]] un bārkšspuru zivju atliekas. Klintīs bieži notiek [[zemes noslīdeņi]], kas ieža krastu ir samazinājuši jau par 10 m. Lieli noslīdeņi bijuši laika posmā no 1952. līdz 1953. gadam.<ref>[http://www.vietas.lv/objekts/kuku_klintis/ Objekts: Ķūķu klintis]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Augu sekundārajā metabolismā''' dažādos [[sintēze]]s ceļos veidojas daudzveidīgas vielas, kas nav vitāli nepieciešamas [[Augi|auga]] augšanai un attīstībai. Sekundārajā metabolismā iegūtās vielas sauc par augu sekundārajiem metabolītiem. Augs tos sintezē, lai nodrošinātu savu aizsardzību pret dažādiem abiotiskiem un biotiskiem traucējumiem: augēdājiem, sēnēm, [[Baktērijas|baktērijām]], [[Ultravioletais starojums|UV starojumu]], citiem augiem; lai piesaistītu apputeksnētājus un [[Sēkla|sēklu]] izplatītājus.<ref name="Chapter 16. Heldt H.W. 2005. Plant biochemistry. Third Edition. Burlington: Elsevier Academic Press, 630 lpp.">{{grāmatas atsauce |last1=Heldt |title=Plant biochemistry. Third Edition. |publisher=Elsevier Academic Press |isbn=0-12-088391-0 |pages=630}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C2H4O2
|molmasa=60,05
|blīvums=1391
|kušanas temperatūra=97 °C
|viršanas temperatūra=?°C
}}
'''Glikolaldehīds''' (2-hidroksietanāls, oksiacetaldehīds, CH2OH−CHO) ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Glikolaldehīds ir vienkāršākais no monooksi[[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī (svaigos šķīdumos eksistē dimēriska cikloacetāla veidā, kas pakāpeniski sadalās). Glikolaldehīdu var uzskatīt par savdabīgu vienkāršu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] - diozi jeb aldozi ar 2 oglekļa atomiem.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Batļo māja
| native_name         = ''Casa Batlló''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Barselona#Spānija#Eiropa
| status              =
| image               = Casa_Batllo_Overview_Barcelona_Spain_cut.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[jūgendstils]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Barselona]], [[Katalonija]], {{ESP}}
| latd  = 41.391667 | latNS  = N
| longd = 2.165 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1904. gads - 1907. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Antonio Gaudi]]
| architecture_firm   =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.casabatllo.es/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Spalvmākoņi''' ''Cirrus'' (Ci) ir plāni, spalvām līdzīgi baltas krāsas [[mākoņi]]. Tie bieži vien izskatās arī kā garas, diegiem līdzīgas līnijas, kuras tuvāk horizontam krustojas (saiet) kopā. Spalvmākoņi atrodas 7—10 km augstumā virs zemes, bet tropu joslā tie var atrasties pat 18 km augstu. Krēslas laikā tieši spalvmākoņus vēl ilgi apspīd [[Saule]]s stari, naktī mākoņi liekas biezāki. Cauri šiem mākoņiem brīvi tiek Saules stari, kā arī [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma. No spalvmākoņiem nav nokrišņu, bet ja tādi tomēr ir, tie iztvaiko, vēl nenokļuvuši līdz zemei. Spalvmākoņiem reti ir ēna.

sentences: '''Laulība''' ir sociāli un juridiski atzīta seksuāla un saimnieciska savienība, parasti starp vīrieti un sievieti.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Sprādzieni 2013. gada Bostonas maratonā
| attēls            = 1st Boston Marathon blast seen from 2nd floor and a half block away.jpg
| attēla_apraksts   = Notikuma vieta pēc pirmā sprādziena
| vieta             = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
| koordinātas       = {{Coord|42|20|59.2|N|71|04|44.1|W|display=inline,title}}
| datums            = {{dat|2013|4|15|N|bez}}
| laiks             = 14.49
| laika_josla       = [[UTC−4]]
| veids             = sprādzieni, apšaude
| bojā_gājušie      = 3
| ievainotie        = 280
| izraisītāji       =
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Sprādzieni 2013. gada Bostonas maratonā''' notika {{dat|2013|4|15||bez}} plkst. 14.49 pēc vietējā laika (21.49 pēc Latvijas laika) [[Bostonas maratons|Bostonas maratona]] laikā, tieši pirms finiša līnijas. Sprādziena rezultātā bojā gāja trīs cilvēki, tāpat tika ievainoti apmēram 264 citi cilvēki.<ref name="globe-number-injured"/> Notika divi sprādzieni ar 12 sekunžu intervālu, sprādzienu vietas atradās 190 metru attāluma viena no otras.<ref name="NYDN-5/15"/><ref name="cnn-what-we-know"/> Kopumā (sprādzienos un vēlākajās apšaudēs) gāja bojā 18 cilvēki un 280 cilvēki tika ievainoti.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         = https://www.daba.gov.lv/public/lat/turistiem/apraksti/apskates_objekts/paviljons_rotonda/
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Arkādija''' ({{val|grc|Ἀρκαδία}}) ir [[Grieķija]]s vēsturiskais apgabals, kas atrodas [[Peloponēsa|Peloponēsas pussalas]] centrālajā daļā. Arkādija ir vienīgais vēsturiskais apgabals Peloponēsā, kuram nebija izejas pie jūras. Attiecīgi tam bija robeža ar visiem pārējiem Peloponēsas vēsturiskajiem apgabaliem. Rietumos Arkādija robežojās ar [[Elīda (vēsturiskais apgabals)|Elīdu]], ziemeļos ar [[Ahaja|Ahaju]], ziemeļaustrumos ar [[Korintija|Korintiju]], austrumos ar [[Argolīda|Argolīdu]], dienvidaustrumos ar [[Kinurija|Kinuriju]], dienvidos ar [[Lakonija|Lakoniju]] un [[Mesēnija|Mesēniju]]. Mūsdienās Arkādija ir iekļauta [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsas perifērijā]], [[Arkādijas nome|Arkādijas nomē]] ar galvaspilsētu [[Tripole (Grieķija)|Tripoli]].

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Ļeņina mauzolejs
|native_name   = ''Мавзолей Ленина''
|image         = Lenins Mausoleum.jpg
|caption       = Ļeņina mauzolejs pie [[Maskavas kremlis|kremļa]] sienas
|map_image     = Maskavas centrs#Maskava#Krievija
|map_text      =
|map_width     =
|latd  = 55 | latm  = 45 | lats  = 13 | latNS  = N
|longd = 37 | longm = 37 | longs = 11 | longEW = E
|location      = {{vieta|Krievija|Maskava|Sarkanais laukums}}
|designer      = [[Aleksejs Ščusevs]]
|type          = [[Mauzolejs]]
|material      =
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         = 1924
|complete      = 1930
|open          =
|dedicated_to  =
|extra         =
{{Designation list
|embed=yes
| designation1 = WHS
| designation1_date = 1990 <small>(14. sesija)</small>
| designation1_offname =  Maskavas kremlis un Sarkanais laukums
| designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/545 545]
| designation1_criteria = i, ii, iv, vi
| designation1_type = Kultūra
| designation1_free1name =Valsts
| designation1_free1value ={{RUS}}
| designation1_free2name = Platība
| designation1_free2value = 42,1 ha
}}
}}
<mapframe text="Ļeņina mauzolejs" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q191414"
}
</mapframe>
'''Ļeņina mauzolejs''' ({{val|ru|Мавзолей Ленина}}) ir [[mauzolejs]], kur glabājas [[Vladimirs Ļeņins]]. Tas atrodas [[Sarkanais laukums|Sarkanajā laukumā]], [[Maskava|Maskavā]]. Mauzolejs ir atvērts vairākas dienas nedēļā no plkst. 10 līdz 13.

sentences:
[[Kategorija:Rokoko]]
[[Kategorija:Gleznotāji pēc laikmeta vai virziena]]

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Ņūhempšīra
New Hampshire
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Konkorda (Ņūhempšīra)|Konkorda]]
| pilsēta = [[Mančestra (Ņūhempšīra)|Mančestra]]
| iestāšanās = [[1788]]. gada [[21. jūnijs]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
| saīsinājumi = NH N.H. US-NH
| mājaslapa = [http://www.nh.gov www.nh.gov]
| iedzgads = 2006
| iedzīvotāji = 1 314 895
| iedzīvotājiV = 41
| iedzblīvums = 53,20
| iedzblīvumsV = 20
| ieņēmumi = 57 352
| ieņēmumiV = 1
| rase = baltie - 96,97%
melnie - 1,29%
| reliģija = [[protestanti]] - 43%
[[katoļi]] - 35%
nereliģiozi - 19%
| platība = 24 239
| platībaV = 46
| garums = 305
| platums = 110
| ūdens = 3,4
| augstums = Vašingtona kalns, 1 917
| Vaugstums = 305
| Zaugstums = 0
}}'''Ņūhempšīra''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas [[Jaunanglija]]s reģionā. Štats ir nosaukts pēc [[Anglija]]s [[Anglijas administratīvais iedalījums|ceremoniālās grāfistes]] [[Hempšīra]]s nosaukuma. Tā robežojas ar [[Masačūsetsa|Masačūsetsu]] dienvidos, [[Vērmonta|Vērmontu]] rietumos, [[Meina|Meinu]] un [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]] austrumos un ar [[Kanāda]]s provinci [[Kvebeka|Kvebeku]] ziemeļos. Ņūhempšīras [[galvaspilsēta]] ir [[Konkorda (Ņūhempšīra)|Konkorda]].

sentences:
auļos savvaļā]]
Dažādos veidus, kā [[zirgs]] pārvietojas, sauc par '''zirga gaitām'''. Tās var būt gan dabiskas, gan [[cilvēks|cilvēku]] trenētas un attīstītas.<ref>Ensminger, M. E. Horses and Horsemanship 6th edition USA: Interstate Publishers 1990 {{ISBN|0-8134-2883-1}} p. 65-66</ref>

sentences:
zilā krāsā]]
'''Mutants''' ir tāds [[organisms]], kurš ir pārmantojis [[mutācija|mutējušu]] (mutantu) [[gēns|gēnu]], vai kura gēnos ir radušās mutācijas organisma dzīves laikā. Mutāciju ([[DNS]] izmaiņu) rezultātā var rasties jaunas ģenētiskās pazīmes, kuras līdz tam nav eksistējušas dabā. Mutāciju veidi: [[genoms|genoma]] mutācijas, [[hromosoma|hromosomu]] mutācijas, gēnu mutācijas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Šēfers''' var būt:

sentences:
{{cita nozīme|Nīderlandes provinci|salu Antarktikā|Livingstona sala}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Frīzlande
 | official_name           = {{ubl|''Fryslân''|''Friesland''}}
 | other_name              =
 | type                    = [[Nīderlandes administratīvais iedalījums|Nīderlandes province]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Frisian flag.svg
 | flag_size               =
 | image_shield            = Friesland wapen.svg
 | shield_size             =
 | nickname                =
 | motto                   =
 | anthem                  =
 | capital                 = [[Leuvardena]]
 | largest_city            =
 | official_language       = {{ubl|{{nobr|[[nīderlandiešu valoda]],}}|[[rietumfrīzu valoda]]}}
 | spoken_language         =
 | image_map               = Friesland in the Netherlands.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = Valsts
 | subdivision_name        = {{NED}}
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 5748.76
 | area_land_km2           = 3323.65
 | area_water_km2          = 2425.11
 | area_water_percent      =
 | area_rank               = 3.
 | elevation_max_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 649944
 | population_as_of        = 2020. gada 1. janvārī
 | population_rank         = 8.
 | population_density_km2  = auto
 | population_blank1_title =
 | population_blank1       =
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|www.fryslan.frl}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = NL-FR
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija oksīda kristālrežģis, tāds pats kā [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīdam]]
__ Ba2+     __ O2−
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1304-28-5
|      ķīmiskā formula = BaO
|              molmasa = 153,3
|              blīvums = 5700
|  kušanas temperatūra = 1923°
| viršanas temperatūra = ~2000 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Bārija oksīds''' (BaO) ir balta cietviela, kas veidojas, degot [[bārijs|bārijam]] vai termiski sadaloties bārija [[sāļi]]em. Tas ir bāziskais [[oksīds]].

sentences:
{{atsauces+}}
 ]]
'''Politoloģija''' jeb '''politiskā zinātne''' ir zinātne par [[politika|politiku]]. Tajā iekļaujas pētījumi par struktūru un procesiem valdībā vai jebkurā citā ekvivalentā sistēmā, kas nodrošina drošību, likumību un citas sabiedrības eksistencei nepieciešamas lietas. Tādējādi politoloģijā tiek iekļautas tirdzniecības savienības, korporācijas, reliģiskās sistēmas un citas kolektīvās intelekta izpausmes jomas, kas strukturāli līdzinās valsts pārvaldes sistēmai. Politologi pievērš uzmanību varas nodošanai un dalīšanai sabiedrībā, kas bieži ir saistīta ar savstarpēji konfliktējošām interesēm. Politoloģijas nozare, kura pēta atsevišķa indivīda politisko [[Uzvedība|uzvedību]] un kolektīva politiskās uzvedības parādību cēloni, ir [[biheiviorālisms]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
'''Anselds''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Melnā mise
 | oriģinālnos = ''Black Mass''
 |      attēls = MelnaMise.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, kriminālfilma, drāma
 |    režisors = [[Skots Kūpers]]
 |  producents =
* [[Džons Lesners]]
* [[Pīters Makkormiks]]
* [[Braiens Olivers]]
* [[Tailers Tompsons]]
* Skots Kūpers
 |   scenārijs =
* [[Džezs Batervorts]]
* [[Marks Maluks]]
 |     aktieri =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Kevins Beikons]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Korijs Stolls]]
* [[Dakota Džonsone]]
* [[Rorijs Kočreins]]
 |      mūzika = [[Toms Holkenborgs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Cross Creek Pictures]]''
* ''[[Infinitum Nihil]]''
* ''[[Vendian Entertainment]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2015|9|18|ASV|2015|10|2|Latvija|}}
 |      ilgums = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/black-mass-2015|title=Black Mass|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033117/http://bbfc.co.uk/releases/black-mass-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|53 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whiteybulger15.htm|title=Black Mass (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|99,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Melnā mise"''' ({{val|en|Black Mass}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Skots Kūpers]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Džoels Edžertons]], [[Benedikts Kamberbačs]], [[Kevins Beikons]], [[Džesijs Plemonss]], [[Korijs Stolls]], [[Dakota Džonsone]] un [[Rorijs Kočreins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Austrālija un Okeānija]]
[[Kategorija:Austrālija]]
[[Kategorija:Okeānija]]

sentences: {{Commons category|Art directors|Filmu mākslinieki}}

sentences: '''Smurfi''' ({{val|fr|Les Schtroumpfs}}, {{val|nl|De Smurfen}}) ir beļģu [[komikss|komiksu]] un [[televīzija]]s franšīze, kurā tiek stāstīts par mazu zilu radījumu kopienu, kas dzīvo [[sēne|sēnēm]] līdzīgos namiņos mežā. Smurfu radītājs un veidotājs ir [[Beļģija|beļģu]] komiksu mākslinieks [[Peijo]] (''Peyo'', īstajā vārdā Pjērs Kulifords). Pirmo reizi Smurfi parādījās 1958. gadā. Ir vairāk nekā 100 dažādu smurfu tēlu, un viņu vārdi parasti saistīti ar kādu konkrētam smurfam piemītošu rakstura iezīmi. Vēl smurfiem raksturīgs, ka tie valkā [[frīgiešu cepure]]s.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Mitruma novadīšana''' jeb '''mitruma izvadīšana''' ir [[Audums|audumiem]] piemītoša funkcionāla īpašība, kas raksturo auduma spēju novadīt no ādas [[Mitrums|mitrumu]], t. i., [[Sviedri|sviedrus]]. Mitruma novadīšana notiek, vienai auduma pusei mitrumu piesaistot (bet neuzsūcot pašā audumā), bet otrai pusei — mitrumu izkliedējot pēc iespējas plašākā auduma virsmā, tādējādi palīdzot audumam ātrāk izžūt.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Lei|first=Min|last2=Li|first2=Yuling|last3=Liu|first3=Yanping|last4=Ma|first4=Yanxue|last5=Cheng|first5=Longdi|last6=Hu|first6=Yue|date=2020-02-12|title=Effect of Weaving Structures on the Water Wicking–Evaporating Behavior of Woven Fabrics|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7077655/|journal=Polymers|volume=12|issue=2|pages=422|doi=10.3390/polym12020422|issn=2073-4360|pmc=7077655|pmid=32059351}}</ref> Šī iemesla dēļ, audumi ar augstu mitruma novadīšanas spēju tiek plaši izmantoti sporta apgērbu, un daļēji — arī gultasveļas ražošanā. Šo produktu ražotāji nereti mēdz atsaukties uz šādu audumu pārākām [[termoregulācija]]s īpašībām, tomēr pētījumos tas pagaidām nav pierādīts.<ref name=":0">https://www.researchgate.net/publication/286098490_Effect_of_Moisture-Wicking_Garments_on_Temperature_Regulation_During_Exercise</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Heinrihs Kristians Johumsens''' (''Heinrich Christian Jochumsen'', dzimis 1858. gada 13. maijā [[Rīga|Rīgā]], miris 1927. gada 16 februārī Rīgā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[jurists]], [[numismāts]] un ilggadīgs [[Vēstures un senatnes pētītāju biedrība]]s biedrs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūlijs}}
'''Biosorbcija''' ir fizikālķīmisks process, kas norāda dabiskas izcelsmes materiāla, piemēram, [[kūdra]]s, spēju vidē saistīt [[piesārņojošās vielas]], tādējādi samazinot šo vielu koncentrāciju konkrētajā vidē (visbiežāk — ūdens vidē, piemēram, [[Notekūdeņi|notekūdeņos]]). Termins tiek lietots ar plašāku un šaurāku nozīmi. Plašākā nozīmē — tā ir spēja bioloģiskas izcelsmes materiāliem saistīt ķīmiskās vielas.<ref>{{grāmatas atsauce | author= Salman, M., Athar, M., Farooq, U. | year= 2015 | title= Biosorption of heavy metals from aqueous solutions using indigenous and modified lignocellulosic materials. Reviews in Environmental Science and Biotechnology, 14 | page= 211-228 | url= https://link.springer.com/article/10.1007/s11157-015-9362-x}}</ref> Šaurākā nozīmē — šī termina lietošana ietver tikai [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] (gan dzīvu, gan nedzīvu) izmantošanu piesārņotu ūdeņu attīrīšanā. Dažas no literatūras avotos norādītajām definīcijām:

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Sroka Pica Pica II.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Pica
 |      ģints_lv = Žagatu ģints
 |          suga = Pica pica
 |       suga_lv = Žagata
 |      binomial = Pica pica ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |     izplatība =
Žagatas izplatības areāls iekrāsots dažādās krāsās atbilstoši dažādām pasugām:

{{legend|#90EE90|''Pica pica pica''}}
{{legend|yellow|''Pica pica bactriana''}}
{{legend|blue|''Pica pica camtschatica''}}
{{legend|green|''Pica pica fennorum''}}
{{legend|#A020F0|''Pica pica leucoptera''}}
{{legend|#1F75FE|''Pica pica melanotos''}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
s landtāga sēžu nams, tagad [[Latvijas Saeima]]s nams]]
'''Landtāgs''' ({{val|de|Landtag}} — ‘zemes sapulce’) ir pārstāvju sapulce vācvalodīgajās zemēs (pavalstīs) [[Vācija|Vācijā]] un [[Austrija|Austrijā]]. Vēsturiski landtāgi pastāvēja arī [[Svētā Romas impērija|Svētajā Romas impērijā]], [[Livonija|Livonijā]], [[Prūsija|Prūsijā]], [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes hercogistē]], vēlāk arī [[Somijas lielhercogiste|Somijas lielhercogistē]], [[Igaunijas guberņa|Igaunijas]], [[Kurzemes guberņa|Kurzemes]] un [[Vidzemes guberņa|Vidzemes guberņās]].

sentences:
, mediānas un [[vidējā vērtība|vidējās vērtības]] salīdzinājums]]
'''Mediāna''' ({{val|la|mediana}} — ‘vidējā’) jeb '''centrālā vērtība'''<ref name="rokasgrāmata">{{Grāmatas atsauce|last1=Siliņa|first1=Biruta|authorlink1=Biruta Siliņa|last2=Šteiners|first2=Kārlis|authorlink2=Kārlis Šteiners|title=Rokasgrāmata matemātikā|year=2006|publisher=Zvaigzne ABC|location=Rīga|isbn=9984-37-141-7|page=342}}</ref> [[statistika|statistikā]] un [[varbūtību teorija|varbūtību teorijā]] ir [[skaitlis]], kas sadala kādu sakārtotu skaitļu [[kopa|kopu]] divās daļās. Parasti apzīmē ar '''''Me''''',<ref name="rokasgrāmata" /> taču nav viena noteikta apzīmējuma.

sentences:
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Ludzas apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: {{Commonscat|Books by year|Grāmatas pēc izdošanas gada}}

sentences:
{| align="right" cellpadding="4" cellspacing="0"  style="margin: 0 0 1em 1em; border: 1px solid #999; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; background-color: #CEDAF2"
! colspan="2" style="background-color: #003399" |
{| style="background: #003399" align="center" width="100%"
| padding=15px|
| style="background: #003399" align="center" width="100%" | '''Zāra'''
| padding=15px|
|}
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|Zāra pie Metlahas
|-
|| Garums || align=center style="background: #f7f8ff"| 246 km
|-
|| Baseins || align=center style="background: #f7f8ff"| 7 431 km2
|-
|| Gada notece || align=center style="background: #f7f8ff"| ? km3
|-
|| Izteka || align=center style="background: #f7f8ff"| [[Vogēzi]]
|-
|| Ieteka || align=center style="background: #f7f8ff"| [[Mozele]]
|-
|| Tek caur|| align=center style="background: #f7f8ff"| [[Francija]], [[Vācija]]
|}
'''Zāra''' ([[vācu valoda|vācu]] — ''Saar'', [[franču valoda|franču]] — ''Sarre'') ir upe [[Francija|Francijā]] un [[Vācija|Vācijā]]. [[Mozele]]s labā krasta pieteka. Sākas [[Vogēzi|Vogēzos]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Marta Bārbale
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Murmastiene]], [[Barkavas pagasts]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 5
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|   nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Antonija un Alberts Bārbali
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Marta Bārbale''' (dzimusi {{dat|1933|2|8}}, mirusi {{dat|2003|8|5}}) bija [[latvieši|latviešu]] dzejniece un tulkotāja.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Jaguar sitting.jpg
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Carnivora
 |      kārta_lv = Plēsēji
 |        dzimta = Felidae
 |     dzimta_lv = Kaķu dzimta
 |         ģints = Panthera
 |      ģints_lv = Panteras
 |          suga = Panthera onca
 |       suga_lv = Jaguārs
 |      binomial = Panthera onca <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |     izplatība =
{{legend|green|Dabīgais izplatības areāls}}
{{legend|red|Teritorijas, kurās jaguārs izmiris}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Lysimachia nummularia 138484656.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Ericales
| rinda_lv = Viršu rinda
| kategorijas = jā
| binomial = Lysimachia nummularia
| autors = [[Linnaeus]]
| klada =
| klada_lv =
| apakšklase = Asteridae
| apakšklase_lv = Asterveidīgie
| dzimta = Primulaceae
| dzimta_lv = Prīmulu dzimta
| ģints = Lysimachia
| ģints_lv = Zeltenes
| sinonīmi =
| suga_lv = Pļavas zeltene
| suga = Lysimachia nummularia
}}'''Pļavas zeltene''' (''Lysimachia nummularia'') ir [[Zeltenes|zelteņu]] suga, kura ir diezgan plaši izplatīta [[Eiropa|Eiropā]] un ir ieviesusies [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Sastopama bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur dažāda lieluma klājeniskas audzes aug platlapju un jauktos [[Mežs|mežos]], upju krastu nogāzēs, mitrās [[Pļava|pļavās]] un grāvjos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/lysimachia-nummularia-l/|title=pļavas zeltene - Lysimachia nummularia L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-03-20}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
'''Iedzimts nefrotiskais sindroms''' ir pārmantots traucējums, kas izpaužas ar proteīnūriju ([[proteīns|proteīniem]] [[Urīns|urīnā]]), kā arī ar ķermeņa [[tūska|tūskām]]. Tas izpaužas jau pirmajā dzīves gadā. Biežāk sastopamie ir somu tipa nefrotiskais sindroms un difūzā mezangiālā skleroze. Iedzimtais nefrotiskais sindroms ir ļoti reta nefrotisko sindromu forma.

sentences: '''Ebolas slimības epidēmija Rietumāfrikā''' bija '''[[Ebolas vīrusslimība]]s uzliesmojums [[Rietumāfrika|Rietumāfrikā]]''' laika posmā no 2013. līdz 2015. gadam, kas ir līdz šim lielākais šīs slimības uzliesmojums pasaulē. Pirmais saslimšanas gadījums notika [[Gvineja|Gvinejā]] 2013. gada decembrī.<ref>[http://www.dddmag.com/news/2014/07/ebola-crisis-triggers-health-emergency Ebola Crisis Triggers Health Emergency], Drug Discov. Dev. Atjaunots: {{dat|2014|09|11}}. {{en ikona}}</ref> Pēc tam vīrusslimība no Gvinejas izplatījās uz citām Rietumāfrikas valstīm: [[Libērija|Libēriju]], [[Sjerraleone|Sjerraleoni]], mazākā mērā [[Nigērija|Nigēriju]] un [[Mali]].

sentences: '''Ekstāze''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''ἔκστασις'' (''ékstasis'') — 'ārpus sevis') ir [[emocijas|emocionāls]] stāvoklis, kam raksturīga ārkārtīga sajūsma, kura pāriet [[afekts|afektā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ekstāze |url=https://tezaurs.lv/ekst%C4%81ze |website=tezaurs.lv |accessdate={{dat|2023|2|10||bez}}}}</ref> Klasiskajā grieķu literatūrā ar šo vārdu apzīmē [[prāts|prāta]] vai [[cilvēka ķermenis|ķermeņa]] izņemšanu no tā "ierastās darbības vietas".

sentences: '''Entalpija''' ({{val|grc|ἐνθάλπω}}, ''enthálpō'' — ‘sildīt’), '''siltuma funkcija''' jeb '''rašanās siltums''' ir [[termodinamiskais potenciāls]], kas raksturo sistēmas siltumsaturu. To apzīmē ar lielo grieķu burtu [[ēta]] (Η). Vispārīgi entalpija termodinamiskā sistēmā ir vienāda ar vielas [[iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] U summu ar [[spiediens|spiediena]] p un [[tilpums|tilpuma]] V reizinājumu, tas ir,

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = European Organisation for the Safety of Air Navigation
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = Eurocontrol logo 2010.svg
|image_border =
|size         = 250px
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = Eurocontrol
|motto        = Working together to deliver a<br />Single European Sky
|formation    = [[1963]]. gada [[1. marts]]
|extinction   =
|type         = Starpvalstu organizācija
|status       =
|purpose      = Aeronavigācijas drošība
|headquarters = [[Brisele]], [[Beļģija]]
|location     =
|coords       =
|region_served = [[Eiropa]]
|membership   = 39 dalībvalstis
|language     =
|leader_title =
|leader_name  =
|main_organ   =
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = [http://www.eurocontrol.int/ www.eurocontrol.int]
|remarks      =
|}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
| name         = MycoBank
| image        =
| size         =
| motto        =
| type         = Datu bāze
| formation    = 2004
| headquarters = [[Utrehta]], [[Nīderlande]]
| membership   =
| leader_title =
| leader_name  =
| language     = [[angļu valoda|angļu]]
| website      = [http://www.mycobank.org/ mycobank.org]
}}
'''''MycoBank''''' ir tiešsaistes datu bāze, kas apkopo un dokumentē jaunus [[mikoloģija|mikoloģiskos]] sugu nosaukumus un to kombinācijas, reizēm apvienojumā ar to aprakstiem un ilustrācijām. To pārvalda Starptautiskā mikoloģiskā asociācija un administrē ''Centraalbureau voor Schimmelcultures'' Vesterdeikas [[sēnes|sēņu]] bioloģiskās daudzveidības institūtā [[Utrehta|Utrehtā]].<ref>Hawksworth DL. (2005). "''Universal fungus register offers pattern for zoology''". Nature. 438 (7064): 24. Bibcode:2005Natur.438Q..24H. doi:10.1038/438024b. PMID 16267528.</ref><ref>[http://www.mycobank.org/#MoreInfo More about MycoBank]</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Viktorija Tkačuka
 |      vārds_orig = ''Вікторія Ткачук''
 |          attēls = 2022-08-19 European Championships 2022 – Women's 400 Metres Hurdles by Sandro Halank–010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Viktorija Tkačuka 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1994|11|8}}
 |         dz_viet = {{vieta|Ukraina|Hmeļnickas apgabals|Pļiščina}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{UKR}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=178}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=67}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m barjerskrējiens]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 53,76 (2021)
 |           PR1_d = 400 m/b
 |             PR2 = 51,85 (2020)
 |           PR2_d = 400 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|[[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{UKR}}}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|400 m/b}}
}}
'''Viktorija Tkačuka''' ({{val|uk|Вікторія Вікторівна Ткачук}}; dzimusi {{dat|1994|11|8}}) ir ukraiņu [[vieglatlēte]], kas specializējas [[400 metru barjerskrējiens|400 metru barjerskrējienā]], startē arī [[400 metri|400 metru distancē]] un stafetēs.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =235px
|               vārds =Muhameds Ikbāls
|          vārds_orig =محمد اقبال
|              attēls =Iqbal.jpg
|          att_izmērs =175px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1877
|          dz_mēnesis =11
|            dz_diena =9
|            dz_vieta =[[Silkota]], {{Flaga|Britu Indija}} [[Britu Indija]]
|              m_gads =1938
|           m_mēnesis =4
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Lahora]], {{Flaga|Britu Indija}} [[Britu Indija]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[islāma filozofija]]
|           intereses =
|              idejas =[[divu nāciju teorija]]
|          alma_mater =[[Valdības koledžas universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Minhenes Ludviga Maksimiliāna Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Aristotelis|Aristoteļa]], [[Rūmī]], [[Johans Volfgangs fon Gēte|Gētes]], [[Frīdrihs Nīče|Nīčes]] un [[Anrī Bergsons|Bergsona]]
|          ietekmējis =Kustību par [[Pakistāna|Pakistānu]], [[Ali Šariati]]
|               darbi =
|              valoda =[[urdu]]
[[persiešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Dabas stihijas]]
[[Kategorija:Hidroloģija]]
[[Kategorija:Ūdens]]

sentences:
{{citas nozīmes|revolucionāru|Jānis Jansons|Jānis Jansons}}
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Jansons
| vārds_orig =
| attēls = Jānis Jansons (Brauns).jpg
| att_izmērs = 175px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1872
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Rāvas pagasts|Rāvas pagasta]] „Kaugari”, [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1917
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 13
| m_vieta = [[Ziemeļjūra]]
| dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Maskava]], [[Londona]]
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Ernests
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms = Brauns
| nodarbošanās = revolucionārs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods =
| žanri = [[publicistika]]
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi = „Domas par jaunlaiku literatūru” (1892—1893), „Baltijas revolūcija” (1912)
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ls
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Leo (PTY) LTD''
|sponsors              = ''National University of Lesotho''
|domātais-pielietojums = Ar [[Lesoto]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Lesoto
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija galvenokārt tiek veikta zem šādiem otrā līmeņa domēniem: .co.ls un .org.ls
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.co.ls/ www.co.ls]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kuģis
|vārds = ''OOCL Hong Kong''
|attēls =  OOCL HONG KONG 1674.jpg|300px
|attēla paraksts = ''OOCL Hong Kong'' Vilhelmshāfenē, Vācijā 2017. gadā.
|kuģa tips = konteineru kuģis
|līnija =
|īpašnieks = ''[[Orient Overseas Container Line Ltd.]]''
|pieraksta osta = [[Honkonga]], {{HKG}}
|mezgli = 21 (maksimums)
|tonnāža = 210 890 bruto reģistra tonnas
|statuss = darbībā
|pirmais brauciens = 2016. gads
|garums = 400 m
|platums = 59 m
|iegrime = 16 m
|pasažieri =
|gultas vietas =
|kajītes =
|līnijmetri =
}}

sentences: '''Skeletkapi''' ir viens no [[Latvija|Latvijā]] sastopamajiem agrīnā [[dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] apbedījumu veidiem. Tie veidojušies šādi — pēc tradīcijas ap paredzēto apbedīšanas vietu no akmeņiem tika izlikts aplis, kura vidū noguldīja mirušo saimes vecāko un viņam pāri uzbēra zemi. Tā ar katru jaunu apbedījumu, kad aizgājēju nolika uz iepriekš sabērtā uzkalniņa un atkal apbēra ar zemi, auga arī uzkalniņu augstums.

sentences:
{{Citas nozīmes|supervaroņu komandu|Atriebēji|Atriebēji}}
{{Tēla infokaste
| name          = Atriebēji
| color         = #7070FF
| color text    =
| series        =
| image         = The avengers logo.png
| caption       = Logotips
| first         = ''The Avengers'' #1 1963. gada septembrī
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Džeks Kirbijs]]
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          = Komandas locekļi
| data1         =
* [[Melnā atraitne (tēls)|Melnā atraitne]]
* [[Kapteinis Amerika]]
* [[Kapteine Mārvela (tēls)|Kapteine Mārvela]]
* [[Kapteinis visums]]
* [[Halks]]
* [[Dzelzs vīrs]]
* [[Šangs Čī]]
* [[Zirnekļcilvēks]]
* [[Tors (supervaronis)|Tors]]
}}

sentences: '''Šumera''' ir senākā zināmā [[civilizācija]] cilvēces [[vēsture|vēsturē]], kas pastāvēja [[Senā Divupe|Senajā Divupē]] no aptuveni 4100. līdz 1750. gadam [[pirms mūsu ēras]] (p.m.ē.) [[Mezopotāmija]]s dienvidu daļā.<ref name="worldhistory">{{tīmekļa atsauce||url=https://www.worldhistory.org/Sumerians/|title=Sumerians|first=Joshua J.|last=Mark|work=worldhistory.org|publisher=[[World History Encyclopedia]]|date=9 October 2019|accessdate=3 October 2021}}</ref> Ilgu laiku Šumeras teritorija nebija vienota [[valsts]], tā sastāvēja no vairākām neatkarīgām [[pilsētvalsts|pilsētvalstīm]], kuras vienoja [[tirdzniecība]], kā arī kopīga [[valoda]] un [[kultūra]].

sentences:
[[File:Jauniešu Saeimas pirmā sēde (5792487907).jpg|thumb|Jauniešu Saeimas pirmā sēde]]
'''Jauniešu Saeima''' ir Latvijas Republikas [[Saeima]]s projekts īstenot jauniešu līdzdalību politiskajos procesos. Jauniešiem ir dota iespēja ierosināt un aizstāvēt savas idejas, kā arī iepazīt Saeimas [[deputāts|deputātu]] ikdienu.

sentences:
{{Audio piemērs
 |fails     = Voiced palatal plosive.ogg
 |nosaukums = Balsīga palatāla eksplozīva slēdzeņa izruna
 |apraksts  =
}}'''Balsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis''' ir skaņa, kas bieži tiek lietota vairākās valodās, to skaitā, [[albāņu valoda|albāņu]], [[ungāru valoda|ungāru]] un [[latviešu valoda|latviešu]] valodās. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] šī skaņa tiek apzīmēta ar simbolu {{IPA|[ɟ]}}. Tā [[balsīgums|nebalsīgā]] versija ir [[nebalsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis]] {{IPA|[c]}}.
{{clear}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = AA Iguana Fot Ars Summum.JPG
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Iguana iguana|Zaļā iguāna}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Iguania
| apakškārta_lv = Iguānveidīgie
|      binomial = Iguania <small>([[Edward Drinker Cope|Cope]], 1864)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Iguānveidīgie''' (''Iguania'') ir viena no [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Squamata'') apakškārtām vai infrakārtām, atkarībā kurai no jaunākajām zvīņrāpuļu sistemātikām seko.<ref name=squ/> Tā apvieno vairāk kā 1550 sugas — [[iguānas]], [[hameleoni|hameleonus]] un [[agāmas]]. Saskaņā ar jaunāko klasifikāciju tā kopumā apvieno 3 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].<ref>Schulte II, J. A., J. P. Valladares, and A. Larson. (2003) [Phylogenetic relationships within Iguanidae inferred using molecular and morphological data and a phylogenetic taxonomy of iguanian lizards.] Herpetologica 59: 399-419</ref><ref name=sch>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ucl.ac.uk/museums-static/obl4he/vertebratediversity/iguania.html |title=Iguania - iguanas, chamaeleons, and agamids |access-date={{dat|2013|06|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130813122548/http://www.ucl.ac.uk/museums-static/obl4he/vertebratediversity/iguania.html |archivedate={{dat|2013|08|13||bez}} }}</ref> Šīs grupas sugas ir ļoti dažādas, tās var būt maza, vidēja un liela auguma, ar ļoti dažādām īpašībām un dzīves veidu, tādēļ ir gandrīz neiespējami aprakstīt "tipisku" iguānveidīgo sugu. Lielākā daļa barojas ar [[kukaiņi]]em un vairojas, dējot [[ola]]s, bet ir arī sugas dzīvdzemdētājas.<ref name=sch/>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ādolfs Preiss
|     vārds_orig = ''Adolph Preiss''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1762
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Valtaiķi]], [[Kurzemes hercogiste]]
([[Laidu pagasts]], [[Kuldīgas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - mācītājs Jēkabs Preiss
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Putu veidotāji''' ir [[virsmaktīvas vielas]], kas [[adsorbcija|adsorbējas]] uz šķidrās un gāzes [[fāze (termodinamika)|fāžu]] saskares virsmas, samazinot starpfāžu [[virsmas spraigums|virsmas spraigumu]] un palielinot tās mehānisko stiprību. Tas savukārt palēnina šķidruma notecēšanu no gāzes pūslīšiem [[smaguma spēks|smaguma spēka]] ietekmē un [[kapilārais spiediens|kapilārā spiediena]] izraisīto pūslīšu pārplīšanu un saplūšanu, veicinot [[putas|putu]] veidošanos uzputošanas laikā un uzlabojot putu stabilitāti.<ref name="Ozola">{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas piedevas |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0303045187%7cpage:72 |author=Lilita Ozola |year=2003 |publisher=SIA „Neo” |location=Rīga |isbn=9984-9649-0-6 |pages=64.—65 }}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Zēmaņa efekts''' (nosaukts nīderlandiešu fiziķa [[Pīters Zēmanis|Pītera Zēmaņa]] vārdā) ir spektrālās līnijas sašķelšanās vairākās komponentēs statiska ārējā [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] klātbūtnē. Tas ir analogs [[Štarka efekts|Štarka efektam]] – spektrālās līnijas šķelšanās vairākās komponentēs [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] klātbūtnē. Līdzīgi kā Štarka efektā, pārejām starp dažādām komponentēm ir, galvenokārt, atšķirīgas intensitātes, dažas no kurām ir pilnīgi aizliegtas (dipolu aproksimācijā) izvēles likumu dēļ.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Beverlihilsas policists 2
| attēls                   = Beverly Hills Cop II.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Beverly Hills Cop II''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Tonijs Skots]]
| producents               =
* [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         =
* [[Lerijs Fērgusons]]
* [[Vorens Skārens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Džadžs Reinholds]]
* [[Jirgens Prohnovs]]
* [[Džons Eštons]]
* [[Ronijs Kokss]]
* [[Brigita Nīlsena]]
| mūzika                   = [[Harolds Faltermeijers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Simpson/Bruckheimer]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1987|5|19|Losandželosas pirmizrāde|1987|5|20|ASV|}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-ii-1987|title=Beverly Hills Cop II|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 18, 2019|archive-date={{dat|2019|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190518091326/https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-ii-1987}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|300 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beverlyhillscop2.htm|title=Beverly Hills Cop II|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 18, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Beverlihilsas policists]]
| nākamā                   = [[Beverlihilsas policists 3]]
| imdb                     =
}}
'''Beverlihilsas policists 2''' ({{val|en|Beverly Hills Cop II}}) ir 1987. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Tonijs Skots]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Edijs Mērfijs]], [[Džadžs Reinholds]], [[Jirgens Prohnovs]], [[Džons Eštons]], [[Ronijs Kokss]] un [[Brigita Nīlsena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1987|5|19||bez}} Losandželosā. Filma ir turpinājum 1984. gada filmai "[[Beverlihilsas policists]]", savukārt 1994. gadā abām filmām iznāca vēl viens turpinājums "[[Beverlihilsas policists 3]]".

sentences: Par '''ledus planētu''' var uzskatīt ikvienu hipotētisku [[citplanēta|citplanētu]], kuras virsmu lielākoties vai pilnībā pārklāj biezāka vai plānāka [[ledus]] kārta, kā arī ikvienu [[dabiskais pavadonis|dabisko planētas pavadoni]], kas lielākoties sastāv no ledus.

sentences: '''20. jūlijs''' ir gada 201. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (202. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 164 dienas.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Andris Freidenfelds
|Attēls = Andris Freidenfelds.jpg
|Att_izm = 250px
|Apraksts = Andris Freidenfelds koncertā, 2008. gads
|Fons = solists
|Dz_vārds = Andris Freidenfelds
|Pseidonīms = Fredis
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1961|1|24}}
|Miris =
|Vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnojarskas novads|Noriļska|td=Krievija}}
|Instrumenti =
|Žanrs = [[Popmūzika]]
|Nodarbošanās = dziedātājs, radio dīdžejs, komiķis, komponists
|Gadi = [[1992]]-pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Mikrofona Ieraksti]]
|Darbojies_arī = [[Labvēlīgais Tips]]
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences: '''Kaledonijas krokojums''' (''Caledonia'' — [[Skotija]]s latīniskais nosaukums) ir [[tektoģenēze]]s ēra, laikā no [[Kembrijs|kembrija]] līdz [[Devons|devonam]], kad notika [[Zemes garoza]]s [[krokošanās]], kalnu (kaledonīdu) veidošanās, un [[granitizācija]]s cikls. Terminu 1887. gadā ieviesa franču ģeologs M. Bertrāns. Kaledonīdu raksturīgas īpatnības ir slāņu nesaderība [[Silūrs|silūra]] vai devona pamatnē, biezu kontinentālo sarkanīgu nogulumu uzkrāšanās (Britu devona [[senais sarkanais smilšakmens]] (''Old Red Sandstone'') un tā analogi, piemēram, [[Baltija]]s devona sarkanie smilšakmeņi).

sentences: '''Mikrocaurulītes''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido globulārs [[Olbaltumvielas|proteīns]] [[tubulīns]]. To galvenās funkcijas ir saglabāt [[Šūna|šūnas]] formu, kā arī nodrošina [[Šūnas organoīdi|organoīdu]] pārvietošanās ceļu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Midzuno''' var būt:
* [[Koki Midzuno]];
* [[Takaši Midzuno]].

sentences: '''ODBC''' (Open Database Connectivity) ir [[programmatūras saskarne]] (interfeiss), kas ļauj piekļūt [[datubāze|datu bāzēm]], to izstrādājusi kompānija [[Microsoft]], sadarbībā ar Simba Technologies pamatojoties uz Call Level Interface (CLI) specifikācijām, kuras ir izstrādātas SQL Access Group, X / Open, un Microsoft organizācijās. CLI standarts paredz unificēt programmu savstarpējo sadarbību ar [[DBVS]], padarīt tās neatkarīgas no DBVS pārdevējiem un programmatūras/aparatūras platformām.

sentences: , kas attēlo dievieti [[Minerva|Minervu]]]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Jāzeps Ļosiks
| attēls = Jazep_Liosik.png
| amats = Baltkrievijas Tautas Republikas Radas 2.  priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs
| term_sākums = {{dat|1918|5|14|N|}}
| term_beigas = {{dat|1919|12|13|N|}}
| pēctecis = [[Pjotrs Krečevskis]]
| pēctecis5 =
| tautība = [[baltkrievs]]
| premjers =
| amats6 =
| term_sākums6 =
| term_beigas6 =
| prezidents6 =
| premjers6 =
| priekštecis6 =
| pēctecis6 =
| term_sākums7 =
| term_beigas7 =
| prezidents7 =
| premjers7 =
| priekštecis7 =
| pēctecis7 =
| term_sākums8 =
| term_beigas8 =
| prezidents8 =
| premjers8 =
| priekštecis8 =
| pēctecis8 =
| amats9 =
| term_sākums9 =
| term_beigas9 =
| premjers9 =
| priekštecis9 =
| pēctecis9 =
| amats10 =
| term_sākums10 =
| term_beigas10 =
| premjers10 =
| priekštecis10 =
| pēctecis10 =
| term_sākums11 =
| term_beigas11 =
| priekštecis =
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Minskas guberņa|td=Baltkrievija}}
| mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Saratova|td=Krievija}}
| dzim_dati = [[1883]]
| mir_dati = [[1940]]
| vārds_orģ = ''Язэп Юр’евіч Лёсік''
}}'''Jāzeps Ļosiks''' ({{val|be|Язэп Юр’евіч Лёсік}}; 1883—1940) bija [[Baltkrievi|baltkrievu]] sabiedriskais un politiskais darbinieks, [[rakstnieks]], publicists, [[valodnieks]] un pasniedzējs. [[Jakubs Kolass|Jakuba Kolasa]] tēvocis.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Ādolfs Hitlers
| vārds_orģ           =''Adolf Hitler''
| attēls              =Adolf Hitler Berghof-1936.jpg
| amats               =Vācijas [[fīrers]]
| term_sākums         ={{dat|1934|8|2|N}}
| term_beigas         ={{dat|1945|4|30|N}}
| priekštecis         =[[Pauls fon Hindenburgs]]
''(kā prezidents)''
| pēctecis            =[[Karls Dēnics]]
''(kā prezidents)''
| amats2              =[[Vācijas kanclers]]
| term_sākums2        ={{dat|1933|1|30|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1945|4|30|N}}
| priekštecis2        =[[Kurts fon Šleihers]]
| pēctecis2           =[[Jozefs Gebelss]]
| dzim_dati           ={{dat|1889|4|20}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Austroungārija|Braunava pie Innas}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1945|4|30|1889|4|20}}
| mir_vieta           ={{vieta|Vācija|Berlīne}}
| tautība             =līdz [[1925]]. gadam austrietis;<ref> {{de ikona}} [http://www.ns-archiv.de/personen/hitler/oesterreich/staatsbuergerschaft.php Hitlers oficiāli vairs nav austrietis] ([[7. aprīlis]] [[1925]]. gadā) </ref> pēc [[1932]]. gada vācietis
| partija             =[[Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija]] (NSDAP)
| dzīvesb             =[[Eva Brauna]]
''(apprecējās [[1945]]. gada [[29. aprīlis|29. aprīlī]]'')
| profesija           =[[aģitators]], [[aktīvisms|aktīvists]], [[rakstnieks]], [[politiķis]]
| paraksts            =Hitler Signature2.svg
| reliģija            =
}}
'''Ādolfs Hitlers''' ({{val|de|Adolf Hitler}}; dzimis {{dat|1889|4|20}}, miris {{dat|1945|4|30|1889|4|20}}) bija [[Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija|NSDAP]] līderis, no [[1933]]. līdz [[1945]]. gadam [[Vācijas kanclers]], [[valdības galva]], [[valsts galva]] un [[diktators]].

sentences:
{{Atveidošana+}}
'''Zemes magnētiskais lauks''' vai '''ģeomagnētiskais lauks''' ir [[magnētiskais lauks]], ko ģenerē iekšzemes avoti. [[Ģeomagnētisms|Ģeomagnētisma]] izpētes objekts. Zemes magnētiskais lauks rodas šķidrajā ārējā Zemes kodolā (apmēram 2900 km dziļumā). Domā, ka magnētiskā lauka rašanās iemesls ir elektrisko plūsmu cirkulācija izkusušajā materiālā - [[ģeodinamo]]. Magnētiskais lauks uz Zemes nav unikāls - tāds ir arī [[Neptūns (planēta)|Neptūnam]], [[Urāns (planēta)|Urānam]], [[Saturns (planēta)|Saturnam]] un [[Jupiters (planēta)|Jupiteram]].

sentences:
[[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] ciemats 1945. gadā pirms krievu kolonistu ierašanās]]
'''Etniskā tīrīšana''' ir politika, kuras mērķis ir citas etniskās piederības personu piespiedu izraidīšana no noteiktas teritorijas, tā var izpausties dažādos veidos, sākot no [[Etniskā grupa|etnisko grupu]] masveida pārvietošanas un piespiedu [[emigrācija]]s līdz pat [[deportācija]]i un [[Genocīds|genocīdam]].

sentences: '''Mu Arae d''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 15,6 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Altāris (zvaigznājs)|Altāra zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Mu Arae]] vidēji 0,92 AU attālumā. Planētas [[orbitālā ekscentricitāte|orbītas ekscentricitāte]] ir 0,0666. 1 Gads uz planētas ilgst 310,547 [[Zeme]]s dienas ilgi un tā sver 165,9 reizes vairāk par [[Zeme|Zemi]]. Planētu atklāja 2006. gada 5.augustā.

sentences: '''Daļiņu detektors'''  ('''jonizējošā starojuma detektors''' vai '''elementārdaļiņu detektors''') ir ierīce, ko izmanto lielas enerģijas [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] un citu daļiņu ([[Jonizējošais starojums|jonizējošā starojuma]]) detektēšanai un parametru mērīšanai. Detektorus lieto kā [[eksperimentālā fizika|eksperimentālajā fizikā]] zinātniskos eksperimentos, tā arī [[medicīna|medicīnā]] ([[scintigrāfija|scintigrāfijā]], [[rentgenogrāfija|rentgenogrāfijā]] un citur), [[defektoskopija|defektoskopijā]], militārām vajadzībām un daudzos citos gadījumos, kad nepieciešams noteikt [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] piesārņojumu vai radioaktīvu materiālu klātbūtni. Elementārdaļiņu detektori var noteikt radioaktīvajā sabrukšanā radušās daļiņas, [[kosmiskie stari|kosmisko staru]] daļiņas, [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātājos]] mākslīgi radītas lielas enerģijas daļiņas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
{{Pieminekļa infokaste
|          nosaukums = Kaija
|vietējais_nosaukums =
|             attēls = Daugavpils kaija 2012.jpg
|    attēla_paraksts = Kaija 2012. gadā
| map_image = Latvija
|           map_text =
|          map_width =
|latd  =55  | latm  =55  | lats  =30 | latNS  = N
|longd =26  | longm =28 | longs =49  | longEW = E
|    atrašanās_vieta = {{vieta|Latvija|Līksnas pagasts}}
|             autors =
|        arhitektūra =
|              veids =
|          materiāls = skārds
|            platība =
|             garums =
|            platums = 30 metri
|           augstums =
|              sākts =
|           pabeigts = [[1976]]. gads
|            atklāts =
|       pārvaldnieks =
|            veltīts =
|        apmeklētāji =
|     public_transit =
|              extra =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
'''Kazakevičs''' var būt:
* [[Dainis Kazakevičs]] — Latvijas futbola treneris un funkcionārs (dzimis 1981. gadā);
* [[Igors Kazakevičs]] — Latvijas vieglatlēts, soļotājs (dzimis 1980. gadā).

sentences: '''10 000''' ('''desmit tūkstoši''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 9999 un 10 001. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 2710.

sentences: s karte 13. gadsimta vidū. Krievu karagājiens notika uz Imeru (pie Valmieras, kartē - ''Wolmar'') un Idumeju.]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kaspars Petrovs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1978
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Grobiņa}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Slepkava
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Kaspars Petrovs''', pazīstams arī kā '''Rīgas Raskoļņikovs''', (dzimis [[1978]]. gadā [[Grobiņa|Grobiņā]])<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/kriminalzinas/284876-vareja_but_genijs_bet_kluva_par_serijveida_slepkavu Varēja būt ģēnijs, bet kļuva par sērijveida slepkavu]</ref> ir [[Latvija]]s laupītājs un [[sērijveida slepkava]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
|name = OCLC
''Online Computer Library Center''
|logo = OCLC_logo.svg
|size = 250px
|motto =
|type = Nevalstiska organizācija
Bezpeļņas organizācija
|formation = {{dat|1967|7|5}}
|headquarters = [[Dublina (Ohaio)|Dublina]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|membership = vairāk nekā 30 000 bibliotēku vairāk nekā 100 valstīs
|leader_title =
|leader_name =
|language = [[angļu valoda|angļu]]
|website= [https://www.oclc.org/ www.oclc.org]
|}}
'''''OCLC, Inc.''''', plašāk pazīstama kā '''''OCLC''''',<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bizimage.ohiosos.gov/api/image/pdf/201717701088|title=Certificate of Amendment of the Amended Articles of Incorporation of OCLC Online Computer Library Center, Inc|access-date={{dat|2023|04|04||bez}}|archive-date={{dat|2020|03|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200321070613/https://bizimage.ohiosos.gov/api/image/pdf/201717701088}}</ref> ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[bezpeļņas organizācija|bezpeļņas kooperatīvā organizācija]], "kas nodrošina kopīgus tehnoloģiju pakalpojumus, oriģinālus pētījumus un kopienas programmas saviem biedriem un bibliotēku kopienai kopumā".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.oclc.org/en/about.html|title=About OCLC {{!}} OCLC|website=web.archive.org|access-date=2023-04-04|date=2022-03-11|archive-date=2022-03-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20220311152413/https://www.oclc.org/en/about.html}}</ref> Organizācija tika dibināta 1967. gadā kā '''''Ohio College Library Center''''', bet pēc tam, paplašinoties, kļuva par '''''Online Computer Library Center'''''. 2017. gadā nosaukums tika oficiāli mainīts uz ''OCLC, Inc.''.<ref name=":0" /> ''OCLC'' un tūkstošiem tās dalībnieku bibliotēku kopīgi veido un uztur ''WorldCat'' — lielāko publiskās piekļuves tiešsaistes katalogu pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://books.google.com/books?id=G4owDwAAQBAJ&pg=PA291|title=Largest unified international library catalog}}</ref> ''OCLC'' galvenokārt tiek finansēta no bibliotēku naudas (2021. gadā kopā aptuveni 217,8 miljoni ASV dolāru gadā) par daudzajiem dažādajiem pakalpojumiem, ko tā piedāvā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.oclc.org/en/annual-report/2021/home.html|title=OCLC Annual Report 2020-2021|website=web.archive.org|access-date=2023-04-04|date=2022-03-11|archive-date=2022-03-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20220311162629/https://www.oclc.org/en/annual-report/2021/home.html}}</ref> ''OCLC'' uztur arī [[Decimālās klasifikācijas sistēma|Djūija decimālās klasifikācijas sistēmu]] (''DDC'').

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Baleāru Salas
| native_name             = ''Islas Baleares''
| other_name              = ''Illes Balears''
| settlement_type         = [[Spānijas autonomais apgabals]]
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of the Balearic Islands.svg
| flag_size               =
| image_seal              = Escudo de las Islas Baleares.svg
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Palma (pilsēta)|Palma]]
| largest_city            =
| official_language       = [[spāņu valoda|spāņu]]
[[Katalāņu valoda|katalāņu]]
| spoken_language         =
| image_map               = Balearic Islands in Spain.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Spānija}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 4992
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               = 17.
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 1124744
| population_as_of        = 2015
| population_rank         = 14.
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.caib.es}}
| footnotes               =
| blank_name              = Autonomijas statūti
| blank_info              = {{dat|1982|3|1||bez}}
{{dat|2007|3|1||bez}}
| blank1_name             = Likumdevēja vara
| blank1_info             = Baleāru Salu parlaments
| blank2_name             = [[Spānijas kongress|Vietas kongresā]]
| blank2_info             = 8 deputāti (no 350)
| blank3_name             = [[Spānijas senāts|Vietas senātā]]
| blank3_info             = 6 senatori (no 264)
}}
'''Baleāru Salas''' ({{val-es|Islas Baleares}}, {{val-ca|Illes Balears}}) ir viens no septiņpadsmit [[Spānija]]s [[Spānijas autonomie apgabali|autonomajiem apgabaliem]], kā arī province, kas atrodas tāda paša nosaukuma [[arhipelāgs|arhipelāgā]] [[Vidusjūra]]s rietumos. Baleāru Salas ir viens no astoņiem apgabaliem, kuriem ir piešķirts "nācijas" nosaukums. Četras lielākās salas arhipelāgā ir [[Maljorka|Maļorka]], [[Menorka]], [[Ivisa]] un [[Formentera]]. Baleāru Salu administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir [[Palma (pilsēta)|Palma]].

sentences: '''4. februāris''' ir gada 35. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 330 (331 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Commonscat|Rundēni parish}}
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons|Rundenu]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Baltijas Modes federācija''' ir organizācija, kuras mērķis ir veicināt [[mode]]s attīstību [[Baltijas valstis|Baltijā]]. Mērķu īstenošanai federācija apvieno modes industriju tai skaitā: modes apģērbu un aksesuāru dizainerus, ražotājus, tirgotājus un eksportētājus.<ref name="Lursoft uzņēmumu datu bāze">{{tīmekļa atsauce |url=https://company.lursoft.lv/baltijas-modes-federacija/40008046540 |title=Baltijas Modes federācija|website=Lursoft uzņēmumu datu bāze|accessdate={{dat|2019|11|28||bez}}}}</ref> Baltijas Modes federācija rīko tādus pasākumus kā [[Rīgas Modes nedēļa]] un Latvijas Modes Gada balva.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Karintija
 | official_name           = ''Kärnten''
 | settlement_type         = zeme
 | image_skyline           = Faaker See and Mittagskogel.png
 | imagesize               =
 | image_caption           = Karintijas ainava
 | image_flag              = Flag_of_Carinthia.svg
 | image_shield            = Kaernten_CoA.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Klāgenfurte]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Kärnten_in_Austria.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Karintijas atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{AUT}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Pilsētas un apriņķi
| parts = 2+8
| p1 = [[Fillaha]]
| p2 = [[Klāgenfurte]]
| p3 = <hr />
| p4 = [[Feldkirhenes apriņķis]]
| p5 = [[Felkermarktas apriņķis]]
| p6 = [[Fillahas lauku apriņķis]]
| p7 = [[Hermagoras apriņķis]]
| p8 = [[Klāgenfurtes lauku apriņķis]]
| p9 = [[Sanktfeitas pie Glānas apriņķis]]
| p10 = [[Špitālas pie Dravas apriņķis]]
| p11 = [[Volfsbergas apriņķis]]
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 9535.97
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = 3798
 | elevation_min_m         = 348
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 568984
 | population_as_of        = 2023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.ktn.gv.at/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences: '''Čuguns''' (no {{val|ru|чугу́н}}) jeb '''ķets''' (no {{val|lt|ketus}}<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas kultūras jautājumi 1. laidiens |chapter=Lituānismi latviešu literārajā valodā |chapterurl=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:641024%7carticle:DIVL215%7cpage:62 |author=Mirdza Brence |url= |year=1965 |publisher=[[Liesma (izdevniecība)|Liesma]] |page=60}}</ref>) ir [[dzelzs]] un [[ogleklis|oglekļa]] [[sakausējums]], kura sastāvā parasti ir 2,0 līdz 4,3% oglekļa.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:694529|page:98|title=Rūpniecības celtniecības un sanitārās tehnikas pamati|last=Kaunīts|first=J.|date=1980.gads|pages=94}}</ref> Tā sastāvā ir arī dažādi piemaisījumi — [[silīcijs]] (0,5—4,25%), [[sērs]] (0,02—0,06%) un [[fosfors]] (0,1—1,2%), kas čugunā nokļūst tā kausēšanas laikā. Čugunam var būt arī īpaši pievienoti leģējoši elementi, piemēram, [[hroms]] vai [[niķelis]]. Ogleklis čuguna sastāvā atrodas [[dzelzs karbīds|dzelzs karbīda]] jeb cementīta veidā, kā arī brīva [[grafīts|grafīta]] veidā.

sentences: — pirmā dokumentētā cilvēktiesību [[harta]]]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bezgalīgais ceļojums
| attēls                   = A Walk to Remember Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Walk to Remember''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Ādams Šenkmens]]
| producents               =
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Hants Lourijs]]
| scenārija autors         = [[Kārens Janzena]]
| galvenajās lomās         =
* [[Šeins Vests]]
* [[Mendija Mūra]]
* [[Pīters Kojots]]
* [[Derils Hanna]]
| mūzika                   = [[Mērvins Vorens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Di Novi Pictures]]''
* ''[[Gaylord Films]]''
* ''[[Pandora Cinema]]''
| izplatītājs              =''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|1|25}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/walk-remember-2002-2|title=A Walk to Remember|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 22, 2019|archive-date={{dat|2019|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190322184608/http://www.bbfc.co.uk/releases/walk-remember-2002-2}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=walktoremember.htm|title=A Walk to Remember (2002)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 22, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|47,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bezgalīgais stāsts"''' ({{val|en|A Walk to Remember}}) ir 2002. gada ASV romantiska drāmas filma, kas balstīta uz Nikolasa Spārka tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Ādams Šenkmens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Šeins Vests]], [[Mendija Mūra]], [[Pīters Kojots]] un [[Derils Hanna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|1|25||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =PacificWhiteSidedDolphine.jpg
| att_nosaukums =[[Klusā okeāna delfīns]] (''Lagenorhynchus obliquidens'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta=Cetacea
| kārta_lv=Vaļveidīgie
| apakškārta =Odontoceti
| apakškārta_lv=Zobvaļi
| virsdzimta=Delphinoidea
| virsdzimta_lv=Delfīnu virsdzimta
| binomial=Delphinoidea <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small><ref>[http://taxonomicon.taxonomy.nl/TaxonName.aspx?id=68682&tree=0.1 Superfamily Delphinoidea]</ref>
| kategorijas=nē
}}
'''Delfīnu virsdzimta''' (''Delphinoidea'') ir [[vaļveidīgie|vaļveidīgo kārtas]] (''Cetacea'') jūrā dzīvojošu [[zīdītāji|zīdītāju]] virsdzimta, kas pieder pie [[zobvaļi|zobvaļu apakškārtas]] (''Odontoceti''). Tā ir lielākā zobvaļu grupa, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošu sugu [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]] un 3 izmirušu sugu dzimtas, kuras iedalās 66 [[delfīni|delfīnu]] ģintīs. Ģenētiskajos pētījumos atklājies, ka [[narvaļu dzimta]] un [[cūkdelfīnu dzimta]] savstarpēji ir tuvāk radniecīgas, nekā trešā šīs grupas dzimta - [[delfīnu dzimta]], kura no pirmajām divām dzimtām atdalījās pirms 11 miljoniem gadu.<ref>Waddell, V.G. and Milinkovitch, M.C. and Bérubé, M. and Stanhope, M.J. (2000). "Molecular Phylogenetic Examination of the Delphinoidea Trichotomy: Congruent Evidence from Three Nuclear Loci Indicates That Porpoises (Phocoenidae) Share a More Recent Common Ancestry with White Whales (Monodontidae) Than They Do with True Dolphins (Delphinidae)". Molecular Phylogenetics and Evolution 15 (2): 314–318. doi:10.1006/mpev.1999.0751. {{PMID|10837160}}</ref>

sentences: '''Staļina augstceltnes''' ({{val|ru|Сталиские высотки}}) ir neformāls nosaukums septiņām [[staļinisma arhitektūra]]s lielākajām ēkām [[Maskava|Maskavā]], kuru celtniecība tika uzsākta 1947. gadā. Tās ir [[Maskavas Valsts Universitāte]]s ēka, nams Kotelničeskajas krastmalā, viesnīca "Ukraina", Ārlietu ministrijas ēka, nams Kudrinskas laukumā, nams Sarkano vārtu laukumā, viesnīca "Ļeņingrada".

sentences: '''Telefons''' (no {{val|el|τῆλε}} ''(tele)'' — 'tālu' un ''φωνή'' ''(fōne)'' — 'balss') jeb '''tālrunis''' ir sakaru ierīce, kas pārraida cilvēka runu elektrisku signālu veidā. Par tā izgudrotāju parasti uzskata [[Aleksandrs Greiems Bells|Aleksandru Greiemu Bellu]], kas telefonu izgatavoja [[Bostona|Bostonā]] 1876. gadā, kaut arī ir citi varianti par tā izcelsmi.<ref name="WDL">{{cite web |url = http://www.wdl.org/en/item/11375/ |title = Alexander Graham Bell Laboratory Notebook, 1875-1876 |website = [[World Digital Library]] |date = 1875-1876 |accessdate = 2013-07-23 }}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|apdzīvotu vietu Kupravas pagastā|apdzīvotu vietu Vīksnas pagastā|Kuprava (Vīksnas pagasts)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Kuprava
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Kupravas stacija 2000-09-14.jpg
| image_caption            = Bijusī Kupravas stacija 2000. gadā
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Balvu novads]]
| subdivision_name2        = [[Kupravas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,22
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1348&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 404
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 14 | lats  = 14 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 29 | longs = 45 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4582
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Wolf.JPG
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| suga =Canis himalayensis
| suga_lv =Himalaju vilks
| binomial =Canis himalayensis
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{vikisaites+}}
'''Mezgls''' [[telesakari|telesakaru]] tīklos posms ir vai nu pārdales punkts, vai sakaru galapunkts. Mezgla definīcija ir atkarīga no [[tīkla]] un [[protokola slāņa]]. Fizisks tīkla mezgls ir aktīva elektroniska ierīce, kas ir pievienota tīklam un spēj izveidot, uztvert vai pārraidīt informāciju pa [[sakaru kanālu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nakts karstumā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|24,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/In-the-Heat-of-the-Night#tab=summary|title=In the Heat of the Night (1967) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|04|05}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 110 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1967|8|2|ASV}}
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| studija = ''The Mirisch Corporation''
| operators = [[Heskels Vekslers]]
| oriģinālnos = ''In the Heat of the Night''
| mūzika = [[Kvinsijs Džonss]]
| aktieri = * [[Sidnijs Puatjē]]
* [[Rods Steigers]]
* [[Vorens Outss]]
* [[Lī Grānta]]
| scenārijs = [[Stirlings Silfants]]
| producents = [[Volters Mirišs]]
| režisors = [[Normans Džuisons]]
| žanrs = mistērija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = In the Heat of the Night (film).jpg
| imdb =
}}'''"Nakts karstumā"''' ({{Val|en|In the Heat of the Night}}) ir 1967. gada ASV [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Normans Džuisons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sidnijs Puatjē]], [[Rods Steigers]], [[Vorens Outss]] un [[Lī Grānta]]. Filma balstīta uz [[Džons Bols|Džona Bola]] 1965. gada romānu ''In the Heat of the Night''.

sentences: {{Commonscat|Swimmers from the Netherlands}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Hlorūdeņraža molekulas modelis
(zilā krāsā attēlots pozitīvais lādiņš ap molekulu, sarkanā - negatīvais)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīds
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl
|              molmasa = 36,4606
|              blīvums = 1,477
|  kušanas temperatūra = -114,2 °C
| viršanas temperatūra = -84,9 °C
| šķīdība ūdenī        = 1 tilpumā ūdens izšķīst
 450 tilpumi HCl (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''Hlorūdeņradis''' (HCl) ir [[hlors|hlora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HCl ir bezkrāsaina [[gāze]] ar asu, skābu smaku. Hlorūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] - hlorūdeņražskābi jeb '''[[sālsskābe|sālsskābi]]'''. Mitrā gaisā hlorūdeņradis veido sālsskābes miglu.

sentences: '''Alfa sabrukšana''' ir [[atoma kodols|atoma kodola]] radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izstarota [[alfa daļiņa]] jeb [[hēlijs|hēlija]] atoma kodols. Šajā procesā kodola masa samazinās par 4 vienībām, bet kodola lādiņš - par 2 vienībām, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|periodiskajā sistēmā]] atrodas par 2 vietām tuvāk tās sākumam.

sentences: '''Hammurapi likumi''' ir labi saglabājies [[Babilonija|babiloniešu]] likumu kodekss, kas tiek datēts ar 1772. gadu p.m.ē. Tas ir viens no senākajiem atšifrētajiem garajiem rakstiem pasaulē. Tos izdeva sestais Babilonijas valdnieks [[Hammurapi]]. Likumu kodekss sastāv no 282 likuma pantiem, kas sākotnēji tika iekalti akmens stabā [[ķīļraksts|ķīļrakstā]]. Likumi tika sastādīti pēc "taliona" principa ("aci pret aci, zobu pret zobu").<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pasaules vēstures atlants. 1. daļa|isbn=9984-17-828-5|page=29}}</ref><ref>[https://enciklopedija.lv/skirklis/5969-Hammurapi-likumu-kr%C4%81jums Enciklopēdija.lv: Hammurapi likumu krājums]</ref> Pašlaik Hammurapi stēla atrodas [[Luvra|Luvrā]].

sentences:
{{cita nozīme|angļu zinātnieku|atommasas vienību|daltons}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Daltons
|     vārds_orig = ''John Dalton''
|         attēls = Dalton John desk.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1766
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1844
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 27
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Dalton Signature c1827.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[ķīmija]], [[fizika]], [[meteoroloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Džeimss Preskots Džouls]]
|     sasniegumi = [[atomu teorija]], [[Daltona likums]], [[daltonisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ādolfs Agte
| vārds_orig = ''Gustav Adolf Agthe''
| attēls = Agte-Adolf.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1850
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1906
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = vācbaltietis
| nodarbošanās = inženieris
| dzimums = V
| vecāki = tēvs - [[Rīgas Doms|Doma]] ērģelnieks Johans Kristofs Agte, māte - Emma, dzim. Šliselberga
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Karolīne Pandere (''Karoline Pander'')
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfāta struktūrformula

Bezūdens nātrija sulfāts
|       citi nosaukumi = glaubersāls
|           CAS numurs = 7757-82-6 (bezūdens sāls),
 7727-73-3 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2SO4
|              molmasa = 142,04
|              blīvums = Bezūdens sālim 2680 kg/m3,
 dekahidrātam 1464
|  kušanas temperatūra = 1157 K (884 °C) (bezūdens),
32,4 °C (dekahidrāts)
| viršanas temperatūra = 1429 °C (bezūdens)
| šķīdība ūdenī        = 4,76 g/100ml (0 °C);
 42,7 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfāts''' (Na2SO4, glaubersāls Na2SO4·10 H2O) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir stabils, neitrāls [[sāļi|sāls]]. Dabā nātrija sulfāts parasti ir sastopams dekahidrāta formā ar 10 kristalizācijas ūdens molekulām ([[mirabilīts]]).

sentences:
{{citas nozīmes|Rīgas pilsētas daļu|Dārzciems (nozīmju atdalīšana)|Dārzciems}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Dārzciems
|attels             =
|paraksts           = Tipisks iekšpagalms Dārzciema apkaimes ziemeļaustrumu daļā. 104. un 119. sērijas ēkas. 2009. gads
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Latgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 4,577 km²
|iedzivotaju_skaits = 18 956 (2018.)
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13.]] [[20. autobusu maršruts (Rīga)|20.]] [[33. autobusu maršruts (Rīga, 2022)|33.]] [[50. autobusu maršruts (Rīga)|50.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia hirsuta
| autors = (L.) Gray
| attēls = Vicia hirsuta 1.JPG
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia hirsuta
| suga_lv = Pūkainais vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Auga kalluss ''' ir amorfi [[Augi|auga]] audi, kuri rodas, neorganizēti vairojoties augu šūnām.<ref>Springer Verlag, "Plant Propagation" by Tissue Culture. 2008. </ref> Kalluss tiek definēts arī kā nediferencēto ([[pamataudi|pamataudu]]) šūnu masa. Kalluss var veidoties ievainojuma vietā, kā arī ''in vitro'' kultūrā, dediferencējoties un daloties auga eksplanta šūnām. Kalluss labāk veidojas aktīvās augšanas periodā. Pēc morfoloģiskām īpašībām izšķir blīvus/kompaktus (''compact'') un irdenus (''friable'') kallusus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm|title=Каллус (callus)|website=humbio.ru|access-date={{dat|2017|01|04||bez}}|archive-date={{dat|2016|12|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161214043855/http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristians Heinrihs Panders
|     vārds_orig = Christian Heinrich Pander
|         attēls = PanderChristian1827.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kristiāns Heinrihs Panders 1827. gadā ([[Jozefs Vilhelms Eduards D'Altons|Jozefa Vilhelma Eduarda D’Altona]] zīmējums)
|     dz_dat_alt = {{dat|1794|7|12}}<ref name="historyorb.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.onthisday.com/date/1794|title=What Happened in 1794|website=OnThisDay.com}}</ref>
|        dz_gads = 1794
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta = [[Carnikava]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]s
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans Martins Panders]] un Ursula Pandera (dzimusi [[Vērmaņi|Vērmane]])
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Amālija Vilhelmīne Pandera]] (dzimusi fon Šērera)
|          bērni = 7
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas zinātņu akadēmija]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[paleontoloģija]]
|    pasniedzēji = [[Ignācs Dēlingers]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kristians Heinrihs Panders''' ({{val|de|Christian Heinrich von Pander}}; dzimis {{dat|1794|7|24}}<ref>{{BBLD}}</ref> (pēc vecā stila {{dat||7|12}}<ref name="historyorb.com" />), miris {{dat|1865|9|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[paleontologs]], [[embriologs]] un [[ģeologs]], kuru [[Čārlzs Darvins]] atzina par savas teorijas priekšteci.<ref name="Charles Robert Darwin 1861">Charles Robert Darwin. ''On the Origin of Species by Means of Natural Selection Or The Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life.'' London: John Murray, Albemarle Street, 1861. p.xviii.</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Mideja
| native_name    = {{gree|Μίδεια}}
| image          = Midea siedlung.jpg
| image_size     =
| caption        = Midejas apbūves paliekas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 38| lats = 59| latNS = N
| longd = 22| longm = 50| longs = 33| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           = 24 000 m²
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Mikēnu
| excavations    = no 1939. gada
| archaeologists = Greek-Swedish programme under the direction of Dr Katie Demakopoulou
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Mideja''' (gr. Μιδέα, arī Μίδεια) bija nocietināta [[Mikēniešu civilizācija|mikēniešu perioda]] pilsēta [[Argolīda|Argolīdā]]. Pilsētas akropole atradās uz paugura 268 metri virs jūras līmeņa [[Argosas līdzenums|Argosas līdzenuma]] ziemeļaustrumu galā, apmēram 10 kilometri no [[Argosa]]s. Nepilni 2 kilometri uz ziemeļrietumiem no Midejas ir [[Dendra]], kur  atrodas mikēniešu perioda kapenes, kas domājams bija Midejas [[nekropole]].

sentences:
{| class="infobox" style="font-size: 88%;"
|-
|+ '''{{{name}}}'''
|-
| colspan="2" align="center" | {{#ifeq:{{{name_latin}}}|Serpens|[[File:Serpens Caput IAU.svg|250px|Serpens Caput]]
[[File:Serpens Cauda IAU.svg|250px|Serpens Cauda]]|[[File:{{{name_latin}}} IAU.svg|250px|{{{name_latin}}}]]}}
Zvaigznāja karte ar tā robežām
|-
| '''Saīsinājums (latīniski):'''
| {{{abbreviation|}}}
|-
| '''Nosaukums (latīniski)'''
| {{{name_latin|}}}
|-
| '''[[Rektascensija]]:'''
| {{{RA|}}} h
|-
| '''[[Deklinācija (astronomija)|Deklinācija]]:'''
| {{{dec|}}}°
|-
| '''Zvaigznāja platība:'''
| {{{areatotal|}}} kv. grādi.{{ #if:  {{{arearank|}}}| ([[Zvaigznāju uzskaitījums pēc leņķiskās platības{{!}}{{{arearank}}}]])}}
|-
| '''Galvenās zvaigznes:'''
| {{{numbermainstars|}}}
|-
| '''Zvaigznes ar eksoplanētām:'''
| {{{numberstarsplanets|}}}
|-
| '''{{Piezīme|Spožas zvaigznes:|Redzamais spožums 3 un vairāk}}'''
| {{{numberbrightstars|}}}
|-
| '''{{Piezīme|Tuvās zvaigznes:|Attālums 50 gaismas gadi un mazāk}}'''
| {{{numbernearbystars|}}}
|-
| '''Spožākā zvaigzne:'''
| {{{brighteststarname|}}} ({{{starmagnitude|}}}[[redzamais spožums|m]])
|-
| '''Tuvākā zvaigzne:'''
| {{{neareststarname|}}} ({{{stardistance|}}} [[gaismas gads|ly]])
|-
| '''[[Mesjē katalogs|Mesjē kataloga objekti]]:'''
| {{{numbermessierobjects|}}}
|-
| '''Meteoru plūsmas:'''
| {{{meteorshowers|}}}
|-
| '''Robežzvaigznāji'''
| {{{bordering|}}}
|-
| '''Redzams Latvijā'''
| {{{r_latvija|}}}
|-
| colspan="2" style="text-align: center;" | Redzams platuma grādos no +{{{latmax|}}}° līdz −{{{latmin|}}}°
|}<noinclude>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Šēderes pagasts
| karte             = Šēderes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Šēdere
| platība           = 114,69
| iedzīvotāji       = 1221<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1221 / 114.69 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Šēderes pagasts''' ir viena no [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] administratīvajām teritorijām, [[Lietuva]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Eglaines pagasts|Eglaines]], [[Pilskalnes pagasts (Augšdaugavas novads)|Pilskalnes]], [[Sventes pagasts|Sventes]] un [[Medumu pagasts|Medumu]] pagastiem, kā arī Lietuvas [[Utenas apriņķis|Utenas apriņķa]] [[Zarasu rajons|Zarasu rajona]] [[Suviekas seņūnija|Suviekas]] un [[Imbradas seņūnija|Imbradas]] seņūnijām.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Ronalds Rūels Tolkīns
|     vārds_orig = ''John Ronald Reuel Tolkien''
|         attēls = J. R. R. Tolkien, ca. 1925.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džons Ronalds Rūels Tolkīns 1925. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = Blumfonteina, [[Oranžas Brīvvalsts]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = Bornmuta, [[Dorseta]]
|   dzīves_vieta = [[Apvienotā Karaliste|Anglija]]
|      pilsonība = {{karogs|Apvienotā Karaliste}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki = Artūrs un Meibela Tolkīni
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Edīte Tolkīna (''Edith Tolkien'')
|          bērni = Džons, Maikls, [[Kristofers Tolkīns|Kristofers]] un Priscilla
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[Oksfordas Universitāte]]s professors
|rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
|        periods =
|          žanri = [[Fantāzijas literatūra]]
|         temati = Ziemeļeiropas mitoloģija, kristīgās vērtības
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "[[Hobits (grāmata)|Hobits]]",
"[[Gredzenu pavēlnieks]]"
"[[Silmariljons]]"
|    ietekmējies = [[Viljams Moriss]], [[Edvards Vaiks Smits]], [[Henrijs Hagards]], [[Semuels Krokets]], [[Džordžs Makdonalds]], [[ģermāņi|ģermāņu]], [[ķelti|ķeltu]] literatūra, mitoloģija
|     ietekmējis = [[Ursula Le Gvina]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =
|          vārds_orig = Martin Heidegger
|              attēls = Heidegger 4 (1960) cropped.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1889
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Meskirhe]],  [[Vācijas impērija]],
(tagad {{GER}})
|              m_gads = 1976
|           m_mēnesis = 05
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Meskirhe]], {{GER}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]], [[eksistenciālisms]], [[hermeneitika]]
|           intereses = [[ontoloģija]], [[metafizika]], [[māksla]], [[sengrieķu filozofija]], [[valoda]], [[dzeja]]
|              idejas = esamība, Heidegera terminoloģija
|          alma_mater = [[Freiburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Edmunds Huserls]], [[Nikolajs Hartmanis]], [[Henrihs Rikerts]]
|           skolnieks = [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Herberts Markūze|Markūze]], [[Hanna Ārente|Ārente]]
|          ietekme_no = [[Anaksimandrs]], [[Hērakleits]], [[Platons]], [[Parmenīds]], [[Aristotelis]], [[Imanuels Kants|Kants]],[[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Sērens Kirkegors|Kirkegors]], [[Frīdrihs Helderlins|Helderlins]], [[Frīdrihs Vilhelms Jozefs Šellings|Šellings]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Vilhelms Diltejs|Diltejs]], [[Francis Brentano|Brentano]], [[Edmunds Huserls|Huserls]], [[Rainers Marija Rilke|Rilke]], [[Georgs Trākls|Trakls]], [[Ernsts Jungers|E. Jungers]]
|          ietekmējis = [[Leo Štrauss|L. Štrauss]], [[Žans Pols Sartrs|Sartrs]], Markūze, [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Žaks Lakāns|Lakāns]], [[Pols Rikērs|Rikērs]]
|               darbi = "[[Esamība un laiks]]" (''Sein und Zeit'', 1927)
"[[Kants un metafizikas problēma]]" (''Kant und das Problem der Metaphysik'', 1929)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Ejiet bērni klausītesi''' ir tautasdziesma. To parasti dzied [[Ziemassvētki|Ziemassvētkos]].

sentences: '''Guanči''' ({{val|es|Guanche}}) jeb '''Kanāriju salu aborigēni''' ir mūsdienās izzudušie [[Kanāriju salas|Kanāriju salu]] pamatiedzīvotāji, kas runāja [[guanču valoda|guanču valodā]]. Šaurākā nozīmē guanči ir tikai [[Tenerife]]s pamatiedzīvotāji (nosaukuma izcelsme ''Guan'' — cilvēks un ''Achinet'' — Tenerife). Pārējo Kanāriju salu iedzīvotājiem ir savi vēsturiskie nosaukumi, un to kultūras tradīcijas ievērojami atšķīrās.

sentences:
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija
|logo               = LRT Logo 2022.svg
|logo izmērs        = 250px
|formāts            = Nacionālā raidorganizācija
|valsts             = {{flag|Lietuva}}
|valoda             = [[Igauņu valoda|Igauņu]], [[Krievu valoda|Krievu]], [[Angļu valoda|angļu]]
|adrese             =
|dibināta           = 1926 / 1957
|raida-kopš         =
|sauklis            =
|īpašnieks          = [[Lietuva]]s valsts
|ģenerāldirektors   = Monika Garbačauskaite-Budriene
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            = [[Lietuva]], [[internets]], [[mākslīgais pavadonis]]
|kanāli             =
|tirgus-daļa        =
|mājas-lapa         = {{URL|www.lrt.lt}}
}}
{{Ēkas infokaste
| name                =
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Viļņa#Lietuva
| status              =
| image               = LRT by Augustas Didzgalvis.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = LRT galvenā ēka
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = S. Konarskio g. 49, [[Viļņa]], {{LTU}}
| latd  = 54.677891092760994 | latNS  = N
| longd = 25.24993092732714 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2547''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2547''
| Attēls                 = Glonass K Navigation Spacecraft model at Cebit 2011 Satellite, general view from the right.jpg
| Attēla_izmērs          = 200px
| Att_virsraksts         = ''GLONASS-K'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Ekspress-1000A]]''
| KA sērijas Nr          = 15L
| Īpašnieks              =
| operators              = ''[[Roskosmos]]''
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2020
| Starts                 = {{dat|2020|10|25|SK}} 19:08:42 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 10 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 962 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 64,8°
| Periods                =
| Apoapsīda              = ~ 19 100 km
| Periapsīda             = ~ 19 100 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2545]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''Kosmos-2547''''' (''Космос-2547'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2020. gada oktobrī. Tam ir ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 705. Pavadonis tiks izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 11.<ref name="ianc.rsa" />
Tas ir trešais modernizēto pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-K]]'' aparāts.

sentences: '''Cilts''' ({{val|la|tribus}}) [[organismu klasifikācija|organismu klasifikācijā]] ir [[taksonomiskais rangs]], kuru izmanto gan [[zooloģija|zooloģijā]], gan [[botānika|botānikā]]. Cilts ir nākamais taksonomiskais rangs zem [[dzimta (bioloģija)|dzimtas]] un [[apakšdzimta]]s, bet virs [[ģints (bioloģija)|ģints]]. Zooloģijā cilšu zinātniskie nosaukumi beidzās ar izskaņu ''-ini''. Dažreiz izmanto apakšcilts jēdzienu, tad izskaņa ir ''-ina''. Botānikā cilšu zinātnisko nosaukumu izskaņa ir ''-eae''. Cilts jēdzienu ieviesa vēlāk, pēc [[Kārlis Linnejs|Kārļa Linneja]] aizsāktās augu klasificēšanas sākuma. Cilts jēdzienu arvien plašāk sāka izmantot, kad sāka [[ģenētika|ģenētiskos]] pētījumos un radās nepieciešamība dzīvniekus un augus klasificēt vēl atsevišķās grupās starp dzimtu un ģinti.

sentences:
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Jurijs Maļenčenko
|          vārds_orig = ''Юрий Иванович Маленченко''
|              attēls = YuriMalenchenko.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1961
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = Hruščova (tagad [[Svitlovodska]]), {{UKR}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{RUS}}
|             tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = ''[[Krievijas Federālā kosmiskā aģentūra|Roskosmos]]'' kosmonauts
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk = [[lidotājs]]
| d_pakāpe = [[pulkvedis]]
| kos_koplaiks = 827 d 9 h 20 min
| kos_iesaukums = 1987. gads
| kos_misija = 1. ''[[Mir 16. ekspedīcija|Mir-16]]''

2. ''[[STS-106]]''

3. [[SKS 7. ekspedīcija|SKS-7]]

4. [[SKS 16. ekspedīcija|SKS-16]]

5. [[SKS 32. ekspedīcija|SKS-32]], [[SKS 33. ekspedīcija|SKS-33]]

6. [[SKS 46. ekspedīcija|SKS-46]], [[SKS 47. ekspedīcija|SKS-47]]
| kos_kuģi = ''[[Sojuz TM-19]]'', ''[[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]]'', ''[[Sojuz TMA-2]]'', ''[[Sojuz TMA-11]]'', ''[[Sojuz TMA-05M]]'', ''[[Sojuz TMA-19M]]''
}}
'''Jurijs Maļenčenko''' ({{val-ru|Юрий Иванович Маленченко}}, {{val-uk|Юрій Іванович Меленченко}}; dzimis {{dat|1961|12|22}}) ir [[Krievija]]s [[kosmonauts]].

sentences:
, [[Bavārija]]. Tālumā pa kreisi redzama iekārta mazāka trogieleja ar raksturīgo šķērsprofilu.]]
'''Trogieleja'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=trogieleja&list=trogieleja&lang=LV |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' |access-date={{dat|2015|02|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304200022/http://termini.lza.lv/term.php?term=trogieleja&list=trogieleja&lang=LV |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> (no {{val|de|Trog}} — ‘sile’) ir kalnu [[ledājs|ledāju]] iedarbībā izveidojušās [[ieleja]]s augstkalnu apgabalos. Trogielejām ir raksturīgs U burta šķērsprofils ar stāvām, ieliektām malām un noapaļotu pamatni. Šādas ielejas veidojušās lielām [[ledus]] masām pakāpeniski izstumjot iežus un iegraužoties klintājā. Ielejas platums un dziļums atkarīgs no akumulētā ledāja masas un darbības ilguma.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www4.uwsp.edu/geo/faculty/lemke/alpine_glacial_glossary/landforms/u_valley.html |title=GLACIAL TROUGH/U-SHAPED VALLEY |access-date={{dat|2015|02|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150112032445/http://www4.uwsp.edu/geo/faculty/lemke/alpine_glacial_glossary/landforms/u_valley.html |archivedate={{dat|2015|01|12||bez}} }}</ref> Ieleja platumā var būt līdz vairākiem kilometriem, bet garumā var stiepties vairāk kā 100 kilometrus. Plaši izplatīta reljefa forma visos kalnu apgabalos ar esošiem vai bijušiem ledājiem.

sentences:
{{Coord|31.776667|N|35.234167|E|display=title}}
[[File:Westernwall2.jpg|thumb|230px|Raudu mūris]]
[[File:Franciscus kotel.jpg|thumb|230px|]]
'''Raudu mūris''' ({{val-he|הַכֹּתֶל הַמַּעֲרָבִי}}) atrodas [[Jeruzaleme]]s vecpilsētā, [[Izraēla|Izraēlā]]. Mūris ir 57 m plats un 19 m augsts, tas ir ap [[Dievnama kalns|Dievnama kalnu]] esošā rietumu mūra fragments. Šī tiek uzskatīta par vienu no svētākajām [[ebreji|ebreju]] svētvietām. Raudu mūris ir saglabājusies daļa no [[Otrais templis|Otrā tempļa]] mūra, kas tika uzbūvēts paplašinot templi [[Hērods Lielais|Hēroda Lielā]] laikā.

sentences:
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Sports]]
[[Kategorija:Dzīvnieku labklājība]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Enantskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H14O2
|molmasa=130,19
|blīvums=910
|kušanas temperatūra=—10,5 °C
|viršanas temperatūra=223 °C
}}
'''Enantskābe''' (n-heptānskābe, heksānkarbonskābe, С6Н13СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Enantskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar nepatīkamu sasmakuša [[sviests|sviesta]] smaku. Ūdenī šķīst tikai nedaudz, bet labi šķīst [[etilspirts|spirtā]] un [[ēteris|ēterī]]. Enantskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''heptanātiem'''.

sentences:
[[File: 1mdt.jpg|thumb|300 px|Diphtheria toxin dimer, Corynephage beta.]]
'''Difterijas toksīns''' ('''DT''') ir [[polipeptīds]], kas sastāv no 535 [[Aminoskābes|aminoskābēm]] ar [[Molekulārā masa|molekulāro masu]] aptuveni 62000 [[Atommasas vienība|Da]]. Sastāv no diviem fragmentiem ([[Domēns|domēniem]]): A (DT-A domēns) un B (DT-B domēns).<ref name="Burkovski2014"/> To producē ''[[Corynebacterium diphtheriae]]''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Ullevaal}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Ullevall''
| record_attendance =
| operator =
| surface = zāle
| scoreboard =
| cost =
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions = 105 x 68 m
| demolished =
| acreage =
| tenants = ''[[Lyn Fotball]]'' (1926—2009)
[[Norvēģijas futbola izlase]]  (1927—pašlaik)
''[[Vålerenga Fotball]]'' (1999—2017)
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football = 28 000
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label =
| cap_other =
| embedded =
| website =
| owner = [[Norvēģijas Futbola asociācija]]
| closed =
| native_name =
| latd = 59
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Ullevål Stadium from air.jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|Norvēģija|Oslo}}
| map_type = Oslo
| map_caption = Atrašanās vieta Oslo kartē
| map_alt =
| map_size =
| latm = 56
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated = 1935., 1967., 1985., 1991., 1998., 2013. gadā
| opened = {{dat|1926|9|26||bez}}
| built = 1925—1926
| broke_ground = {{dat|1925}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 56.4
| coordinates_type = landmark
| longEW = E
| longs = 3.6
| longm = 44
| longd = 10
| latNS = N
| publictransit =
}}
'''Ullevaal stadions''' ir [[Futbols|futbola]] [[stadions]] [[Oslo]], [[Norvēģija|Norvēģijā]]. Tajā savas mājas spēles kopš 1927. gada aizvada [[Norvēģijas futbola izlase]]. Iepriekš te ir spēlējuši arī ''[[Lyn Fotball]]'' un ''[[Vålerenga Fotball]]''. Kopš 1948. gada šeit notiek [[Norvēģijas kauss futbolā|Norvēģijas kausa futbolā]] fināls. ''Ullevaal'' ir lielākais stadions Norvēģijā. Stadiona īpašnieks ir [[Norvēģijas Futbola asociācija]]. Stadiona ietilpība ir 28 000 vietas.

sentences: '''Kosovas Atbrīvošanas armija''' ({{val|sq|Ushtria Çlirimtare e Kosovës — UÇK}}) bija [[Paramilitārisms|paramilitāra]] etnisko [[Albāņi|albāņu]] organizācija, kas 1990. gados vēlējās panākt [[Kosova]]s atdalīšanos no [[Dienvidslāvijas Federatīvā Republika|Dienvidslāvijas Federatīvās Republikas]] un [[Serbija]]s un [[Lielalbānija]]s izveidi.{{#tag:ref|Skatīt<ref>{{tīmekļa atsauce|title=State-building in Kosovo. A plural policing perspective|url=https://books.google.com/books?id=YS15BgAAQBAJ&pg=PA53|publisher=Maklu|date=5 February 2015|p=53}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Liberating Kosovo: Coercive Diplomacy and U. S. Intervention |url=https://books.google.com/books?id=X5sa90AEvi0C&pg=PA69|publisher=[[Belfer Center for Science and International Affairs]]|date=2012|p=69}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Dictionary of Genocide |url=https://books.google.com/books?id=rgGA91skoP4C&pg=PA249|publisher=[[Greenwood Publishing Group]]|date=2008|p=249}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Kosovo Liberation Army (KLA) |url=http://www.britannica.com/topic/Kosovo-Liberation-Army|publisher=[[Encyclopædia Britannica]]|date=14 September 2014}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Albanian Insurgents Keep NATO Forces Busy |url=http://content.time.com/time/world/article/0,8599,101938,00.html|publisher=[[Time]]|date=6 March 2001}}</ref>}} Tās kampaņas pret [[Dienvidslāvija]]s drošības dienestiem, policiju, valsts amatpersonām un etniskiem [[Serbi|serbu]] ciematiem izsauca Dienvidslāvijas armijas un serbu paramilitāro organizāciju pretestību un sekojošu aktīvu militāro darbību, kas zināma kā [[Kosovas krīze]] (1998—99). Kosovas Atbrīvošanas armiju atbalstīja ārvalstu brīvprātīgie, ieskaitot Rietumeiropas etniskos albāņus, turkus un ziemeļafrikāņus, kurus organizēja Rietumeiropas islāmistu līderi, kas bija saistīti ar [[Osama bin Ladens|Bin Ladenu]] un [[Aimans az Zavāhirī|Zavāhirī]].<ref name="Bodansky2011">{{cite book|author=Yossef Bodansky|title=bin Laden: The Man Who Declared War on America|url=https://books.google.com/books?id=vur8xnVanEUC&pg=PA398|date=4 May 2011|publisher=Crown Publishing Group|isbn=978-0-307-79772-8|pages=398–403}}</ref> Albāņu pusē cīnījās arī islāmistu finansēti cīnītāji no [[Jemena]]s, [[Saūda Arābija]]s un [[Ēģipte]]s. Kosovas krīzē 1999. gada martā—jūnijā iesaistījās arī [[NATO]] spēki, bombardējot dienvidslāvu spēkus.

sentences:
s novietojums]]
'''[[Lietuva]]s administratīvo iedalījumu''' veido '''10 apriņķi''' ({{val|lt|apskritis}}), kuri sīkāk iedalās '''43 rajonu pašvaldībās''' ({{val|lt|rajono savivaldybė}}), '''10 pašvaldībās''' ({{val|lt|savivaldybės}}) un '''7 pilsētu pašvaldībās''' ({{val|lt|miesto savivaldybė}}). Pašvaldības veido '''546 [[seņūnija]]s''' ({{val|lt|seniūnija}}). Pašreizējais administratīvais iedalījums tika izveidots [[2001]]. gadā. Lietuvu vēsturiski veido arī 5 kultūrvēsturie novadi — [[Aukštaitija]], [[Suvalkija]], [[Žemaitija]], [[Dzūkija]], [[Mazā Lietuva]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Komodo dragon Varanus komodoensis Ragunan Zoo 2.JPG
| att_nosaukums = [[Komodo varāns]] (''Varanus komodoensis'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta=Anguimorpha
|    infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|        dzimta = Varanidae
|     dzimta_lv = Varānu dzimta
|         ģints = Varanus
|      ģints_lv = Varāni
|      binomial = Varanus <small>([[Blasius Merrem|Merrem]], 1820)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Priekules rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Anketēšana''' ({{val|fr|enquête}}) ir noteiktā jautājumā izdarīta [[aptauja]]. Pretstatā statistiskajai ziņu vākšanai anketēšana dod nevis [[Objektivitāte|objektīvus]] faktus, bet gan iztaujāto [[Lietpratējs|lietpratēju]] subjektīvās domas un iespaidus. Anketēšanu parasti lieto tajās nozarēs, kur [[statistika]] nav iespējama vai nevar dot vajadzīgās ziņas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Common Redshank Tringa totanus.jpg
|    att_nosaukums = Riesta apspalvojums
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Tringa
|         ģints_lv = Tilbītes
|             suga = Tringa totanus
|          suga_lv = Pļavu tilbīte
|         binomial = Tringa totanus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Pļavu tilbīte''' jeb '''pļavas tilbīte''' (''Tringa totanus'') ir [[sloku dzimta]]s (''Scolopacidae'') [[Latvija|Latvijā]] ligzdojoša [[tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgo putnu]] suga, kurai ir 6 pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref> Pļavu tilbītei visradniecīgākās ir [[dīķa tilbīte]] (''Tringa stagnatilis'') un [[purva tilbīte]] (''Tringa glareola''). Šīm sugām kopējais priekštecis dzīvoja [[miocēns|miocēna]] un [[pliocēns|pliocēna]] mijā, apmēram pirms 5—6 miljoniem gadu. Visas šīs trīs sugas veido mazāko [[tilbītes|tilbīšu]] grupu ģintī.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Konsoles infokaste|logo=Nintendo_3ds_logo.svg|media={{Unbulleted list
| [[Nintendo 3DS spēļu kartes]]
| [[Nintendo DS spēļu kartes]]
}}|kontrolieri=2 GB|atmina=|pardotk='''Visi modeļi''': ~75 miljons|operetajsistema=[[Nintendo 3DS sistēmas programmatūra]]|pectecis=[[Wii U]]|priekstecis={{Unbulleted list
| Faktiski: [[Nintendo DSi]]
| Bez versijām un revīzijām: [[Nintendo DS]]
}}|sakt={{Unbulleted list
| [[Japāna]]: Februārī 26, 2011
| [[Eiropa]]: Martā 25, 2011
| [[Ziemeļamerika]]: Martā 27, 2011
| [[Austrālija]]: Martā 31, 2011
}}|logo_izm=215px|razotajs=[[Nintendo]], [[Foxconn]]|paaudze=Astotā paaudze|gimene=Nintendo 3DS ģimene|izveidotājs=[[Nintendo]]|paraksts=Nintendo 3DS "aqua" gaiši zilā krāsā|attēls_izm=325px|attēls=Nintendo-3DS-AquaOpen.png|beigt=Septembrī 16, 2020}}

sentences:
]]
'''Krustpils kultūras centrs''' ir viena no [[Jēkabpils]] pašvaldības Kultūras pārvaldes kultūras iestādēm, kas atrodas Rīgas ielā 210/212.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jekabpils.lv/JKP/lv/home/pilseta/kultura/kulturas_nami/default.aspx |title=Jēkabpils — labo pārmaiņu pilsēta!<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|09|12||bez}} |archive-date={{dat|2010|08|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100814235954/http://www.jekabpils.lv/JKP/lv/home/pilseta/kultura/kulturas_nami/default.aspx }}</ref>

sentences: '''7. jūnijs''' ir gada 158. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (159. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 207 dienas.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Ūdensvīrs
| abbreviation = Aqr
| name_latin = Aquarius
| RA = 23
| dec = -15
| areatotal = 980
| arearank = 10. vieta
| numbermainstars = 10, 22
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''β Aqr''
| starmagnitude = 2,9
| neareststarname = ''EZ Aqr''
| stardistance = 11,3
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =[[Eta Akvarīdas]]
| bordering = [[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
[[Mazais Zirgs]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Mežāzis]]
[[Dienvidu Zivs]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

sentences:
s karte XIII. gs. vidū. Krievu karagājiens notika uz [[Sakala]]s zemi (pie Vīlandes, kartē - ''Fellin'') un [[Rēvele]]s zemi (kartē - ''Reval'').]]
'''1223. gada krievu karagājiens uz Igauniju''' notika 1223. gada beigās. Karagājienu organizēja [[Vladimiras-Suzdaļas kņazi|Suzdaļas kņazs]] Jurijs (Georgijs) Vsevolodovičs, un to vadīja viņa brālis [[Novgorodas kņazs]] Jaroslavs Vsevolodovičs un [[Pleskavas kņazs]] [[Vladimirs Mstislavičs]]. Krievu karaspēks ar apmēram 20 000 vīriem ieradās [[Ugaunija]]s zemē, nometināja savus garnizonus [[Tērbata]]s un [[Otepē]] pilīs un caur [[Sakala]]s zemi devās uz Livoniju, tomēr ceļā sastaptais [[Sāmsala]]s karaspēks pārliecināja viņus vispirms doties pret dāņu rokās esošo [[Rēvele]]s cietoksni. Apvienotais krievu un igauņu karaspēks četras nedēļas aplenca Lindanises pili (tagad - [[Tallina]]), bet nespēja to ieņemt <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/027_latv.htm |title=Indriķa hronika XXVII. 3.-4. |access-date={{dat|2009|08|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091020131507/http://www.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/027_latv.htm#re011 |archivedate={{dat|2009|10|20||bez}} }}</ref>. Tajā laikā [[Zobenbrāļu ordenis]] savukārt uzbruka Tērbatai un [[Jerva]]i.
== Skatīt arī ==
* [[Livonijas krusta kari]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Illustration Plantago major0 clean.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Plantago major|Lielā ceļteka}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Lamiales
| rinda_lv = Panātru rinda
| dzimta = Plantaginaceae
| dzimta_lv = Ceļteku dzimta
| suga = P. major
| suga_lv = Lielā ceļteka
| binomial = Plantago major L.
| ģints_lv = Ceļtekas
| ģints = Plantago
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pilsētas meitenes
| attēls                   = Uptown Girls.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Uptown Girls''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Boazs Jakins]]
| producents               = [[Fišers Stīvenss]]
| scenārija autors         =
* [[Džūlija Dāla]]
* [[Lisa Deividovica]]
* [[Elisona Džeikobsa]]
* [[Mo Ogrodņika]]
| galvenajās lomās         =
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Dakota Faninga]]
* [[Mārlija Šeltona]]
* [[Donalds Feisons]]
* [[Hetere Loklīra]]
| mūzika                   = [[Džoels Maknīlijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Metro–Goldwyn–Mayer]]''
| izplatītājs              = ''[[MGM Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|8|15||bez}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=uptowngirls.htm|title=Uptown Girls (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 14, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|44,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pilsētas meitenes"''' ({{val|en|Uptown Girls}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Boazs Jakins]]. Galvenās lomas atveido [[Britānija Mērfija]], [[Dakota Faninga]], [[Mārlija Šeltona]], [[Donalds Feisons]] un [[Hetere Loklīra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|8|15||bez}}.

sentences: '''Amfotēriskums''' jeb '''amfoteritāte''' ({{val-el|amphoteros}} — 'abējāds")<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 39. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir vielu spēja būt gan [[elektrons|elektronu]] pāru donoriem, gan akceptoriem. Šādām vielām atkarībā no apstākļiem piemīt kā [[skābes|skābas]], tā [[bāze (ķīmija)|bāziskas]] īpašības,<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 145. lpp.</ref> respektīvi, tādas vielas spējīgas reaģēt kā ar bāzēm, tā skābēm.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|        platums =
|          vārds = Noams Čomskis
|     vārds_orig = ''Noam Chomsky''
|         attēls = Noam Chomsky portrait 2015.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Noams Čomskis 2015. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3
|       paraksts =
|          skola =
|      intereses = [[Valodniecība]], [[metavalodniecība]], [[psiholoģija]], [[politika]], [[ētika]]
|     alma_mater = [[Pensilvānijas Universitāte]]
|      skolotājs =
|      skolnieks =
|     ietekme_no =
|     ietekmējis =
|          darbi =
|         valoda =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Avrams Noams Čomskis''' ({{val|en|Avram Noam Chomsky}}, {{izrunā|æˈvrɑːm ˈnoʊm ˈtʃɒmski}}, dzimis {{dat|1928|12|7}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[valodnieks]], [[filozofs]] [[kognitīvā zinātne|kognitīvais zinātnieks]], [[vēsturnieks]], sabiedrības struktūru kritiķis un [[politiskais aktīvisms|politiskais aktīvists]]. Čomskis ir [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts|Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta]] valodniecības profesors, un [[Čomska hierarhija]]s — formālu valodu klasifikācijas — autors. Viņa darbiem valodniecībā ir bijusi liela loma [[biheiviorisms|biheiviorisma]] norietā un apziņas izpētē. Čomskis ir [[anarhosindikālisms|anarhosindikālists]] un kļuvis pazīstams ar politisko aktīvismu, saviem [[liberālisms|liberāli]] [[kreisa politika|kreisajiem]] politiskajiem uzskatiem, un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ārpolitikas kritiku. Viņš ir sarakstījis desmitiem grāmatu par valodniecību un ASV ārpolitiku.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      nosaukums =
|       binomial = Euphorbia pulcherrima
|         autors = Willd. ex Klotzsch
|         attēls = Weihnachtsstern - groß.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Plantae
|      valsts_lv = Augi
|     nodalījums = Magnoliophyta
|  nodalījums_lv = Segsēkļi
|          klase = Magnoliopsida
|       klase_lv = Divdīgļlapji
|          rinda = Malpighiales
|       rinda_lv = Malpīgiju rinda
|         dzimta = Euphorbiaceae
|      dzimta_lv = Eiforbiju dzimta
|          ģints = Euphorbia
|       ģints_lv = Eiforbijas
|           suga = E. pulcherrima
|        suga_lv = Krāšņā eiforbija
|       sinonīmi = ''Poinsettia pulcherrima''
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Ielas infokaste
|nosaukums        = Trijādības iela
|attēls           = Trijādības iela.JPG
|attēla paraksts  = Trijādības iela pie [[Kuģu iela (Rīga)|Kuģu ielas]].
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|karte            = Riga Trijadibas iela karte.png
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Kurzemes rajons]]
|apkaime          = [[Āgenskalns]]
|ielas garums     = 430 m
|atklāta          =
|vēst nosaukumi   = Baznīcas iela
Trinitātes iela
Mazā Trijādības iela
Gorohovecas iela
|joslu skaits     = 2
|ielas segums     = [[asfaltbetons|asfalts]]
|ievēr celtnes    =
|autobuss         =
|trolejbuss       =
|tramvajs         =
|mikroautobuss    =
|cits             =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pikrīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3OH
|molmasa=229,1056
|blīvums=1763
|kušanas temperatūra=395,65 K (122,5 °C)
|viršanas temperatūra=eksplodē virs 300 °C
}}
'''Pikrīnskābe''' (2,4,6-trinitrofenols, TNP, C6H2(NO2)3OH) ir dzeltena, kristāliska indīga viela ar ļoti rūgtu garšu. No tā cēlies vielas nosaukums ({{val|el|πικρός}} (''pikros'') — 'rūgts, ass').

sentences: '''Virusoloģija''' ir [[bioloģija]]s nozare, kura pēta [[vīruss|vīrusus]], to [[uzbūve|uzbūvi]], [[evolūcija|evolūciju]], [[Organismu klasifikācija|klasifikāciju]] un veidu kā vīrusi izplatās, izplatot slimības. [[1892]]. gadā krievu zinātnieks [[Dmitrijs Ivanovskis]] pirmoreiz pierādīja vīrusu eksistenci, kas arī ir virusoloģijas kā zinātnes sākums. Ivanovskis vairākus gadus pētīja [[tabaka]]s augus un nonāca pie secinājuma, ka slimības šim augam izraisa jauna veida "baktērijas". Viņš vēl nezināja, ka tie ir vīrusi.

sentences: '''19. maijs''' ir gada 139. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (140. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 226 dienas.

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Rīgas Stradiņa universitāte
|latīniski    = Universitas Rigensis Stradina
|attēla_nos   = Rsu_logo_small.jpg
|att_izm      =
|att_apraksts = RSU logo
|moto         = ''Vita brevis ars longa
Dzīve ir īsa, bet zinātne/māksla ir mūžīga''
|dibin        = 1950 (kā Rīgas Medicīnas institūts)
|valsts       = Latvija
|vieta        = [[Rīga]], [[Latvija]],
Dzirciema iela 16
|tips         = Valsts universitāte
|dotācijas    =
|rektors      = [[Aigars Pētersons]]
|studenti     = ap 9290 (''2022'')<ref name="skaits">[https://www.rsu.lv/par-rsu Rīgas Stradiņa universitāte Studējošo kopskaits]</ref>
|publik       = 180<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scopus.com/ |title=Scopus. Rīgas Stradiņa universitātes publikācijas 2017. gadā. Meklēts 2018. gada 22. janvārī |access-date=2019. gada 22. Oktobris |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190906134435/https://www.scopus.com/ |archivedate=2019. gada 6. Septembris }}</ref>
|darbinieki   = 1600 darbinieku, no kuriem aptuveni 60% ir akadēmiskais personāls
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [http://www.rsu.lv www.rsu.lv]
}}

sentences: '''Vindobona''' bija [[ķelti|ķeltu]] apmetne pie [[Donava]]s, kuras vietā romieši 1. gadsimtā p.m.ē. izbūvēja nocietinājumus pret [[barbari|barbaru]] uzbrukumiem. Vēlāk uz šo nocietinājumu pamatiem izveidojās mūsdienu [[Austrija]]s [[galvaspilsēta]] [[Vīne]].

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Serbijā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Serbijas žurnālisti]]

sentences:
{| border="1" cellpadding="0" cellspacing="0" align="right" style="margin-left: 1em"
|
{| border="0" cellpadding="5" cellspacing="0" style="margin: 1em"
| colspan="3" align="center" | {{big|'''Vienkāršākās aromātiskās struktūras'''}}

|- align="left"
!
! colspan="2" | Kondensēts četrlocekļu un sešlocekļu cikls:
|- align="center" valign="bottom"
|
|
 [[Benzociklobutēns]]
|

|-
| colspan="3" |
|- align="left"
!
! colspan="2" | Kondensēti pieclocekļu cikli:
|- align="center" valign="bottom"
! Pieclocekļu cikli:
|
 [[Pentalēns]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Furāns]]
|
[[Benzofurāns]]
|
[[Izobenzofurāns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Pirols]]
|
[[Indols]]
|
[[Izoindols]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Tiofēns]]
|
[[Benzotiofēns]]
|
[[Benzo(c)tiofēns|Benzo<nowiki>[c]</nowiki>tiofēns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Imidazols]]
|
[[Benzimidazols]]
|
[[Purīns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Pirazols]]
|
[[Indazols]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Oksazols]]
|
[[Benzoksazols]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Izoksazols]]
|
[[Benzizoksazols]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Tiazols]]
|
[[Benzotiazols]]
|

|-
| colspan="3" |
|- align="left"
! Sešlocekļu cikli:
! colspan="2" | Kondensēti sešlocekļu cikli:
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Benzols]]
|
[[Naftalīns]]
|
[[Antracēns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Piridīns]]
|
[[Hinolīns]]
|
[[Izohinolīns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Pirazīns]]
|
[[Hinoksalīns]]
|
[[Akridīns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Pirimidīns]]
|
[[Hinazolīns]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Piridazīns]]
|
[[Cinnolīns]]
|
|}

sentences: '''Tepenīcas valnis''' ir smilšainu un mālainu pauguru grēda [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Susāju pagasts|Susāju pagastā]], kas stiepjas no [[Tepenīca]]s ciema centra līdz pat [[Vēdenieši]]em. Tepenīcas apkārtnē valnis izbeidzas ar [[Mitrakolns|Mitrakolnu]] (132 m vjl.).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Bartkauz 0504025 w.jpg
| att_nosaukums = [[Ziemeļpūce]] (''Strix nebulosa'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|     virskārta = Neognathae
|  virskārta_lv = Neognati
|         kārta = Strigiformes
|      kārta_lv = Pūčveidīgie
|        dzimta = Strigidae
|     dzimta_lv = Pūču dzimta
|      binomial = Strigidae <small>([[Vigors]], 1825)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Pūču dzimta''' (''Strigidae'') ir viena no divām [[pūčveidīgie|pūčveidīgo]] (''Strigiformes'') putnu dzimtām, otra ir [[plīvurpūču dzimta]] (''Tytonidae''). Pūču dzimtā ir 228 [[suga]]s, kas iedalītas 26 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]].<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/owls/ World Birds List: Owls, 2020]</ref> Salīdzinoši nesenā pagātnē [[19. gadsimts|19.]] un [[20. gadsimts|20. gadsimta]] mijā ir izmirušas divu ģinšu sugas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hanss Joass
|     vārds_orig = Hans Joas
|         attēls =HansJoasFotoThalerTamas.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1948
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Vācija|Minhene}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Heidrūna Joasa Bohme
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Čikāgas Universitāte]], Erfurtes Universitāte, Freiburgas Alberta-Ludviga universitāte
|     alma_mater = Minhenes Universitāte, Berlīnes Universitāte
|        zinātne = [[Socioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Hanss Joass''' (''Hans Joas''; dzimis {{dat|1948|11|27}}, [[Minhene|Minhenē]]) ir [[Vācija|vācu]] sociologs un sociālais teorētiķis.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Voldemārs Lange
| vārds_orig =
| attēls =

sentences:
bumba no gumijas]]
'''Gumija''' ({{val|la|gummi}} — 'sveķi'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 249. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>) ir materiāls, ko iegūst dabīgā vai sintētiskā [[kaučuks|kaučuka]] [[vulkanizācija]]s (apstrādes ar [[sērs|sēru]]) procesā. Gumija mēdz saturēt arī pildvielas (piemēram, [[krīts|krītu]], [[cinka oksīds|cinka oksīdu]] vai [[kvēpi|kvēpus]]), [[krāsvielas]], mīkstinātājus, pretnovecošanās līdzekļus. Gumijai ir raksturīga izcila [[elastība]] un triecienizturība, tā ir arī izturīga pret nodilumu un daudzu [[šķīdinātājs|šķīdinātāju]] iedarbību, kā arī [[ūdens]] un gāzu necaurlaidīga. Gumijai ir labas elektroizolējošas spējas. Atkarībā no sēra satura gumijas iedalās mīkstajās gumijās (1—3% sēra), puscietajās un cietajās gumijās. Gumija ar sēra saturu ap 30% ir ciets, melns, [[plastmasa]]i līdzīgs materiāls, ko sauc par [[ebonīts|ebonītu]]. Gumiju trūkums ir samērā zema darba [[temperatūra]], kas parasti nepārsniedz 85°C; savukārt zemās temperatūrās gumija kļūst cieta un triecienneizturīga. Daudz plašākā temperatūru diapazonā (−100 līdz +200°C) var lietot tā saucamās silikongumijas uz silīcijorganiskā kaučuka bāzes (sk. [[silikoni]]).

sentences:
'''Salaspils''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Holmburg, Kirchholm'') ir viena no vissenākajām apdzīvotajām vietām [[Latvija|Latvijā]], kas rakstītajos avotos pieminēta kopš 1186. gada. Pēc līvu sacelšanās apspiešanas tā 1206.—1298. gadā piederēja [[Rīgas arhibīskapija]]i, pēc tam 1380.-1561. gadā Livonijas ordenim. No 1603. gada Salaspils piederēja Rīgas pilsētai. No 1993. gada pilsētas tiesības. No 2004. gada [[Salaspils novads|Salaspils novada]] centrs.

== Vēstures hronoloģija ==

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{coord|51.511549|N|0.112922|W|display=title|type:landmark}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''British American Tobacco''
| native_name      =
| logo             = British American Tobacco logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = British_American_Tobacco_Headquarters.jpg
| image_size       =
| image_caption    = Uzņēmuma galvenā mītne Londonā
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1902. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Londona]]
| location_country = {{GBR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = tabakas izstrādājumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = https://www.bat.com/
| footnotes        =
| intl             =
}}
{{VietasKarte | Londona
| width =
| float = right
| caption = British American Tobacco galvenā mītne Londonā
| label = British American Tobacco
| lat_deg = 51.511549 | lat_dir = N
| lon_deg = 0.112922 | lon_dir = W
}}

sentences: '''SIA "Centrālā laboratorija"''' ir [[Latvija|Latvijā]] akreditēta privāta [[laboratorija]], kas dibināta 1994. gadā un šobrīd aptver 79 filiāles un nodarbina vairāk kā 771 darbiniekus visā Latvijā. Tās galvenā mītne atrodas [[Šarlotes iela (Rīga)|Šarlotes ielā]] 1B, [[Rīga|Rīgā]].

sentences: '''Datu šifrēšanas standarts''' jeb '''DES''' ({{val-en|Data Encryption Standard}})<ref>{{AkadTerm|term=Data Encryption Standard|lang=EN}}</ref> ir [[šifrs]], kurš [[1976]]. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] tika izvēlēts par [[Federālās informācijas apstrādes standards|Federālās informācijas apstrādes standardu]] (FIPS) un tas pēc tam plaši izplatījās arī pārējā pasaulē.

sentences: '''Frankēšanas mašīna''' ir ierīce, kuru izmanto liela daudzuma nosūtāmās [[korespondence]]s [[frankēšana]]i jeb apzīmogošanai [[pastmarka|marku]] līmēšanas vietā. Galvenais frankēšanas mašīnas uzdevums ir marķēt [[aploksne|aploksni]] ar sūtītāja nosaukumu un atpakaļadresi, logotipu, kalendāra zīmogu vai pastmarku. Frankēšanas mašīnas sniegtās priekšrocības ir atkarīgas no piedāvātajiem modeļiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Stenlijs Dževonss
|     vārds_orig = ''William Stanley Jevons''
|         attēls = Picture of jevons.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Liverpūle]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1882
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Bekshila pie Jūras]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Londonas Universitātes koledža]], [[Ovensa koledža]]
|     alma_mater = [[Londonas Universitātes koledža]]
|        zinātne = [[ekonomika]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Augusts De Morgans]]
|       studenti = [[Alfrēds Māršals]], [[Ērvings Fišers]], [[Laionels Robinss]]
|     sasniegumi = [[robežderīgums|robežderīguma teorija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Sāres apriņķī dzimušie]]
[[Kategorija:Sāmsala]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēroglekļa struktūrformula ar starpatomu attālumu

Sēroglekļa molekulas modelis
|       citi nosaukumi = oglekļa disulfīds
|           CAS numurs = 75-15-0
|      ķīmiskā formula = CS2
|              molmasa = 76,1
|              blīvums = 1260
|  kušanas temperatūra = -111,6 °C
| viršanas temperatūra = 46,3 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lielākā temperatūrā hidrolizējas<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 429. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Sērogleklis''' jeb '''oglekļa disulfīds''' (CS2) ir bezkrāsains, viegli gaistošs šķidrums. Tā [[molekula]] ir lineāra un [[izoelektroniskums|izoelektroniska]] [[CO2|oglekļa dioksīda]] molekulai.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Gvido Fridrihs Jekals
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Jekals Gvido.PNG
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1904|7|1}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
 |         mir_dat = {{mdv|1969|1|2|1904|7|1}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Ohaio|Kujahogafalsa|2s=Ohaio (štats)}}
 |            taut = {{LAT}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1924}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Gvido Fridrihs Jekals''' (dzimis {{dat|1904|7|1}}<ref>Rīgas Prefektūras pasu lietu kolekcija — Latvijas Valsts vēstures arhīvs, 2996. f., 9. apr., 11579. l</ref> (pēc vecā stila — {{dat||6|18}})<ref name="ReferenceA">Rīgas Mārtiņa vācu ev. lut. draudzes kristīto reģistrs. — 1904.g. — Nr.91.</ref>, miris {{dat|1969|1|2}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Muša
| abbreviation = Mus
| name_latin = Musca
| RA = 12
| dec = -70
| areatotal = 138
| arearank = 77. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Mus''
| starmagnitude = 2,69
| neareststarname = ''δ Mus''
| stardistance = 90,8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Paradīzes Putns]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Dienvidu Krusts]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 10
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|             nosaukums = Kanopuss
|                attēls = [[attēls:Canopus.jpg|250px]]
|        citi nosaukumi = Kuģa Ķīļa Alfa, Kuģa Ķīļa α
|            zvaigznājs = Kuģa Ķīlis
|           deklinācija = -52° 41' 44,378"
|     redzamais spožums = -0,72
|    absolūtais spožums = -5,65
|                  masa = 9,0–10,6
|               rādiuss = 49 660 000 km (71,4 R☉)
|   virsmas temperatūra = 7 350 [[Kelvins|K]]
|              attālums = 310±20 [[gaismas gads|gaismas gadi]]
}}
'''Kanopuss''' ({{val-la|Canopus}}), pazīstams arī kā '''Kuģa Ķīļa Alfa''' jeb '''Kuģa Ķīļa α''' (''α Car''; ''Alpha Carinae''), ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|otra spožākā zvaigzne]] nakts debesīs (aiz [[Sīriuss|Sīriusa]]), kas atrodas [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Kanopuss atrodas aptuveni 313 [[gaismas gads|gaismas gadus]]<ref>Howell, E. [http://www.space.com/22858-canopus.html "Canopus: Amizingly Bright Star"]. ''Space.com''. September 18, 2013. Retrieved October 1, 2015.</ref> attālumā no [[Zeme]]s un ir vismaz 9 reizes masīvāks par [[Saule|Sauli]]. Arī tā rādiuss ir samērā iespaidīgs — tas ir teju 70 reizes lielāks nekā [[Saule]]i,<ref>[http://astropixels.com/stars/Canopus-01.html "Canopus"]. ''AstroPixels.com''. 2011. Retrieved October 1, 2015.</ref> padarot to par vienu no lielākajām zvaigznēm [[Saules sistēma]]s apkārtnē. Turklāt, pateicoties savam spožumam, Kanopuss ir kalpojis par svarīgu objektu navigācijas vēsturē.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Guglielmo Marconi''
| attēls =Guglielmo Marconi.jpg
| att_izmērs =220px
| dz_gads =1874
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =25
| dz_vieta =''Palazzo Marescalchi'', [[Boloņa]], [[Itālija]]
| m_gads =1937
| m_mēnesis=7
| m_diena=20
| m_vieta =[[Roma]], [[Itālija]]
| pilsonība =[[Itālija]]
| tautība =[[itāļi|itālis]]
| darba_vietas =
| alma_mater =[[Boloņas universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =''[[Augusto Righi]]''
| studenti =
| sasniegumi =[[radiotelegrāfs]]
| apbalvojumi = 1909. gada [[Nobela prēmija fizikā]]<br>[[Franklina medaļa]] (1918)
| paraksts =Guglielmo Marconi Signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
'''''Torrens''''' var būt:
* [[Alba Torrensa]] ''(Alba Torrens)'' — spāņu basketboliste
* [[Torrensa ezers]] ''(Lake Torrens)'' — ezers Austrālijā

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Google Maps''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
Nokļūšanas norādījumi no Rīgas uz Ventspili
| veids                = [[Tīmekļa kartes]]
| valsts               =
| īpašnieks            = ''[[Google]]''
| darbību_uzsāka       = {{dat|2005|2|8}}
| valodas              = Vairākvalodu
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Nē
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|maps.google.com}}
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Aļaskas grēda
|attēls                 = Peaks of the Alaska Range (1).jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
|lat_dir =N |lat_deg =63|lat_min =4|lat_sec =10
|lon_dir =W |lon_deg =151|lon_min =0|lon_sec = 26
|region                = Ziemeļamerika
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{ASV}}
|ģeo_apgabals           = [[Kordiljeri]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 650
|platums                =
|kalns                  = [[Makinlija kalns]]
|augstums               = 6168
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Aļaskas grēda''' ({{val|en|Alaska Range}}) ir kalnu grēda [[Ziemeļamerika]]s ziemeļrietumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstī.<ref>{{PZT|34}}</ref> Stiepjas ap 650 km garumā uz ziemeļiem izliekta pusloka formā no [[Vaitrivera]]s [[Kanāda]]s [[Jukona (teritorija)|Jukonas]] teritorijā austrumos līdz [[Klārka ezers|Klārka ezeram]] Aļaskas dienvidrietumos. Grēdai pieder Ziemeļamerikas augstākā virsotne [[Denali]] (6168 m). Kalnu grēda veido augstu barjeru mitrajām gaisa masām no [[Aļaskas līcis|Aļaskas līča]] ziemeļu virzienā. Bagātīgie nokrišņi sniega veidā veicina intensīvu kalnu [[ledājs|ledāju]] veidošanos grēdas nogāzēs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Butāna struktūrformula un molekulas modelis

Izobutāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH3; (CH3)3CH
|molmasa=58,08
|blīvums=2,52 (2,51)
|kušanas temperatūra=butānam 134,9 K (-138,3 °C)
izobutānam 113,6 K (-159,6 °C)
|viršanas temperatūra=butānam 272,7 K (-0,5 °C)
izobutānam261,5 K (-11,7 °C)
}}

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Comoros|Komoras}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jaunbērzes pagasts
| karte             = Jaunbērzes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Jaunbērze
| platība           = 110,55
| iedzīvotāji       = 1094<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1094 / 110.55 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]
[[Kategorija:Filozofija Senajā Grieķijā]]
[[Kategorija:Matemātikas filozofija]]
[[Kategorija:Ezoteriskās skolas]]
[[Kategorija:Misticisms]]
[[Kategorija:Astroloģijas vēsture]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Juris Caunītis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1826
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Inčukalna pagasts]], [[Vidzemes guberņa|Vidzemes guberņā]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1861
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 1
| m_vieta = [[Rīga]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Juris Caunītis''' (1826—1861) bija [[latvieši|latviešu]] skolotājs, žurnālists un sabiedriskais darbinieks, viens no [[Jaunlatvieši|jaunlatviešu]] kustības aizsācējiem.

sentences: '''Inversās trigonometriskās funkcijas''' jeb '''ciklometriskās funkcijas''' ir [[Trigonometriskās funkcijas|trigonometrisko funkciju]] [[inversās funkcijas]]. Tām ir sašaurināti [[definīcijas apgabals|definīcijas apgabali]], pie tam tā, lai šajā apgabalā katra funkcijas vērtība tiktu iegūta tikai vienu reizi. Pastāv inversā sinusa, kosinusa, tangensa, kotangensa, sekansa un kosekansa funkcijas. Inversās trigonometriskās funkcijas tiek izmantotas, lai aprēķinātu leņķus. Tās plaši tiek izmantotas [[navigācija|navigācijā]], [[fizika|fizikā]], [[inženierija|inženierijā]] u.c.

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Lesoto]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Lesoto ir iekļauta '''1 vietas''' (jaukts objekts), savukārt 1 vieta ir iekļauta oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/ls Lesoto]</ref> Lesoto Pasaules mantojuma konvenciju ratificēja [[2003]]. gada [[25. novembris|25. novembrī]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''NSU Motorenwerke''
| native_name      =
| logo             = NSU_1960_Logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1873. gads
| founder          = Kristiāns Šmits
| defunct          = 1969. gads
| location_city    = [[Nekārzulma]]
| location_country = {{GER}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = automobiļi, motocikli
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]]|Venta (nozīmju atdalīšana)|Venta}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Venta
  | citvalsts         = Lietuva
  | citnosaukums      = Venta
  | citvaloda         = lt
  | citvaloriģin      = Venta
|attēls=Kuldyga. ventos krioklys, 2006-09-22.jpg
|paraksts=[[Ventas rumba]] [[Kuldīga|Kuldīgā]]
  | karte             = Latvijas upe Venta karte.png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
|garums=346
|garums_latvijā=178
|baseins=11 811,1
|baseins_latvijā=6613,6
|caurtece=92,8<ref>{{LPE|52|64}}</ref>
|gada_notece=2,94
|izteka=[[Veņu ezers]] ([[Lietuva]])
|ieteka=[[Baltijas jūra]]
|tek_caur={{LTU}}<br />{{LAT}}
|pietekas= [[Abava]], [[Virvīča]]
| sāk_plat_d=55 | sāk_plat_m=44 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=31 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=23 | iet_plat_s=44 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=32 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
}}
'''Venta'''<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97472 |title=Informācija par objektu: Venta |accessdate={{dat|2016|08|23||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir upe [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]]. Garums — 346 km (178 km Latvijā un 168 km Lietuvā), baseina platība — 11 811,1 km².<ref name="garums">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.meteo.lv/public/27986.html |title=Ūdens saimniecisko iecirkņu klasifikators<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2007|08|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070815123723/http://www.meteo.lv/public/27986.html |archivedate={{dat|2007|08|15||bez}} }}</ref> Lielākās pilsētas Ventas krastos ir [[Mažeiķi]], [[Kuldīga]] un [[Ventspils]]. Lielākā pieteka — [[Abava]]. Uz Ventas atrodas platākais dabīgais [[ūdenskritums]] Eiropā — [[Ventas rumba]].<ref>[http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba Ventas rumba] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110514211042/http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba |date={{dat|2011|05|14||bez}} }}, www.latvia.travel</ref>

sentences:
[[izbāzenis]]]]
'''Ornitoloģija''' ({{Val-el|ὄρνις}}; ''ornis'' — ‘putns’) ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta [[putni|putnus]], to [[Embrioloģija|embrioloģiju]], [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiju]], [[Fizioloģija|fizioloģiju]], [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Sistemātika|sistemātiku]] un ģeogrāfisko izplatību. Termins "ornitoloģija" pirmo reizi lietots [[16. gadsimts|16. gadsimtā]], to ieviesis [[Itāļi|itāļu]] [[Dabaszinātnes|dabaszinātnieks]] [[Uliss Aldrovandi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://definify.com/word/ornitolo%C4%A3ija|title=ornitoloģija {{!}} Definition of ornitoloģija at Definify|website=definify.com|access-date=2022-03-06}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaudīts
|attēls=
|klase=Fosfāts
|ŠtruncaID=7/A.06-70
|ķīm_formula=(Na,Ca) Mn2+(Fe2+,Fe3+,Mg,Mn2+)2(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltena, dzeltenbrūna, zaļa
|svītra=Brūngandzeltena
|habituss=Šķiedrains, plātņains, masīvs
|skaldnība=Laba, divās plaknēs
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs, vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.782 nβ = 1.802 nγ = 1.835
|pleohroisms=Bāli olīvzaļš līdz brūni dzeltens
|blīvums=3,51
}}__NOTOC__'''Alluaudīts''' (nosaukts franču kalnu inženiera Fransuā Alluauda (''Francois Alluaud'') vārdā) - diezgan rets [[minerāls]]. Atklāts [[1848]]. gadā. Veido sēriju ar [[feroalluaudīts|feroalluaudītu]]. Sinonīms - '''hūnerkobelīts''' (Huhnerkobelite'').

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg4-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{atsauces+}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{enciklopēdisks stils+}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta=Sirenia
| kārta_lv=Sirēnas
| kārta_r=Sirēnas (zīdītāji)
| dzimta=Trichechidae
| dzimta_lv=Lamantīnu dzimta
| ģints =Trichechus
| ģints_lv=Lamantīni
| suga=Trichechus pygmaeus
| suga_lv=Pundurlamantīns
| binomial=Trichechus pygmaeus
| kategorijas=nē
}}
'''Pundurlamantīns''' (''Trichechus pygmaeus'') ir [[saldūdens|saldūdenī]] dzīvojošs [[Sirēnas (zīdītāji)|sirēnu kārtas]] (''Sirenia'') [[zīdītājs]], kas pieder [[lamantīnu dzimta]]i (''Trichechidae''). Ne visi [[zinātnieki]] piekrīt hipotēzei, ka pundurlamantīns ir atsevišķa [[suga]]. Oficiālajos sarakstos pundurlamantīns netiek atzīts par jaunu sugu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Curcuma
| attēls = Siam Tulip.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Curcuma alismatifolia''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta = Zingiberaceae
| dzimta_lv = Ingveraugu dzimta
| ģints = Curcuma
| ģints_lv = Kurkumas
}}'''Kurkumas''' (''Curcuma'') ir [[ingveraugu dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir no [[tropi]]skās un subtropu [[Āzija]]s līdz [[Austrālija]]s ziemeļiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:331178-2|title=Curcuma L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-26|language=en}}</ref> Ģintī ir klasificētas 160 sugas, tostarp [[kurkuma]] (''Curcuma longa'').

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Buhta Ambarčika
| oriģinālnosaukums    = ''Бухта Амбарчик''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=69| latm=37| lats=33| latNS=N
| longd=162| longm=18| longs=16| longEW=E
| novietojums          = [[Ambarčika]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1939
| atvērta_piezīme      = pārcelta no [[Mismedvežija]]s
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = Pārcelta uz [[Ambarčika|Ambarčiku]]
| pieder               = Čukotkas HVMP
| pers_vasara          = 4-6
| pers_ziema           = 4-6
| augstums             = 24
| vid_t                = -11,8
| vas_t                = 32,0
| ziem_t               = -49,5
| laika_zona           = [[UTC+11]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā hidrometeoroloģiskā stacija «Buhta Ambarčika»''' ({{val|ru|Полярная гидрометеорологическая станция «Бухта Амбарчик»}}) ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.chukotmeteo.ru/page-39.html Чукотское УГМС. Труднодоступная станция МГ-2 АМБАРЧИК]</ref> Izvietojusies [[Austrumsibīrijas jūra]]s dienvidos Ambarčikas līča dienvidu krastā [[Ambarčika]]s ciematā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Ņižņekolimskas uluss|Ņižņekolimskas ulusā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=993&start=15 Полярная Почта. Полярная станция «Бухта Амбарчик» и порт Дальстроя.]</ref> Organizatoriski pakļauta [[Čukotka]]s Hidrometeoroloģijas un vides monitoringa pārvaldei.

sentences:
'''Bioloģija''' ir zinātņu komplekss par dzīvību visās tās izpausmēs un par dzīvās [[matērija]]s organizāciju ([[molekula|molekulārā]], [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]], [[organisms|organismu]], organismu kopu līmenī).
{{pamatraksts|bioloģija}}
{{Commonscat|Biology|Bioloģija}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Basketbola dienasgrāmatas
| attēls = The Basketball Diaries Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Basketball Diaries''
| žanrs = biogrāfiska filma, drāma
| režisors = [[Skots Kalverts]]
| producents = * [[Liza Hellere]]
* [[Džons Bārds Manuliss]]
| scenārija autors = [[Braiens Golubovs]]
| galvenajās lomās = * [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Bruno Kirbijs]]
* [[Loreina Brako]]
* [[Ērnijs Hadsons]]
* [[Patriks MakGo]]
* [[Džeimss Madio]]
* [[Maikls Imperioli]]
* [[Marks Volbergs]]
| mūzika = [[Grems Revels]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Island Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1995|1|27|[[Sandensas kinofestivāls]]|1995|4|27|ASV|}}
| ilgums = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/basketball-diaries-1995|title=The Basketball Diaries|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 26, 2018|archive-date={{dat|2018|04|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180430193735/http://www.bbfc.co.uk/releases/basketball-diaries-1995}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=basketballdiaries.htm|title=The Basketball Diaries (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Basketbola dienasgrāmatas"''' ({{val|en|The Basketball Diaries}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kura balstīta uz Džima Kerola tāda paša nosaukuma autobiogrāfisku darbu. Filmas režisors ir [[Skots Kalverts]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Bruno Kirbijs]], [[Loreina Brako]], [[Ērnijs Hadsons]], [[Patriks MakGo]], [[Džeimss Madio]], [[Maikls Imperioli]] un [[Marks Volbergs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|1|27||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
'''Pauli matricas''' ir noteikta veida 2 × 2 izmēru [[komplekss skaitlis|kompleksas]] [[matrica]]s, kuras pirmais sācis lietot fiziķis [[Volfgangs Pauli]], lai aprakstītu [[spins|spinu]]. Matricas ir šādas:
:<math>
  \sigma_1 = \sigma_x = X =
    \begin{pmatrix}
      0 & 1 \\
      1 & 0
    \end{pmatrix},
</math>
:<math>
  \sigma_2 = \sigma_y = Y =
    \begin{pmatrix}
      0 & -i \\
      i & 0
    \end{pmatrix},
</math>
:<math>
  \sigma_3 = \sigma_z = Z =
    \begin{pmatrix}
      1 & 0 \\
      0 & -1
    \end{pmatrix},
</math>
kur ''i'' ir [[imaginārā vienība]]. Dažreiz arī 2 × 2 [[vienības matrica|vienības matricu]]
:<math>
  \sigma_0 = I =
    \begin{pmatrix}
      1 & 0 \\
      0 & 1
    \end{pmatrix}
</math>
pieskaita pie Pauli matricām. Ja nepieciešams [[summa|summēt]] pār Pauli matricām, tad parasti tās apzīmē ar [[grieķu alfabēts|grieķu burtu]] σ ([[sigma]]), norādot indeksu (šis apzīmējums plaši izplatīts [[fizika|fizikā]]). Citos gadījumos uzskatāmībai tiek lietoti lielie burti ''X'', ''Y'', ''Z'' (piemēram, [[kvantu skaitļošana|kvantu skaitļošanā]]).

sentences:
'''Neparametriskās statistikas''' metodes tiek izmantotas gadījumā, ja uz izlasi nevar attiecināt normālos "parametrus" jeb izlase neatbilst [[normālsadalījums|normālajam sadalījumam]]. Iemesli var būt dažādi: vai nu ''vainīgi'' ir izlases veidošanas principi, vai arī kāda cita iemesla dēļ izlasē neveidojas normālsadalījumam līdzīgs sadalījums. Šie divi gadījumi, attēloti ar piemēriem, izskatās šādi:
# Ja tiek mesta monēta, un mērķis ir izmērīt, vai monēta uz katru no pusēm krīt vienādu skaitu reižu (t.i. vai atšķirības ir uzskatāmas par statistiski nenozīmīgām), vai varbūt kāda blakusfaktora dēļ monēta kritīs vairāk uz vienu no pusēm. Šeit viennozīmīgi ir zināms, ka par normālsadalījumu nav runas, jo rezultāti grupējas divās vienlīdzīgās kolonnās;
# Ja populācijā tiek mērīta kādas pazīmes izteiktība, un rezultāti liecina, ka pusē gadījumu rezultāti ir ļoti zemi, bet otrā pusē - ļoti augsti, un praktiski nav sastopamas vidējās vērtības. Šeit no matemātiskā viedokļa būtu iespējams normālsadalījums, bet rezultāti liecina pretējo.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Makss Hildeberts Bēms
|     vārds_orig = ''Max Hildebert Boehm''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Makss Hildeberts Bēms 1962. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = Bērzaine, [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Cēsis]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1968
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Lineburga]], [[Lejassaksija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = publicists, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Līme''' ir [[saistviela]], kas salīmē kopā divu ķermeņu virsmas. Līme var būt gan dabīga, gan sintētiska viela. Dabīgās līmes izgatavo gan no [[augi|augu]] valsts sastāvdaļām, piemēram, no [[ciete]]s, [[kaučuks|kaučuka]], gan no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] valsts sastāvdaļām, no ar [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]] bagātām vielām. Sintētiskās līmes sastāv no [[monomēri]]em un/vai [[polimēri]]em. Līmes iedala šķidrajās, pastveida un cietajās līmēs. Bez līmvielas līmes satur arī [[šķīdinātājs|šķīdinātājus]], pildvielas un polimerizācijas [[iniciators|iniciatorus]].<ref name="ncbi"/>

sentences:
{{eksperts}}
. Tas sastāv no daudziem maziem trijstūriem]]
'''Datorgrafika''' ir [[Datorzinātne|datorzinātņu]] apakšnozare, kurā tiek pētītas vizuālā satura sintezēšanas un manipulācijas metodes. Lai gan datorgrafikas termins visbiežāk tiek saistīts ar [[3D datorgrafika|trīs dimensiju grafiku]], tas ietver arī [[2D datorgrafika|divu dimensiju grafiku]] un attēlu apstrādi. Ir atzīts, ka datorgrafika ir iekļauta dažādās jomās, kas nav tīri skaitļošana, piemēram, inženierzinātnēs, matemātikā, fizikā un mākslā, taču tā no datorzinātņu apakšnozarēm atšķiras ar to, ka ir vizuāla.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kjelldahl|first=Lars|date=June 2004|title=Visual perception in computer graphics courses|url=https://doi.org/10.1016/j.cag.2004.03.015|journal=Computers & Graphics|volume=3|pages=451-456|via=Elsevier Science Direct}}</ref>

sentences:
)]]
'''Jaunākā Eda''', '''Prozas Eda''' vai '''Snorres Eda''' ({{val|is|Snorra Edda}}) ir islandiešu vēsturnieka un dzejnieka [[Snorre Sturlusons|Snorres Sturlusona]] sastādīts dzejošanas pamācību un [[mīts|mītu]] kopums.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Āgenskalna priedes
|attels             = [[File:RigaAgenskalnaIela.jpg|250px]]
|paraksts           = Skats gar Āgenskalna ielu
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            = [[Rīga]] <!-- vienmēr paliek -->
|vest_nos           =
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]] <!-- priekšpilsēta vai rajons -->
|apaksrajoni        = <!-- ja pilsētas daļa iedalās sīkāk -->
|platiba            = 56,000 м²
|iedzivotaju_skaits =
|augstums           =
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1046
|areja_saite        =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Ishtar''
| operators =
| attēls = Ishtar poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors = [[Eleina Meja]]
| producents = [[Vorens Bītijs]]
| scenārijs = Eleina Meja
| aktieri = * [[Dastins Hofmans]]
* Vorens Bītijs
* [[Izabella Adžanī]]
* [[Čārlzs Grodins]]
* [[Džeks Vestons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Ishtar''
| studija = ''Delphi V Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1987|5|15}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|51 miljons}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1264223745/weekend/|title=Ishtar |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Ishtar''''' ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu [[kinokomēdija]], kuras režisore un scenārija autore ir [[Eleina Meja]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dastins Hofmans]], [[Vorens Bītijs]], [[Izabella Adžanī]], [[Čārlzs Grodins]] un [[Džeks Vestons]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Semantiskā integrācija''' ir process, kurā tiek salīdzināti divi vai vairāki [[Modelēšana|modeļi]], un tajos esošie [[Semantika|semantiski]] saistītie jēdzieni tiek saskaņoti, tos savstarpēji [[Kartēšana|kartējot]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Carroll|first=Ray|last2=van der Meer|first2=Sven|date=2008-07|title=Semantic Integration of User Data - Models and Processes Enabling Seamless Mobility|url=https://ieeexplore.ieee.org/abstract/document/4591731|journal=2008 32nd Annual IEEE International Computer Software and Applications Conference|pages=1103–1109|doi=10.1109/COMPSAC.2008.220}}</ref> Tā funkcija ir savienot neviendabīgus [[Datu avots|datu avotus]] un organizēt tajos esošo [[Informācija|informāciju]], vienlaikus novēršot konfliktus, kas var rasties dažādu struktūru, kā arī semantiskā konteksta vai nozīmes pretrunu dēļ.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Šindlera saraksts"
| attēls                   = Schindler's List movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Schindler's List''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Liams Nīsons]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Karolīna Gūdala]]
* [[Džonatans Sagals]]
* [[Embeta Deivica]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Amblin Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1993|11|30|Vašingtona}}
| ilgums                   = 195 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
| budžets                  = {{ASV dolārs|22 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=schindlerslist.htm |title=Schindler's List |author= |date= |work= |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate=}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|321 miljons}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šindlera saraksts"''' ({{val|en|Schindler's List}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filma, kuras režisors ir [[Stīvens Spīlbergs]]. Filmas sižets veidots pēc austrāliešu rakstnieka [[Tomass Kenīlijs|Tomasa Kenīlija]] romāna ''[[Schindler's Ark]]''.

sentences:
{{Modeļa infokaste
| name        = Olga Kuriļenko
| vārds_orig  = ''Ольга Куриленко''
| nationality = [[Ukraiņi|Ukrainiete]]
| image       = Festival de Cinema de Sitges 2019 (49500414408) (cropped).jpg
| caption     = Olga Kuriļenko 2019. gadā
| birth_name  =
| birth_date  = {{dzimšanas datums un vecums|1979|11|14}}
| birth_place = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Berdjanska|td=Ukraina}}
| death_date =
| death_place =
| height       = 176 cm
| occupation = aktrise, modele
| yearsactive = 2001—pašlaik
| dzimums = S
}}
'''Olga Kuriļenko''' ({{val|uk|Ольга Костянтинівна Куриленко}}, {{val|ru|Ольга Константиновна Куриленко}}; dzimusi {{dat|1979|11|14}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] tautības [[Francija]]s aktrise un modele.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| dz_gads =1927
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =12
| dz_vieta =[[Detroita]], [[Mičigana]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| dzīves_vieta = [[Detroita]], [[Mičigana]]<br />[[Annārbora]], [[Mičigana]]
| tautība =[[Amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| darba_vietas =[[Mičiganas Universitāte]]
| alma_mater =[[Veina Universitāte]]
| zinātne =[[fizika|fiziķis]]
| sasniegumi =[[Leita-Upatnieka hologramma]]
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Tegeja
| native_name    = {{gree|Τεγεά}}
| image          = Tegejas drupas.JPG
| image_size     =
| caption        = Tegejas drupas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 27| lats = 52| latNS = N
| longd = 22| longm = 25| longs = 43| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Arkādija|2s=Arkādija (Grieķija)}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Tegeja''' (sengr. ''Τεγεά'') bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Arkādija (Grieķija)|Arkādijas]] dienvidaustrumos, [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], [[Tegeātisas apgabals|Tegeātisas apgabala]] ekonomiskais un kultūras centrs. Tegeja bija viena no senākajām un ietekmīgākajām senās Arkādijas pilsētām. Tās teritorija Tegeātisa (Τεγεᾶτις) austrumos robežojās ar [[Kinurija|Kinuriju]] un [[Argolida|Argolīdu]], no kurām to atdalīja [[Parfēnija kalni]], dienvidos robežojās ar [[Lakonija|Lakoniju]], rietumos ar [[Menalija|Menaliju]], bet ziemeļos ar [[Mantīnija|Mantīniju]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilformamīda struktūrformula

Dimetilformamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ''N'',''N''-dimetilformamīds,
DMF, DMFA
|           CAS numurs = 68-12-2
|      ķīmiskā formula = С3Н7NO
|              molmasa = 73,10
|              blīvums = 948
|  kušanas temperatūra = −60,5 °C
| viršanas temperatūra = 153 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilformamīds''' (DMF, DMFA) ir organisks savienojums, kas pieder pie karbonskābju [[amīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, samērā viskozs šķidrums. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet parasti dimetilformamīdam piemīt vāja zivju smaka sadalīšanās produkta [[dimetilamīns|dimetilamīna]] dēļ. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar vairumu citu [[šķīdinātājs|šķīdinātāju]], izņemot [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. DMFA pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī vairāki neorganiskie [[sāļi]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krāpšanas ilūzija
| attēls                   =  Now You See Me Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Now You See Me''
| žanrs                    = trilleris, zādzību filma
| režisors                 = [[Luiss Leterjērs]]
| producents               =
* [[Bobijs Kouens]]
* [[Alekss Kurcmens]]
* [[Roberto Orci]]
| scenārija autors         =
* [[Eds Solomons]]
* [[Boazs Jakins]]
* [[Edvards Rikorts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Vudijs Harelsons]]
* [[Melānija Lorenta]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Deivs Franko]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Morgans Frīmens]]
| mūzika                   = [[Braiens Tailers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[K/O Paper Products]]''
| izplatītājs              = ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|5|21|Ņujorka|2013|5|31|ASV|2013|6|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/now-you-see-me-2013-0|title=Now You See Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 6, 2019|archive-date={{dat|2017|11|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171111012240/http://www.bbfc.co.uk/releases/now-you-see-me-2013-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1670345/|title=Now You See Me (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|351,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Krāpšanas ilūzija 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Krāpšanas ilūzija"''' ({{val|en|Now You See Me}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kura režisors ir [[Luiss Leterjērs]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Marks Rafalo]], [[Vudijs Harelsons]], [[Melānija Lorenta]], [[Aila Fišere]], [[Deivs Franko]], [[Maikls Keins]] un [[Morgans Frīmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|5|21||bez}} Ņujorkā. Filmai 2016. gadā iznāca turpinājums "[[Krāpšanas ilūzija 2]]".

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Viesturs Šulcs
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1952
| dz_mēnesis = 09
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Rankas pagasta Rēveļos
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums = v
| vecāki = Arvīds un Mirdza Šubes
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[Vaskulārie augi|vaskulāro augu]] [[sistemātika]], [[taksonomija]], [[terminoloģija]],
| grāds = Dr. biol.
| darba_vietas = [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Meža fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Meža fakultāte]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|LPSR ZA Bioloģijas institūta]] [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta Botānikas laboratorija|Botānikas laboratorija]]
| akad_amats = asociētais [[profesors]]
| alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]]
| pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]], [[Ella Muižarāja]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
'''[[Reliģija]] [[Kanāda|Kanādā]]''' ietver visdažādākās reliģiskās grupas un uzskatus. Visizplatītākā reliģija Kanādā ir [[kristietība]], lielākā konfesija ir [[katoļticība]] (29,9 %)

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Jurijs Andropovs
| vārds_orģ           = ''Юрий Андропов''
| attēls              = RIAN archive 101740 Yury Andropov, Chairman of KGB.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Andropovs kā [[VDK]] priekšsēdētājs (1974)
| amats               = PSKP CK ģenerālsekretārs
| term_sākums         = {{dat|1982|11|12|N}}
| term_beigas         = {{dat|1984|02|09|N}}
| priekštecis         = [[Leonīds Brežņevs]]
| pēctecis            = [[Konstantīns Čerņenko]]
| dzim_dati           = {{dat|1914|06|12}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Krievijas Impērija|Stavropole|td=Krievija}}
| mir_dati            = {{mdv|1984|02|9|1914|06|12}}
| mir_vieta           = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
| tautība             = [[krievs]]
| partija             = [[PSKP]]
| dzīvesb             = Ņina (Jengaličeva), Tatjana (Ļebedeva)
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = bez reliģijas ([[ateists]])
| paraksts            = Yuri Andropov Signature.svg
| piezīmes            =
}}
'''Jurijs Andropovs''' ({{val|ru|Юрий Владимирович Андропов}}; dzimis {{dat|1914|06|15}}, miris {{dat|1984|02|9}}) bija [[Padomju Savienība|padomju]] [[politiķis]], [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Padomju Savienības komunistiskās partijas]] [[PSKP CK ģenerālsekretārs|CK ģenerālsekretārs]] no {{dat|1982|11|12|Ģ}} līdz viņa nāvei 15 mēnešus vēlāk.<ref>[http://www.tvnet.lv/men/life/article.php?id=78510 Noslēpumu glabātājs Jurijs Andropovs], Arvīds Kuģis, Mājas viesis, raksts pārpublicēts portālā TVNET ({{dat|2008|04|16|SK}}), informācija iegūta {{dat|2008|10|08|SK}}</ref> [[Padomju Savienība|PSRS]] [[Valsts drošības komiteja]]s priekšsēdētājs ([[1967]]-[[1982]]), kas [[Brežņevs|Brežņeva]] vadības laikā pakāpeniski palielināja [[VDK]] kontroli pār [[Padomju Savienība]]s iekšpolitiku un ārpolitiku.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Ēkas infokaste
| name                =
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               =
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}</pre>

sentences:
{{infokaste+}}
Barons '''Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs''' ({{val-de|Wilhelm Friedrich Freiherr von Ungern-Sternberg}}, [[1752]]-[[1832]]) ieņēma augstu vietu Vidzemes guberņas sociālajā hierarhijā 18. gs. beigās un 19. gs. sākumā. Viņš bija [[Vidzemes guberņa|Vidzemes provinces]] padomnieks un Zemes tiesas asesors ([[1784]]-[[1785|85]]). Vidzemes landrātu kolēģijas un hoftiesas loceklis ([[1821]]), [[galma padomnieks]].

sentences: '''Strauja upe''' ir populāra [[Dainas|latviešu tautasdziesma]] [[Vīgneru Ernests|Vīgneru Ernesta]] apdarē jauktajam korim, kas pirmo reizi dziedāta [[III Vispārīgie latviešu Dziedāšanas svētki|Trešajos Vispārīgajos latviešu Dziedāšanas svētkos]] 1888. gadā.

sentences:
{{citas nozīmes|kaiju dzimtas ģinti|Kaijas (nozīmju atdalīšana)|Kaijas}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Kaijas
|           attēls = Larus argentatus ad.jpg
|    att_nosaukums = [[Sudrabkaija]] (''Larus argentatus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Laridae
|        dzimta_lv = Kaiju dzimta
|      apakšdzimta = Larinae
|   apakšdzimta_lv = Kaiju apakšdzimta
|            ģints = Larus
|         ģints_lv = Kaijas
|         binomial = Larus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Kaijas, kaiju ģints''' (''Larus'') ir lielākā [[kaiju dzimta]]s (''Laridae'') ģints, kas apvieno 23 [[suga]]s.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/gulls/ World Bird List: Noddies, gulls, terns, auks, 2020]</ref> Kādreiz kaiju ģints apvienoja gandrīz visas kaiju sugas, tomēr [[21. gadsimts|21. gadsimtā]], attīstoties ģenētiskajiem pētījumiem, ir izdalītas jaunas ģintis un sugu skaits kaiju ģintī ir samazinājies. Jaunās ģintis ir: [[zivju kaijas]] (''Ichthyaetus''), [[ķīri]] (''Chroicocephalus''), [[Amerikas kaijas]] (''Leucophaeus'') un [[mazie ķīri]] (''Hydrocoloeus'').<ref>Pons J.-M. ; Hassanin A. ; Crochet P.-A.(2005) Phylogenetic relationships within the Laridae (Charadriiformes: Aves) inferred from mitochondrial markers. Molecular phylogenetics and evolution 37(3):686-699.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Grūtniecība]]
[[Kategorija:Medicīna]]
[[Kategorija:Veselības aprūpe]]

sentences:
'''Dārzs''' ir cilvēku radīta [[mākslīgā ekosistēma]], kurā aug cilvēka stādīti [[koks|koki]], krūmi un [[puķe]]s. Ir vairāku veidu dārzi:
* [[Botāniskais dārzs]]
* [[Ziemas dārzs]]
* [[Augļu dārzs]]
* [[Sakņu dārzs]]
* [[Japāņu dārzs]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magadijīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.39-20
|ķīm_formula=NaSi7O13(OH)3·4(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli, plātnītes, pulverveida masa
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=2
|spīdums=Stikla, matēts
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,470
|pleohroisms=
|blīvums=2,25
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hamilkārs fon Felkerzāms
|     vārds_orig = ''Hamilcar von Fölkersahm''
|         attēls = Hamilkārs fon Felkerzāms.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1811
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1856
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Eiropas Savienības Kohēzijas fonds (KF)''' ir viens no [[Eiropas Savienības struktūrfondi]]em, kas izveidots vides un transporta attīstības projektu atbalstam tajās [[Eiropas Savienība]]s (ES) valstīs, kuru [[IKP]] ir zemāks par 90% no ES vidējā.
2007.–2013. gada periodā KF budžets bija 70 miljardi [[eiro]], bet 2014.–2020. gada periodā 63,4 miljardi eiro.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Dinamo stadions
| native_name         = ''Стадыён Дынама''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Dinamo Stadium Minsk.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| map_type            = Minska
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 53 | latm  = 53 | lats  = 42.67 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 33 | longs = 36.20 | longEW = E
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = {{dat|1934|6|12||bez}}
| renovated           =
* 1939
* 1947–1954
* 1978-1980
* 2012–2014
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = Zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 108×70 m
| acreage             =
| tenants             =
* [[Minskas "Dinamo" (futbols)|Minskas "Dinamo"]] (1934–2008)
* ''[[FC Minsk]]'' (2009–pašlaik)
* [[Baltkrievijas futbola izlase]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        = 34 000
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}
'''Dinamo stadions''' ({{val|be|Стадыён Дынама}}) ir [[futbols|futbola]] [[stadions]] [[Minska|Minskā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]]. Te savas mājas spēles aizvada [[Baltkrievijas futbola izlase]] un ''[[FC Minsk]]''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Džordžisms''' ir ekonomiska ideoloģija, kas balstīta uz amerikāņu ekonomista [[Henrijs Džordžs|Henrija Džordža]] darbiem. Džordžisti apgalvo, ka indivīdiem vajadzētu būt tiesībām uz to vērtību, ko tie paši radījuši, bet zemes ekonomiskā vērtība (ieskaitot dabas resursus) būtu jādalās vienlīdzīgi visiem sabiedrības locekļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cgocouncil.org/cwho.html|title=Introduction to Georgist Philosophy and Activity|website=web.archive.org|access-date=2023-08-06|date=2019-04-29|archive-date=2019-04-29|archive-url=https://web.archive.org/web/20190429102952/http://www.cgocouncil.org/cwho.html}}</ref>

sentences: '''Pumpurošanās''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] [[bezdzimumvairošanās]] veids, kad jauns [[organisms]] vai jauna [[šūna]] veidojas no vecākorganisma vai šūnas izaugumiem. Pumpurošanās raksturīga arī daudzām [[sēnes|sēnēm]]. Dzīvnieku vidū pumpurojoties vairojas galvenokārt vienšūnas organismi, [[sūkļi]], [[zarndobumaiņi]], [[tunikāti]], daži [[tārpi]]. Dažām sugām pumpurošanās nenotiek līdz galam un jaunie īpatņi paliek savienoti ar vecākorganismu, veidojot kolonijas.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = 500 vasaras dienas
 | oriģinālnos = ''500 Days of Summer''
 |      attēls = Five hundred days of summer.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Marks Vebs]]
 |  producents =
* [[Meisons Noviks]]
* [[Džesika Tučinska]]
* [[Marks Voterss]]
* [[Stīvens Dž. Volfs]]
 |   scenārijs =
* [[Skots Noištadters]]
* [[Maikls H. Vēbers]]
 |     aktieri =
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Zoja Dešanela]]
 |      mūzika =
* [[Maikls Danna]]
* [[Robs Simonsens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Dune Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2009|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2009|8|7|ASV|}}
 |      ilgums = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/500-days-summer-2009|title=500 Days of Summer|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 29, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=500daysofsummer.htm|title=500 Days of Summer (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 29, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|60,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"500 vasaras dienas"''' ({{val|en|500 Days of Summer}}) ir 2009. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Marks Vebs]]. Galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]] un [[Zoja Dešanela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Madokīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls, sulfosālis
|ŠtruncaID=2/E.20-10
|ķīm_formula=Pb17(Sb,As)16S41
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Tumšpelēks
|svītra=Tumšpelēka
|habituss=Labi izteikti kristāli, šķautnēm raksturīgs svītrojums
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=5,98
}}
__NOTOC__

sentences:
)]]
'''Kailums''' ir būšana bez apģērba, ietērpa vai apsega. Lielāko daļu [[aizvēsture]]s [[Anatomiski moderns cilvēks|anatomiski modernie cilvēki]], kuri dzīvoja siltā klimatā, bija kaili.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Adornment: what self-decoration tells us about who we are|publisher=Bloomsbury Academic|date=2020|location=London New York Oxford New Delhi Sydney|isbn=978-1-350-12100-3|first=Stephen|last=Davies|pages=168}}</ref> Laikam ritot, cilvēki sāka izmantot ķermeņa rotājumus, tostarp [[Juvelierdarbs|rotaslietas]], [[Tetovējums|tetovējumus]], ķermeņa krāsas un [[Rētošana|rētošanu]],<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Seeing through clothes|url=https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3|publisher=Penguin Books|date=1988|location=New York|isbn=978-0-14-011084-5|first=Anne|last=Hollander|pages=[https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3/page/n102 83]}}</ref> kas daļēji kalpoja kā [[neverbālā komunikācija]], norādot uz cilvēka sociālo statusu un individuālajām īpašībām. Siltajos klimatos dzīvojošie izmantoja apģērbu dekoratīviem, simboliskiem vai svinīgiem nolūkiem, bet bieži bija kaili, jo nebija nepieciešamības valkāt apģērbu, kā arī nepastāvēja [[kauns]]. Sievietes neaizsedza [[Krūts|krūtis]], jo tās netika [[Seksuālā objektizācija|seksualizētas]], bet gan bija asociētas ar bērnu [[Zīdīšana|zīdīšanu]].<ref>Asher-Greve, Julia M.; Sweeney, Deborah (2006). "On Nakedness, Nudity, and Gender in Egyptian and Mesopotamian Art". In Schroer, Sylvia (ed.). Images and Gender: Contributions to the Hermeneutics of Reading Ancient Art. Vandenhoeck & Ruprecht Göttingen: Academic Press Fribourg., pp. 127—128.</ref>

sentences:
plāksnēm, jo betons kā materiāls labāk vada siltumu nekā [[augsne]].]]
'''Siltumvadīšana''' ir [[Siltuma daudzums|siltuma]] pāreja no viena ķermeņa uz otru tiem esot saskarē. Siltumvadīšana var notikt arī viena ķermeņa ietvaros no siltākas ķermeņa daļas uz aukstāku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/8-klase/siltums-6507/re-7c116def-c560-4664-a083-d2bba131e044|title=Siltuma pārneses veidi un to izpausmes un piemēri dabā un tehnikā — teorija. Fizika, 8. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref> Tā kā siltumvadīšanu veicina [[Temperatūra|temperatūru]] starpība, [[Izolēta sistēma|izolētā sistēmā]] apgabali ar sākotnēji atšķirīgu temperatūru siltuma vadīšanas ceļā tieksies uz [[Termodinamiskais līdzsvars|termodinamisko līdzsvaru]](konstantu temperatūru).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltums-25580/re-482dd651-e91b-4f55-868c-ff18488f4f26|title=Siltumapmaiņas veidi — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Karoga infokaste
|        Name = Bangladešas
|     Article =
|    Nickname =
|       Image = Flag of Bangladesh.svg
|         Use = 111000
|      Symbol =
|  Proportion = 3:5
|    Adoption = {{dat|1972|1|17|N|bez}}
|      Design =

sentences:
{{Citas nozīmes|kino producentu|Producents|Producents}}
'''Kinoproducents''' ({{val|en|producer}}, no {{val|en|produce}} — ‘radīt, ražot’) ir [[kinostudija]]s uzticamības [[persona]] [[Kino|kinematogrāfā]], kurš realizē idejiski māksliniecisko un organizatoriski finansiālo kontroli [[Kinofilma|filma]]s uzņemšanas laikā. Producents arī aktīvi piedalās [[Aktieris|aktieru]] un tehniskā personāla atlasē. Producenti var būt arī [[Kinorežisors|režisori]], aktieri, [[Scenārists|scenārija autori]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Džanni Versače
 |    vārds_orig = ''Gianni Versace''
 |        attēls = Gianni Versace 1982.jpeg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = Džanni Versače 1982. gadā
 |       dz_gads = 1946
 |    dz_mēnesis = 12
 |      dz_diena = 2
 |      dz_vieta = {{vieta|Itālija|Redžo di Kalabrija}}
 |        m_gads = 1997
 |     m_mēnesis = 7
 |       m_diena = 15
 |       m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Florida|Maiamibīča}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = modes dizaineris, uzņēmējs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''18. oktobris''' ir gada 291. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (292. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 74 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Blanko''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Halkona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C15H12O
|molmasa=208,26
|blīvums=1071
|kušanas temperatūra=55-57 °C
|viršanas temperatūra=345-348 °C
}}
'''Halkons''' (fenilstirilketons, benzālacetofenons, benzilidēnacetofenons, 1,3-difenil-2-propēn-1-ons, C6H5−CO−CH=CH−C6H5) pieder pie nepiesātinātajiem aromātiskajiem [[ketoni]]em. Halkons ir dzeltena kristāliska viela.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Voldemārs Āziņš
| vārds_orig =
| attēls = Azins.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1895|10|8}}|{{dat||9|26}}}}
| dz_gads = 1895
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 8
| dz_vieta = Marjanovas sādža, [[Polockas apriņķis]], [[Vitebskas guberņa]],  [[Krievijas Impērija]]
(tagad [[Vitebskas apgabals]], {{BLR}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1920
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 17
| m_vieta = Tihorecka, Jejskas apriņķis, [[Kubaņas apgabals]], {{Flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas SFPR]]
([[Fastovecka]], [[Tihoreckas rajons]], [[Krasnodaras novads]], {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = jā
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[divīzijas komandieris|divīzijas priekšnieks]]
|  dienesta_laiks = 1916—1918
1918—1920
|          valsts =  [[Krievijas Impērija]]
{{Flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas SFPR]]
|       struktūra = sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]], [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Sarkanā Karoga ordenis]]
|      cits_darbs =
}}
}}'''Voldemārs Āziņš''' ({{dat VS|{{dat|1895|10|8|N}}|{{dat||9|26|N}}}} — {{dat|1920|2|17|N}}) bija [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] dalībnieks, [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] divīzijas komandieris. Par varonību tika apbalvots ar [[Sarkanā Karoga ordenis|Sarkanā Karoga ordeni]].

sentences: '''Kvadrātkods'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.vestnesis.lv/op/2017/20.5 |title= Par angļu valodas termina ''QR code'' atveidi latviešu valodā |publisher= [[Latvijas Vēstnesis]] |date= 2017. gada 25. janvāris |accessdate= 2019. gada 8. martā}}</ref> jeb '''QR kods''' ({{val|en|QR code}}) ir divdimensiju kods, ko 1994. gadā radīja [[Japāna]]s korporācija ''[[Denso|Denso-Wave]]''. "QR" ir [[abreviatūra]] no vārdiem "ātra atbilde" ({{val|en|Quick Response}}), jo tā radītājs bija paredzējis kodu un tā saturu atkodēt īsā laika brīdī.

sentences: '''Ekoterorisms''' ([[Angļu valoda|anglu]]: ''eco-terrorism'') ir kustība, kas izmanto [[Terora akti|terora taktiku]] pret tiem, kas, viņasprāt, kaitē [[ekoloģija]]i un apkārtējai videi. Ekoterorisms izpaužas arī kā vides un [[Īpašums|īpašuma]] postīšana, ja to attaisno deklarētais mērķis — vides uzlabošana, dabiskās ainavas atjaunošana, [[Bīstamie atkritumi|bīstamo atkritumu]] mazināšana.

sentences: '''10. decembris''' ir gada 344. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (345. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 21 diena.

sentences:
'''Prelāts''' (no {{val|la|praeffere}} — 'dot priekšroku, izcelt') — goda tituls, ko [[Romas katoļu baznīca]]s
[[garīdznieks|garīdzniekiem]] par zināmiem nopelniem piešķir [[pāvests]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Serious Request''''' ({{val|lv|nopietns lūgums}}) ir [[Nīderlande]]s nacionālās radio stacijas [[3FM]] aizsākts [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] labdarības maratons. Maratons notiek nedēļu pirms Ziemassvētkiem un tā laikā cilvēki var izvēlēties dziesmu apmaiņā ziedojot naudu labdarības mērķim. Lai piesaistītu cilvēku uzmanību, maratona laikā trīs [[dīdžejs|dīdžeji]] dzīvo stikla studijā lielpilsētas centrā. Visu maratonu var vērot arī tiešraidē televīzijā. Katru gadu stikla studija maina gan pilsētu, gan labdarības mērķi.

sentences:
'''Šifrēšanas tehnika PGP''' ({{val-en|Pretty Good Privacy}}) ir viena no izplatītākajām [[šifrēšana]]s tehnikām, ko izmanto ziņojumu aizsardzībai [[Internets|internetā]]. Šifrēšanas tehnikas pamatā ir [[publiskā atslēgšifrēšana]].<ref>{{AkadTerm|term=Pretty Good Privacy|lang=EN}}</ref> To izstrādāja [[Filips Zimmermans]] 1991. gadā.<ref>
{{Tīmekļa atsauce
|url= https://www.philzimmermann.com/EN/essays/WhyIWrotePGP.html
|title= Why I Wrote PGP
|last= Zimmermans |first= Filips R.
|authorlink= Fils Zimmermans |date= 1999
|website= Essays on PGP |publisher= Filips Zimmermans
|language=EN
}}</ref>

sentences: '''Fantastiskā simfonija: epizode mākslinieka dzīvē… piecās daļās''' ({{val|fr|Symphonie fantastique: Épisode de la vie d'un artiste … en cinq parties}}) Op. 14, ir franču komponista [[Ektors Berliozs|Ektora Berlioza]] 1830. gadā sarakstītā [[Programmu mūzika|programmātiskā simfonija]]. Tas ir nozīmīgs agrīnā romantisma skaņdarbs. Pirmais šīs simfonijas atskaņojums notika [[Parīzes konservatorija|Parīzes konservatorijā]] 1830. gada 5. decembrī. 1833. gadā [[Ferencs Lists]] veica šīs simfonijas klavieru transkripciju (S. 470).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.hyperion-records.co.uk/tw.asp?w=W9848|title=History of Liszt's Transcription of ''Symphonie fantastique''|last=Howard|first=Leslie|authorlink=Leslie Howard (musician)|publisher=|website=Hyperion Records|date=1991}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ziemera pagasts
| karte             = Ziemeru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Alūksnes novads
| centrs            = Māriņkalns
| platība           = 117,02
| iedzīvotāji       = 819<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|06|25||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 819 / 117.02 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Semershof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Земерская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eva Rubene
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1962
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Latvija
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Rakstnieka infodaļa
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās = žurnāliste, rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|           periods =
|             žanri =
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi =
|       ietekmējies =
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi =
|          piezīmes =
}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|        nosaukums = Baktērijas
|           attēls = EscherichiaColi NIAID.jpg
|    att_nosaukums = Baktērijas ''[[Escherichia coli]]'' šūnas 25 000 reižu palielinājumā.
|           valsts = Bacteria
|        valsts_lv = Baktērijas
|         binomial = Bacteria
|       iedalījums = Baktēriju iedalījums pēc tipiem:
* [[acidobaktērijas]] (''Acidobacteria'')
* ''[[Actinobacteria]]''
* ''[[Aquificae]]''
* ''[[Bacteroidetes]]''
* ''[[Chlamydiae]]''
* ''[[Chlorobi]]''
* ''[[Chloroflexi]]''
* ''[[Chrysiogenetes]]''
* ''[[Cyanobacteria]]''
* ''[[Deferribacteres]]''
* ''[[Deinococcus-Thermus]]''
* ''[[Dictyoglomi]]''
* ''[[Fibrobacteres]]''
* ''[[Firmicutes]]''
* ''[[Fusobacteria]]''
* ''[[Gemmatimonadetes]]''
* ''[[Nitrospirae]]''
* ''[[Planctomycetes]]''
* ''[[Proteobacteria]]''
* ''[[Spirochaetes]]''
* ''[[Synergistetes]]''
* ''[[Tenericutes]]''
* ''[[Thermodesulfobacteria]]''
* ''[[Thermomicrobia]]''
* ''[[Thermotogae]]''
* ''[[Verrucomicrobia]]''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Russula emetica 117475.jpg
| att_nosaukums= Dzimtas [[tipiskā suga]] — [[sīvā bērzlape]] (''Russula emetica'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| kategorijas =nē
}}
'''Bērzlapju dzimta''' (''Russulaceae'') ir [[sēnes|sēņu]] [[dzimta (bioloģija)|dzimta]], kas pieder [[bērzlapju rinda]]i. Saskaņā ar ''Catalogue of Life'', 2021. gadā tajā ietilpa 10 ģintis un 2222 sugas. Lielākā no ģintīm ir bērzlapes ar 1331 sugu, tai seko pienaines ar 638 sugām.<ref name="col">[https://www.catalogueoflife.org/data/taxon/62794 Catalogue of Life: Russulaceae], skatīts 2021-01-20</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|platums=
|dzimta=Magnoliopsida
|valsts_lv=Augi
|nodalījums=Magnoliophyta
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|klase=Magnoliopsida
|nosaukums=
|klase_lv=Divdīgļlapji
|rinda_lv=Genciānu rinda
|dzimta_lv=Rubiju dzimta
|binomial=Galium uliginosum
|ģints=Galium
|ģints_lv=Madaras
|suga=Galium uliginosum
|suga_lv=Dūkstu madara
|rinda=Gentianales
|att_izmērs=250px
|attēls=Galium uliginosum - lodumadar Keilas.jpg
|valsts=Plantae}}
'''Dūkstu madara''' (''Galium uliginosum'') ir augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], Āzijas [[Rietumāzija|rietumu]] un [[Centrālāzija|centrālajā]] daļā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Allium ursinum
|           attēls = Allium ursinum0.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Angiosperms
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Asparagales
|         rinda_lv = Sparģeļu rinda
|           dzimta = Amaryllidaceae
|        dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|      apakšdzimta = Allioideae
|   apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|            ģints = Allium
|         ģints_lv = Sīpoli
|             suga = A. ursinum
|          suga_lv = Laksis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Peugeot''
| Uzņēmuma_veids      =
| Logo                = Peugeot Logo.svg
| Dibināšanas_datums  = 1882. gads
| Sēdeklis            = {{vieta|Francija|Sošo}}
| Vadība              = Filips Varēns (CEO), <br /> Žans-Pjērs Pluē (Galv. dizainers)
| Darbinieku_skaits   = 201 690 (2010)
| Apgrozījums         = €54.4 miljardi (2008)
| Bilance             = €0.4 miljardi (2008)
| Nozare              = Automašīnu rūpniecība
| Produkti            = [[Automašīna]]s
| Mājaslapa          = [http://www.peugeot.lv www.peugeot.lv]
}}
'''''Peugeot''''' ir [[Francija|Francijā]] bāzēts ''[[Stellantis]]'' grupas autobūves uzņēmums. Tas ir arī senākais līdz mūsdienām saglabājies automašīnu ražotājs. ''Peugeot'' ir otrs lielākais automašīnu ražotājs [[Eiropa|Eiropā]], aiz ''[[Volkswagen]]''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Taksis 2
| operators =
| attēls = Taxi2 movie.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta komēdija
| režisors = [[Žerārs Kravčiks]]
| producents = * [[Liks Besons]]
* Mišels Petins
* Lorāns Petins
| scenārijs = Liks Besons
| aktieri = * [[Samī Naserī]]
* [[Frederiks Difentāls]]
* [[Mariona Kotijāra]]
* [[Emma Viklunda]]
* [[Bernārs Farsī]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Taxi Deux''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''EuropaCorp''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|3|29}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|64,4 miljoni}}<ref name="JP">{{Tīmekļa atsauce |url=https://jpbox-office.com/fichfilm.php?id=2398|title=TAXI 2 |publisher=JPBox-Office |accessdate= {{dat|2023|10|19}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Taksis (filma)|Taksis]]" (1998)
| nākamā = "[[Taksis 3]]" (2003)
| imdb =
}}'''"Taksis 2"''' ({{Val|fr|Taxi Deux}}) ir 2000. gada [[Francija|Francijas]] spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Žerārs Kravčiks]], bet scenārija autors [[Liks Besons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Samī Naserī]], [[Frederiks Difentāls]], [[Mariona Kotijāra]], [[Emma Viklunda]] un [[Bernārs Farsī]]. Šī ir otrā filma "Taksis" filmu sērijā pēc filmas "[[Taksis (filma)|Taksis]]" (1998). Nākamā filma, "[[Taksis 3]]", tika izlaista 2003. gadā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Auto Union AG''''' bija [[Vācija]]s [[autobūve]]s [[koncerns]], kas izveidots 1932. gadā [[Cvikava|Cvikavā]]. Par ''Auto Union'' logotipu kļuva četru krustojošu apļu simbols, kas apzīmēja četrus mātes uzņēmumus: ''[[Audi (auto)|Audi]]'', [[DKW]], ''[[Horch]]'' un ''[[Wanderer]]''. Šajā "kvartetā" ''Horch'' automobiļi pozicionējās kā ''premium'' klases, DKW kā ekonomiskās klases automobiļi ar divtaktu dzinēju, ''Audi'' un ''Wanderer'' ieņēma vietu vidējās klases automobiļu klasē ar savām progresīvajām tehnoloģijām (piemēram, sešu cilindru ''Wanderer'' svēra tikai {{nobr|1,5 tonnas}}). Mūsdienās kompānija ''Audi'' ir pastāvīgs ''[[Volkswagen (uzņēmums)|Volkswagen AG]]'' apakšuzņēmums. Četru apļu logotips joprojām ir automobiļa markas simbols, tikai tagad to izmanto kompānija ''Audi''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Flatovs''' ({{val|de|Flatow}}) var būt:

labels: KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba VÄsture CilvÄki CilvÄki Sports Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba MÄksla Sports Daba Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla ReliÄ£ija Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra VeselÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Daba Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki MÄksla Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki VÄsture MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Sports CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Notikumi DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Daba MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Latvija Daba Latvija CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Politika KultÅ«ra CilvÄki Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Daba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Daba Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Latvija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ReliÄ£ija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Daba ReliÄ£ija Latvija Ä¢eogrÄfija Politika VÄsture KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Latvija Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Daba CilvÄki Daba MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki CilvÄki Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba MÄksla SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture CilvÄki Notikumi MÄksla JÄdzieni CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Sports MÄksla Daba MÄksla KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla VeselÄ«ba VÄsture Daba Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Politika VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba Politika VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports KultÅ«ra JÄdzieni CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba KultÅ«ra CilvÄki Latvija KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba JÄdzieni KultÅ«ra Politika Daba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki Daba Sports MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Notikumi SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija Daba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Sports VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla JÄdzieni ReliÄ£ija Daba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla VeselÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba VÄsture Daba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra JÄdzieni KultÅ«ra Daba Sports Latvija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Politika VÄsture KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra VÄsture ReliÄ£ija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Notikumi Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija Latvija Sports ReliÄ£ija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VÄsture MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Daba Daba CilvÄki Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba JÄdzieni CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Sports SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ReliÄ£ija Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki JÄdzieni CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba Latvija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija MÄksla KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports VeselÄ«ba CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Daba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija Politika MÄksla JÄdzieni Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Politika CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ReliÄ£ija Sports KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra MÄksla Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba Politika VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Notikumi Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Daba Politika Latvija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Sports Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Sports CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Sports Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Sports MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Daba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki ReliÄ£ija MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports MÄksla ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture Politika Sports Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Latvija Ä¢eogrÄfija Sports Daba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Notikumi KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Latvija VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Daba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture JÄdzieni Politika Politika KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Politika KultÅ«ra VeselÄ«ba Politika CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba JÄdzieni Latvija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija Politika ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika Latvija KultÅ«ra JÄdzieni VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba Notikumi Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Daba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla VeselÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture Latvija KultÅ«ra ReliÄ£ija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija Daba Daba Daba KultÅ«ra Latvija Sports Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Politika JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla KultÅ«ra MÄksla Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija Daba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Latvija Politika VÄsture SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Sports Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra JÄdzieni VÄsture ReliÄ£ija KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Politika Sports MÄksla SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla MÄksla KultÅ«ra CilvÄki Sports DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija DzÄ«vÄ«ba Latvija VÄsture Daba Latvija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Politika Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Daba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Notikumi Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Politika VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra CilvÄki Sports Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Notikumi KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture MÄksla VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija VÄsture Sports DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra Latvija CilvÄki Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika Latvija ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ReliÄ£ija Sports Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra CilvÄki VÄsture KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Politika Daba Latvija Latvija Politika MÄksla Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Sports Daba SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Latvija Daba ReliÄ£ija Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija Daba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba MÄksla Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Politika Sports MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Notikumi VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture MÄksla Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Daba CilvÄki Daba VeselÄ«ba CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki KultÅ«ra Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija Daba SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba Daba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports KultÅ«ra Latvija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Notikumi CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Politika KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla Latvija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki