sentences:
{{speciālists}}
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Ķīniešu raksts
 |tips               = [[logogrāfiska rakstība]]
 |valodas            = [[ķīniešu valoda|ķīniešu]], [[japāņu valoda|japāņu]], [[korejiešu valoda|korejiešu]] u.c.
 |laiks              = no 13. gadsimta p.m.ē.
 |statuss            =
 |radītājs           =
 |virziens           = mūsdienās — no kreisās uz labo;
vēsturiski — no augšas uz leju un kolonnas no labās uz kreiso
 |saime              = [[Zīlēšanas kaulu raksts]]
 |fam1               =
 |fam2               =
 |atvasinājumi       = [[haņdzi]], [[hanča]], [[kandži]] u.c.
 |radinieki          =
 |unicode            =
 |iso15924           = 	Hani (500)
 |sample             = Hanzi.svg
 |caption            = [[Haņdzi]] tradicionālajā (melna) un vienkāršotajā (sarkana) rakstībā
 |image_size         = 200px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Ķīniešu raksts'''  ({{zh|s=汉字|t=漢字|p=Hànzì}} — '[[haņi|haņu]] zīmes') ir [[Ķīna]]s kultūras telpā attīstījusies [[logogramma|logogrāfiska]] (ideogrāfiska) rakstu sistēma [[ķīniešu valoda]]s pierakstam.<ref name=LPE>{{LPE|51|667|Ķīniešu raksts}}</ref> Tiek uzskatīta par senāko nepārtraukti lietoto [[rakstība|rakstību]] [[cilvēce]]s vēsturē.<ref>[https://web.archive.org/web/20091121182948/http://en.artintern.net/index.php/news/main/html/1/1101 History of Chinese Writing Showed in the Museums]</ref> Atšķirībā no [[alfabēts|alfabētiskajām]] un [[sillabārijs|sillabiskajām]] rakstībām, kurās katrai [[grafēma]]i ir noteikta [[fonēma|fonēmiska]] vērtība, ķīniešu logogrāfiskajā rakstā grafēmas apzīmē [[zilbe]]s, [[morfēma]]s vai veselus [[vārds|vārdus]] un jēdzienus.<ref>EV, 1. sēj., 249. lpp., '''ideogrāfiskais raksts''' (..), kurā zīmes (ideogrammas) apzīmē jēdzienus un tiem atbilstošus vārdus. Ideogr. ir senēģipt., šumeru, ķīn., u.c. raksta sistēmas.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Profesija: reportieris
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets =
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = * {{ITA}}
* {{ESP}}
* {{FRA}}
| ilgums = 130 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1975|2|28|Itālija|1975|4|9|ASV}}
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''Compagnia''
* ''Cinematografica''
* ''Champion''
* ''CIPI Cinematografica''
* ''Les Films Concordia''
| operators = [[Lučāno Tovoli]]
| oriģinālnos = ''Professione: reporter''
| mūzika = [[Ivans Vandors]]
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Marija Šneidere]]
* [[Stīvens Berkofs]]
* [[Ians Hendrijs]]
* [[Dženija Runakre]]
| scenārijs = [[Marks Peplojs]]
* Mikelandželo Antonioni
* [[Pīters Volens]]
| producents = [[Karlo Ponti]]
| režisors = [[Mikelandželo Antonioni]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The passenger 1975 poster.jpg
| imdb =
}}'''"Profesija: reportieris"''' ({{Val|it|Professione: reporter}}, {{Val|en|The Passenger}}) ir 1975. gada [[Itālija]]s, [[Spānija]]s un [[Francija]]s kopražojuma drāmas filma, kuras režisors ir [[Mikelandželo Antonioni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]] un [[Marija Šneidere]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Arktikugoļ
| logo             = Arktikugol logo.svg
| logo_size        = 110px
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = Valsts uzņēmums
| foundation       = {{dat|1931|||L|bez}}
| founder          =
| location         = [[Maskava]], {{RUS}}
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[Kalnrūpniecība]]
| products         = [[Akmeņogles]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income = −596 681 000 [[RUR]] (2017)
| net_income       = −6 865 000 ₽ [[RUR]] (2017)
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| value            =
| owner            = Krievijas Federācijas valdība
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|http://www.arcticugol.ru/}}
| footnotes        =
| intl             = yes
}}
'''Arktikugoļ''' vai '''Valsts trests «Arktikugoļ»''' ({{val|ru|Федеральное государственное унитарное предприятие «Государственный трест «Арктикуголь» Министерства энергетики Российской Федерации}}) ir [[Krievija]]s [[kalnrūpniecība]]s uzņēmums, kas savas aktivitātes veic Norvēģijai piederošajā [[Svalbāra]]s arhipelāgā. Dibināts 1931. gadā, bet darbību Svalbārā uzsāka 1932. gadā, kad uzņēmums nopirka [[Nīderlande]]s kompānijai piederošo koncesiju [[Barencburga|Barencburgā]]. Uzņēmumam Svalbārā pieder trīs kalnraču ciemati ar raktuvēm — joprojām funkcionējošā Barencburga, iekonservētā [[Piramidene]] un pamestā [[Grumanta]] — kopā 251 km².<ref>[https://www.arcticugol.ru/index.php/about/trest-arktikugol Трест Арктикуголь]</ref> Funkcionējošajās [[akmeņogles|akmeņogļu]] raktuvēs ''Barencburg''  gadā iegūst ap 120 000 tonnu ogļu, kas tiek patērētas uz vietas un piegādātas patērētājiem Eiropā. Uzņēmums uztur arī Barencburgas un Piramidenes komunālo saimniecību (dzīvojamo fondu, palīgsaimniecības, elektrostaciju, slimnīcu, kultūras un sporta kompleksu, bērnudārzu u.c). Pēdējā laikā uzņēmuma darbība tiek diversificēta, attīstot arī citas nozares, sevišķi tūrismu un zinātniski pētniecisko darbību.

sentences: '''Liberālais konservatīvisms''' ir politiska ideoloģija, kas apvieno [[Konservatīvisms|konservatīvu]] politiku ar [[Liberālisms|liberāļu]] uzskatiem, īpaši attiecībā uz ekonomikas un sociālajiem jautājumiem,<ref>http://www.parties-and-elections.eu/content.html</ref> vai politiskā konservatīvisma paveids, kuru spēcīgi ietekmējis liberālisms. Tā ir politiskā nostāja, kas ietver atbalstu [[pilsoniskās brīvības|pilsoniskajām brīvībām]], [[kapitālisms|kapitālismam]] un tirgus brīvībai, kā arī [[sociālais konservatīvisms|sociāli konservatīviem]] uzskatiem.

sentences:
{{Infobox political party
|country = Spain
|name = Batasuna
|logo =
|leader = Arnoldo Otegi
|colorcode =
|headquarters = {{vieta|Spānija|Pamplona}}
|foundation = {{dat|2001|6|23}}
|ideology = basku nacionālisms, kreisais nacionālisms, seperātisms, sociālisms, revolucionārais sociālisms
|position =
|international =
|merged   =
|european =
|europarl =
|colours =
|seats1_title =
|seats1 =
|seats2_title =
|seats2 =
|seats3_title =
|seats3        =
|seats4_title =
|seats4        =
|website =
|footnotes     =
}}

sentences:
{{Infobox planet
| name                     = Oberons
| alt_names                = Urāns IV
| adjectives               =
| pronounce                =
| image                    = [[File:Voyager 2 picture of Oberon.jpg|220px]]
| caption                  = ''Voyager 2'' uzņemts Oberona attēls
| discovery                =
| discoverer               = [[Viljams Heršels]]
| discovered               = {{dat|1787|1|11||bez}}<ref name="Herschel 1787" />
| semimajor                = 583 520 km<ref name="orbit" />
| eccentricity             = 0,0014<ref name="orbit" />
| period                   = 13,463234 d<ref name="orbit" />
| inclination              = 0,058° (līdz Urāna ekvatoram)<ref name="orbit" />
| physical_characteristics = yes
| mean_radius              = {{nowrap|761,4 ± 2.6}} km (0,1196 no Zemes rādiusa)<ref name="Thomas 1988" />
| surface_area             = {{nowrap|7 285 000}} km²
| volume                   = {{nowrap|1 849 000 000}} km³
| mass                     = {{nowrap|3,014 ± 0,075}}{{Esp|21}} [[Kilograms|kg]] (5,046{{Esp|−4}} no Zemes masas)<ref name="Jacobson Campbell et al. 1992" />
| density                  = {{nowrap|1,63 ± 0,05}} [[Grams|g]]/cm³<ref name="Jacobson Campbell et al. 1992" />
| surface_grav             = 0,348 m/s²
| escape_velocity          = 0,726 km/s
| rotation                 =
| albedo                   = 0,31 (ģeometriskais)
}}
'''Oberons''', arī '''Urāns IV''', ir [[Urāns (planēta)|Urāna]] planētas [[dabiskais pavadonis]]. Tas ir Urāna otrs lielākais un arī otrs masīvākais pavadonis, kā arī devītais masīvākais dabiskais pavadonis [[Saules sistēma|Saules sistēmā]].

sentences: '''Akcīze''' ({{val-fr|accise}}, no {{val-la|accido}} — 'apgriežu') ir netiešs vai tiešs [[nodoklis]], ko [[valsts]] mūsdienās uzliek atsevišķām plaša patēriņa precēm, kas nav pirmās nepieciešamības preces . Vēsturiski akcīzes nodokli dēveja par bagato nodokli, ar ko aplika ekskluzīvas, ne pirmās nepieciešamības preces, kuras iegādājās bagātie pilsoņi. Sākotnēji ar akcīzes nodokli tika aplikti [[Cēlmetāls|dārgmetāli]], [[Dārgakmens|dārgakmeņi]], dārglietas, viduslaikos Eiropā šai kategorijai pievienojās Indijas [[Garšviela|garšvielas]], 20. gadsimtā — automašīnas. Mūsdienās akcīzi mēdz uzlikt [[tabaka]]s izstrādājumiem, [[alkoholiski dzērieni|alkoholiskiem dzērieniem]], [[Dārgmetāls|dārgmetāliem]] un tamlīdzīgām preču grupām.<ref>[http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/excise_duties/gen_overview/index_en.htm] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120606043130/http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/excise_duties/gen_overview/index_en.htm |date={{dat|2012|06|06||bez}} }} Par akcīzi Eiropas Savienībā {{en ikona}}</ref> Akcīze paredzēta svarīgu papildienākumu gūšanai valsts [[budžets|budžetā]]. Akcīzi iekļauj [[Prece|preču]] [[Cena (ekonomika)|cenā]] vai [[Pakalpojums|pakalpojumu]] tarifos, tādējādi to faktiski maksā patērētājs. Akcīze var sastādīt lielu daļu (līdz pat 2/3) no preces cenas.

sentences: '''Sārnates apmetne''' ir viena no vislabāk izpētītajām [[ķemmes-bedrīšu keramikas kultūra]]s apmetnēm Latvijā, kas dod priekšstatu par cilvēku dzīves apstākļiem vidējā [[neolīts|neolīta]] periodā (3400.—2300. gads p.m.ē.) un par tā laika vides apstākļiem — klimatu, ainavām, augu un dzīvnieku pasauli. Pateicoties purvainajai augsnei, aizvēsturisko mītņu paliekas labi saglabājušās, jo tieši šādos apstākļos koksne un no tās veidotie priekšmeti dabiski iekonservējušies.

sentences: '''Veneras pāriešana''' pāri [[Saule]]s diskam jeb '''Veneras tranzīts''' norisinās, kad [[Venera (planēta)|Venera]] nokļūst starp Sauli un [[Zeme|Zemi]], tādā veidā aizsedzot ļoti mazu daļu no Saules. [[Pāriešana (astronomija)|Pāriešanas]] laikā Venera no Zemes ir redzama kā mazs melns aplis, kas pārvietojas pa Saules disku. Šādas pāriešanas laiks parasti ir dažas [[stunda]]s (2004. gadā pāriešana ilga sešas stundas). Pāriešana ir līdzīga [[Saules aptumsums|Saules aptumsumam]], tikai šoreiz Saules diskam pāriet pāri nevis [[Mēness]], bet Venera. Lai gan Veneras [[diametrs]] ir četras reizes lielāks par Mēness diametru, Veneras pāriešana nav tik efektīva tāpēc, ka Venera atrodas daudz tālāk no Zemes un tās redzamais diametrs ir daudz mazāks. Pirms kosmisko lidojumu uzsākšanas Veneras pāriešana pāri Saules diskam ļāva zinātniekiem izmantot [[paralakse]]s metodi, lai aprēķinātu attālumu no Zemes līdz Saulei.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Hanzas perons
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Hanzas perons.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Kultūras centra ēka atklāšanas dienā
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                = aptuveni 11 miljoni eiro (rekonstrukcija)<ref name=TVNET>{{Tīmekļa atsauce|title=Iepazīstina ar kultūras un izklaides centru "Hanzas Perons"|url=https://www.tvnet.lv/6752526/iepazistina-ar-kulturas-un-izklaides-centru-hanzas-perons|publisher=[[TVNET]]|accessdate=18 August 2019}}</ref>
| ren_cost            =
| client              = ''[[ABLV Bank]]''
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Hanzas iela 16a|3s=Hanzas iela (Rīga)}}
| address             =
| location_town       = {{Rīga}}
| location_country    = {{LAT}}
| pushpin_map         = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 47.5 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 06 | longs = 24.8 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1903
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     = 2017—2019
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          = 2800 kvadrātmetri<ref name=TVNET/>
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
* "Sudraba Arhitektūra"
* ''Pillar Architecten''<ref name=Skaties.lv/>
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       = [[Reinis Liepiņš]]<ref name=LSM>{{Tīmekļa atsauce|title=«Hanzas perons» – jauna kultūrvieta Rīgā|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kulturtelpa/hanzas-perons--jauna-kulturvieta-riga.a328657/|publisher=[[Lsm.lv]]|accessdate=18 August 2019}}</ref>
| ren_firm            = [[Sudraba Arhitektūra]]
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''"Hanzas perons"''' ir kultūras un izklaides centrs,<ref name=TVNET/> kas atrodas [[Hanzas iela (Rīga)|Hanzas ielā]] 16a [[Rīga|Rīgā]]. Šī ir viena no pirmajām un lielākajām neatkarīgās Latvijas kultūras celtnēm, kas uzbūvēta tikai par privātiem līdzekļiem.<ref name=DELFI>{{Tīmekļa atsauce|title=Darbu sāk 11 miljonus vērtā koncertzāle – kultūras telpa 'Hanzas perons|url=https://www.delfi.lv/kultura/news/culturenvironment/foto-darbu-sak-11-miljonus-verta-koncertzale-kulturas-telpa-hanzas-perons.d?id=51363123|publisher=[[Delfi (portāls)|delfi.lv]]|accessdate=18 August 2019}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Escottimounted.jpg
| att_nosaukums = ''Equus scotti'' skelets, rekonstruēts no diviem skeletiem
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus scotti
| suga_lv =
}}
'''Equus scotti''' ir [[zirgi|zirgu ģints]] ({{val-de|Equus}}) viena no [[suga|sugām]], kas ir izmirusi pirms apmēram 10 000 gadiem. Ir uzskats, ka Equus scotti ieradās [[Ziemeļamerika]]s [[kontinents|kontinentā]] pa aizsalušo [[Beringa jūra]]s šaurumu pirms vairākiem miljoniem gadu. Zirgi izmira pēdējā [[ledus laikmets|ledus laikmeta]] beigās. Šajā laikā [[Amerika]]s kontinentā izmira visi zirgu dzimtas pārstāvji. Tikai pēc 10 000 gadiem kontinentā atgriezās [[zirgs|zirgi]] kopā ar [[spāņi|spāņu]] [[konkistadors|konkistadoriem]]. Daudzi zirgi izbēga savvaļā, un Amerikas ainava atguva zirgus, no kuriem vispopulārākie [[savvaļas zirgs|savvaļas zirgi]] ir [[mustangs|mustangi]].

sentences:
{{Navbox
|name = Islandes prezidenti
|title = {{flaga|Islande}} [[Islande]]s prezidenti ([[Islandes prezidentu uzskaitījums|uzskaitījums]])
|state = {{{state<includeonly>|collapsed</includeonly>}}}
|image = [[File:Flag of the President of Iceland.svg|50px|border|Presidential Standard of Iceland]]
|listclass = hlist
|list1 =
*[[Svens Bjērnsons]]
*[[Ausgeirs Ausgeirsons]]
*[[Kristjauns Eldjaurns]]
*[[Vigdisa Finnbogadoutira]]
*[[Olafurs Ragnars Grimsons]]
*[[Gudni Torlācijs Johannesons]]
}}<noinclude>
{{Documentation}}
[[Kategorija:Islande]]
</noinclude>

sentences: '''Mēles mandele''' ({{val-la|tonsilla lingualis}}) ir limfoīdo [[folikula|folikulu]] sakopojums, kas atrodas [[mēles sakne]]s [[gļotāda|gļotādā]] aiz ''sulcus terminalis''. Tādēļ mēles saknes gļotādas virsma ir nelīdzena. Mēles mandele ir viena vai divas. To sedz daudzkārtains plakans nepārragots [[epitēlijs]], kas turpinās [[kripta|kriptās]], ko apņem limfoidālie audi ar sekundāriem mezgliņiem. Epitēlijā ir [[limfocīti]]. Kriptas ir seklas un savstarpēji savienojas, tajās atveras [[siekalu dziedzeri]]. Mandeli no apkārtējiem audiem atdala [[saistaudi|saistaudu]] kapsula.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Histoloģija |author=Aina Dālmane |year=2004 |publisher=LU Akadēmiskais apgāds |location=Rīga |isbn=9984-770-42-7 |page= |pages=319}}</ref>

sentences: '''Sākumskola''' Latvijā ir [[izglītība]]s iestāde, kurā tiek īstenotas pirmo četru klašu izglītības programmas, kā arī [[Pamatskola|pamatskolu]] un vispārizglītojošo [[Vidusskola|vidusskolu]] 1.—4. klase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/s%C4%81kumskola|title=sākumskola {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-06-20}}</ref> Sākumskolās īsteno pamatizglītības pirmā posma izglītības programmas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=20243|title=Vispārējās izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2023-06-20|language=lv}}</ref> kuras apguvi [[bērns]] parasti sāk tajā gadā, kurā viņam aprit pilni septiņi gadi, vai arī gadu agrāk vai vēlāk.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/9879|title=pamatizglītība un vispārējā vidējā izglītība Latvijā|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-06-20|language=en}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Etiopijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Etiopijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
[[Kategorija:Televīzijas kanāli pēc valsts]]
[[Kategorija:Kolumbija]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija oksīda kristālrežģis, tāds pats kā [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīdam]]
__ Ba2+     __ O2−
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1304-28-5
|      ķīmiskā formula = BaO
|              molmasa = 153,3
|              blīvums = 5700
|  kušanas temperatūra = 1923°
| viršanas temperatūra = ~2000 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Bārija oksīds''' (BaO) ir balta cietviela, kas veidojas, degot [[bārijs|bārijam]] vai termiski sadaloties bārija [[sāļi]]em. Tas ir bāziskais [[oksīds]].

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Ričards Kudenhovs-Kalergi
| vārds_orģ = ''Richard von Coudenhove-Kalergi''
| attēls = Graf_Richard_Nikolaus_von_Coudenhove-Kalergi_(1894–1972)_~1930.jpg
| dzim_dati = 1894. gada 16. novembris
| mir_dati = 1972. gada 27. jūlijs
| amats = Politiķis
}}
'''Ričards Nikolauss Eijiro, Kudenhova-Kalergi ģimenes grāfs''' (''Richard von Coudenhove-Kalergi''; 1894. gada 16. novembris — 1972. gada 27. jūlijs) bija [[Austrija|austriešu]]-[[Japāna|japāņu]] [[politiķis]], filozofs un Kudenhova-Kalergi grāfs. Eiropas integrācijas pionieris, kurš 49 gadus strādāja par Paneiropas Savienības dibinātāju. Viņa tēvs bija austriešu-ungāru diplomāts Heinrihs fon Kudenhovs-Kalergi un māte Mitsuko Aojama, naftas tirgotāja, senlietu tirgoņa un Tokijas reģiona zemes īpašnieka meita.<ref>{{Harvnb|Tozawa|2013a}}, [http://www.law.tohoku.ac.jp/~tozawa/RCK%20HP/mitsuko2-1.htm chpt. (1)]</ref> Viņa bērnības vārds Japānā bija '''Aojama Eijiro'''. Viņš kļuva par [[Čehoslovākija]]s pilsoni 1919. gadā, pēc tam pieņēma Francijas pilsonību no 1939. gada līdz dzīves beigām.

sentences:
'''Neparametriskās statistikas''' metodes tiek izmantotas gadījumā, ja uz izlasi nevar attiecināt normālos "parametrus" jeb izlase neatbilst [[normālsadalījums|normālajam sadalījumam]]. Iemesli var būt dažādi: vai nu ''vainīgi'' ir izlases veidošanas principi, vai arī kāda cita iemesla dēļ izlasē neveidojas normālsadalījumam līdzīgs sadalījums. Šie divi gadījumi, attēloti ar piemēriem, izskatās šādi:
# Ja tiek mesta monēta, un mērķis ir izmērīt, vai monēta uz katru no pusēm krīt vienādu skaitu reižu (t.i. vai atšķirības ir uzskatāmas par statistiski nenozīmīgām), vai varbūt kāda blakusfaktora dēļ monēta kritīs vairāk uz vienu no pusēm. Šeit viennozīmīgi ir zināms, ka par normālsadalījumu nav runas, jo rezultāti grupējas divās vienlīdzīgās kolonnās;
# Ja populācijā tiek mērīta kādas pazīmes izteiktība, un rezultāti liecina, ka pusē gadījumu rezultāti ir ļoti zemi, bet otrā pusē - ļoti augsti, un praktiski nav sastopamas vidējās vērtības. Šeit no matemātiskā viedokļa būtu iespējams normālsadalījums, bet rezultāti liecina pretējo.

sentences:
[[File:Сор IMG 20220903 174029.jpg|thumb|250px|Sors Kazahstānā]]
'''Sors''' (no {{val|kz|сор, sor}}) vai '''šors''' (no {{val|tk|şor}}) ir [[solončaks|solončaka]] paveids, kas veidojas beznoteces ieplakās ar izteiktu krasta līniju. Raksturīgs [[Centrālāzija]]s tuksnešiem un pustuksnešiem.<ref>[https://tezaurs.lv/%C5%A1ors:1 Tezaurs.lv Šors]</ref>

sentences: '''Fašistiskās Itālijas ekonomika''' attiecas uz Itālijas karalistes ekonomiku no 1922. gada beigām līdz 1943. gada vidum, kad valsti vadīja [[Fašistiskā Itālija|fašistiskās Itālijas]] izveidotājs [[Benito Musolīni]].

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Varakļānu rajons]]
[[Kategorija:Viļānu apriņķis]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Barkavas pagasts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Operācija "Kolibri"
| operators =
| attēls = HummingbirdProject poster LV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, drāma
| režisors = [[Kims Ngajens]]
| producents =
| scenārijs = Kims Ngajens
| aktieri = * [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Aleksandrs Skašgords]]
* [[Maikls Mando]]
* [[Sāra Goldberga]]
* [[Salma Hajeka]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Hummingbird Project''
| studija = * ''Item 7''
* ''Belga Productions''
* ''Automatik''
* ''HanWay Films''
* ''Telefilm Canada''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Elevation Pictures''
* ''Belga Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|9|8|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{BEL}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|17 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|878,199}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3473376769/|title=
The Hummingbird Project |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|22}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Operācija "Kolibri""''' ({{Val|en|The Hummingbird Project}}) ir [[Kanāda]]s un [[Beļģija]]s [[drāma]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kims Ngajens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Aleksandrs Skašgords]], [[Maikls Mando]], [[Sāra Goldberga]] un [[Salma Hajeka]].

sentences: '''Magnētiskā ķēde''' ir secīgu [[Magnētiķis|magnētiķu]] kopa, caur kuru iet [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskā plūsma]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds        = Mārtiņš Antons
| attēls       = Antons Martins.PNG
| amats        = [[Tautas padome|Tautas padomes loceklis]]
| term_sākums  = {{dat|1918|11|17|N|bez}}
| term_beigas  = {{dat|1920|4|30|N|bez}}
| amats2       = [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces loceklis]]
| term_sākums2  = {{dat|1920|5|1|N|bez}}
| term_beigas2  = {{dat|1922|11|7|N|bez}}
| dzim_dati    = {{dat|1888|1|7}}
| dzim_vieta   = {{flaga|Krievija}} [[Koku pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LVA}})
| mir_dati     = {{miršanas datums un vecums|1941|11|11|1888|1|7}}
| mir_vieta    = {{URS}}
| partija      = [[Latvijas Darba partija]]
| profesija    = advokāts
| reliģija     =
| paraksts     =
| piezīmes     =
}}
'''Mārtiņš Antons''' ([[1888]]—[[1941]]) bija advokāts un politiķis. [[Tautas padome]]s un [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]] loceklis.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Blekbērnas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Blackburn Cathedral (2) (geograph 5502792).jpg
| image_size            =
| caption               = Blekbērnas katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Blekbērnas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 53.7473
| longd                 = -2.4813
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Lankašīra|Blekbērna}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džons Palmers]] (''John Palmer'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1820. gads
| year_completed        = 1967. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Blekbērnas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942889"
}
</mapframe>

sentences:
{{Skaitlis
|num = 20
|lv = Divdesmit
}}
'''20''' ('''divdesmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[19 (skaitlis)|19]] un [[21 (skaitlis)|21]].

sentences: '''Dinamiskais spiediens''' ir kustīga šķidruma spiediena palielināšanās, salīdzinot ar tā statisko vērtību kustības dēļ.<ref name=LJC3.5>Clancy, L.J., ''Aerodynamics'', Section 3.5</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Дрімлюга_на_гілці_дерева_(cropped).jpg
 | att_nosaukums = [[Vakarlēpis]] (''Caprimulgus europaeus'')
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Caprimulgiformes
 |      kārta_lv = Lēļveidīgie
 |        dzimta = Caprimulgidae
 |     dzimta_lv = Lēļu dzimta
 |   apakšdzimta = Caprimulginae
 |apakšdzimta_lv = Lēļu apakšdzimta
 |         ģints = Caprimulgus
 |      ģints_lv = Lēļi
 |      binomial = Caprimulgus <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
*''Stenopsis''
}}
'''Lēļi''' jeb '''vakarlēpji''' (''Caprimulgus'') ir viena no [[lēļu dzimta]]s (''Caprimulgidae'') ģintīm, kas apvieno 39 sugas.<ref name=world>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/nightjars/ |title=World Bird List: Frogmouths, Oilbird, potoos, nightjars, 2019 |access-date={{dat|2019|01|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20181004213026/http://www.worldbirdnames.org/bow/nightjars/ |archivedate={{dat|2018|10|04||bez}} }}</ref> Šīs grupas putniem ir plaša izplatība. Tie sastopami [[Eirāzija|Eirāzijā]] (lielākā daļa sugu mājo [[Āzija|Āzijā]]), [[Āfrika|Āfrikā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Malēzija]]s salās. [[Mērenā josla|Mērenajā joslā]] ligzdojošās sugas ir [[gājputni]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C2H4O2
|molmasa=60,05
|blīvums=1391
|kušanas temperatūra=97 °C
|viršanas temperatūra=?°C
}}
'''Glikolaldehīds''' (2-hidroksietanāls, oksiacetaldehīds, CH2OH−CHO) ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Glikolaldehīds ir vienkāršākais no monooksi[[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī (svaigos šķīdumos eksistē dimēriska cikloacetāla veidā, kas pakāpeniski sadalās). Glikolaldehīdu var uzskatīt par savdabīgu vienkāršu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] - diozi jeb aldozi ar 2 oglekļa atomiem.

sentences: '''Pavadoņu navigācijas sistēma''' ir [[navigācijas pavadonis|navigācijas pavadoņu]] un zemes aprīkojuma sistēma, kas paredzēta objektu, kas atrodas virs zemes, uz ūdens un gaisā, atrašanās vietas noteikšanai ([[ģeogrāfiskā koordināta|ģeogrāfisko koordināšu]], augstuma virs [[jūras līmenis|jūras līmeņa]]), kā arī kustības parametru (ātruma un virziena) noteikšanai.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aheilīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāli
|ŠtruncaID=7/D.15-30
|ķīm_formula=(Fe++,Zn)Al6(PO4)4(OH)8·4(H2O)
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Bāli zila, bāli zaļa
|svītra=gaišzaļa
|habituss=Masīvs, pumpurveida
|skaldnība=Laba?
|lūzums=Āķains
|cietība=5-5,5
|spīdums=Stikla, matēts
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=?
|pleohroisms=?
|blīvums=2,85
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Berils
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts
|ŠtruncaID=8/E.12-10
|ķīm_formula=Be3Al2(<nowiki>SiO</nowiki>3)6
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zaļa, zila, dzeltena, balta, sārta utt.
|svītra=Balta
|habituss=Stabveida, sešstūraini kristāli
|skaldnība=Vidēji izteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7,5—8
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,568—1,602 nε = 1,564—1,595
|pleohroisms=
|blīvums=2,63—2,92
}}

sentences:
ar musulmaņu vairākumu]]
'''Islāms Krievijā''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''ислам в России'') ir otrā izplatītākā [[reliģija]] [[Krievija|Krievijas Federācija]] pēc [[kristietība]]s.

sentences:
[[Kategorija:Starptautiskais ģeofizikas gads]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Polārpētniecība]]

sentences:
{{Citas nozīmes|Livonijas karu|Ziemeļu kari|Ziemeļu kari}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Livonijas karš
|partof=[[Livonijas-Maskavijas kari]]em, [[Lietuvas—Maskavijas kari]]em, [[krievu-zviedru kari]]em, [[krievu-poļu kari]]em, [[poļu-zviedru kari]]em un [[dāņu-zviedru kari]]em
|image=
|caption=Kara uzvarētājs [[Stefans Batorijs]] sarunās ar krievu cara sūtņiem pie [[Pleskava]]s ([[Jans Matejko|Jana Matejko]] glezna)
|date=[[1558]]—[[1583]]
|place=[[Livonija]], [[Krievija]], [[Polija-Lietuva]]
|casus=[[Krievijas cariste]]s centieni iegūt kontroli pār Livoniju.
|territory=Polija-Lietuva ieguva visu tagadējo Latviju un Igaunijas dienviddaļu, Zviedrija ieguva [[Zviedru Igaunija|Igaunijas ziemeļdaļu]], Dānija ieguva [[Sāmsala|Sāmsalu]].
|result=Polijas-Lietuvas ([[Jamas-Zapoļskas miers]]) un Zviedrijas ([[Pļusas pamiers]]) uzvara pār Krieviju un Dāniju (Kroneborgas miera līgums). [[Krievija]]s cariste zaudēja kara laikā iegūtās teritorijas un atteicās no [[Livonijas karaliste]]s dibināšanas plāna. [[Livonijas Konfederācija]] zaudēja suverenitāti un tika sadalīta starp Polijas-Lietuvas, Dānijas un Zviedrijas valstīm. Tika nodibināta autonoma [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]].
|combatant1= [[Livonijas Konfederācija]]
 2.posms -
 [[Lietuvas dižkunigaitija]]
 3. un 4. posms -
 [[Polija-Lietuva|Polijas-Lietuvas kopvalsts]]
 4.posms -
 [[Zviedrija|Zviedrijas karaliste]]
|combatant2= [[Krievijas cariste]]
  Kasimovas un Kazaņas hanistes<ref>Pēc Kasimovas (1452) un Kazaņas (1552) hanistu pakļaušanas tās turpināja pastāvēt kā [[Maskavija]]s vasaļvalstis</ref>
 [[Livonijas karaliste]] (vienīgi kara 3. posmā)
|commander1= [[Livonijas mestri]] [[Vilhelms fon Firstenbergs]], [[Gothards Ketlers]]
Rīgas domkungs [[Frīdrihs Felkerzāms]]
[[Lietuvas lielkņazs|Lietuvas lielkņazi]] [[Sigismunds II Augusts]], [[Stefans Batorijs]]
 [[Zviedrijas karaļi]] [[Ēriks XIV Vāsa|Ēriks XIV]], [[Juhans III]]
|commander2= cars [[Ivans IV]], vojevodas Gļinskis, Zaharjins-Jurjevs, Basmanovs, Adaševs, Šuiskis (1558), Serebrjanijs (1559)
hans [[Šigalejs]], hans [[Sainbulats]] (cars [[Semjons Bekbulatovičs]])
Livonijas ķēniņš un Dānijas princis [[Magnuss (Livonijas karalis)|Magnuss]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
|Battles won1= [[Cēsu kauja (1578)|Cēsu kauja]], [[Pleskavas aplenkums]]|
|Battles won2=[[Narvas aplenkums]], [[Kauja pie Tirzas]], [[Ērģemes kauja]]
|notes=
}}
{{Latvijas vēsture}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Augusts Lēbers
''August Loeber''
| attēls              =Augusts Lēbers jaunībā.jpg
| amats               ={{flaga|Latvija}}[[Latvijas Senāta senatori|Senators]]
| term_sākums         ={{dat|1919|08|19|N}}
| term_beigas         ={{dat|1948|01|01|N}}
| dzim_dati           ={{dat|1865|10|07|N}}
| dzim_vieta          =[[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1948|02|14|1865|10|07}}
| mir_vieta           = Marne, [[Šlēsviga-Holšteina]], {{GER}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| profesija           =[[jurists]]
| alma_mater          =[[Tērbatas Universitāte]]
[[Getingenas Universitāte]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Augusts Lēbers''' ({{dat|1865|10|07|N}} — {{dat|1948|01|01|N}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] [[jurists]], [[tiesībnieks]], [[zinātne|zinātnieks]], [[profesors]], [[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultāte|Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātes]] dekāns (1919). [[Latvijas Senāts|Latvijas Senāta]] [[Latvijas Senāta senatori|senators]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Amerikāņu pīrāgs piedāvā: Orķestra nometne"
| attēls                   = Newamericanpiebandcamp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Pie Presents: Band Camp''
| žanrs                    = pusaudžu komēdija
| režisors                 = [[Stīvs Rašs]]
| producents               = [[Maiks Eliots]]
| scenārija autors         = [[Adams Hercs]]
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|26}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = "[[Amerikāņu kāzas]]"
| nākošā                   = "[[Amerikāņu pīrāgs piedāvā: Kailā jūdze]]"
| imdb                     = 0436058
}}
'''"Amerikāņu pīrāgs piedāvā: Orķestra nometne"''' ({{val|en|American Pie Presents: Band Camp}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] pusaudžu komēdija, kuras režisors ir [[Stīvs Rašs]]. Šī ir "[[Amerikāņu pīrāgs|Amerikāņu pīrāga]]" sēriju ceturtā daļa un pirmais DVD izdevums sērijā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada marts}}
[[File:Bright red tomato and cross section02.jpg|thumb|right|Botānikā tomāts ir auglis. Tomēr sarunvalodā to sauc par dārzeni; tāpēc ASV Augstākā tiesa lēma, ka ievedmuitas noteikumu kontekstā tomāts uzskatāms par dārzeni.]]
'''Nikss pret Hedenu''' bija tiesas prāva 1893. gadā, kurā [[ASV Augstākā tiesa]] lēma, ka saskaņā ar ASV ievedmuitas noteikumiem, [[tomāts]] tiek klasificēts kā [[dārzenis]], nevis [[auglis]].<ref>{{cite web|url=http://caselaw.lp.findlaw.com/scripts/getcase.pl?court=US&vol=149&invol=304|title=FindLaw's United States Supreme Court case and opinions.|website=Findlaw}}</ref> Tiesas vienbalsīgais viedoklis bija, ka 1883. gada tarifu likumā izmantota vārdu "auglis" un "dārzenis" ikdienas, nevis botānikas nozīme.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akatoreīts
|attēls=Akatoreite-detail.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.35-20
|ķīm_formula=(Mn2+,Fe2+)9Al2Si8O24(OH)8
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Brūni oranža
|svītra=Dzeltenīgi balta
|habituss=Kūlīšveida kristālu agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba - citā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.698 nβ = 1.704 nγ = 1.720
|pleohroisms=
|blīvums=3,48
}}
'''Akatoreīts''' (nosaukts pēc atradnes [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]) ir ļoti rets [[silikātu minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā.

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Kārlis Fabiāns fon Ungerns-Šternbergs''' (''von Ungern-Sternberg'', [[1762]] - ?) bija [[Vidzeme]]s muižnieks, Krievijas armijas virsnieks (no [[1781]]). Mēklenburgas hercoga kambarkungs Šverīnā, Napoleona karu dalībnieks. Atgriezies Krievijā [[1815]]. gadā, ieņēmis vadošu amatu Valsts Asignāciju bankā ([[1819]]-[[1822|22]]). [[Kolēģijas padomnieks]] ([[1819]]-[[1822|22]]). Sanktpēterburgas Angļu kluba loceklis ([[1827]]-[[1833|33]]).

sentences: '''Režģtīkls''', '''Mezglojumu tīkls''' jeb '''Mezglutīkls''' ({{val-en|Mesh network}})<ref>{{AkadTerm|term=Mesh network|lang=EN}}</ref> ir [[lokālais tīkls|lokālā tīkla]] [[topoloģija]], kur infranstruktūras [[mezgls (datortīkli)|mezgli]] (tilti, komutatori un citas infrastruktūras ierīces) ir savienotas tieši, dinamiski un nehierarhiski ar pēc iespējas vairāk citiem mezgliem un savstarpēji sadarbojas, lai efektīvi maršrutētu datus no/uz klientiem. Atkarības no viena mezgla neesamība ļauj jebkuram tīkla mezglam piedalīties informācijas retranslācijā. Režģtīkli pašorganizējas un paškonfigurējas dinamiski, kas samazina uzstādīšanas izmaksas. Tas, savukārt, uzlabo [[bojājumpacietība|bojājumpacietību]] un samazina uzturēšanas izmaksas.

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Benin|Vietas Beninā UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā}}

sentences: '''Triumvirāts''' ({{val|la|triumviratus}} — 'trīs vīri') ir [[alianse]] starp trīs apmēram vienlīdz spēcīgiem politiskā vai militārā ziņā cilvēkiem. Parasti šo terminu lieto, lai apzīmētu režīmus, kuros varu dala vairākas līdzīgu spēku figūras. Triumvirāts parasti nepastāv ilgi. Senākos triumvirātus saista ar [[Ķīnas impērija|Ķīnas]] un [[Romas impērija|Romas impēriju]], bet arī šodien šīs termins tiek lietots, lai pasvītrotu valsts varas koncentrēšanos atsevišķu cilvēku rokās.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Entonijs Bordeins
|     vārds_orig = ''Anthony Bourdain''
|         attēls = Anthony Bourdain 2014 (cropped).jpg
|  att_nosaukums = Bordeins [[2014. gads|2014]]. gada septembrī
|        dz_gads = 1956
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|         m_gads = 2018
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 8
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = šefpavārs, aktieris, aktīvists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi = 2002—2017
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = ''[[Vassar College]]''
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Entonijs Maikls Bordeins''' ({{val|en|Anthony Michael Bourdain}}, dzimis {{dat|1956|6|25}}, miris {{dat|2018|6|8}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=2018. gada 8. jūnijs |title=Mirusi populārā CNN ētera personība Entonijs Bordeins |website=[[tvnet.lv]] |url=https://sejas.tvnet.lv/4514374/mirusi-populara-cnn-etera-personiba-entonijs-bordeins |access-date=2018. gada 10. jūnijā}}</ref>) bija amerikāņu [[šefpavārs]], rakstnieks un ceļotājs.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = UBS
| native_name =
| logo = UBS_Logo.svg
| image = Eingang_UBS_Paradeplatz.JPG
| image_size = 250px
| image_caption = UBS galvenā biroja ieeja
| caption =
| type = [[akciju sabiedrība]] (''Aktiengesellschaft'')
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = [[1862. gads|1862. gadā]], [[Vintertūra|Vintertūrā]]
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Cīrihe]], [[Bāzele]]
| location_country = {{vieta|Šveice}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[finanses]]
| products =
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes =
| intl =
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Bābelītis
| attēls       = Baabeliites ezers.jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Rīga]]
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=59 | plat_s=26 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=13 | gar_s=6 | gar_EW=E
| platība_ha   = 6,9
| garums       =
| platums
| Vid_dziļums  = 2,8
| Max_dziļums  = 5,5
| tilpums      =
| augstums_vjl = 1,7
| izteka       =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Bābelītis''' (arī '''Bābelīte''', '''Bābelītes ezers''', '''Ozolkalna ezers''')<ref>{{Latvijas daba|1|101}}</ref> ir ūdenstilpe Rīgā, [[Jugla (Rīga)|Juglas]] apkaimē, dienvidos no [[Ķīšezers|Ķīšezera]] pie [[Dzelzceļa līnija Rīga-Valka|Rīgas-Valkas dzelzceļa]]. Ezeram nav noteces un tas barojas no nokrišņiem un gruntsūdeņiem. Ezera līmeņa svārstības ir nelielas, atkarīgas galvenokārt no apkārtnes gruntsūdeņiem.<ref>{{enc riga}}</ref> Bābelītis ir iecienīta rīdzinieku atpūtas vieta.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/1815/ Bābelītes ezers ezeru datubāzē], ezeri.lv</ref>

sentences:
}}
{{legend|#a6a|[[Romas impērija]]}}
{{legend|#48a|[[Rietumromas impērija]]}}
{{legend|#bc4|[[Bizantijas impērija]]}}]]

sentences:
par morāli. ([[Tintoreto]] glezna)]]
'''Morāle''' ({{val|fr|morale}}, kas savukārt no {{val|la|moralis}} — 'tikumīgs') ir sabiedrisko [[Norma (socioloģija)|normu]], [[Princips|principu]] un noteikumu sistēma, kas tikumiski nosaka cilvēka rīcību sabiedrībā un viņa izturēšanos pret citiem cilvēkiem. Morāle ir vēsturiski mainīga. Par morāli dēvē arī tikumisku atziņu vai secinājumu, vai arī pamācību, kas var būt pausta, piemēram, literārā darbā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Galle''' var būt:

sentences:
]
{{Commonscat|Geography of Mauritania}}

sentences: '''Hēlijs-3''' ir vieglākais no [[hēlijs|hēlija]] stabilajiem [[izotops|izotopiem]]. Atšķirībā no daudz vairāk izplatītā hēlija-4, kura kodols satur 2 [[protons|protonus]] un 2 [[neitrons|neitronus]], hēlija-3 kodols (helions) sastāv no diviem protoniem un viena neitrona (tā [[masas skaitlis]] ir 3).

sentences: '''Epifānija''' ({{val|el|ἐπιφάνεια}}, ''epipháneia'' — ‘atspīdēšana, atklāsme’) ir neliela apjoma [[Proza|prozas]] darbs ar īpaši emocionāli piesātinātu domu, kas radies kā pēkšņa atklāsme, atziņa.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref> Antīkajā literatūrā — [[Himna|himnisks]] dzejojums par godu dieviem.<ref>[https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/e/epifanija Vardnica.lv]</ref> Tās pēc žanriskās piederības būtu saucamas par dzejoļiem prozā. Epifāniju žanrs latviešu literatūrā ir dzejnieka [[Imants Ziedonis|Imanta Ziedoņa]] patents.<ref>Ilona Karpenko, Mārīte Milzere. Literatūra 8. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2013. 37.-38. lpp.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Personu uzskaitījumi pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Uzskaitījumi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Brassica rapa'' var. ''rapa
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|           attēls = Turnip 2622027.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Lauka rāceņa saknes
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. rapa
|          suga_lv = Rācenis
|           pasuga = B. rapa'' var. ''rapa
|        pasuga_lv = Lauka rācenis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Stabilitrons''' ir īpaša [[pusvadītājs|pusvadītāja]] [[diode]], kas paredzēta [[spriegums|sprieguma]] stabilizācijai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Darbs bez autora
| attēls = Never Look Away (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Werk ohne Autor''
| žanrs = drāma, romantiska filma
| režisors = [[Florians Henkels fon Donersmarks]]
| producents = * [[Jans Mojito]]
* [[Kvirins Bergs]]
* [[Makss Viedemans]]
* Florians Henkels fon Donersmarks
| scenārija autors = Florians Henkels fon Donersmarks
| galvenajās lomās = * [[Toms Šillings]]
* [[Sebastians Kohs]]
* [[Paula Bīra]]
| mūzika = [[Makss Rihters]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2018|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2018|10|3|Vācija|}}
| ilgums = 189 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/never-look-away-2018|title=Never Look Away|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 5, 2019|archive-date={{dat|2020|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200926162044/https://www.bbfc.co.uk/releases/never-look-away-2018}}</ref>
| valsts = {{GER}}
| valoda = [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=neverlookaway.htm|title=Never Look Away|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 5, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Darbs bez autora'''' jeb '''"Nekad nenovērsies"''' ({{val|de|Werk ohne Autor}}) ir 2018. gada romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Florians Henkels fon Donersmarks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Šillings]], [[Sebastians Kohs]] un [[Paula Bīra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfora(V) oksīda struktūrformula
ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem

Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,
 fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P4O10
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P4O10) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P2O5, taču nosaukums ir saglabājies.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls= Strobilomyces strobilaceus 110920wb.JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints = Strobilomyces
| ģints_lv = Zvīņbeku ģints
| suga =S. strobilaceus
| suga_lv =Melnā zvīņbeka
| binomial = Strobilomyces strobilaceus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .pt
|background            = #CCF
|atklāts               = 1988
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Fundação para a Computação Científica Nacional
|sponsors              = Fundação para a Computação Científica Nacional
|domātais-pielietojums = Ar [[Portugāle|Portugāli]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Portugālē
|ierobežojumi          = Dažādi ierobežojumi apakšdomēniem. '''.com.pt''' ierobežojumu nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = {{URL|http://www.dns.pt}}
|}}

sentences: '''Akmeisms''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''ακμή'' 'uzplaukuma laiks, virsotne') bija [[dzeja]]s strāvojums [[krievu literatūra|krievu literatūrā]] 20. gs. padsmitajos un divdesmitajos gados. Akmeisms izveidojās kā pretreakcija uz [[simbolisms|simbolismu]]. Simbolisma misticismam akmeisms pretstatīja konkrētu, juteklisku pasaules uztveri, atgriešanos pie vārdu sākotnējām nozīmēm, atsakoties no to simboliskās daudznozīmības.

sentences:
[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Iecavas novads]]
[[Kategorija:Bauskas rajons]]
[[Kategorija:Bauskas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Рэспубліка Беларусь''
''Республика Беларусь''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Baltkrievijas Republika
|            valsts_nosaukums = Belarus
|               karoga_attēls = Flag of Belarus.svg
|            karoga_nosaukums = Baltkrievijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Belarus (2020–present).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Baltkrievijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Baltkrievijas himna|Мы, беларусы]]''
Mēs, baltkrievi
|               kartes_attēls = Location Belarus Europe.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Minska]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = [[Minska]]
|              valsts_valodas = [[baltkrievu valoda|baltkrievu]] un [[krievu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentālisms|Prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Baltkrievijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = tiesiskais stāvoklis neskaidrs (kopš 2020. gada 9. augusta),<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://news.sky.com/video/end-violence-on-streets-of-belarus-says-opposition-leader-12049164 | title= Sviatlana Tsikhanouskaya calls for end to violence in Belarus as election fallout continues | publisher= [[Sky News]] | accessdate= | language= en}}</ref> faktiski valsti vada [[Aļaksandrs Lukašenka]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Baltkrievijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Ramans Halovčenka]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = sabrūkot [[Padomju Savienība]]i
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1990|7|27}}
|       neatkarības_notikums2 = Iegūta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1991|8|25}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1991|12|26}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 207 600
|               platība_rangs = 85.
|              procenti_ūdens = neievērojams (2,830 km²)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fao.org/nr/water/aquastat/countries/belarus/index.stm |publisher=FAO |title=FAO's Information System on Water and Agriculture |accessdate=2008-04-04 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120605001300/http://www.fao.org/NR/WATER/AQUASTAT/countries/belarus/index.stm |archivedate=2012-06-05 | language= en}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020
|          iedzīvotāju_skaits = 9 477 918<ref name="CIA"/>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 92.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 45,7
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 134.
|                     IKP_PPP = $54,44 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $5733
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}0,808
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 60.
|                        Gini = 29,7
|                   Gini_gads = 2002
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Baltkrievijas rublis]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.bank.lv/lat/main/all/finfo/notvalkur/kvnosaukkodusaraksts/ | title= Latvijas Bankas kotēto valūtu nosaukumu un kodu saraksts | publisher= Latvijas Banka | access-date= {{dat|2009|06|07||bez}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20090225180050/http://www.bank.lv/lat/main/all/finfo/notvalkur/kvnosaukkodusaraksts/ | archivedate= {{dat|2009|02|25||bez}} | language= lv }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090225180050/http://www.bank.lv/lat/main/all/finfo/notvalkur/kvnosaukkodusaraksts/ |date={{dat|2009|02|25||bez}} }}</ref>
|                valūtas_kods = BYN
|                  laika_zona = [[FET]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = {{ubl|[[.by]]|[[.бел]]}}
|              tālsarunu_kods = 375
|                iso_kods_num = 112
|              iso_kods_alfa2 = BY
|              iso_kods_alfa3 = BLR
|                    piezīme1 =
}}
, ko 1995. gada referenduma rezultātā aizstāja ar modificētu Baltkrievijas PSR karogu]]
'''Baltkrievija''' ({{val|be|Беларусь, Biełaruś}}; {{val|ru|Беларусь, Белоруссия}}), oficiāli '''Baltkrievijas Republika''' (''Рэспубліка Беларусь''; ''Республика Беларусь''), ir [[valsts]] [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]. Baltkrievija robežojas ar [[Polija|Poliju]] rietumos, [[Lietuva|Lietuvu]] ziemeļrietumos, [[Latvija|Latviju]] ziemeļos, [[Krievija|Krieviju]] austrumos un [[Ukraina|Ukrainu]] dienvidos. Baltkrievijas galvaspilsēta ir [[Minska]], citas lielākās pilsētas: [[Grodņa|Hrodna]], [[Vitebska|Vicebska]], [[Bresta (Baltkrievija)|Bresta]], [[Mogiļeva|Mahiļova]] un [[Gomeļa|Homeļa]]. Trešo daļu no valsts klāj [[mežs|meži]]. Tās [[saimniecība]]s spēcīgākie sektori ir [[lauksaimniecība]] un [[rūpniecība]]. Ir [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība]]s (NVS) locekle, piedalās arī [[Austrumu partnerība]]s programmā ar [[Eiropas Savienība]]s valstīm.

sentences:
]]
'''Izgāztuve''' jeb '''atkritumu poligons''' ir nodalīta teritorija, kur noglabā, šķiro un apstrādā [[atkritumi|atkritumus]]. Atkritumu poligoni veicina [[klimata pārmaiņas]], jo atkritumiem pūstot rodas [[Metāns|metāna gāze]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Zvaigzne ABC - Ģeogrāfija 8. klasei|url=http://www.zvaigzne.lv/lv/gramatas/apraksts/200846-geografija_8_klasei.html}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''British Empire''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Britu Impērija
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag_of_the_United_Kingdom.svg
|            karoga_nosaukums = Britu impērijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Royal Arms of the United Kingdom (Crown & Garter).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Britu impērijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = The British Empire.png
|             kartes_paraksts = Britu kolonijas un atkarīgās teritorijas dažādos laikmetos (17.—20. gadsimts)
|               galvaspilsēta = [[Londona]]
|
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Monarhija
|        valsts_galvas_tituls = karalis
|                valsts_galva =
|       valsts_galvas_tituls2 = karaliene
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums = 1801. gads
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|                 platība_km2 = 10 000 000
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits = 33 000 000
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[1867. gads|1867]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 4
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|                valūtas_kods = GBP
|                  laika_zona =
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Britu Impērija''' ({{val|en|British Empire}}), latviešu vēstures literatūrā dēvēta arī par '''Lielbritānijas Impēriju''' ({{val|en|Great Britain Empire}}),<ref>{{LKV|XII|23983-23992}}</ref> bija [[Koloniālisms|koloniāla]] [[lielvara]], kas ietvēra [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas un Īrijas Apvienoto Karalisti]] un tās domīnijas, kolonijas un atkarīgās teritorijas. Līdz [[Pirmais pasaules karš|Pirmajam pasaules karam]] tā bija lielākā politiskā vienība pasaulē ar aptuveni 40 miljoniem km2 lielu teritoriju un vairāk kā 500 miljoniem iedzīvotāju. Mēdza teikt, ka "Britu Impērijā nekad nenoriet saule un nebeidzas vasara". Pēc [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinenta]] pilnīgas pakļaušanas 1876. gadā karaliene [[Viktorija (Lielbritānija)|Viktorija I]] ieguva [[Britu Indija|Indijas imperatores]] titulu.
Mūsdienās kā atliekas no britu koloniālās lielvaras saglabājušās vienīgi nelielas [[Britu aizjūras teritorijas]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lūsis|Lūsis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lūsis
| abbreviation = Lyn
| name_latin = Lynx
| RA = 8
| dec = +45
| areatotal = 545
| arearank = 28. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Lyn''
| starmagnitude = 3,14
| neareststarname = ''HD 55575''
| stardistance = 55
| numbermessierobjects = 9
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Mazais Lauva]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 55
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Nīcas Romas katoļu misiju punkts
| infobox_width         = 300px
| image                 = Nīcas luterāņu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Misiju punkts Nīcas luterāņu baznīcā
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = right
| latd  = 56 | latm  = 21 | lats  = 14.23 | latNS  = N
| longd = 21 | longm =  3 | longs = 53.21 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},
 [[Dienvidkurzemes novads]], [[Nīca]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = misiju punkts
| leadership            = [[prāvests]]
Gatis Bezdelīga
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = izveidots [[2009]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}

sentences: '''Bunkurs''' ({{val|de|Bunker}}) ir nocietināta būve, ko parasti izmanto militāriem mērķiem, lai aizsargātos pret uzbrukumiem, tostarp [[Bombardēšana|bombardēšanu]] un [[artilērija]]s uguni, kā arī pazemes patversme, ko izmanto aizsardzībai pret dažādām [[Ārkārtā situācija|ārkārtas situācijām]], piemēram, kodoluzbrukumiem, [[Dabas katastrofa|dabas katastrofām]] vai [[Terorisms|terorisma]] draudiem.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada oktobrī,}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ardžeša
| citvaloda      = ro
| oriģinālnosaukums = Argeș
| attēls            = Arges rivier.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ardžeša
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Fegeraši]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=21 | sāk_plat_s=53 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=37 | sāk_gar_s=49 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=44 | iet_plat_m=03 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=37 | iet_gar_s=01 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{ROU}}
| garums            = 350
| iztekas_augstums  = 2030
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 73
| gada_notece       =
| baseins           = 12 550
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Rumānija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = YellowPerch.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Perca flavescens|Dzeltenais asaris}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Perciformes
|      kārta_lv = Asarveidīgās
|    apakškārta = Percoidei
| apakškārta_lv = Īstie asari
|        dzimta = Percidae
|     dzimta_lv = Asaru dzimta
|         ģints = Perca
|      ģints_lv = Asari
|       ģints_r = Asaru ģints
|      binomial = Perca <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pieturzīmi|Kols (nozīmju atdalīšana)|Kols}}
{{līdzīgs|divpunkte}}
{{Pieturzīmes|:}}
'''Kols''', arī '''divpunkts''' ir [[pieturzīme]], kas sastāv no diviem vienādiem punktiem, kas novietoti vertikāli. Latviešu valodā tā ir gan gramatiski, gan jēdzieniski nosacīta pieturzīme. Kols norāda uz sekojošu paskaidrojumu, tāpat tiek izmantots kā nosacīta tehniska zīme.<ref name="Blinkena" />

sentences: '''8. maijs''' ir gada 128. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (129. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 237 dienas.

sentences:
autobiogrāfijas oriģināla vāks]]
'''Autobiogrāfija''' ({{val-el|αὐτός}}, ''aútós'' — ‘pats’, {{gree|βίος}}, ''bíos'' — ‘dzīve’, {{gree|γράφειν}}, ''gráphein'' — ‘rakstīšana’) ir [[literārs darbs]], kurā autors vai rakstītājs sistemātiski ir aprakstījis savu [[dzīve|dzīvi]].<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Atšķirībā no [[dienasgrāmata|dienasgrāmatām]], kur pārsvarā raksta jaunākos notikumus, autobiogrāfijā apraksta jau sen notikušus notikumus no tagadējā skatu punkta, kad ir iegūta dzīves [[pieredze]], labāk izprot notikumu likumsakarības un ir mainījusies [[attieksme]] pret dažādām lietām. Neskatoties uz to, autobiogrāfijas ir [[subjektivitāte|subjektīvas]]. Vēl viens līdzīgs žanrs ir [[memuāri]], kas vairāk izpaužas kā [[atmiņa|atmiņu]] stāstījumi.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 8
|lv = Astoņi
}}
'''8''' ('''astoņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[7 (skaitlis)|7]] un [[9 (skaitlis)|9]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 49
|             5. čaula = 3
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = In
|             atommasa = 114,818
|   valences elektroni = [Kr]4d105s25p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Tīra indija klucīši un izkausēts indijs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,78
|              blīvums = 7310
|  kušanas temperatūra = 429,7485 K (156,5985 °C)
| viršanas temperatūra = 2345 K (2072 °C)
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Affliction''
| operators =
| attēls = Affliction (1997 movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[neo-noir]]'', [[drāma]]
| režisors = [[Pols Šreiders]]
| producents =
| scenārijs = Pols Šreiders
| aktieri = * [[Niks Nolte]]
* [[Sisija Speiseka]]
* [[Džeimss Kobērns]]
* [[Vilems Defo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Affliction''
| studija = * ''Largo Entertainment''
* ''Reisman Productions''
* ''Kingsgate Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate|Lions Gate Films]]''
* ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1997|8|28|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1998|12|30|ASV}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0118564/|title=
Affliction (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Affliction''''' ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Šreiders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Niks Nolte]], [[Sisija Speiseka]], [[Džeimss Kobērns]] un [[Vilems Defo]]. Filma ir balstīta uz 1989. gada [[Rasels Benkss|Rasela Benksa]] romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
| name = Milža dambis
| native_name = ''Giant's Causeway''
| image = Causeway-code poet-4.jpg
| caption =
| locmapin =Ziemeļīrija
| pushpin_relief = yes
| map_caption =
| lat_degrees = 55
| lat_minutes = 14
| lat_seconds = 27
| lat_direction = N
| long_degrees = 6
| long_minutes = 30
| long_seconds = 42
| long_direction = W
| coord_format = dms
| coord_parameters = region:RS-18_type:landmark
| location = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Ziemeļīrija|Entrimas grāfiste}}
| elevation =
| built =
| architect =
| architecture =
| visitation_num =
| visitation_year =
| governing_body =
| embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Milža dambis un dambja krasts
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = vii, viii
|        designation1_date = 1986 <small>(10. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/369 369]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Milža dambis''' ({{val|en|Giant's Causeway}}, {{val|ga|Clochán an Aifir}} vai ''Clochán na bhFomhórach'')<ref>{{cite web|url= http://www.logainm.ie/en/118031 |publisher= Placenames Commission |title=Clochán an Aifir / Giant's Causeway - Placenames Database of Ireland |accessdate=8 September 2014}}</ref> ir 6 km garš [[bazalts|bazalta]] kolonnu [[zemesrags]], kas atrodas [[Ziemeļīrija]]s krastā tās ziemeļos apmēram 40 km uz ziemeļaustrumiem no [[Deri]]. Izveidojies sena [[Vulkāns|vulkāna]] izvirduma rezultātā [[paleogēns|paleogēna perioda]] laikā pirms 50—60 miljoniem gadu.

sentences:
{{Infobox stadium
|stadium_name=Kazaņas arēna
|logo_image=RubinKazanNewStadium.png|map_type=Tatarstāna|latNS=N|latd=55|latm=49|lats=14.3|longEW=E|longd=49|longm=9|longs=40|pushpin_map=|map_caption=Kazan Arena Tatarstānā|location={{vieta|Krievija|Kazaņa}}|broke_ground=2010. gada maijā|opened=2013. gada jūlijā|surface=zāle|construction_cost=450 milijoni [[USD]]|seating_capacity=45 379|tenants=[[Rubin]]<br/>[[2018. gada FIFA Pasaules kauss]]
|native_name=''Казань Арена''}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nakts, kad debesis krita
| operators =
| attēls = NightHeavenFell.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Rožē Vadims]]
| producents = * [[Rams Bergmans]]
* Raians Džonsons
| scenārijs =
| aktieri = * [[Brižita Bardo]]
* [[Stīvens Boids]]
* [[Alīda Valli]]
* [[Fernando Rejs]]
| mūzika = [[Žoržs Oriks]]
| oriģinālnos = ''Les bijoutiers du clair de lune''
| studija = ''Iéna Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures|Columbia Films S.A.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1958|4|16|Francija}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nakts, kad debesis krita"''' ({{Val|fr|Les bijoutiers du clair de lune}}) ir 1958. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Rožē Vadims]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brižita Bardo]], [[Stīvens Boids]], [[Alīda Valli]] un [[Fernando Rejs]]. Šī bija otrā Vadima filma pēc "[[Un Dievs radīja sievieti]]" (1956), kurā galveno lomu atveidoja viņa tā brīža sieva Bardo.

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
'''Gemoloģija''' ir zinātne par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], to izcelsmi, veidiem, noteikšanu, vērtēšanu. To var uzskatīt par [[mineraloģija]]s nozari.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=Mazā kapmirte|rinda=Gentianales|sinonīmi=|suga_lv=Mazā kapmirte|suga=Vinca minor|ģints_lv=Kapmirtes|ģints=Vinca|dzimta_lv=Oleandru dzimta|dzimta=Apocynaceae|rinda_lv=Genciānu rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|attēls=Vinca minor 001.JPG|kategorijas=nē|binomial=Vinca minor}}'''Mazā kapmirte''' ({{Val-la|Vinca minor}}) ir mūžzaļš [[Krūms|sīkkrūms]] [[Kapmirtes|kapmiršu]] ģintī, kas savukārt pieder pie [[oleandru dzimta]]s. Savvaļā tā ir izplatīta [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]]  (neiekļaujot [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]]) un Dienvidaustrumeiropā. Mazā kapmirte ir Latvijā plaši kultivēts augs, kurš vietām ir [[Introdukcija (bioloģija)|pārgājis savvaļā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/vinca-minor-l/|title=mazā kapmirte - Vinca minor L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-01-25}}</ref>

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Čada ieplaka
|attēls                 = Chad River Basin relief 2.png
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Čada ezers|Čada ezera]] baseins ar Čada ieplaku vidusdaļā
|lat_dir =N |lat_deg = 18 |lat_min =|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg = 19 |lon_min =|lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āfrika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TCD}}
{{CMR}}
{{NER}}
{{NGR}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|platība                = 2 434 000
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Čada ieplaka''' ir beznoteces baseins [[Āfrika|Āfrikā]], [[Sahāra]]s dienvidu malā.<ref>{{PZT|141}}</ref> Izvietojusies [[Āfrikas platforma]]s lēzenā ieliecē ar [[kvartārs|kvartāra]] upju un ezeru sanesām. Līdzens reljefs ar vidējo augstumu 155—300 m, malas lēzeni pacelts, ziemeļu malā paceļas [[Tībestī kalniene]]. Lielāko daļu teritorijas aizņem [[tuksnesis]] un [[savanna]]. Ieplakas vidusdaļā izvietojies [[Čada ezers]], bet Čada ieplakas zemākā vieta ir [[Bodele]]s ieplaka Tībestī dienvidu pakājē.

sentences: '''Brunovi''' ({{val|de|von Brunnow}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 16. gadsimtā ieceļojusi Latvijā no [[Pomerānija]]s un vēlāk izplatījusies arī [[Krievija|Krievijā]]. [[1620]]. gadā Brunovus ierakstīja [[Kurzemes bruņniecība]]s matrikulā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Pagauri
| ģints = Spergularia
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = 20170803Spergularia rubra03.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Spergularia rubra
| suga = Spergularia rubra
| suga_lv = Rožainais pagaurs
}}'''Rožainais pagaurs''' ({{val|la|Spergularia rubra}}) ir [[neļķu dzimta]]s suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Centrāleiropa|Eiropas vidusdaļā]] un [[Vidusjūra]]s reģionā, taču mūsdienās ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Latvijā suga ir sastopama nereti visā valsts teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug [[Tīrums|tīrumos]], atmatās, nezālienēs un ceļmalās, retāk — sausās mežmalās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/spergularia-rubra-l-j-et-cpresl/|title=rožainais pagaurs - Spergularia rubra (L.) J. et C.Presl - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-16}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Slimnīcas infokaste
| name                = ''Jantarnij bereg''
| org/group           =
| image               = Jantarnij Bereg, Jurmala, Latvia.jpg
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Jūrmala|Zvīņu iela 2|3s=Zvīņu iela (Jūrmala)}}
| coordinates         = {{Coord|56|58|16.76|N|23|34|22.81|E|display=inline,title}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                =
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1972. gadā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.medicina.lv/lat/second4.php?page=katalog&id=2407&D1=2&D2=3|title=Medicina.lv--Jantarnij Bereg|website=www.medicina.lv|access-date=2022-05-25|archive-date=2022-05-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20220525205829/http://www.medicina.lv/lat/second4.php?page=katalog&id=2407&D1=2&D2=3}}</ref>
| closed              = 2022. gadā
| demolished          =
| website             = https://www.sanatorij.lv/
| other_links         =
}}

sentences:
{{Commons cat|Birds of Africa}}
{{Commonscat|Birds of Africa}}

sentences: '''17. februāris''' ir gada 48. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 317 (318 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
[[Kategorija:Rūpnieciskie procesi]]
[[Kategorija:Kokapstrāde]]
[[Kategorija:Mašīnbūve]]
[[Kategorija:Metālapstrāde]]
[[Kategorija:Griezējrīki]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Silene nutans kz1.JPG
| att_nosaukums =
| binomial = Silene nutans
| suga = Silene nutans
| suga_lv = Nokarenā plaukšķene
| att_izmērs =
}}'''Nokarenā plaukšķene''' ({{val|la|Silene nutans}}) ir Eiropā plaši izplatīta, mainīga izskata [[neļķu dzimta]]s suga, kuras ietvaros nodala vairākas pasugas un varietātes. Suga [[Latvija|Latvijā]] ir sastopama nereti visā teritorijā, kur dažāda lieluma grupas aug sausos [[Priedes|priežu]] mežos, mežmalās, sausās pļavās un upju krastu nogāzēs, arī [[Kāpa|kāpās]] un smiltājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-nutans-l/|title=nokarenā plaukšķene - Silene nutans L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-21}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|ķīmisko elementu|urāns|urāns}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 92
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 21
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = U
|             atommasa = 238,02891
|   valences elektroni = [Rn]5f36d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Urāna paraugs un [[uranīts]] (urāna rūda)
|  oksidēšanas pakāpes = +3, +4, +5, '''+6'''
|  elektronegativitāte = 1,38
|              blīvums = 19 100
|  kušanas temperatūra = 1405,3 K (1132,2 °C)
| viršanas temperatūra = 4404 K (4131 °C)
|  īpatnējā pretestība = (0 °C) 2,80{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = (20 °C) 3155
}}

sentences: '''Alfabēts''' ir pilnīgs standartizēts burtu vai rakstu zīmju komplekts, kas katra aptuveni apzīmē kādas runātas valodas [[fonēma|fonēmu]]. Lielākajai daļai pasaules valodu tiek lietots [[latīņu alfabēts]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Diciāna struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Diciāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Ciāns, cianogēns, oglekļa nitrīds,
 dicianogēns, skābeņskābes dinitrils,
 nitriloacetonitrils, oksālnitrils,
 oksalilcianīds
|           CAS numurs = 460-19-5
|      ķīmiskā formula = C2N2
|              molmasa = 52,04
|              blīvums = Pie −21 °C 950
|  kušanas temperatūra = -28 °C
| viršanas temperatūra = −21 °C
| šķīdība ūdenī        = 450 ml/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Diciāns''' (bieži saukts vienkārši par '''ciānu'''), arī '''cianogēns''', (CN)2 - bezkrāsaina indīga [[gāze]] ar asu, [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]] līdzīgu [[smarža|smaržu]]. Diciāns sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ierobežoti; labāk šķīst [[spirts|spirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[etiķskābe|etiķskābē]]. Diciāns deg ar ārkārtīgi karstu, violetu liesmu, kam ir sarkana apmale.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Rīga|Rīgā]]|Jugla|Jugla}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Jugla
| attēls            = Jugla pie ietekas Juglas ezerā.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Jugla pie ietekas Juglas ezerā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         = [[Lielā Jugla]], [[Mazā Jugla]]
| ieteka            = [[Ķīšezers]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=58 | sāk_plat_s=11 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=19 | sāk_gar_s=24 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=00 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=13 | iet_gar_s=01 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}} ([[Rīga]])
| garums            = 5,5
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 0,1
| kritums           =
| caurtece          = 13
| gada_notece       = 0,4
| baseins           = 1722,7
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Piķurga]]
}}
'''Jugla''', saukta arī '''Meldrupe''', '''Berģupe''', ir [[Lielā Jugla|Lielās Juglas]] un [[Mazā Jugla|Mazās Juglas]] sateces upe (šajā posmā saukta arī '''Berģupe''', 2,5 km gara, ietek Juglas ezerā pie [[Sudrabsaliņa]]s) un [[Juglas ezers|Juglas ezera]] notece uz [[Ķīšezers|Ķīšezeru]] (3 km gara). Notece uz Ķīšezeru 1970. g. tika iztaisnota un pie Vidzemes šosejas izbūvētas slūžas iesāļo Ķīšezera ūdeņu pretplūsmas aizturēšanai. Juglai labajā pusē pievienojas [[Gaujas—Daugavas ūdensceļš]], kas savieno Juglu ar [[Lielais Baltezers|Lielo]] un [[Mazais Baltezers|Mazo Baltezeru]] un [[Gauja|Gauju]]. Berģupes posmā ir notece uz [[Mašēnu ezers|Mašēnu ezeru]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Ground squirrel berkeley marina 01.jpg
|  att_nosaukums = [[Kalifornijas zemes vāvere]] (''Spermophilus beecheyi'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveru dzimta
|    apakšdzimta = Xerinae
| apakšdzimta_lv = Zemes vāveres
|          cilts = Marmotini
|       cilts_lv = Murkšķi
|       binomial = Marmotini <small>([[Reginald Innes Pocock|Pocock]] 1923)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Murkšķi''', '''murkšķu cilts''' (''Marmotini'') ir viena no [[Vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') [[grauzējs|grauzēju]] ciltīm. Tā kopā ar [[Āfrikas vāveres|Āfrikas vāveru cilti]] (''Protoxerini'') un [[asspalvainās zemes vāveres|asspalvaino zemes vāveru cilti]] (''Xerini'') veido [[zemes vāveres|zemes vāveru apakšdzimtu]] (''Xerinae'').

sentences: '''Jasmonāti (JA)''' ir [[Augi|augos]] esoši ķīmiski savienojumi ar [[Hormoni|hormonu]] īpašībām.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanss Georgs Gadamers
|          vārds_orig = Hans-Georg Gadamer
|              attēls = Hans-Georg Gadamer.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums = Hanss Georgs Gādamers 2000. gadā
|             dz_gads = 1900
|          dz_mēnesis = 02
|            dz_diena = 11
|            dz_vieta = [[Marburga]], [[Vācijas Impērija]],<br />(tagad [[Hesene]], {{GER}})
|              m_gads = 2002
|           m_mēnesis = 03
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Heidelberga]], [[Bādene-Virtemberga]], {{GER}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola = [[kontinentālā filozofija]], [[hermeneitika]]
|           intereses = [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[valoda]], [[ontoloģija]], [[estētika]]
|              idejas =
|          alma_mater = [[Marburgas Universitāte]], [[Freiburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Pauls Nātorps]], [[Nikolajs Hartmanis]], [[Martins Heidegers]]
|           skolnieks = [[Džanni Vatimo]]
|          ietekme_no = [[Aishils]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Imanuels Kants]], [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis]], [[Sērens Kirkegors]], [[Frīdrihs Helderlins]], [[Frīdrihs Šleiermahers]], [[Vilhelms fon Humbolts]], [[Vilhelms Diltejs]], [[Edmunds Huserls]], [[Martins Heidegers]], [[Rūdolfs Bultmanis]], [[Karls Jasperss]]
|          ietekmējis = [[Ričards Rortijs]], [[Džanni Vatimo]], [[Pols Rikērs]], [[Jirgens Hābermāss]]
|               darbi = "[[Patiesība un metode]]" (''Wahrheit und Methode'', 1960)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Togo}}

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi = ķimeņu siers
|valsts = [[Latvija]]
|reģions =
|pilsēta =
|piens = [[govs]]
|pasterizēšana  =
|tekstūra     = mīksta, saistīta, nedaudz graudaina, viendabīga visā masā<ref name="ES Oficiālais Vēstnesis">{{Tīmekļa atsauce |title= Produkta specifikācija garantētu tradicionālo īpatnību gadījumā. Jāņu siers |date=2015. gada 20. jūnijs |publisher= [[Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis]] |url= https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52015XC0620(01) |accessdate= 2016. gada 22. oktobrī}}</ref>
|tauki      = >30%<ref name="ES Oficiālais Vēstnesis"/>
|olbaltumvielas     =
|izmērs    = 4—6 cm augsts cilindrs 8—30 cm diametrā<ref name="ES Oficiālais Vēstnesis"/>
|svars     =
|nogatavināšana    = vismaz 1—2 stundas<ref name="ES Oficiālais Vēstnesis"/>
|sertifikācija     = [[Traditional Speciality Guaranteed|TSG]] 2015
}}
'''Jāņu siers''' ir nenogatavināts latviešu [[skābpiena siers]], ko tradicionāli gatavo uz [[Jāņi]]em.<ref name="ES Oficiālais Vēstnesis"/> Tā kā raksturīga siera sastāvdaļa ir [[ķimenes]], to dažkārt sauc arī par '''ķimeņu sieru'''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Jāņu siers |author=Linda Dumpe, Anna Šmite, Aija Golde |year=2004 |publisher=[[Sabiedriska organizācija|SO]] „Siera klubs” |location=Rīga |isbn=9984-976-20-3 |page= |pages=204}}</ref>

sentences: '''Dzimumzīmes''' ({{val|la|Naevi}}) ir iedzimti nepareizi attīstīti [[āda]]s [[audi]] vai [[asinsvadi]]. Dzimumzīmes var rasties jebkurā vecumā. Lielums un forma ļoti dažādi (lielākas dzimumzīmes sauc par dzimumplankumiem). Bērnam augot, sevišķi [[pubertāte]]s laikā, dzimumzīmes var palielināties.

sentences:
[[Kategorija:Čīle]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Dienvidameriku|Czile]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Czile]]

sentences: '''Alus darīšana''' jeb '''brūvēšana''' ir [[alus]] gatavošana, [[ūdens|ūdenī]] vārot [[mieži|miežus]] vai cita veida [[labība|labību]] un iegūto šķīdumu [[raudzēšana|saraudzējot]] ar [[raugs|raugu]]. Laika gaitā alus darīšana no [[amatniecība]]s kļuvusi par [[pārtikas rūpniecība]]s nozari.

sentences:
{{Coord|31.776667|N|35.234167|E|display=title}}
[[File:Westernwall2.jpg|thumb|230px|Raudu mūris]]
[[File:Franciscus kotel.jpg|thumb|230px|]]
'''Raudu mūris''' ({{val-he|הַכֹּתֶל הַמַּעֲרָבִי}}) atrodas [[Jeruzaleme]]s vecpilsētā, [[Izraēla|Izraēlā]]. Mūris ir 57 m plats un 19 m augsts, tas ir ap [[Dievnama kalns|Dievnama kalnu]] esošā rietumu mūra fragments. Šī tiek uzskatīta par vienu no svētākajām [[ebreji|ebreju]] svētvietām. Raudu mūris ir saglabājusies daļa no [[Otrais templis|Otrā tempļa]] mūra, kas tika uzbūvēts paplašinot templi [[Hērods Lielais|Hēroda Lielā]] laikā.

sentences:
{{cita nozīme|apdzīvotu vietu|dzelzceļa staciju|Vaiņode (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vaiņode
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Vaiņode, Brīvības iela.jpg
| image_caption            = Brīvības iela
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Dienvidkurzemes novads]]
| subdivision_name2        = [[Vaiņodes pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1253
| established_title1       = Pilsētciemats no
| established_date1        = 1954
| established_title2       = Ciems no
| established_date2        = 1990
| area_total_km2           = 8.5
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3205 |title=Informācija par objektu: Vaiņode |accessdate={{dat|2016|08|23||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 1759
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 25 | lats  = 01 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 51 | longs = 19 | longEW = E
| elevation_m              = 147
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3435
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bromūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Bromūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = 3,6452
|  kušanas temperatūra = -86,9 °C
| viršanas temperatūra = -66,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 221 g/100 ml (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Bromūdeņradis''' (HBr) ir [[broms|broma]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HBr ir bezkrāsaina [[gāze]] ar kodīgu, skābu smaku, daudz smagāka par gaisu. Bromūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] — [[bromūdeņražskābe|bromūdeņražskābi]] (līdz 68,85% HBr pēc masas).  0 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 600 tilpumi bromūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā bromūdeņradis, tāpat kā [[hlorūdeņradis]], veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus bromūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. HBr šķīst [[etanols|etanolā]], veidojot vāju elektrolītu.

sentences:
'''Romantisms''' ir [[vēsture]]s [[filozofija]]s novirziens, kas kā ideju kopums parādījās 18. — 19. gadsimtu mijā. Sākotnēji romantisma strāvas vēsturnieki vērtēja [[Franču revolūcija|Lielo franču revolūciju]] no konservatīvisma pozīcijām. [[Vācija|Vācijā]] šo novirzienu pārstāvēja L. Ranke, [[Francija|Francijā]] — Mestrs, Bonāls, [[Šatobriāns]], [[Krievija|Krievijā]] [[Karamzins]] („Krievijas valsts vēsture”).
Krievijas Impērijā 1830. gados izveidojās oficiālā tautiskuma teorija, kas pauda ideju par Krievijas atšķirīgo attīstības gaitu no Eiropas, idealizēja Krievijas senatni, obščinu, pareizticību, zemniecību.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Diglima struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H14O3
|molmasa=134,18
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=-64 °C
|viršanas temperatūra=162 °C
}}
'''Diglims''' (''bis''-2-metoksietilēteris, dietilēnglikola dimetilēteris, CH3−O−CH2CH2−O−CH2CH2−O−CH3) ir tipisks tri[[ēteri]]s (savienojums ar trim ētera grupām molekulā). Diglims ir bezkrāsains šķidrums ar ētera smaržu. Šķīst ūdenī un spirtā.

sentences: '''Šosciems''' ir [[Rīgas pilsētas daļa]] [[Atgāzene]]s un [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalna]] apkaimēs [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], kurai cauri iet [[Autoceļš A8 (Latvija)|Jelgavas šosejas]] sākuma daļa (tagad [[Vienības gatve (Rīga)|Vienības gatve]]).

sentences: '''Jonu mikroskops''' (jeb '''jonu projektors''') sastāv no [[sfēra|sfēriska]] trauka, kuras [[rādiuss]] ir aptuveni 0,1 [[metrs|m]] (10 [[centimetrs|cm]]), un [[volframs|volframa]] adatas, kuras smaile novietota trauka centrā (sk. zīmējumu). Smailes liekuma rādiuss izveidots tik mazs, cik vien tas ar modernām [[metāls|metāla]] apstrādes metodēm iespējams (apmēram 50 [[nanometrs|nm]]). Sfēras iekšējā virsma pārklāta ar plānu vadītāja slāni, kas, līdzīgi [[televizors|televizora]] [[kineskops|kineskopa]] ekrānam, spīd ātru daļiņu triecienu iedarbībā. Starp pozitīvi lādēto smaili un negatīvi lādēto vadītāja slāni rada dažus simtus [[volts|voltus]] lielu [[spriegums|spriegumu]]. Trauku piepilda ar [[hēlijs|hēliju]] nelielā [[spiediens|spiedienā]] 100 [[paskāls|Pa]].

sentences: '''Drupieži''', arī '''klastiskie''' jeb '''terigēnie ieži''' ir [[nogulumieži]], kas pilnībā vai pārsvarā sastāv no dažādu [[Ieži|iežu]] un [[Minerāls|minerālu]] lauskām (daļiņām). Izšķir cementētus un necementētus (irdenus) drupiežus. Cementētajos drupiežos par saistvielu kalpo [[karbonāti]] ([[kalcīts]], [[dolomīts]]), [[Krams|krama]] oksīdi ([[opāls]], [[kalcedons]], [[kvarcs]]), [[dzelzs oksīdi]] ([[limonīts]], [[getīts]] u.c.), [[Māls|māla]] minerāli un virkne citu. Drupieži bieži vien satur organiskās paliekas: veselas [[čaula]]s vai to fragmentus ([[Moluski|molusku]], [[Koraļļi|koraļļu]], [[krinoidejas|krinoideju]] u.c. [[Detrīts|detrītu]], [[Koks|koku]] stumbrus un zarus u.t.t.).

sentences: un [[Cēsis]]), 2. Landmaršala teritorija ([[Sigulda]] un [[Aizkraukle]]), 3. [[Vīlande]]s komtureja, 4.[[Tallina]]s komtureja, 5. Jerves fogteja, 6. [[Kuldīgas komtureja]], 7. [[Alūksnes komtureja]], 8. [[Pērnava]]s komtureja, 9. Māsilinas (''Maasilinna'') fogteja, 10. [[Rakvere]]s fogteja, 11. [[Narva]]s fogteja, 12. Vasknarvas fogteja, 13. Tolses (''Toolse'') fogteja, 14. Kursi komtreja, 15. Karksi fogteja, 16. [[Bauskas fogteja]], 17. [[Rēzeknes fogteja]], 18. [[Daugavpils komtureja]], 19. [[Sēlpils fogteja]], 20. [[Dobeles komtureja]], 21. [[Kandavas fogteja]], 22. [[Grobiņas fogteja]], 23. [[Ventspils komtureja]].]]

sentences:
)]]
'''Sublitorāle''' jeb '''sublitorālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] piekrastes [[ekoloģiskā zona]], kas atrodas [[Kontinentālais šelfs|kontinentālā šelfa]] robežās starp [[Bēgums|bēguma]] maksimālo ūdens līmeni un šelfa ārējo robežu. Šī zona vienmēr ir klāta ar jūras ūdeni un aptuveni ir ekvivalenta [[nerītiskā zona|nerītiskajai zonai]]. [[Jūras bioloģija|Jūras bioloģijā]] sublitorālā zona attiecas uz apgabaliem, kur [[Saule]]s [[gaisma]] sasniedz [[Okeāna dibens|okeāna dibenu]], t.i. kur ūdens dziļums nav tik liels, lai atrastos ārpus [[fotiskā zona|fotiskās zonas]]. Tāpēc šajā zonā ir augsta bioloģiskā produktivitāte un šeit dzīvo jūras organismu sugu lielākā daļa.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}

sentences:
{{personas infokaste
|        attēls = Valentīne Lasmane pirms 1940.jpg
| att_nosaukums = Valentīne Lasmane pirms 1940. gada
|       dz_gads = 1916
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 16
|      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Poltavas guberņa|Kremenčuka|td=Ukraina}}
|        m_gads = 2018
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 3
|       m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
|       tautība = [[latvieši|latviete]]
|  nodarbošanās = filoloģe
|       dzimums = S
}}
'''Valentīne Lasmane''' dzimusi '''Jaunzeme''' (1916—2018) bija latviešu [[filoloģe]] un nacionālās pretestības kustības dalībniece.

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{citas nozīmes|zivi|rauda (nozīmju atdalīšana)|rauda}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = Rauda
|         attēls = Rutilus rutilus Prague Vltava 3.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Rutilus
|       ģints_lv = Raudas
|           suga = R. rutilus
|        suga_lv = Rauda
|       binomial = Rutilus rutilus
|         autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
|    kategorijas = nē
}}
'''Rauda''' (''Rutilus rutilus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') anadroma vai saldūdens [[zivs]], kas sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]].<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/272 FishBase: Rutilus rutilus  (Linnaeus, 1758) Roach]</ref> Mājo dažāda lieluma upēs, upju grīvās un ezeros.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vlastimils Horts
|     vārds_orig = ''Vlastimil Hort''
|         attēls = Vlastimil Hort 1988 Thessaloniki.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Vlastimils Horts 1988. gadā [[Saloniki|Salonikos]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1944
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|Čehoslovākija|Kladno|td=Čehija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{CZE}}<br /> {{GER}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences: '''Ruckas muiža''' ({{val|de|Rutzky}}) ir [[muiža]], kas atrodas [[Ruckas parks|Ruckas parkā]] Piebalgas ielā 19 [[Cēsis|Cēsīs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://pilis.lv/lv/biedri/objects/1138/211 |title=Ruckas muiža |accessdate=2015-04-04 |work= |publisher=[[Latvijas Piļu un muižu asociācija]] |date= }}{{Novecojusi saite}}</ref> Ruckas muiža un tai apkārt esošais [[parks]] ir [[valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Cēsu novadā|valsts aizsargājams kultūras piemineklis]].<ref>{{VKPAIoa|6199|Ruckas muižas apbūve}}</ref> Muižas parks ir Cēsu [[ģeogrāfija|ģeogrāfiskais]] centrs.<ref name="GetWell">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.rtusummerschool.lv/We-Are-Well |title=''We Are One'' paveiktais 2014. gada ''Get Well City'' |accessdate=2015-04-04 |author=Rīgas Tehniskā universitāte |date=2014. gads |work= |publisher= |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150401023445/http://www.rtusummerschool.lv/We-Are-Well |archivedate=2015-04-01 }} {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Komunistiskā Internacionāle''' vai '''III Internacionāle''' (saīsināti '''Kominterne''') bija starptautiska [[komunisms|komunistu]] organizācija, kas darbojās no 1919. līdz 1943. gadam.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| tauta = Moldāvi
| attēls =
| skaits = 3,35 miljoni
| vieta = {{ubl
 | {{MDA}} (2,82 miljoni)
 | {{UKR}} (0,26 miljoni)
 | {{RUS}} (0,16 miljoni)
 }}
| valoda = [[rumāņu valoda]],<br />[[krievu valoda]], [[ukraiņu valoda]]
| reliģija = [[kristietība]] ([[pareizticība]])
| grupas =
| radi = [[rumāņi]]
}}

sentences:
{{cita nozīme|liķieri|kuģi|Adriatica Queen}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences: '''Gvantanamo līča aizturēšanas nometne''' ({{val-en|Guantánamo Bay detention camp}}), arī '''Gvantanamo līča aizturēšanas centrs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+MOTION+P7-RC-2013-0234+0+DOC+XML+V0//LV|title=Eiropas Parlamenta rezolūcija par Gvantanamo — ieslodzīto bada streiks (2013/2601(RSP))|publisher=[[Eiropas Parlaments]]|accessdate={{dat|2016|8|19||bez}}|author=|language=|quote=rīkojumu slēgt 'Gvantanamo līča aizturēšanas centru līdz 2010. gada 22. janvārim}}</ref> un '''Gvantanamo cietums''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[militārais cietums]], kas atrodas [[Kuba]]s salā, [[Gvantanamo līcis|Gvantanamo līcī]] esošajā [[Gvantanamo līča jūras kara bāze|Gvantanamo līča jūras kara bāzē]]. Kad {{dat|2002|||Ģ}} janvārī nometni izveidoja, [[ASV Aizsardzības sekretārs]] [[Donalds Ramsfelds]] sacīja, ka tā paredzēta īpaši bīstamiem cilvēkiem, lai viņus nopratinātu un notiesātu. Patiesībā nometne ir kļuvusi par cietumu nenotiesātiem ieslodzītajiem.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Sers Frānsiss Dreiks
 |    vārds_orig = ''Sir Francis Drake''
 |        attēls = Francis drake.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap [[1540. gads|1540]]. gadu
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =  [[Devona]], [[Anglijas Karaliste]]
 |        m_gads = 1596
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 27
 |       m_vieta =  [[Kolona (province)|Kolona]], [[Panama]], [[Spānijas impērija]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =  [[Anglijas Karaliste]]
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ceļotājs, jūrnieks, militārpersona, pirāts, politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1563–1596
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts = Francis Drake Signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Sievietes pēc valsts|Baltkrievija]]
[[Kategorija:Baltkrievijas cilvēki| Sievietes]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences: '''Ekoloģiskais pēdas nospiedums''' ({{val|en|ecological footprint}}; dažreiz tulkots kā ''ekoloģiskās pēdas nospiedums'' vai ''ekoloģiskā pēda'') ir cilvēka ietekmes uz vidi aprēķināšanas un atspoguļošanas metode. Tā uzskaita [[enerģija]]s un vielas plūsmu, ieejot kādā noteiktā saimniecības sistēmā un izejot ārā no tās, un dabūtos lielumus pārvērš attiecīgā zemes un ūdeņu platībā, kas nepieciešami, lai daba šo plūsmu uzturētu<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |title=Veikendžeils M., Rīss, V., Mūsu ekoloģiskais pēdas nospiedums - Kā samazināt cilvēka ietekmi uz zemeslodi. Apgāds Norden AB: Rīga, 2000. 13.lpp. |access-date={{dat|2011|03|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305000055/http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Stīvijs Vonders
|          Attēls = Stevie Wonder.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Stīvijs Vonders 2006. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1950|5|13}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Mičigana|Seginava}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[rhythm and blues|R&B]], [[Popmūzika|pops]], [[soulmūzika]], [[džezs]], [[fankmūzika]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1961–pašlaik
|Izdevējkompānija = Tamla, [[Motown]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Stīvlends Hārdavejs Moriss''' ({{val|en|Stevland Hardaway Morris}}; dzimis {{dat|1950|5|13}} [[Seginava|Seginavā]], [[Mičigana|Mičiganas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), pazīstams kā '''Stīvijs Vonders''' (''Stevie Wonder''), ir amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, multiinstrumentālists, ierakstu producents un aktīvists.<ref name="introtoStevie">Perone, James E. (2006). ''The Sound of Stevie Wonder: His Words and Music.'' Westport, CT: Greenwood Publishing. {{ISBN|0-275-98723-X}}. Pg. xi-xii</ref> Viņš ir akls jau kopš agras bērnības.<ref name="incubator">{{ziņu atsauce|title=Stevie Wonder: Blind faith|publisher=[[The Independent]]|url=http://www.independent.co.uk/news/people/stevie-wonder-blind-faith-865838.html|date=July 12, 2008|accessdate=July 29, 2008|archive-date={{dat|2020|05|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200521100207/https://www.independent.co.uk/news/people/profiles/stevie-wonder-blind-faith-865838.html}}</ref> 11 gadu vecumā parakstīja līgumu ar ''[[Motown]]'' ierakstu kompāniju ''Tamla'', kurā darbojas arī pašlaik.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kaaba
| native_name           = {{lang|ar|كَعْبَة}}
| native_name_lang      = ar
| image                 = Kaaba Masjid Haraam Makkah.jpg
| caption               = Kaaba, kuru ieskauj svētceļotāji
| location              = {{vieta|Saūda Arābija|Hidžāzs|Meka|Harāma mošeja}}
| coordinates           = {{coord|21|25|21.0|N|39|49|34.2|E|display=inline,title}}
| religious_affiliation = [[islāms]]
| height_max            = 13,1 m
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Aleksandrs Tifērs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Alexandre Tuffère'' / ''Αλέξανδρος Τουφερής''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1876|6|8}}
 |             dz_viet = {{flaga|Grieķija|old}} [[Atēnas]], [[Grieķijas Karaliste]] (tagad {{karogs|Grieķija}})
 |             mir_dat = {{dat|1958|3|14}}
 |            mir_viet = {{flaga|Grieķija|old}} [[Atēnas]], [[Grieķijas Karaliste]] (tagad {{karogs|Grieķija}})
 |             tautība = [[Francūzis]], [[Grieķis]]
 |              garums =
 |               svars =
 |             iesauka =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flag|Francija}}
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]], [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]]) un [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|1906 (neof.)]]
 |          os_medaļas = 1 sudraba
 |         os_lab sasn = 12.70 metri (trīssoļlēkšana)
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalCountry| {{flaga|FRA}} [[Francija olimpiskajās spēlēs|Francija]] (FRA)}}
{{MedalSport| [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika olimpiskajās spēlēs|Vieglatlētika]]}}
{{MedalSilver| [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
}}

sentences:
[[File:Blausen 0315 Diffusion.png|thumb|Difūzija - krāsas [[kristāls|kristālus]] ievietojot [[ūdens|ūdenī]], notiek krāsas un ūdens molekulu pārvietošanās dažādos virzienos, bet to plūsma ir vērsta uz mazākas koncentrācijas rajoniem. Kad krāsa ūdenī ir izšķīdusi pilnībā, šķīdums kļūst krāsains]]
'''Difūzija''' ir atšķirīgu vielu daļiņu ([[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]]) savstarpēja sajaukšanās to [[siltumkustība]]s un arī citu ārējo apstākļu, piemēram, atšķirīgu [[koncentrācija|koncentrāciju]] dēļ.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Reāli veči
| operators =
| attēls = Stand up guys poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Fišers Stīvenss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Džulianna Mārgulisa]]
* [[Marks Mārgoliss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Stand Up Guys''
| studija = * ''Sidney Kimmel Entertainment''
* ''Lakeshore Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|10|12}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1433634305/|title=
Stand Up Guys |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Reāli veči"''' ({{Val|en|Stand Up Guys}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Fišers Stīvenss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Kristofers Volkens]], [[Alans Ārkins]], [[Džulianna Mārgulisa]] un [[Marks Mārgoliss]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amilozes lineārās ķēdes struktūrformula

[[Amiloze]]s spirālveida uzbūve

[[Amilopektīns|Amilopektīna]] sazarotās virknes struktūrformula

Cietes šķīdināšana ūdenī
|       citi nosaukumi = stērķele
|           CAS numurs = 9005-25-8
|      ķīmiskā formula = (C6H10O5)''n''
|              molmasa = (162,15)''n''
|              blīvums = aptuveni 1500
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = aukstā nešķīst, karstā — uzbriest
|                 citi =
}}
'''Ciete''', agrāk saukta arī par '''stērķeli''' (no {{val|bar|Sterklis}}, ''Stärklis'' — 'ciete'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |page=927 |isbn=9984-700-12-7 |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:640845%7cpage:931}}</ref>), ir [[augi|augu]] [[polisaharīdi|polisaharīds]], ko veido ar [[glikozīdsaite|glikozīdsaitēm]] saistījušies [[glikoze]]s atlikumi, kas sīkāk veido [[amiloze|amilozi]] un [[amilopektīns|amilopektīnu]].<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Ogļhidrāti. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=47.—48}}</ref>

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             = Ramadāns
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Welcome Ramadhan.jpg
| attēla_izmērs         = 235px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Ramadāns sākas ar jauna mēness sākšanos
| oficiālais_nosaukums  = {{ara|رمضان}}
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      = Svinētāji
| brīvs_lauks1          = [[musulmaņi]]
| brīvs_nosaukums2      = Veids
| brīvs_lauks2          = [[reliģiski svētki]]
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                =
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[dzīru svētki]]em
}}

sentences: '''"Skroderdienas Silmačos"''' ir [[Rūdolfs Blaumanis|Rūdolfa Blaumaņa]] [[luga]]. Luga ir uzrakstīta 1901. gadā, bet tās pirmizrāde notika 1902. gada 30. janvārī [[Rīgas Latviešu teātris|Rīgas Latviešu teātrī]].<ref name="valkiira"/> Daudzas teātra trupas iestudē šo lugu katru gadu ap [[Jāņi|Jāņu]] laiku un tā ir kļuvusi par neatņemamu svētku sastāvdaļu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Biruta Cepurīte |     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
'''Fāžu likums''' apraksta sakarību starp iespējamo brīvības pakāpju skaitu (''B''), [[fāze (termodinamika)|fāžu]] skaitu (''F'') un komponentu skaitu (''K''), līdzsvarā esošā [[Noslēgta sistēma|slēgtā sistēmā]].
:<math>B=K-F+2 \ </math>
Tas nozīmē, ka līdzsvara apstākļos [[Gibsa enerģija]] visām fāzēm ir vienāda. Sistēmas mainīgie parametri var būt [[temperatūra]] un [[spiediens]].

sentences:
[[glezna]].) ]]
'''Stress''' ir [[cilvēks|cilvēka]] vai [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] organisma un [[psihe]]s kompleksveida reakcija uz [[Emocijas|emocionāli]] ļoti spēcīgu kairinājumu, signālu, vai problēmsituāciju.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=stress]{{Novecojusi saite}} Tezaurs</ref> Lietpratēji stresa stāvoklī izšķir trauksmes, rezistences un izsīkuma stadiju. Trauksmes stadijā notiek organisma aizsargspēju mobilizēšana, fizioloģiska "cīņas vai bēgšanas reakcija."<ref>[http://www.arstipsihoterapeiti.lv/lv/reakcijas-uz-stresu.html] Latvijas Ārstu psihoterapeitu asociācija (LĀPA)-Reakcijas uz stresu</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Sanita Reinsone
| vārds_orig = Sanita Bērziņa-Reinsone
| attēls = Sanita Reinsone.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1981
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Mazsalaca]], [[Latvijas PSR]]
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = folkloras pētniece, publiciste, rakstniece
| lit virzieni =
| piezīmes =
| dzimums = S
}}

sentences: '''Abū Simbelas tempļi''' ir divi masīvi akmens [[templis|tempļi]] [[Ēģipte]]s dienvidos, [[Nūbija|Nūbijā]]. Tie atrodas [[Nāsira ezers|Nāsira ezera]] dienvidu krastā, aptuveni 230 km uz dienvidrietumiem no [[Asuāna]]s. Tie ir iekļauti [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences: '''Āzijas pokera tūre''' (''Asian Poker Tour'', ''APT'') ir lielākais Āzijas [[pokers|pokera]] turnīrs, kura mērķis ir popularizēt pokera spēli, organizējot pokera turnīrus lielākajās [[Āzija]]s un [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] valstīs, kā [[Manila]], [[Makao]], [[Seula]] un [[Singapūra]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2472''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2472''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Kobalt-M]]
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = [[Jantar'-4K2M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[CSKB Progress]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|6|27|SK}} 16:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Sojuz-U]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2011
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~120 dienas
| Beigu_gads             = 2011
| Beigu_datums           = {{dat|2011|10|24|SK}}
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-028A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2011" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 81,39°
| Periods                = 90,07 min
| Apoapsīda              = 339 km
| Periapsīda             = 217 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[Kosmos-2462]]
| KA_nāk                 = [[Kosmos-2480]]
}}
'''Kosmos-2472''' (''Космос-2472'') ir [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2011. gada jūnijā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{jāuzlabo|sadaļu par embrioģenēzi jāpārnes atsevišķā rakstā, bet šo jāsāk ar somatiskās embrioģenēzes definīciju ievadā}}
{{sadalīt}}
== Embrioģenēze ==
Dabiskos apstākļos embrioģenēze sākas no [[zigota]]s izveidošanās brīža. Zigota veidojas saplūstot divām gametām sievišķajai un vīrišķajai, segsēkļiem ir raksturīga divkāršā apaugļošanās, kuras rezultātā veidojas triploīda endosperma, bet [[kailsēkļi]]em rezerves sēklā uzkrājas megagametofīta audos. Tālāk embrijs attīstās vairākos secīgos etapos<ref name=":0">George, Edwin F., Michael A. Hall, and Geert-Jan De Klerk. "Somatic embryogenesis." ''Plant propagation by tissue culture''. Springer Netherlands, 2008. 335-354.</ref>[[Segsēkļi|Segsēkļu]] embrioģenēzi var iedalīt trīs galvenajos posmos:
* Asimetriska zigotas dalīšanās, tās laikā izveidojas mazāka apikālā šūna un lielāka bazālā šūna.
* Globulārā stadija, tās laikā tiek determinēti šūnu slāņi un attīstības ass.
* Dīgļapu stadijas izveidošanās, tās laikā sākās saknes un pumpura aizmetņu iniciācija<ref name=":1">Davey, Michael R., and Paul Anthony. ''Plant cell culture: essential methods''. John Wiley & Sons, 2010. </ref>

sentences: '''Slēdziens''' ir termins [[loģika|loģikā]]. ''[[Abdukcija]]'' ir viena no trīs slēdzienu veidu un metožu formām, kur pārējās ir [[dedukcija]] un [[indukcija]]. [[Abdukcija]] ir spriešanas veids, kurā no visiem pieņēmumiem tiek izvēlēts tas, kurš vislabāk izskaidro zināmos faktus. Abdukcija kā slēdziena veids un metode ir samērā jauns, to radīja [[Čārlzs Senderss Pīrss]]. Piemēram, ja zāle ir slapja, tad, balstoties uz abdukciju, var secināt, ka ir lijis vai ja kūp dūmi, visticamāk dūmu avots ir uguns.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija sulfāta struktūrformula

Bezūdens magnija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais magnijs,
 Epsomas sāls,
angļu sāls, rūgtais sāls
|           CAS numurs = 7487-88-9
14168-73-1 (monohidrāts)
24378-31-2 (tetrahidrāts)
15553-21-6 (pentahidrāts)
13778-97-7 (heksahidrāts)
10034-99-8 (heptahidrāts)
|      ķīmiskā formula = MgSO4
|              molmasa = 120,366
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1124 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (0 °C),
35,1 g/100mL (20 °C),
50,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Magnija sulfāts''' (MgSO4) ir [[sērskābe]]s [[magnijs|magnija]] sāls. Tīrs magnija sulfāts ir bezkrāsaina, higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas. Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, nedaudz šķīst spirtā, ēterī, glicerīnā. Veido dažāda sastāva vairāk vai mazāk stabilus [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 un pat 12 ūdens molekulām. Vēsturiski tiek saukts par '''Epsomas sāli''' vai '''angļu sāli''', jo 17. gadsimta beigās atklāts avotu ūdeņos [[Epsoma]]s pilsētas tuvumā [[Anglija|Anglijā]], [[Sari (Anglija)|Sari]] grāfistē (Nēmiass Grjū).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, 315. lpp. {{krieviski}}</ref> Magnija sulfātu sauc arī par '''rūgto sāli''' tā garšas dēļ. Dažreiz tiek nepareizi dēvēts par magnēzija sulfātu.

sentences: '''Tetrahidrokanabinols''' (zināms arī kā '''THC''' un '''delta-9-tetrahidrokanabinols''') ir galvenā [[kaņepes|kaņepju]] augu psihoaktīvā viela. Tas pirmoreiz tika ekstraktēts tīrā veidā 1964. gadā.<ref name="doi10.1021/ja01062a046">{{Laikraksta atsauce |doi=10.1021/ja01062a046 |year=1964 |last1=Gaoni |first1=Y. |last2=Mechoulam |first2=R. |journal=Journal of the American Chemical Society |volume=86 |issue=8 |pages=1646–1647}}</ref><ref>[http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml Interview with the winner of the first ECNP Lifetime Achievement Award: Raphael Mechoulam, Israel] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110430032241/http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml |date={{dat|2011|04|30||bez}} }} 2007. gada februāris</ref><ref>{{Laikraksta atsauce |last1=Geller |first1=Tom |year=2007 |url=http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080619013348/http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archivedate={{dat|2008|06|19||bez}} |title=Cannabinoids: A Secret History |journal=Chemical Heritage Newsmagazine |volume=25 |issue=2 |accessdate={{dat|2008|05|31||bez}} }}</ref> Aukstumā THC ir stiklaini cieta viela, bet sasilis tas kļūst viskozs un lipīgs.

sentences:
em (1926)]]
'''Kinooperators''' (vienkāršoti '''operators''') ir speciālists, kas ir atbildīgs par [[Kinokamera|filmēšanas kameru]] un apgaismes grupas vadību, veidojot [[kinofilma|kinofilmu]], televīzijas produkciju vai citus tiešraides raidījumus, kā arī ir atbildīgs par māksliniecisku un tehnisku lēmumu pieņemšanu saistībā ar filmējamo attēlu. Šīs jomas izpēti un praksi sauc par [[kino|kinematogrāfiju]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = Spāre
|         attēls = Abramis_ballerus.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Ballerus
|       ģints_lv = Spāres
|        ģints_r = Spāres (zivis)
|           suga = Ballerus ballerus
|        suga_lv = Spāre
|         suga_r = Spāre (zivs)
|       binomial = Ballerus ballerus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Abramis ballerus''
}}
'''Spāre''' (''Ballerus ballerus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') saldūdens zivs, kas sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Skandināvija|Skandināvijā]].<ref name=iuc>[http://maps.iucnredlist.org/map.html?id=135587 IUCN: Ballerus ballerus range map]</ref><ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/Ballerus-ballerus.html FishBase: Ballerus ballerus  (Linnaeus, 1758) Zope]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sieviete smiltīs
| operators =
| attēls = Woman in the Dunes poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Hiroši Tešigahara]]
| producents =
| scenārijs = [[Kobo Abe]]
| aktieri = * [[Eidži Okada]]
* [[Kjoko Kišida]]
| mūzika = [[Toru Takemicu]]
| oriģinālnos = 砂の女
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Toho]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1964|2|15}}
| ilgums = 146 minūtes
| valsts = {{JAP}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sieviete smiltīs"''' ({{Val|ja|砂の女}}, ''Suna no Onna'') ir 1964. gada [[Japāna]]s jaunā viļņa [[Eksistenciālisms|eksistenciāla]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Hiroši Tešigahara]], bet scenārija autors [[Kobo Abe]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Eidži Okada]] un [[Kjoko Kišida]]. Filma balstīta uz Abes 1962. gada tāda paša nosaukuma romānu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Toho Studios Story: A History and Complete Filmography|url=https://books.google.com/books?id=f7o8pq6G_dYC|publisher=Scarecrow Press|date=2008-05-16|isbn=978-1-4616-7374-3|first=Stuart Galbraith|last=IV}}</ref>

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| logo_attēls          = Inbox.lv logo.png
| nosaukums            = Inbox.lv
| veids                = daudzfunkcionāls portāls
| valsts               = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]], [[Latvija]]
| īpašnieks            = Andris Griķis <br /> Jevgeņijs Kuzņecovs
| darbību_uzsāka       = 1998.gadā
| valodas              = [[latviešu valoda|latviešu]], [[krievu valoda|krievu]], [[angļu valoda|angļu]]
| komerciāla           = Jā
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = [http://www.inbox.lv/index/?language=lv Inbox.lv]
}}
'''''Inbox.lv''''' ir daudzfunkcionāls portāls<ref>[http://company.inbox.lv/index.php/about-inbox/?lang=lv Par Inbox.lv]</ref> [[Latvija|Latvijā]], kas nodrošina [[e-pasts|e-pasta]] un citus interneta pakalpojumus. Portāla īpašnieks ir '''SIA ''Inbokss'''''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Betmens: Sākums
| attēls                   = Batman begins.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Batman Begins''
| žanrs                    = Supervaroņu filma
| režisors                 = [[Kristofers Nolans]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Kristians Beils]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Ketija Holmsa]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Kilians Mērfijs]]
* [[Morgans Frīmens]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DC Comics]]''
* ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[Syncopy Films]]''
* ''Patalex Productions''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|6|10|Krievija|2005|6|15|ASV}}
| ilgums                   = 140 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|372 710 015}}<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=batmanbegins.htm ''Batman Begins'' at] [[Box Office Mojo]]</ref>
| iepriekšējā              = "[[Betmens un Robins]]"
| nākamā                   = "[[Tumšais bruņinieks]]"
| imdb                     = 0372784
}}
'''"Betmens: Sākums"''' ({{val|en|Batman Begins}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Kristofers Nolans]]. Filma ir balstīta uz [[DC Comics]] varoni [[Betmens|Betmenu]]. Šī ir pirmā Nolana režisētā "[[Betmens (filmu sērija)|Betmena]]" filmu sērijas filma. Galvenās lomas filmā atveido [[Kristians Beils]] ([[Betmens|Brūss Veins/Betmens]]), [[Maikls Keins]], [[Liams Nīsons]], [[Ketija Holmsa]], [[Gērijs Oldmens]], [[Kilians Mērfijs]], [[Morgans Frīmens]].

sentences:
[[Kategorija:Dienvidsusēja]]
[[Kategorija:Lielupes baseina upes]]

sentences: '''Auduma modelēšana''' ir termins, ko izmanto, lai imitētu audumu datorprogrammā — parasti tas notiek 3D datorgrafikā. Galvenās metodes, ko izmanto tur, var iedalīt trīs pamatgrupās: ģeometriskās, fiziskās un daļiņu / enerģijas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada oktobris}}
'''Granlunns''' var būt:

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 |                   name = Rietumsaseksa
 |          official_name = ''West Sussex''
 |        settlement_type = grāfiste
| image_skyline = South Harting, 1.5.06.jpg
| imagesize =
| image_caption = Rietumsaseksas ainava
 |                capital = [[Čičestera]]
 |           largest_city = [[Kraulija]]
 |              image_map = West Sussex UK locator map 2010.svg
 |       subdivision_type = Valsts
 |       subdivision_name = {{GBR}}
 |      subdivision_type1 = Valsts daļa
 |      subdivision_name1 = {{ENG}}
 |      subdivision_type2 = Reģions
 |      subdivision_name2 = [[Dienvidaustrumanglija]]
 |     information_title1 = Statuss
 |      information_name1 = ceremoniālā un nemetropoles grāfiste
 |         area_total_km2 = 1991
 |       population_total = 852400
 |       population_as_of = 2017
 | population_density_km2 = auto
}}
'''Rietumsaseksa'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Eiropas Savienības dalībvalstu reģioni |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |page=15 |url=http://vvc.gov.lv/image/catalog/dokumenti/ESdalibvalstu_regioni_21.05.2012.pdf#page=15 |accessdate=2016. gada 6. oktobrī }}{{Novecojusi saite}}</ref> ({{val|en|West Sussex}}, {{IPA|/ˈsʌsɨks/}};) ir grāfiste [[Anglija]]s dienvidos. Atrodas [[Dienvidaustrumanglija]]s reģionā. Grāfistes centrs ir [[Čičestera]], lielākā pilsēta — [[Kraulija]].

sentences: '''Koriolisa spēks''' ir [[Zeme]]s griešanās izraisīts novirzīšanās [[spēks]].

sentences:
{{atsauces+}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alans Teilors
|          vārds_orig = ''Alan Taylor''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1906
|          dz_mēnesis = 03
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Birkdeila]], [[Lankašīra]] (tagad [[Mersisaida]]), {{GBR}}
|              m_gads = 1990
|           m_mēnesis = 09
|             m_diena = 07
|             m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Mančestras Universitāte]], [[Oksfordas Universitāte]], [[Londonas Universitātes koledža]], [[Ziemeļlondonas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]]
|             zinātne = [[vēsture]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = [[Normans Deiviss]], [[Pols Kenedijs]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
 par godu [[Čečenu un ingušu deportācija|čečenu un ingušu deportācijai]]]]
'''Čečeni Eiropā''' ir [[Čečeni|čečenu]] diaspora, kurā ir vairāk nekā 300 000 cilvēku. Pēc pirmā un otrā [[Čečenijas kari|Čečenijas kara]] tika reģistrēta masveida čečenu bēgšana uz [[Rietumeiropa|Rietumeiropas]] valstīm.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skubijs Dū
| attēls                   = Scooby-Doo Poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Scooby-Doo''
| žanrs                    = [[piedzīvojumu filma]], [[fantastikas filma]]
| režisors                 = [[Radža Gosnels]]
| producents               =
* [[Čārlzs Rovens]]
* [[Ričards Sakls]]
| scenārija autors         =
* [[Džeimss Ganns]]
* [[Kreigs Titlijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sāra Mišela Gelāra]]
* [[Fredijs Princs jaunākais]]
* [[Metjū Lilards]]
* [[Linda Kardelīni]]
* [[Rovans Atkinsons]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Nīls Fanings]] (balss)
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                = [[Deivids Egbijs]]
| montāža                  = [[Kents Beida]]
| studija                  = ''Mosaic Media Group''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|6|14}}
| ilgums                   = 86 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =  {{ASV dolārs|84 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0267913/|title=Scooby-Doo (2002)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2014|1|4||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|275,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Skubijs Dū 2: Briesmoņi savā vaļā]]"
| imdb                     =
}}
'''"Skubijs Dū"''' ({{val|en|Scooby-doo}}) ir 2002. gada ASV piedzīvojumu filma, kas uzņemta pēc [[Viljams Hanna|Viljama Hannas]] un [[Džozefs Barbera|Džozefa Barberas]] animācijas seriāla motīviem. Tās režisors ir [[Radža Gosnels]]. Galvenās lomas atveido [[Fredijs Princs jaunākais]] (Freds), [[Metjū Lilards]] (Šagijs), [[Linda Kardelīni]] (Velma), [[Sāra Mišela Gelāra]] (Dafne) un [[Rovans Atkinsons]].

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc valsts]].''

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2501''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2501''
| Attēls                 = Glonass K Navigation Spacecraft model at Cebit 2011 Satellite, general view from the right.jpg
| Attēla_izmērs          = 200px
| Att_virsraksts         = ''GLONASS-K'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Ekspress-1000A]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| operators              = [[Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|11|30|SK}} 21:52:56 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 10 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 974 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 64,8°
| Periods                =
| Apoapsīda              = 19 715 km
| Periapsīda             = 19 279 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2500]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2514]]''
}}
'''''Kosmos-2501''''' (''Космос-2501'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas orbītā palaists 2014. gada novembrī. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs ir 702. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 09.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Pauls Sukatnieks
| attēls = Pauls Sukatnieks.jpg
| dz_mēnesis = 04
| dz_gads = 1914
| dz_diena = 16
| m_gads = 1989
| m_diena = 12
| m_mēnesis = 08
| dzīves_vieta = Dvietes pagasts
| nodarbošanās = Dārznieks, selekcionārs
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Magnuss Gustavs fon Esens
|     vārds_orig = ''Johann Magnus Gustav von Essen''
|         attēls = Essen Ivan N.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1759
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = Kalvi, [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(Aseru pagasts, [[Austrumviru apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1813
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Baldone]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Baldones novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis, karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = Klauss Gustavs fon Esens, Magdalēna Elizabete, dzimusi [[Štakelbergi|Štakelberga]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Pulsārs''' ir rotējoša [[neitronu zvaigzne]]. Zvaigznes [[rotācija]] rada ap zvaigzni intensīvu [[magnētiskais lauks|magnētisko lauku]], kas ir miljoniem reižu spēcīgāks nekā uz [[Zeme]]s. Gluži kā bāka pulsārs izstaro starojuma kūļus no karstiem punktiem, kas atrodas uz zvaigznes virsas vai virs tās.

sentences:
'''Mezotrofs''' ir termins, kas raksturo [[Ezers|ezeru]] attīstības stadiju. Mezotrofie [[Ezers|ezeri]] ir pārejas stadijā no [[Oligotrofs|oligotrofās]] uz [[Eitrofs|eitrofo]].

Ja piegrunts slānī sāk veidoties anaerobi apstākļi, [[fosfors]] atbrīvojas no grūti šķīstošajiem savienojumiem un atkārtoti nonāk apritē [[Epilimnijs|epilimnijā]]. Ar šo atkārtotās aprites īpatsvara pieaugumu sākas [[sukcesija]]s mezotrofā stadija, kas tālāk pāriet eitrofajā stadijā. Oligo — mezotrofu ezeru gultni klāj labi oksidēta gaišbrūna vai sūnzaļa dūņa (Cimdiņš 2001).

Aizaugums piekrastes joslā kļūst blīvāks, saviešas tādas sugas, kurām nepieciešami barības vielām bagāti ūdeņi. Planktona [[Aļģes|aļģu]] paaudzes cita citu nomaina daudz ātrāk. Sugu daudzveidība stipri samazinās, bet atsevišķas sugas savairojas (Leinerte 1988).

[[Ūdens]] ir sārmains, ar [[pH]] lielāku par 7,5. Grunts klāta ar zilaļģēm vai mieturaļģu hāru (Chara) un nitellu (Nitella) audzēm (Biotopu rokasgrāmata 2000).

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Ķirzaka|Ķirzaka}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Ķirzaka
| abbreviation = Lac
| name_latin = Lacerta
| RA = 22,5
| dec = +45
| areatotal = 201
| arearank = 68. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Lac''
| starmagnitude = 3,8
| neareststarname = ''EV Lacertae''
| stardistance = 16,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Kasiopeja]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 35
}}

sentences: '''Radioteleskops''' ir [[teleskops]] kosmisko objektu [[radiostarojums|radiostarojuma]] uztveršanai un reģistrēšanai. Radioteleskops sastāv no [[antena]]s (visbiežāk liela diametra [[paraboloīds|paraboloīda]] formas metāla atstarotāja antenas) un starojuma uztvērēja — radiometra. Atsevišķam radioteleskopam ir neliela izšķirtspēja (ne augstāka par 1'), tās paaugstināšanai izmanto [[radiointerferometrs|radiointerferometru]].

sentences: '''24. novembris''' ir gada 328. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (329. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 37 dienas.

sentences:
(1787)]]
'''Nīderlandes Indija''' ir kopīgs neoficiāls nosaukums [[Nīderlandes Karaliste|Nīderlandes]] koloniālajām valdījumiem [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentā]] no 1605. līdz 1825. gadam.

sentences:
'''Neņūtona šķidrumi''' ir šķidrumi, kuru [[viskozitāte]] mainās atkarībā no šķidruma stāvokļa un kustības rakstura. Daudzi nesaspiežami šķidrumi, tostarp tādi pārtikas produkti kā [[majonēze]], [[zemesriekstu sviests]], [[kečups]], kā arī daži industriālie materiāli, piemēram, šķidra [[plastmasas|plastmasa]], [[bitumens|asfalts]], [[betons]] ir neņūtoniski šķidrumi. Bioloģiskie šķidrumi, tostarp [[asinis]] un [[gļotas]], ir gandrīz universāli neņūtoniski.<ref>{{grāmatas atsauce |first=Feits A. |last=Morrisons |title=An Introduction to Fluid Mechanics |year=2013 |publisher=Cambridge University Press |location=New York |page=393 |isbn=978-1-107-00353-8 }}</ref> Tie ir šķidrumi, kuri neatbilst Ņūtona šķidruma modelim, tas ir, īstajiem [[šķidrums|šķidrumiem]] <math>\mu</math> (dinamiskā viskozitāte) ir pastāvīgs lielums (fizikāla konstante), un kuru [[elementārdaļiņa (hidrodinamika)|elementārdaļiņu]] lielums mazāks par 1{{E|-8}} m. Neņūtona šķidrumus raksturo [[Bingema vienādojums]], kas ir šāds:
: <math>\tau=\tau_{0}+\mu_{d}\frac{du}{dh}</math>
kur <math>\tau>0</math> — sākuma [[bīdes pretestība]];
<math>\tau</math> — [[tangenciālais spriegums]];
<math>\mu_{d}</math> — mainīgā lieluma [[dinamiskā viskozitāte]], kas atkarīga no [[šķidruma plūsma]]s veida;
<math>\frac{du}{dh}</math> — [[ātruma gradients]].

sentences: '''Biznesa plāns''' ir tirgzinību paņēmiens, lai noteiktu jauna pasākuma mērķus un izvēlētos labākos ceļus, kā šos mērķus sasniegt.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirogallola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=1300
|kušanas temperatūra=131-134 °C
|viršanas temperatūra=309 °C
}}
'''Pirogallols''' (1,2,3-trihidroksibenzols, pirogallusskābe, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em. Pirogallols ir bezkrāsaini prizmveidīgi kristāli, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences: {{Commonscat|Drummers by country|Bundzinieki pēc valsts}}

sentences:
ir visizplatītākais transportlīdzekļu veids{{fact}}]]
'''Transportlīdzeklis''' ir ierīce, kas paredzēta cilvēku vai kravu pārvadāšanai (transportēšanai). Lielākoties tas ir speciāli veidots līdzeklis (piemēram, [[velosipēds]], [[automobilis]], [[motocikls]], [[vilciens]], [[kuģis]], [[lidmašīna]] u.c.).<ref name="MacMillian">Halsey, William D. (Editorial Director): ''MacMillan Contemporary Dictionary'', page 1106. MacMillan Publishing, 1979. {{ISBN|0-02-080780-5}}</ref>

sentences: '''Livonijas Konstitūcijas''' ({{val|la|Constitutiones Livoniae}}) bija 1582. gadā [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] valdnieka [[Stefans Batorijs|Stefana Batorija]] parakstīts likums, kas regulēja [[Livonijas hercogiste]]s pārvaldi. Pirms šī likuma pārvaldi regulēja 1561. gada [[Sigismunda Augusta privilēģija]]. Livonijas konstitūciju trīs grozījumus sauca par [[Livonijas ordinācijas|Livonijas ordinācijām]] (1589, 1598, 1609).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Bird lore (1913) (14562557107).jpg
|      att_nosaukums=1896. gada fotoattēls
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Columbiformes
|      kārta_lv = Baložveidīgie
|        dzimta = Columbidae
|     dzimta_lv = Baložu dzimta
|    apakšdzimta=Leptotilinae
|   apakšdzimta_lv=Paipalūbeles
|    apakšdzimta_r=Baložu dzimta
|         ģints = Ectopistes
|      ģints_lv = Ceļotājbaloži
|      ģints_r=Ceļotājbalodis
|          suga = E. migratorius
|       suga_lv = Ceļotājbalodis
|      binomial = †Ectopistes migratorius ([[Kārlis Linnejs|Linnejs]], 1766)
|     izplatība = <br />Ceļotājbaložu agrākā izplatības karte, vairošanas zonas iekrāsotas sarkanā krāsa un ziemošanas oranžā
|   kategorijas = nē
| sinonīmi=
*''Columba migratoria''
*''Columba canadensis''
*''Ectopistes migratoria''
}}
'''Ceļotājbalodis''' (''Ectopistes migratorius'') ir izmirusi [[baloži|baložu dzimtas]] (''Columbidae'') suga, kas ir bijusi vienīgā '''ceļotājbaložu ģintī''' (''Ectopistes''). Ceļotājbalodis dzīvoja [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] līdz [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākumam, kad plašo medību un [[dabīgā vide|dabīgās vides]] iznīcināšanas dēļ tos noveda līdz [[izmiršana]]i.<ref>[http://www.stanford.edu/group/stanfordbirds/text/essays/Passenger_Pigeon.html The Passenger Pigeon]</ref>

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] par '''naturāliem skaitļiem''' sauc [[skaitlis|skaitļus]] 1, 2, 3, ... (dažreiz tiek iekļauta arī [[nulle]]). Divi galvenie naturālo skaitļu lietošanas mērķi ir [[skaitīšana]] (piemēram, rokai ir 5 pirksti) un [[sakārtošana]] (piemēram, 3. sportists, kas sasniedza finišu). Naturālos skaitļus formāli [[definīcija|definē]] ar [[Peano aksiomas|Peano aksiomu]] palīdzību.

sentences: '''Elektrontieksme''' ir [[enerģija]], kas izdalās, brīvam [[Atoms|atomam]] vai [[molekula]]i pievienojot [[Elektrons|elektronu]] un kļūstot par negatīvi lādētu [[Jons|jonu]]. Divu vai vairāku elektronu pievienošana norisinās nevis ar enerģijas izdalīšanos, bet gan ar tās uzņemšanu.

sentences:
'''Spektroskopija''' ir fizikas nozare, kurā pēta atomu kodolu, atomu un molekulu struktūru, kādas vielas vai vides ķīmisko sastāvu, izmantojot to spektrus.
{{Commonscat|Spectroscopy}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Elīda
| native_name    = {{gree|Ἦλις}}
| image          = Elis city.JPG
| image_size     =
| caption        = Elīdas paliekas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 53| lats = 26| latNS = N
| longd = 21| longm = 22| longs = 26| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Elīda}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve brīva
| notes          =
| designation    =
}}
'''Elīda''' ({{val|grc|Ἦλις}}) bija [[Elīda]]s vēsturiskā apgabala galvaspilsēta [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]]. Sākotnēji apgabala centrālā pilsēta bija [[Pisa]], kas atradās netālu no [[Olimpija]]s, taču Elīda pārņēma pārvaldi pār šo apgabalu savā ziņā. Pēc vietējā mīta [[Oksils]], Hemona dēls, pārliecināja vietējo ciemu iedzīvotājus pārcelties uz pilsētu, tādējādi padarot to apdzīvotāku un pārticīgāku. Elīda dibināta [[sinoikisms|sinoikisma]] rezultātā 471. gadā pr.Kr.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Abietīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C19H29COOH
|citi nosaukumi=(1R,4aR,4bR,10aR)-1,4a-dimetil-7-(propān-2-il)-1,2,3,4,4a,4b,5,6,10,10a-dekahidrofenantrēn-1-karbonskābe
|CAS numurs=514-10-3
|molmasa=302,458
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=172—175 °C
|viršanas temperatūra=250 °C
|šķīdība ūdenī=nešķīstoša
}}
'''Abietīnskābe''' ir [[Kolofonijs|kolofonija]] galvenā sastāvdaļa (40—50%).<ref name="LME">{{LME|1|16}}</ref> Tā ir nepiesātināta mono[[karbonskābe]] (C19H29COOH) ar sarežģītu molekulas uzbūvi — triciklisko di[[terpēni|terpēnu]] atvasinājums. Abietīnskābi iegūst, [[Destilācija|destilējot]] [[Skujkoku klase|skuju koku]] [[sveķi|sveķus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/abiet%C4%ABnsk%C4%81be|title=abietīnskābe {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-08}}</ref>

sentences: '''"Zirnekļpasaule"''' ({{val|en|Spider-Verse}}) ir pilnmetrāžas animācijas filmu sērija. Animācijas filmu ideja pieder ''[[Sony Pictures Animation]]'' studijai, bet izplatītājs ir ''[[Columbia Pictures]]''.

sentences: {{Commonscat|Military of Lithuania|Militārisms Lietuvā}}

sentences:
katedrāle, [[Ukraina]], [[Ļviva]].]]
'''Austrumu Katoļu baznīcas''' jeb '''Austrumu Katoliskās baznīcas''' ir 23 ''[[sui iuris]]'' [[Austrumu kristietība|austrumu]] [[Kristīgā baznīca|baznīcas]], kuras ir pilnā sadraudzībā ar [[Roma|Romu]] ([[Romas pāvests|pāvestu]]), un tās, līdzās ar [[Latīņu baznīca|Rietumu Katoļu baznīcu]], veido vispārējo [[Romas Katoļu baznīca|Katoļu baznīcu]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://media.ascensionpress.com/2019/01/21/the-other-23-catholic-churches-and-why-they-exist/|title=The Other 23 Catholic Churches and Why They Exist|last=LaBanca|first=Nicholas|website=Ascension Press Media|access-date=2023-07-09|date=2019-01-21|language=en-US}}</ref> Lai arī Austrumu Katoļu baznīcām ir sava vēsture un tradīcijas, kas šķir to no Latīņu baznīcas, tās pamatā pieņem tās pašas [[Katoļticība|katoļu]] doktrīnas, ko pieņem Latīņu baznīca, un abām pusēm ir kopīgā sadraudzība ar viens otru. 2017. gadā pasaulē bija 17,8 miljoni austrumu katoļu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://cnewa.org/eastern-christian-churches/eastern-catholic-churches-statistics/|title=Eastern Catholic Churches Statistics|website=CNEWA|access-date=2023-07-08|language=us-EN}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neuzticīgā
| attēls                   = Unfaithful (2002 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Unfaithful''
| žanrs                    = trilleris, erotika
| režisors                 = [[Adrians Lains]]
| producents               =
* [[Dž. Maks Barons]]
* Adrians Lains
| scenārija autors         =
* [[Elvins Sardžents]]
* [[Viljams Broilss jaunākais]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ričards Gīrs]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Olivjē Martinezs]]
| mūzika                   = [[Jans A. P. Kazmareks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|5|10}}
| ilgums                   = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/unfaithful-film|title=Unfaithful|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 12, 2019|archive-date={{dat|2019|10|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191012085654/https://bbfc.co.uk/releases/unfaithful-film}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=unfaithful.htm|title=Unfaithful|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 12, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neuzticīgā"''' ({{val|en|Unfaithful}}) ir 2002. gada ASV [[erotika|erotiska]] trillera filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Adrians Lains]]. Galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Daiena Leina]] un [[Olivjē Martinezs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|5|10||bez}}. Filmas pamatā ir [[Klods Šabrols|Kloda Šabrola]] 1969. gada filma ''The Unfaithful Wife''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fārgo
| studija = * ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0116282/|title=Fargo (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= June 23, 2021}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| ilgums = 98 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1996|3|8|ASV|1996|5|31|Apvienotā Karaliste|}}
| izplatītājs = * ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[PolyGram Filmed]]''
* ''[[Entertainment]]''
| montāža =
| oriģinālnos = ''Fargo''
| operators = [[Rodžers Dīkinss]]
| mūzika = [[Kārters Barvels]]
| aktieri = * [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Viljams H. Meisijs]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Hārvs Presnels]]
* [[Pēters Stormare]]
| scenārijs = [[Brāļi Koeni]]
| producents = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
| režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels Koens]]
| žanrs = kriminālfilma, melnā komēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Fargo (1996 movie poster).jpg
| imdb =
}}'''"Fārgo"''' ({{Val|en|Fargo}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālkomēdija, kuras veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Frānsisa Makdormanda]], [[Viljams H. Meisijs]], [[Stīvs Bušemi]], [[Hārvs Presnels]] un [[Pēters Stormare]].

sentences: '''Maoisms''' ({{val|zh|毛主义}}) jeb oficiāli — '''Mao Dzeduna domas''' (毛泽东思想) ir [[Marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] paveids, ko [[20. gadsimts|20. gadsimta]] piecdesmitajos un sešdesmitajos gados radīja [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskās partijas]] vadītājs [[Mao Dzeduns]], marksisma-ļeņinisma ideoloģiju pielāgojot [[Ķīna]]s apstākļiem. Maoisms ir Ķīnas Komunistiskajā partijās vadošā politiskā un militārā [[ideoloģija]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''Vides risinājumu institūts''', saīsināti '''VRI''', ir [[Latvija]]s zinātniska organizācija, kas, izmantojot attālo izpēti un citas mūsdienīgas tehnoloģijas, veic pētījumus un izstrādā praktiski pielietojamus risinājumus vides un dabas resursu apsaimniekošanai. Institūts ir platforma, kas apvieno zinātniekus, māksliniekus, inženierus un praktiķus no Latvijas un ārvalstīm.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
'''Taisons''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Cilvēka uzvedība]]
[[Kategorija:Mākslīgais intelekts]]
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Kibertelpa]]

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Ping''' ir [[datortīkls|datortīkla]] [[utilītprogramma]], ar kuru var pārbaudīt, vai noteikts mezgls ir sasniedzams caur [[TCP/IP|IP]] tīklu, un noteiktu aizkavi.
Ping darbības princips ir tāds, ka tiek sūtītas ICMP "echo request" paketes uz mērķa mezglu (vietu) un sagaidot [[ICMP]] "echo response" atbildes. Tiek reģistrēts pakešu turp un atpakaļ ceļa laiks, kā arī, kāds ir pakešu zudums. Pēc procesa beigām tiek attēlota apkopojoša informācija par nosūtītam un saņemtām paketēm, kā arī patērētais laiks. Programma ir pieejama daudzām [[datorsistēma|datorsistemām]], kas izmanto TCP/IP protokolu. Citiem vārdiem sakot, ping ir laiks, kas nepieciešams, lai informācija tiktu nosūtīta no viena datora līdz otram un atpakaļ. Piemēram, ja spēlē spēli un rāda, ka PING ir 100 ms, tas nozīmē, ka, lai informācija tiktu nosūtīta no Tava datora līdz serverim un atpakaļ ir nepieciešama tikai 0,1 sekunde. Jo ātrāks ir interneta pieslēgums, jo mazāks ir ping.

sentences:
[[Kategorija:Varakļāni]]
[[Kategorija:Ielas Rēzeknes novadā|Varakļāni]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Varakļāni]]

sentences:
[[Kategorija:Ģenētika]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]
[[Kategorija:Mikrobioloģija]]
[[Kategorija:Medicīnas ētika]]
[[Kategorija:Bioētika]]

sentences: '''Anālais sekss''' visbiežāk tiek attiecināts uz [[dzimumakts|dzimumaktu]], kura laikā [[dzimumloceklis]] tiek ievadīts [[anālā atvere|anālajā atverē]].<ref>[http://wordnet.princeton.edu/perl/webwn?s=anal%20sex WordNet Search - 3.0]{{Novecojusi saite}}</ref> Šo terminu var attiecināt arī uz citiem [[sekss|seksa]] veidiem, tai skaitā [[anilings|anilingu]], [[fingerings|fingeringu]] un tādu [[seksuālais fetišisms|fetišismu]], kura laikā priekšmets tiek ievadīts anālajā atverē.

sentences:
[[Kategorija:Administratīvā iedalījuma vienības]]
[[Kategorija:Kristietība]]

sentences: '''Degslāneklis''' jeb '''degakmens''' ir sīkgraudains [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir minerāli ([[dolomīts]], [[kvarcs]], [[kaolinīts]] u.c.) un [[kerogēns]] (cietu organisku [[ķīmisks savienojums|ķīmisku savienojumu]] maisījums). Tas ir arī [[derīgais izraktenis]], kas ir jo vērtīgāks, jo vairāk tā sastāvā ir kerogēna. Pēc organiskās daļas [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] degslāneklis ir ļoti līdzīgs [[nafta]]i. Tas ir veidojies 450 miljonus gadu no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]]  atliekām.

sentences: '''Tehnikums''' ir [[Izglītība|izglītības]] iestāde, kura īsteno profesionālās vidējās izglītības programmas, kas dod iespēju iegūt trešo profesionālās kvalifikācijas līmeni, un kurai ir piešķirts profesionālās izglītības kompetences centra statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.niid.lv/izlgsist|title=Izglītības sistēma Latvijā|website=www.niid.lv|access-date=2023-10-04|language=lv}}</ref> [[Profesionālā izglītība|Profesionālās izglītības]] iestādes specializējas profesionālās tālākizglītības programmu īstenošanā, ļaujot iegūt piektā līmeņa profesionālo kvalifikāciju dažādās profesionālajās jomās.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2465''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2465''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|9|2|SK}} 04:26 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2464]]'', ''[[Kosmos-2466]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2016
| Darbības_beigu_datums  = 2016. gada novembris
| Darbības_ilgums        = ~ 6 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2464]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2466]]''
}}
'''''Kosmos-2465''''' (''Космос-2465'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada septembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 737. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 12.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Justs Kristiāns fon Loders
|     vārds_orig = Justus Christian Loder
|         attēls = JustusChristianLoder.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1753
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Maskava|Maskavā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Justs Kristiāns fon Loders''' (''Justus Christian Loder''; dzimis {{dat|1753|3|12}}, miris {{dat|1832|4|16}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts un medicīnas organizators.

sentences: '''Orāls līdzskanis''' ir [[līdzskanis]], ko izrunā, gaisu no [[Plaušas|plaušām]] izlaižot caur muti, pretēji [[nazāls līdzskanis|nazālajiem līdzskaņiem]], kur gaisa plūsma tiek novirzīta caur [[deguns|degunu]]. Orāla līdzskaņa izrunāšanā liela nozīme ir visam mutes dobumam, gaisa plūsmas modificēšanā šai plūsmai plūstot caur to. Ar mēli un lūpām modificējot gaisa eju, tiek mainīta skaņas [[frekvence]], gaisu īslaicīgi saspiežot vai retinot. [[Balss saites]] un [[plauša]]s kontrolē skaņu skaļumu ([[amplitūda|amplitūdu]]) un akcentus. Balss saites arī nosaka to, vai skaņa ir [[fonācija|balsīga]] vai nebalsīga.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Bjērns Ulveuss
|      Vārds_orig = ''Björn Ulvaeus''
|          Attēls = Björn Ulvaeus in May 2013.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Bjērns Ulveuss 2013. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1945|04|25}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Zviedrija|Gēteborga}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = Europops, [[disko]], [[šlāgermūzika]], [[folkroks]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedātājs]], [[komponists]]
|     Instrumenti = [[Ģitāra]], [[bandžo]], [[mandolīna]], [[vokāls]]
|            Gadi = 1963—pašlaik
|Izdevējkompānija = Polar Music
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], Hootenanny Singers, Benni Andešons
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Bjērns Ulveuss''' ({{val-sv|Björn Kristian Ulvaeus}}; dzimis {{dat|1945|4|25}} [[Gēteborga|Gēteborgā]]) ir [[Zviedri|zviedru]] dziedātājs un komponists. Pazīstams kā grupas [[ABBA]] dalībnieks. Pēc grupas izjukšanas kopā ar otru dalībnieku [[Benni Andešons|Benni Andešonu]] radīja [[mūzikls|mūziklus]] "Šahs" (''Chess''; 1986), ''Kristina från Duvemåla'' (1995).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Vienkāršākā silāna struktūrformula

Silāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Silīcija tetrahidrīds,
 silīcija hidrīds,
 monosilāns,
 silikāns
|           CAS numurs = 7803-62-5
|      ķīmiskā formula = SiH4
|              molmasa = 32,12
|              blīvums = 0,7 g/ml (šķidrums)
 1,342 kg/m3 (gāze)
|  kušanas temperatūra = 88 K (−185 °C)
| viršanas temperatūra = 161 K (−112 °C)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lēna hidrolīze
|                 citi =
}}

sentences:
{| style="background-color: inherit;"
|----
|width="55" halign="center" |
|''Šajā {{#if:{{{section|}}}|sadaļā|lapā}} uzskaitīti cilvēki ar [[uzvārds|uzvārdu]] '''{{{1|{{PAGENAMEBASE}}}}}'''. Ja Tevi uz šo lapu atveda [{{fullurl:Special:WhatLinksHere/{{FULLPAGENAME}}|namespace=0}} kāda iekšējā saite], kam būtu jāved uz rakstu par noteiktu cilvēku, lūdzu, izlabo šo saiti, tai pievienojot attiecīgā cilvēka vārdu(-s).''
|}
<noinclude>
[[Kategorija:Uzvārdi| ]]
</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pseudalopex fulvipes.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Pseudalopex
| ģints_lv =Zorro
| suga =Pseudalopex fulvipes
| suga_lv =Darvina zorro
| binomial =Pseudalopex fulvipes <small>([[Martin]], 1837)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
* ''Lycalopex fulvipes''
| izplatība=

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Bufo_bufo_sitting-Iric2006.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 |        dzimta = Bufonidae
 |     dzimta_lv = Krupju dzimta
 |         ģints = Bufo
 |      ģints_lv = Īstie krupji
 | suga = Bufo bufo
 | suga_lv = Parastais krupis
 |      binomial = Bufo bufo <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Absolūtais spožums''' ir lielums [[Astronomija|astronomijā]], kuru izmanto [[debess ķermenis|debess ķermeņu]] spožuma raksturošanai. Tas ir debess ķermeņa [[redzamais spožums]], kāds būtu, ja to novērotu no 10 [[Parseks|parseku]] attāluma. Absolūto spožumu mēra [[Zvaigžņlielums|zvaigžņlielumos]]. Zvaigžņu un galaktiku absolūto spožumu apzīmē ar '''M'''.<br />
[[Saules sistēma]]s [[Planētas|planētu]], [[Komētas|komētu]] un [[Asteroīds|asteroīdu]] absolūtā spožuma definīcija ir nedaudz atšķirīga. Šajā gadījumā absolūtais spožums tiek definēts kā [[redzamais spožums]], kāds būtu objektam, ja to novērotu vienas [[Astronomiskā vienība|astronomiskās vienības]] attālumā no Saules un Zemes, turklāt objektam jābūt pilnā fāzē. Apzīmē ar '''H'''.

sentences:
{{Atjaunināt}}{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Viktors Lācis
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1977|6|28}}
| dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rēzeknes rajons|Rēzekne|td=Latvija}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{LAT}}
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērvienība|cm=191}}
| svars = {{mērvienība|kg=79}}
| iesauka =
| izglītība = [[Vičita]]s universitāte
<!------ Profesionālā informācija ------>| disc = Sprints, vidējās distances
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris = Gints Bitītis
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 1 ({{oss|V=2000}})
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 =
| PR1_d =
| PR2 =
| PR2_d =
| PR3 =
| PR3_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums =
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
}}
'''Viktors Lācis''' (dzimis {{dat|1977|6|28}}) ir bijušais latviešu [[vieglatlēts]], pārsvarā startējis [[400 m]], [[800 m]] un [[400 m barjerskrējiens|400 m barjerskrējiena]] distancēs. Pēc aktīvo sporta gaitu beigām kļuva par treneri, trenējis arī Eiropas čempioni [[tāllēkšana|tāllēkšanā]] [[Ineta Radēviča|Inetu Radēviču]] (bijuši arī precējušies), šobrīd trenē garo distanču skrējēju [[Poļina Jeļizarova|Poļinu Jeļizarovu]]. Šobrīd (2012) ir arī [[Latvijas basketbola izlase|Latvijas vīriešu]] un [[Latvijas sieviešu basketbola izlase|sieviešu]] [[basketbols|basketbola]] izlašu fiziskās sagatavotības treneris.

sentences: Skaitļa '''dalītājs''' ir jebkurš tāds [[skaitlis]], kas ar doto skaitli dalās bez atlikuma. Piemēram, 3 ir skaitļa 12 dalītājs, 7 ir skaitļa 35 dalītājs, 1 ir skaitļa 5 dalītājs, utt. Viegli saprast, ka skaitlis 1 ir jebkura [[naturāls skaitlis|naturāla skaitļa]] dalītājs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Stulbs un vēl stulbāks
| attēls = dumbanddumber.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dumb and Dumber''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Pīters Farelijs]]
| producents = * [[Čārlzs B. Veslers]]
* [[Breds Krevojs]]
* [[Stīvs Steiblers]]
* [[Ārons Meijersons]]
| scenārija autors = * [[Bobijs Farelijs]]
* Pīters Farelijs
* [[Benets Jelins]]
| galvenajās lomās = * [[Džims Kerijs]]
* [[Džefs Denjelss]]
| mūzika = [[Tods Rundgrēns]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Katja Motion Picture Corporation]]''
* ''[[Krevoy/Stabler/Wessler Production]]''
| izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1994|12|16||bez}}
| ilgums = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dumb-dumber-1994|title=Dumb and Dumber|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 17, 2018|archive-date={{dat|2018|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180202105118/http://www.bbfc.co.uk/releases/dumb-dumber-1994}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dumbanddumber.htm|title=Dumb and Dumber (1994) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 17, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|247,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā = [[Stulbs un vēl stulbāks 2]]
| imdb =
}}
'''"Stulbs un vēl stulbāks"''' ({{val|en|Dumb and Dumber}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Pīters Farelijs]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]] un [[Džefs Denjelss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|12|16||bez}}. 2003. gadā filmai iznāca prīkvels "[[Stulbs un vēl stulbāks: Kā Harijs satika Loidu]]", bet 2014. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Stulbs un vēl stulbāks 2]]".

sentences:
}} {{legend|#996633|[[Kristāliskie ieži]]}} {{legend|#663300|[[Mantija]]}}]]
'''Kontinentālā nogāze''' ir [[Kontinents|kontinenta]] malas slīpais pārejas zemūdens apgabals, kas atrodas starp [[Kontinentālais šelfs|kontinentālo šelfu]] un kontinenta pakāji, kas, savukārt, robežojas ar [[abisālais līdzenums|abisālo līdzenumu]] jeb [[Okeāns|okeāna]] dibenu. Pēc [[Ģeoloģija|ģeoloģiskā]]s uzbūves un [[Reljefs|reljefa]] kontinentālā nogāze ir kontinenta turpinājums.<ref>{{LPE|51}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Valdība]]
[[Kategorija:Organizācijas pēc temata]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Augusts Rozenbergers
|     vārds_orig = ''Otto August Rosenberger''
|         attēls = Otto August Rosenberger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Halle]], [[Vācijas impērija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kēnigsbergas observatorija]], [[Halles Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kēnigsbergas Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji = [[Frīdrihs Beselis]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[komēta|komētu]] pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Suns
|    oriģinālnos = ''Dog''
|         attēls =  Dog (2022 film).jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Rīds Kerolains]]
|     producents =
* Čenings Teitums
* Rīds Kerolains
* Pīters Kīrnans
* [[Gregorijs Džeikobss]]
* Brets Rodrigess
|      scenārijs = Rīds Kerolains
|        aktieri =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]]
* [[Kevins Nešs]]
* [[Korjanka Kilčere]]
* [[Ītans Sūplī]]
* [[Emija Reivera Lampmena]]
* [[Nikola LaLiberte]]
|         mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
|      operators = [[Ņūtons Tomass Sigels]]
|        montāža = [[Leslija Džounsa]]
|        studija =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''Free Association''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
|    izplatītājs = ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|2|18|ASV|2022|2|25|Latvija}}
|         ilgums = 101 minūte
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|last1=Murphy|first1=Jackson|date=February 19, 2022|title=Box Office: Tom Holland's ''Uncharted'' Plundering $45 Million in Holiday Weekend Debut|url=http://variety.com/2022/film/box-office/uncharted-opening-box-office-dog-1235186135/|website=[[Variety]]|accessdate=February 19, 2022}}</ref>
|    ienākumi = {{ASV dolārs|84,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Dog (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt11252248/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|10|24||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Suns"''' ({{val|en|Dog}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s [[ceļa filma]], kuras režisors ir [[Čenings Teitums]] un [[Rīds Kerolains]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Čenings Teitums]], [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]], [[Kevins Nešs]], [[Korjanka Kilčere]], [[Ītans Sūplī]], [[Emija Reivera Lampmena]] un [[Nikola LaLiberte]]. Filmā [[75. reindžeru pulks|armijas reindžeram]] jāved sava kritušā komandiera suns uz viņa bērēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Ctenanthe lubbersiana
| attēls = Ctenanthe lubbersiana kz2.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Ctenanthe setosa''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Marantu dzimta
| dzimta = Marantaceae
| ģints_lv = Ktenantes
| ģints = Ctenanthe
| autors = (É.Morren) Eichler ex Petersen
| suga = Ctenanthe lubbersiana
| suga_lv = Lubersa ktenante
}}'''Lubersa ktenante''' (''Ctenanthe lubbersiana'') ir [[Ktenantes|ktenanšu]] suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Brazīlija|Brazīlijā]] ([[Minasžeraisa|Minasžeraisā]] un [[Santakatarina|Santakatarinā]]),<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:71821-2|title=Ctenanthe lubbersiana (É.Morren) Eichler ex Petersen {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-28|language=en}}</ref> taču suga tiek plaši audzēta kā telpaugs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://bloomscape.com/plant-care-guide/ctenanthe/|title=Ctenanthe 101: How to Care for Ctenanthe Plants|website=Bloomscape|access-date=2023-12-28|language=en-US}}</ref> Lubersa ktenante ir [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgs augs]], kurš aug galvenokārt mitrā [[Tropi|tropu]] biomā.<ref name=":0" />

sentences:
[[Kategorija:Datorika]]
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Informācijas tehnoloģijas]]

sentences:
{{Gulbene — Alūksne|collapse=yes}}
'''Dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne''' ir šaursliežu 750 mm platuma dzelzceļš, kas savieno [[Gulbene]]s un [[Alūksne]]s pilsētas. Šī ir vienīgā šaursliežu dzelzceļa līnija [[Baltija]]s valstīs, kurā notiek regulāri pasažieru pārvadājumi.<ref>[https://www.vietas.lv/objekts/gulbenes_aluksnes_mazbanitis/ Gulbenes - Alūksnes Mazbānītis. vietas.lv]</ref> Mūsdienās līniju apsaimnieko SIA "Gulbenes-Alūksnes bānītis". Līdz 2010. gadam līnijā kursēja 3 vilcienu pāri dienā, bet no {{dat|2010|02|01|Ģ}} rīta reiss atcelts.<ref>[http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/16044/gulbenes--aluksnes-mazbanitis-no-ritiem-vairs-nebrauks Gulbenes — Alūksnes mazbānītis no rītiem vairs nebrauks]</ref> Iepriekš izsludinātos datumos vilciens reisā dodas ar tvaika lokomotīvi "Ferdinands".<ref>[http://www.delfi.lv/news/national/novadi/likvide-gulbenes-aluksnes-banisa-brivdienu-reisu.d?id=29823269 Likvidē Gulbenes — Alūksnes 'bānīša' brīvdienu reisu]</ref> No 2000. gada vilciena popularizēšanai līnijā Gulbene – Alūksne septembra pirmajā nedēļas nogalē tiek organizēti Bānīša svētki.

sentences: '''Lielgabals''' ir [[artilērija]]s [[ierocis|ieroča]] tips, kas no citiem artilērijas ieročiem atšķiras ar lielu [[stobrs|stobra]] garumu (30 līdz 80 [[kalibrs|kalibru]] garumā; ieročus ar īsākiem stobriem sauc par [[haubice|haubicēm]]), šāviņa sākumātrumu (virs 700 m/s) un maksimālo šaušanas tālumu (vidēji 13—15 km; tālšāvēja lielgabals virs 40 km), kā arī ierobežotu pacēluma leņķi. Galvenokārt to izmanto atklātu un gaisa mērķu iznīcināšanai.

sentences: '''Tjumeņas haniste''' (pirms 1428. gada — Tjumeņas uluss, Tjumeņas vilejets) bija [[Tjurki|tjurku]] valsts [[Sibīrija|Sibīrijā]].

sentences: '''Noasa šķirsts''' ({{val-he|תיבת נח}}, ''Tevat Noach'', {{val-ar|سفينة نوح}}, ''Safīnah Nūh'') ir liels [[kuģis]], kurš tiek pieminēts [[Ābrama reliģijas|Ābrama reliģiju]] mītos. Stāsti par šķirstu ir atrodami gan ebreju [[Tora|Torā]] ([[Pirmā Mozus grāmata]], no 6. līdz 9. nodaļai), gan arī [[Korāns|Korānā]] (11 un 71 [[sūra]]). To [[Noass|Noasam]] ir licis uzbūvēt [[Dievs]], lai viņš no [[Grēku plūdi]]em izglābtu savu ģimeni un pa vienam pāri no katras [[dzīvnieki|dzīvnieku]] sugas.<ref>[http://www.newadvent.org/cathen/11088a.htm Katoļu enciklopēdija {{en ikona}}]</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Alars Kariss
 |       vārds_orģ = ''Alar Karis''
 |          attēls = Volodymyr Zelenskyy met with Estonian President Karis in Kyiv 2022 (13) (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Alars Kariss 2022. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Igaunijas prezidents]]
 |     term_sākums = {{dat|2021|10|11|N}}
 |     term_beigas =
 |     priekštecis = [[Kersti Kaljulaida]]
 |        pēctecis =
 |        premjers = [[Kaja Kallasa]]
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1958|3|26}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Igaunijas PSR|Tartu|td=Igaunija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[Igauņi|igaunis]]
 |         partija = bez partijas
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Sirje Karisa (prec. 1977)
 |           bērni = 3
 |       profesija =
 |      alma_mater = [[Igaunijas Dzīvības zinātņu universitāte]]
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Alars Kariss''' ({{val|et|Alar Karis}}; dzimis {{dat|1958|3|26}} [[Tartu]]) ir igauņu biologs un ierēdnis,<ref name="ETIS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.etis.ee/CV/Alar_Karis|title=CV: Alar Karis|website=www.etis.ee|access-date=13 March 2021}}</ref> pašreizējais [[Igaunijas prezidents]].<ref name="AP">[https://apnews.com/article/europe-business-estonia-15e34d33d8cb26ee2ff6a91100b6f197 Estonia elects museum director as president in 2nd try]</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sestrjēra
 | official_name            = ''Sestriere''<br />''Sestrieras''
 | settlement_type          = komūna
 | image_skyline            = CollediSestriere.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Sestriere-Stemma.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Itālija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ITA}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Pjemonta]]
 | subdivision_type2        = Metropole
 | subdivision_name2        = [[Turīnas metropole]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 25.92
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2017. gada 1. janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 929
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 44 | latm = 57 | lats =  | latNS = N
 | longd = 6 | longm = 53 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 10058
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 2035
 | website                  = {{URL|http://www.comune.sestriere.to.it/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Jautājums par barometru''' ir nepilnīgi formulēta eksāmena jautājuma piemērs, kurš paredz šauru pieeju studiju priekšmeta robežās un var radīt morālu [[dilemma|dilemmu]] eksaminatoram, ja studenta atbilde sniedzas ārpus šīm robežām, bet citādi ir korekta. Izklāstā, kuru popularizējis eksāmenu sastādītājs, ASV ķīmijas profesors Aleksandrs Kalandra (1911—2006), studentam tika uzdots jautājums "Kā var noteikt augstceltnes augstumu ar [[barometrs|barometra]] palīdzību?".<ref>http://www.unz.org/Pub/SaturdayRev-1968dec21-00060?View=PDF</ref> Eksaminators uzskatīja, ka pastāv tikai viena pareiza atbilde — noteikt [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]] starpību uz celtnes jumta un uz zemes, un tad aprēķināt augstumu pēc formulas. Pretēji gaidītajam, students savā atbildē aprakstīja virkni citu risinājumu. Tie arī bija korekti, bet neviens no tiem neļāva novērtēt studenta zināšanas eksaminējamajā priekšmetā.

sentences: '''Ņūtona gredzeni''' ir gredzenveida [[interference]]s joslas, kas novērojamas plānā mainīga biezuma [[gaiss|gaisa]] slānī caurspīdīgas plakanas un nedaudz izliektas (lēcveidīgas) [[virsma]]s vai divu izliektu virsmu saskares punkta apkārtnē. Interferences aina sastāv no gaišiem un tumšiem gredzeniem, ja izmanto monohromatisku gaismas avotu, vai daudzkrāsainiem gredzeniem, ja izmanto nemonohromatisku gaismas avotu.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi, [[Stende (upe)|Stendes]] pieteku|Kalnupe|Kalnupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Kalnupe
| attēls            = Kalnupe pie Krauju-Iliņu ceļa.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Kalnupe pie Ģibuļu skolas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = R no [[Ārkliņi]]em
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Stende (upe)|Stende]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=14 | iet_plat_s=46 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=22 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 8
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 22,5
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Bromoforma struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CHBr3
|molmasa=252,73
|blīvums=2899
|kušanas temperatūra=8,0 °C
|viršanas temperatūra=149 °C
}}
'''Bromoforms''' (tribrommetāns, CHBr3) ir smags, dzeltenīgs, slikti degošs šķidrums ar saldenu smaržu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                  = Espo
| official_name         = ''Espoo''
| settlement_type       = pilsēta
|image_flag             =
|image_shield           = Espoo.vaakuna.svg
|shield_size            = 87px
|flag_size              =
|subdivision_name1      = [[Ūsimā]]
|leader_name            =
|area_total_km2         = 528.03
|population_total       = 297354
|population_footnotes   =
|population_as_of       = 2021
|population_density_km2 = auto
|latd=60|latm=12|lats=20|latNS=N|longd=24|longm=39|longs=20|longEW=E
|image_skyline          = Kaakkoista Espoota 23 kesä 2009.jpg
|imagesize              = 200px
|image_caption          =
|subdivision_type       = [[Pasaules valstis|Valsts]]
|subdivision_name       = {{FIN}}
|subdivision_type1      = [[Somijas administratīvais iedalījums|Reģions]]
|timezone               = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|utc_offset             = +2
|timezone_DST           = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|utc_offset_DST         = +3
|website                = {{url|http://www.espoo.fi/}}
|established_title      = Pilsētas tiesības
|established_date       = [[1972]]. gads
|pushpin_map            = Somija
|pushpin_label_position =
|pushpin_mapsize        = 200
|pushpin_map_caption    = Atrašanās vieta Somijā
|other_name             =
|}}

sentences: '''Izoelektriskais punkts''' (pI) ir [[viela]]s [[šķīdums|šķīduma]] [[pH]] vērtība, pie kuras vielas [[molekula]]i nav [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]]. Izoelektriskais punkts raksturīgs [[amfotēriskums|amfotēriem]] savienojumiem, īpaši [[aminoskābes|aminoskābēm]]. Vienkāršākajā gadījumā (kad aminoskābei ir viena [[aminogrupa]] un viena [[karboksilgrupa]]) izoelektrisko punktu aprēķina kā vidējo no abām [[disociācijas konstante|disociācijas konstantēm]].

sentences:
'''Petroleja''' ir bezkrāsains, viegli uzliesmojošs [[šķidrums]], kas sastāv no [[ogļūdeņraži]]em. Petroleju iegūst no [[nafta]]s [[destilācija]]s procesā.<br />
Sākotnēji petroleju izmantoja apgaismojumam petrolejas lampās. Mūsdienās to plaši izmanto kā [[degviela|degvielu]] ([[aviācija|aviācijā]], [[raķete|raķeštehnikā]]).

sentences: '''Aizkraukles [[draudzes novads]]''' ({{val-de|Kirchspiel Ascheraden}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] Jaunjelgavas pilskunga iecirknī (''Hauptmannschaft Friedrichsstadt''), vēlāk [[Kurzemes guberņa]]s [[Jaunjelgavas apriņķis|Jaunjelgavas apriņķī]].

sentences: '''Sniegavīrs''' ir no [[sniegs|sniega]] veidots [[cilvēks|cilvēka]] figūras atdarinājums. Senākās rakstiskās liecības par sniegavīru celšanu ir no 16. gadsimta, bet populāra šī nodarbe kļuva tikai 18. gadsimtā. Sniegavīru parasti veido, vienu uz otras saliekot 2 — 3 no sniega saveltas, citu par citu mazākas bumbas. [[Eiropa|Eiropā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] sniegavīru biežāk veido trīsdaļīgu, bet [[Āzija|Āzijā]] — divdaļīgu. Tad no oglēm, akmentiņiem, koka gabaliem, sniega pikām, [[augļi]]em vai [[dārzeņi]]em izveido sniegavīra seju un bieži vien pievieno arī citas detaļas. Sniegavīru parasti var izveidot tikai no tāda sniega, kas ir tuvu [[kušana]]i un kļuvis mitrs, šāds sniegs līp kopā un to ir viegli savelt nepieciešamā izmēra bumbās. No pūdersniega sniegavīru izveidot ir grūti, jo tas nelīp, un arī kūstošs sniegs, temperatūrai krītoties, var pārklāties ar [[sērsna|sērsnu]] un kļūt nepiemērots sniegavīra celšanai.

sentences:
{{citas nozīmes|upi Vidzemē|Abuls (nozīmju atdalīšana)|Abuls}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Abuls
|attēls=Trikāta, sild üle Abulsi jõe.jpg
|paraksts=Trikāta. Tilts pār Abula upi.
|garums=52
|baseins=430
|gada_notece=
|izteka=[[Brantu pagasts]]
|ieteka=[[Gauja]]
|ietekas_augstums  = 30,2
|iztekas_augstums  = 162
|kritums = 129
|tek_caur=[[Latvija]]
|liel_pietekas=[[Dranda]], [[Nigra]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=22 | sāk_plat_s=3 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=52 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=29 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Dzelzceļa līnija Viļņa—Kauņa''' ir 104 kilometrus gara elekktrificēta [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija, kas savieno [[Lietuva]]s galvaspilsētu un lielāko pilsētu [[Viļņa|Viļņu]] ar tās otro lielāko pilsētu [[Kauņa|Kauņu]]. Šobrīd Viļņas—Kauņas dzelzceļš ir visintensīvāk izmantotā dzelzceļa līnija Lietuvā. Visā tās garumā līnija ir divceļu (izņemot posmu [[Kauņas dzelzceļa tunelis|Kauņas dzelzceļa tunelī]]). Līnijā pastāv pasažieru satiksme starp Viļņu un Kauņu

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
{{ievads+}}
{{iw+}}
No zinātniskā viedokļa cilvēka labsajūta ir izskaidrojama kā smadzeņu darbības rezultāts, kuru palīdz izjust pareiza un līdzsvarota hormonu darbība. Zinātniski pierādīta ir vairāku hormonu ietekme uz cilvēka labsajūtu, tāpēc daži no tiem ieguvuši '''laimes hormonu''' statusu. [[Serotonīns]] ir visbiežāk pieminētais, taču labsajūtu ietekmē arī tādi hormoni kā [[dofamīns|dopamīns]], [[adrenalīns]], [[melatonīns]], [[oksitocīns]] un [[endorfīni]]. Hormoni kopumā būtiski ietekmē dažādus veselībai un attīstībai nozīmīgus procesus, piemēram, augšanu, vielmaiņu, vairošanos un emocijas.

sentences:
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Ungārija]]
[[Kategorija:Ungārija]]

sentences:
'''Zemes kodols''' ir ļoti blīvs – 13 g/cm3 un pēc pašreizējiem priekšstatiem to veido [[dzelzs]] un [[niķelis]]. Dzelzs un niķelis ar šādu blīvumu var veidoties tikai ļoti liela spiediena ietekmē.<ref>Strautnieks, I. 2005. Zemes iekšējā uzbūve: lekcija. Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultāte, Rīga, Latvijas Universitāte</ref> Temperatūra iekšējā kodolā var sasniegt 5430 °C, kas līdzinās temperatūrai uz [[Saule]]s.
{{Zemes iekšējā uzbūve}}

sentences:
'''Intelekts''' (no {{val|la|intellegere}} — "saprast", burtiski "izvēlēties starp") ir dzīvas radības [[domāšana]]s un racionālas [[Izziņa (filozofija)|izziņas]] spēja, izmantojot izziņas rezultātus, darboties jaunā situācijā. Tā ir spēja izzināt, kas notiek apkārt.
[[Mākslīgais intelekts]] ir [[datorzinātne|datorzinātņu]] un citu [[zinātne|zinātņu]] nozare, kas pēta [[mašīna|mašīnu]] saprātīgu izturēšanos, apmācību un pielāgošanos.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Deklaratīvas zināšanas''' ({{Val-la|declarativus}} - paskaidrojošs) - [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir [[zināšanas]] par [[fakti]]em, tā ir atbilde uz jautājumu: ''Kas tas ir?''

sentences: '''Okeanogrāfija''' (no "okeāns" un [[grieķu valoda|grieķu]] ''γράφειν'' — 'rakstīt'), arī '''okeanoloģija''', ir daļa no [[Zemes zinātnes|Zemes zinātnēm]], kas pēta [[okeāns|okeānus]] un [[jūra]]s. Okeanogrāfi nodarbojas ar daudzveidīgu tēmu klāstu sākot no [[plātņu tektonika]]s un [[okeāna straume|okeāna straumēm]] līdz jūras [[organisms|organismu]] izpētei. Okeanogrāfam savos [[pētījums|pētījumos]] ir jāapvieno [[bioloģija]]s, [[fizika]]s, [[ģeoloģija]]s, [[ķīmija]]s un [[meteoroloģija]]s zinātņu atziņas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Orlen S.A.''
| native_name      =
| logo             = Orlen logo.png
| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1999. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Plocka]]
| location_country = {{POL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[nafta]]s produktu ražošana un izplatīšana
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.orlen.pl orlen.pl]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Orlen Spółka Akcyjna''''' (līdz 2023. gadam ''Polski Koncern Naftowy Orlen Spółka Akcyjna'' jeb ''PKN Orlen'') ir [[Polija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums. Tas ir lielākais uzņēmums Centrālajā un Austrumeiropā.<ref name="notesfrompoland 2022.11.03" /> ''Orlen'' galvenais birojs atrodas [[Plocka|Plockā]]. Uzņēmums ir dibināts 1999. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = Pygmy hippopotamus pair.jpg
|          att_nosaukums= [[Pundurnīlzirgs|Pundurnīlzirgi]] (''Hexaprotodon liberiensis'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|    apakškārta=Cetruminantia
|  apakškārta_lv=Vaļu un atgremotāju apakškārta
| infrakārta=Cetancodonta
| infrakārta_lv=Vaļu un nīlzirgu infrakārta
|           dzimta = Hippopotamidae
|        dzimta_lv = Nīlzirgu dzimta
|         binomial = Hippopotamidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Nīlzirgu dzimta''' (''Hippopotamidae'') ir viena no [[pārnadži|pārnadžu kārtas]] (''Artiodactyla'') dzimtām, kas pieder [[vaļu un nīlzirgu infrakārta]]i (''Cetancodonta''). Nīlzirgu dzimtā ir 2 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s, kas katra pieder citai [[Ģints (bioloģija)|ģintij]]. Tās ir [[nīlzirgs]] un [[pundurnīlzirgs]]. Tie ir vienīgie mūsdienās dzīvojošie pārnadži, kas atbalstās uz visiem 4 pēdas [[pirksti]]em. Nīlzirgu tuvākie mūsdienu radinieki ir [[vaļveidīgie]] – [[vaļi]] un [[delfīni]], lai arī ārēji tie vairāk atgādina [[cūkas]], kas arī ir pārnadži. Vaļveidīgajiem un nīlzirgiem kopējais priekštecis dzīvoja pirms apmēram 60 miljoniem gadu.<ref name=zoo/> Nīlzirgu dzimta kādreiz ir bijusi ļoti plaša un sazarota ar daudzām ģintīm un sugām.

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Oregona
Oregon
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = Nav
| galvaspilsēta = [[Seilema (Oregona)|Seilema]]
| pilsēta = [[Portlenda (Oregona)|Portlenda]]
| iestāšanās = [[1859]]. gada [[14. februāris]]
| laiks = lielākajā daļā - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-8
Malēras grāfiste - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
| saīsinājumi = OR Ore. US-OR
| mājaslapa = [http://www.oregon.gov www.oregon.gov]
| iedzgads = 2010
| iedzīvotāji = 3 831 074
| iedzīvotājiV = 27
| iedzblīvums = 15,4
| iedzblīvumsV = 39
| ieņēmumi = 42 617
| ieņēmumiV = 31
| rase = baltie - 83,6%
aziāti - 3,7%
melnie - 1,8%
| reliģija = [[protestanti]] - 30%
[[katoļi]] - 15%
nereliģiozi - 24%
| platība = 255 026
| platībaV = 9
| garums = 580
| platums = 420
| ūdens = 2,4
| augstums = Hūda kalns, 3 425
| Vaugstums = 1 005
| Zaugstums = Klusais okeāns, 0
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Fred Hoyle
| attēls =Fred Hoyle.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1915
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =24
| dz_vieta =[[Bredforda]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =2001
| m_mēnesis=8
| m_diena=20
| m_vieta =[[Bornmuta]], [[Dorseta]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas astronomijas institūts]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[zvaigžņu kodolsintēze]]s atklāšana
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''5. maijs''' ir gada 125. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (126. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 240 dienas.

sentences: '''Džungļi''' ir biezs, necaurejams mežs vai brikšņi, parasti purvaina [[tropiskais lietus mežs|tropiskā lietus meža]] daļa. Šaurākā nozīmē tie ir tropiskie lietus meži Āzijas [[musons|musonu]] zonā. Vārds "džungļi" cēlies no [[Sanskrits|sanskrita]] जङ्गल (''jaṅgala''), kas nozīmē "neapstrādāta, pamesta zeme".

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Radzenes
| ģints = Cerastium
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Cerastium arvense ENBLA01.JPG
| att_nosaukums =
| binomial = Cerastium arvense
| suga = Cerastium arvense
| suga_lv = Tīruma radzene
}}'''Tīruma radzene''' ({{val|la|Cerastium arvense}}) mainīga izskata [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtas]] suga. Tā ir sastopama [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug sausās [[Pļava|pļavās]] un atmatās, [[Kāpa|kāpās]], karjeros un ceļmalās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/cerastium-arvense-l/|title=tīruma radzene - Cerastium arvense L - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-30}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mistletoe in White Poplar 1.jpg
| att_nosaukums=''[[Viscum album]]''
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Santalales
| rinda_lv =Santalu rinda
| dzimta =Santalaceae
| dzimta_lv =Santalkoku dzimta
| ģints =Viscum L.
| ģints_lv =Āmuļi

| iedalījums=
| kategorijas =nē
}}
'''Amuļi''' (''Viscum L''.) ir daudzgadīgi pusparazītiski ziemzaļi [[krūmi]] ar neīsti dihotomisku zarojumu. Āmuļu ģintī ir aptuveni 65 sugas, kas izplatītas galvenokārt tropu un subtropu apgabalos. Eiropā sastopamas divas sugas, Latvijā - viena suga: [[Baltais āmulis]] ''Viscum album L.'' Tā ir ļoti reta un īpaši aizsargājama suga. Ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

sentences: '''Regresīvais nodoklis''' ir [[nodoklis]], kura [[nodokļa likme]] samazinās, palielinoties vērtībai, kas apliekama ar nodokli.<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/Regressive Webster] {{angliski}} (3): decreasing in rate as the base increases (a regressive tax)</ref><ref>[http://dictionary.reference.com/browse/regressive Dictionary.com] {{angliski}} (3). (of tax) decreasing proportionately with an increase in the tax base.</ref><ref>[http://www.encyclopedia.com/doc/1B1-376673.html Britannica Concise Encyclopedia] {{angliski}} Tax levied at a rate that decreases as its base increases.</ref> Vārds "regresīvais" apzīmē to, kā nodokļa likme regresē jeb samazinās no augstākas uz zemāku, tādēļ [[vidējā nodokļa likme]] pārsniedz [[marginālā nodokļa likme|marginālo nodokļa likmi]]. Regresīvs var būt gan viens atsevišķs nodoklis, gan arī visa nodokļu sistēma. Šāds nodoklis pārnes nodokļu slogu uz iedzīvotājiem ar mazāko maksātspēju. Regresīvajam nodoklim pretējais ir [[progresīvais nodoklis]] — nodoklis, kura likme pieaug, palielinoties vērtībai, kas apliekama ar nodokli.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rotaļlietu stāsts 3
| attēls                   = Toy story3 poster3-1-.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Toy Story 3''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Lī Ankrihs]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filma datums|2010|6|12}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="bbfc">{{Tīmekļa atsauce | title = TOY STORY 3 rated U by the BBFC | url = http://www.bbfc.co.uk/BFF260077 | work = [[Britu filmu klasifikācijas padome|BBFC]] | quote = Run Time 108m 26s | accessdate = August 21, 2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref name="box" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,067 miljardi}}<ref name="box">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=toystory3.htm |title=Toy Story 3 (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|4|7||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Rotaļlietu stāsts 2]]"
| nākamā                   = "[[Rotaļlietu stāsts 4]]"
| imdb                     = 435761
}}
'''"Rotaļlietu stāsts 3"'''  jeb '''"Rotaļlietas stāsts 3"''' ({{val|en|Toy Story 3}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] datoranimācijas filma, kuras režisors ir [[Lī Ankrihs]]. Viņš bija iepriekšējo filmas daļu montāžists un viens no otrās daļas režisoriem. Filmas darbība koncentrējas uz Vudiju, [[Bazs Gaismasgads|Bazu Gaismasgadu]] un citām viņu īpašnieka Endija lellēm un to neskaidro nākotni, kad Endijs gatavojas doties uz koledžu. Filma ir turpinājums animācijas filmām "[[Rotaļlietu stāsts]]" un "[[Rotaļlietu stāsts 2]]".

sentences:
{{Cita nozīme|juristu|mācītāju|Baltazars Bergmanis (mācītājs)}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Baltazars fon Bergmanis
|     vārds_orig = ''Balthasar von Bergmann''
|         attēls = Baltazars_Bergmans.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Baltazara fon Bergmana (apakšā) ēnu profils (J.K.Broces zīmējums)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]
([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1789
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Baltazars Bergmanis (mācītājs)|Baltazars Bergmanis]]; māte - Anna Elizabete, dzim. Depkina
|          brāļi = [[Ambrozijs fon Bergmanis]] (''Ambrosius von Bergmann'', 1740-1784, ārsts), [[Gustavs fon Bergmanis]] (''Gustav von Bergmann'', 1749-1814, mācītājs) un [[Liborijs fon Bergmanis]] (''Liborius von Bergmann'', 1754-1823, mācītājs)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Margarēte, dzim. Berga (kāzas 1768. gada 27. novembrī [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]])
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Fosgēns
|                 attēls =
Fosgēna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un molekulas modelis
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula = COCl2
|                molmasa = 98,9 g/mol
|                blīvums = 4,248 kg/m3
|    kušanas temperatūra = 155 K (-118 °C)
|   viršanas temperatūra = 281 K (8 °C)
|          šķīdība ūdenī = Sadalās<ref>http://www.inchem.org/documents/icsc/icsc/eics0007.htm</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|rinda=Caryophyllales|sinonīmi=Persicaria amphibia (L.) Gray|binomial=Polygonum amphibium|suga_lv=Abinieku sūrene|suga=Polygonum amphibium|ģints_lv=Sūrenes|ģints=Polygonum|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|dzimta=Polygonaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|attēls=Polygonum amphibium 1-sdickens (5097347159).jpg|autors=L.|attēls2=Polygonum amphibium (4971895039).jpg}}
'''Abinieku sūrene''' ({{val|la|Polygonum amphibium}}) ir mainīga izskata augu suga [[sūreņu dzimta|sūreņu dzimtā]], kurai nodala vairākas pasugas vai zemākus [[taksons|taksonus]]. Bieži tiek nodalīta ūdens forma no [[sauszeme]]s formas. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences: '''31. maijs''' ir gada 151. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (152. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 214 dienas.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Aizkalnes senkapi
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 56.200872786547 | latNS  = N
|longd = 26.782486431118 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Preiļu novads|Aizkalnes pagasts|Aizkalne}}
| type           = [[senkapi]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aizkalnes senkapi
|      numurs = 1904
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences: {{Citas nozīmes|šķidrumu|Sula (nozīmju atdalīšana)|Sula}}

sentences: '''Zinātnieks''' (dažreiz saukts arī par '''pētnieku''') ir cilvēks, kurš ir akadēmiski izglītots lietpratējs kādā no [[zinātne]]s nozarēm. Zinātnieki parasti veic [[pētījums|pētījumus]], [[analīze|analizē]] dažādus procesus, veic [[atklājums|atklājumus]], [[eksperiments|eksperimentē]].

sentences: '''Biksbīts''' ([[Jūta]]s minerālu kolekcionāra Mainarda Biksbija (''Maynard Bixby'') vārdā) jeb '''sarkanais berils''' ir koši sarkanas krāsas [[berils|berila]] paveids. Biksbīta krāsa var būt no oranži sarkanas līdz purpursarkanai. Uzskata, ka koši sarkano biksbīta krāsu dod [[mangāns|mangāna]] piejaukums, taču iespējams, arī [[litijs]]. Juvelierkvalitātes biksbītu atrod ļoti reti — vislielākie slīpētie biksbīta kristāli ir mazāk nekā 3 [[karāts|karātus]] (600 mg) smagi. Biksbīta kristāli ir pieprasīts kolekciju materiāls. Sinonīmi: '''sitaparīts''', '''pārtridžeīts'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Squalius_cephalus_Prague_Vltava_2.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Squalius
|       ģints_lv = Eiropas sapali
|           suga = Squalius cephalus
|        suga_lv = Sapals
|       binomial = Squalius cephalus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Leuciscus cephalus''
}}
'''Sapals''' (''Squalius cephalus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') saldūdens zivs, kas sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]].<ref name=fish/><ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/61205/0 IUCN: Squalius cephalus]</ref> Nesenā pagātnē sapals tika klasificēts [[Eirāzijas sapali|Eirāzijas sapalu ģintī]] (''Leuciscus'').<ref name=iuc/> Iecienīts makšķernieku loms.

sentences: '''Fudžitas—Pīrsona tornādo skala''' ir [[tornādo]] klasifikācija pēc [[vējš|vēja]] ātruma tajā. Tā kā vēja ātrums tornādo ir milzīgs, to nevar izmērīt ne ar kādiem [[anemometrs|anemometriem]]. [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] šādiem mērījumiem izmanto Doplera radaru. Pēc vēja ātruma tornādo klasificē sešās kategorijās. Pats vājākais tornādo ir F0, kas ir 18 līdz 32 m/s ātrs, tas ir [[vētra]]s spēks. F1 tornādo minimālais vēja ātrums ir 33 m/s, kas jau atbilst stipras vētras spēkam. Pats stiprākais no šiem tornādo ir F5, kura vēja ātrums var sasniegt 142 m/s, jeb 512 km/h, kas ir ārkārtīgi stiprs vējš. Tomēr Teodors Fudžita ieviesa arī kategorijas F6—F12, kur F6 tornādo sākas ar 143 m/s stipru vēju un F12 tornādo pūš vējš, kura ātrums vienāds ar [[skaņa]]s ātrumu (340 m/s). Tik spēcīgi tornādo gan diezvai ir iespējami, tādas kategorijas, acīmredzot tika ieviestas "katram gadījumam".

sentences: '''Piere''' ir [[seja]]s augšējā daļa virs [[uzacis|uzacīm]] līdz [[mati]]em, savukārt no sāniem to ierobežo [[deniņi]].

sentences: '''Lieldienu ola''' ir [[ola (pārtika)|ola]], kas tiek krāsota un izdekorēta [[kristieši|kristiešu]] svētkos [[Lieldienas|Lieldienās]], lai atzīmētu [[Jēzus augšāmcelšanās|Jēzus augšāmcelšanos]]. Lieldienu olu krāsošana ir tradicionāls rituāls daudzās kultūrās, kur svin Lieldienas. Lieldienu ola ir ne tikai dekorācija, bet arī [[simbols]], kas simbolizē [[pavasaris|pavasara]] sākšanos, dabas mošanos pēc [[ziema]]s un jaunas dzīvības veidošanos. Pasaulē ir daudz dažādu tradīciju, ticējumu un rituālu, kas saistīti ar Lieldienu olām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Londonas bulvāris
| operators =
| attēls = London Boulevard Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Viljams Monahans]]
| producents =
| scenārijs = Viljams Monahans
| aktieri = * [[Kolins Ferels]]
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Anna Frīla]]
* [[Bens Čaplins]]
* [[Rejs Vinstons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''London Boulevard''
| studija = * ''GK Films''
* ''Henceforth''
| montāža =
| izplatītājs = ''Entertainment Film Distributors''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|11|26}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1213648/|title=London Boulevard (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|16}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Londonas bulvāris"''' ({{Val|en|London Boulevard}}) ir 2010. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] krimināltrillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Viljams Monahans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kolins Ferels]], [[Kīra Naitlija]], [[Deivids Tjūliss]], [[Anna Frīla]], [[Bens Čaplins]] un [[Rejs Vinstons]]. Filma balstīta uz [[Kens Bruens|Kena Bruena]] tāda paša nosaukuma 2001. gada romānu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=London Boulevard|url=http://archive.org/details/londonboulevard0000brue|publisher=New York : Minotaur Books|date=2009|isbn=978-0-312-56168-0|first=Ken|last=Bruen}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ripublik Naoero
Republic of Nauru
|    pilnais_valsts_nosaukums = Nauru Republika
|            valsts_nosaukums = Nauru
|               karoga_attēls = Flag of Nauru.svg
|            karoga_nosaukums = Nauru karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Nauru.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Nauru ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 90px
|                 valsts_moto = ''"God's Will First"''
(Dieva griba visupirms)
|                valsts_himna = ''Nauru Bwiema''
|               kartes_attēls = Nauru on the globe (Polynesia centered).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = ''nav''
| latd=0 | latm=32 | latNS=S | longd=166 | longm=55 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Jarena]]
|              valsts_valodas = [[nauruiešu valoda|nauruiešu]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Nauru prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva =  [[Rass Kans]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Nauru Parlamenta priekšsēdētājs|Parlamenta priekšsēdētājs]]
|               valsts_galva2 =  [[Marcus Stephen]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Austrālija]]s, [[Jaunzēlande]]s un [[Lielbritānija]]s administrētas [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] [[ANO aizbildniecība|aizbildniecības]]
|          neatkarības_datums = 1968. gada 31. janvāris
|                 platība_km2 = 21
|               platība_rangs = 193
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020
|          iedzīvotāju_skaits = 10834
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 227
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 442
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 25
|                     IKP_PPP = $36,9 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs = 192
|          IKP_PPP_per_capita = $2500
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 135
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Austrālijas dolārs]]
|                valūtas_kods = AUD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .nr
|              tālsarunu_kods = 674
|                iso_kods_num = 520
|              iso_kods_alfa2 = NR
|              iso_kods_alfa3 = NRU
}}

sentences:
{{cita nozīme|pārtikas trūkumu ilgstošā laika periodā|izsalkumu|badošanās}}
 apkaimē 1877. gadā]]
'''Bads''' ir liels vai pilnīgs [[pārtika]]s trūkums ilgstošā laika periodā. To var izraisīt [[karš]], [[neražas gads]], [[katastrofa]]s, [[darbaspēks|darbaspēka]] trūkums, [[inflācija]] un/vai valdības politika. Bads parasti ir saistīts ar [[nepietiekams uzturs|nepietiekamu uzturu]], [[epidēmija|epidēmijām]] un paaugstinātu [[mirstība|mirstību]].

sentences: {{Citas nozīmes|vampīriem - fantastiskām būtnēm|Vampīrs (nozīmju atdalīšana)|vampīrs}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_persa3.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Natrix natrix|Parastais zalktis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| virsdzimta = Caenophidia
| virsdzimta_lv = Augstākās čūskas
| dzimta = Colubridae
| dzimta_lv = Zalkšu dzimta
| apakšdzimta = Natricinae
| apakšdzimta_lv = Ūdenszalkšu apakšdzimta
| ģints = Natrix
| ģints_lv = Ūdenszalkši
| binomial = Natrix <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Ūdenszalkši, ūdenszalkšu ģints''' (''Natrix'') ir [[zalkšu dzimta]]s (''Colubridae'') ģints, kas pieder pie [[ūdenszalkšu apakšdzimta]]s (''Natricinae''). Saskaņā ar Starptautisko rāpuļu datu bāzi ({{val-en|Reptile Database}}), šajā ģintī apvienotas 3 mūsdienās dzīvojošas [[čūskas|čūsku]] sugas, kuras nav indīgas.<ref name=rep>[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?submit=Search&exact%5B0%5D=genus&genus=Natrix Reptile Database: Genus: Natrix]</ref><ref name=brit>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/637263/water-snake Britannica: Water snake]</ref> Visas ūdenszalkšu sugas dzīvo [[Eirāzija|Eirāzijā]] ([[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija]]s rietumos), kā arī visas sugas sastopamas [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=brit/> [[Latvija|Latvijā]] mājo viena šīs ģints suga — [[parastais zalktis]] (''Natrix natrix'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/rapuli/sistematiskais-raditajs/colubridae/ |title=Latvijas daba: Zalkšu dzimta (Colubridae) |access-date={{dat|2015|02|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150907012625/http://www.latvijasdaba.lv/rapuli/sistematiskais-raditajs/colubridae/ |archivedate={{dat|2015|09|07||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Teofrasts
|          vārds_orig = Θεόφραστος
|              attēls = Theophrastus.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 371. gadu p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Eresa, [[Lesba]], [[Senā Grieķija]]
([[Ziemeļegejas perifērija]], {{GRE}})
|           m_dat_alt = ap 287. gadu p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Atēnas]], [[Senā Grieķija]]
([[Atikas perifērija]], {{GRE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Sengrieķu filozofija]]
|           intereses = [[botānika]], [[ģeoloģija]], [[ētika]], [[gramatika]], [[vēsture]], [[loģika]], [[metafizika]], [[fizika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs = [[Aristotelis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons]], [[Aristotelis]]
|          ietekmējis = [[Stratons]], [[Afrodisijas Aleksandrs]], [[parapatētiķi]]
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''"Kultūras pieminekļi Vikipēdijā"''' ({{val|en|Wiki Loves Monuments}}) ir ikgadējs starptautisks fotokonkurss, kas septembrī notiek visā pasaulē. To rīko [[Vikipēdieši|Vikipēdijas kopienas dalībnieki]]. Konkursa dalībnieki uzņem [[vēstures piemineklis|vēstures pieminekļu]] un [[kultūras mantojums|kultūras mantojuma]] objektu attēlus savā reģionā un augšupielādē tos ''[[Wikimedia Commons]]''. Šī pasākuma mērķis ir izcelt dalībvalstu kultūras mantojuma objektus.

sentences: '''Skrituļdēlis''' vai '''skeitbords''' ({{val|en|skateboard}}) ir dēlis, kas sastāv no vairākām koksnes kārtām, ar piekares palīdzību piestiprinātiem četriem ritentiņiem, paredzēts vienkāršai braukāšanai un triku izpildei.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Olga Saladuha
 |          attēls = Olha Saladukha (UKR) 2013.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Olga Saladuha 2013. gada Pasaules čempionātā.
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|6|4}}
 |         dz_viet = [[Donecka]], [[Ukrainas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Ukraina}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 176 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 58 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[Trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk = 1999
 |        kar_beig = 2021
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 3 ([[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012]])
 |            pc-a = 2 ([[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]], [[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2013]])
 |            pc-t = 2 ([[2014. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2014]])
 |            rc-a = 1 ([[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010]], [[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2012]], [[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2014]])
 |            rc-t = 1 ([[2013. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2013]])
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |          PR10_d =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots = {{dat|2021|6|4}}
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Sport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{karogs|Ukraina}}}}
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Bronze|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|[[Vieglatlētika 2008. gada olimpiskajās spēlēs|Trīssoļlēkšana]]}}
}}

sentences: '''Eksotoksīni''' ir [[toksīns|toksīni]], ko izdala [[baktērija]]s. Eksotoksīni izdalās apkārtējā vidē no dzīvām baktērijām un tiem ir specifiska ietekme uz [[organisms|organismu]]. Eksotoksīnus galvenokārt izdala grampozitīvas baktērijas, pēc ķīmiskās uzbūves eksotoksīni ir [[olbaltumvielas]]. Atsevišķas baktērijas izdala ļoti spēcīgus toksīnus, piemēram, ''[[Clostridium botulinum]]'' producē spēcīgu toksīnu – [[botulīns|botulīnu]], tas var attīstīties nepietiekami vai nepareizi apstrādātos konservos, tā nāvējošā deva ir 0,1-1,0 mg. Botulīns ir neirotoksisks, rada [[muskulis|muskuļu]] paralīzi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://bse.sci-lib.com/article111092.html |title=Токсины<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2011|01|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100708134151/http://bse.sci-lib.com/article111092.html |archivedate={{dat|2010|07|08||bez}} }}</ref> Šo toksīna īpašību plaši izmanto [[kosmetoloģija|kosmetoloģijā]]. Botulīna toksīnu attīra un veido sterilu produktu. Atšķaidītu toksīnu injicē [[āda|ādā]], tas rada pagaidu daļēju muskuļu [[paralīze|paralīzi]] noteiktā apgabalā, jo tiek bloķēta [[nervi|nervu]] impulsu pārvade. Muskuļu paralīze ilgst apmēram trīs mēnešus.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.associatedplasticsurgeons.com/consent_Forms/botox_consent.php |title=Botox Cosmetic<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2011|01|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091001170553/http://www.associatedplasticsurgeons.com/consent_Forms/botox_consent.php |archivedate={{dat|2009|10|01||bez}} }}</ref> Citi baktēriju izdalīti eksotoksīni izraisa [[stingumkrampji|stingumkrampjus]], [[difterija|difteriju]], [[pārtikas toksikoinfekcija]]s u.c.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Turānas līdzenums
|attēls                 = Karakum_Desert,_Turkmenistan.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Karakums
| map               = Āzija#Kazahstāna#Uzbekistāna#Turkmenistāna
| map_relief = yes
| latd=43 |latNS=N
| longd=62|longEW=E
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            = [[Vidusāzija]]
|valstis                = {{KAZ}}, {{UZB}}, {{TKM}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2000
|platība                = 2 000 000
|platums                =
|kalns                  =
|augstums               = līdz 992
|pilsētas               = [[Nukusa]], [[Dašoguza]], [[Urgenča]]
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Lietuvas krievi'''
| pop = 4.5 % no iedzīvotāju kopskaita (2021)
| popplace =
| image =
| image_caption = Krievu īpatsvars [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]] 2021. gadā
}}'''Lietuvas krievi''' ([[Lietuviešu valoda|lietuviešu]]: ''Lietuvos rusai'') ir trešā lielākā [[etniskā grupa]] un otra lielākā [[nacionālā minoritāte]] [[Lietuva|Lietuvā]] pēc [[Lietuvas poļi|poļiem]]. Saskaņā ar 2011. gada Lietuvas iedzīvotāju skaitīšanas datiem [[krievi]] veido 5,02 % no iedzīvotāju skaita jeb 141 122 cilvēki.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex pseudobrizoides3.JPG|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex reichenbachii|autors=Bonnet|suga_lv=Reihenbaha grīslis|suga=Carex reichenbachii|sinonīmi=Carex pseudobrizoides ''Clavaud''}}'''Reihenbaha grīslis''' ({{val|la|Carex reichenbachii}}) ir reta, nepietiekami izpētīta [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] sastopama ļoti reti — tikai [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Priedes|priežu]] (galvenokārt piejūras) mežos un upju krastu nogāzēs sausās, smilšainās vietās, arī sausieņu pļavās pārsvarā jūras tuvumā.

sentences:
ir fizikāla parādība]]
'''Parādība''' ir jebkurš novērojams [[notikums]]. Parādības var iedalīt dabas parādībās, piemēram, [[zibens]], [[varavīksne]], [[ziemeļblāzma]], un psihiskajās parādībās, piemēram, [[intelekts]], [[atmiņa]], [[jūtīgums]]. Pārmaiņas vai pārvērtības, kuras notiek ar [[fizikāls ķermenis|fizikāliem ķermeņiem]], sauc par fizikālajām parādībām. Neparastas parādības sauc par '''fenomeniem'''.<ref name="tezaurs"/>

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda_lv=Graudzāļu rinda|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Carex chordorrhiza Oulu, Finland 12.06.2013.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|dzimta=Cyperaceae|rinda=Poales|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex chordorrhiza|suga_lv=Tievsakņu grīslis|autors=L.f.|binomial=Carex chordorrhiza}}'''Tievsakņu grīslis''' ({{val-la|Carex chordorrhiza}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama ziemeļu un kalnu apvidos [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā, un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-chordorrhiza-lf/|title=tievsakņu grīslis - Carex chordorrhiza L.f. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-06}}</ref>

sentences:
krusts. Šajā gadījumā tas sastāv no četriem viena un tā paša [[kvazars|kvazāra]] attēliem, un par gravitācijas lēcu kalpo masīva [[galaktika]], kas atrodas starp šo kvazāru un [[Zeme|Zemi]].]]
'''Gravitācijas lēca''' ir parādība, kas rodas, tāla [[kosmiskais objekts|kosmiskā objekta]] [[Elektromagnētisms|elektromagnētiskajam starojumam]] mainot izplatīšanās virzienu tuvāk novietota kosmiskā objekta [[gravitācija|gravitācijas laukā]]. Gravitācijas lēca izkropļo tālā kosmiskā objekta ([[kvazārs|kvazāra]], [[galaktika]]s vai [[galaktiku kopa]]s) attēlu, tāpat kā [[lēca|optiskā lēca]]. Astronomi gravitācijas lēcas izmanto, lai iegūtu informāciju par objektu, kura starojums iet caur šo lēcu. Parastos apstākļos šādus objektus no Zemes nebūtu iespējams novērot.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Manteifels-Cēge
|     vārds_orig = ''Carl Baron Manteuffel-Szoege''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Gaiķu muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Gaiķu pagasts]], [[Saldus novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1948
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Traunšteina]], ASV okupācijas zona
([[Bavārija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Kārlis Georgs fon Manteifels]], māte - Alise, dzimusi [[Felkerzāmi|Felkerzāma]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|vienkāršāko hinonu|citiem hinoniem|hinoni}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
''p''-benzohinona struktūrformula un molekulas modelis

''p''-benzohinona adatveida kristāli
|       citi nosaukumi = ''p''-benzohinons, para-benzohinons,
hinons, para-hinons,
2,5-cikloheksadiēn-1,4-dions
|           CAS numurs = 106-51-4
|      ķīmiskā formula = C6H4O2
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 1318
|  kušanas temperatūra = 115 °C
| viršanas temperatūra = sublimējas
| šķīdība ūdenī        = nedaudz šķīst karstā ūdenī
|                 citi =
}}
'''1,4-benzohinons''' (C6H4O2), kuru bieži sauc par '''para-hinonu''' vai vienkārši par '''hinonu''', ir vienkāršākais [[hinoni|hinonu]] pārstāvis — dzeltena kristāliska viela, kuras īpatnējā smarža atgādina [[hlors|hlora]] smaku. Para-hinons destilējas ar ūdens tvaiku un viegli [[sublimācija (fizika)|sublimējas]]. Nokļūstot uz [[āda]]s, krāso to brūnā krāsā.

sentences: '''Alerģija''' ir organisma reakcija uz organismā vai vidē esošām specifiskām vielām — [[alergēns|alergēniem]]. Alerģijai parasti ir nepatīkamas izpausmes, piemēram, [[nātrene]], [[dermatīts]], [[tūska]], izsitumi, alerģiskas [[iesnas]], šķaudīšana.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg1-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pirmatnējās bailes
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|102,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0117381/?ref_=bo_rl_ti|title=Primal Fear (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|5}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 130 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1996|4|3}}
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| studija = ''[[Rysher Entertainment]]''
| operators = [[Maikls Čepmens]]
| oriģinālnos = ''Primal Fear''
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| aktieri = * [[Ričards Gīrs]]
* [[Lora Linnija]]
* [[Džons Mahonijs]]
* [[Elfrī Vudvarda]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Edvards Nortons]]
| scenārijs = * [[Stīvs Šagans]]
* [[Ana Bidermane]]
| producents = * [[Gērijs Lukhesi]]
* [[Hauards Kohs]]
| režisors = [[Gregorijs Hoblits]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Primal Fear (1996 film) poster.jpg
| imdb =
}}
'''"Pirmatnējās bailes"''' ({{Val|en|Primal Fear}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[trilleris]], kura režisors ir [[Gregorijs Hoblits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Lora Linnija]], [[Džons Mahonijs]], [[Elfrī Vudvarda]], [[Frānsisa Makdormanda]] un [[Edvards Nortons]]. Šī ir Edvarda Nortona kino debija.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Zirgs
| abbreviation = Equ
| name_latin = Equuleus
| RA = 21
| dec = +10
| areatotal = 72
| arearank = 87. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Equ''
| starmagnitude = 3,92
| neareststarname = ''δ Equ''
| stardistance = 60
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Ūdensvīrs]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 80
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Muhammeds Atā
|     vārds_orig = محمد عطا
|         attēls = Mohamed Atta.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1968
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = [[Kafrelšeiha]], {{EGY}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Manhatana]], [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = [[Ēģipte]], [[Vācija]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[ēģiptieši|ēģiptietis]]
|   nodarbošanās = arhitekts
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:ASV mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:ASV vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Gali Sabardina
|        attēls  = 1.attēls._Gali_Sabardina.JPG|thumb|center
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1914
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = Tomska, Krievijas Impērija
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 23
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[krieviete]] ([[tatāri|tatāru]] izcelsmes)
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Rīga]], LPSR Zinātņu Akadēmijas Zootehnikas un zoohigiēnas institūts (1946—1951); [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1951—1973)
|     alma_mater = [[Ļeņingradas Valsts Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = LPSR ZA korespondētājlocekle bioloģijas zinātnē, LPSR ZA Bioloģijas institūta [[Botānikas laboratorija|Botānikas laboratorijas]] vadītāja (1951-1973),izveidoja Botānikas laboratoriju, izaudzināja kvalificētu personālu un nodrošināja laboratorijas iesaistīšanos vissavienības pētnieciskajā sistēmā. Izveidoja Latvijas pļavu un ganību klasifikāciju, izstrādāja to ģenēzes koncepciju un organizēja visas Latvijas veģetācijas kartēšanu.
}}

sentences:
[[Kategorija:Nigēra]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Percy Williams Bridgman''
| attēls =Bridgman.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =1946. gadā
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =21
| dz_vieta =[[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
| m_gads =1961
| m_mēnesis=8
| m_diena=20
| m_vieta =[[Rendolfa]], [[Ņūhempšīra]], {{USA}} ([[pašnāvība]])
| pilsonība ={{USA}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Hārvarda Universitāte]]
| alma_mater =[[Hārvarda Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[augstspiediena fizika]]
| apbalvojumi =1946. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Genocīds pret čigāniem
| attēls            = Bundesarchiv R 165 Bild-244-48, Asperg, Deportation von Sinti und Roma.jpg
| attēla_apraksts   = Čigāni [[Asperga|Aspergā]] 1940. gada 22. maijā
| vieta             = [[Trešais reihs]] un vācu okupētās teritorijas
| koordinātas       =
| datums            = 1935—1945
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[genocīds]], etniskās tīrīšanas, masu slepkavības
| bojā_gājušie      = Vismaz 150 000.<ref>https://encyclopedia.ushmm.org/content/en/article/genocide-of-european-roma-gypsies-1939-1945</ref> Citas aplēses sniedz tādus skaitļus kā 500 000—800 000<ref>https://books.google.lv/books?id=5a69Dk0T2YwC&q=800.000&redir_esc=y</ref> vai pat 1,5 miljoni<ref>https://web.archive.org/web/20110928102756/http://www.radoc.net/radoc.php?doc=art_e_holocaust_porrajmos&lang=en&articles=</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Trešais reihs]] un tā [[Ass valstis|sabiedrotie]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences:
{{infokaste+|Militāras sadursmes infokaste}}
{{Infobox military conflict
| conflict          = Kunersdorfas kauja
| width             =
| partof            = [[Trešais Silēzijas karš]]
| image             = Alexander von Kotzebue - Battle of Kunersdorf on 1 August 1759.jpg
| image_size        = 300
| alt               =
| caption           =
| date              = 1759. gada 12. Augusts
| place             = [[Kunersdorfa]], [[Brandenburgas markgrāfiste]] (tagad Kunovice, [[Polija]])
| coordinates       = {{coord|52|21|11|N|14|36|46|E|display=inline}}
| map_type          =
| map_relief        =
| map_size          =
| map_marksize      =
| map_caption       =
| map_label         =
| territory         =
| result            = Krievu-austriešu uzvara
| status            =
| combatants_header =
| combatant1        = {{flaga|Krievijas impērija}} [[Krievijas impērija]]
 {{flaga|Austrijas impērija}} [[Habsburgu monarhija|Austrija]]
| combatant2        = {{flaga|Prussia|1750}} [[Prūsijas karaliste|Prūsijas karaliste]]
| combatant3        =
| commander1        = {{flaga|Krievijas impērija}} [[Pjotrs Saltikovs]]
 {{flaga|Austrijas impērija}} [[Ernests Gideons fon Laudons|E. G. fon Laudons]]
| commander2        = {{flaga|Prussia|1750}} [[Frīdrihs II]]
| commander3        =
| units1            =
| units2            =
| units3            =
| strength1         = 59 500
248 lielgabali
| strength2         = 50 900
230 lielgabali
| strength3         =
| casualties1       = 16 332
| casualties2       = 18 609—20 700
172 lielgabali
| casualties3       =
| notes             =
| campaignbox       =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abū Raihāns Bīrūnī
|     vārds_orig = {{ara|ابوریحان بیرونی}}
|         attēls = Biruni Iranian.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 1973. gadā Irānā izdota [[pastmarka]], kurā attēlots Abū Raihāns Bīrūnī, par godu viņa 1000 gadu dzimšanas dienai
|        dz_gads = 973
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Horezma]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad [[Hiva]], {{UZB}})
|         m_gads = 1048
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Gaznī]], [[Gaznevīdu impērija]]
({{AFG}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizika]], [[antropoloģija]], [[astronomija]], [[astroloģija]], [[ķīmija]], [[vēsture]], [[ģeogrāfija]], [[matemātika]], [[medicīna]], [[psiholoģija]], [[filozofija]], [[teoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
)]]
'''Pavards''' ir vieta vai iekārta [[uguns]] uzturēšanai un drošai izmantošanai (parasti ēdienu gatavošanai). Vienkāršākais pavards ir ar akmeņiem norobežota vai uz māla pamatnes ierīkota uguns kurināšanas vieta telpā vai ārpus tās.<ref>{{LPE|7|595}}</ref> Daudzu tautu ticējumos pavardu uzskatīja par svētu vietu un tur lika ziedojumus mājas gariem. Daudzās reliģiskajās sistēmās šāda prakse tālāk transformējās [[Altāris|altāros]] jeb īpašās vietās, kurās tika uzturēta uguns pienesto upuru sakrālai sadedzināšanai.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Beregovojs
|     vārds_orig = ''Георгий Тимофеевич Береговой''
|         attēls = The Soviet Union 1968 CPA 3699 stamp (Pilot-Cosmonaut of the USSR Georgy Beregovoy and Carrier Rocket Start) cropped1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = G. Beregovojs 1968. gadā izdotajā pastmarkā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1921
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Fedorivka, [[Poltavas guberņa]] [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
|         m_gads = 1995
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[kosmonauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 3 d 22 h 50 min
| kos_iesaukums = 1964. gads
| kos_misija =
| kos_kuģi = ''[[Sojuz-32]]''
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālleitnants]]
|  dienesta_laiks = 1938.—1987.
|          valsts = {{URS}}
|       struktūra = Gaisa spēki
|         vienība =
|    nodarbošanās = lidotājs
|       komandēja =
|          kaujas = [[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Georgijs Beregovojs''' ({{val|ru|Георгий Тимофеевич Береговой}}, {{val|uk|Георгій Тимофійович Береговий}}; dzimis {{dat|1921|4|15}}, miris {{dat|1995|6|30}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] ukraiņu [[kosmonauts]], lidotājs.

sentences:
'''Tālie Austrumi''' ir nosacīts [[Austrumāzija]]s valstu un teritoriju kopīgais nosaukums.

Termins radies [[19. gadsimts|19. gadsimtā]] [[Eiropa|Eiropā]], kur Tālie Austrumi tika uzskatīti par "tālākajiem austrumiem" attiecībā pret [[Tuvie Austrumi|Tuvajiem Austrumiem]] un [[Vidējie Austrumi|Vidējiem Austrumiem]].<ref>Reischauer, Edwin and John K Fairbank, ''East Asia: The Great Tradition,'' 1960. {{en ikona}}</ref> Tālajos Austrumos ietilpst [[Vjetnama]], [[Honkonga]], [[Indonēzija]], [[Kambodža]], [[Ķīnas Republika]], [[Ķīna]], [[Ziemeļkoreja]], [[Dienvidkoreja]], [[Krievijas Federācija]]s austrumdaļa, [[Singapūra]], [[Taizeme]], [[Filipīnas]] un [[Japāna]].

== Atsauces ==
{{atsauces}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds =Dītrihs fon Keizerlings
| attēls              = Diedrich Graf von Keyserling 1713-1793.jpg
| amats               =[[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s kanclers
| term_sākums         =[[1759]]. gads
| term_beigas         =[[1763]]. gads
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           =1713. gada 5. septembris
| dzim_vieta          =[[Jaunpils]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
| mir_dati            =1793. gada 13. novembris
| mir_vieta           =[[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
| partija             =
| dzīvesb             =
| profesija           =[[virsnieks]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''„Debesu simts”''' ({{val|uk|Небесна сотня}}) ir [[Ukraina]]s apzīmējums aptuveni 100 protestētājiem, kas gāja bojā [[snaiperis|snaiperu]] apšaudēs [[Eiromaidans|Eiromaidana]] laikā 2014. gada 20. februārī.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Ukrainā godina „Debesu simtu” un piemin Maidana trešo gadadienu. FOTO |date= 2017. gada 18. februāris |website= [[jauns.lv]] |url= https://jauns.lv/raksts/arzemes/6769-ukraina-godina-debesu-simtu-un-piemin-maidana-treso-gadadienu-foto |accessdate= 2019. gada 6. augustā}}</ref> 2014. gada novembrī Ukrainas prezidents [[Petro Porošenko]] visiem kritušajiem piešķīra Ukrainas varoņa goda nosaukumu.<ref>{{Žurnāla atsauce |title= Porošenko visiem Maidanā kritušajiem piešķir Ukrainas Varoņa nosaukumu |date= 2014. gada 21. novembris |journal=[[Ir (žurnāls)|Ir]] |url= https://ir.lv/2014/11/21/porosenko-visiem-maidana-kritusajiem-pieskir-ukrainas-varona-nosaukumu/ |accessdate= 2019. gada 6. augustā}}</ref> Ik gadu 20. februārī [[Ukraina|Ukrainā]] notiek „Debesu simta” piemiņas pasākumi, tostarp no balta [[papīrs|papīra]] izgrieztu [[eņģelis|eņģeļu]] figūriņu iekāršana [[Kijiva]]s [[Neatkarības laukums (Kijiva)|Neatkarības laukuma]] apkārtnē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |author=Gints Amoliņš |title= Ukrainā piemin Maidana revolūcijas ceturto gadskārtu |date= 2018. gada 18. februāris |publisher= [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |url= https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/ukraina-piemin-maidana-revolucijas-ceturto-gadskartu.a268705/ |accessdate= 2019. gada 6. augustā}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Ortoklazs
|        attēls = OrthoclaseBresil.jpg
|    att_izmērs =
|  att_paraksts =
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 9.FA.30
|       DanasID =
|   ķīm_formula = KAlSi3O8
|     singonija = [[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|         krāsa = bezkrāsaina, zaļganīga, pelēcīgi dzeltena, balta, rozā
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 6 (etalons)
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1,518–1,520
nβ = 1,522–1,524
nγ = 1,522–1,525
|   pleohroisms =
|       blīvums =
| references    = <ref>[http://www.mindat.org/min-3026.html Mindat]</ref><ref>[http://rruff.geo.arizona.edu/doclib/hom/orthoclase.pdf Handbook of Mineralogy]</ref><ref>[http://www.webmineral.com/data/Orthoclase.shtml Webmineral]</ref>
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kristus Glābēja katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Moscow July 2011-7a.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Maskavas centrs
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 55 | latm  = 44 | lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 36 | longs = 20 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| consecration_year     =
* 1883 (oriģinālā baznīca)
* {{dat|2000|8|19|N|bez}}
| status                = Patriarha klosteris
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               = {{URL|www.xxc.ru/}}
| architecture          =
| architect             = [[Konstantīns Tons]] (oriģinālā baznīca)
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     = 103 m
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Maskavas Kristus Glābēja katedrāle''' ({{val|ru|Кафедральный соборный храм Христа Спасителя}}) ir [[katedrāle]] [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]. Atrodas netālu no [[Maskavas kremlis|kremļa]]. Kopējais baznīcas augstums ir 103 metri, tādējādi šī ir augstākā [[Austrumu Pareizticīgā baznīca|Austrumu Pareizticīgās baznīcas]] baznīca. Patriarha klosteris.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Conocybe cyanopus 133592.jpg
| att_nosaukums = Zilkāta samtmicīte (''Conocybe cyanopus'')
| valsts        = Fungi
| valsts_lv     = Sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase         = Hymenomycetes
| klase_lv      = Himēnijsēnes
| kārta         = Agaricales
| kārta_lv      = Atmatenes
| dzimta        = Bolbitiaceae
| dzimta_lv     = Mēsleņu dzimta
| ģints         = Conocybe
| ģints_lv      = Samtmicītes
| suga          = C. cyanopus
| suga_lv       = Zilkāta samtmicīte
| binomial      = Conocybe cyanopus
| kategorijas   = nē
}}
'''Zilkāta samtmicīte''' (''Conocybe cyanopus'') ir neēdama un psihotropa sēne, kura satur tādas [[psihotropa viela|psihoaktīvas vielas]] kā [[psilocibīns|psilocibīnu]], [[psilocīns|psilocīnu]] un [[beocistīns|beocistīnu]]. Atšķiras no pārējām samtmicīšu sugām ar zilganu kātiņu. Cepurīte nav īpaši plata, un kātiņš ir tievs. Atrodama diezgan reti. Zilkāta samtmicīte ir [[saprotofi|saprotrofa]] sēne. Tai līdzīgās sugas ir pārējās [[samtmicīte]]s. Pieder pie humusa saprotrofu sēnēm. Šīs sēnes iedarbība ir [[halucinācijas]], mainīga apziņa un [[eiforija]]. To izraisa psihoaktīvas vielas, kas ir šajā sēnē.

sentences: '''Palestīnas karogs''' ([[Arābu valoda|arābu]]: علم فلسطين) ir [[trikolors]], ko veido trīs vienādas horizontālas svītras (melna, balta un zaļa no augšas uz leju), ko pārsedz sarkans trīsstūris, kas novietots augšējā daļā. Šis karogs ir izstrādāts, izmantojot [[Panarābisms|panarābiskas]] krāsas, un simbolizē [[Palestīnas Valsts|Palestīnas Valsti]] un [[Palestīnieši|palestīniešu tautu]]. Karogs ir līdzīgs Sīrijas ''[[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|Baas]]'' partijas karogam, kurā izmantotas tādas pašas formas un krāsas, bet attiecība ir 2:3, pretstatā Palestīnas 1:2.

sentences:
{{Cita nozīme|2019. gada jauno koronavīrusu|tā izraisītās slimības uzliesmojumu pasaulē|COVID-19 pandēmija}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Smagā akūtā respiratorā sindroma koronavīruss 2 (SARS-CoV-2)
|           attēls = Coronavirus. SARS-CoV-2.png
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{Legend|#005db7|Zilā krāsā — vīrusa lipīdu apvalks|||100%}}
{{Legend|#02e6ff|Tirkīzzilā krāsā — pīķa proteīni (S)|||100%}}
{{Legend|#ff0c78|Sarkanā krāsā — apvalka proteīni (E)|||100%}}
{{Legend|#9bff57|Zaļā krāsā — matricas proteīni (M)|||100%}}
{{Legend|#fe8a00|Oranžā krāsā — [[glikoze]]|||100%}}
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|            ģints = Betacoronavirus
|         ģints_lv = Bētakoronavīrusi
|             suga =
|          suga_lv = Smagā akūtā respiratorā sindroma vīruss
|           suga_r =
|         binomial =
|         sinonīmi = 2019-nCoV, 2019. gada jaunais koronavīruss, Uhaņas koronavīruss
|        izplatība = [[Ķīna]], [[Japāna]], [[Dienvidaustrumāzija]]s u.c. valstis
|  izcelsmes_vieta = [[Uhaņa]], [[Ķīna]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{medicīniskais brīdinājums}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ādams Mickēvičs
|     vārds_orig = Adam Mickiewicz
|         attēls = Adam Mickiewicz by Julian Mackiewicz.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1798
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = Zavose
vai [[Navahrudaka]]
{{flag|Krievijas Impērija}}
(tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Stambula]], {{flag|Osmaņu impērija}}
(tagad {{TUR}})
|   dzīves_vieta = [[Viļņa]], [[Kauņa]], [[Pēterburga]], [[Roma]], [[Parīze]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-AdamMickiewicz.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = "[[Veļi]]"
"[[Pans Tadeušs]]"
|    ietekmējies = [[Homērs]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Jans Kohanovskis]], [[Petrarka]], [[Aleksandrs Poups]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]]
|     ietekmējis = [[Grāfs Lotreamons]], [[Žorža Sanda]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Teofils Gotjē]], [[Georgs Brandess]]
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Ģeoloģiskais periods
|nosaukums=Karbons
|karte=The World of the Carboniferous-Permian boundary.svg
|o2=32.5
|co2=800
|temp=14
|jūras līmenis = 80—120 m<ref>{{cite journal | author = Haq, B. U.| year = 2008| doi = 10.1126/science.1161648 | title = A Chronology of Paleozoic Sea-Level Changes | journal = Science | volume = 322 | pages = 64–68 | pmid = 18832639 | last2 = Schutter | first2 = SR | issue = 5898 |bibcode = 2008Sci...322...64H }}</ref>
}}
'''Karbons''' bija piektais [[ģeoloģiskais periods]] [[paleozoja ēra|paleozoja ērā]], kas ilga apmēram 60 miljonus gadu (358,9 ± 0,4 — 298,9 ± 0,15 [[Pirms mūsdienām|Ma]]). Karbona perioda nosaukums cēlies no [[akmeņogles|akmeņogļu]] nosaukuma. Tādēļ šo periodu sauc arī par '''akmeņogļu periodu'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| attēls =FMIB 51708 Phaneropleuron andersoni Huxley; restored; Devonian.jpeg
| att_nosaukums =  ''Phaneropleuron andersoni'' rekonstrukcija.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomata
| infratips_lv =Žokļaiņi
| virsklase = Osteichthyes
| virsklase_lv = Kaulzivis
| klase = Sarcopterygii
| klase_lv = Daivspurzivis
| apakšklase = Dipnoi
| apakšklase_lv = Divējādelpojošās zivis
| kārta = Dipteridiformes
| kārta_lv = Dipterīdveidīgās
| dzimta = Phaneropleuridae
| dzimta_lv = Faneropleirīdas
| iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Phaneropleuron}}
* † {{TaksoSaite|Andreyevichthys}}
* † {{TaksoSaite|Oervigia}}
* † {{TaksoSaite|Pentlandia}}
|   binomial = Phaneropleuridae
Huxley, 1861
|   kategorijas = nē
}}
'''Faneropleirīdas''' (''Phaneropleuridae'') ir izmirušu [[Dipterīdveidīgās|dipterīdveidīgo zivju]] dzimta no [[Divējādelpojošās zivis|divējādelpojošo zivju]] virskārtas. Dzimtu 1861. gadā aprakstīja angļu dabas pētnieks [[Tomass Hakslijs]]. Zivis bija izplatītas [[Augšdevons|augšdevona]] laikā [[Eiropa|Eiropā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Tipveida ģints ir ''Phaneropleuron'' Huxley, 1859.

sentences:
<!-- *** NEMAINIET RAKSTĀ MŪZIĶA VĀRDA RAKSTĪBU. TAS IR ATVEIDOTS PĒC ANGĻU VALODAS ĪPAŠVĀRDU ATVEIDES NOTEIKUMIEM, kas nosaka, ka viņa vārds rakstāms Džēreds. -->
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Džēreds Leto
|Vārds_orig = ''Jared Leto''
|Attēls = Jared Leto by Gage Skidmore.jpg
|Att_izm =
|Apraksts = Džēreds Leto 2016. gada ''[[San Diego Comic-Con]]''
|Fons = solists
|Dz_vārds = Džēreds Leto
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1971|12|26}}
|Miris =
|        Vieta_dz = {{flaga|ASV}} [[Bosjēsitija]], [[Luiziāna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = balss, [[ģitāra]]
|Žanrs = [[Rokmūzika|roks]]<br />[[alternatīvais roks]]
|Nodarbošanās = [[aktieris]], [[mūziķis]], [[dzejnieks]], [[kinorežisors]], [[fotogrāfs]]
|Gadi = 1992—pašlaik
|Darbojies_arī = ''[[30 Seconds to Mars]]''
|Dzimums = V
}}
<!-- *** NEMAINIET RAKSTĀ MŪZIĶA VĀRDA RAKSTĪBU. TAS IR ATVEIDOTS PĒC ANGĻU VALODAS ĪPAŠVĀRDU ATVEIDES NOTEIKUMIEM, kas nosaka, ka viņa vārds rakstāms Džēreds. -->
'''Džēreds Džozefs Leto''' ({{val|en|Jared Joseph Leto}}; dzimis {{dat|1971|12|26}} [[Bosjēsitija|Bosjēsitijā]], [[Luiziāna|Luiziānā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu mūziķis un kinoaktieris. Viņš ir rokgrupas ''[[30 Seconds to Mars]]'' solists, dziesmu autors un ģitārists. Viņam ir vecāks brālis [[Šenons Leto|Šenons]], bundzinieks grupā ''30 Seconds to Mars''. Viņa vecāki izšķīrās, kad viņš vēl bija mazs un pēc šķiršanās viņš bija mātes aizbildniecībā.

sentences: '''Celofāns''' ir reģenerēta un plēves formā plastificēta [[celuloze]], Jau sākotnēji celofāns ir ticis ražots kā [[iesaiņošana]]s plēve. Savas izturības, caurspīdīguma, nekaitīguma un mērenās cenas dēļ plaši tiek izmantots [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]].

sentences: '''Dendroloģija''' (no {{val|grc|Δένδρον}} (''déndron'') — 'koks' un ''λόγος'' (''lógos'') — 'mācība') — [[botānika]]s nozare, kas pētī [[Koks|kokaugu]] [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiju]], [[Anatomija|anatomiju]], [[Sistemātika|sistemātiku]], fizioloģiju, [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Ģenētika|ģenētiku]], [[Areāls|izplatību]], saimniecisko nozīmi, [[Introdukcija (bioloģija)|introdukciju]] un aklimatizāciju. Dendroloģijai ir liela nozīme mežsaimniecībā, augļkopībā, daiļdārzniecībā, ainavu arhitektūrā.<ref>{{LPE|2|}}</ref> Zinātniekus, kas strādā šajā nozarē, sauc par '''dendrologiem'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amerikānis Parīzē
| operators =
| attēls = An American in Paris (1951 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mūzikls, romantika, komēdija
| režisors = [[Vinsente Minelli]]
| producents = [[Arturs Frīds]]
| scenārijs = [[Alans Džejs Lerners]]
| aktieri = * [[Džīns Kelijs]]
* [[Leslī Karona]]
* [[Oskars Levants]]
* [[Žoržs Getarī]]
* [[Nīna Foha]]
| mūzika = * '''Mūzika''':
* [[Džordžs Gēršvins]]
* '''Vārdi''':
* [[Aira Gēršvins]]
| oriģinālnos = ''An American in Paris''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Loew's Inc.''
| izdošana = {{Filmas datums|1951|10|4}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amerikānis Parīzē"''' ({{Val|en|An American in Paris}}) ir 1951. gada muzikāla romantiska [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Vinsente Minelli]]. Filmu iespaidoja [[Džordžs Gēršvins|Džordža Gēršvina]] 1928. gada simfoniskā poēma ''An American in Paris''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://theatricalia.com/play/e69/an-american-in-paris|title=An American in Paris {{!}} Theatricalia|website=theatricalia.com|access-date=2023-11-03}}</ref> Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Kelijs]], [[Leslī Karona]], [[Oskars Levants]], [[Žoržs Getarī]] un [[Nīna Foha]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Flacourtia indica fruit in Hyderabad W IMG 7482.jpg
| att_izmērs     =
| att_nosaukums  = Indijas batakoplūme [[Haidarābādu|Haidarābādā]] [[Indija|Indijā]].
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Magnoliopsida
| klase_lv       = Divdīgļlapji
| kārta          = Malpighiales
| kārta_lv       = Malpīgiju rinda
| dzimta         = Salicaceae
| dzimta_lv      = Vītolu dzimta
| ģints          = Flacourtia
| ģints_lv       = Batakoplūmes
| suga           = Flacourtia indica
| suga_lv        = Indijas batakoplūme
| kategorijas = nē
}}
'''Indijas batakoplūme''' (''Flacourtia indica'') ir [[batakoplūmes|batakoplūmju]] [[ģints (bioloģija)|ģints]] [[suga]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theplantlist.org/tpl/record/tro-13200005 |title=The Plant List. A working list of all plants: Flacourtia indica |access-date={{dat|2016|06|10||bez}} |archive-date={{dat|2021|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210921060618/http://www.theplantlist.org/tpl/record/tro-13200005 }}</ref><ref>[https://npgsweb.ars-grin.gov/gringlobal/taxonomydetail.aspx?id=17118 U.S. National Plant Germplasm System: Taxon Flacourtia indica (Burm.f.) Merr.]</ref> kas sastopama [[Āfrika]]s un [[Āzija]]s [[tropi|tropos]] un [[subtropi|subtropos]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Firhtegots Lēberehts fon Nordenflihts
|          vārds_orig = ''Fürchtegott Leberecht Freiherr von Nordenflycht''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1752
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1815
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 1
|             m_vieta = [[Madride]], {{ESP}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Firhtegots Lēberehts fon Nordenflihts''' ({{val-de|Fürchtegott Leberecht Freiherr von Nordenflycht}}, {{val|es|Barón Timoteus von Nordenflycht y Averbach}}; 1752—1815) bija Latvijā dzimis raktuvju direktors [[Polijas-Lietuvas kopvalsts|Polijā-Lietuvā]], vēlāk [[Peru]].

sentences:
{{cita nozīme|salu Indonēzijā|pilsētu|Ternate (pilsēta)}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Ternate
|attēls              = Gunung Gamalama.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Ternate''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Moluku salas]]
|latd= 0 |latm= 47 |lats= |latNS= N
|longd=127 |longm= 22|longs= |longEW=E
|platība             = 101,67
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Gamalama
|augstums            = 1715
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmoluku]]
|iedzīvotāji         = 194 477 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 1912,8
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Ternate (pilsēta)|Ternate]]
|piezīme =
}}
'''Ternate''' ({{val|id|Pulau Ternate}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku salu]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Ziemeļmoluku]] provincē, kopā ar piekrastes saliņām veido [[Ternate (pilsēta)|Ternates]] pilsētu.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 41
 | lv  = Četrdesmit viens
}}

sentences: '''Zobu implants''' (pazīstams arī kā '''endosālais implants''') ir ķirurģiska sastāvdaļa, kas saskaras ar žokļa vai [[Galvaskauss|galvaskausa]] kaulu, lai atbalstītu [[Zoba protēze|zobu protēzi]], piemēram, kroni, tiltu, protēzi vai sejas protēzi, vai darbotos kā ortodontiskais enkurs. Mūsdienu zobu implantu pamatā ir bioloģisks process, ko sauc par osteointegrāciju, kurā tādi materiāli kā [[titāns]] vai [[cirkonijs]] veido ciešu saiti ar [[Kauls|kaulu]]. Implanta stiprinājumu vispirms ievieto tā, lai tas varētu osteointegrēties, pēc tam tiek pievienota zobu protēze. Osteointegrācijai ir nepieciešams mainīgs dziedināšanas laiks, pirms implantam tiek piestiprināta zobu protēze (zobs, tilts vai protēze), vai arī tiek ievietots abatments, kas noturēs zobu protēzi vai kroni.

sentences:
{{Infobox
| bodyclass = vcard
| bodystyle = {{{bodystyle|}}}
| titleclass = fn org
| title = {{{name|{{{organization_name|{{{Non-profit_name|{{PAGENAMEBASE}}}}}}}}}}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tanzfliege_Dance_fly.jpg
| att_nosaukums =[[Empis tessellata|Dejotājmuša]] (''Empis tessellata'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| virsdzimta = Asiloidea
| virsdzimta_lv = Dejotājmušu virsdzimta
| kategorijas =nē
| binomial = Empidoidea <small>([[Latreille]], 1804)</small>
}}

sentences: '''Zemes diena''' ir diena, kurā visā pasaulē notiek dažādi pasākumi, lai palielinātu cilvēku informētību un izpratni par [[Zeme]]s dabisko vidi. Sākotnēji Zemes diena tika atzīmēta [[pavasaris|pavasara]] ekvinokcijā ap 20. martu, taču pašlaik tā tiek atzīmēta 22. aprīlī vairāk nekā 193 valstīs katru gadu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://earthday.org/countries |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|04|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100315055335/http://www.earthday.org/countries |archivedate={{dat|2010|03|15||bez}} }}</ref> 2009. gadā [[Apvienoto Nāciju Organizācija]] 22. aprīli noteica par Starptautisko Zemes dienu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm |title=General Assembly Proclaims 22 April 'International Mother Earth Day' Adopting By Consensus Bolivia-Led Resolution |publisher=United Nations |date=2009-04-22 |accessdate=2011-04-22 |archive-date=2011-09-10 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110910084805/http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm }}</ref> Zemes dienas idejas un koncepcijas autors ir Džons Makonels, kas par to paziņoja 1969. gadā notikušajā [[UNESCO]] konferencē [[Sanfrancisko]], ASV.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{iw+}}
'''Datu saķēdēšana''' (''data chaining'') ir divu vai vairāku datu elementu secīga sasaistīšana vienā veselumā. Datu saķēdēšanu lieto ievadizvades kanālu vadības programmās un sarakstos, kuri izvietoti dažādās atmiņas vietās, uzrādot nākamo [[adrese|adresi]].

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Čurājošā meitenīte
 |vietējais_nosaukums = ''Jeanneke Pis''
 |             attēls = Jeanneke_Pis,_Brussels,_Belgium_(DSCF4010).jpg
 |    attēla_paraksts =
 |    atrašanās_vieta = {{vieta|Beļģija|Brisele}}
 |             autors = {{ubl|[[Denī-Adriēns Debuvrī]] (''Denis-Adrien Debouvrie'')}}
 |        arhitektūra =
 |               tips =
 |          materiāls = [[bronza]]
 |            plstība =
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums = 50 cm
 |              sākts =
 |           pabeigts =
 |            atklāts = 1987. gads
 |          īpašnieks =
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji =
 |          map_image = Brisele#Beļģija#Eiropa
 |           map_text =
 |          map_width =
 |latd = 50.848472 | latNS = N
 |longd= 4.354028 | longEW= E
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Eurostar''
| native_name      =
| logo             = 1280px-NewEurostarLogo.svg.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Eurostar_d'hiver_arrivant_à_Albertville_(2018).JPG
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Eurostar International Limited''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = https://www.eurostar.com/
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Austrumu Pareizticīgā baznīca''' jeb '''Austrumu Ortodoksā baznīca''',<ref name="biblos" /><ref name="skaidrojums" /> oficiāli '''Ortodoksā Katoliskā baznīca''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/Eastern-Orthodoxy|title=Eastern Orthodoxy {{!}} Definition, Origin, History, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-06-30|date=2023-06-29|language=en}}</ref> ir otra lielākā [[kristīgā baznīca]] pasaulē.<ref name=adherentsWeb/> Aptuvenais sekotāju skaits ir no 225 līdz 300 miljoniem.<ref name=aboutWeb/> Kā viena no senākām institūcijām pasaulē, tai ir bijusi nozīmīga loma [[Krievija|Krievijas]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropas]] (tai skaitā [[Balkānu pussala|Balkānu]]) un [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] vēsturē. Atšķirībā no [[Romas Katoļu baznīca|Katoļu baznīcas]], tai nav adminstratīvā centra, jo tā ir vairāku autokefālu jeb patstāvīgu baznīcu sadraudzība, kurām ir attiecīgi savi patriarhi, un neviens no tiem nav uzskatāms par pārāku pār visiem citiem, kā tas ir ar [[Romas pāvests|pāvestu]]. Toties vēsturiski nozīmīga loma ir [[Konstantinopoles patriarhāts|Konstantinopoles patriarham]], kuru uzskata par "pirmo starp vienlīdzīgajiem".

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrāta kristāla uzbūve

Amonija nitrāta struktūrformula

Pulverveida amonija nitrāts
|       citi nosaukumi = amonija salpetris
|           CAS numurs = 6484-52-2
|      ķīmiskā formula = NH4NO3
|              molmasa = 80,04
|              blīvums = 1730
|  kušanas temperatūra = 169 °C
| viršanas temperatūra = ~210 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 118 g/100 ml (0 °C)
150 g/100 ml (20 °C)
297 g/100 ml (40 °C)
410 g/100 ml (60 °C)
576 g/100 ml (80 °C)
1024 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrāts''' jeb '''amonija salpetris''' (NH4NO3) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] un ir higroskopiska. Amonija nitrāts kristalizējas rombisku kristālu veidā. Pazīstamas sešas amonija nitrāta kristālu modifikācijas, piecas no kurām ir stabilas parastajā spiedienā. Amonija nitrātam šķīstot ūdenī, novērojama stipra temperatūras pazemināšanās.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Katastrofu mākslinieks
 | oriģinālnos = ''The Disaster Artist''
 |      attēls = TheDisastorArtistTeaserPoster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma, biogrāfiska filma
 |    režisors = [[Džeimss Franko]]
 |  producents =
* [[Evans Goldbergs]]
* [[Džeimss Vīvers]]
* Džeimss Franko
* [[Sets Rogens]]
* [[Vinss Džolivete]]
 |   scenārijs =
* [[Maikls H. Vēbers]]
* [[Skots Noištaders]]
 |     aktieri =
* Džeimss Franko
* [[Deivs Franko]]
* Sets Rogens
* [[Elisona Briē]]
* [[Džošs Hatčersons]]
 |      mūzika = [[Deivs Porters]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Good Universe]]''
* ''[[Point Grey Pictures]]''
* ''[[Rabbit Bandini Productions]]''
 | izplatītājs =
* ''[[A24]]''
* ''[[Warner Bros.]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|3|12|Ostina|2017|12|1|ASV|}}
 |      ilgums = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/disaster-artist-2017|title=The Disaster Artist|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 26, 2018|archive-date={{dat|2017|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171208175020/http://www.bbfc.co.uk/releases/disaster-artist-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|29,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thedisasterartist.htm|title=The Disaster Artist (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 26, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Katastrofu mākslinieks"''' ({{val|en|The Disaster Artist}}) ir 2017. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džeimss Franko]]. Galvenās lomas atveido [[Deivs Franko]], [[Sets Rogens]], [[Elisona Briē]] un [[Džošs Hatčersons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|3|12||bez}} Ostinā.

sentences:
{{Planētas infokaste
| bgcolour     = #A0FFA0
| name         = Plutons
| symbol       =
| image        =
| caption      = Plutons no 766 000 kilometru attāluma (''[[New Horizons]]'' uzņemtais attēls)
| discovery    = yes
| discoverer   = [[Klaids Tombo]]
| discovered   = {{dat|1930|2|18}}
| mp_name      = '''134340 Pluto'''
| mp_category  = [[pundurplanēta]],
[[Transneptūna objekts|TNO]],
[[plutoīds]],
[[Koipera josla|KBO]]
| epoch        = [[J2000]]
| aphelion     = 7 375 927 931 km
49,30503287 [[astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion   = 4 436 824 613 km
29,65834067 AU
| semimajor    = 5 906 376 272 km
39,48168677 AU
| eccentricity = 0,24880766
| inclination  = 17,14175°
11,88° attiecībā pret Saules ekvatoru
| asc_node     = 110,30347°
| arg_peri     = 113,76329°
| period       = 90613,305 dienas
248,09 gadi
| synodic_period = 366,73 dienas
| avg_speed    = 4,666 km/s
| satellites   = [[Plutona pavadoņi|5]]
| physical_characteristics = yes
| mean_radius  = 1 195 km<ref name="Pluto Fact Sheet"/>
0,19 Zemes rādiusi
| surface_area = 1,795{{e|7}} km²
0,033 Zemes virsmas
| volume       = 7,15{{e|9}} km³
0.0066 Zemes tilpuma
| mass         = (1,305 ± 0.007){{e|22}} kg<ref name="Buie06"/>
0,0021 Zemes masas
0,178 Mēness masas
| density      = 2,03 ± 0,06 g/cm³<ref name="Buie06"/>
| surface_grav = 0,58 [[paātrinājums|m/s²]]
0,059 g
| escape_velocity = 1,2 km/s
| sidereal_day = 6,387230 dienas
6 d 9 h 17 m 36 s
| rot_velocity = 47,18 km/h
| axial_tilt   = 119,591 ± 0,014° (attiecībā pret orbītu)<ref name="Buie06">{{Laikraksta atsauce | author = M. W. Buie, W. M. Grundy, E. F. Young, L. A. Young, S. A. Stern | title = Orbits and photometry of Pluto's satellites: Charon, S/2005 P1, and S/2005 P2 | journal = Astronomical Journal | year=2006 | volume=132 | pages=290 | url= http://adsabs.harvard.edu/cgi-bin/nph-bib_query?bibcode=2006AJ....132..290B&db_key=AST&data_type=HTML&format=&high=444b66a47d27727 |id = {{arxiv|archive=astro-ph|id=0512491}}  | doi = 10.1086/504422}}</ref><ref name=inclination>Based on the orientation of Charon's orbit, which is assumed the same as Pluto's spin axis due to the mutual [[tidal locking]].</ref>
| right_asc_north_pole = 133,046 ± 0,014°<ref name="Buie06"/>
| declination = -6,145 ± 0,014°<ref name="Buie06"/>
| albedo = 0,49—0,66 (mainās par 35%)<ref name="Pluto Fact Sheet">{{Tīmekļa atsauce | author = D. R. Williams | title = Pluto Fact Sheet | publisher = NASA | date = September 7, 2006 | url =http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/plutofact.html | accessdate =2007-03-24}}</ref><ref name=Hamilton>{{Tīmekļa atsauce |date=2006-02-12 |title=Dwarf Planet Pluto |publisher=Views of the Solar System |author=Calvin J. Hamilton |url=http://www.solarviews.com/eng/pluto.htm | accessdate=2007-01-10}}</ref>
| magnitude = līdz pat 13,65<ref name="Pluto Fact Sheet"/>
| abs_magnitude = −0,7<ref name=jpldata>{{Tīmekļa atsauce |title=JPL Small-Body Database Browser: 134340 Pluto |url= http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=Pluto |accessdate=2008-06-12}}</ref>
| angular_size = no 0,065" līdz 0,115"<ref name="Pluto Fact Sheet"/><ref>Based on geometry of minimum and maximum distance from Earth and Pluto radius in the factsheet</ref>
| adjectives = Plutonian
| atmosphere = yes
| temperatures = yes
| temp_name1 = [[Kelvins]]
| min_temp_1 = 33 K
| mean_temp_1 = 44 K
| max_temp_1 = 55 K
| surface_pressure = 0,30 [[paskāls|Pa]] (vasaras maksimums)
| atmosphere_composition = [[slāpeklis]], [[metāns]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =PentamerusSilurian.jpg
| att_nosaukums =Pentamers {{TaksoSaite|Pentamerus}} sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Pentamerida
| kārta_lv =Pentameri
| kategorijas =nē
}}
'''Pentameru kārta (Pentamerida)''' ir [[slēdzenes pleckāji|slēdzenes pleckāju]] kārta. Šīs kārtas senākajiem pārstāvjiem [[rokas aparāts]] sastāv no atdalītām branhiālām plātnēm un [[brahiofori]]em, reizēm veidojot vienkāršo [[brahioforijs|brahioforiju]], kurš neierobežo [[Muskuļi|muskuļu]] lauku. Jaunākām dzimtām branhiālās plātnes savienojas dubultajā brahioforijā un vienmēr pilnībā ierobežo muskuļu lauku. Galveno [[mantija]]s kanālu nospiedumi uz vēdera vāciņa ir taisnu nedaudz radiāli orientētu stobriņu veidā. [[Deltīrijs]] parasti ir vaļējs; vēdera vāciņa [[spondīlijs]] ir attīstīts dažādās pakāpēs: senākajiem pārstāvjiem tas ir vienkāršs vai retākos gadījumos vispār tā nav, jaunākām formām - dubultais. [[Čaula]] ir abpusēji izliekta, bez porām. [[Areja]] var būt uz abiem čaulas vāciņiem. Pentameru kārtas pārstāvji dzīvoja no [[Apakšējā kembrijs|apakšējā kembrija]] līdz [[Augšējais devons|augšējam devonam]].

sentences:
{{Cita nozīme|ASV prezidentu|ekonomistu|Džeimss Bjūkenens (ekonomists)}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Džeimss Bjūkenens
| vārds_orģ           = ''James Buchanan''
| attēls              = James Buchanan.jpg
| apraksts            =
<!--- Pirmais amats --->
| amats               = 15. [[ASV prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1857|3|4|N}}
| term_beigas         = {{dat|1861|3|4|N}}
| viceprezidents      = [[Džons Brekinridžs]]
| priekštecis         = [[Frenklins Pīrss]]
| pēctecis            = [[Abrahams Linkolns]]
<!--- Otrais amats --->
| amats2              = 17. [[ASV valsts sekretārs]]
| term_sākums2        = {{dat|1845|3|10|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1849|3|7|N}}
| prezidents2         = {{ubl|[[Džeimss Polks]]|[[Zekerijs Teilors]]}}
| priekštecis2        = [[Džons Kelhūns]]
| pēctecis2           = [[Džons Midltons Kleitons]]
<!--- Trešais amats --->
| amats3              = ASV senators no Pensilvānijas
| term_sākums3        = {{dat|1834|12|6|N}}
| term_beigas3        = {{dat|1845|3|5|N}}
| priekštecis3        = [[Viljams Vilkinss]]
| pēctecis3           = [[Saimons Kemerons]]
<!--- Personīgā informācija --->
| dzim_dati           = {{dat|1791|4|23}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Pensilvānija|Mersersburga}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1868|6|1|1791|4|23}}
| mir_vieta           = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Pensilvānija|Lenčestera}}
| partija             = [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrātiskā partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           = jurists, diplomāts
| reliģija            = [[Prezbiterisms|prezbiterānis]]
| paraksts            = James Buchanan Signature.png
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Pāreja uz vasaras laiku''', saīsinājumā '''DST''' ({{val|en|Daylight saving time}}), ir [[pulkstenis|pulksteņu]] pārregulēšana, lai vakaros [[dienasgaisma]] būtu ilgāk, bet rītos — mazāk, tādējādi taupot [[elektroenerģiju]]. Parasti pāreja uz vasaras laiku notiek, [[pavasaris|pavasarī]] pagriežot pulksteņus par [[stunda|stundu]] uz priekšu, bet [[rudens|rudenī]] — par stundu atpakaļ.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Reinholds Georgs Šmēlings
| image = Reinhold Schmeling.jpg
| imagesize = 200px
| caption =
| birthname = Reinhold Georg Schmaeling
| birthdate = {{dat|1840|11|14|}}
| location = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| deathdate = {{dat|1917|10|17|}}
| deathplace = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| nationality = [[vācbaltietis]]
| field = [[arhitektūra]]
| training = Pēterburgas Mākslas akadēmija
| movement = [[eklektisms]], [[jūgendstils]]
| famous works = Rīgas "sarkanās skolas", Sarkanie spīķeri, [[Paula Stradiņa klīniskā universitātes slimnīca|Paula Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas]] vecākās ēkas
| patrons = [[Ludvigs Bonštets]]
| awards =
}}

sentences: '''Fāžu stāvokļa diagramma''' ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = Futbola karš
|partof      =
|image       =
|caption     =
|date        = [[1969]]. gada [[14. jūlijs]] - [[18. jūlijs]]
|place       = [[Hondurasa]], [[Salvadora]]
|casus       =
|result      = ''[[Status quo ante bellum]]''
Pamiers pēc Amerikas valstu organizācijas iejaukšanās.
|combatant1  = {{flaga|Salvadora}} [[Salvadora]]
|combatant2  = {{flaga|Hondurasa}} [[Hondurasa]]
|commander1  = {{flaga|Salvadora}} [[Fidels Sančess Ernandess]]
|commander2  = {{flaga|Hondurasa}} [[Osvaldo Lopess Oreljano]]
|strength1   = 30 000 (sauszemes spēki)
artilērija<ref name="overall">Mario E. Overall. [http://www.laahs.com/content/10-The-100-Hour-War/view/1 The 100 Hour War]{{Novecojusi saite}} / The Latin American Aviation Historical Society, 28 May 2013 {{en ikona}}</ref>
līdz 10 tankiem<ref name="David Spencer 1995. p.2-8">David Spencer. Armored Fighting Vehicles of El Salvador. Museum Ordnance Special Number 7. 1995. p.2-8 {{en ikona}}</ref>
12 bruņutransportieri<ref name="David Spencer 1995. p.2-8"/>
1000 (gaisa spēki)
30 lidmašīnas
4 patruļkuģi
|strength2   = 23 000 (sauszemes spēki)
artilērija<ref name="overall"/>
600 (gaisa spēki)
32 lidmašīnas (25 kaujas)<ref name="overall"/>
1 sardzes kuģis
3 patruļkuģi
|casualties1 = 900 (iesk. civiliedzīvotājus)
|casualties2 = 2100 (iesk. civiliedzīvotājus)
}}
'''Futbola karš''' ({{val|es|La guerra del fútbol}}) bija sešu dienu (1969. gada 14. — 20. jūlijs) militārs konflikts starp [[Salvadora|Salvadoru]] un [[Hondurasa|Hondurasu]], kas sākās pēc Hondurasas [[futbols|futbola]] izlases zaudējuma Salvadoras izlasei atlases spēlēs par ceļazīmi uz [[FIFA Pasaules kauss|FIFA Pasaules kausu]]. Neskatoties uz kara ātro beigšanos, tomēr tas abām iesaistītajām pusēm maksāja vairāk kā 2000 kritušo, kā arī izjauca [[Centrālamerikas brīvā tirgus savienība]]s pastāvēšanu līdz pat 1991. gadam.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metilheksānamīna struktūrformula

Metilheksānamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-metilheksān-2-amīns,
2-amino-4-metilheksāns,
dimetilamilamīns,
1,3-dimetilamilamīns,
1,3-dimetilpentilamīns,
2-metil-2-heksānamīns,
2-metil-2-heksilamīns
|           CAS numurs = 105-41-9
|      ķīmiskā formula = C7H17N
|              molmasa = 115,22
|              blīvums = 775
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 134 °C
|        šķīdība ūdenī = šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Metilheksānamīns''' jeb '''MHA''' (tiek dēvēts arī nepareizos nosaukumos, kā 'metilheksanemīns', 'metileksanamīns' u.c.) ir 3-metilheksāna aminoatvasinājums. Tiek saukts arī par '''dimetilamilamīnu''' ('''DMAA'''). Vielas molekulā ir divi asimetriskie oglekļa atomi, tādēļ tai pastāv četri optiskie [[izomēri]]. Lieto arī hidrohlorīda veidā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pamatinstinkts
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|352,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3997533697/|title=Basic Instinct (1992) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|4}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|49 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1992|3|18}}
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Guild Film Distribution]]''
* ''[[UGC Distribution]]''
| studija = * ''[[Carolco Pictures]]''
* ''[[Le Studio Canal+]]''
| operators = [[Jans de Bonts]]
| oriģinālnos = ''Basic Instinct''
| mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šerona Stouna]]
* [[Džordžs Dzundza]]
* [[Džīna Tripelhorna]]
* [[Veins Naits]]
| scenārijs = [[Džo Esterhass]]
| producents = * [[Alans Māršals]]
* [[Mario Kasars]]
| režisors = [[Pols Verhovens]]
| žanrs = ''neo-noir'', erotisks trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Basic Instinct.png
| imdb =
}}
'''"Pamatinstinkts"''' ({{Val|en|Basic Instinct}}) ir 1992. gada ''[[neo-noir]]'' erotiskais trilleris, kura režisors ir [[Pols Verhovens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šerona Stouna]], [[Džordžs Dzundza]], [[Džīna Tripelhorna]] un [[Veins Naits]].

sentences: '''Strika sazvērestība''', zviedru presē saukta arī par '''Edlunda avantūru''' ({{val-sv|Edlunds äventyr}}), bija politisks skandāls [[Latvijas brīvības cīņas|Latvijas brīvības cīņu]] laikā, ko izraisīja [[Vidzemes landmaršali|Vidzemes bruņniecības landmaršala]] [[Heinrihs fon Štriks|Heinriha fon Štrika]] un bijušā [[Zviedrija]]s militārā atašeja Krievijā Nilsa Edlunda (''Nils Edlund'', 1867-1930) aizturēšana [[Liepāja]]s ostā 1919. gada februārī.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.satori.lv/article/fon-strika-sazverestiba-nelaime-vai-glabins |title=Fon Štrika "sazvērestība". Nelaime vai glābiņš? |access-date={{dat|2018|07|11||bez}} |archive-date={{dat|2020|08|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200809200814/https://satori.lv/article/fon-strika-sazverestiba-nelaime-vai-glabins }}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
[[file:Ibn Bājja, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png|thumb|]]
'''Ibn Badža''' (ابن باجة, ''Ibn Bajjah''), pilnā vārdā '''Abu Bakrs Muhamads ibn Jahja ibn al-Sajehs ''' (أبو بكر محمد بن يحيى بن الصايغ, ''Abu Bakr Muhammad Ibn Yahya Ibn al-Sayegh''), [[kristietība|kristiešu]] [[Eiropa|Eiropā]] pazīstams kā '''Avempass''' (''Avempace'') (dzimis starp 1070. un 1090. gadu [[Saragosa|Saragosā]], miris 1138. gadā [[Fesa|Fesā]]) - [[arābi|arābu]] [[filozofija|filozofs]] un [[medicīna|ārsts]].

sentences: '''Polijas Karalistes konstitūcija (1815)''' pasludināta [[Polijas Karaliste (1815.-1915.)|Polijas Karalistē]] 1815. gadā un bija spēkā līdz [[1832]]. gada Organisko Statūtu izsludināšanai. Sekojot [[Vīnes kongress|Vīnes kongresa]] lēmumiem, atjaunotajai Polijas Karalistei Krievijas imperators [[Aleksandrs I Romanovs|Aleksandrs I]] piešķīra vienu no liberālākajām konstitūcijām tā laika Eiropā. Taču jau dažus gadus vēlāk Krievijas administrācija sāka pārkāpt konstitūcijas normas un pēc 1830.-31. gada poļu sacelšanās apspiešanas tās darbība tika izbeigta.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Ziemeļamerikas Kordiljeri
 |attēls                 = North America.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =N |lat_deg =44 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =115 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CAN}}
{{USA}}
{{MEX}}
{{GTM}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 9000
 |platums                = 1000—1600
 |kalns                  = [[Denali]]
 |augstums               = 6168
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļamerikas Kordiljeri''' ({{val|en|North American Cordillera}}, {{val|es|Cordillera norteamericana}}) ir daļa no [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnu sistēmas, atrodas [[Ziemeļamerika]]s teritorijā [[Kanāda|Kanādā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika|Meksikā]].<ref>{{PZT|375|Kordiljeri, Ziemeļamerikas}}</ref> Kalnu kopgarums ir vairāk nekā 9000 km (no 19° Z.p. līdz 69. Z.p.). Kalnu sistēmas platums [[Aļaska|Aļaskā]] ir apmēram 1100—1200 km, Kanādā — līdz 800 km, ASV teritorijā — ap 1600 km, Meksikā — līdz 1000 km.

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Mazsalacas vidusskola
|attēla_nos   = 3 att.JPG
|att_izm      = 200px
|att_apraksts = Mazsalacas vidusskolas ēka Parka 30, Mazsalacā, Valmieras novadā
|dibin        = 1919. gadā
|vieta        = Parka iela 30, [[Mazsalaca]] {{LAT}}
|tips         = vidusskola
|direktors    = Dainis Jurka (''p.i.'')
|skoleni      =
|mlapa        = http://mazsalacasvsk.lv/
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Brankciems
|attels             = [[File:Brankciems location map.png|250px]]
|paraksts           = Brankciema novietojums Jūrmalā
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           = Braņķu ciems ({{val-de|Frankendorf}})
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 1,3 km2
|iedzivotaju_skaits = 12 ([[2008. gads|2008]])<ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Lielupe (upe)|Lielupe]]
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      = [[2. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|2.]]
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-2011
|areja_saite        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Gasterosteus_microcephalus.JPG
| att_nosaukums = [[Sīkgalvas stagars]] (''Gasterosteus microcephalus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Perciformes
|      kārta_lv = Asarveidīgās
|    apakškārta = Cottoidei
| apakškārta_lv = Platgalvju apakškārta
|    infrakārta = Gasterosteales
| infrakārta_lv = Stagaru infrakārta
|        dzimta = Gasterosteidae
|     dzimta_lv = Stagaru dzimta
|         ģints = Gasterosteus
|      ģints_lv = Stagari
|      binomial = Gasterosteus <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
glezna]]
'''Ārsts''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] ''arste'' vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''aerste''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:76 |page=80 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:76 }}</ref>) ir [[ārstniecības persona]], kas ieguvusi augstāko [[medicīna|medicīnisko]] [[izglītība|izglītību]] un ar zinātniski pamatotu medicīnisko darbību tieši vai netieši iedarbojas uz [[cilvēks|cilvēku]] un savas profesionālajā darbībā izmeklē [[pacients|pacientus]] fizisku, garīgu vai psihisku [[slimība|slimību]] konstatēšanai vai noliegšanai un ārstēšanai; novērtē slimības un to radītās sekas; ārstē iepriekšminētās slimības; veic [[profilakse|profilaktiskos]] pasākumus slimību novēršanai; sniedz palīdzību [[dzemdības|dzemdībās]]; veic [[rehabilitācija|rehabilitāciju]]; izdara [[līķis|līķa]] sekcijas.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ingrīda Verbele-Barkāne
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1948|1|18}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Liepāja|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{URS}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=186}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=70}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Sprints, barjersprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = Imants Gailis
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1968}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ingrīda Verbele-Barkāne''' (dzimusi {{dat|1948|1|18}} [[Liepāja|Liepājā]]) ir bijusī [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēte]], startējusi sprinta un barjersprinta distancēs.

sentences: '''Paplašināta spektra bēta laktamāzes''' ('''PSBL''' jeb '''ESBL''' no {{val-en|Extended-Spectrum Beta-Lactamases}}) ir [[Enzīms|enzīmi]], kurus producē galvenokārt [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīvas baktērijas]] un kas nosaka šo [[Baktērijas|baktēriju]] rezistenci pret visām bēta laktāmu grupas antibiotikām ([[penicilīni]], [[cefalosporīni]] (pirmās, otrās un trešās paaudzes<ref name="Naas.etal2008"/>), [[aztreonāms]]).<ref name="Strachunsky"/> PSBL ir iekodēti baktēriju gēnos vai plazmīdās un veidojas šūnu sienā.<ref name="Glupczynski"/><ref name="findpatent"/> Tālāk tie atbrīvojas apkārtējā vidē (starpšūnu telpā), kur iedarbojas uz bēta laktāmu grupas antibiotikām.<ref name="Ershova.etal2008"/>

sentences: '''Speciālists''' (no {{val|fr|spécialiste}}), arī '''eksperts''' (no {{val|la|expertus}} — 'pieredzējis'), ir cilvēks, kura [[zināšanas]], kvalifikācija un pieredze ļauj tam izdarīt pamatotus spriedumus, secinājumus, ieteikumus u.tml. kādā noteiktā teorētiskā vai praktiskā jomā. Minētās spējas speciālistam parasti piemīt lielākā mērā, nekā vairumam citu cilvēku. Tādēļ speciālistus bieži pieaicina kādu sarežģītu problēmu risināšanā, kur nepieciešamas īpaša sagatavotība, specifiskas zināšanas un pieredze.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kērkvolas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Magnus_Cathedral,_Kirkwall,_viewed_from_the_Bishop's_Palace.jpg
| image_size            =
| caption               = Kērkvolas katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Kērkvolas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 58.982222
| longd                 = -2.958889
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Orkneju salas|Kērkvola}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = draudzes baznīca
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[romānika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1137. gads
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 50 m
| materials             = [[smilšakmens]]
}}
<mapframe text="Kērkvolas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q732112"
}
</mapframe>
'''Kērkvolas katedrāle''' jeb '''Svētā Magnusa katedrāle''' ({{val|en|St Magnus Cathedral}}) ir [[Skotijas Baznīca]]s draudzes baznīca, kas atrodas [[Orkneju salas|Orkneju salu]] galvaspilsētas [[Kērkvola]]s centrā. Tā kā Skotijas Baznīca pieturas pie [[kalvinisms|kalvinisma]] [[prezbiteriāņi|prezbiteriānisma]] novirziena, katedrāles nosaukums dievnamam ir tikai tradīcija.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Butadiēna struktūrformula un vienkāršotā struktūrformula
|ķīmiskā formula=Н2С=СН—СН=СН2
|molmasa=54,09
|blīvums=šķidrā fāze 640
|kušanas temperatūra=-108,9 °C
|viršanas temperatūra=-4,4 °C
}}
'''1,3-butadiēns''' (butadiēns, divinils, eritrēns, Н2С=СН—СН=СН2) ir vienkāršākais [[alkadiēni|alkadiēns]] ar konjugētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, starp kurām ir viena vienkāršā saite). Butadiēns ir bezkrāsaina gāze ar specifisku smaku.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Konstantīns Titovs
 | vārds_orig              = ''Константин Титов''
 | attēls                  =
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1919|3|22}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Krievijas PFSR|Ivanovovozņesenska|td=Krievija}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2020|1|30|1919|3|22}}
 | miršanas vieta          =  [[Rīga]], {{LAT}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = teātra [[režisors]] un pedagogs
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            = [[Klāra Vabole]]
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
'''Eklons''' ir uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* [[Alfrēds Eklons]] (1909—1982) — Latvijas šahists;
* [[Kristaps Eklons]] (1971) — Latvijas ugunsdzēsējs un politiķis.

sentences:
[[Kategorija:Farmakoloģija| ]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Bioķīmiķi]]
[[Kategorija:Mediķi]]

sentences:
]]
'''Mugursoma''' ir uz [[mugura]]s nēsājama [[soma]], kas parasti novietojama ar divām siksnām pāri pleciem un zem [[paduse|padusēm]]. Mugursomas  paredzētas nesamā pārnēsāšanai, ko nebūtu ērti nest rokās. Sporta mugursomas, kas domātas izmantošanai, piemēram, skriešanā, riteņbraukšanā, pārgājienos, parasti atslogo lielāko daļu svara (līdz aptuveni 90%) no to svara ar polsterētu gūžas jostu, atstājot plecu siksnas galvenokārt, lai stabilizētu slodzi. Tas uzlabo iespēju pārnēsāt smagu nesamo, jo [[gurni]] ir stiprāki par pleciem,<ref>{{Publikācijas atsauce|last=AKINYELE, SAMUEL TAIWO; AKINYELE, ESTHER FEYISAYO; GBOLAHAN, DANIEL DAMILARE|date=September, 2019|title=EFFECTS OF ENTREPRENEURIAL SKILLS ACQUISITION IN LEATHER BACKPACK MAKING ON YOUTH EMPLOYABILITY IN ABEOKUTA, NIGERIA|url=https://www.cambridgenigeriapub.com/wp-content/uploads/2020/06/SJMSE_Vol14_No7-3.pdf|journal=Journal of Management Science & Entrepreneurship.|volume=14|issue=7|page=40|pages=38-73}}</ref> kā arī palielina [[veiklība|veiklību]] un [[mehāniskais līdzsvars|līdzsvaru]], jo slodze ir tuvāk paša lietotāja [[masas centrs|masas centram]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Live Ammonia tepida.jpg
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|         binomial = Foraminifera
|        izplatība =
|       iedalījums =
'''Kārtas'''
* {{TaksoSaite|Allogromiida}}
* {{TaksoSaite|Carterinida}}
* {{TaksoSaite|Fusulinida}}
* {{TaksoSaite|Globigerinida}}
* {{TaksoSaite|Involutinida}}
* {{TaksoSaite|Lagenida}}
* {{TaksoSaite|Miliolida}}
* {{TaksoSaite|Robertinida}}
* {{TaksoSaite|Rotaliida}}
* {{TaksoSaite|Silicoloculinida}}
* {{TaksoSaite|Spirillinida}}
* {{TaksoSaite|Textulariida}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Foraminīferas''' (''Foraminifera'', ''Foramminiferida'') ir [[Vienšūņi|vienšūņu]] [[organisms|organismu]] grupa, kas dažādās [[Sistemātika|klasifikācijās]] variē no tipa līdz kārtai. Šīs grupas pārstāvji parasti ir [[Jūra|jūrā]] dzīvojoši [[sakņkāji]], kurus sedz daudzkameru (retāk vienkameras) [[čaula]]. Foraminīferas ir seni organismi un [[Fosilijas|fosilā]] veidā ir zināmi no [[Kembrijs|kembrija]] līdz mūsdienām. Ir aprakstītas vairāk par 30 000 izmirušo foraminīferu sugu un zināmas ap 10 000 recento foraminīferu sugu. Arī [[Latvija]]s [[Juras periods|juras]] un [[Kvartārs|kvartāra]] nogulumos ir sastopamas fosilās foraminīferas. Lielākā foraminīferu daļa ir [[bentoss|bentiskie]] organismi, bet ir arī [[Planktons|planktona]] formas, kas dzīvo ūdens augšējos slāņos. Šie organismi ir sastopami pat [[Marianas dziļvaga|Marianas dziļvagā]]<ref> Ilustrētā Zinātne. — 2005. gada decembra numurs, 20.lpp. </ref> (pasaules dziļākajā vietā), kur citiem dzīviem organismiem ir grūti eksistēt [[gaisma]]s nepietiekamības un augstā [[spiediens|spiediena]] dēļ.

sentences: '''Karagūsteknis''' ir [[persona]], parasti [[kaujinieks]], kas [[karš|kara]] apstākļos ir saņemta gūstā un nonākusi nebrīvē.

sentences:
[[Kategorija:Konstitūcijas| ]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs fon Volfs
|     vārds_orig =
|         attēls = Baron Nikolay B. Volf.jpeg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = 1913. gada portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1866
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Lāzberģis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Jaunalūksnes pagasts]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Trešais reihs]] (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]], ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Деревенская ласточка (Hirundo rustica), Мелихово.jpg
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Passeriformes
|         kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|       apakškārta = Passeri
|    apakškārta_lv = Dziedātājputni
|           dzimta = Hirundinidae
|        dzimta_lv = Bezdelīgu dzimta
|            ģints = Hirundo
|         ģints_lv = Bezdelīgas
|             suga = H. rustica
|          suga_lv = Bezdelīga
|         binomial = Hirundo rustica ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|        izplatība =

{{legend|yellow|Sastopama ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#1F75FE|Sastopama ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopama visu gadu kā nometniece}}
|         sinonīmi = Hirundo erythrogaster
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Eiropa
| operators =
| attēls = Europa-german-movie-poster-md.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma, vēsturiska filma
| režisors = [[Larss fon Trīrs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Žans Marks Bars]]
* [[Barbara Sukova]]
* [[Udo Kīrs]]
* [[Ernsts Hugo Jēregors]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Europa''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1991|5|12|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{SWE}}
* {{FRA}}
* {{GER}}
* {{SUI}}
* {{GBR}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3380250113/weekend/|title=Europa |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Eiropa"''' ({{Val|dk|Europa}}) ir 1991. gada [[Dānija]]s, [[Zviedrija]]s, [[Francija]]s, [[Vācija]]s, [[Šveice]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kopražojuma eksperimentāla psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Larss fon Trīrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Marks Bars]], [[Barbara Sukova]], [[Udo Kīrs]] un [[Ernsts Hugo Jēregors]]. Šī ir fon Trīra trešā filma, kā arī trešā viņa "Eiropas" triloģijā, pēc "[[Nozieguma elements]]" (''Forbrydelsens Element'', 1984) un "[[Epidēmija (1987. gada filma)|Epidēmija]]" (''Epidemic'', 1987).

sentences: '''Oss''' (no {{val|sv|ås}} — 'valnis, grēda') jeb '''kangars''' ir šaura, 5—10 m augsta, 0,1—10 km gara vaļņveida grēda ar stāvām nogāzēm, kas būtiski paceļas virs apkārtējās teritorijas. Osi ir veidojušies [[Ledus laikmets|ledus laikmetā]]: [[ledājs|ledāja]] kušanas ūdeņu zemledāja tuneļos un ledāju kušanas ūdeņu straumēs. Sastāv no ledāja kušanas ūdeņu nogulumiem: [[oļi]]em, [[grants]] un [[smilts]].

sentences: '''Ivana kapi''' ({{val|ru|Ива́новское кла́дбище}}) ir [[kapsēta]] [[Rīga|Rīgā]] starp [[Kalna iela (Rīga)|Kalna]], [[Daugavpils iela (Rīga)|Daugavpils]], [[Jēkabpils iela (Rīga)|Jēkabpils ielām]] un dzelzceļu. Pie kapsētas galvenās ieejas, Lielajā Kalna ielā 21, atrodas [[Rīgas Kazaņas Dievmātes ikonas baznīca|Rīgas Kazaņas Dievmātes ikonas pareizticīgo baznīca]].

sentences: '''Eiropiešu izcelsmes afrikāņi''' jeb '''baltādainie afrikāņi''' ir [[Āfrika|Āfrikā]] dzimuši vai pastāvīgi dzīvojoši [[Eiropeīdā rase|eiropiešu]] izcelsmes cilvēki, kuri identificējas kā "baltādainie".

sentences:
{{Literatūra}}
'''Dramaturģija''' ({{val-el|Δραμα}} — ‘darbība’) ir [[literatūra|daiļliteratūras]] veids. Dramatiski darbi ([[luga]]s) rakstīti sarunu formā un paredzēti iestudēšanai [[teātris|teātrī]]. Autors notikumos iejaucas netieši, galveno varoņu raksturi un uzskati atklājas dialogos. Dramaturģijā izšķir trīs galveno žanru veidus: [[Traģēdija|traģēdiju]], [[Komēdija|komēdiju]] un [[Drāma|drāmu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pērkona dienas
| operators =
| attēls = Days of thunder.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sporta filma
| režisors = [[Tonijs Skots]]
| producents = * [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārijs = [[Roberts Tauns]]
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Rendijs Kveids]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Kerijs Elvess]]
* [[Maikls Rukers]]
| mūzika = [[Hanss Cimmers]]
| oriģinālnos = ''Days of Thunder''
| studija = ''Don Simpson/Jerry Bruckheimer Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|6|27}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|157,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pērkona dienas"''' ({{Val|en|Days of Thunder}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta sporta filma, kuras režisors ir [[Tonijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Roberts Djuvals]], [[Rendijs Kveids]], [[Nikola Kidmena]], [[Kerijs Elvess]] un [[Maikls Rukers]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Džons Viks 3: Parabellum
 | oriģinālnos = ''John Wick: Chapter 3 – Parabellum''
 |      attēls = Džons Viks 3 plakātsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = asa sižeta filma
 |    režisors = [[Čads Stahelski]]
 |  producents =
* [[Bazils Aivaniks]]
* Ērika Lī
 |   scenārijs =
* [[Dereks Kostalds]]
* [[Šejs Hetens]]
* [[Kriss Kollinss]]
* Marks Eibramss
 |     aktieri =
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Halle Berija]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Marks Dakaskoss]]
* [[Āzija Keita Dillona]]
* [[Lenss Rediks]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Ians Makšeins]]
 |      mūzika =
* [[Tailers Beitss]]
* Džoels Ričards
 |   operators = [[Dens Laustsens]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = Evans Šifs
 |     studija =
* ''[[Summit Entertainment]]''
* ''[[Thunder Road Pictures]]''
* ''87Eleven Productions''
 | izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2019|5|9|[[Bruklina]]|2019|05|17|ASV|2019|05|17|Latvija}}
 |      ilgums = 131 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/john-wick-chapter-3-parabellum-2019|title=John Wick: Chapter 3 – Parabellum (2019) – Britu filmu klasifikācijas padome|website=Bbfc.co.uk|accessdate=April 15, 2019}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2019/05/26/box-office-john-wick-keanu-reeves-pickachu-pokemon-hathaway-hustle-intruder-dogs-journey/#1d05ef995294|title=Box Office: Keanu Reeves' 'John Wick 3' Tops 'John Wick 2' As 'Pikachu' Passes $350 Million|first=Scott |last=Mendelsohn|website=[[Forbes]]|date=May 26, 2019|accessdate=May 26, 2019}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/2019/05/19/movies/john-wick-chapter-3-box-office.html|title='John Wick: Chapter 3' Puts Keanu Reeves Back on Top at the Box Office|first=Brooks |last=Barnes|website=[[The New York Times]]|date=May 19, 2019|accessdate=May 26, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|328,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=johnwick3.htm|title=John Wick: Chapter 3 – Parabellum (2019)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2023|2|25||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā = "[[Džons Viks 2]]"
 |      nākamā = "[[Džons Viks 4]]"
 |        imdb =
}}
'''"Džons Viks 3: Parabellum"''' ({{val|en|John Wick: Chapter 3 – Parabellum}}) ir 2019. gada ASV [[neo-noir|neonuāra]] [[spriedzes filma|spriedzes trilleris]] ar [[Kiānu Rīvss|Kiānu Rīvsu]] [[Džons Viks (tēls)|Džona Vika]] lomā. [[Džons Viks (filmu franšīze)|Filmu sērijas]] trešā daļa ir tiešs turpinājums iepriekšējām sērijas filmām "[[Džons Viks]]" (2014) un "[[Džons Viks 2]]" (2017). Filmas režisors ir [[Čads Stahelski]], scenārija autori [[Dereks Kolstads]], [[Šejs Hetens]], [[Kriss Kollinss]] un Marks Eibramss. Filmā galvenās lomas atveido [[Halle Berija]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Marks Dakaskoss]], [[Āzija Keita Dillona]], [[Lenss Rediks]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Ians Makšeins]]. Filmas darbība turpinās dažas minūtes pēc iepriekšējās filmas beigām, kad bijušais algotnim Džonam Vikam ir jābēg no amata brāļu leģioniem pēc tam, kad viņa nesenās darbības dēļ par viņa galvu tiek izsludināta 14 miljonus ASV dolāru liela atlīdzība.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Marfāna sindroms''' ir ģenētiska [[saistaudi|saistaudu]] slimība.
Tā var izraisīt dažādas pakāpes bojājumus jebkurā ķermeņa orgānā, bet visbiežāk skar [[sirds|sirdi]], [[asinsvadi|asinsvadus]], [[kauli|kaulus]], [[locītavas]] un [[acs|acis]]. Dažas komplikācijas - piemēram, [[aorta]]s [[aneirisma]] vai sirds vārstuļu anomālijas - var nopietni apdraudēt dzīvību.<ref name="MarFound" /> Retāk bojājumus var atrast arī [[Plaušas|plaušās]], [[āda|ādā]] un [[nervu sistēma|nervu sistēmā]]. Slimība neietekmē cilvēka [[intelekts|intelektuālo]] attīstību.

sentences: '''Rulete''' (no {{val|fr|roulette}} — 'rats') ir viena no populārākajām [[kazino]] [[galda spēle|galda spēlēm]], kuras pamatā ir likmju veikšana, ruletes rats, numuri un bumbiņa. Ruletes pirmsākumi meklējami 17. gadsimta [[Francija|Francijā]], kur matemātiķis [[Blēzs Paskāls]], mēģinādams radīt [[mūžīgais dzinējs|mūžīgo dzinēju]], izveidoja primitīvu ruletes veida mehānismu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lemelson.mit.edu/resources/blaise-pascal|title=Blaise Pascal {{!}} Lemelson|website=lemelson.mit.edu|access-date=2023-03-15}}</ref> 18. gadsimta beigās tika radīts mūsdienām tuvs mehānisms un spēle kļuva populāra [[Apvienotā Karaliste|Anglijā]] un Francijā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Brūvers''' var būt:

sentences: '''Atsāpināšana''' ir [[sāpes|sāpju]] un [[ciešanas|ciešanu]] mazināšana, uzlabojot dzīves kvalitāti, cilvēkiem, kuri dzīvo ar sāpēm.<ref>'''Hardy, Paul A. J.''' ,''Chronic pain management: the Essentials'', Lielbritānija, 1997, 10. lpp.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Slovākijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Slovākijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Kaolinīts
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], serpentīnu apakšgrupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = Al4[Si4O10](OH)8
|    singonija = [[triklīnā singonija]]
|        krāsa = balts līdz krēmkrāsas
|       svītra = balta
|     habituss = mikroskopisku pseidoheksagonālu plāksnīšu vai plāksnīšu sakopojumu veidā, apkopotu kompaktās mālainās masās. Reti kristālu veidā.
|    skaldnība = ļoti pilnīga
|       lūzums =
|      cietība = 1–2
|      spīdums = zemjains, blāvs
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef = 1,56
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,6
}}
'''Kaolinīts''' ir [[minerāls]] no [[slāņainie silikāti|slāņaino silikātu]] apakšklases. Tas ir viens no galvenajiem mālu minerāliem.

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Nīderlandes ūdens aizsardzības līnija
 |      native_name = ''Nederlandse waterverdedigingslinie''
 |       other_name =
 |            image = 526452-Fort_Pampus.jpg
 |       image_size = 250px
 |          caption = Pampusa salas forts
 |      pushpin_map = Nīderlande#Eiropa
 |   pushpin_relief = yes
 |      map_caption =
 | latd  = 52.364722  | latNS  = N
 | longd = 5.068889 | longEW = E
 |         location = {{vieta|Nīderlande|Ziemeļholande}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |            built = 1815. - 1940. gads
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website =
 |         embedded =
 {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = Nīderlandes ūdens aizsardzības līnija
   | designation1_date = 1996, 2021
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = ii, iv, v
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/759 759bis ]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Nīderlande}}
   | designation1_free2name = Platība
   | designation1_free2value = 54779,02 ha
}}
}}

sentences: '''2. decembris''' ir gada 337. diena (338. [[Garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 29 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = 27 kleitas
| attēls                   = Twenty seven dresses.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''27 Dresses''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Anne Flečera]]
| producents               =
* [[Gerijs Bārbers]]
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Džonatans Glikmans]]
| scenārija autors         = [[Elīna Broša Makkenna]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Ketrīna Heigla]]
* [[Edvards Bērnss]]
* [[Mālina Okermane]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Mauliks Pančolijs]]
| mūzika                   = [[Rendijs Endelmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Dune Entertainment III, LLC.]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|1|10|Austrālija|2008|1|18|ASV|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/27-dresses-2007|title=27 Dresses|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 3, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=27dresses.htm|title=27 Dresses (2008)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2022|12|20||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|162,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"27 kleitas"''' ({{val|en|27 Dresses}}) ir 2008. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisore ir [[Anne Flečera]]. Galvenās lomas atveido [[Džeimss Mārsdens]], [[Ketrīna Heigla]], [[Edvards Bērnss]], [[Mālina Okermane]], [[Džūdija Grīra]] un [[Mauliks Pančolijs]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|2008|1|10||bez}} Austrālijā.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Mūziķes]]
[[Kategorija:ASV mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''Glikoproteīni''' ir [[olbaltumvielas]], kas satur [[Oligosaharīds|oligosaharīdu]] ķēdes ([[Glikāni|glikānus]]), kas kovalenti piesaistīti [[Aminoskābes|aminoskābju]] sānu ķēdēm. [[Ogļhidrāti]] ir pievienoti olbaltumvielai [[kotranslācija]]s vai posttranslācijas modifikācijā. Šis process ir pazīstams kā glikozilēšana. Izdalītās ārpusšūnu olbaltumvielas bieži tiek glikozilētas. Ogļhidrāti ir pievienoti dažiem olbaltumvielām, veidojot glikoproteīnus.

sentences: '''Uztvere''' ({{val|la|perceptio}}) ir procesu kopums, ar kuru palīdzību cilvēks atpazīst, organizē, kā arī piešķir jēgu reakcijām uz vides stimuliem.<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sajutas sajūtas (neslimo.lv)]</ref><ref>Schacter, 2011</ref> Signāli, kas stimulē [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]], rodas, ķīmiski vai fiziski iedarbojoties uz [[Sensorā sistēma|sensoro sistēmu]].<ref>Goldstein, 2009</ref>

sentences: '''Oksikodons''' (C18H21NO4) ir opioīdu grupas pretsāpju medikaments. Tas pirmo reizi tika iegūts 1916. gadā [[Vācija|Vācijā]] kā viens no vairākiem jaunajiem pussintētiskajiem opioīdiem, lai mēģinātu uzlabot tobrīd esošos opioīdus: [[morfīns|morfīnu]], [[heroīns|heroīnu]] un [[kodeīns|kodeīnu]]. Oksikodons ir iekļauts [[Latvija|Latvijā]] kontrolējamo narkotisko vielu, psihotropo vielu un prekursoru II sarakstā (ļoti bīstamās narkotiskās vielas un tām pielīdzinātās psihotropās vielas, kuras atļauts izmantot medicīniskiem un zinātniskiem mērķiem). Saskaņā ar likuma "Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību" 2. pielikumu, oksikodona daudzums līdz 0,2 gramiem atzīstams par nelielu, bet virs 10 gramiem — par lielu.<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?mode=DOC&id=50539 Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību], likumi.lv, pārbaudīts {{dat|2011|11|18||bez}}</ref>

sentences:
]]
'''Dīķa hokejs''' ({{val|en|Pond hockey}}) ir [[Hokejs|hokeja]] paveids, kas ir ļoti līdzīgs hokejam, taču tiek spēlēts uz aizsalušas ūdenstilpes [[ledus]]. [[Ledus laukums (hokejs)|Laukuma]] lielums ir 50-80% no standarta [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] laukuma. Tam nav ne bortu, ne stikla aiz vārtiem, kas atvieglo laukuma izveides procesu. Parasti tikai sniega barjera laukuma malās palīdz saglabāt [[ripa (sports)|ripu]] spēlē. Tā kā aiz vārtiem nav aizsargbarjeras, vārtu augstums ir mazāks un parasti spēlē nav formāla [[Vārtsargs (hokejs)|vārtsarga]]. Tādēļ dīķa hokejs vairāk koncentrējas uz slidošanas prasmi, nevis metieniem. Neformālā spēlē dīķa hokejs tiek spēlēts bez pienācīgiem vārtiem (vārti tiek pielāgoti pēc vajadzības). Laukumi ir visādos izmēros un bez bortiem (pat bez sniega barjerām).

sentences:
{{Mēneši}}
'''Marts''' ({{val|la|mensis Martius}}, par godu Senās Romas kara dievam [[Marss (mitoloģija)|Marsam]]) ir [[gads|gada]] trešais [[mēnesis]]. Martā ir 31 diena. Marts ir pirmais pavasara mēnesis. Martā ir pavasara [[ekvinokcija]], kad diena izlīdzinās ar nakti un tās ir vienāda garuma. Marta pēdējā svētdienā notiek pāreja uz vasaras laiku (pulksteņi tiek pagriezti vienu stundu uz priekšu). Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''sērsnu''' vai '''baložu mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''karvelinis'' vai ''balandinis mėnuo'' bet mūsdienās — ''kovas''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Mangaļsala]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Mangaļsala]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Kovaļevskis
|     vārds_orig = ''Владимир Онуфриевич Ковалевский''
|         attēls = Kovalevskis.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1842
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Šustjanka]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Zaķīši (apdzīvota vieta)|Zaķīši]], [[Preiļu novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1883
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 28
| m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Maskava}} (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas impērija]]
| tautība = polis/krievs
| dzimums = V
| vecāki = Onufrijs Kovaļevskis
| brāļi = [[Aleksandrs Kovaļevskis]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Sofija Kovaļevska]]
| bērni = Sofija
| paraksts =
| darba_vietas = [[Maskavas universitāte]]
| alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]], [[Jēnas universitāte]]
| zinātne = [[bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = evolucionārās paleontoloģijas pamatlicējs
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Vladimirs Kovaļevskis''' ({{val-ru|Владимир Онуфриевич Ковалевский}}, dzimis {{dat|1842|08|14}} [[Vārkavas pagasts|Vārkavas pagastā]], miris {{dat|1883|04|28}} [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] izcelsmes [[biologs]], bioloģijas doktors, [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s akadēmiķis, evolucionārās [[paleontoloģija]]s pamatlicējs.

sentences: '''Interneta vārdu un numuru piešķires organizācija''' ({{val|en|Internet Corporation for Assigned Names and Numbers}}; ICANN), arī zināma kā [[internets|interneta]] [[Domēna vārds|domēnu]] pārvaldes organizācija, ir [[sabiedriskā labuma organizācija]], kas koordinē vairāku ar interneta vietņu identifikatoriem ([[Domēna vārds|domēna vārdiem]] un [[DNS (protokols)|domēna nosaukumu sistēmām]]) saistītu datu bāzu uzturēšanu, kā arī izstrādā to politiku. ICANN cieši sadarbojas ar domēna vārdu reģistriem un reģistratoriem visā pasaulē (piemēram, Latvijā — [[NIC (domēna .lv reģistra uzturētājs)|NIC]]).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.icann.org/get-started|title=Welcome to the global community! - ICANN|website=www.icann.org|access-date=2022-10-12}}</ref> ICANN ir būtiska ietekme globālā interneta infrastruktūras attīstībā.

sentences:
.]]
s polārstacija [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]].]]
'''Norvēģijas Polārais institūts''' ({{val|no|Norsk Polarinstitutt}}) ir [[Norvēģija]]s galvenā valsts institūcija [[polārpētniecība|polārās izpētes]] jomā. [[Institūts]] darbojas Norvēģijas Vides ministrijas pakļautībā. Galvenais ofiss atrodas [[Trumse|Trumsē]] valsts ziemeļos.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pūķis
| abbreviation = Dra
| name_latin = Draco
| RA = 17
| dec = +65
| areatotal = 1083
| arearank = 8. vieta
| numbermainstars = 14
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 6
| brighteststarname = ''γ Dra''
| starmagnitude = 2,24
| neareststarname = ''Struve 2398''
| stardistance = 11,5
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Vēršu Dzinējs]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Mazais Lācis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Lielais Lācis]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 15
}}

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Dārzkopji]]

sentences:
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Filozofijas jēdzieni|Loģika]]
[[Kategorija:Jēdzieni|Loģika]]

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}

sentences: '''Polietilēns''' ((−CH2−)n) ir termoplastisks [[polimēri|polimērs]], kuru iegūst, polimerizējot [[etilēns|etilēnu]]. To dažreiz sauc arī par polimetilēnu, jo tā molekulas sastāv no savā starpā saistītām [[metilēngrupa|metilēngrupām]] (−CH2−). Polietilēns ir viegla plastmasa (parasti blīvums ir mazāks par [[ūdens]] blīvumu). Polietilēnam ir iespējama liela kristalizācijas pakāpe.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tegusigalpa
 | official_name            = ''Tegucigalpa''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Tegucigalpa.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 65
 | pushpin_map              = Hondurasa#Ziemeļamerika
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Hondurasa}}
 | subdivision_type1        = Departaments
 | subdivision_name1        = [[Fransiskomorasana]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1578
 | established_title1       = Galvaspilsēta
 | established_date1        = 1880
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Nasri Asfura
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 201.5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2029
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1276738
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = UTC-6
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14| latm = 06| lats = | latNS = N
 | longd = 87| longm = 13| longs = | longEW = W
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 11101
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 990
 | website                  = {{url|http://www.amdc.hn/}}
 | footnotes                =
}}
'''Tegusigalpa''' ({{val|es|Tegucigalpa}}, izruna: {{unicode|[teɣusiˈɣalpa]}}) ir [[Hondurasa]]s galvaspilsēta. Pilsēta atrodas kalnainā apvidū. Tās nosaukums ir cēlies no [[navatlu valoda]]s un nozīmē "sudraba kalns", kas norāda uz to, ka kolonisti, 1578. gadā dibinot Tegusigalpu, šeit izveidoja sudraba un zelta raktuves. Tegusigalpas vecpilsēta ir uzcelta tipiskā spāņu arhitektūras stilā.

sentences: '''Hronika''' ir [[Vēsture|vēsturisku]] notikumu secīgs pieraksts.

sentences:
vārtiem, 1908]]
'''Elizabete Rūta Naomi Belvila''' ({{val|en|Elizabeth Ruth Naomi Belville}}; 1854. gada 5. marts—1943. gada 7. decembris), pazīstama arī kā '''Griničas laika lēdija''', bija uzņēmēja no Londonas. Viņa, viņas māte Marija Elizabete un viņas tēvs Džons Henrijs pārdeva cilvēkiem laiku. Tas tika darīts, katru dienu iestatot Belvilas pulksteni pēc [[Griničas laiks|Griničas laika]], kā rādīja Griničas pulkstenis, un pēc tam "pārdodot" cilvēkiem laiku, ļaujot viņiem apskatīti pulksteni un pieregulēt savējo.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences:
[[Kategorija:Kopenhāgena]]
[[Kategorija:Galvaspilsētas reģionā (Dānija) dzimušie]]
[[Kategorija:Cilvēki no Kopenhāgenas]]

sentences:
{{Infobox Anatomija
| Name         = Deguns
| Latin        = nasus
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Neus1.jpg
| Width        = 200
| Caption      = Cilvēka deguns profilā
| Image2       =
| Caption2     =
| Precursor    =
| System       =
| Artery       =
| Vein         =
| Nerve        =
| Lymph        =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| dz_gads = 1889
| vārds = Edurards Dāvida dēls Liepiņš
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga}}
| m_dat_alt = {{dat|1938|08|22}}
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskavas apgabals|Komunarka (poligons)}}
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[korpusa komandieris]] (1935)
|  dienesta_laiks = 1915—1937
|          valsts = {{flaga|RUS}} [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = [[Krievijas Impērijas armija]]
[[Sarkanā gvarde]]
[[Sarkanā armija]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Svētās Annas ordenis]] (1917)
[[Sarkanā Karoga ordenis]] (1920)
|      cits_darbs =
}}
| attēls = Attēls:Eduards Liepiņš (1889—1938).jpg
| att_izmērs = 200px
}}

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Memoria''
| operators =
| attēls = Memoria poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = fantāzija, drāma
| režisors = [[Apičhatpons Vīrasethakuls]]
| producents =
| scenārijs = Apičhatpons Vīrasethakuls
| aktieri = * [[Tilda Svintone]]
* [[Elkins Diass]]
* [[Žanna Balibara]]
* [[Huans Pablo Urrego]]
* [[Daniels Himeness Kačo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Memoria''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2021|7|15}}
| ilgums = 136 minūtes
| valsts = * {{THA}}
* {{COL}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
* {{GER}}
* {{MEX}}
* {{CHN}}
* {{TWN}}
* {{USA}}
* {{SUI}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|571 tūkstotis}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8399288/|title=Memoria (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Memoria''''' ir [[2021. gads kino|2021. gada]] fantāzijas drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Apičhatpons Vīrasethakuls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tilda Svintone]], [[Elkins Diass]], [[Žanna Balibara]], [[Huans Pablo Urrego]] un [[Daniels Himeness Kačo]].

sentences: '''Atstarošana''' ir parādība, kad [[vilnis]] krīt uz robežvirsmu starp divām vidēm un [[viļņu fronte]] maina virzienu, atgriežoties vidē, no kuras tā nākusi. Parasti šo parādību saista vai nu ar [[gaisma]]s, vai nu ar [[skaņa]]s, vai nu [[ūdens viļņi|ūdens viļņu]] atstarošanu. Atstarošanās likums apgalvo, ka viļņu krišanas [[leņķis]] ir vienāds ar atstarošanas leņķi.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Skābeklis]]
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]

sentences: '''15. jūlijs''' ir gada 196. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (197. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 169 dienas.

sentences: Šajā lapā ir apkopotas 50 '''visu laiku ienesīgākās filmas''' visā pasaulē.

sentences:
ir melīguma simbols]]
'''Meli''' ir apzināti izteikts [[apgalvojums]], kas ir pretrunā ar [[patiesība|patiesību]]. Melus mēdz dēvēt arī par '''nepatiesību'''. Tie parasti veikti, lai kādu konkrētu cilvēku vai cilvēku grupu apzināti [[maldināšana|maldinātu]]. Melošanas iemesli var būt dažādi, piemēram, lai izvairītos no [[sodīšana]]s vai [[kritika]]s. Cilvēku, kas melo, sauc par meli. Parasti meliem ir negatīva nozīme, un līdz ar to, atkarībā no konteksta, melu izplatītājus var skart arī sociālas, juridiskas, kriminālas, reliģiskas sekas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Mercedes-Benz Group AG''
| native_name      =
| logo             = Mercedes-Benz Group black.svg
| image            = Stuttgart-Untertuerkheim-DC-Zentrale.jpg
| image_size       = 250px
| image_caption    = ''Daimler AG'' galvanā biroju ēka [[Štutgarte|Štutgartē]]
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''[[Daimler-Benz]]'' (1926-1998)<br />''DaimlerChrysler'' (1998-2007)
| successor        =
| foundation       = 1998. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Štutgarte]]
| location_country = {{DEU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mašīnbūve]]
| products         = [[automašīna]]s, komerctransports
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://group.mercedes-benz.com group.mercedes-benz.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Mercedes-Benz Group AG''''' (agrākie nosaukumi '''''Daimler-Benz''''', '''''DaimlerChrysler''''', '''''Daimler''''') ir [[Vācija]]s [[autobūve]]s uzņēmumu grupa. Tās galvenais birojs atrodas [[Štutgarte|Štutgartē]]. Uzņēmums id dibināts 1998. gadā, ''[[Daimler-Benz]]'' apvienojoties ar ''[[Chrysler]]''. Pazīstamākais grupas zīmols ir ''[[Mercedes-Benz]]''.

sentences: '''Papīra lapas formāts''' ir standarta [[taisnstūris|taisnstūrveida]] [[papīrs|papīra]] lapas izmērs. Pasaulē visizplatītākais ir A4 standarts, kur papīra lapas izmēri ir 210x297 mm.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Manuels Asanja
| vārds_orģ           = ''Manuel Azaña''
| attēls              = Manuel Azaña, 1933.jpg
| att_izm             = 175px
| apraksts            = 1933. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = Spānijas prezidents
| term_sākums         = {{dat|1936|5|10}}
| term_beigas         = {{dat|1939|3|3}}
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = Spānijas premjerminists
| term_sākums2        = {{dat|1936|2|19}}
| term_beigas2        = {{dat|1936|5|10}}
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              =
| term_sākums3        = {{dat|1931|10|14}}
| term_beigas3        = {{dat|1933|9|6}}
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1880|1|10}}
| dzim_vieta          = [[Madride]], [[Spānija]]
| mir_dati            = {{mdv|1940|11|3|1880|1|10}}
| mir_vieta           = [[Dienvidi-Pireneji]], [[Francija]]
| tautība             = [[spānis]]
| partija             = [[Spānijas Kreiso republikāņu partija|Kreiso republikāņu partija]]
| apvienība           =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = jurists, žurnālists, rakstnieks
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{Infobox medical intervention|Name=Ekstrakorporālā apaugļošana|image=Blausen 0060 AssistedReproductiveTechnology.png|caption=Ilustrēta ICSI apaugļošanas procedūra ar spermas injekciju}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Brontē
|         vārds_orig = ''Anne Brontë''
|             attēls = AnneBronte.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Anna Brontē ap 1834. gadu
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1820
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 17
|           dz_vieta = Torntona, [[Bredforda]], [[Apvienotā Karaliste]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1849
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 28
|            m_vieta = [[Skarboro]], [[Ziemeļjorkšīra]], [[Apvienotā Karaliste]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas = [[Emīlija Brontē|Emīlija]], [[Šarlote Brontē|Šarlote]]
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Aktons Bells
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods = 1836–1849
|              žanri = Fantastika, dzeja
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Brontē''' (''Anne Brontë''; dzimusi {{dat|1820|1|17}}, mirusi {{dat|1849|5|28}}) bija angļu romānu autore un dzejniece, jaunākā no māsām Brontē, kas sasniedza pilngadību.

sentences: s gaismas [[spektrs]], bet labajā ir spektrs, kas iegūts no tālas [[galaktiku kopa]]s.]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kamnikas-Saviņas Alpi
|attēls                 = Velika_planina_4.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Velika Planina]] Kamnikas-Saviņas Alpos
| map_type            = Slovēnija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.357222 | latNS  = N
| longd = 14.535556 | longEW = E
| label_position      = bottom
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{SLO}}, {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Grintovecs]]
|augstums               = 2 558
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Trifolium lupinaster 2.JPG
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium lupinaster
| suga_lv = Lupīnu āboliņš
| binomial = Trifolium lupinaster (L.)
| kategorijas = nē
}}
'''Lupīnu āboliņš''' (''Trifolium lupinaster'') ir daudzgadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. [[Suga]] ir plaši izplatīta [[Eirāzija|Eirāzijā]], tās ietvaros dažreiz nodala pasugas.<ref>[https://tezaurs.lv/mwe:636 Lupīnu āboliņš] Tezaurs.lv Skatīts: 2024.02.09.</ref><ref name=daba>[https://www.latvijasdaba.lv/augi/trifolium-lupinaster-l/ Lupīnas āboliņš Trifolium lupinaster L.] Sugu enciklopēdija Latvijas daba. Skatīts: 2024.02.09.</ref> Lai gan Baltijas valstis ietilpst sugas [[izplatības areāls|izplatības areālā]],<ref>[https://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:523323-1 Trifolium lupinaster] Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens, Kew. Skatīts: 2024.02.09.</ref> lupīnu āboliņš Latvijā ir ļoti reti sastopams, adventīvs (nejauši ievests) augs,<ref name=daba/> bet Lietuvā tas ierakstīts [[Sarkanā grāmata|Sarkanās grāmatas]] 3. kategorijā (reta suga ar nelielu [[populācija|populāciju]] skaitu).<ref>[https://g4.dcdn.lt/gr/rk/1_ivadas.pdf Lietuvos Raudonoji knyga] Skatīts: 2024.02.09.</ref>

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Comoros|Komoras}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Mario Moreno Rejess''' (''Mario Moreno Reyes''; dzimis 1911. gada 12. augustā [[Mehiko]], miris 1993. gada 20. aprīlī Mehiko), pazīstams kā '''Kantinflass''' (''Cantinflas''), bija [[Meksikāņi|meksikāņu]] komiķis, viens no Meksikas kino pionieriem.

sentences:
zieds]]
'''Skaistums''' jeb '''daiļums''', '''daile''' ir [[estētika]]s pamatkategorija. Tā ir [[persona]]s, [[dzīvnieki|dzīvnieka]], [[vieta]]s, [[fizikāls ķermenis|priekšmeta]] vai [[ideja]]s vispārināta pazīme, kas sniedz estētisku baudu. Tas ir īstenības estētiskās apgūšanas galvenā pozitīvā forma. [[Ideālisms|Ideālisti]] uzskata skaistumu par [[gars|gara]] un [[apziņa]]s īpašību.<ref name="Filozofijas vārdnīca"/> Bieži vien ar vārdu "skaistums" tiek izprastas atšķirīgas lietas, jo kas vienam šķiet skaists, otram var šķist neglīts. Skaistums ir neatkarīgs no aplūkojamā objekta vērtības.<ref name="LKV"/> Skaistumam raksturīgi, ka tas saistīts ar kaut ko [[jutekliskums|juteklisku]].

sentences:
[[Kategorija:Kauņa]]
[[Kategorija:Transports pēc pilsētas|Kauņa]]
[[Kategorija:Transports Lietuvā|Kauņa]]

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskā lauka avoti''' var būt [[elektriskais lādiņš]] un/vai [[elektriskā strāva]].

sentences:
{{līdzīgs|Latgalieši}}
s, [[Koknese (valsts)|Kokneses]], [[Tālava]]s valstis]]
, 1939, 1954).]]
 grāmatas "Latvieši...", 1797)]]
'''Latgaļi''', arī '''letgaļi''' vai '''leti''' ({{val-liv|lett}}, {{val-et|läti}}; latīniski rakstītajos avotos: ''Lethi, Letthigalli''; vāciski rakstītajos avotos: ''Letti, Lethi'', baltkrievu<ref>[http://litopys.org.ua/psrl3235/lytov08.htm][[Bihoveca hronika|Bihoveca hronikā]]</ref>: ''łatyhoły'') bija austrumbaltu cilts, vēlāk pārveidojās par tautību,{{fact}} kas pēc [[Vidzeme]]s līvu asimilēšanas izveidoja [[latvieši|latviešu nācijas]] pamatu.{{fact}} Rakstītajos vēstures avotos minēti kopš [[11. gadsimts|11. gadsimta]], pēc apbedīšanas tradīcijām par latgaļiem drošas ziņas ir no 6.—7. gadsimta.<ref>[http://www.lvi.lv/lv/LVIZ_2010_files/1numurs/E_Guscika_Elvira_Snore_LVIZ_2010_1.pdf Elvīra Šnore un Latvijas agrā Dzelzs laikmeta pētniecība] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304204925/http://www.lvi.lv/lv/LVIZ_2010_files/1numurs/E_Guscika_Elvira_Snore_LVIZ_2010_1.pdf |date={{dat|2016|03|04||bez}} }} Elīna Guščika — 2009.</ref> Iespējams, ka latgaļi Latvijas teritorijā ienākuši no DA 6.—7. gadsimta, daži uzskata, ka tie veidojušies uz vietas no senākajiem [[balti|baltu]] iedzīvotājiem. Latgaļiem bijusi noteicošā loma [[latvieši|latviešu tautas]] veidošanās procesā 13.-16. gadsimtos. [[Livonijas Konfederācija]]s pastāvēšanas laikā [[Rīgas arhibīskapija]]s „[[Letu gals|Letu galā]]” dzīvojošo latgaļu valoda saplūda ar citu novadu izloksnēm, izveidojot [[latviešu valoda|latviešu valodu]]. [[Hidronīmi]] ar sakni let-, lat- saglabājušies līdz mūsu dienām (piemēram Latvīte, [[Letes]] ezers). Vēl 17. gadsimtā latgaļi saukti par „latvjiem” un no šī vārda vēlāk radies vārds „latvietis”, ar kuru sāka apzīmēt arī pārējos Latvijas teritorijā dzīvojošos baltus. Ar laiku nosaukums ieguva arī teritoriālu nozīmi.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabdofans-(Ce)
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/C.29-10
|ķīm_formula=(Ce,La)PO4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Balts, brūns, iesārts, dzeltenbalts
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, pumpurveida, masīvs, paretam —— smalki, radiāli izvietoti adatveida kristāliņi, ļoti reti — heksagonālas prizmas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,688 nε = 1,744
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Mobutu Sese Seko
 |       vārds_orģ =
 |          attēls = Mobutu.jpg
 |         att_izm = 200px
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = Kongo DR, vēlāk Zairas prezidents
 |     term_sākums = {{dat|1965|11|24|N}}
 |     term_beigas = {{dat|1997|5|6|N}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis = [[Joseph Kasa-Vubu|Žozefs Kasavubu]]
 |        pēctecis = [[Laurent-Désiré Kabila|Lorēns Desīrs Kabila]]
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 =
 |    term_sākums2 =
 |    term_beigas2 =
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 =
 |       pēctecis2 =
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dat|1930|10|14}}
 |      dzim_vieta =  [[Lisala]], [[Beļģu Kongo]]
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{mdv|1997|9|7|1930|10|14}}
 |       mir_vieta = {{vieta|Maroka|Rabāta}}
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija = [[Tautas revolūcijas kustība]]
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija =
 |      alma_mater =
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes = [[File:JPN Daikun'i kikkasho BAR.svg|81px]] [[Krizantēmas ordenis]]
}}

sentences:
{{cita nozīme|ļauno garu daudzās reliģijās, mītos un kultūrās|velnu latviešu mitoloģijā|velns (latviešu mitoloģija)}}
'']]
'''Velns''' ir [[pārdabiskums|pārdabisks]] tēls, kas ir [[ļaunums|ļaunuma]] iemiesojums, kā arī pretstats [[dievs|dievam]] daudzās [[reliģija|reliģijās]], [[mīts|mītos]] un [[kultūra|kultūrās]]. Velns parasti iemieso cilvēku sliktās īpašības. [[Jūdaisms|Jūdaismā]] velns tiek saukts par [[Sātans|Sātanu]], bet [[islāms|islāmā]] par [[Iblīss|Iblīsu]]. [[Kristietība|Kristietībā]] velns pārvalda [[elle|elli]] un vēlas iegūt cilvēku [[dvēsele]]s.

sentences: Šajā sarakstā ir minētas 520 [[citplanēta]]s. 299 no 520 šeit raksturotām citplanētām ir masīvas [[gāzu planēta]]s, kas smagākas par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]]. Rādiuss ir noteikts tikai 119 planētām, kas atklātas galvenokārt ar [[Tranzīta metode|tranzīta metodi]]. 117 tabulā minētajām planētām apriņķošanas periods ir garāks par 1000 dienām un ir tādas, kurām šis apriņķošanas periods ir garāks pat par 10 000 dienām.

sentences:
, [[gaismas diode]] un [[tranzistors]].]]
'''Pusvadītājs''' ir materiāls, kas [[elektrība]]s vadīšanas spējas ziņā ierindojams starp [[metāls|metāliem]] (strāvas vadītājiem) un [[dielektriķis|dielektriķiem]], un kura elektrovadītspēja ir atkarīga no [[elektrons|elektronu]] kustības rakstura. Pie pusvadītājiem pieder daudzi [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|ķīmisko elementu periodiskās tabulas]] IV, V un VI grupas elementi, tādi kā [[germānijs]], [[silīcijs]], [[fosfors]], [[selēns]], daži [[minerāli]] un citi. Pusvadītāji ir ārkārtīgi jutīgi pret ārējo iedarbību ([[temperatūra]]s, apgaismojuma pakāpes maiņu, [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] starojumu). Šīs pusvadītāju īpašības plaši izmanto dažādai [[enerģija]]s pārveidošanai, it īpaši, lai iegūtu aukstumu, [[Siltums|siltumu]], elektrisko enerģiju no siltuma ([[termoelektroģenerators]]), no staru enerģijas ([[fotoelements]], [[saules baterija]]), no [[Jonizējošais starojums|radioaktīvā izstarojuma]] enerģijas ([[atombaterija]]) utt. Ar pusvadītāju aparātu palīdzību ģenerē, pastiprina un transformē [[maiņstrāva|maiņstrāvu]]. Gandrīz jebkuras mūsdienu [[Elektronika|elektroniskās]] ierīces darbība balstās uz pusvadītāju fizikālajām īpašībām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boa constrictor (2).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Boa constrictor|Parastā žņaudzējčūska}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| binomial = Alethinophidia <small>([[Franz Nopcsa von Felső-Szilvás|Nopcsa]], 1923)</small>
| kategorijas = nē
| iedalījums =
2 virsdzimtas:
*[[Augstākās čūskas]] (''Caenophidia'')
*[[Zemākās čūskas]] (''Henophidia'')
}}
'''Īstās čūskas''' jeb '''īsto čūsku infrakārta''' (''Alethinophidia'') ir viena no divām [[čūskas|čūsku apakškārtas]] (''Serpentes'') infrakārtām. Tā apvieno gandrīz visas čūskas, izņemot [[akleņi|akleņu infrakārtas]] (''Scolecophidia'') aklās čūskas. Īsto čūsku grupā apvienotas vairāk kā 3000 sugu. Tās tiek iedalītas 316 ģintīs, 16 dzimtās un 2 virsdzimtās.<ref name=snake>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 Snakes]</ref><ref name=mark>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.markoshea.info/photography_alethinophidia.php |title=True Snakes |access-date={{dat|2014|02|23||bez}} |archive-date={{dat|2013|05|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130516014722/http://www.markoshea.info/photography_alethinophidia.php }}</ref><ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=634390 ITIS: Alethinophidia  Nopcsa, 1923]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Deliverance''
| operators =
| attēls = Deliverance poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Džons Būrmens]]
| producents = Džons Būrmens
| scenārijs = [[Džeimss Dikijs]]
| aktieri = * [[Džons Voits]]
* [[Bērts Renoldss]]
* [[Neds Bītijs]]
* [[Ronijs Kokss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Deliverance''
| studija = ''Elmer Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1972|7|30}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|46,1 miljons}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Deliverance|title=Deliverance (1972) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|3|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Deliverance''''' ir 1972. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Džons Būrmens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Voits]], [[Bērts Renoldss]], [[Neds Bītijs]] un [[Ronijs Kokss]]. Šī bija gan Bītija, gan Koksa kinodebija. Filma balstīta uz [[Džeimss Dikijs|Džeimsa Dikija]] romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Zemsedze''' ir [[lakstaugi|lakstaugu]], [[krūmi|sīkkrūmu]], [[sūnas|sūnu]] un [[ķērpji|ķērpju]] kopums, kas veido [[mežs|meža]] apakšējā stāva daļu<ref>Meža enciklopēdija. 2003. Rīga, Zelta Grauds, 355. lpp</ref>. Katram [[Meža tipi Latvijā|meža tipam]] raksturīgas noteiktas augu sugas, kas veido zemsedzi, piemēram, [[damaksnis|damaksnī]] zemsedzē ir papardes, brūklenāji, mellenāji, zaķskābenes, vizbulītes un dažādu sugu sūnas.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#0A2343|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=3 (1997, 1998, 2015)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=8|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Netanjels Hakets|bg_color=#FC4C02|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Denver Broncos|logo=Denver Broncos logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Denveras "''Broncos''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Kolorādo|Denvera}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1959|menedžeris=Džordžs Peitons|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Empower Field at Mile High''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=76 125|krāsas=Oranža, tumši zila, balta<br />{{color box|#FC4C02}} {{color box|#0A2343}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Pets Boulens|prezidents=|divīzijas tituli=15}}'''Denveras "Broncos"''' ({{Val|en|Denver Broncos}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Denvera|Denverā]], [[Kolorādo]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā. "Broncos" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Empower Field at Mile High'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis trijās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās.

sentences:
'''Marīns''' var būt:
* [[Ābrahams Marīns]] (''Marin Abraham'') —  Kurzemes un Zemgales hercogistes sūtnis Londonā, Tobago gubernators (miris 1689.).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neviens nav ideāls
| attēls                   =  The Wife (2017 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Wife''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Bjērns L. Rundžs]]
| producents               =
* [[Rozālija Svedlina]]
* [[Meta Luīze Foldadžere]]
* [[Pīrss Tempests]]
* [[Pjodors Gustavsons]]
* [[Klaudija Blūmhuba]]
| scenārija autors         = [[Džeina Andersone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Glenna Klouza]]
* [[Džonatans Praiss]]
* [[Kristians Sleiters]]
* [[Maikss Aironss]]
* [[Ennija Stārka]]
* [[Harijs Loids]]
* [[Elizabete Makgoverna]]
| mūzika                   = [[Žoselīna Pūka]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Silver Reel]]''
* ''[[Meta Film London]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Tempo Productions]]''
* ''[[Embankment Films]]''
* ''[[Creative Scotland]]''
* ''[[Spark Film and Television]]''
* ''[[Film i Väst]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Picturehouse Entertainment]]''
* ''[[Sony Pictures Classics]]''
* ''[[SF Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|9|12|Toronto kinofestivāls|2018|8|17|ASV|2018|9|28|Apvienotā Karaliste|2018|12|7|Zviedrija|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/wife-2017|title=The Wife|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 4, 2019|archive-date={{dat|2020|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201024150100/https://www.bbfc.co.uk/releases/wife-2017}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{SWE}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|18,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thewife.htm|title=The Wife|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neviens nav ideāls"''' ({{val|en|The Wife}}) ir 2017. gada drāma, kuras pamatā ir Megas Voliceres tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisors ir [[Bjērns L. Rundžs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Glenna Klouza]], [[Džonatans Praiss]], [[Kristians Sleiters]], [[Maikss Aironss]], [[Ennija Stārka]], [[Harijs Loids]] un [[Elizabete Makgoverna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|12||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds_orig = ''Ян Петрович Гайлит''
| dz_gads = 1894
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 25
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Valmieras apriņķis|td=Latvija}}
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 1
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|td=Krievija}}
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[korpusa komandieris]]
|  dienesta_laiks = 1915—1917
1918—1937
|          valsts = {{flaga|Russia}} [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = [[kājnieki]]
|         vienība =
|       komandēja = [[Sibīrijas kara apgabals]]
[[Urālu kara apgabals]]
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība = Sarkanās armijas Kara akadēmija
|     apbalvojumi = [[Sarkanā Karoga ordenis]]
|      cits_darbs =
}}
| attēls = Attēls:Jānis Gailītis.jpg
| att_izmērs = 180px
}}

sentences:
kondensēšanās uz aukstas ūdens pudeles]]
'''Kondensēšanās''' ({{val|la|condensatio}} — 'sabiezinājums') ir [[viela]]s pāreja no [[gāze|gāzveida]] fāzes [[šķidrums|šķidrajā]] vai [[Cieta viela|cietajā]] fāzē. Kondensēšanās notiek, gāzi izotermiski saspiežot vai atdzesējot zem kritiskās temperatūras. Kondensācijai pretēja norise ir [[iztvaikošana]] un [[viršana]] (ja gāzes temperatūra ir intervālā starp [[kritiskā temperatūra|kritisko temperatūru]] un [[trīskāršais punkts|trīskāršo punktu]]) vai [[Sublimācija (fizikā)|sublimēšanās]] (ja temperatūra ir zemāka par trīskāršā punkta temperatūru).

sentences:
{{Zvaigznes infokaste 2
| nosaukums = Arkturs
| attēls = Bootes constellation map.png
| att_izm = 270px
| zvaigznājs = [[Vēršu Dzinējs]]
| rektascensija = 14h 15m 39,7s<ref name=:0 />
| deklinācija = +19° 10′ 56″<ref name=:0 />
| redz.spožums= −0,05
| r.ātrums=−5 km/s
| paralakse=88.83 ± 0.54
| attālums = 36.7 ± 0.2 [[gaismas gads|ly]]
| abs.spožums=−0.30±0.02
| s.klase= K0III
| masa = 1.08 ± 0.06
| rādiuss = 25.4±0.2<sub>☉</sub>
| citi nosaukumi = Vēršu Dzinēja Alfa, Vēršu Dzinēja α
}}
'''Arkturs''' ([[latīņu valoda|latīņu]]: ''Arcturus''; no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''Arktouros'' — 'Lāča sargātājs'<ref name=":0">Howell, E. [http://www.space.com/22842-arcturus.html "Arcturus: Facts About the 'Bear Guard' Star"]. ''Space.com''. September 17, 2013. Atjaunināts 21.11.2015.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. pp. 126-128.</ref>), pazīstams arī kā '''Vēršu Dzinēja Alfa''' jeb '''Vēršu Dzinēja α''' (''α Boo, Alpha Boötis''), ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|ceturtā spožākā zvaigzne]] nakts debesīs, atrodas aptuveni 36,7 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saules sistēma]]s [[Vēršu Dzinējs|Vēršu Dzinēja]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]].<ref>Inglis, M. D. ''[https://books.google.lv/books?id=GYgnRghayvgC&pg=PA32&lpg=PA32&dq=arcturus+36,7+ly&source=bl&ots=Q_rx9XFLY6&sig=mmR1hB2-KWzGesbBH42zzkbE-Tw&hl=lv&sa=X&ved=0ahUKEwjjuouekKHJAhWn_nIKHdddB74Q6AEIMTAC#v=onepage&q=arcturus%2036%2C7%20ly&f=false Field Guide to the Deep Sky Objects]''. New York... [etc.]: Springer, 2001. P. 33.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 132.</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Microsoft PowerPoint''
| logo                   = Microsoft Office PowerPoint (2019–present).svg
| screenshot             = PowerPoint 2010.png
| caption                = Augšā: 2013. gada logotips; <br />Apakšā: 2010. gada ekrānuzņēmums.
| author                 = ''[[Microsoft]]''
| developer              =
| released               =
| latest release version = 2010
| latest release date    = {{dat|2010|06|15|N|bez}}
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = [[C++]]
| operating system       = ''[[Microsoft Windows]]''
| platform               =
| language               =
| status                 =
| genre                  = [[Prezentāciju programmas]]
| license                =
| website                = http://office.microsoft.com/en-us/powerpoint
}}
'''''Microsoft PowerPoint''''' ir programma prezentāciju veidošanai, ko veidojusi kompānija ''[[Microsoft]]'' kā daļu no ''[[Microsoft Office]]'' programmu komplekta. ''PowerPoint'' tiek izstrādāta no 1990. gada. Tai ir pieejama arī ''[[Macintosh|Mac]]'' versija.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Seulas Nacionālā universitāte
|native_name   = 서울대학교
|image_name    = Seoul national university emblem.svg
|latin_name        = ''Universitas Nationalis Seulensis''
|motto             = ''	Veritas lux mea''
|tagline           =
|established       = 1946
|vision            =
|type              = Nacionālā universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Dienvidkoreja#Āzija
| latd  = 37.46 | latNS  = N
| longd = 126.9525 | longEW = E
| academic_staff    = 2 130 (2019)
| administrative_staff  =
|students          = 27 784 (2019)
|postgrad          = 11 228 (2019)
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Korejas Republika|Seula}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              = Seoul national university logotype.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences: '''T tests''' ir visbiežāk statistikā lietotā metode, lai noteiktu, vai starp divu izlašu aritmētiskajiem vidējiem pastāv statistiski nozīmīgas atšķirības. Šim testam ir vairākas modifikācijas, kas ļauj to izmantot gan atkārtotiem mērījumiem vienā izlasē, gan diviem mērījumiem neatkarīgās izlasēs, kā arī ievērot faktu, vai izlašu [[Dispersija (statistika)|dispersijas]] ir saskaņotas vai nesaskaņotas.

sentences:
{{Militārā vienība
|unit_name = ''Vācijas bruņotie spēki''
''Vērmahts''
|image =
|caption = Stilizēts [[Dzelzs krusts]] ''Balkenkreuz''
|dates  = 1935–1945
|country = {{flagicon|Nazi Germany}} [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|allegiance = [[Nacistiskā Vācija]]
|branch = [[Vācijas armija (1935—1945)|sauszemes bruņotie spēki]]
[[kara flote]]
[[gaisa spēki]]
|type =
|role = Nacistiskās Vācijas bruņotie spēki
|size = 20 700 000 (1939)
2 200 000 (1945)
|command_structure =
|garrison = [[Maybach I and II|Maybach II]], [[Cosene]]
{{coord|52.1826|13.4741|type:landmark_region:DE|display=inline|name=Maybach II}}
|past_commanders =
|ceremonial_chief = [[Ādolfs Hitlers]]
|notable_commanders = [[Ādolfs Hitlers]]
[[Hermanis Gērings]]
[[Vilhelms Keitels]]
[[Erihs Rēders]]
[[Kārlis Dēnics]]
[[Roberts fon Greims]]
|identification_symbol = ''Balkenkreuz''
|identification_symbol_2 = [[Svastika]]
|nickname =
|patron = [[Ādolfs Hitlers]]
|motto =
|colors = Lauka pelēkais (''Feldgrau'')
|march =
|mascot =
|battles = [[Spānijas pilsoņu karš]]
[[Otrais pasaules karš]]
|anniversaries =
|decorations =
|battle_honors =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Bassariscus.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Bassariscus
| ģints_lv=Kakomicliji
| suga=Bassariscus astutus
| suga_lv=Ziemeļamerikas kakomiclijs
| binomial=Bassariscus astutus <small>([[Lichtenstein]], 1830)</small>
| izplatība=

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste konsole
| logo                 =
| attēls               =
| izveidotājs          = ''[[Nintendo]]''
| paaudze              = Sestā
| priekstecis          = ''[[Game Boy Color]]''
| pectecis             = ''[[Game Boy Advance SP]]''
}}

sentences: '''Metāla izstrādājumi''', pazīstami arī kā <nowiki>''</nowiki>'''metīzs'''<nowiki>''</nowiki> (no [[Krievu valoda|krievu]] ''металлические изделия''), ir dažādi no [[metāli|metāla]] izgatavoti priekšmeti, tostarp

sentences:
{{Pareizrakstība}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums+}}

sentences: '''Galvaniskais elements''' (par godu [[Luidži Galvāni]]) jeb '''voltiskais elements''' (par godu [[Alesandro Volta]]m) ir [[elektroķīmiskā šūna]], kuru ieslēdzot [[Elektriskā ķēde|elektriskajā ķēdē]], no [[Ķīmiskā enerģija|ķīmiskās enerģijas]] tiek iegūta [[elektriskā enerģija]]. Elements sastāv no diviem [[Metāli|metālu]], metālu [[Oksīdi|oksīdu]] vai [[Pusmetāli|pusmetālu]] (visbiežāk [[Grafīts|grafīta]]) [[Elektrods|elektrodiem]], kuri atrodas brīvus [[Jons|jonus]] saturošā vielā ([[Elektrolīts|elektrolītā]]) un kuriem ar šo vielu mijiedarbojoties, rodas [[līdzstrāva]].

sentences: '''Zemūdens peldlīdzeklis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Zemūdens peldlīdzeklis|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-06-22|language=lv}}</ref> ir kuģis, kas paredzēts darbībai zem ūdens, ko parasti atbalsta tuvumā esošs [[kuģis]], [[platforma]], krasta komanda vai dažreiz lielāka [[zemūdene]]. Šis termins bieži tiek lietots, lai nodalītu konkrēta veids zemūdens kuģus no zemūdenēm, kas, atšķirībā no zemūdens peldlīdzekļiem, ir pilnībā pašpietiekamas un spēj patstāvīgi ceļot,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://oceanexplorer.noaa.gov/edu/oceanage/04widder/transcript.html|title=Marine Biologist and Bioluminescence Specialist Edith A. Widder: Video Transcript: Ocean Exploration Careers: NOAA Office of Ocean Exploration and Research|last=US Department of Commerce|first=National Oceanic and Atmospheric Administration|website=oceanexplorer.noaa.gov|access-date=2023-06-22|language=EN-US}}</ref> ir aprīkotas ar savu barošanas un gaisa atjaunošanas sistēmu. Tomēr [[Sarunvaloda|sarunvalodā]] vārdu "zemūdene" var izmantot, lai aprakstītu kuģi, kas pēc definīcijas faktiski ir zemūdens peldlīdzeklis.

sentences: '''Rādītājs''' [[ekonomika|ekonomikā]] un [[finanses|finansēs]] ir skaitlis, kurš kā mērvienība raksturo kādu ekonomikas vai finanšu kategoriju absolūtā vai relatīvā izteiksmē. Piemēram, [[makroekonomika|makroekonomikā]] plaši tiek lietots tāds rādītājs kā [[iekšzemes kopprodukts]]. Tas varbūt izteikts kā absolūtais IKP apjoms valstī, piemēram, gada laikā [[lats|latos]] (arī citās [[nauda]]s vienībās), vai arī relatīvi — kā gada (mēneša, ceturkšņa) IKP apjoms uz vienu iedzīvotāju vai nodarbināto [[tautsaimniecība|tautsaimniecībā]].

sentences: '''Domino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no diviem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv viens unikāls domino. Ar rotācijām, pastāv divas domino pozīcijas.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Armens Tahtadžjans''' ({{val|hy|Առմեն Թախտաջյան}}; {{val|ru| Армен Леонович Тахтаджян}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1910|6|10}}|{{dat||5|28}}}} [[Šuša|Šušā]], [[Krievijas impērija|Krievijas impērijā]], tagad [[Kalnu Karabaha]], miris {{dat|2009|11|13}}) bija [[armēņi|armēņu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|PSRS]] [[botāniķis]] un [[taksonomists]].

sentences: '''Nevienādība''' ir apgalvojums vai izteiksme, kurā tiek salīdzināta divu lielumu savstarpējā vērtība.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gustavs Feigmanis''' (1885, [[Dundaga]]s pagastā - 1941?) bija Latvijas Republikas Valsts kontroles departamenta direktors. Apcietināts un izsūtīts uz Krieviju 1941. gada 14.jūnijā. Stokholmas ložas [[„Den Nordiska Första”]] brālis. Stokholmas Andreja ložas [[„Den Nordiska Cirkeln”]] brālis (1938).

sentences:
{{Militārās vienības infokaste|nosaukums=Ķīnas Tautas atbrīvošanas armija
''中国人民解放军''
''Zhōngguó Rénmín Jiěfàngjūn''|attēls=China_Emblem_PLA.svg|attēla izmērs=100px|virsraksts=Ķīnas Tautas atbrīvošanas armijas emblēma|valsts={{flaga|Ķīna}} [[Ķīna]]|pastāvēšana=1927 gada 1. augusts — pašlaik|pakļautība=|daļa no=|karaspēka veids=|krāsas=|karavīru skaits=2 250 000|jubileja=|devīze=|militārās operācijas=[[Ķīnas pilsoņu karš]]
[[Birmas pilsoņu karš]]
[[Vjetnamas karš]]|pašreizējais komandieris=|komandieri=}}'''Ķīnas Tautas atbrīvošanas armija''' ([[Vienkāršotās ķīniešu rakstzīmes|vienkāršotā ķīniešu]]: ''中国人民解放军'') ir [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskās partijas]] bruņotie spēki. Armija tika izveidota 1927. gada 1. augustā.

sentences:
s iežos. [[Amula]] pie Kalnamuižas.]]
'''Gliptomorfoze''' (gr. γλυπτός — izgriezts, iegravēts un μορφή — forma) ir reljefs [[Kristāls|kristālu]] (parasti [[Halīts|halīta]] vai [[ledus]]) nospiedums uz [[karbonāti]]ski-[[Māls|mālainu]] vai [[smilšakmens]], slāņojumu virsmas, kas var būt aizpildīts ar citiem [[ieži]]em vai [[minerāli]]em. Vieni pētnieki gliptomorfožu veidošanos skaidro ar [[diaģenētiski procesi|diaģenētiskiem]] pārveidojumiem un [[Nogulumieži|nogulumiežu]] sablīvēšanos. Savukārt citi skaidro ar [[sinģenētiski procesi|sinģenētiskiem]] procesiem, saistot to veidošanos ar konkrēto virsmu pagaidu [[žūšana|izžūšanu]], un rezultātā [[Sāļi|sāļu]] [[Kristalizācija|kristalizāciju]] uz tām, bet pēc tam ar nākamo slāņu [[Sedimentācija|izgulsnēšanos]] un kristālu [[šķīšana|izšķīšanu]], un nospiedumu aizpildīšanos ar šī slāņa nogulumiem.<ref>Геологический словарь, Том первый: Глиптоморфозы. Москва, Недра. 1978; 174. lpp</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Laura Bicāne
| Attēls = Laura-bicane.jpg
| Dzimis = {{dat|1990|6|18|}}
| Vieta_dz = {{vieta|Latvija|Daugavpils}}
| Nodarbošanās = mūziķe
| Instrumenti = vokāls, ģitāra, akordeons
| Gadi = 2007-pašlaik
| Dzimums = S
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}

sentences: '''Stādīju ieviņu''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] apdarē, kas pirmo reizi atskaņota 1910. gada [[V Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Piektajos vispārējos latviešu dziesmu svētkos]].

sentences:
[[Kategorija:Krievijas ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:Krievijas ģeologi| ]]

sentences: {{Commonscat|People by occupation|Cilvēki pēc nodarbošanās}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolā Flamels
|     vārds_orig = ''Nicolas Flamel''
|         attēls = Nicolas Flamel Histoire critique.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1330. gads|1330. gadu]]
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Pontuāza}}
|         m_gads = 1418
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[alķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Nikolā Flamels''' ({{val|fr|Nicolas Flamel}}; dzimis ap [[1330. gads|1330. gadu]], miris {{dat|1418|3|22}}) bija [[Francija|franču]] [[Rokraksts|manuskriptu]] pārrakstītājs un tirgotājs. 17. gadsimtā izplatījās leģendas, kas viņam piedēvēja [[Alķīmija|alķīmiķa]] darbību, saistītu ar [[filozofu akmens]] un [[dzīves eliksīrs|dzīvības eliksīra]] atklāšanu, sasniedzot [[Nemirstība|nemirstību]]. Saskaņā ar aprakstu, ko Flamelam piedēvēja 200 gadus pēc nāves, viņš alķīmijas noslēpumus apguvis no mūžīgā [[Klejojošais ebreja|Klejojošā ebreja]], kad bija ceļā uz [[Santjago de Kompostela|Santjago de Kompostelu]]. Flamela tēls ir aprakstīts daudzos literāros darbos.

sentences: bieži tiek klasificēts kā [[vandalisms]] (viens no nozieguma veidiem)]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 8
|             2. čaula = 6
|             1. čaula = 2
|              simbols = O
|             atommasa = 15,9994
|   valences elektroni = 1s2 2s2 2p4
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Skābekļa spīdēšana elektriskajā laukā un skābekļa molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +2, +1, −1, −2
|  elektronegativitāte = 3,44
|              blīvums = 1,429
|  kušanas temperatūra = 50,35 K (-218,79 °C)
| viršanas temperatūra = 90,18 K (-182,95 °C)
}}
'''Skābeklis''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''O''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 8. Skābeklis [[elementu periodiskā tabula|periodiskajā tabulā]] ir pieskaitāms [[2. perioda elementi]]em, kā arī pie [[halkogēns|halkogēniem]], tomēr šo grupu bieži vien neizdala atsevišķi. Skābeklis ir tipisks [[nemetāli|nemetāls]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] skābeklis veido [[vienkārša viela|vienkāršo vielu]], kam ir divatomu molekulas ar [[ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] O2. Molekulārajam skābeklim nav ne [[krāsa]]s, ne [[smarža]]s, ne [[garša]]s. Brīvā veidā skābeklis ir sastopams [[gaiss|gaisa]] sastāvā. Dabā skābeklis ir sastopams kā visu skābekļa savienojumu komponents (lielākajā daļā sāļu un visos oksīdos - [[ūdens|ūdenī]], [[silīcijs|silīcija]] dioksīdā ([[kvarcs|kvarca]] smiltīs), [[karbonāti|karbonātos]]). Bināros skābekļa savienojumus ar citiem elementiem sauc par [[oksīds|oksīdiem]]. Savienojumos skābeklis parasti ir divvērtīgs, ar [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpi]] −2 (savienojumos ar [[fluors|fluoru]] ir iespējama oksidēšanas pakāpe +1 un +2). Dažreiz uzskata, ka [[ozons|ozona]] molekulā un ozonīda jonā centrālā skābekļa atoma oksidēšanas pakāpe ir +4.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 326. lpp.</ref> [[Visums|Visumā]] tas ir trešais visbiežāk sastopamais elements (vēl izplatītāki ir tikai [[ūdeņradis]] un [[hēlijs]])<ref>{{Grāmatas atsauce | title = Nature's Building Blocks: An A-Z Guide to the Elements | last = Emsley | first = John |publisher = Oxford University Press | year = 2001 | location = Oxford, England, UK | isbn = 0198503407 | chapter = Oxygen |pages = 297}}</ref> un viens no izplatītākajiem [[Zemes garoza|Zemes garozā]].<ref name="lanl">{{Tīmekļa atsauce | publisher = Los Alamos National Laboratory | url = http://periodic.lanl.gov/elements/8.html | title = Oxygen | accessdate = {{dat|2007|12|16}} | archive-date = {{dat|2007|10|26||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20071026034224/http://periodic.lanl.gov/elements/8.html }}</ref>

sentences:
pie [[Kalifornija]]s krastiem.]]
'''Sedimentācija''' (no {{val|la|sedimentum}} — 'nogulsnes') jeb '''nogulsnēšanās''' ir visu veidu [[Nogulumieži|nogulumu]] veidošanās dabiskos apstākļos nogulumu materiālam pārejot no kustīga vai suspendēta stāvokļa ūdens vai gaisa vidē nekustīgos nogulumos. Nogulumu veidošanās notiek uz [[sauszeme]]s, [[Upe|upēs]], [[Ezers|ezeros]], [[Jūra|jūrās]], [[Okeāns|okeānos]] daļēji no [[terigēnais materiāls|terigēnā materiāla]], kas atnests gatavā veidā, daļēji pateicoties dažādu nešķīstošu savienojumu biogēnai vai hemogēnai nogulsnēšanai ūdens vidē. [[Ledājs|Ledāju]] [[litoģenēze]]s gadījumā nogulumi veidojas no drupu materiāla ledājos tiem kūstot. [[Efuzīvie ieži|Vulkāniskie nogulumi]] veidojas no [[lava]]s, [[piroklastiskais materiāls|piroklastiskā]], [[hidrotermālie procesi|hidrotermālā]], [[eksgalatīvais materiāls|eksgalatīvā materiāla]], kas tiek izmests [[Vulkaniskais izvirdums|izvirdumu]] vai citas [[vulkāni]]skās darbības rezultātā.<ref>Геологический словарь, Том второй: Седиментация. Москва, Недра. 1978; 205. lpp</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sapņu vārdnīca
| attēls                   = The sleeping dictionary poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Sleeping Dictionary''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Gajs Dženkins]]
| producents               =
* [[Saimons Bosankets]]
* [[Džimijs Malvils]]
* [[Denīze O'Donohjū]]
| scenārija autors         = Gajs Dženkins
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Hjū Dansijs]]
* [[Brenda Bletina]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Bobs Hoskinss]]
| mūzika                   = [[Saimons Bosvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Fine Line Features]]''
| izplatītājs              = ''Fine Line Features''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2003|1|31|Meksika|2003|2|18|ASV|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sleeping-dictionary-2002|title=The Sleeping Dictionary|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]12 miljoni
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sapņu vārdnīca"''' ({{val|en|The Sleeping Dictionary}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Gajs Dženkins]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Hjū Dansijs]], [[Brenda Bletina]], [[Emīlija Mortimera]] un [[Bobs Hoskinss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|1|31||bez}} Meksikā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slevina laimīgais skaitlis
| operators =
| attēls = Lucky Number Slevin Theater Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', krimināltrilleris
| režisors = [[Pols Makgigans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džošs Hārtnets]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Lūsija Liu]]
* [[Stenlijs Tuči]]
* [[Brūss Viliss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Lucky Number Slevin''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|MGM Distribution Co.]]''
* ''[[Alliance Atlantis]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|2|24|Apvienotā Karaliste|2006|4|7|ASV}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{GER}}
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|27 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|56,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0425210/|title=Lucky Number Slevin (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slevina laimīgais skaitlis"''' ({{Val|en|Lucky Number Slevin}}) ir 2006. gada [[Kanāda]]s, [[Vācija]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Pols Makgigans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džošs Hārtnets]], [[Morgans Frīmens]], [[Bens Kingslijs]], [[Lūsija Liu]], [[Stenlijs Tuči]] un [[Brūss Viliss]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Klaivs Steiplss Lūiss
|         vārds_orig = ''C. S. Lewis''
|             attēls = C.s.lewis3.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1898
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 29
|           dz_vieta = {{vieta|Ziemeļīrija|Belfāsta}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1963
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 22
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Oksforda}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Anglis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri = [[fantastika]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Nārnijas hronika|Nārnijas hronika]]"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Klaivs Steiplss Lūiss''' ({{val|en|Clive Staples Lewis}}; dzimis {{dat|1898|11|29}}, miris {{dat|1963|11|22}}) bija britu rakstnieks, akadēmiķis, literatūrkritiķis un teologs.

sentences: '''Senslāvi''' bija agrīno [[Viduslaiki|viduslaiku]] tauta. Saskaņā ar arheoloģiskajiem datiem etniskā kopiena izveidojās ne vēlāk kā 4. gadsimta otrajā pusē. [[Slāvi|Slāvu tautu grupa]] izveidojās senslāvu izplatīšanās procesā 7.-8. gadsimtā. Runāja [[Senslāvu valoda|senslāvu valodā]].

sentences: {{jāuzlabo|vairākās vietās vienā teikumā ir pretrunas}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2515''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2515''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Bars-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2016
| Starts                 = {{dat|2016|3|23|SK}} 09:42 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 5 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = ~ 4000 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 97,6°
| Periods                =
| Apoapsīda              = 592 km
| Periapsīda             = 542 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2503]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''Kosmos-2515''''' (''Космос-2515'') ir [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2016. gada februārī.

sentences:
<pre>{{Kosmosa kuģa infokaste
| Nosaukums                =
| Nosaukums_orig           =
| Attēls                   =
| Attēla_izmērs            =
| Att_virsraksts           =
| Programma                =
| KA_veids                 =
| Bāzes platforma          =
| KA sērijas Nr            =
| Īpašnieks                =
| Lielākie_izgatavotāji    =
| Starta_gads              =
| Starts                   =
| Nesējs                   =
| Starta_vieta             =
| Starta_laukums           =
| Apkalpe                  =
| apkalpes attēls          =
| apkalpes attēla apraksts =
| saslēgšanās-atvienošanās =
| Nolaišanās               =
| Nolaišanās vieta         =
| Darbības_beigu_gads      =
| Darbības_beigu_datums    =
| Darbības_ilgums          =
| Beigu_gads               =
| Beigu_datums             =
| Lidojuma_ilgums          =
| NSSDC_ID                 =
| Tīmekļa_vietne           =
| Masa                     =
| Enerģija                 =
| Pārlidojums              =
| Pārlidojuma_datums       =
| Centr_ķermenis           =
| Centr_ķermenis_parādīt   =
| Lielā_pusass             =
| Ekscentricitāte          =
| Inklinācija              =
| Periods                  =
| Apoapsīda                =
| Periapsīda               =
| Apriņķojumi              =
| Orbītā_ieiešanas_dat     =
| KA_iepr                  =
| KA_nāk                   =
| Pilot. misijas           =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Kosmonautikas veidnes]]
[[Kategorija:Infokastes]]
</includeonly>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus meandrinus.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus maeandrinus''
branhiālās plātnes fragments.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =
| suga = Psammosteus maeandrinus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= (Agassiz, 1844)
}}
'''''Psammosteus maeandrinus''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[devona periods|devona periodā]] [[Galvenais devona lauks|galvenā devona lauka]] teritorijā. Sugai nosaukumu deva amerikāņu dabaszinātnieks [[Luijs Agasi]] 1840. gadā kā ''Placosteus maeandrinus'', bet aprakstīja to 1844. gadā. Sugas [[holotips]] ir [[branhiālā plātne|branhiālās plātnes]] fragments no [[Sjasa]]s upes atseguma ap 40 km uz dienvidiem no [[Novaja Ladoga|Novojas Ladogas]], sņetogras slāņiem ([[Pļaviņu svīta]]). Nosaukums ''Ps. maeandrinus'' nozīmē [[Meandrs|meandrains]] (no [[Meandra]]s upes [[Mazāzija|Mazāzijā]]) sakarā ar [[Dentīns|dentīna]] valnīšu lokainajām formām uz [[Branhiālā plātne|branhiālās plātnes]]. Suga bija izplatīta [[frānas stāvs|frānas stāvā]], pļaviņu svītā (sņetogoras slāņos) pie [[Andomas kalns|Andomas kalna]], [[Svirja]]s, [[Pidma]]s, [[Ojata]]s upju krastos pie Vačukincu un Ņižņejas Podgorjas ciemiem, Sjasas upes krastā starp Moncevu un Kulakovu, [[Volhova]]s krastos starp Petropavlovsku un Gostinopolji, [[Veļikaja]]s krastos lejpus [[Pleskava]]s (Šņetas kalns un Piskoviči), [[Ostenka]]s krastos uz ziemeļiem no Pleskavas, pie [[Vastselīna]]s [[Igaunija]]s dienvidaustrumos un [[Daugava]]s krastos pie [[Koknese]]s un [[Pļaviņas|Pļaviņām]], [[Latvija|Latvijā]].

sentences: '''Gametoģenēze''' ([[gameta]] + {{Val-el|genesis}} - izcelšanās) — dzimumšūnu jeb [[gametas|gametu]] ([[olšūna|olšūnu]] un [[spermatozoīds|spermatozoīdu]]) veidošana. Olšūnu veidošanos sauc par [[ooģenēze|ooģenēzi]], bet spermatozoīdu - par [[spermatoģenēze|spermatoģenēzi]]. Gametoģenēze ir [[vienšūņi|vienšūņu]], [[aļģes|aļģu]], [[sēnes|sēņu]], [[sporaugi|sporaugu]] un [[kailsēkļi|kailsēkļu]], kā arī daudzšūnu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla neatņemama sastāvdaļa. Dažām organismu grupām (asku un bazīdiju sēnēm, [[ziedaugi]]em) gametas ir sekundāri reducētas. Vislabāk gametoģenēzes procesi ir izpētīti daudzšūnu dzīvniekiem. Gametoģenēze ir saistīta ar [[mejoze|mejozi]], taču tas nav viens un tas pats.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Raiņa muzejs "Jasmuiža"
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Jasmuiža - Raiņa muzejs Aizkalnē 2001-04-08.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Aizkalne]], [[Preiļu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 56.2022 | latNS  = N
| longd = 26.7858 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1883.-1889.
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Dzejnieka Raiņa dzīves vieta
|      numurs = 49
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Vēsture
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Hentejs
|attēls                 = Gorkhi-Terelj National Park 70.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Henteja ainava Gorhi-Tereldžas nacionālajā parkā
 | pushpin_map         = Mongolija
 | map_caption         = Hentejs Mongolijas kartē
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = y
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
|lat_dir =N |lat_deg =48|lat_min =|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =109|lon_min =|lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{MNG}}<br/>{{RUS}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 400
|platums                = 55—80
|kalns                  = [[Asralthairhanūls]]
|augstums               = 2800
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Hentejs''' ({{val|mn|Хэнтий нуруу}}, {{val|ru|Хэнтэй}}) ir kalnu grēda [[Mongolija]]s ziemeļos, ziemeļu atzari iestiepjas [[Krievijas Federācija]]s [[Aizbaikāla novads|Aizbaikāla novadā]].<ref>{{PZT|256|Henteja grēda}}</ref> Stiepjas apmēram 250 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā un ir daļa no ūdensšķirtnes starp [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]] un [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānu]]. Virsotnes lēzenas, sena apledojuma pēdas; augstākā virsotne ir [[Asralthairhanūls]] (2800 m vjl) grēdas vidusdaļā. Apaugumu veido galvenokārt mežastepe, ziemeļu nogāzēs vietumis lapegļu un ciedrupriežu [[taiga]]. Daļu grēdas teritorijas aizņem [[Gorhi-Tereldžas nacionālais parks]]. Henteja grēdā atrodas divi no mongoļu sakrālajiem kalniem: [[Burhanhalduns]], pie kura pēc leģendas dzimis un apglabāts [[Čingishans]] un [[Bogdhanūls]] galvaspilsētas [[Ulanbatora]]s pievārtē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|        nosaukums = Arheji
|           attēls = Halobacteria.jpg
|    att_nosaukums = Arheji ''[[Halobacteria]] sp.'' (Šūnas garums apmēram 5 μm).
|           valsts = Archaea
|        valsts_lv = Arheji
|         binomial = Archaea
([[Carl Woese|Woese]], [[Otto Kandler|Kandler]] & [[Mark Wheelis|Wheelis]], 1990)
|       iedalījums = Baktēriju iedalījums pēc tipiem:
* [[Crenarchaeota]]
* [[Euryarchaeota]]
* [[Korarchaeota]]
* [[Nanoarchaeota]]
* [[Thaumarchaeota]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Macrotis lagotis - bandicut conejo.jpg
| att_nosaukums =[[Lielais trušbandikuts]] (''Macrotis lagotis'')
| att_izmērs=250px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Peramelemorphia
| kārta_lv=Bandikutveidīgie
| dzimta = Thylacomyidae
| dzimta_lv = Trušbandikuti
| ģints = Macrotis
| ģints_lv = Trušbandikuti
| binomial=Macrotis <small>([[James Reid|Reid]], 1837)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences: '''Juhans (Jans) Banērs''' ({{val|sv|Johan Gustafsson Banér}}, 1596–1641) bija [[zviedri|zviedru]] valstsvīrs, feldmaršals (1634). [[Zviedru Pomerānija]]s ģenerālgubernators (1638).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Decticus verrucivorus male (3787820425).jpg
| att_nosaukums = [[Pļavu dižsienāzis]] (''Decticus verrucivorus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Arthropoda
|       tips_lv = Posmkāji
|     apakštips = Hexapoda
|  apakštips_lv = Seškāji
|         klase = Insecta
|      klase_lv = Kukaiņi
|    apakšklase = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
|    infraklase = Neoptera
| infraklase_lv = Jaunspārņi
|     virskārta = Exopterygota
|  virskārta_lv = Nepilnas pārvērtības kukaiņi
|   kategorijas = nē
|      binomial = Exopterygota
|      sinonīmi =
*''Hemimetabola''<ref name=acc>[http://www.accessscience.com/content/exopterygota/248400 Exopterygota]</ref>
}}
'''Nepilnas pārvērtības kukaiņi''' jeb '''nepilnas pārvērtības kukaiņu virskārta''' (''Exopterygota'') ir [[jaunspārņi|jaunspārņu infraklases]] (''Neoptera'') [[Kukaiņi|kukaiņu]] virskārta,<ref>[http://fabpedigree.com/s064/f328432.htm Superorder Exopterygota]</ref> kas apvieno kukaiņu sugas, kuru [[kukaiņu nimfa|nimfas]] (nepieaugušie īpatņi) ārēji atgādina imago (pieaugušos kukaiņus). Attīstības laikā kukaiņi vairākas reizes nomaina savu ārējo apvalku, līdz pakāpeniski sasniedz pieauguša īpatņa lielumu.<ref name=acc/> Šīs grupas sugām attīstoties nav [[kūniņa]]s stadijas. Kad nimfa nomainījusi apvalku 1—2 reizes, tai var redzēt nelielus spārniņus.<ref name=ame>[http://www.amentsoc.org/insects/fact-files/orders/exopterygota.html Division: Exopterygota]</ref> Nimfa aug arvien lielāka, līdz sasniedz pieauguša kukaiņa lielumu, tad tā nomaina apvalku pēdējo reizi, kļūstot par imago - kukaini, kas sasniedzis dzimumbriedumu.<ref name=ame/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dīlere
| operators =
| attēls = La Daronne 2020 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Žans Pols Saloms]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Izabella Ipēra]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Daronne''
| studija = * ''Les Films du Lendemain''
* ''La Boétie Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''La Pacte''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|16}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9288726/|title=Mama Weed (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dīlere"''' ({{Val|fr|La Daronne}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Francija]]s kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Žans Pols Saloms]]. Filmā galveno lomu atveido [[Izabella Ipēra]].

sentences: '''''Hubble Deep Field''''' ('''''HDF''''') ir neliels [[Lielais Lācis|Lielā Lāča]] zvaigznāja apgabala attēls, kurš [[fotogrāfija|uzņemts]] no [[Habla kosmiskais teleskops|Habla kosmiskā teleskopa]]. Šajā attēlā ir redzams apgabals, kura lielums ir 5,3 kvadrātiskās [[leņķa minūte]]s — viena no divu miljonu debess sfēras daļām. Šis attēls tika izveidots no 342 daļām, kuras nofotogrāfēja ar platleņķa planetāro kameru ({{val-en|Wide Field and Planetary Camera 2, WFPC2}}), kura bija uzstādīta uz Habla teleskopa. Attēls tika uzņemts vairākas dienas [[1995]]. gadā no [[18. decembris|18. decembra]] līdz [[28. decembris|28.decembrim]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetoīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,10
|blīvums=1002
|kušanas temperatūra=15 °C
|viršanas temperatūra=144-148 °C
}}
'''Acetoīns''' (acetilmetilkarbinols, 3-oksi-2-butanons, 3-hidroksibutanons, CH3COCH(OH)CH3) pieder pie oksi[[ketoni]]em. Acetoīns ir bezkrāsaina vai dzeltenīga šķidra viela ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
{{OSI protokolu steks}}
'''ICMP''' ({{val|en|'''Internet Control Message Protocol'''}} - "interneta vadības ziņojumu protokols") - [[tīkla slānis|tīkla slāņa]] protokols, kas ietilpst [[TCP/IP steks|TCP/IP stekā]]. Šo protokolu izmanto, lai informētu par kļūdām un citiem gadījumiem, kas radušies datu pārraides laikā. Tāpat ICMP izmanto, lai sūtītu testu paketes un citus informatīvos ziņojumus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Gnaphalium munsiari.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Gnaphalium munsiari''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Gnaphalium
| ģints_lv = Zaķpēdiņas
| binomial = Gnaphalium
| sinonīmi =
}}'''Zaķpēdiņas''' ({{Val-la|Gnaphalium}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir [[Mērenā josla|mērenajā]] un [[Subtropiskā josla|subtropiskajā joslā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:325908-2|title=Gnaphalium L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-24|language=en}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Nikolaas Tinbergen''
| attēls =Nikolaas Tinbergen 1978.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1907
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =15
| dz_vieta ={{vieta|Nīderlande|Hāga}}
| m_gads =1988
| m_mēnesis=12
| m_diena=21
| m_vieta ={{vieta|Anglija|Oksforda}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mertona]]s kolēdža,
| alma_mater =[[Leidene]]s Universitāte
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti = ''Richard Dawkins'', ''Marian Dawkins'', ''Desmond Morris'', ''Iain Douglas Hamilton''
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi =[[1972]]. gada Amerikāņu ornitoloģijas apvienības ''Elliott Coues'' medaļa, [[1973]]. gada [[Nobela prēmija medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Nikolass Tinbergens''' (''Nikolaas Tinbergen'', dzimis {{dat|1907|4|15}}, miris {{dat|1988|12|21}}) bija [[Nīderlande]]s ornitologs un viens no [[instinkts|instinktu]] teorijas un salīdzinošās [[etoloģija]]s pamatlicējiem. 1972. gadā saņēma [[Eliots Kuezs|Eliota Kueza]] (''Elliott Coues'') medaļu no Amerikāņu ornitoloģijas apvienības.<ref name="Tinawards">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aou.org/awards/senior/coues/|title=Elliott Coues Award|publisher=American Ornithologist's Union|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|08|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140826115535/http://www.aou.org/awards/senior/coues/}}</ref> 1973. gadā kopā ar [[Konrāds Lorencs|Konrādu Lorencu]] un [[Karls fon Frišs|Karlu fon Frišu]] ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju medicīnā]] par sasniegumiem [[etoloģija]]s pētījumos. Vēlāk izmantoja savu pieredzi, studējot [[autisms|autiskos]] traucējumus cilvēkiem.<ref name="TinOxf">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html|title=Some eminent Mertonians|publisher=Merton College Oxford.|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|02|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140219024745/http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html}}</ref> Viņa brālis Lūkss Tinbergens (''Luuk Tinbergen 1915-1955'') arī bija ornitologs, bet brālis Jans Tinbergens (''Jan Tinbergen 1903-1994'') savukārt saņēma [[Nobela prēmijas laureāti ekonomikā|Nobela prēmiju ekonomikā]] par dinamisko modeļu izstrādi un pielietošanu ekonomisko procesu analīzē 1969. gadā. Tinbergens bija Amerikāņu nacionālās zinātņu akadēmijas biedrs, kā arī saņēma goda balvas no Amerikāņu psihologu asociācijas, [[Edinburga]]s un [[Lestera]]s universitātes.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Terebratella sanguinea.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Terebratella sanguinea}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Terebratulida
| kārta_lv =Terebratulīdi
| dzimta =Terebratellidae
| dzimta_lv =Terebratelīdas
| kategorijas =nē
}}
'''Terebratelīdu dzimta''' (''Terebratellidae'') ir līdz mūsdienām saglabājusies [[Slēdzenes pleckāji|slēdzenes pleckāju]] dzimta. Dzimtas pārstāvjiem nav zobu plātnīšu. [[Rokas aparāts]] ir cilpas veidā, kas sastāv no augšupejošiem un lejupejošiem zariem. Līdz brieduma sasniegšanai īpatņi iziet vairākas [[metamorfoze]]s stadijas. Terebratelīdu dzimtas pārstāvji dzīvo no [[Juras periods|juras perioda]] līdz mūsdienām.

sentences: '''Pārtika''' ir produkti, ko [[cilvēks|cilvēki]] izmanto [[uzturs|uzturā]]. Pārtikas produktus pēc izcelsmes iedala [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] izcelsmes produktos. Par augu izcelsmes produktiem uzskata arī [[sēne]]s. Uzturlīdzekļi sastāv no uzturvielām — [[vitamīni]]em, [[tauki]]em, [[ogļhidrāti]]em, [[mikroelementi]]em, [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]].

sentences:
[[Kategorija:Irānas cilvēki]]
[[Kategorija:Monarhi]]
[[Kategorija:Irānas vēsture]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Varneka
 | official_name            = ''Варнек''
 | settlement_type          = ciemats
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Варнек.jpg
 | image_caption            = Varnekas nomale
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Ņencu autonomais apvidus#Arhangeļskas apgabals viss#Krievijas Eiropas daļa#Krievija
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          = 280
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļrietumu federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
 | subdivision_name2        = [[Ņencu autonomais apvidus]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1930
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2010
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 101
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = [[UTC+3]]
 | utc_offset               = +3
 | latd = 69| latm = 42| lats = 55| latNS = N
 | longd = 60| longm = 03| longs = 36| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
'''Šleks''' ''(Schleck)'' var būt:
* [[Andi Šleks]] (''Andy Schleck'') — Luksemburgas riteņbraucējs (dzimis 1985. gadā);
* [[Frenks Šleks]] (''Fränk Schleck'') — Luksemburgas riteņbraucējs (dzimis 1980. gadā).
*[[Zlēkas]].

sentences:
{{cita nozīme|valsti|salu|Haiti (sala)}}
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = {{lang|fr|''République d'Haïti''}}
{{lang|ht|''Repiblik Ayiti''}}
|   pilnais_valsts_nosaukums = Haiti Republika
|           valsts_nosaukums = Haiti
|           karoga_nosaukums = Haiti Republikas karogs
|              karoga_attēls = Flag_of_Haiti.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Haiti Republikas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 95px
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Haiti.svg
|              kartes_attēls = Haiti (orthographic projection).svg
|                valsts_moto = ''"L'Union Fait La Force"''{{spaces|2}}{{fr ikona}}
''""Spēks caur vienotību"''
|               valsts_himna = ''[[La Dessalinienne]]''
|             valsts_valodas = [[franču valoda]], [[haitiešu valoda]]
|            etniskās_grupas = 95% melnie, 5% baltie un [[mulati]]<ref name = CIA>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ha.html |title=CIA - The World Factbook -- Haiti |access-date={{dat|2009|11|04||bez}} |archive-date={{dat|2016|01|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160131115215/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ha.html }}</ref>
|              galvaspilsēta = [[Portoprensa]]
|latd=18 |latm=32 |latNS=N |longd=72 |longm=20 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = [[Prezidentāla sistēma|Prezidentāla republika]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Haiti prezidenti|Prezidents]]
|               valsts_galva = [[Claude Joseph]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Haiti premjerministri|Premjerministrs]]
|              valsts_galva2 = [[Ariel Henry]]
|              platība_rangs = 140.
|                platība_km2 = 27,751
|             procenti_ūdens = 0,7
|         iedzīvotāju_skaits = 11 334 637<ref name=unpop>{{cite paper | url=http://www.un.org/esa/population/publications/wpp2008/wpp2008_text_tables.pdf | title=World Population Prospects, Table A.1| version=2008 revision  | format=.PDF | publisher=United Nations | author=Department of Economic and Social Affairs
Population Division | date=2009 | accessdate= 2009-03-12}}</ref><ref>https://www.cia.gov/the-world-factbook/countries/haiti/</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 83.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 361,5
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 31.
|                    IKP_PPP = $11,570 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/02/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=263&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=47&pr.y=12 |title=Haiti|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2009-10-01}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2008
|         IKP_PPP_per_capita = $1317<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|       neatkarības_iegūšana = [[Haiti vesture|Izveide]]
|       neatkarības_notikums = kā [[Sandomingo]]
|         neatkarības_datums = 1697
|      neatkarības_notikums2 = [[Neatkarība]] no [[Francija]]s
|        neatkarības_datums2 =
1804. gada 1. janvāris
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,532<ref name="UN">{{Tīmekļa atsauce|url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2009_EN_Complete.pdf|title=Human Development Report 2009. Human development index trends: Table G|publisher=The United Nations|accessdate=2009-10-18}}</ref>
|                  HDI_rangs = 149.
|                   HDI_gads = 2007
|             HDI_kategorija = vidējs
|                       Gini = 59,2
|                  Gini_gads = 2001
|            Gini_kategorija = augsts
|                     valūta = [[Gurde]]
|               valūtas_kods = HTG
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = -5
|                     domēns = [[.ht]]
|               iso_kods_num = 332
|             iso_kods_alfa2 = HT
|             iso_kods_alfa3 = HTI
|             tālsarunu_kods = 509
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Advokāts
| attēls                   = The Counselor Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Conseulor''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Stīvs Švarcs]]
* [[Pola Meja Švarca]]
* Ridlijs Skots
| scenārija autors         = [[Kormaks Makkārtijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Havjers Bardems]]
* [[Breds Pits]]
| mūzika                   = [[Daniels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Nick Wechsler Productions]]''
* ''[[Chockstone Pictures]]''
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|10|3|Londona|2013|10|25|ASV|2013|11|15|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/counsellor-2013|title=The Counselor|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=counselor.htm|title=The Counselor (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Advokāts"''' ({{val|en|The Conseulor}}) ir 2013. gada krimināltrilleris, kura režisors un viens no producentiem ir [[Ridlijs Skots]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Penelope Krusa]], [[Kemerone Diasa]], [[Havjers Bardems]] un [[Breds Pits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|10|3||bez}} Londonā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Juris Nikolajs Hilzens
|     vārds_orig = ''Jerzy Mikołaj Hylzen''
|         attēls = Jerzy Mikołaj Hylzen.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1692
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Dagda]], [[Inflantija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
([[Dagdas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1775
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Varšava]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = bīskaps, autors, izdevējs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = [[Juris Konstantīns Hilzens]], Anna Šimmelpfeniga
|          brāļi = [[Jānis Augusts Hilzens]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
]]
'''Slāvi-musulmaņi''' ir [[Slāvi|slāvu]] etnereliģiskas grupas, kas piekopj [[Islāms|islāmu]] kā tradicionālo reliģiju.

sentences: '''Instrukcijas sekundē''' ({{val-en|instructions per second}}) [[dators|datoru]] procesoru ātrdarbības mērvienības. Praksē biežāk lieto terminus '''tūkstots instrukcijas sekundē''' ({{val-en|thousand instructions per second (kIPS)}}), '''miljons instrukcijas sekundē''' ({{val-en|million instructions per second (MIPS)}})<ref>{{AkadTerm|term=MIPS|lang=EN}}</ref> un '''miljards instrukcijas sekundē''' ({{val-en|billion instructions per second (GIPS)}}).

sentences:
evakuācija no [[Krima]]s]]
'''Baltā emigrācija''' jeb '''Krievu pirmā viļņa emigrācija''' ({{val|ru|Белая эмиграция}}, ''Русская эмиграция первой волны'') bija [[Baltā kustība|baltās kustības]] masveida [[emigrācija]] no Krievijas, ko izraisīja [[Baltā armija (Krievijas pilsoņu karš)|Baltās armijas]] militārā sakāve gandrīz sešus gadus ilgajā [[Krievijas pilsoņu karš|pilsoņu karā]]. Lielākā daļa emigrantu bija [[karavīrs|militārpersonas]], [[Muižniecība|muižnieki]], [[Uzņēmējs|uzņēmēji]], [[inteliģence]], [[kazaki]], [[Garīdzniecība|garīdznieki]], ierēdņi un viņu ģimenes locekļi.

sentences: '''Hinīns''' ir [[zāles]], ko lieto, lai ārstētu vai novērstu inficēšanos ar [[Malārija|malāriju]] un [[Babezioze|babeziozi]].<ref>http://www.drugs.com/monograph/quinine-sulfate.html</ref> Tas ir pieejams lietošanai gan orālā, gan intravenozā formā. Atsevišķos pasaules reģionos malārija ir izturīga pret hinīnu. Hinīnu iegūst no dzeltenā [[Hinīnkoks|hinīnkoka]] [[miza]]s kaltēšanas vai sintētiskā ceļā. Hinīna darbība nav pilnībā izprasta. Pirmo reizi hinīna ekstrakts malārijas ārstēšanai tika izmantots 1632. gadā, kad pulverveida hinīnkoka mizu sajauca ar baltvīnu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref> Hinīnam piemīt arī pretdrudža darbība, tas stimulē [[dzemde]]s muskuļus, kā arī samazina [[sirds]] muskulatūras uzbudināmību. Tas var radīt nopietnas blaknes, piemēram, [[dzirde]]s un [[redze]]s pasliktināšanos, [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]], [[galvassāpes]], [[Nelabums|sliktu dūšu]] un [[Caureja|caureju]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Praktiskā farmakoloģija |author1=Indulis Purviņš|author2=Santa Purviņa |year=2011 |publisher=Zāļu infocentrs |location=Rīga |isbn= 978-9984-854-20-5 |page= |pages= }}</ref>

sentences:
'''Trīs R princips''' ir [[Bioētika|bioētikas]] princips, kas izveidots ar mērķi aizsargāt laboratorijas [[dzīvnieku tiesības]] pētījumos. Tas pirmoreiz aprakstīts 1959. gadā<ref name="altweb.jhsph.edu">Russell, W.M.S. and Burch, R.L., (1959).  ''The Principles of Humane Experimental Technique'', Methuen, London. {{ISBN|0900767782}} [http://altweb.jhsph.edu/pubs/books/humane_exp/het-toc] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110927060555/http://altweb.jhsph.edu/pubs/books/humane_exp/het-toc |date={{dat|2011|09|27||bez}} }}</ref> un sastāv no trīs prasībām:
# Aizstāšana ('''''R'''eplacement'') — ja iespējams, laboratorijas dzīvnieki pētījumos ir jāaizvieto,  aizstājot tos pilnībā (piemēram, izmantojot datormodelēšanu, ''[[in vitro]]'' metodes) vai relatīvi (piemēram, ar materiāliem no lopkautuvēm);
# Samazināšana ('''''R'''eduction'') — ir jāizmanto ne vairāk kā minimālais vajadzīgo laboratorijas dzīvnieku skaits, vienlaikus nodrošinot tādu dzīvnieku skaitu, kas ļauj iegūt statistiski nozīmīgus pētījuma rezultātus;
# Uzlabošana ('''''R'''efinement'') — ir jānodrošina labturības prasības pētījumos izmantotajiem laboratorijas dzīvniekiem.
Trīs R princips ir noteikts kā tiesiska norma un prasība [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienības]] direktīvā 2010/6/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību<ref>[http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:32010L0063:LV:HTML Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/63/ES] par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību.</ref>.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Konstantīns Čerņenko
| vārds_orģ = ''Константин Устинович Черненко''
| attēls = Černěnko.jpg
| mazs_att =
| apraksts = Konstantīns Čerņenko
| amats = [[PSKP CK ģenerālsekretārs]]
| term_sākums = {{dat|1984|02|13|N}}
| term_beigas = {{dat|1985|03|10|N}}
| priekštecis = [[Jurijs Andropovs]]
| pēctecis = [[Mihails Gorbačovs]]
| dzim_dati = {{dat VS|{{dat|1911|09|24}}|{{dat||9|11}}}}
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Jeņisejas guberņa|td=Krievija}}
| mir_dati = {{mdv|1985|03|10|1911|09|24}}
| mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
| tautība = [[krievs]]
| partija = [[PSKP]]
| dzīvesb = Faina Čerņenko <br />Anna Čerņenko
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija = bez reliģijas ([[ateists]])
| paraksts = Chernenko signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
'''Notanga''' ({{val-la|Notangia}}, {{val-de|Natangen}}) bija viena no [[Senprūši|senprūšu]] zemēm, kas atradās galvenokārt mūsdienu [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabala]] [[Pravdinskas rajons|Pravdinskas]], daļēji [[Gvardejskas rajons|Gvardejskas]] un [[Bagrationovskas rajons|Bagrationovskas rajona]], nedaudz arī [[Varmijas-Mazūrijas vojevodiste]]s [[Bartošices apriņķis|Bartošices apriņķa]] teritorijā.

Notangas teritorija 13. gadsimtā stiepās no [[Prēgele]]s (Pregoļjas) upes līdz [[Lina]]s upei, robežojās ar [[Vārme (zeme)|Vārmes]] (rietumos), [[Bārta (zeme)|Bārtas]] (dienvidos), [[Semba]]s (ziemeļos) un [[Nadruva]]s (austrumos) zemēm. Šajā teritorijā pēc mūsdienu aplēsēm varēja dzīvot ap 15 000 cilvēku.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trīs krāsas: sarkanā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Trois-couleurs-Rouge#tab=summary|title=Trois couleurs: Rouge (1994) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|6|18}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| valsts = * {{SUI}}
* {{FRA}}
* {{POL}}
| ilgums = 99 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1994|5|12|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| izplatītājs = * ''MK2 Diffusion''
* ''Rialto Film''
| studija = * ''MK2 Productions''
* ''France 3 Cinéma''
* ''CAB Productions''
* ''TOR Studio Productions''
* ''Canal+''
* ''Télévision Suisse Romande''
| operators =
| oriģinālnos = ''Trois couleurs: Rouge''
| mūzika = [[Zbigņevs Preisners]]
| aktieri = * [[Irēna Žakoba]]
* [[Žans Luijs Trentiņāns]]
* [[Žans Pjērs Lorī]]
* [[Frederike Fedēra]]
| scenārijs = * [[Kšištofs Pesevičs]]
* Kšištofs Keslovskis
| producents = [[Marins Karmics]]
| režisors = [[Kšištofs Keslovskis]]
| žanrs = romantika, mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Three Colors-Red.jpg
| imdb =
}}'''"Trīs krāsas: sarkanā"''' ({{Val|fr|Trois couleurs: Rouge}}) ir 1994. gada [[Polija]]s, [[Francija]]s un [[Šveice]]s romantiska mistērijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Kšištofs Keslovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Irēna Žakoba]], [[Žans Luijs Trentiņāns]], [[Žans Pjērs Lorī]] un [[Frederike Fedēra]]. Tā ir pēdējā no trim filmām "[[Trīs krāsas (triloģija)|Trīs krāsas]]" triloģijā, kuras tēma ir [[franču revolūcija]]s ideāli — brīvība, vienlīdzība un brālība, pēc "[[Trīs krāsas: zilā|Zilā]]" (1993) un "[[Trīs krāsas: baltā|Baltā]]" (1994), kura nosaukta Francijas karoga krāsā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Glorija
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1716815361/weekend/|title=Gloria (1980) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|9}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 122 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1980|10|1}}
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| operators = [[Freds Šulers]]
| oriģinālnos = ''Gloria''
| mūzika = [[Bills Konti]]
| aktieri = * [[Džīna Roulendsa]]
* [[Džūlija Kārmena]]
* [[Baks Henrijs]]
* [[Džons Adamess]]
| scenārijs = Džons Kasavetiss
| producents = [[Sems Šo]]
| režisors = [[Džons Kasavetiss]]
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Gloria 1980 movie poster.jpg
| imdb =
}}'''"Glorija"''' ({{Val|en|Gloria}}) ir 1980. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Kasavetiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīna Roulendsa]], [[Džūlija Kārmena]], [[Baks Henrijs]] un [[Džons Adamess]].

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Džērsijas zooloģiskais dārzs
|image         = Darela Zoo Ieeja.JPG
|image_width   = 300px
|image_caption = Ieeja Džērsijas zoodārzā
|date_opened   = 1959. gada 26. marts
|location      = {{karogs|Džērsija}} <br />{{karogs|Lielbritānija}}
|map_type            = Džērsija#Apvienotā Karaliste
|map_caption         =
|map_alt             =
|map_size            = 300px
|latd  = 49 | latm  = 13 | lats  = 41 | latNS  = N
|longd = 2 | longm = 04 | longs = 30 | longEW = W
|area          = 13 ha
|num_animals   = 1400+
|num_species   = 110+
|members
|exhibits
|annual_visitors = 169 000 (2009)
|website        = {{URL|https://www.durrell.org}}
}}
'''Džērsijas zooloģiskais dārzs''' ({{val|en|Jersey Zoo}}), agrāk '''Darela zooloģiskais dārzs''' (''Durrell Wildlife Park''), ir [[zooloģiskais dārzs]], kuru 1959. gadā [[Džērsija]]s salā nodibināja dabas pētnieks un [[rakstnieks]] [[Džeralds Darels]]. Tas atrodas Triniti apriņķī salas ziemeļaustrumos vairākus gadsimtus senas [[muiža]]s teritorijā. Kopš 1964. gada zoodārza vadību īsteno [[Darela savvaļas dzīvnieku aizsardzības trests]]. Zoodārzs aizņem 13 [[hektārs|hektāru]] platību. 2023. gadā kolekciju veidoja 48 [[putni|putnu]], 33 [[rāpuļi|rāpuļu]], 26 [[zīdītāji|zīdītāju]], 9 [[abinieki|abinieku]] un vairākas [[kukaiņi|kukaiņu]] [[suga]]s. Galvenā vērība tiek pievērsta kritiski apdraudētu, [[izmirstošas sugas|izmirstošu]] vai saudzējamu sugu pētīšanai, vairošanai nebrīvē un atgriešanai savvaļā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Lutra
|      ģints_lv = Eirāzijas ūdri
|          suga = Lutra nippon
|       suga_lv = Japānas ūdrs
|      binomial = Lutra nippon
 ([[Yoshinori Imaizumi|Imaizumi]] & [[Mizuko Yoshiyuki|Yoshiyuki]], 1989)
|   kategorijas = nē
}}
'''Japānas ūdrs''' (''Lutra nippon'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') daļēji ūdenī dzīvojošs [[plēsējs]], kas pieder [[Eirāzijas ūdri|Eirāzijas ūdru ģintij]] (''Lutra''). Kopš [[1989]]. gada Japānas [[zinātnieki]], veicot [[DNS]] pētījumus, Japānas ūdru ir izdalījuši kā atsevišķu [[suga|sugu]].<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/12419/0 Lutra lutra (Eurasian Otter, Common Otter, European Otter, European River Otter, Old World Otter)]</ref> Japānas ūdra DNS tika salīdzināts ar [[ūdri]]em no [[Latvija]]s un [[Ķīna]]s.<ref>[http://ci.nii.ac.jp/naid/110003323028/en CiNii Article - Phylogenetic Position of the Japanese River Otter Lutra nippon Inferred from the Nucleotide Sequence of 224 bp of the Mitochondrial Cytochrome b Gene]</ref> Līdz tam un joprojām daudzos informācijas avotos tas tiek klasificēts kā [[Eirāzijas ūdrs|Eirāzijas ūdra]] (''Lutra lutra'') pasuga.

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Vācijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Vācijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences: '''Karbovanecs''' ({{val|uk|карбованець}}) bija [[Ukrainas Valsts|Ukrainas valsts]] un [[Ukrainas Tautas Republika]]s 1918-1920. gadā, [[Ukrainas reihskomisariāts|Ukrainas Reihskomisariāta]] 1942-1944. gadā, [[Ukraina]]s 1992-1996. gadā naudas vienība, kā arī ukraiņu nosaukums Krievijas Impērijas un PSRS [[Rublis|rubļiem]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Карбованець|url=https://esu.com.ua/article-9744|publisher=Інститут енциклопедичних досліджень НАН України|date=2012|isbn=978-966-02-2074-4|volume=12|first=Р. М.|last=Шуст}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Tele2''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = akciju sabiedrība
| Dibināšanas_datums  = 1986. gads
| Sēdeklis            = [[Stokholma]], {{SWE}}
| Birža               =
| Indekss             =
| Vadība              =
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[telesakari]]
| Produkti            = mobilie un fiksētie telefonsakari, kabeļtelevīzija un interneta pakalpojumi
| Mājaslapa           =
}}
'''''Tele2 AB''''' ir Zviedrijas [[telesakari|telesakaru]] uzņēmums.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Thymus vulgaris.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Thymus vulgaris|Parastais mārsils}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Lamiales
|         rinda_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Lamiaceae
|        dzimta_lv = Lūpziežu dzimta
|            ģints = Thymus
|         ģints_lv = Mārsili
|             suga = T. vulgaris
|          suga_lv = Parastais mārsils
|         binomial = Thymus vulgaris L.
}}

sentences:
[[Kategorija:Politikas filozofija| Filozofi]]
[[Kategorija:Filozofi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ledus raža
| attēls                   = The Ice Harvest Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ice Harvest''
| žanrs                    = melnā komēdija
| režisors                 = [[Harolds Reimiss]]
| producents               =
* [[Alberts Berdžers]]
* [[Rons Jerksa]]
| scenārija autors         =
* [[Ričards Ruso]]
* [[Roberts Bentons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Kjūsaks]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Konija Nīlsena]]
| mūzika                   = [[Deivids Kitajs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|9|3|Dovilas filmu festivāls|2005|11|25|Pasaules pirmizrāde}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/ice-harvest-2005|title=The Ice Harvest|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 13, 2019|archive-date={{dat|2019|05|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190513172505/https://www.bbfc.co.uk/releases/ice-harvest-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|10,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iceharvest.htm|title=The Ice Harvest|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Ledus raža''' ({{val|en|The Ice Harvest}}) ir 2005. gada melnā kinokomēdija, kas balstīta uz Skota Filipsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Harolds Reimiss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Billijs Bobs Torntons]] un [[Konija Nīlsena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|3||bez}} Dovilas filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=CH3COOCH2CH3
|CAS numurs=141-78-6
|molmasa=88,105
|blīvums=897
|kušanas temperatūra=−83,6 °C (189,55 K)
|viršanas temperatūra=77,1 °C (350,25 K)
}}
'''Etilacetāts''' (etiķskābes etilesteris, CH3COOCH2CH3) ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar patīkamu smaržu. To lielākoties lieto par šķīdinātāju. Etilacetāts ir [[esteri]]s un to iegūst no [[etiķskābe]]s un [[etanols|etanola]]. Etilacetāts nav higroskopisks un ūdenī šķīst slikti. Istabas temperatūrā etilacetāta šķīdība ūdenī ir 8% un ūdens šķīdība etilacetātā ir 3%. Paaugstinoties temperatūrai, šķīdība palielinās. Stipru skābju un bāzu klātienē etilacetāts sadalās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija nitrāta struktūrformula

Nātrija nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = Čīles salpetris,
 nātrija salpetris
|           CAS numurs = 7631-99-4
|      ķīmiskā formula = NaNO3
|              molmasa = 85
|              blīvums = 2300
|  kušanas temperatūra = 580 K (307 °C)
| viršanas temperatūra = 653 K (380 °C) — sadalās
| šķīdība ūdenī        = 92,1 g/100 ml (25 °C)
180 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija nitrāts''' (NaNO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Līdz 19. gs. tas bija galvenā [[slāpeklis|slāpekļa]] savienojumu ([[slāpekļskābe]]s) izejviela. Lielākās nātrija nitrāta atradnes atrodas [[čīle|Čīlē]], tāpēc to dažreiz sauc arī par '''Čīles salpetri'''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
| nosaukums            = Mi-2
| logo                 =
| logo_izm             =
| logo_paraksts        =
| attēls               = Latvian Air Force, 151, PZL Mi-2 (33769739683).jpg
| att_izm              = 300px
| paraksts             = Latvijas GS Mi-2 (2017)
| apakšveidne          =
| tips                 = [[helikopters]]
| valsts               = {{vieta|PSRS}}
| ražotājs             = {{vieta|Polija}}
| dizaineris           =
| pirmais lidojums     =
| komerc_lid           =
| noņemts              =
| status               = netiek ražots, tiek izmantots
| primārais            = [[PSRS Gaisa spēki]]
| ražošanā             = 1965 — 1998
| skaits               = 5497
| izmaksas             =
| attīstīts no         =
| modifikācijas        =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Meistars Ekharts
|          vārds_orig = ''Eckhart von Hochheim''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1260
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = ''Gota'', [[Tīringene]] [[Svētā Romas impērija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1327
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Aviņona]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Rietumi|Rietumu]] [[filozofija]]
|           intereses = [[Viduslaiki|Viduslaiku]] filozofija, kristiešu [[misticisms]], [[neoplatonisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Bībele]], [[Pseidodionīsijs Areopagīts]], [[Svētais Augustīns]], [[Prokls]], [[Alberts Lielais]], [[Avicenna]], [[Akvīnas Toms]], [[Bonaventura]], [[Johans Skots Erigena]]
|          ietekmējis = [[Johans Taulers]], Henrijs Suso, [[Kūzas Nikolajs]], [[Martins Heidegers]], [[Ekharts Tolle]], [[Viligiss Jēgers]]
|               darbi =
|              valoda = [[latīņu valoda|latīņu]], [[vācu valoda|vācu]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
s, [[Vācija|Vācijā]] [[baznīca (celtne)|baznīcas]] durvis piemin Meistaru Ekhartu]]
'''Meistars Ekharts''' ({{val|de|Eckhart von Hochhelm}}; dzimis [[1260]]. gadā, miris [[1327]]. gadā) bijis [[dominikāņi|dominikāņu]] [[mūks]], sludinātājs, [[filozofija|filozofs]] un [[misticisms|mistiķis]].<ref>Introducing Meister Eckhart, Michael Demkovich, OP, {{ISBN|978-0-7648-1507-2}}</ref><ref>* [http://plato.stanford.edu/entries/meister-eckhart/] Stenfordas Universitātes Filozofijas enciklopēdija {{en ikona}}</ref><ref>* [http://vesture.eu/index.php/Misticisms] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120418151323/http://vesture.eu/index.php/Misticisms |date={{dat|2012|04|18||bez}} }} Misticisms {{lv ikona}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Austrālijā|Žurnālistes]]
[[kategorija:Austrālijas žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences:
{{atveidošana}}
Šajā uzskaitījumā iekļautas '''[[pasaule]]s lielākās [[sala]]s''', kuru platība ir vairāk kā 2500 km² un arī vairākas citas salas ar platību virs 500 km². Sarakstā tās sakārtotas dilstošā secībā. Salīdzinājumam tiek parādīti arī [[kontinents|kontinenti]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņetiķskābes ketoformas struktūrformula

Skābeņetiķskābes enolformas struktūrformula (''cis-trans'' izomēri)
|ķīmiskā formula=C4H4O5
|molmasa=132,07
|blīvums=
|kušanas temperatūra=ketoformai 161 °C
enolformas ''cis''-izomēram 152 °C
enolformas ''trans''-izomēram 184 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Skābeņetiķskābe''' (ketodzintarskābe, oksobutāndiskābe, НООС–С(ОН)=СН–СООН jeb НООС–С(О)−СН2–СООН) pieder pie divvērtīgajām keto[[karbonskābe|karbonskābēm]], bet tās [[enoli|enolforma]] - pie divvērtīgajām nepiesātinātajām hidroksikarbonskābēm. Labi šķīst ūdenī. Skābeņetiķskābes sāļus sauc par '''oksālacetātiem'''.

sentences: '''Eritroblasts''' jeb '''proeritroblasts'''<ref name="LugovskajaPchtarj2004"/> ir [[Eritrocīts|eritrocītu]] [[prekursors]]; agrāk visus eritrocītus ar kodolu dēvēja par eritroblastiem.<ref name="MDT"/> To diametrs ir 20—25 µm. Ir apaļš [[šūnas kodols|kodols]].<ref name="LugovskajaPchtarj2004"/>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Viļānu Svētā Erceņģeļa Miķeļa Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/9992115
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 60
|lv = sešdesmit
}}
'''60''' ('''sešdesmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[59 (skaitlis)|59]] un [[61 (skaitlis)|61]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Nanomedicīna''' ir nanotehnoloģiju pielietošana medicīnā.<ref name="nano1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |title=What is nanotechnology and what is nanomedicine? |access-date={{dat|2015|11|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150929140807/http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |archivedate={{dat|2015|09|29||bez}} }}</ref> Tā ir saistīta ar materiālu un ierīču izveidi un to izmantošanu molekulāros un atomāros procesos šūnu līmenī.<ref name="nano2">[http://www.genome.gov/11508736#al-3  Nanomedicine fact sheet]</ref><ref name="nano3">[Tibbals, H.F. Medical Nanotechnology and Nanomedicine. CRC Press, 2010. 527 p.]</ref> Šobrīd nanomedicīnas nozīmīgākie sasniegumu ir redzami nanodaļiņu pielietojumā zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā. Metodes ir dažādās izstrādes stadijās: teorētiskās metodes, metodes, kuras ir dažādās pārbaudes stadijās, metodes, kuras jau tiek pielietotas praktiski.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīna, kura šobrīd ir pieejama, palīdz pārvarēt dažas grūtības, ar kurām sastopas tradicionālā medicīna:
* zāļu molekulu sliktā šķīdība ūdenī, līdz ar to cilvēka ķermenis tās pietiekami lielā daudzuma nevar neabsorbēt, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāļu molekulu izvadīšanās no cilvēka ķermeņa pirms tās ir paspējušas sasniegt vai iedarboties uz mērķa audiem vai orgāniem, neskatoties uz to, ka cilvēka ķermenis zāļu molekulas labi un pietiekamā daudzumā bija absorbējis,
* zāļu izraisītie blakusefekti, jo tās var iedarboties ne tikai uz slimajiem audiem un orgāniem, bet arī uz veselajiem. Piemēram, zāles, kuras tiek izmantotas vēža ārstēšanai un kurām vajadzētu iedarboties tikai uz vēža šūnām, iedarbojas arī uz veselajiem audiem un orgāniem, tos bojājot.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīnas devums zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā:
* organisms absorbē pietiekami lielu zāļu daudzumu, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles, kuras tiek ievadītas organismā, organismā paliek pietiekami ilgi, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles iedarbojas tikai uz mērķa šūnām, mērķa audiem un mērķa orgāniem.<ref name="nano2"/>
Ir zināms, ka agrīna slimības diagnosticēšana var palīdzēt laicīgi uzsākt slimības ārstēšanu, uzlabot pacienta prognozes, uzlabot un saglabāt pacienta dzīves kvalitāti un pat novērst pacienta nāvi. Daudzas slimības gadiem neizraisa sūdzības un simptomus, bet cilvēka ķermenī jau ir atrodami pierādījumi par esošo slimību molekulārā līmenī. Nanomedicīna var būt pielietojama agrīnā slimību diagnostikā.<ref name="nano2"/> Nanotehnoloģijas ļauj strādāt ar instrumentiem, kuri var novērtēt lielu daudzumu šūnu ātri, precīzi un lēti, un cilvēka ķermeni var pētīt kā dinamisku molekulārās bioloģijas procesu tīklu. Tas atver jaunas iespējas slimību ārstēšanā ar specifiskām stratēģijām, kas mērķētas mainīt un kontrolēt molekulāros ceļus šajā tīklā. Tas viss noved pie medikamentu pielāgošanas individuālam genomam un fizioloģiskam stāvoklim, balstoties uz ātriem un detalizētiem individualizētiem izmeklējumiem. Vienkāršāk sakot — medicīna ir daudz personalizētāka un smalkāka.<ref name="nano3"/><ref name="nano5">[Prasad, P.N. Introduction to nanomeidicine and nanobioengineering. John Wiley & Sons, 2012. 608 p.]</ref> Nanomedicīnas devums jaunām slimību diagnostikas un ārstēšanas metodēm un ierīcēm palīdzētu ievērojami uzlabot vispasaules veselības stāvokli.<ref name="nano2"/><ref name="nano3"/><ref name="nano5"/> Nanomedicīna tiek pielietota, lai uzlabotu pacientu ārstēšanas un dzīves kvalitāti, kuri cieš no dažādiem saslimšanām, kā olnīcu un krūts vēzis, nieru slimības, sēnīšu infekcijas, paaugstināts holesterīna līmenis asinīs, menopauzes simptomi, multiplā skleroze, dažādas izcelsmes hroniskas sāpes, astma un emfizēma.<ref name="nano2"/>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Posiva Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1995. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Eurajoki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[kodolatkritumi|kodolatkritumu]] apkalpošana
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Teollisuuden Voima]]'', ''[[Fortum]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.posiva.fi posiva.fi]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Posiva Oy''''' ir 1995. gadā dibināts [[Somija]]s [[kodolatkritumi|kodolatkritumu]] apkalpošanas un noglabāšanas uzņēmums. Tā galvenais birojs atrodas [[Eurajoki]].

sentences:
[[Kategorija:Kolumbijas sportisti|Riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Riteņbraukšana Kolumbijā|Riteņbraucēji]]

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Aoraki
| Photo                = Aoraki Mount Cook.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Jaunzēlande
| alt_karte = New Zealand relief map.jpg
| paraksta_izvietojums = right
| latd=43|latm=35|lats=45|latNS=S
| longd=170|longm=8|longs=28|longEW=E
| Augstums         = 3724
| Atrašanās vieta  = [[Dienvidsala]]
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Dienvidalpi]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     = {{dat|1894|12|25}}
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Aoraki''' ({{val|mi|Aoraki}}) vai '''Kuka kalns''' ({{val|en|Mount Cook}}) ir virsotne [[Jaunzēlande]]s [[Dienvidalpi|Dienvidalpos]], [[Dienvidsala]]s un visas Jaunzēlandes augstākā virsotne. Kalns veidots no kristāliska masīva, nogāzēs kāres, pakājē [[Tasmana šļūdonis]]. Līdz {{nobr|1300 m}} vjl mūžzaļo, augstāk — vasarzaļo un alpīno pļavu josla. Ietilpst [[Aoraki/Kuka kalna nacionālais parks|Aoraki/Kuka kalna nacionālajā parkā]].<ref>{{PZT|397|Kuka kalns}}</ref>

sentences: '''Genofonds''' ir populāciju [[ģenētika]]s jēdziens, kas apraksta visu noteiktas populācijas vai sugas [[Gēns|gēnu]] variāciju ([[Alēles|alēļu]]) kopumu.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .uz
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''UZINFOCOM''
|sponsors              = ''UZINFOCOM''
|domātais-pielietojums = Ar [[Uzbekistāna|Uzbekistānu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Uzbekistānā
|ierobežojumi          =
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.cctld.uz/ www.cctld.uz]
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2522''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2522''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 752
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2017
| Starts                 = {{dat|2017|9|22|SK}} 00:02 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2516]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2527]]''
}}
'''''Kosmos-2522''''' (''Космос-2522'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas orbītā palaists 2017. gada septembrī. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 752. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 14.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Krkavec tlustozobý.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Corvus
 |      ģints_lv = Vārnas
 |          suga = C. crassirostris
 |       suga_lv = Resnknābja krauklis
 |      binomial = Corvus crassirostris <small>([[Rüppell]], 1836)</small>
 |     izplatība =
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
ražotas bērnu ziepes.]]
'''Ziepes''' ir [[anjons|anjonu]] [[virsmas aktīvas vielas]], kas kopā ar [[ūdens|ūdeni]] tiek izmantotas mazgāšanai, var būt cietā vai šķidrā veidā. Pēc ķīmiskā sastāva ziepes ir [[taukskābes|taukskābju]] [[nātrijs|nātrija]] vai [[kālijs|kālija]] sāļi, kas tiek iegūti, iedarbojoties uz [[eļļa|eļļām]] vai [[tauki]]em ar spēcīga [[sārms|sārma]] (visbiežāk ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīda]]) šķīdumu [[pārziepošana]]s procesā, otrs reakcijas produkts ir [[glicerīns]].<ref>IUPAC. "IUPAC Gold Book – soap" Compendium of Chemical Terminology, 2nd ed. (the "Gold Book"). Compiled by A. D. McNaught and A. Wilkinson. Blackwell Scientific Publications, Oxford (1997). XML on-line corrected version: created by M. Nic, J. Jirat, B. Kosata; updates compiled by A. Jenkins. {{ISBN|0-9678550-9-8}}. doi:10.1351/goldbook. Accessed 2010-08-09</ref> [[Pārziepošanās]] procesā [[tauki]] pirmie tiek izšķīdināti brīvajās taukskābēs, kuras savienojas ar sārmu, lai radītu neapstrādātas ziepes. [[Glicerīns]] ir atbrīvots un ir vai nu atstāts vai arī atdalīts kā noderīgs blakusprodukts.<ref>b Cavitch, Susan Miller. The Natural Soap Book. Storey Publishing, 1994 {{ISBN|0-88266-888-9}}.</ref>
Mūsdienās ziepes bieži tiek aizstātas ar citiem tīrīšanas līdzekļiem (detergentiem). Ziepes ir pamatsastāvdaļa taukainākajām [[ziede|ziedēm]], kas parasti ir [[kalcijs|kalcija]] ziepju vai [[litijs|litija]] ziepju un minerāleļļu [[emulsija]]s. Šīs ziedes ir plaši izmantotas. Daudzas citas metālisku vielu saturošas ziepes arī ir noderīgas, sevišķi tās, kurās ir [[alumīnijs]], [[nātrijs]] vai to savienojumi. Šādas ziepes ir arī lietotas eļļu [[viskozitāte]]s palielināšanai. Senos laikos [[smērvielas]] tika pagatavotas arī no [[kaļķis|kaļķa]] un [[olīveļļa]]s.<ref>Thorsten Bartels et al. "Lubricants and Lubrication" in Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, 2005, Weinheim. doi:10.1002/14356007.a15_423</ref>

sentences:
'''Kemerons''' var būt:
* [[Deivids Kemerons]] (''David Cameron''), britu politiķis (dzimis 1966.);
* [[Džeimss Kemerons]] (''James Cameron''), kanādiešu režisors, producents, scenārists (dzimis 1954.).

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Bagobo
|attēls          =
|image_caption   = Bagobo tradicionālos tērpos Kadajavana svētkos
|native_name     = ''Bagobo''
|skaits          = 118 316 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[gjanganu valoda]]
[[tagabavu valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
|reliģija        = [[politeisms]]
|grupas=
|radi            = [[lumadi]], [[moro]]
}}
'''Bagobo''' (''Bagobo'') ir [[lumadi|lumadu]] tauta [[Filipīnas|Filipīnās]], viena no [[Mindanao]] salas aborigēnajām etniskajām kopienām; dažkārt tiek pieskaitīta plašākajam [[manobo]] etnosam. Bagobo kopskaits ir ap 120 tūkstošiem un tie apdzīvo kalnainu apvidu ap [[Apo (kalns)|Apo]] vulkānu Mindanao dienvidu daļā [[Davao]] pilsētas administratīvajā teritorijā (51 174 cilvēki, 2,9 % no pilsētas iedzīvotāju kopskaita), kā arī [[Dienviddavao]] (39 594; 5,8 %) un [[Ziemeļkotabato]] (11 646; 0,9 %) provincēs.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Bagobo iedalās vairākās cilšu grupās: atavi, eto, kailavani, langilani, manuvu, matigsalugi, tagaluro, tigdapaja.<ref name=govph>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/bagobo/ |title=Peoples of the Philippines: Bagobo |access-date={{dat|2024|03|02||bez}} |archive-date={{dat|2022|10|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20221012233039/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/bagobo/ }}</ref> Bagobo runā divās valodās — [[gjanganu valoda|gjanganu]] un [[tagabavu valoda|tagabavu]], kas pieder dažādām [[austronēziešu valodas|austronēziešu]] saimes apakšgrupām; oficiālā saziņā bieži izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]], [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un [[angļu valoda|angļu]] valodas.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/bagobo/ Ethnic Groups of the Philippines. Bagobo]</ref>

sentences: '''Krauklīts sēž ozolā''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota".

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Fabiāns
| vārds_orģ           = ''Fabianus''
| attēls              = Saint Fabian1.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 20. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|236|1|10|N}}
| term_beigas         = {{dat|250|1|20|N}}
| priekštecis         = [[Anters]]
| pēctecis            = [[Kornēlijs]]
| dzim_dati           = ap 200. gadu
| dzim_vieta          =
| mir_dati            = {{dat|250|1|20}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Sidurs''' ({{val-he|סידור}} ) ir [[lūgšanu grāmata]] jūdaismā. Siduri atšķiras pēc tradīcijām (nusaha): [[Sefardi|sefardu]], [[Aškenazi|aškenāzu]], [[Kalnu ebreji|kalnu ebreju]], citiem, sidura nolūka, izdevuma varianta utt. Ir siduri katrai dienai un speciāli siduri noteiktiem svētkiem.

sentences: '''Sniedziņš sniga, putināja''' ir [[1892]]. gadā tapusī [[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] [[latviešu tautasdziesma]]s apdare, ko dziesmu svētku apvienotais vīru koris dziedāja 1895. gada [[IV Vispārējie latviešu Dziesmu un Mūzikas svētki|Ceturto Vispārējo latviešu Dziesmu un Mūzikas svētku]] laicīgo dziesmu koncertā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Skultes pagasts
| karte             = Skultes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Skultes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Skultes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Mandegas
| platība           = 146,5
| iedzīvotāji       = 2 098<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 2098 / 146.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.skulte.lv
}}
'''Skultes pagasts''' ir viena no [[Limbažu novads|Limbažu novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] krastā. Robežojas ar sava novada [[Vidrižu pagasts|Vidrižu]], [[Limbažu pagasts|Limbažu]] un [[Liepupes pagasts|Liepupes]] pagastiem, kā arī [[Saulkrastu novads|Saulkrastu novada]] [[Saulkrastu pagasts|Saulkrastu]] un [[Sējas pagasts|Sējas]] pagastiem.

sentences: '''Ahilleja un bruņurupuča''' [[paradokss]] ir viens no daudzajiem pazīstamajiem, aplamajiem secinājumiem, kurus radījis grieķu filozofs [[Zēnons Elejietis]]. Tajā ir mēģinājums pierādīt, ka tāds ātrs skrējējs kā [[Ahillejs]] sacensībās nekad nevar panākt [[Bruņrupuči|bruņurupuci]], ja tas atrodas tikai gabaliņu tam priekšā. Šī argumenta pierādījums ir šāds:

sentences:
{{noformējums+}}
'''Peltjē efekts''' ir parādība, kuras fizikālā būtība ir [[siltums|siltuma]] izdalīšanās vai absorbcija divu dažādu vadītāju kontaktvietā, ja caur to plūst [[elektriskā strāva]]. Tas, vai siltums izdalās vai tiek absorbēts, atkarīgs no strāvas plūšanas virziena. Siltuma daudzums ir tieši proporcionāls izplūdušā [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]] lielumam.

sentences: '''Misticisms''' ir ticība tiešai, intuitīvai saskarsmei ar dievišķo vai pārdabisko un prakse attīstīt un piedzīvot šos [[apziņa]]s stāvokļus.

sentences: '''Donas Republika''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Донская республика'') jeb '''Visvarenā Donas armija''' (''Всевеликое войско Донское'') bija valsts bijušās [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] dienvidos, ko [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņkara]] laikā pasludināja [[Baltā kustība|baltās kustības]] pārstāvji, kad 1918. gada 10. maijā [[Kazaki|kazaku]] vienības ieņēma [[Novočerkaska|Novočerkasku]]. Likvidēta 1920. gada sākumā, jo Donu ieņēma [[boļševiki]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Imatran Voima Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        = ''[[Fortum]]''
| foundation       = 1932. gads
| founder          =
| defunct          = 1998. gads
| location_city    =
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = elektroapgāde
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Farmakovigilance''' (no {{val|el|φάρμακον}}, ''pharmakon'' — 'zāles' un {{val|la|vigilare}} — 'būt modram, uzraudzīt') ir [[farmakoloģija]]s apakšnozare, kas nodarbojas ar [[zāles|zāļu]] lietošanas drošības uzraudzīšanu, vācot un apstrādājot informāciju par zāļu [[blakne|blaknēm]], lai novērstu iespējamo kaitējumu cilvēka [[veselība]]i. Informācija par zāļu, [[uztura bagātinātāji|uztura bagātinātāju]], bioloģisku un tradicionāli lietotu līdzekļu blaknēm tiek iegūta gan no [[veselības aprūpe]]s speciālistiem, gan pacientiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Voldemārs Zīlmanis
|     vārds_orig = ''Woldemar Friedrich Sielmann''
|         attēls = Woldemar Friedrich Sielmann.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1802
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Dikļu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1866
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Straupe]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Jēkabs Zīlmanis, Elizabete fon Šrēdere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Sokolovska
|          bērni = [[Burhards Zīlmanis]], Voldemārs Ernests Zīlmanis
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|1621. gada Rīgas aplenkumu|Rīgas aplenkums|Rīgas aplenkums}}
 kolekcijas).]]
 kolekcijas). Medaļa atrodas Stokholmas karaliskās vēstures un antikvitāšu akadēmijas monētu kabinetā.]]

sentences: '''I''' ({{val|fr|Y}}; {{IPA|[i]}}) ir [[Francijas komūnas|komūna]] [[Somma (departaments)|Sommas]] [[Francijas departamenti|departamentā]] [[Odefransa|Odefransā,]] [[Francija]]s ziemeļos.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Emsa
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Ems
| citvaloda2      = nl
| oriģinālnosaukums2 = Eems
| attēls            = 2013-05-03_Fotoflug_Nordholz_Papenburg_HP_2298.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Emsa pie Pāpenburgas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Teitoburgas Mežs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dollarta līcis]]/[[Ziemeļjūra]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=51 | sāk_plat_s=28 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=08 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=19 | iet_plat_s=32 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=07 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}, {{NED}}
| garums            = 371
| iztekas_augstums  = 135
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 125
| gada_notece       =
| baseins           = 12 510
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vācija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hamilkārs fon Felkerzāms
|     vārds_orig = ''Hamilkar von Fölkersahm''
|         attēls = Hamilcar E. Felkersahm.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1854
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1929
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 4
|        m_vieta = Gleinica (tagad Glinica [[Glogovas apriņķis|Glogovas apriņķī]], [[Polija|Polijā]] {{flaga|Polija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltieši|Vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[Jurisprudence|Jurists]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hamilkārs Eižens Magnuss fon Felkerzāms''' ({{val-de|Hamilkar von Fölkersahm}}, dzimis {{dat|1854|11|3}}, miris {{dat|1929|8|4}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] [[jurists]] un politiķis.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{Pārvietot uz Vikivārdnīcu}}
'''Persongadi''' ir termins [[medicīna|medicīnā]], tas apzīmē pacientu novērošanas ilgumu. Piemēram, ja 100 [[pacients|pacienti]] tiek ārstēti 1 gadu vai 200 pacienti — pusgadu, to novērošana aizņēmusi 100 persongadus.

sentences:
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]
[[Kategorija:Informācijas zinātne]]
[[Kategorija:Bibliotēkas]]

sentences:
s un pilsoņu zvēresta pieņemšana sabombardētajā Rātslaukumā 1710. gada jūlijā]]
'''1710. gada Vidzemes un Igaunijas kapitulācija''' jeb '''Vidzemes bruņniecības un Rīgas pilsētas kapitulācijas''' ({{val|de|Die Capitulationen der livländischen Ritter- und Landschaft und der Stadt Riga}}) bija agrāk [[Zviedrija]]i pakļauto [[Zviedru Vidzeme|Livonijas]] un [[Zviedru Igaunija|Igaunija]]s provinču bruņniecību un pilsētu pašpārvaldes institūciju rātes un [[ģilde|ģilžu]] padošanās [[Krievijas cariste|Krievijas caram]] [[Pēteris I|Pēterim I]]. Vidzemes kapitulācijas parakstīja 1710. gada 15. (4.) jūlijā un Igaunijas kapitulācijas 1710. gada 10. oktobrī (29. septembrī).
Kapitulācijas akti bija viens no [[Baltija]]s guberņu autonomijas pamatojumiem 18. un 19. gadsimtā līdz imperatora [[Aleksandrs III Romanovs|Aleksandra III]] valdīšanas laikā sāktajai [[Baltijas pārkrievošana]]s politikai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Miljardieru klubs
| attēls                   =  Billionaire Boys Club (2018 film poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Billionaire Boys Club''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, kriminālfima, drāma
| režisors                 = [[Džeimss Kokss]]
| producents               =
* [[Kasians Elvss]]
* [[Hollija Vīrsma]]
| scenārija autors         =
* Džeimss Kokss
* [[Kapteinis Mozners]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ansels Elgorts]]
* [[Tarons Edžertons]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Emma Robertsa]]
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Tomass Kokerels]]
| mūzika                   = [[Džoels Dž. Ričards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Armory Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Vertical Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|8|17|ASV|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=billionaireboysclub.htm |title=Billionaire Boys Club (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=June 13, 2019 |archive-date={{dat|2018|08|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20180820074613/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=billionaireboysclub.htm }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Miljardieru klubs"''' ({{val|en|Billionaire Boys Club}}) ir 2018. gada biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džeimss Kokss]]. Galvenās lomas atveido [[Ansels Elgorts]], [[Tarons Edžertons]], [[Kevins Speisijs]], [[Emma Robertsa]], [[Džeremijs Ērvins]] un [[Tomass Kokerels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|17||bez}} ASV. Filma ir balstīta uz patiesiem notikumiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Papīra mēness
| operators =
| attēls = Paper-moon small.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Pīters Bogdanovičs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Raiens O'Nīls]]
* [[Tatuma O'Nīla]]
* [[Medlina Kāna]]
* [[Džons Hillermans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Paper Moon''
| studija = ''The Directors Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|4|9}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,9 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Paper-Moon#tab=summary|title=Paper Moon (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|8|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Papīra mēness"''' ({{Val|en|Paper Moon}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Pīters Bogdanovičs]]. Filmā galvenās Mozesa un Edijas lomas atveido tēvs un meita [[Raiens O'Nīls|Raiens]] un [[Tatuma O'Nīla]]. Citas lomas atveido [[Medlina Kāna]] un [[Džons Hillermans]]. Filma balstīta uz Džo Deivida Brauna 1971. gada romānu ''Addie Pray''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Baxter''''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida bārija hlorīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 10361-37-2
|      ķīmiskā formula = BaCl2
|              molmasa = 208,2324
|              blīvums = 3856
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1560 °C
| šķīdība ūdenī        = 37,5g/100ml (26 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija hlorīds''' (BaCl2) ir balta, higroskopiska, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir viens no nozīmīgākajiem šķīstošajiem [[bārijs|bārija]] savienojumiem.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Džaisuma Saidi Ndure
 |      vārds_orig = ''Jaysuma Saidy Ndure''
 |          attēls = Jaysuma Saidy Ndure 2011 European Team Championships.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Džaisuma Saidi Ndure 2011. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1984|7|1}}
 |         dz_viet = {{vieta|Gambija|Bakau}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Gambija}} (līdz 2006. gadam)<br />{{NOR}} (kopš 2006. gada)
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta = {{vieta|Latvija|Mārupe}}
 |          garums = {{mērvienība|cm=192}}<ref name="Sporta Avīze">{{Sporta Avīze|first= Andris|last= Staģis|date= {{dat|2012|7|17||bez}}|title= 100 fakti, metri, gadi|volume= 28|issue= |pages= 42}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=72}}<ref name="Sporta Avīze" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 metri]], [[200 metri]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2004}}, {{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a = 4
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,55 s
 |           PR1_d = [[60 metri]]
 |             PR2 = 9,99 s
 |           PR2_d = [[100 metri]]
 |             PR3 = 19,89 s
 |           PR3_d = [[200 metri]]
 |             PR4 = 48,71 s
 |           PR4_d = [[400 metri]]
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Gambija}}}}
{{MedalCompetition|[[Āfrikas čempionāts vieglatlētikā|Āfrikas čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2004. gada Āfrikas čempionāts vieglatlētikā|2004]]|Vieglatlētika}}
{{MedalCountry|{{karogs|Norvēģija}}}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2012]]|Vieglatlētika}}
}}
'''Džaisuma Saidi Ndure''' (''Jaysuma Saidy Ndure''; dzimis {{dat|1984|7|1}}) ir [[Gambija]]s izcelsmes [[Norvēģija]]s [[vieglatlēts]], kas startē sprinta distancēs.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Leopolds Sedars Sengors
| vārds_orģ           = ''Léopold Sédar Senghor''
| attēls              = Léopold Sédar Senghor.jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 1. [[Senegāla]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1960|9|6|N}}
| term_beigas         = {{dat|1980|12|31|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1906|10|9}}
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|2001|12|20|1906|10|9}}
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          = [[Parīzes Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Leopolds Sedars Sengors''' ({{val|fr|Léopold Sédar Senghor}}; dzimis {{dat|1906|10|9}}, miris {{dat|2001|12|20}}) bija [[Senegāla]]s dzejnieks, skolotājs, valstsvīrs. Pirmais Senegālas prezidents. Tiek uzskatīts par vienu no nozīmīgākajiem 20. gadsimta Āfrikas intelektuāļiem. Pirmais no Āfrikas, kas ievēlēts [[Franču akadēmija|Franču akadēmijā]].

sentences: '''Animators''' ir [[mākslinieks]], kurš izveido vairākus attēlus, dizainus vai modeļus, lai izveidotu [[animācijas filma|animācijas filmu]]; animācijas speciālists.<ref>{{tezaurs|MLVV|Animators|animators}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vinnijs Pūks
| attēls                   = Winnie the Pooh Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Winnie the Pooh''
| žanrs                    = animācijas filma, muzikāla filma, komēdija
| režisors                 =
* [[Stīvens Dž. Andersons]]
* [[Dons Hols]]
| producents               =
* [[Pīters Del Večo]]
* [[Klārks Spensers]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kamings]]
* [[Džeks Bolters]]
* [[Treviss Outss]]
* [[Bads Lakijs]]
* [[Toms Kenijs]]
* [[Kreigs Fērgusons]]
* [[Kristena Andersone-Lopeza]]
* [[Vaiets Hols]]
* [[Hjūels Hauzers]]
| mūzika                   = [[Henrijs Džekmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Animation Studios]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|4|15|Apvienotā Karaliste un Īrija|2011|7|15|ASV|2011|9|23|Latvija}}
| ilgums                   = 73 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/winnie-pooh-2011|title=Winnie the Pooh|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= April 6, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=winniethepooh.htm|title=Winnie the Pooh (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|49,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Vinnijs Pūks''' ({{val|en|Winnie the Pooh}}) ir 2011. gada ASV muzikāla animācijas kinokomēdija, kas balstīta uz [[Alans Aleksandrs Milns|Alana Aleksandra Milna]] grāmatu "[[Vinnijs Pūks (grāmata)|Vinnijs Pūks]]". Filmas režisori ir [[Stīvens Dž. Andersons]] un [[Dons Hols]]. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Džims Kamings]], [[Džeks Bolters]], [[Treviss Outss]], [[Bads Lakijs]], [[Toms Kenijs]], [[Kreigs Fērgusons]], [[Kristena Andersone-Lopeza]], [[Vaiets Hols]] un [[Hjūels Hauzers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|4|15||bez}} Apvienotajā Karalistē un Īrijā.

sentences:
'''Katods''' ({{val|el|χάθοδος (kathodos)}} — 'lejupceļš, atgriešanās') ir dažādu elektrisku ierīču negatīvais pols vai arī [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] vai [[spriegums|sprieguma]] avota pols ar negatīvu potenciālu attiecībā pret [[anods|anodu]] — otru polu.
 katods galvaniskajā šūnā]]
[[Elektrolīze]]s procesos ([[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu elektroķīmiskā sadalīšanā) katods ir negatīvais elektrods, uz tā notiek metālu [[reducēšanās]].

sentences:
]]
'''Fiziķis''' ir [[zinātnieks]], kas apmācīts izprast [[matērija]]s un [[enerģija]]s [[mijiedarbības]], kuram ir [[zināšanas]], [[iemaņas]] un [[prasmes]] pētījumu veikšanai [[fizika|fizikā]]. Fiziķus var iedalīt pēc fizikas nozares, kurās tie ir specializējušies, piemēram, biofiziķi, kvantu fiziķi, astrofiziķi. Lai gan jau kopš [[senie laiki|senajiem laikiem]] daudzi zinātnieki savu darbību ir saistījuši ar fiziku, piemēram, [[Aristotelis]], [[Arhimēds]], tomēr viņus pieņemts saukt par [[filozofs|filozofiem]], nevis par fiziķiem, jo viņu pētījumi ietvēra plašāku jautājumu loku.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Andrejs Lonfelds
|     vārds_orig =
|         attēls = Andrejs Lonfelds.png
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Engures pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1950
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latvietis
|   nodarbošanās = tālbraucējkapteinis, departamenta direktors
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Andrejs Lonfelds''' (1879-1950) bija latviešu tālbraucējkapteinis, kara flotes virsnieks, rēders. Latvijas Republikas jūrniecības departamenta direktors (1920—1926), vadīja arī Latvijas Kuģu īpašnieku biedrību.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Buinovskas kanjons
|attēls                 = Buynovsko jdrelo 3.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Bulgārija
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =41|lat_min =38|lat_sec =08
|lon_dir =E |lon_deg =24|lon_min =20 |lon_sec = 18
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{BUL}}
|ģeo_apgabals           = [[Buinovska]]s upes ieleja
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Rodopi|Rietumu Rodopi]]
|sastāv                 =
|garums                 = 16
|platums                =
|platība                =
|kalns                  =
|augstums               = vidēji 1090
|pilsētas               = [[Jagodina]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Buinovskas kanjons''' ({{val|bg|Буйновско ждрело}}) ir ap 16 km garš [[kanjons]] [[Bulgārija]]s dienvidos, pa kuru tek [[Buinovska]]s upe. Administratīvi atrodas [[Smoļanas apgabals|Smoļanas apgabala]] [[Borinas pašvaldība|Borinas pašvaldībā]]. Viens no [[Bulgārijas Tautas Republika]]s laikā noteiktajiem valsts 100 tūrisma objektiem.<ref>[http://www.bghouse.suhranibulgarskoto.org/objcam/BG_100to.pdf Сборник „100 национални туристически обекта“ — в сайта на Сдружение „Национално обединение съхрани българското“]</ref>

sentences: '''Deklarācija par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām mazākumgrupām''' pieņemta [[ANO Ģenerālā asambleja|ANO Ģenerālajā asamblejā]] 1992. g. 18. decembrī, bez balsošanas<ref>[http://research.un.org/en/docs/ga/quick/regular/47 Resolutions adopted by the General Assembly at its 47th session]{{en ikona}}</ref>, ar rezolūciju Nr. 47/135.

sentences:
{{ infobox
| bodyclass  = vcard plainlist
| aboveclass = fn org
| above      = {{{name|{{PAGENAME}}}}}
| subheader  = {{{native_name|}}}
| image      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|size={{{image_size|{{{imagesize|}}}}}}|sizedefault=frameless|alt={{{alt|}}}}}
| caption    = {{{caption|}}}
| image2     = {{#if:{{{karte|}}}{{{map|}}}{{{pushpin_map|}}}{{{map_type|}}}|
{{Kartes infokaste
| map = {{ifempty|{{{karte|}}}|{{{map|}}}|{{{pushpin_map|}}}|{{{map_type|}}}}}
| map_alt = {{ifempty|{{{karte_alt_teksts|}}}|{{{map_alt|}}}}}
| alternative = {{ifempty|{{{alt_karte|}}}|{{{pushpin_image|}}}}}
| map_width = {{ifempty|{{{kartes_izmērs|}}}|{{{map_width|{{{map_size|}}}}}}|250}}
| map_caption = {{ifempty|{{{kartes_paraksts|}}}|{{{map_caption|}}}}}
| relief = {{ifempty|{{{reljefa_karte|}}}|{{{pushpin_relief|}}}|{{{map_relief|}}}|{{{relief|}}}}}
| label = {{ifempty|{{{kartes_marķieris|}}}|{{{map_label|}}}|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}
| label_position = {{ifempty|{{{paraksta_novietojums|}}}|{{{label_position|}}}|{{{map_label_position|}}}}}
| mark = {{ifempty|{{{marķieris|}}}|{{{mark|}}}|Red pog.svg}}
| mark_width = {{ifempty|{{{marķiera_lielums|}}}|{{{mark_width|}}}|7}}
| lat = {{#Invoke:Coordinates|dms2dec<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_NS|}}}|{{{lat_dir|}}}|{{{latNS|}}}|{{{lat_NS|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{latitude|}}}|{{{plat_d|}}}|{{{lat_deg|}}}|{{{latd|}}}|{{{lat_d|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_m|}}}|{{{lat_min|}}}|{{{latm|}}}|{{{lat_m|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_s|}}}|{{{lat_sec|}}}|{{{lats|}}}|{{{lat_s|}}}}}<!--
       -->}}
| long = {{#Invoke:Coordinates|dms2dec<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_EW|}}}|{{{lon_dir|}}}|{{{longEW|}}}|{{{long_EW|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{longitude|}}}|{{{gar_d|}}}|{{{lon_deg|}}}|{{{longd|}}}|{{{long_d|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_m|}}}|{{{lon_min|}}}|{{{longm|}}}|{{{long_m|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_s|}}}|{{{lon_sec|}}}|{{{longs|}}}|{{{long_s|}}}}}<!--
       -->}}
| x = {{{x|}}}
| y = {{{y|}}}
| x% = {{{x%|}}}
| y% = {{{y%|}}} }}}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg5-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
|tauta=Turkmēņi
''Türkmenler''
|skaits=~6,84 miljoni
|vieta=
{{TKM}} 3.631.000<ref>https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tx.html#People {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070612214157/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tx.html#People |date={{dat|2007|06|12||bez}} }} CIA World Factbook Turkmenistan</ref>

{{IRN}} 1.100.000<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ir.html#People |title=CIA World Factbook Iran |access-date={{dat|2009|10|28||bez}} |archive-date={{dat|2012|02|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20120203093100/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ir.html#People }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ethnologue.com/14/show_language.asp?code=TCK |title=Ethnologue Turkmen A language of Turkmenistan |access-date={{dat|2009|02|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090212071900/http://www.ethnologue.com/14/show_language.asp?code=TCK |archivedate={{dat|2009|02|12||bez}} }}</ref>

{{AFG}} 932.000<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/af.html#People |title=CIA World Factbook Afghanistan |access-date={{dat|2009|10|28||bez}} |archive-date={{dat|2016|07|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160709035637/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/af.html#People }}</ref>

{{PAK}} 60.000 <ref>[http://www.unhcr.org/cgi-bin/texis/vtx/home/opendoc.pdf?tbl=SUBSITES&page=SUBSITES&id=434fdc702 UNHCR: Census of Afghans in Pakistan]</ref>

{{RUS}} 33.000<ref>2002. gada Krievijas statistikas dati</ref>

{{TUR}} 2.034<ref>http://unstats.un.org/unsd/demographic/products/dyb/dybcensus/V2_table4.xls</ref>

{{GBR}} 300<ref name=OECD>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.oecd.org/dataoecd/18/23/34792376.xls|title=Country-of-birth database|publisher=[[Organisation for Economic Co-operation and Development]]|accessdate=2008-09-21}}</ref>
|valoda=[[turkmēņu valoda]]
|reliģija=vairums [[musulmaņi]]
|grupas=
|radi=[[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turki]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kazahi]], [[kirgīzi]], [[tatāri]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].
}}'''Turkmēņi''' ([[turkmēņu valoda|turkmēņu]]: ''Türkmenler'') ir viena no [[tjurki|tjurku]] tautām un [[Turkmenistāna]]s pamatiedzīvotāji, kā arī ievērojama minoritāte vairākās citās [[Centrālāzija]]s valstīs kā [[Afganistāna]] un [[Irāna]].

sentences: {{Commonscat|Military of Estonia|Militārisms Igaunijā}}

sentences:
'''Kopējais pieprasījums''' ir preču un pakalpojumu apjoms (nacionālās ražošanas reālais apjoms), kuru mājsaimniecības, uzņēmumi, valdība un ārzemnieki ir gatavi pirkt pie jebkura iespējamā cenu līmeņa.
Koppieprasījums dažkārt tiek raksturots kā modelis, kas atklāj cēloņsakarību starp nacionālās ražošanas un pakalpojumu apjomu un cenu vidēji svērto līmeni: jo zemākas ir cenas, jo lielāks koppieprasījums, t. i., tā preču masa, kas tiek tautsaimniecībā pieprasīta un arī saražota.<ref>Libermanis G. Makroekonomika.- Rīga, Kamene, 2006.g.,186.lpp</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Iron Jawed Angels''
| attēls                   = Iron Jawed Angels.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Katja fon Garnjera]]
| producents               =
* [[Denīze Pinklija]]
* [[Džeimss Bigvuds]]
* [[Lora Makkorkindeila]]
| scenārija autors         =
* [[Sallija Robinsone]]
* [[Reimonds Singers]]
* [[Eudžīnija Bostvika-Singere]]
* [[Dženifere Frīdsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Džūlija Ormonda]]
* [[Andželijka Hjūstone]]
* [[Frānsisa O’Konora]]
| mūzika                   =
* [[Reinholds Heils]]
* [[Džonijs Klimeks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Spring Creek Productions]]''
* ''[[Bluebird House]]''
* ''[[Blue Dominion Productions]]''
* ''[[HBO Films]]''
| izplatītājs              = ''HBO Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|1|16|[[Sandensas kinofestivāls]]|2004|2|15|ASV|}}
| ilgums                   = 125 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Iron Jawed Angels''''' ir 2004. gada vēsturiska drāma, kuras režisore ir [[Katja fon Garnjera]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hilarija Svonka]], [[Džūlija Ormonda]], [[Andželijka Hjūstone]] un [[Frānsisa O’Konora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|1|16||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Sandstar 300.jpg
|  att_nosaukums = [[Jūras zvaigzne]] starp [[jūras eži]]em
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|    apakšvalsts = Eumetazoa
| apakšvalsts_lv = Eimetazoji
|     nodalījums = Bilateria
|  nodalījums_lv = Bilaterāļi
|       apakšnod = Deuterostomia
|    apakšnod_lv = Otrmutnieki
|           tips = Echinodermata
|        tips_lv = Adatādaiņi
|       binomial = Echinodermata <small>([[Klein]], 1734)</small>
|    iedalījums  = 6 apakštipi:
* ''[[Homalozoa]]''
* ''[[Crinozoa]]''
* ''[[Asterozoa]]''
* ''[[Echinozoa]]''
* †''[[Pelmatozoa]]''
* †''[[Blastozoa]]''
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Alehandro Hodorovskis
|          vārds_orig = ''Alejandro Jodorowsky''
|              attēls = Alejandro Jodorowsky.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1929
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = {{vieta|Čīle|Tokopilija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[aktieris]], [[rakstnieks]]
|       darbības_gadi = 1948—pašlaik
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Brižita Bardo
| vārds_orig = ''Brigitte Bardot''
| attēls = Brigitte Bardot - 1962.jpg
| att_izmērs =
| komentārs = Brižita Bardo 1962. gadā
| dz vārds = Brižita Annemarija Bardo
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1934|9|28}}
| dz vieta = {{flagicon image|Flag of France.svg}} [[Parīze]], [[Francijas Trešā republika|Francija]]
| mirš datums =
| mirš vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktrise]], [[modele]], [[dziedātāja]], [[Dzīvnieku tiesības|dzīvnieku tiesību]] aktīviste
| darbības gadi = 1952—1973
| vecāki = Luijs Bardo<br />Annemarija Musela
| brāļi =
| māsas = Mižanū Bardo
| dzīvesbiedrs = * [[Rožē Vadims]] (1952—1957)
* [[Žaks Šarjē]] (1959—1962)
* [[Ginters Zakss]] (1966—1969)
* Bernards d'Ormals (1992—pašlaik)
| bērni = Nikolā Žaks Šarjē
| mājaslapa = https://www.fondationbrigittebardot.fr/
| paraksts = Brigitte Bardot Signature.svg
| paraksts_izm =
| apbalvojumi =
| dzimums = s
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Ungārijas Valsts opera
| nosaukums_orig   = ''Magyar Állami Operaház''
| attēls           = Hungarian_State_Opera_House(PDXdj).jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
| karte            = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 47.502808 | plat_NS = N
| gar_d  = 19.058189 | gar_EW  = E
| arhitekts        = [[Miklošs Ibls]]
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       = 1300
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = {{URL|https://www.opera.hu/}}
}}
<mapframe text="Neizīdles ezers" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q36833"
}
</mapframe>
'''Ungārijas Valsts opera''' ({{val|hu|Magyar Állami Operaház}}) ir operteātris [[Ungārija]]s galvspilsētā [[Budapešta|Budapeštā]], [[Andrāši prospekts|Andrāši prospektā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences:
{{cita nozīme|zvaigznāju|zodiaka zīmi|Mežāzis (zodiaka zīme)}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mežāzis
| abbreviation = Cap
| name_latin = Capricornus
| RA = 21
| dec = -20
| areatotal = 414
| arearank = 40. vieta
| numbermainstars = 9, 13
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''δ Cap''
| starmagnitude = 3
| neareststarname = ''HD 192310''
| stardistance = 28,78
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Ūdensvīrs]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Dienvidu Zivs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = Ornamentētā pļavērce
| attēls =  Dermacentor reticulatus M 070825.jpg
| att_izmērs =  250px
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Arachnid
| klase_lv =Zirnekļveidīgie
| kārta =Acari
| kārta_lv =Ērces
| dzimta =Ixodida
| dzimta_lv =Ganību ērces
| cilts =
| cilts_lv =
| ģints = Dermacentor
| ģints_lv =
| suga = '''''D. reticulatus'''''
| suga_lv =
| binomial = Dermacentor reticulatus
| autors =[[Johans Kristians Fabricijs|Fabricijs]], 1794
| kategorijas =nē
}}
'''Ornamentētā pļavērce''' (''Dermacentor reticulatus''),<ref name="Földvári 2016">{{publikācijas atsauce|last1=Földvári|first1=G|last2=Široký|first2=P|last3=Szekeres|first3=S|last4=Majoros|first4=G|last5=Sprong|first5=H|title=''Dermacentor reticulatus'': a vector on the rise|journal=Parasites & Vectors|date=1 June 2016|volume=9|issue=1|pages=314|doi=10.1186/s13071-016-1599-x|pmid=27251148|pmc=4888597}}</ref> ir [[ērces|ērču]] kārtas zirnekļveidīgais no [[ganību ērces|ganību ērču]] dzimtas.

sentences: '''22. aprīlis''' ir gada 112. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (113. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 253 dienas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Nordenšelda Zeme
|attēls              = Mountains (js) 10.jpg
|attēla paraksts     = Nordenšelda Zemes rietumdaļas ainava
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
|vietaskarte         = Svalbāra
|reljefa_karte       =
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position            = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = Nordenšelda Zemes izvietojums Svalbāras arhipelāgā
|vietējais nosaukums = ''Nordenskiöld Land''
|izvietojums         = [[Špicbergena]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=78|latm= |lats= |latNS=N
|longd=15|longm= |longs= |longEW=E <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             = 5000
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = 90
|platums             = 58
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Gustava kalns]]
|augstums            = 1223
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Teritorija
|valsts adm vienība                = [[Svalbāra]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                = [[Longjērbīene]]
|valsts ciems                      =
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      = 2870
|iedzīvotāju gads = 2016
|blīvums          =
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Nordenšelda Zeme''' ({{val|no|Nordenskiöld Land}}) ir dabas apgabals [[Špicbergena]]s vidusdaļā, [[Svalbāra|Svalbārā]].<ref>[https://data.npolar.no/placename/276f367f-7202-5c1d-a3b0-4e493c0b4168 NPDC. Nordenskiöld Land]</ref> Tā ir pussala, ko no ziemeļiem apskalo [[Īsfjords]] un tā atzars [[Sassenfjords]], no rietumiem — [[Grenlandes jūra]], bet no dienvidiem — [[Bellsunns]] un [[Van Mijena fjords]]. Austrumos robežojas ar [[Sebaina Zeme|Sebaina Zemi]], bet dienvidaustrumos — ar [[Hēra Zeme|Hēra Zemi]]. Nosaukta par godu zviedru ģeologam un Arktikas pētniekam [[Ādolfs Ēriks Nordenšelds|Nilsam Ādolfam Ērikam Nordenšeldam]], kurš no 1858. līdz 1873. gadam piecās ekspedīcijās pētījis Špicbergenu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Perijs''' var būt:

sentences: '''Banāni''' ir [[pārtika|pārtikā]] plaši lietoti [[auglis|augļi]], kas tiek iegūti no [[banānaugi]]em, parasti no [[nosmailinātais banāns|nosmailinātā banāna]] (''Musa acuminata'') vai ''[[Musa × paradisiaca]]''. Tos iegūst arī no citām banānaugu ģints sugām, piemēram, ''[[Musa balbisiana]]'', ''[[Musa fehi]]'' un ''[[Musa troglodytarum]]''. Par banāniem dēvē arī ''[[Ensete ventricosum]]'' augļus, lai gan strikti ņemot, tas nepieder banānaugu ģintij.<ref name="Morton"/><ref name="Grattan"/> No botāniskā viedokļa banāns ir [[oga]]<ref name="waynesword"/> ar daudzām [[sēkla|sēklām]] un plānu [[miza|mizu]]. Banāni ir aptuveni 15 cm gari un 3—4 cm diametrā.

sentences:
Kategorijā tiek iekļauti ezeri, kas atrodas [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]].
{{Commonscat|Lakes of South America|Dienvidamerikas ezeri}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{pareizrakstība+}}
'''Pīrsona korelācijas koeficients''' , kas pazīstams arī kā '''r''', '''R''', vai '''''Pearson r''''', ir lineārā attiecību stipruma un virziena rādītājs starp diviem mainīgajiem lielumiem, kas ir to mainīgo lielumu kovariācija, kuri dalīti ar ražojumu, uz kuriem attiecas to standartnovirzes. Tas ir pazīstamākais un visbiežāk izmantotā korelācijas koeficienta veids; ja terminu “korelācijas koeficients” izmanto bez papildu kvalifikācijas, tas parasti attiecas uz Pīrsona produktu pieprasījuma korelācijas koeficientu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stifnīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H3N3O8
|molmasa=245,11
|blīvums=1829
|kušanas temperatūra=180 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Stifnīnskābe''' (2,4,6-trinitrorezorcīns, C6H(NO2)3(OH)2) ir dzelteni heksagonāli kristāli.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Gadus morhua Cod-2b-Atlanterhavsparken-Norway.JPG
| att_nosaukums = [[Menca|Atlantijas menca]] (''Gadus morhua'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|         kārta = Gadiformes
|      kārta_lv = Mencveidīgās
|        dzimta = Gadidae
|     dzimta_lv = Mencu dzimta
|         ģints = Gadus
|      ģints_lv = Mencas
|      binomial = Gadus <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Cephus''
*''Cerdo''
*''Leptogadus''
*''Morhua''
*''Morua''
}}

sentences: '''Rodas koloss''' bija milzīga [[statuja]] [[Roda]]s salā (280.–226.p.m.ē.), viens no [[septiņi pasaules brīnumi|septiņiem pasaules brīnumiem]].

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Zinātnieces]]
[[Kategorija:ASV zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences: '''Riboze''' (C5H10O5) ir [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], pentoze. Nosaukuma izcelsme - [[vācu valoda|vācu]] ''Ribose''. Riboze ir bezkrāsaina, kristāliska viela, kas ietilpst ribonukleīnskābju, glikozīdu, dažu kofermentu sastāvā. Ribozei ir iespējami vairāki optiskie izomēri, dabā izplatītākā ir D-riboze.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vikija, Kristīna, Barselona
| attēls                   = Vicky Cristina Barcelona film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Vicky Cristina Barcelona''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               = [[Elisona Ouena]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Havjers Bardems]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Rebeka Hola]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Kevins Dans]]
* [[Kriss Mesina]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mediapro]]''
* ''[[Wild Bunch]]''
| izplatītājs              =
* ''Mediapro''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|5|17|Kannu filmu festivāls|2008|8|15|ASV|2008|9|19|Spānija|2008|11|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 94 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/vicky-cristina-barcelona-2008|title=Vicky Cristina Barcelona|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{ESP}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|96,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=vickycristinabarcelona.htm|title=Vicky Cristina Barcelona (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vikija, Kristīna, Barselona"''' ({{val|en|Vicky Cristina Barcelona}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Spānija]]s romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Havjers Bardems]], [[Penelope Krusa]], [[Rebeka Hola]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Kevins Dans]] un [[Kriss Mesina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|5|17||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Viktorijas stadions
| native_name         = Victoria Stadium
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Visita_Platini_Gibraltar_Rock_Cup_2014_10_(13967075189).jpg
| caption             = Stadions 2014. gadā
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{GIB}}
| map_type            = Gibraltārs#Eiropa
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  36.149356  | latNS  = N
| longd =  5.350342 | longEW = W
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 1926. gads
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = [[mākslīgais zāliens]]
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 2000
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[Gibraltāra futbola izlase]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences: '''Lielā Čīles zemestrīce''' jeb '''Valdivijas zemestrīce''' ({{Val-es|Gran terremoto de Valdivia}}) ir visu laiku spēcīgākā novērotā [[zemestrīce]], kuras stiprums tika novērtēts ar 9,5 [[balles (seismoloģija)|ballēm]] pēc [[Rihtera skala]]s. Tā notika {{dat|1960|05|22}} [[Čīle]]s dienvidu daļā, 19:11 pēc [[Universālais koordinētais laiks|Griničas laika zonas]]. Zemestrīce izraisīja [[cunami]] vilni, kurš izpostīja [[Čīle]]s krastus un šķērsoja [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]], izpostot arī [[Havaju salas]], [[Japāna]]s, [[Filipīnas]], [[Jaunzēlande]]s, [[Austrālija]]s krastus, kā arī [[Aleutu salas]] pie [[Aļaska]]s.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Arvīds Eduards Apinis
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1907
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 15
| dz_vieta = Tiegūžu "Ozolos", Katvaru pag., Valmieras apr.
| m_dat_alt =
| m_gads = 1979
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 2
| m_vieta = [[Velsa]], [[Lielbritānija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = vīrietis
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[ekoloģija]], [[mikoloģija]], [[filozofija]]
| grāds =
| darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], [[Baltijas Universitāte]], [[Notingema]]s Universitāte
| akad_amats =
| alma_mater = Latvijas Universitāte
| pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]], [[Pauls Galenieks]]
| studenti =
| sasniegumi = Peldošā ezerrieksta (''Trapa natans'') ekoloģijas pētījumi Latvijā
| apbalvojumi = "Draudzīgā aicinājuma" godalga, 1940
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{DISPLAYTITLE:Ar ''airBaltic'' saistītie skandāli}}
'''Ar ''airBaltic'' saistītie skandāli''' kopš 2008. gada piesaistīja plašsaziņas līdzekļu, sabiedrības un tiesībsargājošo iestāžu uzmanību ar dažādām pārvaldības un darbības nebūšanām [[Latvija|Latvijas]] nacionālajā lidsabiedrībā ''[[airBaltic]]''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Iekāre, piesardzība
| operators =
| attēls = Lust caution.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = erotika, romantika, vēsturiska spiegu filma
| režisors = [[Ans Lī]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tonijs Luns]]
* [[Tana Vei]]
* [[Anupams Khers]]
* [[Džoana Čena]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''色，戒''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''China Film Group Corporation''
* ''Edko Films''
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|8|30|[[Venēcijas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 158 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{CHN}}
* {{TWN}}
| valoda = [[Mandarīnu valoda|mandarīnu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|67,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1801487873/|title=
Lust, Caution |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Iekāre, piesardzība"''' ({{Val|zh|色，戒}}, {{Val|en|Lust, Caution}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ķīna]]s un [[Ķīnas Republika|Taivānas]] romantiska vēsturiska spiegu filma, kuras režisors ir [[Ans Lī]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tonijs Luns]], [[Tana Vei]], [[Anupams Khers]] un [[Džoana Čena]]. Filma balstīta uz [[Eilīna Čana|Eilīnas Čanas]] tāda paša nosaukuma 1979. gada noveli.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Holesterīna struktūrformula

Holesterīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = holesterols,
 (3β)-holest-5-ēn-3-ols
|           CAS numurs = 57-88-5
|      ķīmiskā formula = C27H46O
|              molmasa = 386,65
|              blīvums = 950
|  kušanas temperatūra = 148—150 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,095 mg/l (pie 30 °C)
|                 citi =
}}
'''Holesterīns''' jeb '''holesterols''' ({{val|el|χολή}} (''chole'') — '[[žults]]' un ''στερεός'' (''stereos'') — 'ciets') ir izplatītākais dzīvnieku valsts [[sterīni|sterīns]] ([[zoosterīns]]). Viena no galvenajām dzīvnieku un cilvēku [[šūnas membrāna|šūnu membrānu]] un [[asins plazma]]s [[lipoproteīni|lipoproteīnu]] sastāvdaļām<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Lipīdi. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=45}}</ref> (150—250 mg%).<ref name="PME">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |authorlink=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=holesterins |accessdate=2016. gada 28. jūlijā |year=1984 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]] |location=Rīga |isbn=}}</ref> Asins [[lipoproteīni|lipoproteīna]] frakcijās apmēram trešā daļa holesterīna ir [[spirti|spirta]] veidā, bet divas trešdaļas — kā [[taukskābes|taukskābju]] [[esteri]] ([[holesterīdi]]).<ref name="Kūka"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Glyceria maxima sl34.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Glyceria
| ģints_lv = Ūdenszāles
| suga = Glyceria maxima
| suga_lv = Dižā ūdenszāle
| binomial = Glyceria maxima
| autors = (Hartm.) Holmb.
| sinonīmi =
}}
'''Dižā ūdenszāle''' ({{val|la|Glyceria maxima}}) ir mainīga izskata [[graudzāļu dzimta]]s suga ar cirkumpolāru izplatību. Suga ir nereti sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā, kur dažāda lieluma blīvas audzes aug ūdenstilpju piekrastes joslā, kā arī [[Grāvis|grāvjos]] un uzpludinājumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/glyceria-maxima-hartm-holmb/|title=dižā ūdenszāle - Glyceria maxima (Hartm.) Holmb. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-12-07}}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Juitu jaranga Čukču pussalā
|tauta=Juiti
|skaits=2828
|vieta=[[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
[[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotka]], [[Krievija]]
|valoda=[[angļu valoda]]
[[krievu valoda]]
[[juitu valodas]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]]
|grupas=
|radi= [[jupiki]], [[alutīki]], [[inuiti]], [[iņupiati]]
}}
'''Juiti''' ir viena no [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo divus ciemus [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošajā [[Sentlorensa (sala)|Sentlorensas salā]] un septiņas apdzīvotās vietas [[Čukču pussala]]s austrumos [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. Tuvu radniecīga [[Aļaska]]s [[jupiki]]em un ir vienīgā no [[eskimosi|eskimosu]] tautām, kas dzīvo [[Āzija|Āzijā]].

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Mucio Klementi
|          vārds_orig = ''Muzio Clementi''
|              attēls = Muzio Clementi.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1752
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]]<br />({{ITA}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1832
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Īvšema]] (''Evesham''), [[Vusteršīra]], {{GBR}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts = Muzio clementi.png
|               stils = [[Klasicisms (mūzika)|klasicisms]]
|               žanrs = [[klaviermūzika]]
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki = [[Džons Fīlds]], [[Ignats Mošeless]], [[Džakomo Meijerbērs]], [[Frīdrihs Kalkbrenners]], [[Johans Nepomuks Hummels]], [[Kārlis Černijs]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pats varmācīgākais gads
| operators =
| attēls = A Most Violent Year poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[J. C. Čendors]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Oskars Aizeks]]
* [[Džesika Česteina]]
* [[Deivids Ojelovo]]
* [[Alesandro Nivola]]
* [[Alberts Brukss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Most Violent Year''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[A24]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|11|6}}
| ilgums = 125 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2937898/|title=A Most Violent Year (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pats varmācīgākais gads"''' ({{Val|en|A Most Violent Year}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[J. C. Čendors]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Oskars Aizeks]], [[Džesika Česteina]], [[Deivids Ojelovo]], [[Alesandro Nivola]] un [[Alberts Brukss]].

sentences:
bumba no gumijas]]
'''Gumija''' ({{val|la|gummi}} — 'sveķi'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 249. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>) ir materiāls, ko iegūst dabīgā vai sintētiskā [[kaučuks|kaučuka]] [[vulkanizācija]]s (apstrādes ar [[sērs|sēru]]) procesā. Gumija mēdz saturēt arī pildvielas (piemēram, [[krīts|krītu]], [[cinka oksīds|cinka oksīdu]] vai [[kvēpi|kvēpus]]), [[krāsvielas]], mīkstinātājus, pretnovecošanās līdzekļus. Gumijai ir raksturīga izcila [[elastība]] un triecienizturība, tā ir arī izturīga pret nodilumu un daudzu [[šķīdinātājs|šķīdinātāju]] iedarbību, kā arī [[ūdens]] un gāzu necaurlaidīga. Gumijai ir labas elektroizolējošas spējas. Atkarībā no sēra satura gumijas iedalās mīkstajās gumijās (1—3% sēra), puscietajās un cietajās gumijās. Gumija ar sēra saturu ap 30% ir ciets, melns, [[plastmasa]]i līdzīgs materiāls, ko sauc par [[ebonīts|ebonītu]]. Gumiju trūkums ir samērā zema darba [[temperatūra]], kas parasti nepārsniedz 85°C; savukārt zemās temperatūrās gumija kļūst cieta un triecienneizturīga. Daudz plašākā temperatūru diapazonā (−100 līdz +200°C) var lietot tā saucamās silikongumijas uz silīcijorganiskā kaučuka bāzes (sk. [[silikoni]]).

sentences:
'''Psihiatrija''' ir [[medicīna]]s nozare, kurā pēta psihiskās slimības un to ārstēšanu.
{{Commonscat|Psychiatry}}

sentences:
[[Kategorija:Sentkitsas un Nevisas sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ābolskābes struktūrformula

Ābolskābes molekulas modelis
|      ķīmiskā formula = C4H6O5
|              molmasa = 134,09
|              blīvums = optiskajiem izomēriem 1595 kg/m3
racemātam 1601
|  kušanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 100 °C
racemātam 130—131 °C
| viršanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 140 °C (sadalās)
racemātam 150 °C (sadalās)
}}
'''Ābolskābe''' (hidroksidzintarskābe, 2-hidroksibutāndiskābe, НООС−СН(ОН)−СН2−СООН) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Ābolskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Ābolskābes sāļus sauc par '''malātiem''' (no {{val|la|malum}} — 'ābols').

sentences: '''Otrais termodinamikas likums''' ir [[termodinamika]]s princips, kas nosaka ierobežojumus [[siltums|siltuma]] pārejai no viena ķermeņa uz citu. Otrais termodinamikas likums papildina [[Pirmais termodinamikas likums|pirmo termodinamikas likumu]], tā kā [[Pirmais termodinamikas likums|pirmajā termodinamikas likumā]] no visiem torētiski iespējamajiem procesiem nav pilnībā nošķirti procesi, kas saskan ar [[Enerģijas nezūdamības likums|enerģijas nezūdamības likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Otro termodinamikas likumu sauc par otro termodinamikas sākumu, tāpat kā pirmo termodinamikas likumu sauc par pirmo termodinamikas sākumu, jo termodinamika balstās tieši uz šiem diviem likumiem. <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://alexandr4784.narod.ru/putilov.html|title=К. А. Путилов. Термодинамика. 1971}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Maranta leuconeura
| attēls = Maranta leuconeura 5zz.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Marantu dzimta
| dzimta = Marantaceae
| ģints_lv = Marantas
| ģints = Maranta
| autors = É.Morren
| suga = Maranta leuconeura
| suga_lv = Baltdzīslu maranta
}}'''Baltdzīslu maranta''' (''Maranta leuconeura'') ir suga [[Marantas|marantu]] ģintī. Šīs sugas dabiskais izplatības areāls ir centrālajā un austrumu [[Brazīlija|Brazīlijā]],<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:797361-1|title=Maranta leuconeura É.Morren {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-29|language=en}}</ref> taču plaši tiek audzēts arī kā [[telpaugs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.thespruce.com/grow-maranta-inside-1902647|title=Prayer Plant: Indoor Plant Care & Growing Guide|website=The Spruce|access-date=2023-12-29|language=en}}</ref> Tas ir apakškrūms un aug galvenokārt mitrā [[Tropi|tropu]] biomā.<ref name=":0" />

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Žaklīna di Prē
|     vārds_orig = ''Jacqueline du Pré''
|         attēls = Jacquelinedupredavidoff.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žaklīna di Prē un Daniels Barenboims ap 1975. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1945
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Oksforda]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = čelliste
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Daniels Barenboims]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{commonscat|Fungal morphology and anatomy|Sēņu morfoloģija}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Mustela frenata.jpg
| att_nosaukums = [[Garastes zebiekste]] (''Mustela frenata'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
|      binomial = Musteloidea <small>([[Johann Fischer von Waldheim|Fischer]], 1817)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Sermuļu virsdzimta''' (''Musteloidea'') ir viena no [[suņveidīgie|suņveidīgo apakškārtas]] (''Caniformia'') [[plēsēji|plēsēju]] virsdzimtām, kas apvieno 4 dzimtas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.citeulike.org/user/skembel/article/3790311 |title=CiteULike: Molecular phylogeny of the Arctoidea (Carnivora): Effect of missing data on supertree and supermatrix analyses of multiple gene data sets<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|05|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151026152943/http://www.citeulike.org/user/skembel/article/3790311 |archivedate={{dat|2015|10|26||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Dunalkas pagasts}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Oleksandrs Macijevskis
 |    vārds_orig = ''Олександр Мацієвський''
 |        attēls = Мацієвський Олександр Ігорович.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1980
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = [[Kišiņeva]], [[Moldāvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{MDA}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2022
 |     m_mēnesis = 12
 |       m_diena = 30
 |       m_vieta = netālu no [[Soledara]]s, [[Doneckas apgabals]], {{UKR}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{MDA}}, {{UKR}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = jā
 |   citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = <br />[[ierindnieks]]
|  dienesta_laiks = 2022
|          valsts = {{flag|Ukraina}}
|       struktūra = [[Ukrainas bruņotie spēki]]
|         vienība = 119. atsevišķā [[Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēki|teritoriālās aizsardzības]] brigāde
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas—Ukrainas karš]]
* [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = Ukrainas varonis (2023)
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Oleksandrs Macijevskis''' ({{val|uk|Олександр Ігорович Мацієвський}}, {{val|ro|Alexandru Mațievschi}}, dzimis {{dat|1980|5|10}} [[Kišiņeva|Kišiņevā]], [[Moldāvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]], miris {{dat|2022|12|30}} netālu no [[Soledara]]s, [[Bahmutas rajons]], [[Doneckas apgabals]], [[Ukraina]]) bija [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas bruņoto spēku]] karavīrs, kurš gāja bojā [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas iebrukuma]] laikā. Ukrainas varonis (2023).

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Edgara Kauliņa Lielvārdes Vidusskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Gaismas iela (Lielvārde)|Gaismas iela]] 17, [[Lielvārde]], LV-5070, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 42 | lats  = 49 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 49 | longs = 9  | longEW = E
|established            = 1945
|headmaster             = Kristīne Balta
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 492 (2023)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{url|http://www.vidusskolalielvarde.lv/}}
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Leonards Koens
|          Attēls = Leonard Cohen 2187-edited.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Leonards Koens [[2008. gads|2008]]. gadā.
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Leonards Normens Koens
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1935|9|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2016|11|7|1935|9|21}}
|        Vieta_mr = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[sintezators]]
|           Žanrs = [[folkmūzika]], [[folkroks]]
|    Nodarbošanās =  mūziķis, dziesmu autors, dzejnieks, romānu rakstnieks
|            Gadi = 1956—2016
|Izdevējkompānija = [[Columbia Records]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Ernests fon Bērs
|          vārds_orig = ''Karl Ernst von Baer''
|              attēls =Voyages_de_la_Commission_scientifique_du_Nord,_en_Scandinavie,_en_Laponie,_au_Spitzberg_et_aux_Feröe_-_no-nb_digibok_2009040211001-118.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1792
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Pībe (''Piibe''), [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1876
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kēnigsbergas Universitāte]], [[Krievijas Zinātņu akadēmija]], [[Krievijas Ģeogrāfiskā biedrība]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = pirmais aprakstīja zīdītāju olšūnu, [[embrioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Lejupslīde'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://termini.gov.lv/atrast/Recession |title= Akadēmiskā terminu datubāze — Recession |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate=2021. gada 22. februārī}}</ref> jeb '''recesija''' (no {{val|la|recessio}} — ‘iešana atpakaļ’) ir daļa no [[ekonomiskais cikls|ekonomiskā cikla]], kurai raksturīgs regresīvu [[saimniecība|saimniecisko]] procesu kopums. Tas ilgst vairākus mēnešus pēc kārtas. Lejupslīdes laikā vērojams [[vērtspapīrs|vērtspapīru]] kursu kritums, samazinās vai apstājās [[iekšzemes kopprodukts|iekšzemes kopprodukta]] (IKP) pieaugums, saasinās [[bezdarbs|bezdarba]] problēma. Lejupslīde var izraisīt [[ekonomiskā krīze|ekonomisko krīzi]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Kristīna Agilera
|Attēls           = Christina Aguilera at the VinFuture Prize 2022, in Vietnam.png
|Att_izm          =
|Apraksts         = Kristīna Agilera 2022. gadā
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Kristīna Marija Agilera
|Dzimis           = {{Dzimšanas datums un vecums|1980|12|18}}
|Vieta_dz         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|Instrumenti      = balss
|Žanrs            = [[popmūzika]]
[[Ritmblūzs|R&B]]
[[deju mūzika]]
[[elektroniskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = dziedātāja
dziesmu tekstu autore
dejotāja
[[filantrops|filantrope]]
|Gadi             = 1992—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Records]]''
|Mlapa            = [http://www.christinaaguilera.com/ christinaaguilera.com]
|         Dzimums = S
}}
'''Kristīna Marija Agilera''' (''Christina María Aguilera''; dzimusi {{dat|1980|12|18}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] dziedātāja, dziesmu tekstu autore. Pēc parādīšanās vietējā mēroga talantu šovos un Disneja kanāla šovā ''The New Mickey Mouse Club'', viņa animācijas filmai "[[Mulāna]]" ierakstīja dziesmu ''Reflections'' un īsi pēc tam parakstīja sadarbības līgumu ar ierakstu kompāniju ''[[RCA Records]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.rcarecords.com/artists.php |title=The Official Homepage of RCA Records |access-date={{dat|2009|02|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090201025400/http://www.rcarecords.com/artists.php#Christina+Aguilera |archivedate={{dat|2009|02|01||bez}} }}</ref> Popularitāti Kristīna Agilera ieguva pēc viņas pirmā studijas albuma ''Christina Aguilera'' izdošanas 1999. gadā, no kura visi trīs singli sasniedza ''[[Billboard Hot 100]]'' pirmo vietu.<ref>[http://www.smh.com.au/articles/2003/08/31/1062268467251.html Stripped for all the world to hear - smh.com.au]</ref> 2001. gadā mūziķe izdeva ''Latino Pop'' stilā ieturētu albumu ''Mi Reflejo'' un vēlāk sekoja vairākas veiksmīgas sadarbības ar citiem mūziķiem, kas nodrošināja Agilerai vispasaules slavu. Tomēr viņa nebija apmierināta ar savu mūziku, tādēļ nolēma to kardināli mainīt.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Frīdrihs Šleiermahers
|          vārds_orig =Friedrich Schleiermacher
|              attēls =Friedrich Daniel Ernst Schleiermacher.jpg
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1768
|          dz_mēnesis =11
|            dz_diena =21
|            dz_vieta =[[Breslava]],  [[Prūsijas karaliste]]
(tagad [[Vroclava]], {{POL}})
|              m_gads =1836
|           m_mēnesis =02
|             m_diena =12
|             m_vieta =[[Berlīne]],  [[Prūsijas karaliste]]
(tagad {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība =[[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola =[[augstā kritika]], [[hermeneitika]]
|           intereses =[[ētika]], [[reliģija]]
|              idejas =
|          alma_mater =[[Halles Universitāte]]
|           skolotājs =[[Johans Zalomo Zemlers]]
|           skolnieks =[[Artūrs Šopenhauers]]
|          ietekme_no =[[Platons]], [[Aristotelis]], [[Benedikts Spinoza]], [[Imanuels Kants]], [[Frīdrihs Heinrihs Jakobi]], [[Johans Gotlībs Fihte]], [[Frīdrihs Šlēgelis]], [[Frīdrihs Vilhelms Jozefs Šellings]]
|          ietekmējis =[[Karls Barts]], [[Pauls Tillihs]], [[Rūdolfs Bultmanis]]
|               darbi =''Der christliche Glaube nach den Grundsätzen der evangelischen Kirche'' (1821—1822; 2. izd. (pārstr.) -  1830—1831)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
ar [[Āgenskalna tirgus|Āgenskalna tirgu]] priekšplānā]]
'''Āgenskalna televīzijas tornis''' ir 110 metrus augsts metāla tornis [[Āgenskalns|Āgenskalnā]], [[Rīga|Rīgā]]. Torni uzcēla [[1955]]. gadā, tas ir pielāgots naftas urbšanas tornis, kuru atgādāja no [[Kaspijas jūra]]s naftas atradņu platformām.{{Nepieciešama atsauce}}

sentences: '''Ukrainofobija''' ({{val|uk|Українофобія}}, no "Ukraina" + {{val|grc|φόβος}} (''fobos'') — 'bailes') ir pret [[ukraiņi]]em, [[ukraiņu kultūra|ukraiņu kultūru]], [[ukraiņu valoda|ukraiņu valodu]] un [[Ukraina|Ukrainu]] vērsta negatīva [[attieksme]].<ref name="Okara">Андрій Окара (1998). "[http://www.ji.lviv.ua/n18texts/okara.htm “Українські тумани” та “русское солнце”: Українофобія як ґностична проблема] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20181023180932/http://www.ji.lviv.ua/n18texts/okara.htm |date={{dat|2018|10|23||bez}} }}". Український Вибір (№ 5-6).</ref> Kā [[ksenofobija]]s paveids, tā īpaši izpaužas aizskarošu [[etnonīms|etnonīmu]] lietošanā un [[Stereotips|stereotipiskā]] noteiktu negatīvu iezīmju piedēvēšanā ukraiņiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.unian.ua/politics/475385-scho-take-ukrajinofobiya-i-yak-jiji-rozpiznati.html |title=Що таке українофобія і як її розпізнати |website=www.unian.ua |access-date=2022-03-23 |language=uk}}</ref>

sentences: '''Nervu audi''' ir kopīga [[Neirons|nervu šūnu]] un [[Neiroglija|neiroglijas šūnu]] sistēma.<ref name="Biology"/><ref name="Morph"/> Šīs šūnas izpilda specifiskas funkcijas: kairinājuma uztveres, uzbudināšanas, impulsu izstrādāšanas un  nosūtīšanas. Nervu audi ir galvenais [[Nervu sistēma|nervu sistēmas]] orgānu uzbūves pamats. Šie [[Orgāns|orgāni]] veic visu [[Audi|audu]] un orgānu regulāciju, to integrāciju organismā un saiti ar ārējo vidi.<ref name="Morph"/>

sentences: '''Osmotiskais spiediens''' (apzīmē ar '''[[π]]''') ir spiediens, kas pielikts puscaurlaidīgai [[membrāna]]i, kas atdala divus dažādas [[Šķīdumu koncentrācija|koncentrācijas]] [[Šķīdums|šķīdumus]], un vērsts virzienā no atšķaidītākā šķīduma (robežgadījumā — tīra šķīdinātāja) uz koncentrētāku. To var definēt arī kā papildspiedienu, kas jāpieliek koncentrētākajam šķīdumam, piemēram, ar [[Virzulis|virzuļa]] palīdzību, lai apturētu [[Osmoze|osmozi]] jeb izlīdzinātu šķīdumu līmeņus.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Gilberta salas
|attēls              = Butaritari-causeway.jpg
|attēla paraksts     = [[Butaritari]] atols
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=0|latm=0|lats=|latNS=N |longd=174|longm=0|longs=|longEW=E
|platība             = 281.1
|garums              = 780
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 16 atoli
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valsts
|valsts adm vienība        = {{KIR}}
|valsts adm vienības tips1  =
|valsts adm vienība1        =
|iedzīvotāji         = 91395
|iedzīvotāju gads    = 2010
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Gilberta salas''' ({{val-en|Gilbert Islands}})<ref>{{PZT|228}}</ref> ir ap 780 km gara [[koraļļi|koraļļu]] [[atols|atolu]] virkne [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] centrālajā daļā. Sastāv no 16 atoliem, kas izvietojušies abpus [[ekvators|ekvatoram]]. Arhipelāgs ietilpst [[Kiribati]] valsts sastāvā un veido tā apdzīvotāko daļu. Pašas Kiribati valsts nosaukums cēlies no Gilberta salu nosaukuma pārlikuma [[kiribatiešu valoda|kiribatiešu valodā]].

sentences: '''Traģikomēdija''' ir dramatisks sacerējums, kurā ir [[traģēdija]]i raksturīgs [[konflikts]], kas tiek atrisināts ar [[komēdija|komēdijai]] raksturīgiem paņēmieniem. [[Sarunvaloda|Sarunvalodā]] (pārnestā nozīmē) šādi var dēvēt jebkuru bēdīgu un reizē smieklīgu notikumu.<ref>[https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/t/tragikomedija www.vardnica.lv]</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Plasido Domingo
|          Attēls = Plácido Domingo, 2008.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Plasido Domingo 2008. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1941|1|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Spānija|Madride}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = Opera
|    Nodarbošanās = operdziedātājs, diriģents
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1957—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Hosē Plasido Domingo Embils''' ({{val|es|José Plácido Domingo Embil}}; dzimis {{dat|1941|1|21}} [[Madride|Madridē]], [[Spānija|Spānijā]]) ir spāņu [[tenors]] un [[diriģents]]. Pazīstams ar savu daudzpusīgo un spēcīgo balsi. Domingo izpildījis 149 lomām operās. Starp tām bijušas tādas lomas kā Karavadosi operā "[[Toska]]", Hofmanis operā "[[Hofmaņa stāsti]]", Dons Hosē operā "[[Karmena (opera)|Karmena]]", Kanio operā "[[Pajaci]]". Īpašu atzinību guvis ar titullomām operās "[[Otello (opera)|Otello]]" un "[[Simons Bokanegra]]". 1990. gadā Domingo sāka uzstāties kopā ar vēl diviem tenoriem — [[Lučāno Pavaroti]] un [[Hosē Karerass|Hosē Kaserasu]], kopā izveidojot plašu popularitāti ieguvušo solistu ansambli "[[Trīs tenori]]".

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Linnansāri nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Linnansaari1.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 62.110556
| longd = 28.509444
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija}}
| nearest_city        =
| area                = 38 km2
| established         = 1956
| visitation_num      = 31 000
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/linnansaarinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Linnansāri nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1826934"
}
</mapframe>
'''Linnansāri nacionālais parks''' ({{val|fi|Linnansaaren kansallispuisto}}) ir 1956. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s dienvidaustrumos, kurā ietilpst [[Haukivesi]] ezera salas. Pats Haukivesi ezers ietilpst [[Saimā]] ezeru sistēmā.

sentences: '''Pozitīvisms''' ({{val|fr|positivisme}}, no {{val|la|positīvus}}) — filozofijas virziens, kas deklarē, ka tiecas pēc īstām, pozitīvām zināšanām, kas balstītas pozitīvā pieredzē. Pozitīvisms radies 19. gadsimta pirmajā pusē kā idejisks virziens; nostiprinās 19. gadsimta otrajā pusē, tā ietvaros izveidojas sabiedrību izzinoša nozare — [[socioloģija]].

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ķemeru Nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category = II
 |           photo = Liela Kemeru taka 5jul03.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 56 |  latm = 57 |  lats =  6 |  latNS = N
 | longd = 23 | longm = 30 | longs = 45 | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = [[Vidzeme]], [[Zemgale]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=38 165}}
 |     established = {{dat|1997|||N|bez}}
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s Pierīgas administrācija
 |         website = http://www.kemerunacionalaisparks.lv/
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Ķemeru nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1395739"
}
</mapframe>
 pie Ķemeriem]]

sentences:
{{atveidošana+}}
{{novec}}
Šajā sarakstā apkopoti valstu vadītāji, valdības vadītāji un citi valdnieki 2013. gadā.

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
 | image_file = David von Michelangelo.jpg
 | image_size = 210px
 | title  = Dāvids
 | artist = [[Mikelandželo]]
 | year   = 1501—1504
 | type   = [[Marmors|Marmora]] skulptūra
 | city   = [[Florence]]
 | museum = ''Accademia'' galerija
}}
'''"Dāvids"''' ir itāļu mākslinieka [[Mikelandželo]] [[Renesanse]]s laika kaila vīrieša [[skulptūra]] no [[marmors|marmora]]. Skulptūrā ir attēlots [[Bībele]]s tēls [[Karalis Dāvids|Dāvids]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada augusts}}
'''Serveru''' '''šifrēšana''' ir saziņas sistēma, kurā ziņojumus var lasīt tikai saņēmējs un sūtītājs. Tas neļauj potenciālajiem noklausītājiem — tostarp telekomunikāciju pakalpojumu sniedzējiem, interneta pakalpojumu sniedzējiem un pat sakaru pakalpojuma sniedzējam — piekļūt sarunas [[Šifrēšana|atšifrēšanai]] nepieciešamajām kriptogrāfiskajām atslēgām.<ref name="Wired Lexicon">{{Publikācijas atsauce|date=2014-11-25|title=Hacker Lexicon: What Is End-to-End Encryption?|url=https://www.wired.com/2014/11/hacker-lexicon-end-to-end-encryption/|journal=WIRED|language=en-US|archive-url=https://web.archive.org/web/20151223002912/http://www.wired.com/2014/11/hacker-lexicon-end-to-end-encryption/|archive-date=23 December 2015|access-date=22 December 2015}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Beriša''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 260px
|         attēls = King_Eider_(Somateria_spectabilis)_(13667616745).jpg
|  att_nosaukums = Tēviņš
|        attēls2 = King_Eider_RWD.jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Merginae
| apakšdzimta_lv = Gauru apakšdzimta
|          ģints = Somateria
|       ģints_lv = Pūkpīles
|           suga = Somateria spectabilis
|        suga_lv = Krāšņā pūkpīle
|       binomial = Somateria spectabilis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
.]]
'''Kultūras nams''' ir [[Latvijas PSR|padomju laikā]] ieviests apzīmējums valsts/arodbiedrību/uzņēmumu/pašvaldību paspārnē esošām daudzfunkcionālām [[kultūra]]s amatiermākslas iestādēm. Mūsdienu [[Latvijas Republika|Latvijas Republikā]] par dominējošo (un apkopojošo) šāda tipa iestāžu nosaukumu tiek lietots '''kultūras centrs''', lai gan līdztekus tiek izmantots ne tikai kultūras nams, bet arī '''tautas nams''', klubs, '''saieta nams''' u.c. modifikācijas.<ref>[http://www.kulturaskarte.lv/lv/kulturas-centrs Latvijas Digitālā kultūras karte] </ref>
Nereti kultūras namu (centru) ēkās izvietotas arī [[bibliotēka]]s, [[muzejs|muzeji]], [[mūzikas skola|mūzikas]] un [[mākslas skola|mākslas]] skolas.
Pirmskara Latvijā līdzīgas iestādes visbiežāk tika dēvētas par tautas vai saieta namiem, un tās visbiežāk bija dažādu biedrību veidotas un uzturētas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|           platums =
|             vārds = Hanss Kristians Andersens
|        vārds_orig = ''Hans Christian Andersen''
|            attēls = HCAndersen.jpeg
|        att_izmērs = 200px
|     att_nosaukums =
|           dz_gads = 1805
|        dz_mēnesis = 4
|          dz_diena = 2
|          dz_vieta = {{vieta|Dānija|Odense}}
|            m_gads = 1875
|         m_mēnesis = 8
|           m_diena = 4
|           m_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|      dzīves_vieta =
|         pilsonība =
|           tautība = [[dāņi|dānis]]
|           dzimums =
|            vecāki =
|             brāļi =
|             māsas =
|      dzīvesbiedrs =
|             bērni =
|          paraksts = Hans Christian Andersen Signature.svg
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās = [[rakstnieks]]
|rakstīšanas valoda = [[dāņu valoda]]
|           periods =
|             žanri = [[pasaka]], [[bērnu literatūra]]
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi = "[[Mazā nāriņa]]"
"[[Sniega karaliene]]"
"[[Neglītais pīlēns]]"
"[[Lakstīgala (pasaka)|Lakstīgala]]"
"[[Ķeizara jaunais tērps]]"
|       ietekmējies = [[Ludvigs Holbergs|Ludviga Holberga]], [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]], [[Heinrihs Heine|Heinriha Heines]], [[brāļi Grimmi|brāļiem Grimmiem]]
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi =
|          piezīmes =
|       kategorijas =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vostočnija kosmodroms
| native_name         = ''Космодром Восточный''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Стартовый комплекс космодрома Восточный перед первым пуском.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = ''Sojuz'' nesējraķešu starta laukums
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Roskosmos]]
| current_tenants     =
| location            = {{RUS}}<br/>[[Amūras apgabals]],
| address             =
| location_town       = [[Ciolkovska]]
| location_country    =
| pushpin_map         = Krievija#Amūras apgabals
| latd  = 51 | latm  = 53 | lats  = 04 | latNS  = N
| longd = 128 | longm = 20 | longs = 05 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 2011
| completion_date     = 2016
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     = ''Спецстрой''
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{url|http://vostok.russian.space/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Vostočnija kosmodroms''' ({{val|ru|Космодром «Восточный»}}) ir [[Krievija]]s [[kosmodroms]]. Tas atrodas [[Amūras apgabals|Amūras apgabalā]], blakus [[Ciolkovska]]s pilsētai. Kosmodroma celtniecība sākta 2012. gadā. Pirmais [[nesējraķete]]s starts veikts 2016. gadā.

sentences: '''Sociālais konservatīvisms''' ir [[Politikas filozofija|politiskā filozofija]] un [[Konservatīvisms|konservatīvisma]] veids, kas liek uzsvaru uz tradicionālām varas struktūrām, nevis uz [[Kultūras plurālisms|sociālo plurālismu]].<ref name="Wiener 1973">{{Publikācijas atsauce|last=Wiener|first=Jonathan|author-link=Jon Wiener|date=Spring 1973|title=Review: ''The Politics of Unreason: Right-Wing Extremism in America, 1790-1970''|url=https://www.jstor.org/stable/202704|journal=The Journal of Interdisciplinary History|publisher=[[MIT Press]]|volume=3|issue=4|pages=791{{ndash}}793|doi=10.2307/202704|jstor=202704|via=[[JSTOR]]}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Cooper|first=Melinda|title=Family Values: Between Neoliberalism and the New Social Conservatism|publisher=Zone Books|year=2019}}</ref> Tas arī bija saistīts ar zemākās klases [[Protestantisms|protestantu]] amerikāņu ekonomisko nedrošību, [[Makartisms|makartismu]] un citiem izaicinājumiem sociālajām institūcijām. Sociāli konservatīvie aktīvisti bieži veicināja sociālo jautājumu organizēšanu un politizāciju.<ref name="Wiener 1973" /><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://academic.regis.edu/jriley/libcons.htm|title=Liberalism & Conservatism|last=Riley|first=Jim|website=academic.regis.edu|access-date={{dat|2022|06|22||bez}}|archive-date={{dat|2017|11|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171114163741/http://academic.regis.edu/jriley/libcons.htm}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Farney|first=James Harold|url=https://books.google.com/books?id=odcZbJnUN3cC&pg=PA13|title=Social Conservatives and Party Politics in Canada and the United States|date=2012|publisher=University of Toronto Press|isbn=9781442612600}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Cramer|first=Clayton E.|title=Social Conservatism in An Age of Revolution: Legislating Christian Morality in Revolutionary America|year=2016}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ceļojošo bikšu māsība
 | oriģinālnos = ''The Sisterhood of the Traveling Pants''
 |      attēls = Sisterhood of the traveling pants.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Kens Kvepiss]]
 |  producents =
* [[Debra Mārtina Čeisa]]
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Endrjū Kosovs]]
* [[Broderiks Džonsons]]
 |   scenārijs =
* [[Delija Efrona]]
* [[Elizabete Čendlera]]
 |     aktieri =
* [[Aleksisa Bledela]]
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Amerika Ferrera]]
* [[Embera Temblina]]
 |      mūzika = [[Klifs Eidelmens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Alcon Entertainment]]''
* ''[[Alloy Entertainment]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|2005|6|1||bez}}
 |      ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sisterhood-traveling-pants-2005|title=The Sisterhood of the Traveling Pants|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 16, 2018|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923194404/https://www.bbfc.co.uk/releases/sisterhood-traveling-pants-2005}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=travelingpants.htm|title=The Sisterhood of the Traveling Pants (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|42 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = [[Ceļojošo bikšu māsība 2]]
 |        imdb =
}}
'''"Ceļojošo bikšu māsība"''' ({{val|en|The Sisterhood of the Traveling Pants}}) ir 2005. gada komēdija, kuras režisors ir [[Kens Kvepiss]]. Galvenās lomas atveido [[Aleksisa Bledela]], [[Bleika Laivlija]], [[Amerika Ferrera]] un [[Embera Temblina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|6|1||bez}}. 2008. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Ceļojošo bikšu māsība 2]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Momordica charantia
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|        attēls = Momordica charantia 007.JPG
| att_nosaukums = Nogatavojies balzambumbiera auglis
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Cucurbitales
|      rinda_lv = Ķirbju rinda
|        dzimta = Cucurbitaceae
|     dzimta_lv = Ķirbju dzimta
|         ģints = Momordica
|      ģints_lv = Momordikas
|          suga = M. charantia
|       suga_lv = Balzambumbieris
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Šaujamierocis|
|attēls=[[File:Walther P38 (6971798779).jpg|300px]]
|nosaukums=Walther P38
|tips=Pusautomātiskā pistole
|valsts=[[Vācija]]
|laiks=[[Otrais pasaules karš]]
|izstrāde= [[Karla Valtera kompānija]]<br />(''Carl Walther'')
|ražošana=1938-1945, 1957
|lietojums=1942-1959
|kari=[[Otrais pasaules karš]]
|modifikācijas=
|skaits=
|spectips=
|kalibrs= 9 mm
|stobrs= 125 mm
|munīcija= [[9 mm Luger Parabellum]]
|magazīnas= 8 patronas
|garums= 216 mm
|masa= 0.800 kg, bez munīcijas, 0.890 kg pielādēta
|temps=
|lodes pirmātrums= 395 m/s
|attālums= 50m
}}

sentences: [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda ģeometrijā]] '''Pitagora teorēma''' ir sakarība starp [[Taisnleņķa trijstūris|taisnleņķa trijstūra]] malu garumiem un tā [[hipotenūza]]s garumu: ja taisnleņķa trijstūra [[Katete|katešu]] garumi ir a un b, bet hipotenūzas garums ir c, tad a2+b2=c2. Pitagora teorēma skan šādi: Taisnleņķa trijstūrī hipotenūzas garuma kvadrāts vienāds ar abu katešu garumu kvadrātu summu.

sentences:
Šī kategorija satur rakstus par [[datortīkli]]em.
{{Commonscat|Computer networks}}

sentences: '''24. jūnijs''' ir gada 175. diena (176. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 190 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Observatorijas infokaste
|name            = Beļģijas Karaliskā observatorija
|image           = Ancien_observatoire_royal_de_Bruxelles_1.JPG
|caption         = Beļģijas Karaliskā observatorija
|organization    =
|code            =
|location        = {{vieta|Beļģija|Brisele}}
| map = Brisele#Beļģija#Eiropa
| latd=50.79833|latNS=N
| longd=4.35861|longEW=E
|altitude        =
|weather         =
|established     = 1826 (Uklē no 1890)
|website         = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #1B1F56
| nos        = Kauņas "Stumbras"
| logo       =
| pilns      = Kauņas futbola klubs "Stumbras" (''Kauno futbolo klubas „Stumbras“'')
| iesauka    =
| pilsēta    = {{Vieta|Lietuva|Kauņa}}
| dib        = 2013
| beidza_pastāvēt = 2019
| stad       =
| ietilp     =
| prez       =
| tren       =
| līga       = —
| sez        = [[2019. gada Lietuvas futbola čempionāta sezona|2019.]]
| poz        = 8. vieta, [[Lietuvas futbola čempionāta A līga|A līga]]
|
| pattern_la1=_levski1718h|pattern_b1=_levski1718h|pattern_ra1=_levski1718h|pattern_sh1 =_whitesides|pattern_so1 =
| leftarm1=0040ff|body1=0040ff|rightarm1=0040ff|shorts1=0040ff|socks1=FFFFFF
| pattern_la2=_stumbras1819h|pattern_b2=_stumbras1819h|pattern_ra2=_stumbras1819h|pattern_sh =_redsides| pattern_so =|
| leftarm2=282146|body2=282146|rightarm2=282146|shorts2=282146|socks2=FF0000|
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Instalācija- informatīvie stendi par jēkabpiliešiem un pilsētu. Jēkabpils, Vecpilsētas laukums.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Eglonas-Susējas kanāls
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Eglona]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Vilkupe (Dobes pieteka)|Vilkupe]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=09| sāk_plat_s=43 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=55 | sāk_gar_s=26 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=08 | iet_plat_s=02 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=51 | iet_gar_s=28 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: (SiO2) — viens no pasaulē izplatītākajiem oksīdiem]]

sentences:
'''NTSC''' (''National Television System Committee'') ir [[analogā televīzija|analogās televīzijas]] standarts, kas pārsvarā tiek izmantots [[Japāna|Japānā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un lielākajā daļā [[Dienvidamerika]]s. Signāla standarts izstrādāts 1941. gadā, ar modifikāciju krāsu pārraidīšanai 1953. gadā.
2009. gada 12. jūnijā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], 2011. gada 31.augustā [[Kanāda|Kanādā]] un 2021. gada 31 decembrī [[Meksika|Meksikā]] tas tiek aizstāts ar jauno [[ATSC]] (digitālo) standartu.
Signālam ir ~30 kadri sekundē. Katrs kadrs satur 525 (486 redzamās) horizontālās rindas. Puslauku secība: primārais (''even'') kam seko sekundārais (''odd'').

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Kouzijs''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                 =

LSD struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula        = C16H17N3O
|citi nosaukumi         =
|CAS numurs             = 478-94-4
|molmasa                = 267,326
|blīvums                =
|kušanas temperatūra    =
|viršanas temperatūra   =
}}

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada augustā,}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Merkalli skala''' jeb mūsdienās '''modificētā Merkalli intensitātes skala''' ('''MM''' vai '''MMI''') ir seismiskās intensitātes skala, ar ko ballēs no I līdz XII nosaka, kādu iespaidu [[zemestrīce]] atstājusi uz cilvēkiem un ēkām.  Ir arī citas seismiskās intensitātes skalas, piemēram  [[Medvedeva skala]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Eoīns Kolfers''' (''Eoin Colfer'', dzimis {{dat|1965|05|14}}) ir īru [[rakstnieks]]. Dzimis nelielā Veksfordas pilsētiņā [[Īrija]]s dienvidaustrumu krastā. Viņa māte ir aktrise un pasniedz aktiermeistarību, tēvs bija sākumskolas skolotājs, vēsturnieks un mākslinieks. Viņu ģimenē bija pieci bērni, Eoīns bija otrais.

sentences: '''Vulfs''' (siev. dz. Vulfa) ir ziemeļvācu cilmes uzvārds (līdzīgi {{val-de|Wolf}}, [[vilks]]). Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences: '''Fotogrāfs''' ir cilvēks, kas ar [[fotoaparāts|fotoaparātu]] uzņem [[fotogrāfija]]s,  fiksējot dažādus notikumus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Elkaim, A. Bouchier, N., Gerbrandt, J. (2016). Poke you in the heart: What can a photo say, what should it say, and how is that affected by the perspective of the photographer and the audience? Imaginations Journal, 7(1), 176-187.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=4&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Diamond, H., & Gorrara, C. (2012). Reframing War: Histories and Memories of the Second World War in the Photography of Julia Pirotte. Modern & Contemporary France, 20 (4), 453-471.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=6&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref> Fotogrāfa veidotais materiāls kalpo atmiņu iemūžināšanai un saglabāšanai.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Elkaim, A. Bouchier, N., Gerbrandt, J. (2016). Poke you in the heart: What can a photo say, what should it say, and how is that affected by the perspective of the photographer and the audience? Imaginations Journal, 7(1), 176-187.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=7&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Terminators: Genisys
 | oriģinālnos = ''Terminator Genisys''
 |      attēls =  Terminator Genisys.JPG
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[zinātniskā fantastika]]
 |    režisors = [[Alans Teilors]]
 |  producents =
* [[Deivids Elisons]]
* Dana Goldberga
 |   scenārijs =
* [[Laeta Kalogridis|Laerta Kelogridisa]]
* [[Patrick Lussier|Patriks Lusjērs]]
 |     aktieri =
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Emilija Klārka]]
* [[Jai Courtney|Džajs Kortnijs]]
* [[Dž. K. Simonss]]
* [[Dayo Okeniyi|Daio Okenaji]]
* [[Mets Smits]]
* [[Courtney B. Vance|Kortnijs B. Venss]]
* [[Lee Byung-hun|Lī Bēngs Huns]]
 |      mūzika = [[Lorne Balfe|Lorns Belfs]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Skydance Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|06|22|Berlīne|2015|07|01|ASV|2015|07|10|Latvija}}
 |      ilgums = 126 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=TERMINATOR GENISYS |url=https://bbfc.co.uk/releases/terminator-genisys-film |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2019|10|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191022221759/https://bbfc.co.uk/releases/terminator-genisys-film }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|155 miljoni}}<ref name="mojo">{{tīmekļa atsauce |title=Terminator: Genisys |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=terminator2015.htm |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|7|30||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|440,6 miljoni}}<ref name="mojo"/>
 | iepriekšējā = "[[Terminators: Glābšana]]" (2009)
 |      nākamā = "[[Terminators: Tumšais liktenis]]" (2019)
 |        imdb =
}}
'''"Terminators: Genisys"''' ({{val|en|Terminator Genisys}}) ir 2015. gada filma, kuras režisors ir [[Alans Teilors]]. Galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Džeisons Klārks]], [[Emilija Klārka]], [[Jai Courtney|Džajs Kortnijs]], [[Dž. K. Simonss]], [[Dayo Okeniyi|Daio Okenaji]], [[Mets Smits]], [[Courtney B. Vance|Kortnijs B. Venss]] un [[Lee Byung-hun|Lī Bēngs Huns]]. Filmas pirmizrāde notika Berlīnē 2015. gada 22. jūnijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Asian Elephant at Corbett National Park4.jpg
| att_nosaukums = [[Āzijas zilonis]] (''Elephas maximus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Proboscidea
|      kārta_lv = Snuķaiņi
|        dzimta = Elephantidae
|     dzimta_lv = Ziloņu dzimta
|    ģints = Elephas
|  ģints_lv = Āzijas ziloņi
| binomial = Elephas <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Hypselephas''
}}
'''Āzijas ziloņi''' (''Elephas'') ir [[ziloņu dzimta]]s (''Elephantidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kurā ir tikai viena mūsdienās dzīvojoša [[suga]] - [[Āzijas zilonis]] (''Elephas maximus'') un vairākas izmirušas sugas.<ref>Shoshani, J. (2005). "Order Proboscidea". In Wilson, D. E.; Reeder, D. M. Mammal Species of the World (3rd ed.). Johns Hopkins University Press. p. 90. {{ISBN|978-0-8018-8221-0}}. OCLC 62265494</ref> Ģints zinātniskā nosaukuma izcelsme saistīta gan ar [[grieķu valoda|grieķu]], gan [[latīņu valoda|latīņu]] valodu. Grieķu valodā ''Elephas'' nozīmē ''zvērs'', bet latīņu valodā ''ele'' nozīmē ''arka'', bet ''phant'' - ''milzīgs''.<ref name=mam/>

sentences: '''Vatabautisms''' ({{Val-en|whataboutism}} arī ''whataboutery'', "bet kā ar...") ir argumentācijas paņēmiens, kura ietvaros persona izvairās no atbildēšanas uz jautājuma, [[Arguments|argumentu]] sniegšanas vai atsakās piedalīties [[Diskusija|diskusijā]], tā vietā pajautājot pretjautājumu vai izsakot kādu [[Apsūdzība|apsūdzību]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dictionary.cambridge.org/us/dictionary/english/whataboutism|title=Cambridge dictionary|access-date=2023. gada 26. janvāris}}</ref> Vatabautismu mērķis bieži vien ir novērst uzmanību no konkrētā jautājuma vai problēmas, tādējādi no tās izvairoties, apšaubīt saņemtās [[Kritika|kritikas]] pamatojumu, kritiķa [[Uzticamība|uzticamību]], [[Integritāte|integritāti]] un [[Taisnīgums|taisnīgumu]], kā arī (pamatoti vai nepamatoti) diskreditēt vai minimizēt konkrētu kritisku argumentu. Bieži vatabautismi kritiku pavērš pret pašu kritizētāju, viņa uzskatiem vai rīcību, norādot uz [[Dubulti standarti|dubultiem standartiem]] vai [[Liekulība|liekulību]], vai vienādo abu rīcību caur līdzīgām īpašībām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.freitag.de/autoren/der-freitag/whataboutism|title=A–Z - Whataboutism - Criticize me, I'll just criticize you back|website=www.freitag.de|access-date=2023-01-26|language=de}}</ref> Pat, ja pretjautājumi vai apsūdzības pēc satura ir pamatoti, vatabautismi tiek pielietoti ar mērķi izvairīties no atbildes, nevis nonākšanai pie patiesības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://skepticafe.lv/portfolio/logikas-kludas-2/|title=Loģikas kļūdas 2|website=SkeptiCafe|access-date=2023-01-26|date=2019-07-15|language=lv-LV|archive-date=2023-01-26|archive-url=https://web.archive.org/web/20230126195518/https://skepticafe.lv/portfolio/logikas-kludas-2/}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Xerus rutilus.jpg
| att_nosaukums = [[Bezsvītru zemes vāvere]] (''Xerus rutilus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|        dzimta = Sciuridae
|     dzimta_lv = Vāveru dzimta
|   apakšdzimta = Xerinae
|apakšdzimta_lv = Zemes vāveres
|         cilts = Xerini
|      cilts_lv = Asspalvainās zemes vāveres
|      binomial = Xerini
|   kategorijas = nē
}}
'''Asspalvainās zemes vāveres''', '''asspalvaino vāveru cilts''' (''Xerini'') ir viena no trijām [[Vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') [[zemes vāveres|zemes vāveru apakšdzimtas]] (''Xerinae'') [[grauzējs|grauzēju]] ciltīm. Šajā apakšdzimtā ietilpst arī [[āfrikas vāveres|Āfrikas vāveru cilts]] (''Protoxerini'') un [[murkšķi|murkšķu cilts]] (''Marmotini''). Asspalvaino zemes vāveru ciltī ir 6 sugas, kas iedalās 3 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]].<ref name="iz">[http://www.apus.ru/site.xp/054054054055.html APUS.RU — Триба Африканские земляные сусликобелки и суслики - Xerini<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences:
{{Automobiļa infokaste
| name              = ZIS-150
| image             = Zis 150 museum.jpg
| manufacturer      = [[Ļihačova rūpnīca|ZIS]]
| parent_company    =
| aka               =
| production        =
| production_start  = 1947
| production_end    = 1958
| model_years       =
| assembly          =
| predecessor       =
| successor         =
| class             = [[kravas automašīna]]
| body_style        =
| layout            =
| platform          =
| engine            = benzīna, karburatora, sešcilindru
| transmission      = piecu pārnesumu, mehāniskā
| wheelbase         = 4000 mm
| length            = 6720 mm
| width             = 2470 mm
| height            = 2180 mm
| weight            = 3900 kg
| fuel_capacity     = 150 litri
| related           =
| designer          =
}}
'''ZIS-150''' ({{val|ru|ЗИС-150}}) ir [[Padomju Savienība|PSRS]] daudztonnu [[kravas automašīna]], ko ražoja [[Ļihačova rūpnīca|ZIS]] rūpnīcā laika posmā no 1947. gada līdz 1957. gadam. 1957. gadā modelis tika aizstāts ar [[ZIL-164]], kas faktiski ir uzlabots ZIS-150.

sentences:
[[Kategorija:Drošība]]
[[Kategorija:Politika pēc virziena]]
[[Kategorija:Valdība]]

sentences: '''Heterotrofi''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ἕτερος'' (''éteros'') — 'cits' + ''τροφή'' (''trofḗ'') — 'barošanās') jeb '''konsumenti''' ir [[organismi]], kas barojas ar [[organiskā viela|organiskām vielām]]. Pretējie ir [[autotrofi]], kas dzīvībai nepieciešamās vielas sintezē no [[neorganiskā viela|neorganiskām vielām]], piemēram, [[fotosintēze]]s ceļā. Heterotrofi organismi ir [[dzīvnieki]] un [[sēnes]], kā arī daudzas [[baktērijas]]. Daži [[augi]] izmanto arī heterotrofo barošanos ([[saprofīti]] un [[parazītiskie augi|parazīti]]). [[Ekosistēma|Ekosistēmā]] heterotrofi organismi pārveido organiskās vielas sekundārajā produkcijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Picea abies.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums = [[Parastā egle]] (''Picea abies'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Pinophyta
|    nodalījums_lv = Kailsēkļi
|            klase = Pinopsida
|         klase_lv = Skujkoku klase
|            rinda = Pinales
|         rinda_lv = Priežu rinda
|           dzimta = Pinaceae
|        dzimta_lv = Priežu dzimta
|            ģints = Picea
|         ģints_lv = Egles
|         binomial = Picea
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: {{Commons category|Glaciers of North America|Ziemeļamerikas ledāji}}

sentences:
[[Kategorija:Antarktīdas salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Vedela jūra]]
[[Kategorija:Skotijas jūra]]
[[Kategorija:Dienvidu okeāns]]

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Leopolds Auers
|          vārds_orig =
|              attēls = Leopold Auer Project Gutenberg.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1845
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 07
|            dz_vieta = {{vieta|Ungārija|Vesprēma}}
|              m_gads = 1930
|           m_mēnesis = 07
|             m_diena = 15
|             m_vieta = {{vieta|Vācija|Lošvice}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ungāri|ungārs]]
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = klasiskā mūzika
|            mācījies =
|           skolnieki = [[Jaša Heifecs]], [[Miša Elmans]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}
'''Leopolds Auers''' ([[ungāru valoda|ungāru]]: ''Auer Lipót''; dzimis {{dat|1845|06|7}} [[Ungārija|Ungārijā]], miris {{Dat|1930|07|15}} [[Vācija|Vācijā]]) bija [[ungāri|ungāru]] [[vijolnieks]], [[pedagogs]], [[diriģents]] un [[komponists]].

sentences:
[[Dievišķā komēdija|Dievišķās komedijas]] ilustrācijā (Gustava Dorē gravējums).]]
'''Sātans''' [[Rietumu kultūra|rietumu kultūrā]] ir [[dēmons]], ļaunuma un Dieva ienaidnieka [[simbols]], kas kristīgā [[mitoloģija|mitoloģijā]] tiek saistīts ar [[Lucifers|Luciferu]], Antikristu, [[pūķis|pūķi]] un velnu. Sātans aprakstīts un gleznots kā Dieva pretinieks, [[Kritušie eņģeļi|kritušais eņģelis]], kas padzīts no debesīm. [[reliģija|Reliģiskās tradīcijas]] vairākās formās pieņem Sātanu kā pārdabisku būtni, baznīcas varas un [[Dievs|Dieva]] ienaidnieku, arī [[Jūdaisms|jūdaistu]], [[Kristietība|kristiešu]] un [[Islāms|islamistu]] [[kanons|kanona]] pretinieku. Sātans saistīts ar [[Sātanisms|sātanismu]], [[ķecerība|ķecerību]] un [[okultisms|okultismu]]. Sātanisti godina vai pielūdz Sātanu.

sentences: '''Belveders''', '''belvedere''' ([[Itāļu valoda|itāļu]] ''belvedere'' — 'daiļais skats') ir viegla [[celtne]] paaugstinājumā, no kuras var aplūkot apkārtni. Belveders var arī nebūt atsevišķa celtne, bet tikai kādas celtnes augšdaļa.

sentences:
[[Kategorija:Valsts elektrotehniskā fabrika|lidmašīnas]]
[[Kategorija:Aviācija Latvijā]]
[[Kategorija:Lidmašīnas]]

sentences: '''Tuklās šūnas''' ir [[Audi|audu]] [[leikocīti]], kuru [[Citoplazma|citoplazmā]] ir bazofilas granulas. Atšķirībā no [[Bazofilie leikocīti|bazofilajiem leikocītiem]] tuklās šūnas necirkulē pa [[Asinsrite|asinsriti]] un atrodas audos ([[Āda|ādā]], [[gļotāda|gļotādā]], apkārt sīkiem [[asinsvadi]]em)<ref name="Kovalchuk.etal2011"/>. Tuklās šūnas reaģē uz dažādām bojājošām iedarbībām, piedalās iekaisuma attīstīšanā, ir galvenās efektorās [[šūna]]s nekavējoša tipa [[Hipersensitivitāte|hipersensitivitātē]] un ietilpst pirmajā aizsarglīnijā pret daudzšūnu [[Parazīts|parazītiem]].<ref name="Yarilin2010"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rovers
| attēls                   = The Rover-2013.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Rover''
| žanrs                    = distopija, drāma
| režisors                 = [[Deivids Mišods]]
| producents               =
* [[Liza Votsa]]
* [[Deivids Linde]]
* Deivids Mišods
| scenārija autors         = Deivids Mišods
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Gajs Pīrss]]
| mūzika                   = [[Entonijs Partoss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blue-Tongue Films]]''
* ''[[Porchlight Films]]''
* ''[[Lava Bear Films]]''
* ''[[Screen Australia]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Roadshow Films]]''
* ''[[A24]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|5|18|Kannu filmu festivāls|2014|6|12|Austrālija|}}
| ilgums                   = 101 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rover-2014|title=The Rover|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 4, 2019|archive-date={{dat|2017|10|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171021234616/http://www.bbfc.co.uk/releases/rover-2014}}</ref>
| valsts                   = {{AUS}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rover.htm|title=The Rover (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rovers"''' ({{val|en|The Rover}}) ir 2014. gada [[Austrālija]]s drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Deivids Mišods]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]] un [[Gajs Pīrss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|5|18||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
. (iekrāsots ar sarkanu)]]
'''Karapakss''' ({{val|la|carapax}}) ir [[Čaula|bruņas]] daļa, kas klāj [[Posmkāji|posmkāju]] ķermeņa priekšējās daļas (krūšu daļas, [[galvkrūtis|galvkrūšu]]) vai arī [[Bruņrupuči|bruņurupuču]] ķermeņa virspusi. Tas pilda balsta un aizsardzības funkciju. Karapakss ir daudziem [[Vēžveidīgie|vēžveidīgajiem]] un [[Zirnekļveidīgie|zirnekļveidīgajiem]].

sentences: '''Joks''' ({{val|la|iocus}}) ir kas izteikts, uzrakstīts vai darīts ar [[Humors|humoristisku]] mērķi. Joki var būt dažādas formas — tas var būt viens [[vārds]] vai [[Žesti|žests]] (noteiktā kontekstā), jautājums un atbilde, pat neliels [[stāsts]] vai arī kāda fiziska darbība ar humoristisku mērķi, piemēram, praktiskais joks atšķiras no izteiktā joka ar to, ka lielākā daļa smieklīgās aktivitātes tiek darīta fiziski, nevis verbāli. Reizēm jokus izsaka ar [[Ironija|ironiju]] vai [[sarkasms|sarkasmu]]. Cerētā pretreakcija uz joku ir [[smiekli]]. Dažās valstīs tiek atzīmēta [[Joku diena]], kad cilvēki cenšas izjokot cits citu.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Starptautiskā riteņbraukšanas savienība<br>{{lang|fr|''Union Cycliste Internationale''}}
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = UCI Logo 2015.svg
|image_border =
|size         = 200px
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = UCI
|motto        =
|formation    = 1900
|extinction   = <!-- date of extinction, optional -->
|type         = Sporta federācija
|status       = <!-- ad hoc, treaty, foundation, etc -->
|purpose      = <!-- focus as e.g. humanitarian, peacekeeping, etc -->
|headquarters = [[Eigle]], [[Šveice]]
|location     =
|coords       = <!-- Coordinates of location using a coordinates template -->
|region_served = Pasaule
|membership   =
|language     = <!-- official languages -->
|leader_title = Prezidents
|leader_name  = {{flaga|FRA}} [[Davids Lapartjēns]]
|main_organ   = Kongress
|parent_organization = <!-- if one -->
|affiliations = [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja]]
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = [https://www.uci.org/ UCI.org]
|remarks      =
|}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Līdzzinātājs
| attēls                   = Collateral (Movie).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Collateral''
| žanrs                    = asa sižeta filma, trilleris
| režisors                 = [[Maikls Manns]]
| producents               =
* [[Džūlija Ričardsone]]
* Maikls Manns
| scenārija autors         = [[Stjuarts Bītijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Krūzs]]
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Pīters Bergs]]
* [[Brūss Makdžills]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Parkes/MacDonald Productions]]''
* ''[[Edge City]]''
| izplatītājs              =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|8|6||bez}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/collateral-2004-1|title=Collateral|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 19, 2019|archive-date={{dat|2019|04|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190419114351/http://www.bbfc.co.uk/releases/collateral-2004-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=collateral.htm|title=Collateral|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= {{dat|2022|8|8||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|220,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Mēbiusa lente''' (arī '''Mēbiusa lapa''' vai '''Mēbiusa virsma''') ir [[virsma]], kurai ir tikai viena mala un viena puse, — tas ir vienkāršākais vienpusējas virsmas piemērs [[topoloģija|topoloģijā]]. Mēbiusa lentes modeli viegli var izgatavot no taisnstūrveida papīra sloksnītes, vienu tās galu pagriežot par 180° un salīmējot galus kopā (ja vienu galu nepagriež, iegūst parastu [[rotācijas virsma|rotācijas virsmu]]).

sentences:
(2018)]]
'''Putinisms''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Путинизм'') ir 21. gadsimta politiskā pārvaldes sistēma [[Krievija|Krievijā]], kas izveidojusies [[Vladimirs Putins|Vladimira Putina]] valdīšanas laikā, kā arī ideoloģija (dažādu [[Konservatīvisms|konservatīvu]] ideju kopums).

sentences: '''Sekstamino''' jeb '''6-mino''' ir polimino, kurš sastāv no sešiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 35 unikāli sekstamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 216 sekstamino pozīcijas.

sentences:
[[Brazīlija|Brazīlijā]]]]
'''Mitrais tropu mežs''' jeb '''tropu lietus mežs''' ir [[bioma]], kas izplatīta mitra klimata apstākļos [[Ekvatoriālā josla|ekvatoriālajā]], [[Subekvatoriālā josla|subekvatoriālajā]] un [[Tropu josla|tropu joslā]], kur gada vidējā gaisa temperatūra ir aptuveni 25 °C. Mitrajiem tropu mežiem ir nozīmīga loma [[Zeme]]s klimata veidošanā, jo zaļie augi [[fotosintēze]]s procesā absorbē [[Oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdu]] un izdala [[skābeklis|skābekli]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gudrinieks.lv/referati/eseja-domraksts/mitrie-tropiskie-mezi.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2014|03|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130522121741/http://www.gudrinieks.lv/referati/eseja-domraksts/mitrie-tropiskie-mezi.html |archivedate={{dat|2013|05|22||bez}} }}</ref> Mitrajos tropu mežos ir lielākā [[bioloģiskā daudzveidība]], tāpēc to augšanas apgabalos notiekošā cilvēka darbība apdraud lielu augu un dzīvnieku sugu skaitu.

sentences:
{{cita nozīme|Kanādas ģenrālgubernatoru|viņa tēvu, Lielbritānijas premjerministru|Edvards Smits-Stenlijs}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Frederiks Stenlijs
| vārds_orģ           = ''Frederick Stanley''
| attēls              = Lord Stanley of Preston.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 6. [[Kanāda]]s ģenerālgubernators
| term_sākums         = {{dat|1888|6|11|N}}
| term_beigas         = {{dat|1893|9|18|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1841|1|15}}
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1908|6|14|1841|1|15}}
| mir_vieta           = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| apglabāts           =
| tautība             = Brits
| partija             = [[Konservatīvo partija (Apvienotā Karaliste)|Konservatīvo partija]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Lord Stanley Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Frederiks Artūrs Stenlijs''' ({{val|en|Frederick Arthur Stanley, 16th Earl of Derby}}; {{dat|1841|1|15|N}} — {{dat|1908|6|14|N}}), līdz 1886. gadam pazīstams kā '''Frederiks Stenlijs''' (''Frederick Stanley'') un laikā no 1886. līdz 1893. gadam kā '''Prestonas Lords Stenlijs''' (''Lord Stanley of Preston''), bija britu [[politiķis]], pārstāvēja [[Konservatīvo partija (Apvienotā Karaliste)|Konservatīvo partiju]]. Viņš bija koloniju Valsts sekretārs un laikā no 1888. līdz 1893. gadam bija [[Kanāda]]s ģenerālgubernators. Lords Stenlijs vislabāk pazīstams kā [[Stenlija kauss|Stenlija kausa]] ieviesējs. Šo balvu sākotnēji tika paredzēts pasniegt Kanādas amatieru hokeja čempioniem, pašlaik tas tiek pasniegts [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] katras sezonas čempioniem, pats kauss viņam izmaksājis nedaudz mazāk kā 50 dolārus.<ref>[http://www.sportaavize.lv/18032010-nedela_sporta_vesture_lords_stenlijs_un_v# Nedēļa sporta vēsturē. Lords Stenlijs un viņa kauss] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304174111/http://www.sportaavize.lv/18032010-nedela_sporta_vesture_lords_stenlijs_un_v |date={{dat|2016|03|04||bez}} }}, sportaavize.lv</ref> Viņš bija [[brīvmūrnieks]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Titāna izopropoksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=Ti(OCH(CH3)2)4
|molmasa=284,26
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=18-20 °C
|viršanas temperatūra=218 °C ([[spiediens|pie 10 mm Hg]])
}}

sentences: {{Commonscat|Education in Japan|Izglītība Japānā}}

sentences: '''Cauruļvadu uzmavsavienojums''' ir [[Caurule|cauruļvadu]] — [[Ūdensvads|ūdensvadu]], [[Gāzesvads|gāzesvadu]] vai siltumvadu ([[apkure]]s sistēmu) — savienojums.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=[[Inženiergrafika]]|last3=Fjodorova|first=Jānis|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|year=2008|isbn=978-9984-32-147-9|first2=Modris|last2=Dobelis|first3=Genevefa|last=Auzukalns|first4=Ieva|last4=Jurāne|first5=Ella|last5=Leja|first6=Veronika|last6=Stroževa|first7=Gaļina|last7=Veide|first8=Zoja|last8=Veide}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kaimiņos ar spiegiem
| operators =
| attēls = Keeping Up with the Joneses (film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta filma, komēdija
| režisors = [[Gregs Motola]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Zaks Galifjanakis]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Gala Gadota]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Keeping Up with the Joneses''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|10|8}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|29,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl979142145/|title=Keeping Up with the Joneses |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kaimiņos ar spiegiem"''' ({{Val|en|Keeping Up with the Joneses}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Gregs Motola]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Zaks Galifjanakis]], [[Džons Hemms]], [[Aila Fišere]] un [[Gala Gadota]].

sentences: '''Pēcgrūdiens''' ir [[zemestrīce]], kura norisinās pēc kādas spēcīgākas zemestrīces. Vairākums zemestrīču notiek vietās, kur saduras divas [[kontinentālā plātne|kontinentālās plātnes]]. To savstarpējā [[mijiedarbība]] pazemē rada lielu iekšējo [[mehāniskais spriegums|spriegumu]], un, kad tas kļūst pārāk spēcīgs, plātnes izkustas, izraisot zemestrīci. Ja vienas kontinentālās plātnes mala pavirzās zem otras plātnes, var izcelties ļoti stipra zemestrīce. Lielai zemestrīcei attiecīgajā plātņu lūzuma apgabalā parasti seko mazākas zemestrīces, jo plātnes pielāgojas savam jaunajam [[novietojums|novietojumam]]. Šīs zemestrīces sauc par pēcgrūdieniem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudijs Ptolemajs
|     vārds_orig = Κλαύδιος Πτολεμαῖος
|         attēls = Ptolemaeus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Baroka laikmeta mākslinieka redzējums par Ptolemaju
|     dz_dat_alt = ap [[90]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Ptolemaja Hermeja]]? (''Ptolemais Hermiou''), [[Romas impērija]]
(tagad Almanšā (''Al Manshah''), {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[168]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Aleksandrija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeogrāfija]], [[mūzika]]
|     sasniegumi = ''[[Almagest]]'' autors, [[ģeocentrisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|Poets from the United States}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Skūpsti mani nāvējoši
| operators =
| attēls = Kiss Me Deadly (1955) standard one-sheet.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[film noir]]
| režisors = [[Roberts Oldričs]]
| producents = Roberts Oldričs
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ralfs Mīkers]]
* [[Alberts Dekers]]
* [[Pols Stjuarts]]
* [[Huano Ernandess]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kiss Me Deadly''
| studija = ''Parklane Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1955|5|18}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Skūpsti mani nāvējoši"''' ({{Val|en|Kiss Me Deadly}}) ir 1955. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors un producents ir [[Roberts Oldričs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ralfs Mīkers]], [[Alberts Dekers]], [[Pols Stjuarts]], [[Huano Ernandess]] un [[Gabija Rodžersa]]. Savas pirmās kinolomas filmā atveido arī [[Maksīne Kūpere]] un [[Klorisa Līčmena]]. Filma balstīta uz [[Mikijs Spileins|Mikija Spileina]] tāda paša nosaukuma 1952. gada kriminālromānu.

sentences: {{Commonscat|Kickboxers from the United States}}

sentences: '''Tipiskā suga''' ir bioloģiska [[suga]], kura ir izvēlēta par augstākas klasifikācijas grupas tipisku pārstāvi un kuras apraksts atbilst šīs grupas aprakstam. Tipiskās sugas jēdzienu bioloģijā ieviesa [[Pjērs Andrē Latrells]],<ref>[https://www.annualreviews.org/doi/pdf/10.1146/annurev.en.19.010174.000245 Claude Dupuis (1974). ''"Pierre André Latreille (1762–1833): the foremost entomologist of his time"''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190320060757/https://www.annualreviews.org/doi/pdf/10.1146/annurev.en.19.010174.000245 |date={{dat|2019|03|20||bez}} }}. Annual Review of Entomology. 19: 1–14. doi:10.1146/annurev.en.19.010174.000245.</ref> tomēr tā lietošana sākās jau pēc viņa nāves 1840. gadā.<ref>[https://www.merriam-webster.com/dictionary/type%20species#h1 Vebstera vārdnīca: https://www.merriam-webster.com/dictionary/type%20species#h1]</ref>

sentences: Šī lapa indeksē '''[[gadsimts|gadsimtu]]''' lapas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-dodekāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)10CH3
|molmasa=170,34
|blīvums=749,3
|kušanas temperatūra=−9,6 °C
|viršanas temperatūra=216,2 °C
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = الجمهورية الإسلامية الموريتانية, ''Al-Jumhuriyah al-Islamiyah al-Muritaniyah''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Mauritānijas Islāma Republika
|            valsts_nosaukums = Mauritania
|               karoga_attēls = Flag of Mauritania.svg
|            karoga_nosaukums = Mauritānijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Seal of Mauritania.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Mauritānijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Mauritānijas himna]]
|               kartes_attēls = Mauritania_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts = Mauritānijas atrašanās vieta Rietumāfrikā
|               galvaspilsēta = [[Nuakšota]]
| latd= 18 | latm= 09 | latNS= N | longd= 15 | longm= 58 | longEW= W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Islāma republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Mauritānijas valsts vadītāji|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Mohamed Ould Ghazouani]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Mauritānijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Mohamed Ould Bilal]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Mauritānijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Francija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1960|11|28}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 1 030 700
|               platība_rangs = 29.
|              procenti_ūdens = 0,03
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|          iedzīvotāju_skaits = 3 537 368
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 135.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 221.
|                     IKP_PPP = 6,326 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 2037
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,520 vidējs
|                   HDI_rangs = 154.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Ugija]]
|                valūtas_kods = MRO
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.mr]]
|              tālsarunu_kods = 377
|                iso_kods_num = 478
|              iso_kods_alfa2 = MR
|              iso_kods_alfa3 = MRT
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
|          name = ''A. Le Coq Arena''
|         image = Samba boys kick off the match in Tallinn.jpg
|      map_type = Tallina#Igaunija
|latNS=N|latd=59|latm=25|lats=16.65
|longEW=E|longd=24|longm=43|longs=55.38
|      location = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|   UEFA_rating =
|  broke_ground =
|         built =
|  cap_football = 10 500
|   cap_concert = 25 000
|          cost =
|    dimensions =
|        opened = 2001. gada 2. jūnijā
|       surface = zāle
|       tenants = [[Igaunijas futbola izlase]]<br />''[[FC Flora]]''
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīmens Daisons
|     vārds_orig = ''Freeman Dyson''
|         attēls = Freeman Dyson cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Krautorna, [[Bērkšīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2020
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Karaliskie gaisa spēki]], [[Padziļināto studiju institūts]], [[Djūka Universitāte]], [[Kornela Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]], [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Hanss Bēte]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Daisona sfēra]], [[projekts ''Orion'']], [[TRIGA]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Frīmens Džons Daisons''' ({{val|en|Freeman John Dyson}}; dzimis {{dat|1923|12|15}}, miris {{dat|2020|2|28}}) bija [[Anglija|angļu]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] fiziķis un matemātiķis. Pazīstams ar darbiem [[kvantu elektrodinamika|kvantu elektrodinamikā]], [[cietvielu fizika|cietvielu fizikā]], [[astronomija|astronomijā]] un [[kodolinženierija|kodolinženierijā]]. Zinātnieka vārdā nosaukta [[Daisona sfēra]].

sentences:
{{Filmas infokaste| nosaukums latviski= Pēcpusdienas tīkli
  | attēls= Meshes of the Afternoon 1.png
  | paraksts=
  | nosaukums oriģinālvalodā= Meshes of the Afternoon
  | valsts= [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | režisors= [[Maija Derena]]
[[Aleksandrs Hamids]]
  | producents= Maija Derena
  | scenārija autors= Maija Derena
  | galvenajās lomās= Maija Derena
Aleksandrs Hamids
  | mūzika= [[Teiji Ito]]
(pievienota [[1959]]. gadā)
  | operators= Aleksandrs Hamids
  | montāža= Maija Derena
  | izdošanas laiks= [[1943]]. gadā
  | ilgums= 14 min
  | valoda= bez dialoga
  | budžets=
  | imdb= 0036154
}}

sentences: '''21. februāris''' ir gada 52. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 313 (314 garajā gadā) dienas.

sentences: '''RBMK''' (no {{val-ru|Реактор Большой Мощности Канальный}} — lielas jaudas kanālu tipa reaktors) ir [[Padomju Savienība|PSRS]] izstrādātu un būvētu [[kodolreaktors|kodolreaktoru]] veids. RBMK ir heterogēnie kanālu tipa lēno [[neitrons|neitronu]] [[urāns (elements)|urāna]]-[[grafīts|grafīta]] reaktori (grafīts kā neitronu palēninātājs, ūdens kā dzesētājs). RBMK ir tā saucamie verdošā tipa reaktori, jo to primārais [[siltumnesējs]] ir verdošs [[ūdens]] (reaktors izstrādā piesātinātu [[tvaiks|tvaiku]] ar 70 [[atmosfēra (mērvienība)|atmosfēru]] spiedienu).

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Pēteris Kvetkovskis
|Attēls = Skyforger – Hörnerfest 2016 03.jpg
|Att_izm = 220px
|Apraksts = Kvetkovskis 2016. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Pēteris Kvetkovskis
|Dzimis = 1973. gada 24. jūnijā
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = balss, ģitāra, [[kokles]], [[stabule]]
|Žanrs = [[folkmetāls]]
[[tradicionālā tautas mūzika]]
|Nodarbošanās = dziedātājs, ģitārists
|Gadi = 1989—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī = [[Bez greznības]] (1989—1991)
''[[Grindmaster Dead]]'' (1991—1995)
''[[Skyforger]]'' (kopš 1995. gada)
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Majons
| Nosaukums2       = ''Mayon''
| Photo            = Mayon Volcano as of March 2020.jpg
| Paraksts         = Majons 2020. gada martā
| Augstums         = 2463
| Relatīvais_augstums = 2447
| karte            = Filipīnas#Lusona#Albaja
| reljefa_karte    = jā
| latd= 13 |latm= 15 |lats=24 |latNS= N
| longd= 123 |longm= 41 |longs= 06 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Albaja}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2023}}
| First ascent         = {{dat|1858}} Patons, Stjuarts
}}
'''Majons''' ({{val|fil|Bulkang Mayon}}, {{val|en|Mayon Volcano}}, {{val|bcl|Bulkan Mayon}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienvidaustrumos [[Bikolas pussala|Bikolas pussalā]], administratīvi ietilpst [[Albaja]]s provincē. Majons ir aktīvākais Filipīnu vulkāns, pēdējo 500 gadu laikā izvirdis vairāk kā 52 reizes.<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=273030 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Mayon]</ref> Filipīniešu mitoloģijā tiek uzskatīts par svēto kalnu.

sentences:
s ([[Nīderlande]], 1932. gads)]]
'''Smēķēšana''' ir darbība, kurā kāda substance (visbiežāk [[tabaka]] vai [[marihuāna]]) tiek sadedzināta un degšanas procesā radušies dūmi tiek ieelpoti. Smēķēšana visbiežāk tiek veikta, lai uzņemtu substancēs esošās [[psihotropās vielas]], jo [[degšana]] atbrīvo substanču aktīvās vielas (piemēram, [[nikotīns|nikotīnu]]) un ļauj šīs vielas uzsūkt organismā caur plaušām.

sentences: '''Krāslavas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 108 [[iela]]s [[Krāslava|Krāslavā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Krāslava, Krāslavas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = Krokpārka stadions
| native_name         = ''Croke Park/Páirc an Chrócaigh''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               =Croke_Park_from_the_Hill_-_2004_All-Ireland_Football_Championship_Final.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| map_type            = Īrija#Eiropa
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  53.3609 | latNS  = N
| longd =  6.2519| longEW = W
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 1884. gads
| renovated           = 2004. gads
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 82 300
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 145m x 88m
| acreage             =
| tenants             = [[Gēlu atlētiskā asociācija]] (''Gaelic Athletic Association'')
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Harasaveja
 | official_name            = ''Харасавэй''
 | settlement_type          = ciemats
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | shield_size              = 75px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Jamalas Ņencu autonomais apvidus#Krievija
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          = 280
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Sibīrijas federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
 | subdivision_name2        = [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus]]
 | subdivision_type3        = Rajons
 | subdivision_name3        = [[Jamalas rajons]]
 | established_title        = Dibināts
 | established_date         = 1976
 | established_title2       = Pamests
 | established_date2        =
 | established_title3       = Atjaunots
 | established_date3        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         =
 | population_footnotes     =
 | population_total         =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = [[UTC+5]]
 | utc_offset               = +5
 | latd = 71| latm = 11| lats = 02| latNS = N
 | longd = 66| longm = 52| longs = 08| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ronalds Fišers
|     vārds_orig = ''Ronald Fisher''
|         attēls = RonaldFisher1912.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ronalds Fišers 1912. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Adelaida]], [[Dienvidaustrālija]], {{AUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rotamstedas eksperimentālā stacija]], [[Londonas Universitātes koledža]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Adelaidas Universitāte]], [[CSIRO]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[statistika]], [[ģenētika]], [[evolūcija]]s pētniecība
|    pasniedzēji = [[Džeimss Hopvuds Džīnss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[maksimālā paticamība]], [[ANOVA]], [[nulles hipotēze]], [[Fišera sadalījums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| company_name = ''Gainax''
| logo = Gainax (Lucida Sans).png
| company_type =
| foundation = {{dat|1984|12|24|N|bez}}
| founder =
| location = {{vieta|Japāna|Tokija|Mitaka}}
| industry = [[Anime]] industrija
| products = anime
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = http://www.gainax.co.jp/wp/
}}
'''''Gainax''''' ({{val|ja|株式会社ガイナックス ''Kabushiki-gaisha Gainakkusu''}}) ir viena no lielākajām [[anime]] studijām. Studija atrodas [[Tokija|Tokijā]]. Uzņēmums tika dibināts {{dat|1984|12|24|bez}}. Veiksmīgākās ''Gainax'' animes ir ''[[Neon Genesis Evangelion]]'', ''[[Tengen Toppa Gurren Lagann]]'', ''[[Corpse Princess]]'' un ''[[Panty & Stocking with Garterbelt]]''.

sentences: {{cita nozīme|lauksaimnieku|mājas garu latviešu mitoloģijā|Zemnieks (mitoloģija)}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Babefīts
|attēls=
|klase=Fosfāts
|ŠtruncaID=7/B.01-60
|ķīm_formula=BaBe[(F,OH)|PO4]
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Balta
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.629 nε = 1.632
|pleohroisms=
|blīvums=4,31
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Vjačeslavs Čornovils
| vārds_orģ = ''В'ячеслав Максимович Чорновіл''
| attēls = НДУ 3 Чорновіл Вячеслав Максимович.jpg
| att_izm =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = Ļvivas apgabala padomes priekšsēdētājs
| term_sākums = 1990. gada aprīlis
| term_beigas = 1992. gada aprīlis
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis = Mikola Horiņs
<!------ Otrais amats ------>| amats2 =
| term_sākums2 =
| term_beigas2 =
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 = <!------ Trešais amats ------>
| amats3 =
| term_sākums3 =
| term_beigas3 =
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| vietnieks3 =
| prezidents3 =
| premjers3 =
| priekštecis3 =
| pēctecis3 = <!------ Ceturtais amats ------>
| amats4 =
| term_sākums4 =
| term_beigas4 =
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| vietnieks4 =
| prezidents4 =
| premjers4 =
| priekštecis4 =
| pēctecis4 = <!--- ja ir vairāk amatu, var pievienot līdz pat 20, nomainot numerāciju (amats5, amats6, prezidents5, prezidents6 utt.)--->
<!------ Personas dati ------>| dzim_dati = {{dat|1937|12|24}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijivas apgabals|Jerki|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1999|3|25|1937|12|24}}
| mir_vieta = {{vieta|Ukraina|Borispiļa}}
| apglabāts =
| tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
| partija = Ukrainas Tautas kustība (''Народний Рух України'')
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni = Andrijs Čornovils, Tarass Čornovils
| profesija = žurnālists
| alma_mater = [[Kijivas Universitāte]]
| reliģija = [[pareizticība]]
| paraksts = Chornovil autograph.svg
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Vjačeslavs Čornovils''' ({{val|uk|В'ячеслав Максимович Чорновіл}}; dzimis {{dat|1937|12|24}}, miris {{dat|1999|3|25}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] politiķis. PSRS laikos bija ievērojams [[disidents]], par ko 1960., 1970., un 1980. gados vairākkārt ticis arestēts.<ref name="TG">{{ziņu atsauce |last1=Marusenko |first1=Peter |title=Vyacheslav Chornovil obituary |url=https://www.theguardian.com/news/1999/apr/16/guardianobituaries |publisher=''[[The Guardian]]'' |date={{dat|1999|4|16||bez}}}}</ref> Sākotnēji strādāja par žurnālistu, bet par savu disidentisko aktivitāti tika atlaists un notiesāts uz piespiedu darbiem. Kopumā aizvadīja 17 gadus ieslodzījumā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Aglonas pagasts
| karte             = Aglonas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Aglonas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Aglonas pagasta karogs
| centrs            = Aglona
| platība           = 131,7
| iedzīvotāji       = 1716<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1716/ 131.7 round 1}}
| izveidots         = 1936
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.aglona.lv
|novada_nosaukums=Preiļu novads|novads=Novads}}

sentences:
[[Kategorija:Ģermāņi]]
[[Kategorija:Eiropas tautas]]
[[Kategorija:Spānijas vēsture]]
[[Kategorija:Izzudušās tautas]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 82
|             7. čaula =
|             6. čaula = 4
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pb
|             atommasa = 207,2
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Svina kubs un svina konteineri radioaktīvu vielu glabāšanai
|  oksidēšanas pakāpes = +4, '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,8
|              blīvums = 11340
|  kušanas temperatūra = 600,61 K (327,46 °C)
| viršanas temperatūra = 2022 K (1749 °C)
}}
'''Svins''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Pb''' un atomskaitli 82. Svins ir toksisks smagais [[metāls]] ar relatīvi labu [[korozija]]s izturību. Brīvā veidā svins dabā ir sastopams ļoti reti. Svins veidojas arī daudzu smago [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] [[izotops|izotopu]] sabrukšanas procesā. Lielu daļu svina iegūst no sulfīdu rūdas, ir sastopamas arī karbonātu un sulfātu rūdas (svina [[sulfāti|sulfāts]] ir mazšķīstošs). Lielu daļu svina iegūst arī, pārstrādājot nolietotus svina izstrādājumus. Viens no nozīmīgākajiem svina pielietojumiem ir [[akumulators|akumulatoros]]. Svinam savienojumos var būt oksidēšanas pakāpes +2 un +4.

sentences: '''Karbonādo''' ('''melnais dimants''') ir [[minerāls|minerāla]] — [[dimants|dimanta]] variācija. Pastāv versija, ka tas veidojas kosmosā, [[starpzvaigžņu vide|starpzvaigžņu telpā]]. Karbonādo ir dabīgs [[polikristāls|polikristālisks]] dimants, kurs uz [[Zeme]]s atrasts [[aluviāls|aluviālajos]] nogulumos.

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Miglas krogs un citi dzejoļi
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Gunars Saliņš]]
|  orig nosaukums =
|       tulkotajs =
|     ilustrators =
|     vaka autors = Tālivaldis Stubis
|          valsts = ASV
|          valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = dzeja
|        izdevejs = [[Grāmatu draugs]]
|          izdota = [[1957]]
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms = "[[Melnā saule]]" (1967)
}}
{{Noformējums+}}
'''Miglas krogs un citi dzejoļi''' ir [[Gunars Saliņš|Gunara Saliņa]] pirmais dzejoļu krājums. To izdevis apgāds "Grāmatu Draugs" [[Bruklina|Bruklinā]] ([[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), 1957. gadā.

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Gulbenes novada vidusskola
|attēla_nos   = Gulbene, Skolas iela 10.jpg
|att_izm      = 250px
|att_apraksts = Ēka Skolas ielā 10 (2017)
|dibin        = 2020 (1926)
|vieta        = Skolas iela 10, [[Gulbene]], {{LAT}}
|tips         = vidusskola
|direktors    = Linda Ūdre-Rizga<ref>[https://www.gulbene.lv/lv/izgl/852-vid-izgl Vidējās izglītības iestādes Gulbenes novadā]</ref>
|skolēni      = 1144 (2022)
|mlapa        = {{url|gnvsk.lv}}
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Gurilišku vecticībnieku baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Gurilišku vecticībnieku lūgšanu nams, Sakstagala pagasts, Rēzeknes novads, Latvia - panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Gurilišku vecticībnieku baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Gurilišku vecticībnieku baznīca
| position = left
| latd  = 56.532560 | latNS  = N
| longd = 27.039757 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Rēzeknes novads|Sakstagala pagasts|Guriliški}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 20. gadsimta sākums
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences: standartos noteiktais apzīmējums [[indīgums|indīgām]] vielām]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorāta struktūrformula

Nātrija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7775-09-9
|      ķīmiskā formula = NaClO3
|              molmasa = 106,44
|              blīvums = 2500
|  kušanas temperatūra = 248 °C
| viršanas temperatūra = ~300 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 101,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hlorāts''' (NaClO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī.

sentences:
[[Kategorija:Empīrisms]]
[[Kategorija:Filozofi pēc skolas un virziena]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Bumbuļu topinambūrs
|         binomial = Helianthus tuberosus
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|           attēls = Sunroot flowers.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = Topinambūra ziedi
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Helianthus
|         ģints_lv = Saulgriezes
|             suga = H. tuberosus
|          suga_lv = Bumbuļu topinambūrs
|           suga_r = Topinambūrs
}}

sentences: {{Infobox drink|name=Espreso|image=Tazzina di caffè a Ventimiglia.jpg|caption=Krūzīte espreso no [[Ventimilja]]s, Itālijā|type=karstais dzēriens|origin={{ITA}}|introduced=1901|color=melna}}

sentences: '''Ilgtspējīga attīstība''' ir attīstība, kas nodrošina šodienas vajadzību apmierināšanu, neradot draudus nākamo paaudžu vajadzību apmierināšanai<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vidm.gov.lv/lat/darbibas_veidi/files/text/Darb_jomas//Book_gribamia.pdf |title=Gribam ilgtspējīgu attīstību |access-date={{dat|2011|03|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305131419/http://www.vidm.gov.lv/lat/darbibas_veidi/files/text/Darb_jomas//Book_gribamia.pdf |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>. Ilgtspējīgu attīstību raksturo trīs savstarpēji saistītas dimensijas: [[vide]]s, [[ekonomika|ekonomiskā]] un [[sociāls|sociālā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vidm.gov.lv/lat/darbibas_veidi/ilgtspejiga_attistiba |title=VARAM Ilgtspējīga attīstība |access-date={{dat|2011|01|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080724170637/http://www.vidm.gov.lv/lat/darbibas_veidi/ilgtspejiga_attistiba/ |archivedate={{dat|2008|07|24||bez}} }}</ref>. Balstoties uz ilgtspējīgas attīstības principu, attīstībai jānotiek, saudzīgi rīkojoties ar planētas resursiem un rūpējoties par to, lai uz Zemes tiktu saglabāta bioloģiskā daudzveidība.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Elisona Krausa
|          Attēls = Alison Krauss MerleFest 2007 01.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Elisona Krausa 2007. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1971|7|23}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Dekatura}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1984–pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Rounder Records|Rounder]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Elisona Krausa''' (''Alison Krauss'', dzimusi {{dat|1971|7|23}}) ir amerikāņu [[blūgrāss|blūgrāsa]] un [[kantri]] mūzikas dziedātāja, kā arī [[vijole]]s spēlētaja. Viņa ienāca mūzikas industrijā vēl kā bērns. Viņa uzvarēja vietējajos konkursos jau desmit gadu vecumā, bet pirmo ierakstus veica 14 gadu vecumā. [[1985]]. gadā viņa noslēdza līgumu ar ''[[Rounder Records]]'' un [[1987]]. gadā, 16 gadu vecumā, izdeva savu pirmo [[mūzikas albums|albumu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Thymus serpyllum1.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Thymus serpyllum|Mazais mārsils}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Lamiales
|         rinda_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Lamiaceae
|        dzimta_lv = Lūpziežu dzimta
|            ģints = Thymus
|         ģints_lv = Mārsili
|             suga = T. serpyllum
|          suga_lv = Mazais mārsils
|         binomial = Thymus serpyllum L.
}}

sentences:
{{infokaste+}}
s policija atsūtīja uz Londonu 1911. gada izmeklēšanas laikā.]]
'''Pēteris Krāsotājs''' ({{val|en|Peter the Painter}}) bija segvārds nezināmam [[Latvija]]s kaujinieku barvedim [[Londona|Londonā]], kas tika apsūdzēts uzbrukumā juvelieru veikalam un policistu nogalināšanā 1910. gada decembrī. Viņš bez pēdām pazuda [[Sidnejstrītas aplenkums|Sidnejstrītas aplenkuma]] laikā un vēlāk viņa tēls kļuva par "antivaroņa" prototipu [[Žoržs Simenons|Žorža Simenona]] romānā "[[Pēteris Latvietis]]" (1931).

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Dekoratīvās žurkas''' ir [[žurkas]] (galvenokārt [[pelēkās žurkas|pelēko žurku]] [[Šķirne|šķirnes]]), kas paredzētas turēšanai [[Māja|mājas]] apstākļos un ir ļoti atšķirīgas no savvaļas žurkām. Šīs žurkas tiek speciāli vairotas un audzētas ar mērķi nodot tās kā [[Mājdzīvnieki|mājdzīvniekus]] [[grauzēji|grauzēju]] mīļotājiem.<ref>[http://pnc.lv/majai/26112010-par_zurkam_kas_apmilojamas Vilkāja, D.(05.12.2010 ''Par mīlīgajām dekoratīvajām žurciņām.'' Skatīts:27.11.2013]{{Novecojusi saite}}</ref>  Dekoratīvo jeb mājas žurku [[dzīves ilgums]] ir aptuveni 2-3 gadi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://animals.pawnation.com/life-expectancy-storebought-rat-3968.html |title=Parker, L. ''Life expectancy of a Store-bought rat.'' Skatīts: 27.11.2013 |access-date=27.11.2013 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140116054250/http://animals.pawnation.com/life-expectancy-storebought-rat-3968.html |archivedate=16.01.2014 }}</ref>

sentences: '''Mediāna''' ir [[nogrieznis]] [[trijstūris|trijstūra]] iekšpusē, kas trijstūra virsotni savieno ar pretējās malas viduspunktu. Tā sadala trijstūri divās daļās ar vienādiem [[laukums|laukumiem]]. Mediāna sadala [[leņķis|leņķi]] vienādās daļās ''tikai tad'', ja leņķa sānu malas ir vienāda garuma (tādā gadījumā mediāna sakrīt ar [[bisektrise|bisektrisi]] un trijstūris ir [[vienādsānu trijstūris|vienādsānu]]).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Crossfire''
| operators =
| attēls = CrossfirePoster2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', drāma
| režisors = [[Edvards Dmitriks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts Jangs]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Glorija Greiema]]
* [[Sems Levens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Crossfire''
| studija = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1947|7|22}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|678 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Crossfire''''' ir 1947. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' drāmas filma, kuras režisors ir [[Edvards Dmitriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Jangs]], [[Roberts Mičums]], [[Roberts Raians]], [[Glorija Greiema]] un [[Sems Levens]]. Filma balstīta uz [[Ričards Brukss|Ričarda Bruksa]] 1945. gada romānu ''The Brick Foxhole''.

sentences:
[[File:Oly-EM1-connector.jpg|thumb|right|[[Olympus OM-D E-M1]] ir viena no kamerām, kura izmanto Micro Four Thirds sistēmu]]
'''Micro Four Thirds sistēma''' ('''MFT''') ir standarts, ko izveidoja ''[[Olympus Corporation|Olympus]]'' un ''[[Panasonic]]'', plašāk to izziņojot 2008. gada 5. augustā,<ref name = 'DPReview.com 2008-08-05'>{{cite news | first= | last = | coauthors= | title=Olympus and Panasonic announce Micro Four Thirds | date=2008-08-05 | publisher = Digital Photography Review | url = http://www.dpreview.com/news/0808/08080501microfourthirds.asp | work = | pages = | accessdate = 2008-08-05}}</ref> bezspoguļa foto un video kamerām ar maināmiem objektīviem.<ref>{{cite web |url=http://www2.panasonic.com/webapp/wcs/stores/servlet/prModelDetail?storeId=11301&catalogId=13251&itemId=407080&modelNo=Content04082010101919040&surfModel |title=Panasonic introduces AG-AF100 |publisher=.panasonic.com |date= |accessdate=2012-05-19 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120427044852/http://www2.panasonic.com/webapp/wcs/stores/servlet/prModelDetail?storeId=11301&catalogId=13251&itemId=407080&modelNo=Content04082010101919040&surfModel |archivedate=2012-04-27 }}</ref> 2014. gadā, ''JK Imaging Ltd.'', kam šobrīd pieder [[Kodak]] zīmols, izlaida savu pirmo Micro Four Thirds kameru, [[Kodak Pixpro S-1]].<ref>{{cite web |url=http://www.dpreview.com/previews/kodak-pixpro-s-1/ |title=Kodak Pixpro S-1 First Impressions Review |author=Andy Westlake |accessdate=September 30, 2014}}</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|Dievu monoteismā|jēdziena "dievs" vispārīgo nozīmi|dievība}}
 ([[Mikelandželo]] freska [[Siksta kapela|Sikstas kapelā]])]]
'''Dievs''' ir visaugstākā būtne un vienīgā [[dievība]] [[Monoteisms|monoteismā]]. Dievs pēc savas būtības ir neradīts, mūžīgs un bezgalīgs [[gars]], kurš ir perfekts savā spēkā un gudrībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/god|title=Definition of GOD|website=www.merriam-webster.com|access-date=2023-06-10|date=2023-06-09|language=en}}</ref> Dievs parasti tiek raksturots kā radītājs, proti, tas, kurš ir devis sākotni visam esošajam, tai skaitā arī [[Laiktelpa|laiktelpai]], un tādēļ pastāv ārpus [[laiks|laika]] un [[telpa]]s. Dievs tiek raksturots arī kā [[tiesnesis]], jo no morāla skatpunkta Dievu uzskata par visa labā un taisnīgā avotu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/Christianity/God-as-Creator-Sustainer-and-Judge|title=Christianity - God as Creator, Sustainer, and Judge {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-06-10|language=en}}</ref> Tādā veidā Dievu izprot kā pamatu [[Visums|radītajai pasaulei]] un [[Morāle|morāles normām]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2456''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2456''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2009
| Starts                 = {{dat|2009|12|14|SK}} 10:38 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2457]]'', ''[[Kosmos-2458]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2449]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2457]]''
}}
'''''Kosmos-2456''''' (''Космос-2456'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2009. gada decembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 730. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 1.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}

sentences: '''Trikarbonskābju cikls''', ko bieži sauc arī par '''citronskābes ciklu''' vai atklājēja vārdā par '''Krebsa ciklu''', ir [[šūnu elpošana]]s galvenā sastāvdaļa. Tas ir [[bioķīmija|bioķīmisks]] aerobs ([[gaiss|gaisa]] [[skābeklis|skābekļa]] klātienē norisošs) process, kura laikā tiek iegūta dzīvajiem organismiem nepieciešamā [[enerģija]]. Enerģija rodas no vienkāršiem 3 līdz 6 [[ogleklis|oglekļa]] atomus saturošiem savienojumiem - [[tauki|tauku]], [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] un [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] vielmaiņas produktiem, kuri sarežģītā daudzstadiju procesā pakāpeniski [[oksidēšanās|oksidējas]] līdz [[ogļskābā gāze|CO2]], atbrīvojot [[ūdeņradis|ūdeņradi]], kurš tālāk oksidējas līdz [[ūdens|ūdenim]], piedaloties [[adenozīntrifosforskābe]]s - universālā enerģijas uzkrājēja un pārnesēja - sintēzē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Keita un Leopolds
| attēls                   = Kate and leopold ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Kate & Leopold''
| žanrs                    = romantika, drāma, komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Džeimss Mengolds]]
| producents               =
* [[Keitija Konrāda]]
| scenārija autors         =
* [[Stīvens Rodžerss]]
* Džeimss Mengolds
| galvenajās lomās         =
* [[Mega Raiena]]
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Brekins Meijers]]
* [[Nataša Laione]]
* [[Bredlijs Vitfords]]
* [[Filips Bosko]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|12|25}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/kate-leopold-2001|title=Kate & Leopold|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 27, 2019|archive-date={{dat|2019|04|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190427150631/http://www.bbfc.co.uk/releases/kate-leopold-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=kateandleopold.htm|title=Kate & Leopold|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Keita un Leopolds''' ({{val|en|Kate & Leopold}}) ir 2001. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džeimss Mengolds]]. Galvenās lomas atveido [[Mega Raiena]], [[Hjū Džekmens]], [[Līvs Šreibers]], [[Brekins Meijers]], [[Nataša Laione]], [[Bredlijs Vitfords]] un [[Filips Bosko]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|25||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Streptopelia
|           autors = [[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1855
|           attēls = Collared Dove (Streptopelia decaocto), Fairlands Valley Park, Stevenage, 15 April 2011.jpg
|     att_nosaukums =[[Gredzenūbele]] (''Streptopelia decaocto'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Columbiformes
|         kārta_lv = Baložveidīgie
|           dzimta = Columbidae
|        dzimta_lv = Baložu dzimta
|    apakšdzimta=Columbinae
|   apakšdzimta_lv=Tipiskie baloži
|   ģints=Streptopelia
|  ģints_lv = Ūbeles
|      kategorijas = nē
}}
'''Ūbeles''', '''ūbeļu ģints''' (''Streptopelia'') ir [[baložu dzimta]]s (''Columbidae'') putnu [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno 13 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pigeons/ World Bird List: Pigeons, 2018]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Paralēlās mātes
| operators =
| attēls = ParallelMothers-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Pedro Almodovars]]
| producents = [[Augustins Almodovars]]
| scenārijs = Pedro Almodovars
| aktieri = * [[Penelope Krusa]]
* [[Milena Smita]]
| mūzika = [[Alberto Iglesiass]]
| oriģinālnos = ''Madres paralelas''
| studija = * ''El Deseo''
* ''Remotamente Films AIE''
| montāža =
| izplatītājs = ''Sony Pictures Entertainment Iberia''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2021|10|8|Spānija}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12618926/|title=Parallel Mothers (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Paralēlās mātes"''' ({{Val|es|Madres paralelas}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Spānija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pedro Almodovars]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Penelope Krusa]] un [[Milena Smita]].

sentences:
{{commonscat|Colombian armed conflict|Kolumbijas bruņotais konflikts}}
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Abies nordmanniana|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Pinophyta|nodalījums_lv=Kailsēkļi|klase=Pinopsida|klase_lv=Skujkoku klase|rinda=Pinales|rinda_lv=Priežu rinda|dzimta=Pinaceae|dzimta_lv=Priežu dzimta|ģints=Abies|ģints_lv=Baltegles|suga=Abies nordmanniana|suga_lv=Kaukāza baltegle|attēls=Abies nordmanniana Caucasian Fir ევროპული სოჭი (2).jpg|attēls2=}}
'''Kaukāza baltegle''' ({{val|la|Abies nordmanniana}}) ir [[priežu dzimta]]s suga.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Izopropilamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Propān-2-amīns, 2-propilamīns
|           CAS numurs = 75-31-0
|      ķīmiskā formula = C3H9N
|              molmasa = 59,11
|              blīvums = 690
|  kušanas temperatūra = -95,2 °C
| viršanas temperatūra = 32,4 °C
|        šķīdība ūdenī = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Izopropilamīns''' ((CH3)2CHNH2) (2-aminopropāns, 2-propilamīns) ir bāziska [[organiskās vielas|organiska viela]], [[amīns]]. Tas ir bezkrāsains, higroskopisks, ugunsnedrošs šķidrums ar amonjakam līdzīgu smaku. Izopropilamīnu lieto par ķīmiskās rūpniecības izejvielu. Lieto herbicīda [[glifosāts|glifosāta]] iegūšanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        binomial = Allium ampeloprasum'' var. ''porrum
|          attēls = Leeks.JPG
|      att_izmērs = 200px
|          valsts = Plantae
|       valsts_lv = Augi
|      nodalījums = Magnoliophyta
|   nodalījums_lv = Segsēkļi
|           klase = Liliopsida
|        klase_lv = Viendīgļlapji
|           rinda = Asparagales
|        rinda_lv = Sparģeļu rinda
|          dzimta = Amaryllidaceae
|       dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|     apakšdzimta = Allioideae
|  apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|           ģints = Allium
|        ģints_lv = Sīpoli
|            suga = A. ampeloprasum
|         suga_lv = Savvaļas puravi
|          pasuga = A. ampeloprasum'' var. ''porrum
|       pasuga_lv = Puravi
| izcelsmes_vieta =
|     kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Māja virs ūdenskrituma
| native_name         = ''Fallingwater''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Fallingwater - DSC05639.JPG
| image_alt           =
| image_size          = 250
| caption             =
| building_type       =
| architectural_style = Modernā arhitektūra
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Milrana}}
| pushpin_map         = Pensilvānija#ASV
| latd  = 39 | latm  = 54 | lats  = 22 | latNS  = N
| longd = 79 | longm = 28 | longs =  5 | longEW = W
| map_caption         =
| map_size            =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1936
| completion_date     = 1939
| opened_date         =
| top_floor           =
| observatory         =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Frenks Loids Raits]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1974|7|23|N|bez}}
|      designation1_number = 74001781
}}
| references          =
}}
'''Māja virs ūdenskrituma''', arī '''Folingvotera''' ({{val|en|Fallingwater}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[arhitekts|arhitekta]] [[Frenks Loids Raits|Frenka Loida Raita]] 1935. gadā projektētā māja [[Pensilvānija]]s štata dienvidrietumos, 80 [[kilometrs|km]] attālumā no [[Pitsburga]]s. Māja daļēji tika celta virs ''Bear Run'' ūdenskrituma. Mājas celtniecība tika uzsākta 1936. gadā un tā tika celta organiskās arhitektūras stilā. Žurnāls ''[[Time]]'' īsi pēc mājas uzcelšanas nosauca būvi par Raita visbrīnišķīgāko darbu. Māja virs ūdenskrituma tika iekļauta ''Smithsonian'' 28 vietu sarakstā, ko "jāredz pirms nāves". 1966. gadā tas tika nosaukts par nacionālo vēstures pieminekli. 1991. gadā Amerikas arhitektu institūta darbinieki nosauca Māju virs ūdenskrituma par visu laiku labāko amerikāņu arhitektu darbu. Māja tika celta amerikāņu biznesmeņa Edgara Kaufmana ģimenei.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kokneses katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Kokneses katoļu baznīca. 2000-07-23 - panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Kokneses katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Kokneses katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 56.646338 | latNS  = N
| longd = 25.440495 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads|Koknese}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = Prāvests Elvis Rudovičs
| website               = https://www.plavinu-kokneses-katoludraudzes.net/
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1939]]. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Volkswagen
| logo = Volkswagen logo 2019.svg
| logo_caption = Logotips kopš 2019. gada
| image = Volkswagen.tif
| image_caption = Koģenerācijas stacija
| logo_size = 150
| fate =
| type = [[zīmols]]
| foundation = 1937. gada 28. maijā
| location_city = [[Volfsburga]]
| location_country = Vācija
| founder = [[Vācu Darbaspēka Fronte]]
| area_served = Globāli
| key_people = Ralfs Brandšteters (CEO, Volkswagen)<ref>[https://www.volkswagen-newsroom.com/en/press-releases/ralf-brandstaetter-to-lead-volkswagen-core-brand-in-future-6086 Ralf Brandstätter to lead Volkswagen core brand in future] on VW Group, 8 June 2020</ref><br/>[[Tomass Šēfers]] (CEO, Volkswagen Passenger Cars)
| industry = [[Autobūve]]
| revenue =
| revenue_year =
| profit =
| profit_year =
| num_employees =
| num_employees_year =
| parent = [[Volkswagen Group]]
| subsid =
| homepage = {{url|https://www.volkswagen.com|volkswagen.com}}
}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Volkswagen''''' ([[abreviatūra]] — '''VW''') ir ''[[Volkswagen (uzņēmums)|Volkswagen Group]]'' piederoša automobiļu marka.

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''Ryanair'' lidojums 4978}}
<mapframe width=300 height=351 zoom=4 latitude=47.4 longitude=26.5 text="Aptuvenais lidojuma maršruts ar novirzīšanos uz Minsku.">
{
"type": "ExternalData",
"service": "page",
"title": "Flight FR4978 2021-05-23.map"
}
</mapframe>
'''''[[Ryanair]]'' lidojums 4978''' bija starptautisks pasažieru lidojums 2021. gada 23. maijā no [[Atēnu starptautiskā lidosta|Atēnu starptautiskās lidostas]] uz [[Viļņas starptautiskā lidosta|Viļņas starptautisko lidostu]]. Lidmašīnai tuvojoties [[Lietuva]]s gaisa telpai, tika ziņots, ka tajā atrodoties spridzeklis, tāpēc lidmašīnu pārtvēra baltkrievu reaktīvais iznīcinātājs ''[[MiG-29]]'', kurš to novirzīja uz [[Minskas Nacionālā lidosta|Minskas Nacionālo lidostu]].<ref name="ZB">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.zeit.de/politik/ausland/2021-05/belarus-roman-protasewitsch-ryanair-flug-alexander-lukaschenko|title=Niemand soll sich sicher fühlen|last=Brunner|first=Simone|publisher=[[Die Zeit]]|accessdate=2021-05-24|date=2021-05-24|language=de|dead-url=no|archiveurl=https://archive.today/20210524110641/https://www.zeit.de/politik/ausland/2021-05/belarus-roman-protasewitsch-ryanair-flug-alexander-lukaschenko|archivedate=2021-05-24}}</ref> Lidmašīnai nosēžoties Minskas Nacionālajā lidostā, vienu no tās pasažieriem — baltkrievu opozicionāru un žurnālistu [[Ramans Pratasevičs|Ramanu Prataseviču]] — apcietināja Baltkrievijas kriminālpolicija. Ar gandrīz deviņarpus stundu ilgu nokavēšanos plkst. 21.27 lidmašīna beidzot sasniedza savu sākotnējo galamērķi — Viļņas starptautisko lidostu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.delfi.lv/news/arzemes/ryanair-reiss-kas-tika-novirzits-uz-minsku-vakara-ir-piezemejies-lietuva.d?id=53225495 |title='Ryanair' reiss, kas tika novirzīts uz Minsku, vakarā ir piezemējies Lietuvā |publisher=[[Delfi (portāls)|Delfi]] |date=2021. gada 23. maijs |accessdate=2021. gada 23. maijā}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Parka infokaste
|name                = Līča dārzi
|photo               = Supertree_Grove,_Gardens_by_the_Bay,_Singapore_-_20120712-02.jpg
|type=
|location            = {{vieta|Singapūra}}
|label_position      = left
|map                 = Singapūra#Āzija
|latd                = 1.284722
|longd               = 103.865
|area                = 101 ha
|created             = 2012. gadā
|operator            =
|visitation_num      =
|status              =
| website            = {{oficiālā mājaslapa}}
}}
<mapframe text="Līča dārzi" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q630135"
}
</mapframe>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =Республикæ Хуссар Ирыстон
სამხრეთი ოსეთი
Республика Южная Осетия
|    pilnais_valsts_nosaukums = Dienvidosetijas Republika
|            valsts_nosaukums = Dienvidosetija
|               karoga_attēls = Flag of South Ossetia.svg
|            karoga_nosaukums = Dienvidosetijas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls =National Emblem of the Republic of South Ossetia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Dienvidosetijas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 150px
|             nacionālā_himna = [[Dienvidosetijas himna]]
|               kartes_attēls =Europe_Location_South_Ossetia.svg
|               galvaspilsēta = [[Chinvala]]
|              valsts_valodas = [[Osetīnu valoda|Osetīnu]], [[Gruzīnu valoda|gruzīnu]], [[Krievu valoda|krievu]]
|             etniskās_grupas =  osetīni (66,5%), gruzīni (28,3%), krievi (1,6%)
|        etniskās_grupas_gads = 1970
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla republika]]
(''de jure'' [[Gruzija]]s sastāvdaļa)
|        valsts_galvas_tituls = prezidents
|                valsts_galva = [[Anatolijs Bibilovs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = premjerministrs
|               valsts_galva2 = Eriks Puhajevs
|        neatkarības_iegūšana = No [[Gruzija]]s
|         neatkarības_piezīme = {{dat|1991|11|28}}
|                 platība_km2 = 3900
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2015
|          iedzīvotāju_skaits = 53 500
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Krievijas rublis]]
|                valūtas_kods = RUB
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Dienvidosetija''' ({{val|os|Хуссар Ирыстон}}, ''Khussar Iryston''; {{val|ka|სამხრეთ ოსეთი}}, ''Samxret Oseti''; {{val|ru|Южная Осетия}}, ''Yuzhnaya Osetiya'') ir [[Gruzija]]s reģions, kas pēc [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukuma]] pasludināja neatkarību, ko neatzīst lielākā daļa pasaules valstu.

sentences:
, [[Vācija|Vācijā]]]]
'''Mežsaimniecība''' ir [[Uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbības]] un [[Augkopība|augkopības]] nozare, kas nodarbojas ar [[Mežs|meža]] stādīšanu, uzlabošanu, efektīvu meža zemes apsaimniekošanu un izmantošanu. Tā ir viena no lielākajām saimniecības nozarēm [[Latvija|Latvijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/temas/mezsaimnieciba|title=https://www.delfi.lv/temas/mezsaimnieciba|website=www.delfi.lv|access-date=2023-02-23|language=lv}}</ref> Mežsaimniecība ir arī zinātniskās [[Pētniecība|pētniecības]] joma, kas pēta meža apmežošanas metodes un mežsaimniecības uzlabošanu, kā arī mežus kā vienu no svarīgākajām [[Biosfēra|biosfēras]] sastāvdaļām.

sentences: '''Vērpes deformācija''' jeb vienkārši '''vērpe''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] slāņi cits attiecībā pret citu pagriežas, saglabājot nemainīgu tikai to punktu stāvokli, kas atrodas uz ķermeņa slāņiem perpendikulāras ass vai nostiprinātā šai asij perpendikulārā slānī.

sentences:
{{Infobox military conflict
|conflict=Bzuras kauja
|partof=[[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]], [[Polijas kampaņa|Polijas kampaņas]]
|image= File:Battle of Bzura-horse artillery.gif
|caption=
|date=1939. gada 9. — 19. septembris
|place= Netālu no [[Kutno]], [[Lodzas vojevodiste]], [[Polija]]
| coordinates = {{coord|52|14|00|N|19|22|00|E|region:PL_type:event_scale:50000|display=inline,title}}
|result= Vācijas uzvara
Pomoras un Poznaņas armiju iznīcināšana
|combatant1= {{flagicon|Nazi Germany}} [[Trešais Reihs]]
|combatant2= {{flag2|Polija}}
|commander1= {{flagicon|Nazi Germany}} [[Trešais Reihs]] [[Gerds fon Rundštets]]
[[Valters fon Reihenavs]]
[[Ginters fon Klūge]]
[[Erihs Hepners]]
|commander2= {{flaga|Polija}} [[Tadeušs Kurceba]]
[[Vladislavs Bortnovskis]]
[[Edmunds Knoll-Kovnackis]]
[[Romāns Abrahams]]
|strength1= 12 kājnieku divīzijas
5 tanku un motorizētās divīzijas
425 000 karavīru
|strength2= 8 kājnieku divīzijas
2-4 kavalērijas brigādes
225 000 karavīru
|casualties1=8000 nogalināti<ref>https://web.archive.org/web/20071231125414/http://historia.cba.pl/drugawojna/bzura.php</ref>
4000 sagūstīti
50 tanki
100 mašīnas
20 artilērijas vienības
|casualties2=18 000-20 000<ref>https://web.archive.org/web/20071231125414/http://historia.cba.pl/drugawojna/bzura.php</ref> nogalināti
32 000ievainoti
170 000 sagūstīti
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|binomial=Veronica incana <small> L.</small>|attēls=Veronica spicata subsp incana 1.JPG|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|dzimta=Plantaginaceae|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|ģints=Veronica|ģints_lv=Veronikas|suga=Veronica incana|suga_lv=Sirmā veronika|kategorijas=nē}}'''Sirmā veronika''' (''Veronica incana'') ir [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģints]] augu suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas [[Dienvideiropa|dienvidos]], [[Dienvidaustrumeiropa|dienvidaustrumos]] un [[Āzija|Āzijā]], bet [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir uzskatāma par ļoti retu, adventīvu augu, tā atrodas tālu ziemeļrietumos no auga dabiskā [[Izplatības areāls|izplatības areāla]]. Augs aug [[Stepe|stepēs]], akmeņainās nogāzēs, uz [[Klints|klintīm]], sausos [[Priežu mežs|priežu mežos]] un solončaku pļavās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-incana-l/|title=sirmā veronika - Veronica incana L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-21}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Kostadinovs''' var būt:

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Porta Nigra''
| image               = Porta_Nigra_morgens_(100MP).jpg
| caption             = ''Porta Nigra'' no ziemeļiem
| altitude            =
| building_type       = pilsētas vārti
| architectural_style = [[romiešu arhitektūra]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Vācija|Reinzeme-Pfalca|Trīre}}
| pushpin_map         = Reinzeme-Pfalca#Vācija#Eiropa
| relief              = yes
| latd                = 49.759722
| longd               = 6.643889
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = pēc 170. gada
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded             = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romiešu pieminekļi, Svētā Pētera katedrāle un Dievmātes baznīca Trīrē
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1986. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/367 367]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Vācija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 7,3 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}
<mapframe text="Porta Nigra" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q152339"
}
</mapframe>
'''''Porta Nigra''''' jeb (no [[latīņu valoda|latīņu]]) '''Melnie vārti''' ir [[Senā Roma|romiešu]] 2. gadsimtā uzcelti pilsētas vārti, tolaik ''Augusta Treverorum'', mūsdienās [[Trīre]]s pilsētā [[Vācija|Vācijas]] [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemes-Pfalcas]] federālajā zemē. Vārti līdz ar vairākiem citiem kultūras pieminekļiem 1986. gadā tika iekļauti [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] sarakstā kā objekts "Romiešu pieminekļi, Svētā Pētera katedrāle un Dievmātes baznīca Trīrē".

sentences: '''Bezgalīgā kritiena metode''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]], [[Pierādījums no pretējā|pierādījuma no pretējā]] variants. Šo metodi izmanto, lai pierādītu, ka kāds apgalvojums ir aplams visiem skaitļiem, pierādot, ka, ja šis apgalvojums būtu spēkā kādam skaitlim, tas būtu spēkā mazākam skaitlim. Tas noved pie bezgalīga kritiena un gala rezultātā pie pretrunas.

sentences: '''Cilts''' ({{val|la|tribus}}) [[organismu klasifikācija|organismu klasifikācijā]] ir [[taksonomiskais rangs]], kuru izmanto gan [[zooloģija|zooloģijā]], gan [[botānika|botānikā]]. Cilts ir nākamais taksonomiskais rangs zem [[dzimta (bioloģija)|dzimtas]] un [[apakšdzimta]]s, bet virs [[ģints (bioloģija)|ģints]]. Zooloģijā cilšu zinātniskie nosaukumi beidzās ar izskaņu ''-ini''. Dažreiz izmanto apakšcilts jēdzienu, tad izskaņa ir ''-ina''. Botānikā cilšu zinātnisko nosaukumu izskaņa ir ''-eae''. Cilts jēdzienu ieviesa vēlāk, pēc [[Kārlis Linnejs|Kārļa Linneja]] aizsāktās augu klasificēšanas sākuma. Cilts jēdzienu arvien plašāk sāka izmantot, kad sāka [[ģenētika|ģenētiskos]] pētījumos un radās nepieciešamība dzīvniekus un augus klasificēt vēl atsevišķās grupās starp dzimtu un ģinti.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Visi prezidenta vīri
| operators = [[Gordons Viliss]]
| attēls = All the president's men.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris, mistērija
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = [[Volters Koblencs]]
| scenārijs = [[Viljams Goldmens]]
| aktieri = * [[Dastins Hofmans]]
* [[Roberts Redfords]]
* [[Džeks Vordens]]
* [[Mārtins Bolsams]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Džeisons Robardss]]
| mūzika = [[Deivids Šīrs]]
| oriģinālnos = ''All the President's Men''
| studija = ''Wildwood Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|4|4}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|70,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl524518913/|title=All the President's Men |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|7}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Visi prezidenta vīri"''' ({{Val|en|All the President's Men}}) ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dastins Hofmans]], [[Roberts Redfords]], [[Džeks Vordens]], [[Mārtins Bolsams]], [[Hals Holbruks]] un [[Džeisons Robardss]]. Filma balstīta uz 1974. gada [[Karls Bernstīns|Karla Bernstīna]] un [[Bobs Vudvards|Boba Vudvarda]] grāmatu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = VEF Kultūras pils
| alternate_names     =
| status              =
| image               = VEF Kultūras pils pēc atjaunošanas.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| map_type            = Rīga
| map_caption         =
| relief              =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Rīgas Dome]]
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Ropažu iela 2|3s=Ropažu iela (Rīga)}}
| latd                = 56
| latm                = 58
| lats                = 27.7896
| latNS               = N
| longd               = 24
| longm               = 9
| longs               = 57.4272
| longEW              = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1960
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =2016.-2017. gadā
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| top_floor           =
| floor_count         =3
| floor_area          =6878 kvadrātmetri
| architect           = [[Nikolajs Semencovs]]
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =[http://www.vefkp.lv/lv/ www.vefkp.lv]
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = VEF Kultūras pils
|      numurs = 8697
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra, māksla
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|2009|8|12|N|bez}}
}}
| references          =
}}'''VEF Kultūras pils''' ir [[Rīgas dome|Rīgas pašvaldībai]] piederošs kultūras centrs ar Lielo zāli, Kamerzāli, Spoguļzāli un mūzikas ierakstu studiju, kas atrodas [[Ropažu iela (Rīga)|Ropažu ielā 2]] [[Rīga|Rīgā]]. Lielajā zālē var uzņemt 805 skatītājus. Ēkas iekšējais plānojums un piecu telpu interjera apdare ir valsts nozīmes mākslas un arhitektūras piemineklis.<ref>{{VKPAIoa|8697|VEF Kultūras pils}}</ref>

sentences:
'''fon Freimaņi''' ({{val|de|von Freymann}}) ir [[Vācbaltieši|vācbaltu]] dzimta, kuru priekšteči izsekojami līdz [[Zviedru Vidzeme]]s laikam 17. gadsimtā.
Mūsdienās šai dzimtai piederīgie dzīvo Vācijā, Somijā un Zviedrijā.

sentences: '''Strauja upe''' ir populāra [[Dainas|latviešu tautasdziesma]] [[Vīgneru Ernests|Vīgneru Ernesta]] apdarē jauktajam korim, kas pirmo reizi dziedāta [[III Vispārīgie latviešu Dziedāšanas svētki|Trešajos Vispārīgajos latviešu Dziedāšanas svētkos]] 1888. gadā.

sentences: '''Perimetrs''' ({{val|el|περίμετρον}}, ''perímetron'' — ‘apkārtmērs’) ir slēgtas plaknes figūras apkārtmērs. Šo terminu var izmantot vai nu ceļa, vai tās garuma aprakstīšanai — to var uzskatīt par figūras kontūras garumu. Perimetru [[Riņķis|riņķim]] vai [[Elipse|elipsei,]] sauc par riņķa līniju.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''ATP Finals''''' ir otrās nozīmīgākās sacensības{{fact}} vīriešu [[teniss|tenisā]] uzreiz aiz četriem ''[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]'' turnīriem, ko organizē [[Tenisa profesionāļu asociācija]] (ATP). Tas ir sezonas noslēdzošais turnīrs, kurā iekļūst 8 labākie [[ATP rangs|ATP ranga]] spēlētāji vienspēlēs un 8 pāri dubultspēlēs.

sentences: Par '''kritisko domāšanu''' parasti sauc disciplinētu [[prāts|prāta]] procesu, kura laikā tiek analizēta un vērtēta [[informācija]]. Attiecīgā informācija var būt iegūta no [[pieredze]]s, [[refleksija]]s, novērojumiem, [[komunikācija]]s utt. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, [[domāšana]]s skaidrība, ticamība, precizitāte, akurātums, pamatotība, nozīmīgums, pilnīgums, godīgums u.c.

sentences: '''Magnetārs''' ir [[neitronu zvaigzne]] ar izteikti spēcīgu [[magnētiskais lauks|magnētisko lauku]]. Magnētiskais lauks ir vairāku tūkstošu reižu lielāks nekā parastai neitronu zvaigznei. Magnetārs izstaro galvenokārt [[gamma stari|gamma starus]] un [[rentgenstari|rentgenstarus]].

sentences:
[[Kategorija:Francijas garīdznieki|Prelati]]
[[Kategorija:Francijas Romas katoļu garīdznieki|Prelati]]
[[Kategorija:Prelāti]]

sentences:
{{Commonscat|Columbus Blue Jackets|Kolumbusas "Blue Jackets"}}
{{Catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hidrohinona struktūrformula

Hidrohinona molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1300
|kušanas temperatūra=172 °C
|viršanas temperatūra=287 °C
}}
'''Hidrohinons''' (para-dihidroksibenzols, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Hidrohinons ir bezkrāsaini prizmveidīgi kristāli, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Vilhelms Zigfrīds Štafenhāgens<br>''Wilhelm Siegfried Stavenhagen''
| image         = Vilhelms Zigfrīds Štafenhāgens.jpg
| imagesize     = 150px
| caption       = V. Z. Štafenhāgens
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1814|09|27|}}
| location      = [[Kuldīga]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
| deathdate     = {{dat|1881|01|08|}}
| deathplace    = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[glezniecība]]
| training      =  Minhenes Mākslas akadēmija
| movement      =
| famous works  =
| patrons       = [[Eduards Šmits fon der Launics]]
| awards        =
}}

sentences: '''CSS''' (no {{val|en|Cascading Style Sheets}}) jeb '''Stila lapas kaskadēšana''' ir īpaša stila lapas valoda, ko lieto, lai aprakstītu izskatu [[iezīmēšanas valoda|iezīmēšanas valodā]] veidotiem dokumentiem. Populārākais pielietojums ir [[HTML]] un [[XHTML]] valodās veidotu [[tīmekļa lappuse|tīmekļa lappušu]] izskata aprakstīšanai, bet to var izmantot jebkādiem [[XML]] dokumentiem, piemēram, [[SVG]] un [[XUL]]. CSS specifikācijas uztur [[Vispasaules tīmekļa konsorcijs]] (W3C).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 235px
|           attēls = Magnificent tree frog (Litoria splendida) crop.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Litoria caerulea|Austrālijas zaļā kokvarde}}
|          attēls2 = Salamander-olympus.jpg
|   att2_nosaukums = [[Uguns salamandra]] (''Salamandra salamandra'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|       apakšklase = Lissamphibia
|    apakšklase_lv = Kailamfībijas
|        virskārta = Batrachia
|     virskārta_lv = Varžu virskārta
|         binomial = Batrachia <small>([[Latreille]], 1800)</small>
|      kategorijas = nē
|       iedalījums = 2 mūsdienās dzīvojošas kārtas:
*[[Astainie abinieki]] (''Caudata'')
*[[Bezastainie abinieki]] (''Anura'')
}}
'''Varžu virskārta''' (''Batrachia'') ir [[abinieki|abinieku klases]] (''Amphibia'') virskārta, kas apvieno [[bezastainie abinieki|vardes]], [[bezastainie abinieki|krupjus]] un [[astainie abinieki|salamandras]] ([[astainie abinieki|astaino abinieku]] un [[bezastainie abinieki|bezastaino abinieku kārtas]]), kā arī vienu izmirušu kārtu ''[[Allocaudata]]'', kuras pārstāvji ārēji atgādināja [[salamandras]]. Šajā virskārtā netiek iekļauta tikai viena [[kailamfībijas|kailamfībiju]] grupa — [[bezkājainie abinieki]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Laktozes trīsdimensiju struktūrformula

Laktozes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = piena cukurs
|      ķīmiskā formula = C12H22O11
|              molmasa = 342,30
|              blīvums = 1525
|  kušanas temperatūra = 202,8 °C
| viršanas temperatūra = 668,9 °C<ref name="Sigma-Aldrich">[http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?lang=en&N4=17814|FLUKA&N5=SEARCH_CONCAT_PNO|BRAND_KEY&F=SPEC Lactose Ph Eur, anhydrous] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110716071447/http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?lang=en&N4=17814%7CFLUKA&N5=SEARCH_CONCAT_PNO%7CBRAND_KEY&F=SPEC |date={{dat|2011|07|16||bez}} }} {{en ikona}}. Sigma-Aldrich.</ref>
| šķīdība ūdenī        = 18,9049 g uz 100 ml (25 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Infectious diseases and disorders}}

sentences: '''Lielais Viktorijas tuksnesis''' ({{val|en|Great Victoria Desert}}) ir smilšu un solončaku [[tuksnesis]] Austrālijā, precīzāk, [[Dienvidaustrālija|Dienvidaustrālijā]] un [[Rietumaustrālija|Rietumaustrālijā]]. Tas ir lielākais tuknesis [[Austrālija (kontinents)|Austrālijā]]. Tā platība ir {{nobr|424 400 km²}} (aptuveni 7 Latvijas teritorijas). Tuksnesī bez smilšainās ainavas atrodas arī vairāki [[sālsezers|sālsezeri]]. Uz ziemeļiem no Lielā Austrālijas tuksneša atrodas [[Gibsona tuksnesis]], bet uz dienvidiem — [[Nalarboras līdzenums]]. Nokrišņi ir reti un neregulāri. Gada vidējais [[nokrišņu daudzums]] ir no 200 līdz 250 mm. [[Gaisa temperatūra]] vasarā ir 32—40 °C, bet ziemā tā ir 18—23 °C.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2464''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2464''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|9|2|SK}} 04:26 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2465]]'', ''[[Kosmos-2466]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2461]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2465]]''
}}
'''''Kosmos-2464''''' (''Космос-2464'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada septembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 736. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 16.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Erfurte
 | official_name            = ''Erfurt''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Erfurt cathedral and severi church-2.jpg
 | image_caption            = Erfurtes katedrāle un citas tai blakus esošās baznīcas
 | image_flag               = Flagge der kreisfreien Stadt Erfurt laut Hauptsatzung.svg
 | image_shield             = DEU Erfurt COA.svg
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Vācija#Tīringene
| latd  = 50| latm  = 59| lats  = | latNS  = N
| longd = 11| longm = 02| longs = | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GER}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = {{flagicon image|Flag of Thuringia.svg}} [[Tīringene]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 742. gadā
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 269.91
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2019. gada 31. decembrī
 | population_footnotes     = <ref name="Statistik">{{tīmekļa atsauce | url= https://statistik.thueringen.de/datenbank/TabAnzeige.asp?GGglied=1&GGTabelle=lk&GGTabelle=gem&GGTabelle=erf&GGTabelle=vg&tabelle=gg000102&startpage=99&csv=&richtung=&sortiere=&vorspalte=1&tit2=&SZDT=&anzahlH=-1&fontgr=12&mkro=&AnzeigeAuswahl=&XLS=&auswahlNr=&felder=2&zeit=2019%7C%7Cs1&anzahlZellen=942 | title= Thüringer Landesamt für Statistik | language= de | accessdate= 2020. gada 6. augustā}}</ref>
 | population_total         = 213981
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 99084–99099
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 194
 | website                  = {{URL|http://www.erfurt.de/}}|
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Aleuti''' (pašnosaukumi — ''unangan'' / ''unaӈan'') ir [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Aleutu salas|Aleutu salu]] pamatiedzīvotāji. Lielākā daļa no tiem dzīvo [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ([[Aļaska|Aļaskā]]), mazāka daļa — [[Krievija|Krievijā]] ([[Kamčatkas novads]]). Mazāka daļa aleutu runā [[Aleutu valoda|aleutu valodā]], tomēr lielākoties lieto [[Angļu valoda|angļu valodu]], kā arī [[Krievu valoda|krievu]] Krievijā.

sentences: '''Virsmas raupjums''' jeb '''negludums''' ir cieta [[materiāls|materiāla]] [[virsma]]s negludumu — izciļņu un ieplaku — kopa ar relatīvi mazu soli bāzes garumā. Virsmas negludums neizbēgami rodas, kas izstrādājums tiek izgatavots, notiekot [[berze]]i starp griezējinstrumentu un izstrādājumu, pastāvot [[vibrācija|vibrācijām]], veidojoties apstrādājamās virsmas plastiskām [[deformācija|deformācijām]] skaidu dēļ un citu cēļoņu dēļ.

sentences: '''Ekstāze''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''ἔκστασις'' (''ékstasis'') — 'ārpus sevis') ir [[emocijas|emocionāls]] stāvoklis, kam raksturīga ārkārtīga sajūsma, kura pāriet [[afekts|afektā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ekstāze |url=https://tezaurs.lv/ekst%C4%81ze |website=tezaurs.lv |accessdate={{dat|2023|2|10||bez}}}}</ref> Klasiskajā grieķu literatūrā ar šo vārdu apzīmē [[prāts|prāta]] vai [[cilvēka ķermenis|ķermeņa]] izņemšanu no tā "ierastās darbības vietas".

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetamīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CONH2
|molmasa=59,07
|blīvums=1160
|kušanas temperatūra=81 °C
|viršanas temperatūra=222 °C
}}
'''Acetamīds''' (etānamīds, CH3CONH2) ir [[etiķskābe]]s [[amīds]], tīrā veidā - balta, kristāliska viela.

sentences:
'''Kriptodepresija''' ir:
* Iekšzemē esoša, ar [[ūdens|ūdeni]] pildīta [[ieplaka]], kuras gultne atrodas zemāk par jūras līmeni.
* Tā [[ezers|ezera]] vai [[upe]]s gultnes daļa, kas atrodas zem jūras līmeņa.

sentences: '''Taisnleņķa trijstūris''' ir [[trijstūris]], kuram viens no [[leņķis|leņķiem]] ir [[taisns leņķis|taisns]] jeb vienāds ar 90°. Malas, kas veido taisno leņķi, sauc par [[katete|katetēm]], bet malu, kas ir vērsta pret taisno leņķi, — par [[hipotenūza|hipotenūzu]]. Ja taisnleņķa trijstūrim ir zināmi abu katešu (vai katetes un hipotenūzas) garumi, atlikušo malu var aprēķināt pēc [[Pitagora teorēma]]s.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name = Rojas evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width =
| image = Rojas_baznīca_2002-06-24.jpg
| image_size =
| caption = Rojas luterāņu baznīca
| map_type = Latvija
| map_size =
| map_label = Rojas luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd = 57.504722
| longd = 22.800833
| location = {{vieta|Latvija|Talsu novads|Rojas pagasts|Roja}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year =
| status =
| functional_status =
| leadership =
| website =
| architecture_style =
| architect =
| facade_direction =
| groundbreaking =
| year_completed = 1858. gads (1878. gads, 1992. gads)
| length =
| width =
| width_nave =
| height_max =
| materials =
| embedded =
}}

sentences:
[[Kategorija:Reliģijas filozofija]]
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Jēkabs
|      dzimšanas datums = 1. gadsimta sākums
|          nāves datums = 44. gadā
|        piemiņas diena = [[25. jūlijs]] ([[katoļticība]], [[luterāņi]])
[[30. aprīlis]] ([[pareizticība]])
[[30. decembris]] ([[Spānijas Baznīca]])
|                  godā = visā [[kristietība|kristietībā]]
|                attēls = Rembrandt - Sankt Jakobus der Ältere.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = Apustulis Jēkabs [[Rembrants|Rembranta]] gleznā
|       dzimšanas vieta = [[Betsaida]] ([[Galileja]]),  [[Romas impērija]] (tagad {{ISR}}s kontrolē)
|           nāves vieta = [[Jūdeja]],  [[Romas impērija]]
|             nosaukums = Apustulis un Pirmssauktais
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas = {{flaga|ESP}} [[Santjago de Kompostela]]s katedrāle
|                strīdi =
}}

sentences: '''Krioterapija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''κρύος'' — 'sals', ''θεραπεία'' — 'dziedināšana') ir [[terapija]]s veids, kurā uz cilvēka [[Epiderma|ādu]] vai audiem ķermeņa dziļumā tiek veikta iedarbība ar zemām [[Temperatūra|temperatūrām]]. Krioterapija tiek izmantota [[Medicīna|medicīnā]] un [[Kosmetoloģija|kosmetoloģijā]].

sentences:
{{Atveidošana+}}
'''Zemes magnētiskais lauks''' vai '''ģeomagnētiskais lauks''' ir [[magnētiskais lauks]], ko ģenerē iekšzemes avoti. [[Ģeomagnētisms|Ģeomagnētisma]] izpētes objekts. Zemes magnētiskais lauks rodas šķidrajā ārējā Zemes kodolā (apmēram 2900 km dziļumā). Domā, ka magnētiskā lauka rašanās iemesls ir elektrisko plūsmu cirkulācija izkusušajā materiālā - [[ģeodinamo]]. Magnētiskais lauks uz Zemes nav unikāls - tāds ir arī [[Neptūns (planēta)|Neptūnam]], [[Urāns (planēta)|Urānam]], [[Saturns (planēta)|Saturnam]] un [[Jupiters (planēta)|Jupiteram]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hinhidrona struktūrformula
(pareizāk to rakstīt nevis ar saitēm starp skābekļa un ūdeņraža atomiem, bet ar vienu bultiņu starp abiem sešlocekļu cikliem)

Hinhidrona paraugs
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 106-34-3
|      ķīmiskā formula = C6H4O2 · C6H6O2
|              molmasa = 218,21
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 168 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 4 g/l pie 20 °C (disociē)
|                 citi =
}}
'''Hinhidrons''' ir [[hidrohinons|hidrohinona]] un [[1,4-benzohinons|hinona]] īpatnējs savienojums — [[lādiņa pārneses komplekss]]. Hinhidrons ir violetmelna kristāliska viela (mirdzoši kristāli).<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 305. lpp.</ref>

sentences: '''''Whiskas''''' ir starptautisks [[kaķu barība]]s zīmols, kas ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] pārtikas un lolojumdzīvnieku barības ražotāja ''[[Mars (uzņēmums)|Mars]]'' uzņēmējdarbības struktūrvienība. Uzņēmuma produktu klāstā ietilpst dažādas sausās un mitrās kaķu barības.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ferdinands de Sosīrs
|          vārds_orig = Ferdinand de Saussure
|              attēls = Ferdinand de Saussure.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1857
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Ženēva]], [[Šveice]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1913
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 22
|             m_vieta = [[Vo kantons]], [[Šveice]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
|             zinātne = [[valodniecība]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''[[Ledainais lietus]]''' ir cieti [[nokrišņi]], kuri izkrīt pie gaisa [[temperatūra]]s zem nulles (parasti pie 0, −10 °C, retāk pat pie −15 °C) cietu un caurspīdīgu [[ledus]] bumbiņu veidā ar diametru 1—3 mm. Bumbiņu iekšpusē atrodas šķidrs [[ūdens]] — krītot uz priekšmetiem, bumbiņas saplīst, no tām iztek ūdens, tas sasalst un veidojas [[apledojums]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Cirkulis
| abbreviation = Cir
| name_latin = Circinus
| RA = 15
| dec = −60
| areatotal = 93
| arearank = 85. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cir''
| starmagnitude = 3,2
| neareststarname = ''α Cir''
| stardistance = 53,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Paradīzes Putns]]
[[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 10
| latmin = 90
}}

sentences: '''Centaur''' ir [[raķešpakāpe]], kuru izmanto kā [[nesējraķete|nesējraķešu]] augšējo pakāpi. ''Centaur'' nogādā paredzētajā [[ģeocentriskā orbīta|Zemes orbītā]] [[kosmiskais aparāts|kosmiskos aparātus]] vai, piemēram, [[starpplanētu zonde|starpplanētu zondēm]] piešķir [[otrais kosmiskais ātrums|otro kosmisko ātrumu]]. ''Centaur'' ir pirmā lielas jaudas augšējā raķešpakāpe, kura darbojas, sadedzinot [[šķidrais ūdeņradis|šķidro ūdeņradi]] un [[šķidrais skābeklis|šķidro skābekli]]. Pakāpe nosaukta [[grieķu mitoloģija]]s radījumu [[kentaurs|kentauru]] vārdā.

sentences:
{{Programmatūras infokaste|
 name = OpenSSH
|logo =
|screenshot =
|caption = Don't tell anyone that I'm free.
|developer = [[OpenBSD]]
|latest_release_version = 9.0
|latest_release_date = 2022. gada 1. februāris
|operating_system = Multiplatformu
|genre = Attālināta piekļuve
|license = BSD
|website = http://www.openssh.com
}}

sentences:
[[Kategorija:Skolas Latvijā pēc pilsētas|Jēkabpils]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Jēkabpilī|Skolas]]
[[Kategorija:Skolas Jēkabpils novadā]]
[[Kategorija:Jēkabpils]]

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Brīvības tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Szabadság híd''
|attēls               = Freedom_Bridge_Budapest.JPG
|attēla paraksts      =
|karte                = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| plat_d = 47.485833 | plat_NS = N
| gar_d  = 19.055 | gar_EW  = E
|transporta veids     = autoceļš/tramvajs
|šķērso               = [[Donava]]
|atrašanās vieta      = {{Vieta|Ungārija|Budapešta}}
|apkalpo              =
|arhitekts            = [[Jānošs Fekertehāzi]]
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        = 2
|posma garums         =
|garums               = 333,6 m
|platums              = 21,0 m
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          = 1894. gads
|celtniecība          =
|atklāts              = 1896. gads
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
}}
<mapframe text="Brīvības tilts" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q915195"
}
</mapframe>
'''Brīvības tilts''' ({{val|hu|Szabadság híd}}) ir 19. gadsimta beigās uzcelts tilts pār [[Donava|Donavu]] [[Ungārija]]s galvaspilsētā [[Budapešta|Budapeštā]], kas savieno pilsētas [[Buda (pilsēta)|Budas]] un [[Pešta]]s daļas. Tilta Budas pusē atrodas Gellērta laukums, kas atrodas [[Gellērta kalns|Gellērta kalna]] piekājē, pie laukuma atrodas [[Gellērta termālie baseini]] un [[Gellērta viesnīca]]. Tilta Peštas pusē atrodas Fēmārta laukums ar [[Budapeštas Lielais tirgus|Lielā tirgus]] ēku. Pēc uzcelšanas tilta nosaukums bija Franča Jozefa tilts (''Ferenc József híd''). Tilts tika nopostīts Otrā pasaules kara laikā, pēc kara atjaunots kā pirmais.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija fosfāta struktūrformula

Magnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7757-87-1
|      ķīmiskā formula = Mg3(PO4)2
|  kušanas temperatūra = 1184 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences: '''Rīgas modes nedēļa''' ({{val|en|Riga Fashion Week}}) ir nedēļu garš pasākumu kopums, kurā [[Latvija]]s un ārvalstu modes dizaineri rāda savas jaunākās kolekcijas. Pirmo reizi norisinājās 2004. gadā.<ref>{{laikraksta atsauce |title=TVnet Latvijas mode Rīgas modes nedēļā |date=08.10.2011. |url=https://www.tvnet.lv/5291924/latvijas-mode-rigas-modes-nedela |accessdate=29.11.2019}}</ref> 2019. gadā no 29. oktobra līdz 2. novembrim norisinājās 31. sezona, tika prezentētas 2020. gada pavasara—vasaras sezonas kolekcijas.<ref>{{laikraksta atsauce |title=Fold publikācija rudens Rīgas modes nedēļa |date=25.10.2019 |url=https://www.fold.lv/2019/10/rudens-rigas-modes-nedela-2/ |accessdate=29.11.2019}}</ref> ''Riga Fashion Week'' programmu veido ne tikai dizaineru kolekciju prezentācijas modes skašu veidā, bet arī dažādu pasākumu virkne — izstādes, konkursi, ballītes un citi pasākumi, kuri ir ''Riga Fashion Week'' neatņemama daļa un kuri ir vērsti uz apmeklētāju izglītošanu modes jomā, kontaktu dibināšanu un izklaidi. Daži no tiem ir atvērti arī visiem interesentiem.<ref>{{laikraksta atsauce |title=Diena.lv paziņojums par 15.Rīgas modes nedēļu |date=27.11.2019 |url=https://m.diena.lv/raksts/kd/maksla/norisinasies-piecpadsmita-rigas-modes-nedela-13911676 |accessdate=29.11.2019}}</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Baurdarbunga
| Nosaukums2           = ''Bárðarbunga''
| Photo                = Bárðarbunga Volcano, September 4 2014 - 14959573699.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Baurdarbungas 2014. gada izvirdums
| karte                = Islande
| alt_karte = Iceland relief map.jpg
| paraksta_izvietojums = left
| latd  = 64 | latm  = 38 | lats  = 27.6 | latNS  = N
| longd = 17 | longm = 31 | longs = 40.8 | longEW = W
| Augstums             = 2009
| Relatīvais_augstums  = 550
| Atrašanās vieta      = {{vieta|Islande}}
| Kalnu grēda          =
| Augstiene            = [[Vahdnajegidls]]
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 = Stratovulkāns
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        = 2014
| First ascent         =
| Easiest route        =
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}
'''Baurdarbunga''' ({{val|is|Bárðarbunga}}, {{izrunā|ˈpaurðarpuŋka}}) ir [[stratovulkāns]] zem [[Vahdnajegidls|Vahdnajegidla]] (''Vatnajökull'') [[glečers|ledāja]] [[Islande|Islandē]], daļa no {{nobr|120 km}} garas un {{nobr|25 km}} platas vulkāniskās sistēmas. Baurdarbunga ir otrs augstākais Islandes kalns, tā virsotne atrodas {{nobr|2009 m}} v.j.l.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Ekonomikas infokaste
|country              =
|image                =
|width                =
|caption              =
|currency             =
|fixed exchange       =
|year                 =
|organs               =
|rank                 =
|gdp                  =
|growth               =
|per capita           =
|sectors              =
|components           =
|inflation            =
|poverty              =
|gini                 =
|labor                =
|occupations          =
|unemployment         =
|average gross salary =
|average net salary   =
|industries           =
|edbr                 =
|exports              =
|export-goods         =
|export-partners      =
|imports              =
|import-goods         =
|import-partners      =
|FDI                  =
|gross external debt  =
|debt                 =
|deficit              =
|revenue              =
|expenses             =
|aid                  =
|credit               =
|reserves             =
|cianame              =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
<!--  -->
'''Kirigami''' ({{val|ja|切り紙}}, ''kiru'' — 'griezt', ''kami'' — 'papīrs') ir [[origami]] paveids, kurā [[papīrs]] tiek ne tikai locīts kā origami, bet arī griezts, parasti neizmantojot [[līme|līmi]]. Par kirigami mākslas pamatlicēju tiek uzskatīts [[japāņi|japāņu]] [[arhitekts]] Masahiro Čatani, un pirmie kirigami radīti 1980. gadā.<ref name="a">{{Tīmekļa atsauce |url=http://miyourself.blogspot.ru/2012/09/blog-post.html |title=Сделай сам |access-date={{dat|2017|12|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171207223919/http://miyourself.blogspot.ru/2012/09/blog-post.html |archivedate={{dat|2017|12|07||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Iedzimtais netikums
 | oriģinālnos = ''Inherent Vice''
 |      attēls = Inherent Vice film poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma, kriminālfilma
 |    režisors = [[Pols Tomass Andersons]]
 |  producents =
* Pols Tomass Andersons
* [[Džoanna Selara]]
* [[Daniels Lupi]]
 |   scenārijs = Pols Tomass Andersons
 |     aktieri =
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Ketrīna Voterstone]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Benisio del Toro]]
 |      mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[IAC Films]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Ghoulardi Film Company]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|10|4|Ņujorkas filmu festivāls|2014|12|12|ASV|}}
 |      ilgums = 149 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/inherent-vice-2014|title=Inherent Vice|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 30, 2018|archive-date={{dat|2016|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160414220522/http://www.bbfc.co.uk/releases/inherent-vice-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|14,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inherentvice.htm|title= Intherent Vice (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 30, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Iedzimtais netikums"''' ({{val|en|Inherent Vice}}) ir 2014. gada kriminālfilma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem ir [[Pols Tomass Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Vakīns Fīnikss]], [[Ouens Vilsons]], [[Džošs Brolins]], [[Ketrīna Voterstone]], [[Rīza Viterspūna]] un [[Benisio del Toro]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|10|4||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences: '''Vairogdziedzeris''' ir [[dziedzeris]] ar ļoti svarīgu nozīmi vielu maiņas regulācijā. Šis iekšējās sekrēcijas dziedzeris atrodas [[kakls|kakla]] priekšpusē — virs lielā [[skrimslis|skrimšļa]], kas veido [[balsene]]s priekšējo sieniņu, t. i. virs vairogskrimšļa. No tā arī ir cēlies vairogdziedzera nosaukums. Tas ir vislielākais endokrīnais dziedzeris — vairogdziedzeris sver 30 — 40 gramus. Dziedzeri veido folikuli, kas pildīti ar koloidālu šķidrumu, kura sastāvā ir [[hormoni]], no kuriem svarīgākie ir jodu saturošie hormoni. Šie hormoni pastiprina vielmaiņu un enerģijas maiņu, it sevišķi [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] maiņu, līdz ar to [[organisms|organisma]] augšanu, attīstību un [[nervu sistēma]]s funkcionālo stāvokli.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Adrenalīns
|                 attēls =
Adrenalīna struktūrformula
|         citi nosaukumi = Epinefrīns
|             CAS numurs = 51-43-4
|        ķīmiskā formula = C9H13NO3
|                molmasa = 183.207 g·mol−1
|                blīvums = 1.283±0.06 g/cm3 @ 20 °C
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Sergejs Buturļins
|     vārds_orig = ''Сергей Александрович Бутурлин''
|         attēls = Serguéi_Buturlín.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Šveice|Vo kantons|Montrē}}
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava}})<br/>(tagad {{vieta|Krievija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ornitologs, medniecības speciālists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Limitrofi''' ir termins, ar ko apzīmē valstis, kas atdalījās no [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] beigās un [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] laikā (1917–1922), tādējādi veidojot sava veida jostu jeb ''[[cordon sanitaire]]'', kas starpkaru periodā atdalīja [[Krievijas PFSR|Padomju Krieviju]] no pārējās [[Eiropa|Eiropas]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
 Nātrija hipohlorīta formulvienības struktūrformula

Nātrija hipohlorīta šķīdums
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7681-52-9 (bezūdens vielai)
7681-52-8  (pentahidrātam)
|      ķīmiskā formula = NaClO
|              molmasa = 74,443
|              blīvums = 1110
|  kušanas temperatūra = 18 °C (pentahidrātam)
| viršanas temperatūra = 101 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 29,3 g/100mL (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hipohlorīts''' (NaClO jeb NaOCl) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[hlorapskābe]]s sāls. Bezūdens NaClO ir ļoti nestabila kristāliska viela, bet pentahidrāts NaClO· 5H2O ir zaļgandzeltena cieta samērā stabila viela ar [[hlors|hlora]] smaku. NaClO veido arī ļoti nestabilus kristālhidrātus ar mazāku ūdens saturu. Tā kā NaClO skābā vidē viegli sadalās, veidojot brīvu hloru, un bez tam, reaģējot ar [[amonjaks|amonjaku]] saturošiem šķidrumiem, veido [[hloramīns|hloramīnu]], ar nātrija hipohlorītu saturošiem preparātiem jāapietas uzmanīgi un jācenšas neieelpot izdalījušās gāzes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html |title=Mājsaimniecībā lietojamo balinātāju ietekme uz cilvēka veselību |access-date={{dat|2018|07|26||bez}} |archive-date={{dat|2018|10|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181004072220/http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html }}</ref> No ekoloģijas viedokļa nātrija hipohlorīta izmantošana ir izdevīga, jo, tam sadaloties neitrālos vai sārmainos apstākļos, vidē nokļūst tikai nekaitīgs nātrija hlorīds. Nātrija hipohlorītam ir [[korozija|korozīva]] iedarbība uz metāliem un citiem materiāliem.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Hidra|Hidra}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hidra
| abbreviation = Hya
| name_latin = Hydra
| RA = 8-15
| dec = −20
| areatotal = 1303
| arearank = 1. vieta
| numbermainstars = 17
| numberstarsplanets = 6
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Alfards
| starmagnitude = 1,98
| neareststarname = ''HR 4458''
| stardistance = 31,1
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Mazais Suns]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 54
| latmin = 83
}}

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q81625380}}
'''2020. gada Milāna—Sanremo''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 8. augustā [[Itālija]]s ziemeļrietumos. Tā bija 111. reize, kad notikušas ''[[Milāna—Sanremo]]'' sacensības un tās bija astotās sacensības [[2020. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="UCIcalendar">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.uci.org/inside-uci/press-releases/uci-reveals-the-calendars-for-the-2020-uci-worldtour-and-uci-women%E2%80%99s-worldtour|title=UCI reveals the calendars for the 2020 UCI WorldTour and UCI Women’s WorldTour|accessdate=13 October 2019|work=UCI|archive-date={{dat|2019|12|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191210022405/https://www.uci.org/inside-uci/press-releases/uci-reveals-the-calendars-for-the-2020-uci-worldtour-and-uci-women%E2%80%99s-worldtour}}</ref> Tās sākotnēji bija plānotas 21. martā, bet [[COVID-19 pandēmija]]s Itālijā dēļ tika pārceltas.

sentences: [[Vikipēdija latviešu valodā|Vikipēdijas latviešu valodā]] kopiena 2017. gada 24. augustā rīko tiešsaistes (neklātienes) [[Vikipēdija:Vikidarbnīcas|vikidarbnīcu]]. Pasākuma mērķis ir ar kopīgu devumu atzīmēt [[Vikipēdija igauņu valodā|Vikipēdijas projekta igauņu valodā]] 15. "dzimšanas dienu", radot jaunus ar [[Igaunija|Igauniju]] saistītus Vikipēdijas rakstus vai arī uzlabojot jau esošus rakstus par Igauniju.

sentences:
{{cita nozīme|filozofijas jēdzienu|filmu|Transcendence (filma)}}
'''Transcendence''' ir [[filozofija]]s jēdziens, kas izriet no vārda tiešās nozīmes ([[Latīņu valoda|latīņu valodā]]), un nozīmē kāpšana jeb iešana tālāk, lai gan sastopams ar atšķirīgu konotāciju dažādos vēstures un kultūras posmos. Tā ietver filozofijas, sistēmas un pieejas, kas apraksta būtības pamatstruktūru nevis kā [[Ontoloģija|ontoloģiju]] (esības teoriju), bet gan kā esības [[Zināšanas|zināšanu]] [[Parādīšanās|rašanās]] un apstiprināšanas ietvaru. Šīs definīcijas parasti balstās uz saprātu un [[Empīrisms|empīriskiem]] novērojumiem, kā arī cenšas nodrošināt pasaules izpratnes sistēmu, kas nav atkarīga no reliģiskiem uzskatiem vai citiem pārdabiskiem spēkiem.<ref name="ChinTaiKim_Transcendence_Immanence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/1464069|title=Transcendence and Immanence, Chin-Tai Kim, Journal of the American Academy of Religion, Vol. 55, No. 3 (Autumn, 1987), pp. 537-549 (13 pages)}}</ref><ref name="Transcendence_JOHN_LACHS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/25670227|title=Transcendence in Philosophy and in Everyday Life, Author(s): JOHN LACHS Source: The Journal of Speculative Philosophy, 1997, New Series, Vol. 11, No. 4 (1997), pp. 247-255 Published by: Penn State University Press}}</ref><ref name="ReferentialTranscendence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/2104604|title=Referential Transcendence, Author(s): Roy Wood Sellars, Source: Philosophy and Phenomenological Research, Sep., 1961, Vol. 22, No. 1 (Sep., 1961), pp. 1-15 Published by: International Phenomenological Society}}</ref> Ar vārdu "transcendentāls" apzīmē būtņu ārpuskategorijas atribūtus.<ref name="transcendental">[[Caygill, Howard]]. ''A Kant Dictionary''. (Blackwell Philosopher Dictionaries), Blackwell Publishing Ltd., 2000, p. 398</ref><ref name="catholic">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newadvent.org/cathen/15017a.htm|title=CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Transcendentalism|website=www.newadvent.org|access-date=25 September 2022}}</ref>

sentences: '''Metriskā sistēma''' ir starptautiski atzīta decimāla [[mērīšana]]s sistēma. Sistēmas pamatā tiek izmantotas tādas mērvienības, kā [[metrs]], [[kilograms]] un [[sekunde]], tāpēc tā tiek saukta arī par '''MKS sistēmu''' (abreviatūru veido mērvienību pirmie burti). Tiek izmantotas arī citas [[Starptautiskā mērvienību sistēma|Starptautiskās mērvienību sistēmas]] (SI sistēmas) mērvienības un balstoties uz to, kā arī izmantojot [[daudzkārtņi|daudzkārtņus]], iegūst dažnedažādas mērvienības. Piemēram, izmantojot garumu pamatmērvienību un daudzkārtņus, var iegūt [[kilometrs|kilometrus]], [[centimetrs|centimetrus]], [[decimetrs|decimetrus]], [[milimetrs|milimetrus]] un tā tālāk.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Taisons Gejs
 |      vārds_orig = ''Tyson Gay''
 |          attēls = Tyson Gay Berlin 2009-2.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Taisons Gejs 2009. gada Pasaules čempionātā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|8|9}}
 |         dz_viet = {{Vieta|ASV|Kentuki|Leksingtona}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 180 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 75 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 9,69 s
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 19,58 s
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry | {{USA}} }}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalDisqualified|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|4x100 m stafete}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold| [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|100 m}}
{{MedalGold| [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|200 m}}
{{MedalGold| [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|4x100 m stafete}}
{{MedalGold| [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|100 m}}
}}
'''Taisons Gejs''' ({{val|en|Tyson Gay}}; dzimis {{dat|1982|8|9}} [[Leksingtona|Leksingtonā]], [[Kentuki]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu [[vieglatlēts]], sprinteris, skrien [[100 m|100]] un [[200 m|200 metru]] distancēs.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Šarlote Margareta fon Līvena
|     vārds_orig = ''Charlotte Margarete von Lieven''
|         attēls = Charlotte von Lieven.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1743
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Halliste, [[Rīgas guberņa]] (tagad [[Vīlandes apriņkis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1828
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Pavlovska]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltiete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Kārlis Kristaps, Kristaps Heinrihs, Johans Georgs
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Šarlote Margareta fon Līvena''' ({{val|de|Charlotte Margarete von Lieven}}; 1743-1828), [[Krievijas Impērija]]s ķeizarienes Katrīnas II galminiece, [[Mežotnes muiža]]s īpašniece, [[kņazs|kņaziene]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Krimelde
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ciecere]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=41 | iet_plat_s=52 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=18 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 25,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Dzelzceļa līnija Pļaviņas—Valka (Stukmaņi—Valka)''' bija 212 km gara šaursliežu (750 mm) dzelzceļa līnija, kas savienoja [[Pļaviņas]] ar [[Valka|Valku]] un turpinājās kā [[Dzelzceļa līnija Valka—Rūjiena—Pērnava|līnija Valka—Pērnava]]. Pirmā pasaules kara laikā dzelzceļa posmu no [[Pļaviņas|Pļaviņām]] līdz [[Gulbene]]i pārbūvēja par 1524 mm platsliežu dzelzceļa līniju. Vilcienu kustību posmā [[Valga]]—[[Ape]] slēdza 1970. gadā, bet posmā [[Ape]]—[[Alūksne]] — 1973. gadā.

sentences:
, [[Irāna|Irānā]]]]
'''Hidžābs''' ({{val|ar|حجاب}}, {{izrunā|ħi.d͡ʒaːb}} — ‘priekškars’, ‘aizsegs’) ir aizsedzošs galvas un ķermeņa [[apģērbs]], kuru [[musulmaņi|musulmaņu]] sievietes valkā esot sabiedrībā un atrodoties svešu vīriešu klātbūtnē. Būtībā hidžābs ir [[lakats]], kas nosedz [[mati|matus]], apvijot galvu un kaklu, kā arī pārējo ķermeni, atstājot [[seja|seju]] redzamu. Atsevišķos gadījumos par hidžābu sauc arī tādu apģērbu, kas arī aizsedz seju, bet precīzāk šādu apģērbu sauc par [[nikābs|nikābu]]. Hidžābs ir noteikta garderobes daļa islāmticīgajām sievietēm.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2505
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2505''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Galvenā izlūkošanas pārvalde]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|6|5|SK}} 15:23:54 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2015
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2015
| Beigu_datums           = {{dat|2015|9|17|SK}}
| Lidojuma_ilgums        = 104 dienas
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = ~ 6600 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2495]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''Kosmos-2505''''' (''Космос-2505'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2015. gada jūnijā un darbojās līdz septembrim, kad uz zemi atgriezās nolaižamais aparāts.

sentences: {{Commonscat|Rowers from Greece|Airētāji (sportisti) no Grieķijas}}

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Getingenes Universitāte
''Georg-August-Universität Göttingen''
|attēla_nos   = Uni Göttingen Siegel.svg
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         = ''In publica commoda'' ([[Latīņu valoda|latīņu]])
''Zum Wohle aller'' ([[vācu valoda|vācu]])
|dibin        = 1734
|valsts       = Vācija
|vieta        = [[Getingene]], [[Lejassaksija]] {{GER}}
|tips         = sabiedriski finansēta (kopš 2003)
|dotācijas    =
|rektors      = [[Ulrike Beiziegele]]
|pasniedz     = 4238
|studenti     = 26 381
|publik       =
|asociācijas  = [[German Excellence Universities]]
 [[Coimbra Group]]
 [[European University Association|EUA]]
 U4 Network
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = https://www.uni-goettingen.de/de/1.html
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Franču revolūcija
| image             =
| caption           = Bastīlijas ieņemšana, 1789. gads
| date              = {{dat|1789|5|5|N}} — {{dat|1799|11|9}}
| place             = [[Francijas Karaliste]]
| result            = * [[Vecais režīms|Vecā režīma]] atcelšana un konstitucionālās monarhijas izveidošana
 * [[Francijas Pirmā Republika|Francijas Pirmās Republikas]] proklamēšana 1792. gada septembrī
 * [[Terora periods]] un [[Luija XVI sodīšana ar nāvi]]
 *[[Francijas revolucionārie kari]]
 * [[Konsulāts (Francija)|Konsulāta]] izveide 1799. gada novembrī
| territory         =
| combatant1        =
| combatant2        =
| commander1        =
| commander2        =
| strength1         =
| strength2         =
| casualties1       =
| casualties2       =
}}

sentences:
s statuja meditē [[lotosa poza|lotosa pozā]]]]
'''Joga''' ({{val|sa|योग}}, ''yóga'') ir [[cilvēka ķermenis|ķermeņa]], [[prāts|prāta]] un [[dvēsele]]s vadīšanas un pilnveidošanas prakse un teorija, kas radusies [[Indijas vēsture|Senajā Indijā]]. Joga ir viena no sešām [[hinduisma filozofija|hinduisma filozofisko]] tradīciju ortodoksālajām skolām.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.bibelesbiedriba.lv/religiju-enciklopedija/hinduisms.html | title= Hinduisms | publisher= Reliģiju Enciklopēdija | accessdate= 2019. gada 18. februārī | archive-date= 2019. gada 21. Februāris | archive-url= https://web.archive.org/web/20190221220828/http://www.bibelesbiedriba.lv/religiju-enciklopedija/hinduisms.html }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | author= Jessica Frazier | title= The Bloomsbury Companion to Hindu Studies | url= https://books.google.com/books?id=AdZBAgAAQBAJ | year= 2014 | publisher= A&C Black | isbn= 978-1-4725-6716-1 | pages= 25–}}</ref> [[Hinduisms|Hinduismā]], [[budisms|budismā]] un [[džainisms|džainismā]] pastāv plašs jogas skolu, formu un mērķu loks. [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]] bieži ar terminu ‘joga’ saprot [[hatha joga|hatha jogu]], kur tiek uzsvērta fiziskā attīstība, izpildot dažādus [[fizisks vingrinājums|vingrinājumus]], sauktus par [[āsana|āsanām]]. Jogs ir cilvēks, kurš praktizē jogu un ir jogas piekritējs.

sentences:
{{atveidošana+}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Lodze
| Photo           = LhotseMountain.jos.500pix.jpg
| Augstums        = 8516
| Atrašanās vieta = [[Nepāla]]<br />[[Ķīna]],[[Tibeta]]
| Kalnu grēda     = [[Himalaji]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jūliuss Voldemārs fon Vulfs
|     vārds_orig = ''Julius Woldemar von Wulf''
|         attēls = Jūliuss Voldemārs fon Vulfs.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1809
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Aumeisteru muiža]], [[Valkas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1872
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Vīsbādene]], [[Prūsijas Karaliste]] (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta = [[Gaujiena]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Ādolfs Heinrihs fon Vulfs]], Kristīne Katrīna Nandelštete
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Šarlote fon Reiterna]]
|          bērni = [[Ādolfs Gerhards fon Vulfs|Ādolfs Gerhards]], [[Voldemārs fon Vulfs|Voldemārs]], Vilhelmīne Šarlote, Auguste Emma Frederika, Marija Alvīne Elizabete
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jūliuss Voldemārs fon Vulfs''' ({{val|de|Julius Woldemar Baron von Wulf}}, 1809-1872) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] jurists un [[Muižniecība|muižnieks]], kas pabeidza [[Gaujienas muiža|Gaujienas pilsmuižas]] būvi.

sentences:
{{Citas nozīmes|ģeogrāfiju|Sala (nozīmju atdalīšana)|Sala}}
 (''Ailsa Craig'') - sena vulkāniska klints netālu no [[Skotija]]s dienvidrietumu krasta]]
 arhipelāgā]]
'''Sala''' ir [[sauszeme]]s daļa, ko no visām pusēm pilnībā aptver [[ūdens]] un kas nav savienota ar citu sauszemi. Izšķir divus galvenos salu tipus: ''kontinentālās salas'' un ''okeāniskās salas''. Ir arī [[mākslīga sala|mākslīgās salas]]. Ģeogrāfiski un/vai ģeoloģiski saistītas salas sauc par [[arhipelāgs|arhipelāgu]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Rokas tunelis
| native_name         = ''Рокский туннель''
როკის გვირაბი
''Ручъы тъунел''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Gruzija
| status              =
| image               =
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   = [[tunelis]]
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{RUS}}/{{GEO}}
| latd  = 42.616667 | latNS  = N
| longd = 44.1 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1984. gads
| inauguration_date   =
| renovation_date     = 2012. gads
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}

sentences:
un citus kontinentus, kuri ir atdalīti ar frontālām robežām]]
'''Gaisa masa''' ir plašs [[atmosfēra]]s apakšējās daļas ([[troposfēra]]s) apgabals ar līdzīgām fizikālajām īpašībām.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Liels [[gaiss|gaisa]] apjoms, kura horizontālie izmēri ir dažus simtus līdz dažus tūkstošus kilometru lieli, bet vertikālie tikai dažus kilometrus lieli. Vienai un tai pašai gaisa masai raksturīga [[temperatūra]]s aptuvena vienlīdzība, tajā nevar būt vienlaicīgi, piemēram, gan aukstais arktiskais, gan siltais tropiskais gaiss.

sentences: '''28. aprīlis''' ir gada 118. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (119. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 247 dienas.

sentences: '''Starptautiskais kriminālnoziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai''' ({{val|en|International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia}}, ICTY) bija [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s iestāde, kas izveidota, lai apsūdzētos sauktu pie atbildības smagos [[noziegums|noziegumos]], kas izdarīti [[Dienvidslāvijas kari|Dienvidslāvijas karu]] laikā, un viņus tiesātu. Tā bija speciāli šai lietai izveidota tiesa, kas atradās [[Hāga|Hāgā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Pelēks ķermenis''' ir [[fizikāls ķermenis]], kura [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] absorbcijas spēja ir mazāka nekā [[Absolūti melns ķermenis|melnam ķermenim]] un kurš vienādi absorbē visu [[Viļņa garums|viļņa garumu]] starojumu. Īstenībā visi ķermeņi [[Absorbcijas spektrs|dažādi absorbē]] atšķirīgu viļņa garumu starojumu (starojumu ar vienu viļņa garumu vairāk nekā starojumu ar citu viļņa garumu). Daļa ķermeņu ir uzskatāmi par pelēkiem ķermeņiem tikai [[Redzamā gaisma|redzamās gaismas]] spektrā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pere-Parsi001.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| pasuga =Equus hemionus onager
| pasuga_lv =Persijas onagrs
| binomial=Equus hemionus onager <small>([[Boddaert]], 1795)</small>
}}
'''Persijas onagrs''' (''Equus hemionus onager'') ir [[āzijas savvaļas ēzelis|Āzijas savvaļas ēzeļu]] (''Equus hemionus'') viena no pasugām. Kādreiz Persijas onagri lielos baros dzīvoja un pārvietojās pa [[Irāna]]s centrālās un dienvidu daļas [[tuksnesis|tuksnešiem]] un pustuksnešiem. Mūsdienās savvaļā ir saglabajušies tikai daži simti [[dzīvnieks|dzīvnieku]], kas dzīvo vienā no diviem onagru rezervātiem Irānā. Diemžēl arī šajās aizsargātajās teritorijās tos medī malumednieki.

sentences: '''Kreks''' ir [[kokaīns|kokaīna]] kristalizēta forma, ko var [[smēķēšana|smēķēt]]. Tā ir vislielāko [[narkotiku atkarība|atkarību]] izraisošā kokaīna forma.<ref name="MASAT">''Manual of Adolescent Substance Abuse Treatment'', Todd Wilk Estroff, M.D., 2001 (306 lapas), pp. 44-45, webpage: [http://books.google.com/books?id=GLcdUyQsxbgC&pg=PA44&lpg=PA44&dq=%22crack+cocaine%22+sinks&source=web&ots=uyKfeCJV7T&sig=6JAeDCGnYJ9YHbsAwHK2xFd94v8&hl=en&sa=X&oi=book_result&resnum=2&ct=result Google Books].</ref> Kreku veido kokaīna sāļu sajaukums ar [[nātrija bikarbonāts|nātrija bikarbonātu]] (cepamo sodu) vai kādu citu [[Bāze (ķīmija)|bāzi]]. Kreku smēķējot, rodas īsa, bet ļoti spēcīga [[eiforija]].<ref name="AMCcrac">''A.M. Costa Rica'', 2008. gada jūlijs, [http://www.amcostarica.com/071808.htm Crack rocks offer a short but intense high to smokers].</ref><ref name="RD">Stacy O'Brien, ''Red Deer Advocate'', 2008. gada decembris, [http://www.albertalocalnews.com/reddeeradvocate/news/local/Officials_warn_of_life-threatening_cocaine_in_area.html Officials warn of life-threatening cocaine in area] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081206081151/http://www.albertalocalnews.com/reddeeradvocate/news/local/Officials_warn_of_life-threatening_cocaine_in_area.html# |date={{dat|2008|12|06||bez}} }}.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Lēberehts Bekmanis
|     vārds_orig =
|         attēls = Karl_Leberecht_Baeckmann_Pastoru_zuWalterhoffCurland.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1809
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1879
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 17
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Krimulda]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}}), [[Sanktpēterburga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = mācītājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Johans Gotfrīds Bekmanis]], [[Kristīne Doroteja Juliāna Gētlinga|Kristīne Doroteja  Juliāna Bekmane]]
|          brāļi = [[Frīdrihs Jūlijs Bekmanis]], [[Eduards Bekmanis]]
|          māsas = [[Šarlote Bekmane]], [[Jūlija Bekmane]]
|   dzīvesbiedrs = [[Karolīne Sema Konkordija Plato]], [[Ida Marija Sofija Plato]]
|          bērni = [[Voldemārs Kārlis Ferdinands Bekmanis]], [[Zelma Bekmane]], [[Kārlis Vilhelms Leonards Bekmanis]], [[Ida Marija Bekmane]], [[Johans (Ivans) Kārlis Jūlijs Bekmanis]], [[Lēberehts Teodors Bekmanis]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:-09}}
[[Kategorija:1. gadu tūkstotis p.m.ē.]]
[[Kategorija:Gadsimti]]

sentences: '''Patiesumjausma''' raksturo indivīda priekšstatu par patiesību, kas izpaužas apgalvojumu vai diskusijas argumentu veidā, balstoties uz intuīciju vai "iekšējo izjūtu", neatkarīgi no [[loģika]]s vai [[Fakts|faktiem]]. Latviešu filozofiskajā literatūrā tradicionāli lietoja apzīmējumu [[intuitīvā izziņa]]<ref>{{Grāmatas atsauce | first1 = Staņislavs | last1 = Ladusāns | title = Daudzpusīgā gnozeoloģija: izziņas fenomenoloģija un vispārējā kritiskā gnozeoloģija. | publisher = Atols | year = 1994 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | first1 = Alfrēds | last1 = Polis | title = Epistemoloģija. | publisher = Latvijas Universitāte | year = 2001}}</ref>. Savukārt ''patiesumjausma'' ir viens no iespējamajiem šādas izziņas metodes rezultātiem, kas izpaužas kā (patiesas vai aplamas) "zināšanas" par kaut ko konkrētu. Patiesumjausma ir intuitīva pasaules uztveres izpausme — tā jāatšķir no spriedumu kļūdām, stereotipiem vai [[Aizspriedums|aizspriedumiem]], kas nozīmētu kaut vai nepilnīgu loģisko secinājumu ķēdīti.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Eiropas riteņbraukšanas savienība<br />{{lang|fr|''Union Européenne de Cyclisme''}}
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = UEC Logo.svg
|image_border =
|size         =
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = UCI
|motto        =
|formation    = {{dat|1990|4|7}}
|extinction   = <!-- date of extinction, optional -->
|type         = Sporta federācija
|status       = <!-- ad hoc, treaty, foundation, etc -->
|purpose      = <!-- focus as e.g. humanitarian, peacekeeping, etc -->
|headquarters =
|location     =
|coords       = <!-- Coordinates of location using a coordinates template -->
|region_served = [[Eiropa]]
|membership   =
|language     = <!-- official languages -->
|leader_title = Prezidents
|leader_name  = {{flaga|ITA}} Roko Kataneo
|main_organ   =
|parent_organization = [[Starptautiskā riteņbraukšanas savienība|UCI]]
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = {{URL|http://www.uec.ch}}
|remarks      =
|}}

sentences: '''1. janvāris''' ir pirmā gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 364 dienas (365 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Novecojusi saite}} izolācija, 1600 dpi]]
'''Siltumizolācijas materiāls''' ir tāds celtniecības materiāls, kuru lieto, lai pasargātu ēku vai atsevišķu telpu no siltuma zudumiem. Celtniecībā, lietojot siltumizolācijas materiālus, rodas iespēja samazināt ēku konstrukciju biezumu, to svaru, materiālu daudzumu un izmaksas.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lvt.lv/metod_materiali/buvmaterialu_maciba.pdf?x61047|title=Būvmateriālu mācība|last=Strungs|first=Ojārs|access-date=26.12.2017|date=2013}}{{Novecojusi saite}}</ref>  Siltumizolācijas uzdevums ir pasargāt telpu no aukstuma ziemā un pārkaršanas vasarā. Mūsu klimatiskajos apstākļos pret aukstumu pasargātām telpām pārkaršana no saules iedarbības nedraud, bet pārkaršana var draudēt telpām, kuras paredzētas apdzīvošanai tikai vasarā (verandas, vasarnīcas u. tml.). <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Praktiskie padomi celtniekiem|last=Kops|first=Laimonis|publisher=Celtne|year=1994|isbn=|location=|pages=}}</ref>

sentences: '''Jūras kauja Zundā''' bija [[Livonijas krusta kari|Livonijas Krusta karu]] pirmā kauja ar [[kurši]]em bīskapa [[Alberts fon Bukshēvdens|Alberta]] vadībā, kas notika 1210. gada 18. aprīlī (Lieldienās) kadā Baltijas jūras šaurumā ("[[Zunds|Zundā]]"), iespējams, pie [[Gotlande]]s krastiem. Krustneši, lai gan devās atceļā uz Vāciju, nolēma uzbrukt astoņiem kuršu vikingu kuģiem. Jūras kaujā uzvarēja kurši, nogalinādami ap 30 bruņinieku un citu pretinieku.<ref>[[Indriķa Livonijas hronika]], XIV. 1.-4.</ref>

sentences:
ir redzams sengrieķu ārstniecības dieva [[Asklēpijs|Asklēpija]] rokās]]
'''Medicīna''' ({{val|la|medicina}} — ‘ārstniecība’, ‘dziedniecība’) ir zinātnisku atziņu sistēma un praktiska darbība [[cilvēks|cilvēka]] [[veselība]]s saglabāšanai.<ref name="ZTV"/> Pēc būtības medicīna ir [[veselības zinātne]]s nozare. Tajā tiek pētīts cilvēka [[organisms]], tā uzbūve, funkcijas, bet visvairāk [[slimība]]s un to ārstēšanas iespējas. Medicīnas mērķis ir noteikt slimību izcelsmi, norisi, kā arī [[medicīniskā diagnostika|diagnostika]], [[ārstniecība|ārstēšana]] un [[profilakse]].

sentences: '''10. aprīlis''' ir gada 100. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (101. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 265 dienas.

sentences: '''Altāra Mī c''' (arī '''Mu Arae c''') ir [[citplanēta]], kas atrodas 15,6 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Altāris (zvaigznājs)|Altāra zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Altāra Mī]] vidēji 0,091 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir 0,1721. 1 gads uz planētas ilgst 9,639 Zemes dienas ilgi un tā sver 10,5 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā "[[superzeme]]". Planētu atklāja 2004.gada 25.augustā.

sentences:
.]]
'''Zelta drudzis''' ir parādība, kad pēc [[zelts|zelta]] atklāšanas kādā vietā uz to dodas liels daudzums cilvēku, lai to iegūtu un kļūtu bagāti. Zelta drudzis bija raksturīgs 19. gadsimtam, kad tādi norisinājās daudzās [[Jaunā pasaule|Jaunās pasaules]] zemēs un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]]. Šādu parādību veicināja straujš ceļošanas izmaksu kritums pasaulē, neformēta piedalīšanās maksa un citi [[globalizācija]]s faktori. Lielajam vairumam zelta drudžu dalībnieku tas izrādījās komerciāli neveiksmīgs, kamēr atsevišķi veiksminieki spēja gūt lielus ienākumus.

sentences: '''Dispersijas analīze''' jeb ''ANOVA (Analysis of Variance)'' ir [[statistika]]s [[metode]], kas tiek izmantota, lai noteiktu, vai divu vai vairāku izlašu [[Dispersija (statistika)|dispersijas]] (t.i. vērtību sadalījumi) ir statistiski nozīmīgi atšķirīgas. Ja tiek vienkārši salīdzināti divi vidējie, tad rezultāti būs tie paši, kas [[T tests|t testā]]. Tomēr dispersiju analīze ir metode ar plašākām pielietošanas iespējām. Veicot līdzīgus aprēķinus kā t testa gadījumā, datus apstrādājot var sadalīt apakšgrupās un pētīt attiecības visu šo grupu starpā, neizdarot kompleksus aprēķinus. Ir ''vienfaktora dispersiju analīze'', kurā apakšgrupas tiek dalītas pēc viena faktora, un ''daudzfaktoru dipersiju analīze (MANOVA)'', kurā apakšgrupas tiek dalītas pēc vairākiem faktoriem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Čuhņa''' jeb '''čuhna''' ({{val|ru|чухна́}}) ir [[krievu valoda|krievu valodā]] lietots nievājošs apzīmējums [[Baltijas somi|Baltijas somu]] tautām, kura sākotnējā forma ''чухно'' atvasināta no senākā etnonīma [[čudi]] (''чудь'' — "svešie").

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Lisabonas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Lisboa_May_2013-1.jpg
| image_size            =
| caption               = Lisabonas katedrāle
| map_type              = Portugāle#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Lisabonas katedrāle
| position = left
| latd  = 38.709722  | latNS  = N
| longd = 9.133056  | longEW = W
| location              = {{Flag|Portugāle}}, [[Lisabona]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[romānika]], [[gotika]], [[baroks]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1147
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Wanderdrossel fws.jpg
 | att_nosaukums = [[Ceļotājstrazds]] (''Turdus migratorius'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Turdidae
 |     dzimta_lv = Mežastrazdu dzimta
 |         ģints = Turdus
 |      ģints_lv = Mežastrazdi
 |      binomial = Turdus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Mežastrazdi''' (''Turdus'') ir [[mežastrazdu dzimta]]s (''Turdidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] ģints, kas apvieno 84 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s un vienu izmirušu sugu.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/thrushes/ World Bird List: Thrushes, 2020]</ref> Šīs ģints sugas ir vidēji lieli strazdi, kas ir kukaiņēdāji vai [[visēdājs|visēdāji]]. Tie sastopami gandrīz visos kontinentos, izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]]. Mežastrazdi mājo [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]], [[Āfrika|Āfrikā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Amerika|Amerikā]]. Vairākas sugas ir izplatījušās arī [[okeāns|okeānu]] salās, un divas sugas introducētas [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]].

sentences: '''Sverdrups''' ('''Sv''') ir [[okeanogrāfija|okeanogrāfijā]] izmantota ūdens [[plūsma]]s mērvienība, ko lieto [[okeāna straume|okeāna straumju]] mērījumiem un ir vienāda ar 106 [[kubikmetrs|kubikmetriem]] [[sekunde|sekundē]] (0.001 km3/s).<ref>[http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html - The National Oceanographic Partnership Program's] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111028165109/http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html |date={{dat|2011|10|28||bez}} }} Okeānu straumju mājaslapa</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |title=Ecoworld: "Sverdrups & Brine" |access-date={{dat|2017|08|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110120155822/http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |archivedate={{dat|2011|01|20||bez}} }}</ref> Nosaukta par godu [[norvēģi|norvēģu]] okeanogrāfam un polārpētniekam [[Haralls Sverdrups|Harallam Sverdrupam]]. Sverdrups ir ārpus [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmas mērvienība, kurā ar ''Sv'' apzīmē [[zīverts|zīvertus]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Nikolajs Griņko
 | vārds_orig              = ''Микола Гринько''
 | attēls                  = Grinko_Neizvestny_Soldat.jpg
 | att_izmērs              = 230px
 | komentārs               = Nikolajs Griņko filmā "Nezināmais kareivis"
 | dz vārds                =
 | dz datums               = 1920. gada 22. maijs
 | dz vieta                = [[Hersona]], [[Ukrainas PSR]]
 | mirš datums             = 1989. gada 10. aprīlis
 | mirš vieta              = [[Kijiva]], [[Ukrainas PSR]]
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = teātra un kino aktieris
 | darbības gadi           =
 | vecāki                  =
 | brāļi                   =
 | māsas                   =
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | paraksts_izm            =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | spēlmaņu_nakts          =
 | kristaps                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}

sentences: '''Meteoroloģija''' ir zinātne par [[Zemes atmosfēra|atmosfēru]], tās struktūru, īpašībām un tajā notiekošajiem [[fizika|fizikālajiem]] procesiem. Atmosfēras stāvokļa novērošanai izmanto [[meteoroloģisko novērojumu stacija]]s, [[meteoroloģiskais pavadonis|meteoroloģiskos pavadoņus]] un automātiskos aparātus, kas uzstādītas uz [[lidmašīna|lidmašīnām]] un [[kuģis|kuģiem]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Simons Grūnavs
|          vārds_orig = Simon Grunau
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap [[1470]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Tolkemita]],  [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa valsts]]<br />(tagad [[Tolkmicko]], {{POL}})
|           m_dat_alt = [[1530]]. vai [[1537]]. gadā
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[prūši|prūsis]]{{nepieciešama atsauce}}
|             dzimums = V
|        nodarbošanās = hronists
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Pīla šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Peel sound .jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Barova šaurums]]
| savieno1     = [[Franklina šaurums]]
| atdala       = [[Velsas Prinča sala (Kanāda)|Velsas Prinča sala]]
| atdala1      = [[Samerseta (sala)|Samerseta]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta
| relief = jā
| alt =
| plat_d=73| plat_m=00 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=96| gar_m=30 | gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 245
| platums      = 23—80
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences: '''Produktivitāte''' jeb '''ražīgums''', [[ekonomika|ekonomikā]] ir jēdziens, kas raksturo attiecību starp [[ražošana|saražoto]] [[produkts|produktu]] (sniegto [[pakalpojums|pakalpojumu]]) un [[resurss|resursiem]], kuri šim mērķim izmantoti. Šo jēdzienu pielieto gan [[makroekonomika|makroekonomikā]], gan arī [[mikroekonomika|mikroekonomikā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompanijas infokaste
 |         aviokompanija = Air Astana
 |                  logo = AirAstanaNewLogo.png
 |           logo izmērs =
 |                attēls = Airbus A320-232, Air Astana AN1137134.jpg
 |         attēla izmērs =
 |       attēla paraksts = Air Astana Airbus A320-200
 |                  IATA = KC
 |                  ICAO = KZR
 |             izsaukums = ASTANALINE
 |              dibināta = {{dat|2001|8|29}}
 |        darbību uzsāka =
 |     darbību pārtrauca =
 |          galvenā bāze = {{ubl|[[Almati starptautiskā lidosta]]|[[Nursultana Nazarbajeva starptautiskā lidosta]]}}
 |           citas bāzes =
 | lojalitātes programma =
 | aviokompāniju alianse =
 |                 flote = 32
 |             galamērķi = 64
 |               sauklis =
 |       mātes kompānija = {{ubl|''[[Samruk-Kazyna]]'' (51%)|''[[BAE Systems PLC]]'' (49%)}}
 |             īpašnieki =
 |         galvenā mītne = {{vieta|Kazahstāna|Almati}}
 |                vadība =
 |           apgrozījums =
 |              ieņēmumi =
 |            mājas lapa = {{URL|https://airastana.com/}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Marjolaine.jpg
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Lamiales
|         rinda_lv =Panātru rinda
|           dzimta =Lamiaceae
|        dzimta_lv =Lūpziežu dzimta
|            ģints = Origanum
|         ģints_lv = Raudenes
|             suga =O. majorana
|          suga_lv =Majorāns
|         binomial =Origanum majorana
|           autors =L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Vienības vektors''' jeb '''orts''' ir tāds [[vektors]], kurš nav [[nullvektors]] un tā garumu ([[vektora modulis|moduli]]) izmanto par mēra vienību, jo vektora garumam virziena noteikšanā nav nekādas nozīmes. Šādus vektorus izmanto citu vektoru un tam paralēlo [[taisne|taišņu]] orientēšanai.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Cortese''''' var būt:

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{vikisaites+}}
'''Biovaras''' (''Biopower'') jēdzienu pirmais lieto [[Mišels Fuko]], bet vēlāk arī [[G. Agambens]], [[A. Negri]] un [[M. Harts]], lai apzīmētu īpašu varas formu, kura veic indivīdu kontroli un optimizēšanu, kas ir atšķirīga no varas formas, kura dominējusi aptuveni līdz 17 g.s. vidum un kuru raksturoja noteikta [[Valdnieks|valdnieka]] vara un indivīdu atrašanās šīs noteiktās varas ietekmē. Biovara ir decentralizēta varas forma, kura sevi izplata caur dažādām sabiedriskām institūcijām, kā piemēram, skolām, armijas struktūrām, [[Rūpnīca|fabrikām]] un psihoneiroloģiskajām klīnikām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Grāfs Monte Kristo
| attēls                   =  The Count of Monte Cristo film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Count of Monte Cristo''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, drāma
| režisors                 = [[Kevins Reinoldss]]
| producents               =
* [[Gerijs Barbers]]
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Džonatans Glikmans]]
| scenārija autors         = [[Džejs Volperts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kevizels]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Ričards Heriss]]
* [[Džeimss Freins]]
* [[Luiss Guzmans]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|1|25|}}
| ilgums                   = 126 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/count-monte-cristo-2002|title=The Count of Monte Cristo|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 14, 2019|archive-date={{dat|2019|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190814183824/https://bbfc.co.uk/releases/count-monte-cristo-2002}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{IRL}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=countmontecristo.htm|title=The Count of Monte Cristo (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|75,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Grāfs Monte Kristo"''' ({{val|en|The Count of Monte Cristo}}) ir 2002. gada piedzīvojumu drāma, kuas balstīta uz [[Aleksandrs Dimā (tēvs)|Aleksandra Dimā]] tāda paša nosaukuma [[Grāfs Monte-Kristo|grāmatu]]. Filmas režisors ir [[Kevins Reinoldss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džims Kevizels]], [[Gajs Pīrss]], [[Ričards Heriss]], [[Džeimss Freins]] un [[Luiss Guzmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|1|25||bez}}.

sentences: '''Spraudnis''' ({{val|en|Plug-in}})<ref>{{AkadTerm|term=plug-in|lang=EN}}</ref> ir [[datorprogramma]], kas sadarbojas ar citu programmu un papildina tās funkcionalitāti. Kā piemērus var minēt spraudņus, kuri ļauj attēlot noteiktus grafiskos formātus (piemēram, [[Mērogojama vektoru grafika|SVG]], ja [[tīmekļa pārlūkprogramma|pārlūkprogramma]] pati neatbalsta šo formātu), atskaņot [[multivide]]s failus, šifrēt un atšifrēt nosūtītos un saņemtos [[e-pasts|e-pastus]] (piemēram, [[Šifrēšanas tehnika PGP|PGP]]), filtrēt attēlus grafiskajās programmās. Galvenā programma (piemēram, tīmekļa pārlūkprogramma vai e-pasta klients) nodrošina veidu, ka spraudņi var reģistrēt sevi programmā un nosaka datu apmaiņas protokolu starp spraudņiem un pamatprogrammu.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Dītrihs Bonhēfers
|          vārds_orig = ''Dietrich Bonhoeffer''
|              attēls = Bundesarchiv Bild 146-1987-074-16, Dietrich Bonhoeffer.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1906
|          dz_mēnesis = 02
|            dz_diena = 12
|            dz_vieta = [[Breslava]], [[Vācijas impērija]]
(tagad [[Vroclava]], {{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1945
|           m_mēnesis = 04
|             m_diena = 09
|             m_vieta = [[Flosenbirgas koncentrācijas nometne]], [[Trešais reihs]]
(tagad [[Bavārija]], {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|             dzimums = V
|              vecāki = tēvs - Kārlis Bonhēfers, māte - Paula Bonhēfere (dzim. fon Hāze)
|               brāļi = Kārlis Frīdrihs, Valters, Klauss
|               māsas = Urzula, Kristele, Sabīne (Dītriha dvīņumāsa), Zuzanna
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|          alma_mater = [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|           skolotājs = [[Ādolfs fon Harnaks]], [[Reinholds Nibūrs]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Kārlis Barts]]
|          ietekmējis =
|               darbi = ''Nachfolge'' (1937)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #0A4E9F
| nos             = ''Vålerenga Fotball''
| logo_links      = Vålerenga Oslo logo.svg
| logo_izm        = 200px
| pilns           = ''Vålerenga Fotball''
| iesauka         =
| pilsēta         = {{Vieta|Norvēģija|Oslo}}
| līga            = ''[[Eliteserien]]''
| sez             = 2022.
| poz             = 6. vieta
| dib             = 1913
| dib_mēn         = 7
| dib_dat         = 29
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[Intility Arena]]''
| ietilp          = 16 555
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Norvēģija}} Tomass Bordsengs
| tren            = {{flaga|Norvēģija}} Geirs Bake
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|www.vif-fotball.no/}}
| sadarbojas      =
| pattern_la1 = _vif18h
| pattern_b1 = _vif18h
| pattern_ra1 = _vif18h
| pattern_sh1 =
| pattern_so1 =
| leftarm1 = 10069F
| body1 = 10069F
| rightarm1 = 10069F
| shorts1 = FFFFFF
| socks1 = DA291C
| pattern_la2 = _vif18a
| pattern_b2 = _vif18a
| pattern_ra2 = _vif18a
| pattern_sh2 =
| pattern_so2 =
| leftarm2 = FFF
| body2 = FFF
| rightarm2 = FFF
| shorts2 = 000000
| socks2 = 000000
}}

sentences: '''Gella-Manna matricas''' ir [[Pauli matricas|Pauli matricu]] vispārinājums 3 × 3 matricām. Tās ir nosauktas par godu amerikāņu fiziķim [[Marijs Gells-Manns|Marijam Gellam-Mannam]], kurš tās izmantoja, lai aprakstītu [[stiprā mijiedarbība|stiprajai mijiedarbībai]] piemītošo [[simetrija|simetriju]].<ref>{{Atsauce | first=Gell-Mann | last=Murray | title=The Eightfold Way: A Theory of Strong Interaction Symmetry | url=http://www.osti.gov/bridge/servlets/purl/4008239-jRljez/native/4008239.pdf | date=March 15, 1961 | doi=10.2172/4008239}}.</ref> Tās tiek izmantotas, lai aprakstītu [[kvarku modelis|kvarku modeli]].<ref>Greiner et al., 8. Quarks and SU(3), [http://books.google.com/books?id=gCfvWx6vuzUC&pg=PA231 231. lpp.]</ref> Mazāk tās tiek izmantotas [[kvantu hromodinamika|kvantu hromodinamikā]]. [[Kvantu skaitļošana|Kvantu skaitļošanā]] tās tiek lietotas, lai aprakstītu [[kutrits|kutritu]] jeb trīs līmeņu [[kvantu sistēma|kvantu sistēmu]].

sentences: '''Darbības potenciāls''' [[neirofizioloģija|neirofizioloģijā]] ir impulsveida [[spriegums|potenciāla]] vilnis, kurš pārvietojas starp dažādu veidu [[šūnas membrāna|šūnu membrānām]]. [[Kairinājums|Kairinājuma]] sākumā šūnas membrānas potenciāla izmaiņa ir salīdzinoši lēna, bet sasniedzot noteiktu membrānas potenciāla vērtību, sākas straujas, negraduālas impulsveida membrānas potenciāla svārstības, kas nedziestoši izplatās pa [[šūna|šūnu]] un tās [[derivāti]]em.<ref name="LU">[http://priede.bf.lu.lv/grozs/DzivniekuFiziologijas/Uzturzinatniekiem/2_1_neiarla_vad.doc LU Bioloģijas fakultātes mājas lapa - studiju materiāli Bioloģijas fakultātes studentiem: Fizioloģisko funkciju neirālā regulācija]{{Novecojusi saite}} ("Word" dokuments)</ref> Šūnas membrānas potenciāls ir [[spriegums]] starp abām membrānas pusēm. Cilvēkam [[neirons|neirona]] membrānas potenciāla vērtība miera stāvoklī ir -70 [[volts|mV]].<ref name="LU" /> Tiklīdz sākas svārstības, tā vērtība pieaug līdz +40 mV.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kur palikusi Bernadeta?
| operators =
| attēls = Bernadette poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Ričards Linkleters]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Keita Blanšeta]]
* [[Billijs Krudaps]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Where'd You Go, Bernadette''
| studija = * ''Annapurna Pictures''
* ''Color Force''
* ''Detour Filmproduction''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|8|16}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2567276033/|title=Where'd You Go, Bernadette |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kur palikusi Bernadeta?"''' ({{Val|en|Where'd You Go, Bernadette}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Ričards Linkleters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Keita Blanšeta]], [[Billijs Krudaps]], [[Kristena Viga]], [[Džūdija Grīra]] un [[Lorenss Fišbērns]]. Filma balstīta uz Marijas Semplas 2012. gada tāda paša nosaukuma romānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://deadline.com/2013/01/annapurna-color-force-pick-up-film-rights-to-whered-you-go-bernadette-399120/|title=Annapurna & Color Force Pick Up Film Rights To ‘Where’d You Go, Bernadette’|last=Team|first=The Deadline|website=Deadline|access-date=2023-09-12|date=2013-01-08|language=en-US}}</ref>

sentences:
[[File:Science_books_on_Graphology.jpg|thumb|Franču grafologu traktāti]]
'''Grafoloģija''' jeb '''rokraksta analīze''' ir [[pseidozinātne|pseidozinātniska]]<ref name='Graph_Beyer_PBS'>{{cite web |url=http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html |title=Barry Beyerstein Q&A |accessdate=2008-02-22 |work=Ask the Scientists |publisher=Scientific American Frontiers |archive-date=2008-02-14 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080214113706/http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html }} "[Grafologi] vienkārši interpretē rokraksta specifiku uz lapas lielā mērā tāpat kā senie orākuli interpretēja vēršu iekšas vai dūmus debesīs."</ref><ref name="NYT1">{{cite news|url=http://www.nytimes.com/1993/08/03/news/03iht-grapho.html?pagewanted=1|title=Graphology Is Serious Business in France : You Are What You Write?|last=James|first=Barry|date=3.08.1993|work=New York Times|accessdate=18-09-2010}}</ref> nozare, kas pēta [[cilvēks|cilvēka]] [[rokraksts|rokraksta]] saistību ar viņa raksturu.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Smiltenītes
| ģints = Arenaria
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Arenaria montana kz1.jpg
| att_nosaukums = ''Arenaria montana''
}}'''Smiltenītes''' ({{val|la|Arenaria}}) ir [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtas]] augu ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir no [[Mērenā josla|mērenās]] un subarktiskās joslas līdz [[Etiopija|Etiopijai]] [[Vecā pasaule|Vecās pasaules]] [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]], kā arī no [[Meksika|Meksikas]] līdz [[Dienvidamerika|Dienvidamerikas]] dienvidiem [[Amerika|Amerikā]]. Sugas galvenokārt aug mērenajā [[Bioma|biomā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:329928-2|title=Arenaria Ruppius ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-22|language=en}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Valsajas baznīca
| native_name    =  ''Hvalsø Kirke''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Hvalsey_Church.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Valsajas baznīcas drupas
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 60.828664 | latNS  = N
| longd = 45.781656 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Kakortoka]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 14. gadsimts
| abandoned      = 15. gadsimts
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kujatā Grenlande: skandināvu un inuītu lauksaimniecība ledus vairoga malā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2017 <small>(41. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1536 1536]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DEN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Valsajas baznīca''' ({{val|dk|Hvalsø Kirke}}) ir [[vikingi|vikingu]] 14. gadsimta baznīcas drupas [[Grenlande]]s dienvidos uz ziemeļaustrumiem no mūsdienu [[Kakortoka]]s. Baznīcas drupas uzskata par vislabāk saglabājušos vikingu celtni Grenlandē.

sentences:
{{Himna
|title         = Es gāju, gāju
|image         =
|caption       =
|country       =
|composer      = [[Žarko Jovanovičs]]
|music_date    = 1949. gads
|author        = [[Žarko Jovanovičs]]
|lyrics_date   = 1949. gads
|adopted       = 1971. gadā
|until         =
|sound         =
|sound_title   =
}}

sentences: : {{Cita nozīme|telekomunikācijām|automašīnas transmisijas sistēmu|Transmisija}}

sentences: '''Publiskās tiesības''', atšķirībā no privātajām, regulē attiecības starp valsti un privātpersonu, nosaka valsts uzbūvi un to tiesības un pienākumus. Tām ir raksturīgs imperatīvs regulējums, subordinācijas, nevis koordinācijas, attiecības starp subjektiem.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Planētas infokaste|mean_radius|name=Tīgārgens b (Teegarden b)|image=[[File:Teegarden's star proper motion.gif|300 px]]|caption=Tīgārdenas Zvaigznes pareizā kustība
<!-- DISCOVERY           -->|discoverer=|discovery_site=[[Calar Alto Observatory]]|discovered=2019. gada 7. jūlijs|discovery_method=[[Doplera spektroskopija]]
<!-- DESIGNATIONS        -->
<!-- ORBITAL             -->|apsis=|semimajor={{val|0.0252|0.0008|0.0009}} [[astronomical unit|AU]]|eccentricity={{val|0|+0.16|0}}|period={{val|4.91|0.0014}}
<!-- PHYS CHARS          -->|single_temperature={{convert|301|K|C}}
<!-- ATMOSPHERE          -->
<!-- NOTES               -->}}'''Tīgārdens b''' (''Teegarden b'') ir [[eksoplanēta]], kas riņķo ap Tīgārdena zvaigzni, apdzīvojamā zonā. Tīgārdena zvaigzne — M veida [[Sarkanais punduris|sarkanā pundurzvaigzne]] atrodas apmēram 12 gaismas gadu attālumā no [[Saules sistēma]]s. Sākot ar 2019. gada jūlija, tā tiek uzskatīta par visapdzīvojamāko planētu, kas atklāta, saskaņā ar Zemes līdzības indeksu ([[:en:Earth_Similarity_Index|''Earth Similarity Index'']]) ar rezultātu 0,93.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://phl.upr.edu/projects/habitable-exoplanets-catalog|title=The Habitable Exoplanets Catalog - Planetary Habitability Laboratory @ UPR Arecibo|website=phl.upr.edu|access-date=2019-10-31}}</ref> Tā ir ceturtā tuvākā potenciāli apdzīvojamā eksoplanēta no 2019. gada 7. jūlija.

sentences: '''Sūtnis''' ir valsts diplomātiskais pārstāvis citā [[valsts|valstī]], pakāpi zemāks par [[vēstnieks|vēstnieku]].

sentences:
centrā. Šis ir pirmais melnā cauruma ēnas attēlojums, kas iegūts tiešā veidā [[radioviļņi|radiodiapazonā]] (''[[Event Horizon Telescope]]'')]]
'''Melnais caurums''' ir [[laiktelpa]]s vieta, kurai piemīt tik spēcīga [[gravitācija]], ka nepieciešamajam [[ātrums|ātrumam]], lai no tās izkļūtu, ir jābūt lielākam par [[gaismas ātrums|gaismas ātrumu]]. Pēc [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgās relativitātes teorijas]] no melnā cauruma nevar izkļūt nedz [[matērija]], nedz [[informācija]], taču [[kvantu mehānika]] pieļauj atkāpes no šīs normas. Melno caurumu esamību Visumā atbalsta gan teorētiskie pētījumi, gan arī astronomiskie novērojumi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hinuklidīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H13N
|citi nosaukumi=1-azabiciklo[2.2.2]oktāns
|CAS numurs=100-76-5
|molmasa=111,18
|blīvums=1025
|kušanas temperatūra=157-160 °C
|viršanas temperatūra=100—105 °C (pie 4 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]])
|šķīdība ūdenī=viegli šķīstošs
}}
'''Hinuklidīns''' (C7H13N) ir biciklisks trešējais [[amīni|amīns]], kas uzskatāms par [[slāpeklis|slāpekli]] saturošu [[heterocikli|heterociklisko savienojumu]]. Hinuklidīns ir bezkrāsaina kristāliska viela. Viegli šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[etilspirts|spirtā]] un [[ēteris|ēterī]]. Hinuklidīns ir stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Baltazars fon Kampenhauzens''' ({{val-de|Balthasar von Campenhausen}}; {{dat|1745|11|28|N}}, [[Ungurmuiža (muiža)|Ungurmuiža]] — {{dat|1800|06|12|N}}, [[Muhu sala]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] politiķis, [[Vidzemes guberņa]]s civilgubernators. [[Krievijas Impērija]]s [[Slepenpadomnieks (Krievijas Impērija)|slepenpadomnieks]], senators un goda aizbildnis.

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Vīnes Valsts opera
| nosaukums_orig   = ''Wiener Staatsoper''
| attēls           = Wien - Staatsoper (1).JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48 | plat_m  = 12 | plat_s = 10.8 | plat_NS = N
| gar_d  = 16 | gar_m   = 22 | gar_s  =  8.8 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Austrija
|  valsts2 = Austrijas
| ofic_nos =
|   numurs = [https://tools.wmflabs.org/denkmalliste/index.php?action=EinzelID&ID=24428 24428]
|   datums =
|     tips =
}}
| mājas lapa       = {{URL|http://www.wiener-staatsoper.at/}}
}}
'''Vīnes Valsts opera''' ({{val|de|Wiener Staatsoper}}) ir lielākais operteātris [[Austrija|Austrijā]], mūzikas kultūras centrs. Viens no ievērojamākajiem operteātriem pasaulē.

sentences: '''Demonīms''' ({{val-el|demos (δῆμος) - "tauta"}}) ir termins, kurš apzīmē kādas vietas [[iedzīvotāji|iedzīvotājus]]. Demonīms ne vienmēr sakrīt ar [[valoda]]s nosaukumu, piemēram, demonīms ''amerikānis'' var apzīmēt cilvēkus, kas runā dažādās valodās, tai skaitā [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]] un tā tālāk.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pastaiga starp kapakmeņiem
| operators =
| attēls = A Walk Among the Tombstones poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[neo-noir]]'', trilleris
| režisors = [[Skots Frenks]]
| producents = * [[Denijs DeVito]]
* Maikls Šambergs
* Steisija Šīra
* Braiens Olivers
* Tobins Ārmbrusts
| scenārijs = Skots Frenks
| aktieri = * [[Liams Nīsons]]
* [[Dens Stīvenss]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Boids Holbruks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Walk Among the Tombstones''
| studija = * ''Cross Creek Pictures''
* ''Endgame Entertainment''
* ''1984 Private Defense Contractors''
* ''Exclusive Media''
* ''Jersey Films''
* ''Double Feature Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|9|19}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|23–28 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|62,1 miljons}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Walk-Among-the-Tombstones-A-(2014)#tab=summary|title=A Walk Among the Tombstones (2014) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pastaiga starp kapakmeņiem"''' ({{Val|en|A Walk Among the Tombstones}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors un scenārists ir [[Skots Frenks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Liams Nīsons]], [[Dens Stīvenss]], [[Deivids Harbors]] un [[Boids Holbruks]]. Filma balstīta uz [[Lorenss Bloks|Lorensa Bloka]] tāda paša nosaukuma 1992. gada romānu.

sentences: '''Studentu maijs''' ({{val|fr|Mai soixante-huit}} jeb ''Mai 68'') jeb '''1968. gada maija studentu nemieri Francijā''' bija studentu sacelšanās augstskolās [[Francija|Francijā]], laikā no 1968. gada aprīļa līdz jūnijam. Sākotnējais iemesls bija stingrās disciplīnas prasības [[universitāte]]s pilsētiņās, pārpildītās auditorijas un beztiesība (studenti prasīja izglītības sistēmas reorganizāciju, kura, viņuprāt, uzspieda nevajadzīgus mācību priekšmetus, vecu metodiku un vēl vecākus profesorus), sākoties nemieriem un ielu cīņām prasības kļuva globālākas, vēršoties pret Rietumvalstu līdzdalību [[Vjetnamas karš|pilsoņu karā Dienvidvjetnamā]], pret monopolu kundzību, pret imperiālismu, pret vides piesārņošanu, politisko un dzimumu nelīdztiesību utt. Dominēja [[Anarhisms|anarhisma]], [[Situacionisms|situacionisma]] un [[Marksisms|marksisma]] idejas kā alternatīva pastāvošajai varai, studentu varoņi bija gan [[Kārlis Markss|Markss]], [[Ļevs Trockis|Trockis]], gan [[Mao Dzeduns|Mao]], [[Ernesto Če Gevara]] un [[Fidels Kastro]]. Universitātes vadībai iesaistot konfliktā ar studentiem policiju, neapmierināto skaits strauji pieauga un sākās plaša mēroga sadursmes.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=[[File:Koryak shaman woman.png|240px]]
Korjaku šamaniete (1900. gads)
|tauta          = Korjaki
|skaits         = 7953 (2010)
|vieta          = {{RUS}}
[[Kamčatkas novads]]
[[Magadanas apgabals]]
|valoda         = [[krievu valoda]], [[korjaku valoda]], [[aļutoru valoda]]
|reliģija       = [[pareizticība]], [[šamanisms]]
|grupas         =
|radi           = [[čukči]], [[kereki]], [[itelmeņi]]
}}
'''Korjaki''' ir [[Krievija]]s [[Krievijas Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] un [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tauta]].  Mīt galvenokārt [[Kamčatkas novads|Kamčatkas novada]] [[Korjaku apvidus|Korjaku apvidū]] un [[Magadanas apgabals|Magadanas apgabala]] [[Ziemeļevenu rajons|Ziemeļevenu rajonā]]. 2010. gada Krievijas tautskaitē par korjakiem sevi atzina 7953 cilvēki. Pie korjakiem bieži pieskaita tiem tuvu radniecīgos [[aļutori|aļutorus]] (ap 40 cilvēku).<ref>[https://raipon.info/narody/koryaki/ Ассоциация коренных малочисленных народов Севера, Сибири и Дальнего Востока Российской Федерации. Коряки]</ref>

sentences: '''Ūdeņraža saite''' ir īpašs [[ķīmiskā saite|ķīmiskās saites]] veids, kas iespējams [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atoma]] sevišķo īpašību dēļ. Tā kā tam nav [[elektrons|elektronu]] čaulas starp [[atoma kodols|kodolu]] un [[vērtības elektroni]]em, ūdeņraža vienīgais valences elektrons atrodas tieši kodola iedarbības sfērā. Ja ūdeņraža atoms ir savienojies ar kādu stipri [[elektronegativitāte|elektronegatīvu]] atomu (piemēram, [[skābeklis|skābekli]], [[slāpeklis|slāpekli]] vai [[fluors|fluoru]]), ūdeņraža elektrons iesaistās [[kovalentā saite|kovalentās saites]] kopīgajā elektronu pārī. Šis pāris tiek novirzīts uz elektronegatīvākā atoma pusi, bet ūdeņraža atoma kodols ([[protons]]) ar savu pozitīvo [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] var iedarboties ar kāda cita atoma nesaistošo elektronu pāri. Šādi iedarboties var tikai ūdeņradis, jo citu [[ķīmiskais elements|elementu]] atomu pozitīvie kodoli ir ekranēti ar kodolam tuvajām aizpildītajām elektronu čaulām.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2547''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2547''
| Attēls                 = Glonass K Navigation Spacecraft model at Cebit 2011 Satellite, general view from the right.jpg
| Attēla_izmērs          = 200px
| Att_virsraksts         = ''GLONASS-K'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Ekspress-1000A]]''
| KA sērijas Nr          = 15L
| Īpašnieks              =
| operators              = ''[[Roskosmos]]''
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2020
| Starts                 = {{dat|2020|10|25|SK}} 19:08:42 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 10 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 962 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 64,8°
| Periods                =
| Apoapsīda              = ~ 19 100 km
| Periapsīda             = ~ 19 100 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2545]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''Kosmos-2547''''' (''Космос-2547'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2020. gada oktobrī. Tam ir ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 705. Pavadonis tiks izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 11.<ref name="ianc.rsa" />
Tas ir trešais modernizēto pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-K]]'' aparāts.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada jūnijs}}
'''Starptautiskais īsfilmu festivāls ''In the Palace''''' ({{Val-bg|Международен фестивал на късометражно кино В ДВОРЕЦА}}) ir viens no lielākajiem un prestižākajiem [[Kinofestivāls|kinofestivāliem]] [[Bulgārija|Bulgārijā]], kurā tiek prezentētas dažāda stila un žanra [[īsfilma]]s, kuru garums nepārsniedz 27 minūtes. Pirmo reizi festivāls notika [[Velingrada|Velingradā]] 2003. gadā. Kad festivāls ieguva plašāku popularitāti, tā norises vieta 2015. gada decembrī tika mainīta uz [[Sofija|Sofiju]]. Festivāls ir norisinājies arī [[Veliko Tarnova|Veliko Tarnovā]], [[Varna|Varnā]] un [[Balčika|Balčikā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Benzoskābes struktūrformula

Benzoskābes molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C6H5COOH
| CAS numurs = 65-85-0
| molmasa = 122,12
| blīvums = 1320
| kušanas temperatūra = 395 K (122 °C)
| viršanas temperatūra = 522 K (249 °C)
| šķīdība ūdenī = 0,344 g/100 ml (25 °C)
}}
'''Benzoskābe''' (benzolkarbonskābe, C6H5COOH) pieder pie aromātiskajām [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tīrā veidā benzoskābe ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst ūdenī, bet labi — [[etanols|etanolā]]. Viens no nozīmīgākajiem benzoskābes atvasinājumiem ir [[salicilskābe]] (2-hidroksilbenzoskābe).

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Krī valoda
|nativename=Nēhiyawēwin, Nīhithawīwin, Nēhinawēwin, ᓀᐦᐃᔭᐍᐏᐣ
|familycolor=Amerikas
|states= [[Kanāda]]
|speakers= 117 410<ref name="census">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=89189&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=705&Temporal=2006&Theme=70&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |title=Statistics Canada: 2006 Census |access-date={{dat|2013|10|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131016163022/http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=89189&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=705&Temporal=2006&Theme=70&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |archivedate={{dat|2013|10|16||bez}} }}</ref>
|fam1=[[Algiskās valodas|Algiskās]]
|fam2=[[Algonkinu valodas|Algonkinu]]
|fam3=[[Centrālās algonkinu valodas|Centrālās algonkinu]]
|script=[[Latīņu alfabēts]], [[Krī silabārijs]]
|nation=[[Ziemeļrietumu teritorijas]] ([[Kanāda]])
|iso1=cr|iso2=cre
|lc1=cre|ld1=Krī (kopējais)|ll1=none
|lc2=nsk|ld2=Naskapi|ll2=Naskapi valoda
|lc3=moe|ld3=Innuaimunu|ll3=Innuaimunu valoda
|lc4=atj|ld4=Atikameku|ll4=Atikameku valoda
|lc5=crm|ld5=Aļņu krī|ll5=Aļņu krī valoda
|lc6=crl|ld6=Ziemeļu austrumkrī|ll6=Ziemeļu austrumkrī valoda
|lc7=crj|ld7=Dienvidu austrumkrī|ll7=Dienvidu austrumkrī valoda
|lc8=crw|ld8=Purvu krī|ll8=Purvu krī valoda
|lc9=cwd|ld9=Mežu krī|ll9=Mežu krī valoda
|lc10=crk|ld10=Līdzenumu krī|ll10=Līdzenumu krī valoda
|map=

Krī dialektu areāli

}}
'''Krī valodas''' ir tuvi radniecīgu [[Algonkinu valodas|algonkinu]] [[valoda|valodu]] grupa, kurā runā ap 117 000 [[Kanāda]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] joslā no [[Ziemeļrietumu teritorijas|Ziemeļrietumu teritorijām]] līdz [[Labradoras pussala|Labradorai]]. Tā ir visplašāk lietotā [[indiāņu valodas|indiāņu valoda]] Kanādā.<ref name="census"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Amaranthaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Amarantu dzimta|ģints=Atriplex|ģints_lv=Balodenes|binomial=Atriplex hortensis|kategorijas=nē|att_nosaukums=|suga=Atriplex hortensis|suga_lv=Dārza balodene|attēls=Atriplex hortensis sl15.jpg}}
'''Dārza balodene''' ({{val|la|Atriplex hortensis}}) ir [[amarantu dzimta]]s suga, kura ir izcēlusies [[Āzija|Āzijā]], taču kultivējot plaši ieviesusies [[Eiropa|Eiropā]] un citās vietās ārpus pamatareāla. [[Latvija|Latvijā]] dārza balodene ir kultivēts, dekoratīvs augs, retumis sastopams kā dārzbēglis.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Rihards Skudrītis
|Attēls =
|Att_izm =
|Apraksts =
|Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds = Rihards Skudrītis
|Dzimis = 1973. gada 2. decembrī
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = [[ģitāra]], [[kokles]], [[ģīga]], taustiņinstrumenti
|Žanrs = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]]<br />[[tradicionālā tautas mūzika]]
|Nodarbošanās = ģitārists
|Gadi = ?—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī =
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{cita nozīme|purvu|pilsētas daļu|Mūkupurvs (apkaime)}}
{{Purva infokaste
| nosaukums       = Mūkupurvs
| attēls          = Mūkupurvs.jpg
| attēla apraksts = Mūkupurva ZA
| citi nosaukumi  = Zolitūdes purvs
| atrašanās vieta = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]] un [[Ķekavas pagasts]]
| tips = [[augstais purvs]]
| platība =
| lat_d             = 56.943244
| long_d            = 23.978617
| augi =
| dzīvnieki =
| ezeri =
| akači =
}}
'''Mūkupurvs''' (zināms arī kā '''Zolitūdes purvs'''<ref>[http://www.apkaimes.lv/sakums/mukupurvs/history Mūkupurvs — vēsture] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160918171301/http://www.apkaimes.lv/sakums/mukupurvs/history |date={{dat|2016|09|18||bez}} }}, apkaimes.lv. Atjaunināts: {{Dat|2017|05|10}}.</ref>) ir [[purvs]] [[Rīga]]s dienvidrietumu daļā [[Mūkupurvs (apkaime)|Mūkupurva]] apkaimē. Purvu divās daļās sadala [[Lidosta Rīga|Lidostas "Rīga"]] teritorija, kas ir izbūvēta tieši purvam pa vidu. Purva ūdeņu dabiskā notece notiek pa [[Lāčupīte (Hapaka grāvja pieteka)|Lāčupīti]] un [[Hapaka grāvis|Hapaka grāvi]].<ref>[http://www.marupe.lv/wp-content/uploads/2015/02/IVN_zinojums_dzc_uz_lidostu_F_160611-2.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170505201756/http://www.marupe.lv/wp-content/uploads/2015/02/IVN_zinojums_dzc_uz_lidostu_F_160611-2.pdf |date={{dat|2017|05|05||bez}} }} Atjaunināts: {{Dat|2017|05|10}}.</ref>

sentences: {{Commonscat|Vocalists by country|Dziedātāji pēc valsts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Frensiss Janghazbends
|     vārds_orig = ''Francis Edward Younghusband''
|         attēls = Francis Younghusband 1905.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = {{vieta|Britu Indija|Marī|td=Pakistāna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Dorseta}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Helēna Augusta Manjaka
|          bērni = Eilīna
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Myiarchus-tuberculifer-002.jpg
 | att_nosaukums =[[Tumšgalvas tirānmušķērājs]] (''Myiarchus tuberculifer'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Tyranni
 | apakškārta_lv = Tirāniņu apakškārta
 |      binomial = Tyranni
 |   kategorijas = nē
 |  iedalījums =
* [[Pitu infrakārta]] (''Eurylaimides'')
* [[Tirāniņu infrakārta]] (''Tyrannides'')
}}

sentences:
'''Iekšmērs''' ir [[Mērinstruments|mērlīdzeklis]] urbuma diametra mērīšanai. Tas var būt urbuma diametra kontroles līdzeklis, ar kuru nenosaka reālo izmēru, bet, izmantojot fiksētu caurejošo un necaurejošo izmēru, nosaka atbilstību noteiktajām [[Pielaide (inženierija)|robežnovirzēm]], šim mērķim iekšmēru izmanto līdzās [[Robežkalibrs|robežkalibra tapai]] lielu diametru urbumiem. Mikrometriskais iekšmērs jeb cauruļveida iekšējais [[Mikrometrs (mērinstruments)|mikrometrs]] ir mikrometrisks mērinstruments, kura mērījumu precizitāte ir tāda pati kā mikrometram. Atšķirībā no iekšējā mikrometra, mērījumos ar trubveida iekšējo mikrometru tiek ievērots [[Abes princips]]. Teleskopiskais jeb indikatora iekšmērs tiek izmantots kopā ar [[Mērgalva|mērgalvu]] jeb indikatoru, noskaidrojot urbuma diametra novirzi no uzdotā nominālizmēra (Abes princips netiek ievērots). <gallery widths="240" heights="150">
Attēls:Nutromer1.JPG|alt=|Mikrometriskais iekšmērs
Attēls:TelescopicGauges155-905.jpg|alt=|Teleskopiskie iekšmēri
Attēls:Mahr MarCator 810 A dial indicator.png|alt=|Apaļskalas mērgalva
</gallery>{{Tehnoloģija-aizmetnis}}
[[Kategorija:Mērinstrumenti]]

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Sociālliberālisms''' ir [[politika|politiska]] ideoloģija, kas meklē līdzsvaru starp individuālo brīvību un [[sociālais taisnīgums|sociālo taisnīgumu]]. Pretstatā klasiskajam [[liberālisms|liberālismam]] sociālliberālisms ir par valsts iejaukšanos ekonomikas procesos un robežojas ar [[sociāldemokrātija|sociāldemokrātu]] ideoloģiju.

sentences: '''Masu slepkavības Rumbulā''' (arī '''Rumbulas slaktiņš''') bija [[Latvijas vācu okupācija (1941—1945)|Nacistiskās Vācijas okupācijas]] iestāžu organizētas un īstenotas ebreju [[masu slepkavība]]s, kurās 1941. gada 30. novembrī un 8. decembrī tika nošauta lielākā daļa [[Rīgas geto]] ieslodzīto [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]]. Šeit tika nogalināti ap 25 000 Latvijas un 1000 no Vācijas atvesto ebreju. Rumbulas slaktiņš, kopā ar slaktiņiem Biķernieku mežā ir lielākie [[Nacionālsociālisms|nacionālsociālistu]] veiktā [[Holokausts Latvijā|holokausta]] noziegumi Rīgā.

sentences:
, [[Gē-Lisaka likums]], [[Boila—Mariota likums|Boila-Mariota likums]].]]
'''Ideāla gāze''' ir [[gāze]]s vienkāršots modelis. Šajā modelī gāzes [[tilpums|tilpumu]] ''V'', [[spiediens|spiedienu]] ''p'' un absolūto [[temperatūra|temperatūru]] ''T'', nemainoties gāzes [[masa]]i, saista sakarība:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Psilocybe semilanceata 6514.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Fungi
| valsts_lv     = Sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase         = Hymenomycetes
| klase_lv      = Himēnijsēnes
| kārta         = Agaricales
| kārta_lv      = Atmatenes
| dzimta        = Strophariaceae
| dzimta_lv     = Virpainītes
| ģints         = Psilocybe
| ģints_lv      = Kailgalves
| suga          = P. semilanceata
| suga_lv       = Smailā kailgalve
| binomial      = Psilocybe semilanceata
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Feniletilspirta struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H5CH2CH2OH
|molmasa=122,17
|blīvums=1020
|kušanas temperatūra=-27 °C
|viršanas temperatūra=220 °C
}}
'''Feniletilspirts''' (benzoletanols, benzilkarbinols, 2-feniletanols, ß-feniletilspirts, ß-hidroksietilbenzols, rožu eļļa, apelsīnu eļļa, C8H10O jeb C6H5CH2CH2OH) ir gaistošs, viskozs šķidrums un ir viena no galvenajām [[rožu eļļa]]s sastāvdaļām.

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Dienvidkorejā]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Coragyps-atratus-001.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta =
|      kārta_lv =
|        dzimta = Cathartidae
|     dzimta_lv = Amerikas grifi
|         ģints = Coragyps
|      ģints_lv = Amerikas melnie grifi
|       ģints_r = Amerikas melnais grifs
|          suga = C. atratus
|       suga_lv = Amerikas melnais grifs
|     izplatība =
Melnā grifa izplatības areāls iekrāsots sarkanā krāsā.
|      binomial = Coragyps atratus ([[Le Maout]], 1853)
|    iedalījums =
*Andu melnais grifs ( ''C. a. foetens'')
*Dienvidamerikas melnais grifs (''C. a. brasiliensis'')
*Ziemeļamerikas melnais grifs  (''C. a. atratus'')
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
Episko teātri izveidoja [[vācieši|vācietis]] [[Bertolts Brehts]].
Galvenās episkā teātra iezīmes<ref>Bertolts Brehts / Līga Ulberte // 20.gadsimta teātra režija pasaulē un Latvijā. Rīga: Jumava, 2002, 544.-572. lpp.</ref>:

sentences:
{{Dzelmes infokaste
| Nosaukums            = Čelendžera dzelme
| Nosaukums2           = ''Challenger Deep''
| Photo                = Challenger Deep EM124 Sonar Map and Diving History 101119.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Dzelmes batimetrija no nolaišanās hronoloģija
| karte                = Klusais okeāns
| plat_d = 11 | plat_m  = 21 | plat_s = 59 | plat_NS = N
| gar_d  = 142 | gar_m   = 35 | gar_s  = 59 | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        = jā
| kartes_marķieris     =
| marķieris            =
| paraksta_novietojums =
| Dziļums              = 10920
| Atrašanās vieta      = [[Klusais okeāns]]
| Dziļvaga             = [[Marianas dziļvaga]]
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent         = {{dat|1960|1|23}} ''Trieste'', [[Žaks Pikārs]], Dons Velšs
| Easiest route        =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}
'''Čelendžera dzelme''' ({{val|en|Challenger Deep}}) ir [[Zeme]]s [[hidrosfēra]]s dziļākais zināmais punkts. Tiešie mērījumi no [[zemūdene|zemūdenēm]] norāda, ka tas atrodas no {{nobr|10 898}} līdz {{nobr|10 916 metru}} dziļumā. Čelendžera dzelme atrodas [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]] [[Marianas dziļvaga]]s dienvidos netālu no [[Marianas salas|Marianas salu]] grupas. Tās apakša ir {{nobr|11 km}} gara un {{nobr|1,6 km}} plata.<ref>{{Tīmekļa atsauce|author=All Things Considered |url=http://www.npr.org/2012/03/09/148317355/film-director-to-travel-to-bottom-of-mariana-trench |title=Diving Back to the Bottom of the Mariana Trench |publisher=NPR |date=9 March 2012 |accessdate=26 March 2012}}</ref>

sentences: '''Gamma uzliesmotāji''' ir kosmiski [[gamma starojums|gamma starojuma]] avoti, kas rada aptuveni 0,01 — 100 s ilgu uzliesmojumu. To izcelsme pagaidām ir neskaidra. Iespējamais uzliesmojuma cēlonis — divu [[neitronu zvaigzne|neitronu zvaigžņu]] saplūšana. Gamma uzliesmotāja sprādziens ir visspēcīgākais no zināmo eksploziju veidiem Visumā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''The Newcomers''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  The Newcomers.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma, ģimenes filma
|    režisors = [[Džeimss Allens Bredlijs]]
 |  producents =
* [[Pīters Bekvits]]
* [[Deivids Pīterss]]
* [[Deivids Giancola]]
 |   scenārijs =
* [[Garets Klansijs]]
* [[Tonijs Džitijs Gils]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Kristofers Makkojs]]
* [[Pols Deino]]
* [[Keita Bosvorta]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
* ''[[Artist View Entertainment]]''
* ''[[MTI Home Video]]''
 |    izdošana =
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''The Newcomers''''' ir 2000. gada ASV drāma, kuras režisors ir [[Džeimss Allens Bredlijs]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Kriss Evanss]], [[Kristofers Makkojs]], [[Pols Deino]] un [[Keita Bosvorta]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Mika Ņūtone
|      Vārds_orig = ''Мiка Ньютон''
|          Attēls = Mika Newton, ESC 2011.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Mika Ņūtone 2011. gadā
|        Dz_vārds = Oksana Grisai
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|3|5}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Burština}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]], [[soulmūzika]], [[poproks]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|     Instrumenti = Vokāls
|            Gadi = 2002—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Oksana Gricaja''' ({{val|uk|Оксана Стефанівна Грицай}}; dzimusi {{dat|1986|3|5}}), plašāk pazīstama kā '''Mika Ņūtone''' ({{val|uk|Мiка Ньютон}}, {{val|en|Mika Newton}}), ir ukraiņu mūziķe. Dzied jau kopš deviņu gadu vecuma.

sentences: '''Neitrīno''' ({{val|it|neutrino}} — 'neitroniņš') ir stabilas [[elementārdaļiņa]]s, kas pieder pie neitrālajiem [[leptons|leptoniem]] ar pusveselu [[spins|spinu]]. Šīs noslēpumainās daļiņas piedalās tikai [[gravitācija]]s un [[vājā mijiedarbība|vājajā mijiedarbībā]], tādēļ ārkārtīgi reti iedarbojas uz parasto [[matērija|matēriju]]. Lai neitrīno plūsmu vājinātu uz pusi, būtu nepieciešams [[svins|svina]] slānis 100 [[gaismas gads|gaismas gadu]] biezumā.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ihors Hrečaniks
| vārds_orig = Ігор Гречаник
| dz_gads = 1960
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 10
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| alma_mater = [[Nacionālā tēlotājmākslas un arhitektūras akadēmija|Kijivas Valsts mākslas institūts]] (1984)
}}

sentences: '''23. jūnijs''' ir 174. gada diena ([[garais gads|garajā gadā]] 175. diena). Līdz gada beigām ir 191 diena.

sentences: '''Agrārā reforma''' ir [[zeme]]s īpašuma sistēmas pārveidošana, kas visbiežāk tiek veikta plašā mērogā izsniedzot valsts zemi vai zemi, ko pirms tam ir atsavinājusi valsts, tās iedzīvotāju privātīpašumā. Agrārā reforma norisinājās pārejot no [[feodālisms|feodālisma]] uz [[kapitālisms|kapitālisma]] sabiedrību.

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Taizemes mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Taizemes vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{DEFAULTSORT:Akniste}}
[[Kategorija:Jēkabpils novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Aknīstes rajons]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2495
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2495''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|5|6|SK}} 13:49:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2014
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2014
| Beigu_datums           = 2014. gada 2. vai 3. septembris
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-025A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2480]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2505]]''
}}
'''''Kosmos-2495''''' (''Космос-2495'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2014. gada maijā.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = ''Omniva'' pakomāts pie "Alfas".
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:ScAvenger|Jānis Vilniņš]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Uguns loks''' ({{val|en|Rim of Fire}}) vai '''Uguns gredzens''' ({{val|en|Ring of Fire}}) ir [[vulkāniskais loks]] apkārt [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]]. Šajā lokā notiek ap 90%<ref name=":0">{{tīmekļa atsauce|url=https://earthquake.usgs.gov/learn/glossary/?termID=150 |title=Ring of Fire |publisher=USGS |date=July 24, 2012 |access-date=June 13, 2013}}</ref> no visām [[zemestrīce|zemestrīcēm]] un tiek izdalīti 76% no visas pasaules [[seismiskā aktivitāte|seismiskās enerģijas]],<ref name="Duda1965">{{publikācijas atsauce |last1=Duda |first1=Seweryn J. |title=Secular seismic energy release in the circum-Pacific belt |journal=Tectonophysics |date=November 1965 |volume=2 |issue=5 |pages=409–452 |doi=10.1016/0040-1951(65)90035-1 |bibcode=1965Tectp...2..409D }}</ref> kā arī atrodas divas trešdaļas no visiem pasaules [[vulkāns|vulkāniem]]. Loks ir [[pakavs|pakava]] formā no [[Jaunzēlande]]s uz ziemeļiem gar [[Āzija]]s austrumu piekrasti līdz [[Kamčatka]]i un [[Aļaska]]i, un tad atkal uz dienvidiem gar [[Amerika]]s krastiem. Loka garums ir aptuveni {{nobr|40 000}} kilometri un vidējais platums ir ap 500 km.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Voldemārs Vilhelms Taube''' ({{val|de|Woldemar Taube}}; 1861—1912) bija vācbaltiešu uzņēmējs un sabiedriskais darbinieks. [[Ventspils]] [[Ventspils pašvaldības vadītāju uzskaitījums|pilsētas galva]] (1908—1911).<ref>Ingrīda Štrumfa. "Ventspils grāmata"</ref>

sentences: '''Bakteriālā vaginoze''' ir [[Sieviete|sieviešu]] [[Dzimumorgāni|dzimumorgānu]] [[Infekciju slimība|infekciozi]] [[Iekaisums|iekaisīga]] slimība. Slimību ierosinošs faktors ir dažādi [[Patogenitāte|patogēni]] [[mikroorganismi]], tai skaitā [[baktērijas]], [[vīrusi]], [[sēnītes]], kas izplatās dzimumceļā, un nosacīti patogēna [[maksts]] [[mikroflora]].<ref name="KudrjashovGuschin2013"/>

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = lantanīds
 |       kārtas skaitlis = 69
 |              6. čaula = 2
 |              5. čaula = 8
 |              4. čaula = 31
 |              3. čaula = 18
 |              2. čaula = 8
 |              1. čaula = 2
 |               simbols = Tm
 |              atommasa = 168,93421
 |    valences elektroni = [Xe]4f136s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Tūlija paraugi
 |   oksidēšanas pakāpes = +4, '''+3''', +2
 |   elektronegativitāte = 1,25
 |               blīvums = 9320
 |   kušanas temperatūra = 1818 K (1545 °C)
 |  viršanas temperatūra = 2223 K (1950 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 | īpatnējā siltumietilpība = 160
 |   īpatnējā pretestība = 6,7{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences: '''Plauksta''' ({{val-la|manus}}) ir daļa no [[augšējā brīvā ekstremitāte|augšējās brīvās ekstremitātes]]. To nereti dēvē arī par roku, lai gan roku veido ne tikai plauksta, bet arī [[augšdelms]] un [[apakšdelms]]. Plauksta nodrošina ķermeņu satveršanas funkciju. Plauksta ir ne tikai [[cilvēks|cilvēkiem]], bet arī [[pērtiķi]]em. Plaukstu veido [[plaukstas locītava]], [[plaukstas pamatne]], delna un [[pirksts|pirksti]], savukārt tie sastāv no [[plaukstas locītava]]s (''articulatio radiocarpea''), [[plaukstas pamatnes kauli]]em (''carpus''), [[delnas kauli]]em (''metacarpus'') un [[falanga (anatomija)|falangām]] (''phalanges'').

sentences:
{{shortcut|WP:51+}}
Šajā uzskaitījumā ir tie raksti, kuri nav latviešu valodas Vikipēdijā, bet ir visvairāk citu valodu Vikipēdijās.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Malahīts
|attēls=
|klase= [[Karbonātu minerāls]]
|ŠtruncaID=05.BA.10
|ķīm_formula=Cu2CO3(OH)2
|singonija= [[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Spilgta smaragdzaļa krāsa ar savdabīgām joslām
|svītra=Gaiši zaļa
|habituss=Blīvi sīkgraudaini sakopojumi, notecējumi vai stalaktīti, dažkārt kopā ar citiem minerāliem, piemēram, azurītu
|skaldnība=Lieliska
|lūzums=Nevienmērīgs
|cietība= 3,5-4
|spīdums=Stiklveidīgs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.655 nβ = 1.875 nγ = 1.909
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
'''Malahīts''' ir vara hidroksokarbonāts, kas ir īpatnējs, spilgti zaļš [[minerāls]], kurā ir dažādu nokrāsu joslas. Tas bieži sastopams kā amorfa izskata masa, dažkārt veido stalaktītus, garozas un notecējumus, kas līdzinās vīnogu ķekaram. Tas vienmēr atrodams vara rūdu iegulu tuvumā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Leersia oryzoides sl44.jpg
| att_nosaukums = [[Parastais parīss]] (''Leersia oryzoides'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Leersia
| ģints_lv = Parīsi
| kategorijas = nē
| binomial = Leersia
| autors =
}}'''Parīsi''' ({{val|la|Leersia}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints ar dabiski kosmopolītisku izplatības areālu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:330006-2|title=Leersia Sw. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-12-28|language=en}}</ref>

sentences:
{{Islāms}}
'''Islāmfobija'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Svarīgākie lēmumi 2015. gadā |publisher= [[Valsts valodas centrs]] |url= http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2015.pdf |accessdate= 2016. gada 6. novembrī |archive-date= 2021. gada 5. Novembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20211105030719/http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2015.pdf }}</ref> ir pret [[islāms|islāmu]] vai [[musulmaņi]]em vērsti [[aizspriedums|aizspriedumi]] vai [[diskriminācija]].<ref>[http://www.academia.edu/545302/Differentiating_Islamophobia_Introducing_a_new_scale_to_measure_Islamoprejudice_and_Secular_Islam_Critique ''Differentiating Islamophobia'' {{en ikona}} ]</ref><ref>* Sandra Fredman, ''Discrimination and Human Rights'', Oxford University Press, {{ISBN|0-19-924603-3}}, p.121.
* Yvonne Yazbeck Haddad, ''Muslims in the West: From Sojourners to Citizens'', Oxford University Press, {{ISBN|0-19-514806-1}}, p.19
* ''Islamophobia: A Challenge for Us All'', [[Runnymede Trust]], 1997, p. 1, cited in Quraishi, Muzammil. ''Muslims and Crime: A Comparative Study'', Ashgate Publishing Ltd., 2005, p. 60. {{ISBN|0-7546-4233-X}}. Early in 1997, the Commission on [[British Muslims]] and Islamophobia, at that time part of the Runnymede Trust, issued a consultative document on Islamophobia under the chairmanship of Professor Gordon Conway, [[Vice-Chancellor]] of the [[University of Sussex]]. The final report, ''Islamophobia: A Challenge for Us All'', was launched in November 1997 by [[Home Secretary]] [[Jack Straw (politician)|Jack Straw]]</ref> Tiek uzskatīts, ka termins cēlies [[1980]]. gadu beigās,<ref>''Islamophobia: A Challenge for Us All'', [[Runnymede Trust]], 1997, p. 1, cited in Quraishi, Muzammil. ''Muslims and Crime: A Comparative Study'', Ashgate Publishing Ltd., 2005, p. 60; [[Kofi Annan|Annan, Kofi]]. [http://www.un.org/News/Press/docs/2004/sgsm9637.doc.htm "Secretary-General, addressing headquarters seminar on confronting Islamophobia"], [[United Nations]] press release, December 7, 2004.</ref> bet plašāk sākts lietot pēc [[2001. gads|2001]]. gada [[11. septembris|11. septembra]] [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|uzbrukuma ASV]].<ref>
* Casciani, Dominic. [http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/3768327.stm "Islamophobia pervades UK — report"], BBC News, June 2, 2004.
* Rima Berns McGowan writes in ''Muslims in the Diaspora'' (University of Toronto Press, 1991, p. 268) that the term "Islamophobia" was first used in an unnamed American periodical in 1991.</ref>

sentences: '''Failu sistēmas hierarhijas standarts''' ({{val-en|Filesystem Hierarchy Standard (FHS)}}) definē [[direktoriju struktūru]] un to saturu dažādos [[Linux distributīvs|''Linux'' distributīvos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wiki.debian.org/FilesystemHierarchyStandard|title=FilesystemHierarchyStandard - Debian Wiki|website=wiki.debian.org|access-date=2016-07-06|language=en}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 43
 | lv  = Četrdesmit trīs
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Bogorijas ezers
|attēls=Lake bogoria2.jpg
| map = Kenija
| vieta        = {{KEN}}
| plat_d=0 | plat_m=15 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=36 | gar_m=6 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=34
|garums=34
|Vid_dziļums=5
|Max_dziļums=10
|tilpums=0,18
|augstums_vjl=960
|izteka=Nav
|baseins=700
|valstis=[[Kenija]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Bogorijas ezers''' ({{val-en|Lake Bogoria}}, agrāk ''Lake Hannington'') - [[sālsezers]] ar lielu [[sārms|sārmu]] saturu, atrodas [[Kenija]]s centrālajā daļā, ap 285 km ziemeļziemeļrietumos no [[Nairobi]].

sentences: '''Salīdzinošās''' jeb '''relatīvās priekšrocības''' princips [[ekonomika|ekonomikā]] ir [[konkurētspēja]]s teorija, kas nosaka, ka pat ja viens [[ražošana|ražotājs]] spēj ražot visa veida produktus lētāk kā cits ražotājs, [[tirdzniecība]] abu starpā ir ieteicama tik ilgi, kamēr vien abu [[alternatīvās izmaksas]] ir atšķirīgas.<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=comparative%20advantage&list=&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm]</ref> Pretstatā [[absolūtā priekšrocība]] ir valstij, kurā preci var ražot lētāk pateicoties pastāvīgām priekšrocībām, piemēram, [[klimats]] un tamlīdzīgi. Salīdzinošo priekšrocību 19. gs. sākumā pirmais definēja [[ekonomists]] [[Deivids Rikardo]].

sentences: '''9. septembris''' ir gada 252. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (253. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 113 dienas.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Alyosha
|          Attēls = Alyosha.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Olena Kučera
|      Pseidonīms = Alyosha
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|5|14}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]]
|    Nodarbošanās = Dziedātājs
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1992—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Olena Kučera''' ({{val|uk|Олена Кучер}}; dzimusi {{dat|1986|5|14}} [[Padomju Savienība|PSRS]]), plašāk pazīstama kā '''Alyosha''', ir ukraiņu popmūziķe.

sentences: '''Limnoloģija''' ([[grieķu valoda|grieķu]] ''limne'' — "ezers" un ''logos'' — "pētīt") ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta iekšzemes ūdenstilpes — gan [[sālsūdens]], gan [[saldūdens]], gan ezerus, gan upes, gan arī mākslīgi radītas ūdenstilpes. Limnoloģija pēta šo ūdenstilpju [[fizika|fizikālos]], [[ķīmija|ķīmiskos]], [[hidroloģija|hidroloģiskos]] un [[bioloģija|bioloģiskos]] aspektus.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis-baznīca Rogožskas kapos
| infobox_width         =
| image                 = Воскресенская колокольня (6). Рогожское.JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 55 | latm  = 44 | lats  = 21 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 42 | longs = 06 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = Fjodors Gornostajevs
| architecture_type     =
| architecture_style    = pseidokrievu stils
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1908. gads
| year_completed        = 1910. gads
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 80 metri
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis-baznīca Rogožskas kapos'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://rpsc.ru/rogozhskaya-sloboda/istoriya-rogozhskoy-slobodyi/|title=» История Рогожской слободы Русская Православная Старообрядческая Церковь|website=rpsc.ru|access-date=2018-05-31|language=ru-RU}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://um.mos.ru/contests/dogm/works/30552/|title=Я узнаю Москву — Территории|website=um.mos.ru|access-date=2018-05-31|language=ru}}</ref> ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Храм-колокольня во имя Воскресения Христова на Рогожском кладбище'') atrodas [[Maskava|Maskavā]], Rogožskas slobodā.
== Vēsture ==
Zvanu tornis tika uzcelts 1910. gadā pēc arhitekta Fjodora Gornostajeva projekta par godu zīmogu noņemšanai no Rogožskas kapu vecticībnieku dievnamu altāriem, kad vecticībniekiem radās iespēja kalpot savos dievnamos.

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskās indukcijas likums''' ir

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Hittite Empire|Hetu valsts}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 67
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 29
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ho
|             atommasa = 164,930329
|   valences elektroni = [Xe]4f116s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Holmija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2
|  elektronegativitāte = 1,23
|              blīvums = 8790 kg/m³, bet šķidrā stāvoklī 8340
|  kušanas temperatūra = 1734 K (1461 °C)
| viršanas temperatūra = 2873 K (2600 °C)
|  īpatnējā pretestība = 8,14{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = 2760
| Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Iliņi
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = Iliņu dzirnavas.JPG
| image_caption            = Iliņu dzirnavas
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Ģibuļu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 0,356
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3068&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 12
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =57  | latm =15  | lats =58  | latNS =N
| longd =22  | longm =20  | longs =9  | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = 32
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta = Karēļi
| native_name = ''karjalaižet, karjalazet, karjalaiset''
| attēls =
| image_caption = Karēļu sieviete spēlē [[jouhiko]]
| skaits = 88 850
| vieta = {{RUS}} 32 422 (2021)
{{FIN}} 25 000
{{EST}} 260 (2021)
{{LAT}} 160 (2023)
| valoda = [[karēļu valoda]]
[[somu valoda]]
[[krievu valoda]]
| reliģija = [[pareizticība]], [[luterānisms]]
| grupas =
| radi = [[somi]], [[vepsi]], [[ižori]], [[igauņi]]
}}
'''Karēļi''' ([[Karēļu valoda|karēļu]]: ''karjalaižet, karjalazet, karjalaiset'') ir [[somugri|somugru]] tauta, vēsturiskā [[Karēlija]]s reģiona pamatiedzīvotāji. Dzīvo [[Krievijas Federācija]]s [[Karēlijas Republika|Karēlijas Republikā]] un [[Tveras apgabals|Tveras apgabalā]], kā arī [[Somija]]s austrumos. [[Karēļu valoda]] pieder [[somugru valodas|somugru grupas]] valodām.<ref>{{PZT|337}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džens He
|     vārds_orig = 鄭和
|         attēls = Zheng He.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Džena He statuja, kas atrodas Malaizijā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1371
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Juņnaņa]], [[Ķīna (reģions)|Ķīna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1433
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = jūrā
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[hueji|huejs]]
|   nodarbošanās = admirālis, diplomāts, pētnieks, einuhs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragaria vesca - metsmaasikas.jpg
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = Meža zemene (''Fragaria vesca'')
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria vesca
| suga_lv       = Meža zemene
| binomial      = Fragaria
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}
'''Meža zemene''' (''Fragaria vesca'') ir [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgs]], sīks vai neliels (garums 5—30 cm) [[rožu dzimta]]s [[lakstaugs]]. Plaši izplatīta gan [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] gan [[Eirāzija|Eirāzijā]] (tai skaitā bieži arī [[Latvija|Latvijā]]).<ref>https://www.latvijasdaba.lv/augi/fragaria-vesca-l/ Meža zemene ''Fragaria vesca''</ref> Lapas ir ar veselu plātni, plūksnains starojums, lapas mala ir zobaina.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikiseminārs NVO namā
| datums     = {{dat|2017|4|18}}
| laiks      = 18.00—21.00
| vieta      = NVO nams, auditorija Nr. 206
| apraksts   = Sanāksme NVO namā, līdzi ņemam savus datorus, aicinām interesentus.
| virtuve    = uzkodas ņemam paši
| wifi       = Jā
| adrese     = Ieriķu iela 43a, Rīga [http://osm.org/go/0wMKGNr~q?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Dainis}}
# {{u|Feens}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Piebaldzēns}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Evita_wiki|Evita}}
# {{u|Mārtins Larsens}}
}}

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =1796 Rīga
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Nikolajs Černihs
| discovered ={{Dat|1966|5|16}}
| alt_names = 1966 KB, 1935 GE, 1941 FC1,
1947 GA, 1950 TF2, 1953 GW, 1960 JA
, A907 TG, A907 UD
| mp_name = 1796
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref name="aa">[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=riga (1796) Riga = 1966 KB]</ref>
| aphelion =3.545 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 3.1646412 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 3.3547939 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.0566809
| period =6.14 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 22.58558°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions = 73.83 ± 1.8  [[kilometrs|km]] <ref name="bb">[http://adsabs.harvard.edu/full/2004MPBu...31...19W Rotation rates for asteroids 875, 926, 1679, 1796, 3915, 4209, and 34817]</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =9.84 H
| single_temperature=
}}
'''Rīga''', arī '''1796 Rīga''' ir galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1966]]. gadā atklāja [[Nikolajs Černihs]] Krimas Astrofizikas observatorijā.
1971. gadā asteroīdam piešķirts vārds „Rīga”,<ref>[http://www.irir.lv/2012/6/21/infografika-latvijas-vards-kosmosa Infografika: Latvijas vārds kosmosā]{{Novecojusi saite}}</ref> nosaucot to Latvijas galvaspilsētas [[Rīga]]s vārdā. Šādu vārdu N. Černiham ieteicis [[Latvijas Universitāte|LU]] Astronomiskās observatorijas zinātniskais darbinieks [[Matīss Dīriķis]].<ref name="aa" />

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = [[Vikipēdija:Vikitikšanās/Rīga 2018. gada 31. oktobris|Vikisanāksme]]
| datums     = {{dat|2018|10|31||bez}}
| laiks      = no 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Pārskats par notikušajām konferencēm un jaunumu apspriede
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Turaids}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Zuiks}} (klausītājs)
}}

sentences: '''Finanšu pārskats''' (saukts arī par '''finanšu atskaiti''') ir [[uzņēmums|uzņēmuma]], valsts institūcijas vai indivīda finansiālā stāvokļa un veikto darījumu pārskats, kura galvenais mērķis ir nodrošināt to lietotājus ar informāciju par naudas plūsmas darbību.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Martins Benjamins Mellers''' ({{dat|1763|11|11|N}} -  {{dat|1834|5|24|N}}) bija [[Kēnigsberga|Kēnigsbergā]] dzimis [[ķirurgs]], kurš dzīvoja Kurzemē. Gleznotāja [[Johans Lēberehts Eginks|Johanna Lēberehta Eginka]] audžutēvs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Helvetinjervi nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Helvetinkolu.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       = skats uz Helvetinjervi ezeru no Helvetinkolu kraujas
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 62.033333
| longd = 23.85
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija|Pirkanmā}}
| nearest_city        =
| area                = 49,8 km2
| established         = 1982
| visitation_num      = 33 000
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/helvetinjarvinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Helvetinjervi nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=10 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q937131"
}
</mapframe>
'''Helvetinjervi nacionālais parks''' ({{val|fi|Helvetinjärven kansallispuisto}}/''Elles ezera nacionālais parks'') ir 1982. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s centrālajā daļā, [[Pirkanmā]] reģionā.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 51
 | lv  = Piecdesmit viens
}}

sentences: ) baletam Sanktpēterburgā, 1899. gads. Lenjani bija pirmā balerīna, kas jebkad oficiāli tika nosaukta par ''Prima balerīna assoluta'' — augstākais rangs sievietēm. ]]

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Daudzvērtīgie spirti''' jeb '''polioli''' ir [[spirti]], kuru [[molekula|molekulās]] ir divas vai vairāk [[hidroksilgrupa]]s (OH grupas).

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Aiova
| native_name             = ''Iowa''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           =
| imagesize               = 235px
| image_caption           = Skats uz Misisipi upi Aivoas štata ziemeļaustrumdaļā
| image_flag              = Flag of Iowa.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Iowa-StateSeal.svg
| seal_size               = 90px
| nickname                = ''The Hawkeye State''
| motto                   = ''Our liberties we prize and our rights we will maintain''
| anthem                  =
| capital                 = [[Demoina]]
| largest_city            =
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Iowa in United States.svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Aiovas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernatore
| leader_name             = [[Kimberlija Reinoldsa]] ([[ASV Republikāniskā partija|R]])
| leader_title1            = Vicegubernators
| leader_name1             = [[Ādams Gregs]] ([[ASV Republikāniskā partija|R]])
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 145743
| area_land_km2           = 144709
| area_water_km2          = 1034
| area_water_percent      = 0,71
| area_rank               =
| elevation_max_m         = ''[[Hawkeye Point]]'', 509
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 3046355
| population_as_of        = 2010. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltādainie — 91%
melnādainie — 3%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 52%
[[katoļi]] — 23%
nereliģiozi — 13%
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -6
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -5
| website                 = [http://www.iowa.gov/ www.iowa.gov]
| footnotes               =
}}

sentences: '''Hemoglobīns''' ({{val-el|αἷμα}}, ''aima'' — ‘asinis’; {{val-la|globus}} — ‘lode') ir [[dzelzs|dzelzi]] saturoša [[olbaltumviela]], kas daudziem dzīvniekiem riņķo [[asinis|asinīs]] — [[mugurkaulnieki]]em sarkanajos asinsķermenīšos ([[eritrocīts|eritrocītos]]) —, un tā uzdevums ir pārvietot [[skābeklis|skābekli]] no [[plaušas|plaušām]] uz citām ķermeņa daļām un pārnest atpakaļ [[ogļskābā gāze|ogļskābo gāzi]].<ref name="PME"/> Tā ir arī asins [[krāsviela]].<ref name="tezaurs"/> [[Medicīna|Medicīnā]] hemoglobīns saīsinājumā tiek pierakstīts šādi: '''Hb''' vai '''Hgb'''.

sentences:
[[Kategorija:Grūtniecība]]
[[Kategorija:Medicīna]]
[[Kategorija:Veselības aprūpe]]

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Nursijas Benedikts
|      dzimšanas datums = ap [[480. gads|480]]. gadu
|          nāves datums = [[547. gads|547]]. gadā
|        piemiņas diena = [[11. jūlijs]]
|                  godā =
|                attēls = Frari (Venice) - Sacristy - triptych by Giovanni Bellini - Saint Benedict of Nursia and Saint Mark.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Nursija]]
|           nāves vieta = [[Montekazino]]
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums = 1220. gadā
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences: '''Valmieras-Lokno izcilnis''' ir [[Tektonika|tektoniska]] struktūra, kas krasi norobežo [[Baltijas vairoga dienvidu nogāze|Baltijas vairoga dienvidu nogāzi]] no [[Latvijas sedliene]]s, un atrodas [[Latvija]]s ziemeļu daļā, [[Igaunija]]s dienvidaustrumos, kā arī [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]], [[Krievija|Krievijā]]. Izciļņa garums rietumu-austrumu virzienā ir apmēram 200 kilometri, bet platums 20-30 kilometri. Relatīvais augstums uz [[pamatklintājs|pamatklintāja]] virsmas ir apmēram 100 metri. Izcilnis iekļauj sevī [[Valmieras pacēlums|Valmieras]], [[Trikātas pacēlums|Trikātas]], [[Ministes pacēlums|Ministes]] un [[Lokno pacēlums|Lokno]] lokālos pacēlumus, kuru absolūtais augstums ir 270-300 metri z.j.l., bet relatīvais augstums sasniedz ap 50 metriem. Dienvidu malā Valmieras-Lokno izcilnis piekļaujas [[Liepājas-Saldus-Rīgas-Apes-Pleskavas lūzumzona]]i, bet ziemeļos lēzeni pazeminās vairāk par 400 metriem z.j.l. [[Kaledonijas komplekss|Kaledonijas kompleksa]] nogulumos šeit atrodas [[Valmieras-Lokno pacēlums]], kuru šķeļ [[Valmieras lūzums]]. Pilnīgākais [[Nogulumieži|nogulumiežu]] segas griezums atrodas izciļņa ziemeļrietumu daļā, sasniedzot 300 metru biezumu. Savukārt, velves daļā tas būtiski samazinās, jo tur nav ordovika un silūra nogulumu. Arī [[Hercīnais komplekss|Hercīnā kompleksa]] [[Pērnavas svīta]]s virsmā izcilnis izceļas kā 100 metrus augsts [[Tektoniskais valnis|valnis]]. Tas liecina, ka Valmieras-Lokno izciļņa attīstība ir bijusi ilgstoša, un tektoniskā aktivitāte izciļņa robežās ir saglabājusies vismaz līdz [[Devons|devona]] beigām.<ref name="ld">{{Latvijas daba|6|30}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Malajbalaja
 | official_name            = ''Malaybalay''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = AiceMCBuk.jpg
| image2                   = MalaybalayCityHall.jpg
| image3                   = Kaamulan Gorunds malaybalay city.JPG
| image4                   = Sumpong Barangay Hall.jpg
| image5                   = Kaamulana3.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator bukidnon malaybalay.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        = [[Bukidnona]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1907
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1998
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 46
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 969.19
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 190712
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 09 | lats = 23 | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 08 | longs = 00 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8700
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 828
 | website                  = {{URL|http://malaybalaycity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Nīderlandes ētikas politika''' ({{val|nl|Ethische Politiek}}) bija [[Nīderlandes Austrumindija]]s (mūsdienu [[Indonēzija]]) koloniālās valdības oficiālā politika četrās desmitgadēs no 1901. gada līdz [[Japāna]]s okupācijai 1942. gadā. 1901. gadā [[Nīderlandes karaliene]] [[Vilhelmīna]] paziņoja, ka [[Nīderlande]] uzņemas ētisku atbildību par savu koloniālo pavalstnieku labklājību. Šis paziņojums bija krasā pretrunā ar agrāko oficiālo doktrīnu, ka Austrumindija ir ''wingewest'' (peļņas gūšanas reģions). Tas arī iezīmēja mūsdienu ekonomiskās [[attīstības politika]]s sākumu; citas [[Koloniālisms|koloniālās lielvaras]] tolaik runāja par civilizēšanas misiju, kas galvenokārt ietvēra savas kultūras izplatīšanu kolonizētajām tautām.

sentences:
'''Sarkanais milzis''' ir liela un ne pārāk karsta [[zvaigzne]], tās virsmas temperatūra ap 3000 K.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 | url         = http://www.ieskaties.lv/?op=AstronomijaAZ&cat=12
 | title       = Sarkanā milža stadija
 | author      = Ilgonis Vilks
}}</ref> Pārsvarā sarkanie milži ir [[maiņzvaigzne]]s. Mūsu pašu [[Saule]] kļūs par sarkano milzi pēc apmēram 5 miljardiem gadu.<ref name=sackmann>{{Laikraksta atsauce
  | last = Sackmann
  | first = I.-Juliana
  | coauthors = Boothroyd, Arnold I.; Kraemer, Kathleen E.
  | title = Our Sun. III. Present and Future
  | journal = Astrophysical Journal
  | volume = 418
  | pages = 457
  | year = 1993
  | doi = 10.1086/173407
  | bibcode = 1993ApJ...418..457S | format=PDF}}</ref> Sarkanais milzis ir stadija, kad zvaigznes kodolā paaugstinās temperatūra un [[hēlijs|hēlija]] "degšanas" ātrums palielinās. Ap zvaigznes (tai skaitā nākotnē arī mūsu Saules) kodolu rodas [[ūdeņradis|ūdeņraža]] čaulveida "degšanas" slānis, tas uzkarsē virs kodola esošos slāņus un tādā veidā uzpūš zvaigzni. Zvaigznes rādiuss un spožums pieaug.

sentences: '''Šūnu teorija''' ir viens no vispārpieņemtajiem [[bioloģija|bioloģijas]] pieņēmumiem, apgalvojošs, ka [[Flora|floras]], [[Fauna|faunas]] un citu dzīvo [[Organisms|organismu]] uzbūves un attīstības princips ir vienāds, kurā [[šūna]] tiek uzskatīta kā dzīvo organismu vienots struktūras elements.

sentences:
'' pēc nolaišanās 2019. gada 27. oktobrī]]
'''X-37''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] bezpilota [[kosmoplāns]], ko izstrādājis uzņēmums ''[[Boeing]]''. To kosmosā nogādā [[nesējraķete]], bet uz Zemi caur atmosfēru tas atgriežas, izmantojot spārnus. ''X-37'' izmanto [[ASV Gaisa spēki]] slepenām orbitālām misijām, kuras var ilgt vairāk nekā gadu. Tam par prototipu kalpoja ''[[X-40]]''.

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Austrijā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Austrijas žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences: '''Dancis''' ir apzīmējums tādiem horeogrāfiskās folkloras žanriem kā [[Latviešu tautas dejas|tautas deja]] un rotaļdeja. Ar to saprot arī divdaļīgās pāru dejas ([[mugurdancis|mugurdanci]], [[pērkoņdacis|pērkoņdanci]], [[pankūkdancis|pankūkdanci]]), gan rotaļdejas (Tūdaliņ, tāgadiņ, Sijā auzas tautu meita). Par dančiem sauc visas tās horeografiskās norises, kuru struktūra neparedz vairāk par divām dejas daļām.

sentences:
, [[Vācija|Vācijā]], 2015. gads.]]
'''Seksisms''' (no {{val|la|sexus}} – "dzimums") sevī ietver dažādus [[aizspriedums|aizspriedumus]] un apzinātu [[diskriminācija|diskrimināciju]] pret kādu no [[dzimums|dzimumiem]], ar ko visbiežāk sastopas tieši [[sieviete]]s. Šī iemesla dēļ to nereti mēdz saukt arī par '''dzimumdiskrimināciju''', kur vainīgā [[persona]] tiek apzīmēta par seksistu.

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''phpMyAdmin''}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''phpMyAdmin''
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = ''phpMyAdmin'' sākuma ekrāns
| developer              = ''The phpMyAdmin Project''
| programming language   = ''[[PHP]]'', ''[[XHTML]]'', ''[[Cascading Style Sheets|CSS]]'', ''[[JavaScript]]''
| operating system       = [[Vairākplatformu programmatūra]]
| language               = [[#Pašreizējais status|Daudzvalodu]] (64)
| genre                  = Pārlūkprogrammas bāzēts datubāzes pārvaldes rīks
| license                = [[GNU Vispārējā publiskā licence]]
| website                = {{URL|http://www.phpmyadmin.net/}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Limbažu novadā dzimušie]]
[[Kategorija:Aloja]]
{{catmore|Aloja}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Pēteris Ludvigs fon der Pālens
| vārds_orig = ''Peter Ludwig von der Pahlen''
''Пётр Алексе́евич Па́лен''
| attēls = Palen P A.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1745
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 28
| dz_vieta = [[Palmse]], [[Igaunijas guberņa|Rēveles guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad [[Vihulas pagasts]], [[Rietumviru apriņķis]], [[Igaunija]])
| m_dat_alt =
| m_gads = 1826
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 25
| m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = politiķis, karavīrs
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Juliāna, dzimusi Šepinga
| bērni = 10 bērni
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada oktobris}}
'''Čemberss''' var būt:

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadeujīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/B.25-80
|ķīm_formula=(Ca,Mn2+)(Mg,Fe2+,Mn3+)3(PO4)2(OH,F)2
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Dzelteni oranža, brūna
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, rupjgraudains materiāls
|skaldnība=Laba, vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=3,5-4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.568 nβ = 1.597 nγ = 1.600
|pleohroisms=
|blīvums=3,21
}}
__NOTOC__

sentences: '''Kolonna''', relāciju [[Datubāze|datubāzu]] kontekstā, ir [[Tabula|tabulas]] datu kopa, kas satur noteikta datu tipa vērtības. Kolonna tabulā nodrošina struktūru uz kuras pamata tiek veidotas tabulas rindas.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Jānis Andreja dēls Krastiņš
| m_gads = 1936
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava}}
| attēls = Attēls:Jānis Krastiņš.gif
| att_izmērs = 200px
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 24
|lv = Divdesmit četri
}}
'''24''' ('''divdesmit četri''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[23 (skaitlis)|23]] un [[25 (skaitlis)|25]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ēriks Vanags
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Vanags Erihs.PNG
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1892|1|24}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}} (tagad {{LAT}})
 |         mir_dat = ''nav zināms''
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Krievijas impērija}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Diska mešana, Lodes grūšana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1912}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ēriks Kārlis Jūlijs Vanags''' (dzimis {{dat|1892|1|24}}<ref>Rīgas Prefektūras pasu lietu kolekcija - Latvijas Valsts vēstures arhīvs, 2996. f., 20. apr., 4155. l.</ref> (pēc vecā stila — {{dat||1|12}}<ref>Rīgas Sv. Ģertrūdes ev. lut. draudzes kristīto reģistrs. - 1892. gads - Nr.136.</ref>), miršanas datums nav zināms)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/eriks-vanags-360?ref=vasara-1912 |title=LOK profils |access-date={{dat|2018|12|16||bez}} |archive-date={{dat|2018|11|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181130102829/http://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/eriks-vanags-360?ref=vasara-1912 }}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] vieglatlēts.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Jaroslavs Lopatinskis''' ({{val|uk|Яросла́в Бори́сович Лопа́тинський}}; dzimis {{dat|1906|11|9}}, miris {{dat|1981|3|10}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[PSRS]] [[matemātiķis]]. Dzimis [[Tbilisi]], pazīstams ar ieguldījumu [[diferenciālo vienādojumu teorija]]s attīstībā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Sildenafils
|                 attēls =
Sildenafila struktūrformula

Sildenafila molekulas modelis
|         citi nosaukumi = sildenafila citrāts, ''Viagra'', ''Revatio'' un citi
|             CAS numurs = 139755-83-2
|        ķīmiskā formula = C22H30N6O4S
|                molmasa = 474,58
|                blīvums =
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Sildenafils''' ir [[zāles]], ko izmanto [[erekcija]]s izraisīšanai [[erektilā disfunkcija|erektilās disfunkcijas]] gadījumā. Tiek pārdots ar dažādām [[preču zīme|preču zīmēm]], no kurām pazīstamākā ir ''[[Pfizer]]'' '''''Viagra'''''.

sentences: '''MenuetOS''' ('''MeOS''', '''Menuet''') ir [[operacionālā sistēma]] [[IBM PC savietojams|IBM PC savietojamiem]] datoriem, kas tiek izplatīta zem [[GPL]] licences. Šī sistēma izceļas ar to, ka tā ir sarakstīta [[asamblervaloda|asamblervalodā]] un satilpst vienā [[diskete|disketē]]. Sistēmā iekļauta [[grafiskā lietotāja saskarne]], [[WAV]] atskaņotājs, teksta redaktors, [[asamblers]], vienkāršs [[TCP/IP]] steks un dažas spēles.

sentences:
{{cita nozīme|augu ģinti|ciemu Sēmes pagastā|Lazdas (ciems)}}
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Corylus
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|        attēls = Hazel_Catkins.jpg
| att_nosaukums = Lazdas ziedi agrā pavasarī
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|          tips = Magnoliophyta
|       tips_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Fagales
|      rinda_lv = Dižskābāržu rinda
|        dzimta = Betulaceae
|     dzimta_lv = Bērzu dzimta
|         ģints = Corylus
|      ģints_lv = Lazdas
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
}}

sentences: '''3. decembris''' ir gada 337. diena (338. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 28 dienas.

sentences: Atsevišķu '''molekulu masas''' ir ļoti mazas. Piemēram, 1 [[grams|g]] [[ūdens]] satur <math> 3,7 \cdot 10^{22} \ </math> molekulas. Tāpēc vienas ūdens molekulas masa <math> m_{oH_2O} \approx \frac{1}{3,7 \cdot 10^{22}} g \approx 3 \cdot 10^{-23} g \ </math>.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Normatīvo aktu sistematizācijas''' ('''kodifikācijas''') '''mērķis''', kā piemēram, panākts ar Latvijas [[Civillikums|Civillikumu]] ir normatīvā materiāla sakārtošana, tā sadalīšana atsevišķās nodaļās un rubrikās. Sistematizācija tādejādi atvieglo nepieciešamo normatīvo aktu atrašanu un kalpo likumības principa nodrošināšanai. Šajā aspektā runā par normatīvo aktu ārējo sistematizāciju. Savukārt iekšējā sistematizācija vērsta uz tiesību normu vienotību, t.i., uz [[Juridiskā kolīzija|kolīziju]] un “robu” novēršanu tiesībās. Sistematizācija ir nepieciešama kā likumdevējam, tā arī visiem normatīvo aktu piemērotājiem.

Ir zināmi trīs normatīvo aktu sistematizācijas veidi:

1)	''kodifikācija'', kas aptver gan ārēju, gan arī iekšēju normatīvo aktu apstrādi. Kodifikācijas gaitā norisinās ne tikai normatīvo tekstu klasifikācija, bet arī to satura papildināšana un grozīšana, novecojušu normu un principu atcelšana un jaunu veidošana. Kodifikāciju var veikt tikai kompetentas valsts institūcijas un tā ir tiesību jaunrades sastāvdaļa. Kodifikācijas rezultāts ir jauna normatīvā akta izdošana, kurš aizstāj līdz šim spēkā esošos normatīvos aktus attiecīgajā jautājumā;

2)	''inkorporācija'' ir tikai normatīvo aktu ārēja sistematizācija un vienkāršota to klasifikācija pēc tematiskajām un hronoloģiskām pazīmēm. Inkorporācija var visus normatīvos aktus pēc noteikta regulējuma priekšmeta, tad to sauc par ģenerālo inkorporāciju, bet ja tā attiecas tikai uz to noteiktu daļu, tad tā ir daļējā inkorporācija. Inkorporācijai parasti nav oficiāla rakstura, tai ir tikai informatīvs raksturs;

3)	''konsolidācija'' ir vidējais posms starp kodifikāciju un inkorporāciju. Konsolidācijas procesā vairāki normatīvie akti tiek apvienoti vienā. Šajā gadījumā veco normatīvo aktu normas tiek izkārtotas loģiskā secībā, tiek novēstas pretrunas un atkārtošanās. Iespējama ir arī jauna normu redakcija. Tomēr konsolidācija neienes svarīgas izmaiņas tiesiskajā regulējumā.

'''Normatīvo aktu sistematizācijā''' ar vien lielāka nozīme ir informācijas tehnoloģijām, jo arvien pieaug normatīvo aktu skaits, kā arī palielinās starptautiskā integrācija, kas apgrūtina orientāciju normatīvo aktu sistēmā.

Runājot par [[Ministru kabinets|Ministru kabineta]] tiesību aktu skaitu, tad jāatzīmē, ka tie daudzkārt pārsniedz likumu skaitu. Šāds pats secinājums ir izdarāms arī attiecībā tikai uz Ministru kabineta noteikumiem. Arī Latvijā jau ir iespējams runāt par diviem jēdzieniem, kuri raksturo darbību normatīvo aktu izdošanas jomā: “normu plūdi” un “normu bads”.

Politiskās programmas, centieni un prasības, kuras pauž dažādas sociālās grupas un citi organizēti interešu pārstāvji un uzņem politiskās partijas, ir neizsīkstošs avots normatīvajai darbībai. Šis stāvoklis ar noteiktu kritisku pieskaņu tiek apzīmēts kā “normu plūdi”. Viens no specifiskajiem “normu plūdu” cēloņiem ir no pārvaldes likumības principa un no līdzapspriešanas izrietošais izpildvaras “normu bads”. Vispirms jau pēdējā laikā arvien lielākās samākslotās prasības pēc likumu noteiktības un normatīvo aktu detalizētības vispār ir novedušas pie “tiesiskotas” lēmumu pieņemšanas un darbības valsts pārvaldē.

==Ārējās saites==
* ''EU'' Vēsture - Kodifikācija http://vesture.eu/index.php/Kodifikācija
{{autoritatīvā vadība}}

sentences: '''Piekaušana''' jeb '''fiziska aizskaršana''' ir [[uzbrukums]] no citiem cilvēkiem, izmantojot tikai savu fizisko spēku, kā rezultātā cietušais iegūst [[miesas bojājumi|miesas bojājumus]] vai pat tiek piekauts līdz [[nāve]]i.

sentences:
'''Mandelštams''' var būt:
* [[Leonīds Mandelštams]]
* [[Osips Mandelštams]]
* [[Pauls Mandelštams]]

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Gumijas rūpniecības AS "Kvadrāts"
| native_name      = '''''Baltic India Rubber Company Quadrat'''''
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Gumijas rūpniecības AS Kvadrāts 1924.png
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1924. gada 9. maijs
| founder          =
| defunct          = 1940. gads (1999. gads)
| location_city    =
| location_country =
| location         = Latgales iela 322/324, [[Rīga]]
| locations        =
| area_served      = [[Latvijas vēsture#Neatkarīgā Latvija|Starpkaru periodu Latvija]], [[Padomju Savienība]]
| key_people       =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 348
| industry         = rūpniecība
| products         = apavi, riepas, kameras, rotaļlietas, transmisiju siksnas, pretgāzu uzvalki, uzpūšamie pontoni, glābšanas laivas un sporta laivas
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Neatgriezeniskais
  | attēls                    = Irreversible_ver2.jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = ''Irréversible''
  | žanrs                     =
  | valsts                    = {{FRA}}
  | režisors                  = [[Gaspars Noē]]
  | producents                = * [[Brahims Čihua]]
* [[Vinsents Kasels]]
  | scenārija autors          = Gaspars Noē
  | mūzika                    = Tomass Bangelters
  | galvenajās lomās          = * [[Monika Belluči]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Albērs Dipontels]]
  | izdošanas laiks           = {{filmas datums|2002|5|22}}
  | ilgums                    = 97 minūtes
  | valoda                    = [[franču valoda|franču]]
  | ienākumi                  = 5,8 miljoni eiro
  | imdb                      = 0290673
}}
"'''Neatgriezeniskais'''" ({{val|fr|Irréversible}}) ir 2002. gada Francijas trillera filma, kuras režisors ir [[Gaspars Noē]]. Filmai ir nelineārs [[stāstījums]]. Filmas mūziku komponēja [[Tomass Bangelters]], kas vislabāk zināms kā [[hausmūzika]]s grupas ''[[Daft Punk]]'' dalībnieks.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Darjušs Valizedehs
 | vārds_orig              = ''Daryush Valizadeh''
 | attēls                  = Roosh-daryush-valizadeh.jpg
 | komentārs               = Valizedehs 2014. gadā
 | dz. vārds               = Darjušs Valizedehs
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1979|6|14}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = rakstnieks
 | reliģija                =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               = www.rooshv.com
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Darjušs Valizedehs''' ({{val|en|Daryush Valizadeh}} <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.dailydot.com/lifestyle/roosh-v-mens-rights-sexism-misogyny|title=The Web's most infamous misogynist regrets nothing|last=Price|first=Rob|publisher=Daily Dot|access-date=September 17, 2014|date=February 2014}}</ref>; dzimis {{dat|1979|6|14}} [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), pazīstams arī kā '''''Roosh V''''', ir amerikāņu [[blogeris]], bijušais ''pick up'' mākslinieks<ref name="Seksiturist">{{Tīmekļa atsauce|url=http://publik.delfi.ee/news/kurioosum/seksiturist-eesti-naised-on-paksud-ja-ulbed-aga-valismaalased-neile-meeldivad.d?id=65119376|title=Seksiturist: Eesti naised on paksud ja ülbed, aga välismaalased neile meeldivad – Publik|publisher=Publik.delfi.ee|access-date=March 9, 2015|archive-date={{dat|2014|06|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140606232420/http://publik.delfi.ee/news/kurioosum/seksiturist-eesti-naised-on-paksud-ja-ulbed-aga-valismaalased-neile-meeldivad.d?id=65119376}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.huffingtonpost.ca/2015/08/09/roosh-v-montreal-beer-video_n_7963124.html|title=Controversial Pick-Up Artist Gets Beer In His Face In Montreal (NSFW)|website=The Huffington Post|access-date=January 10, 2016}}</ref> un rakstnieks. Valizedehs raksta savā personīgajā [[tīmekļa dienasgrāmata|tīmekļa dienasgrāmatā]] ''RooshV'',<ref name="rooshv1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.rooshv.com/bio|title=About Roosh V|publisher=Roosh V|access-date=March 31, 2015|archive-date={{dat|2020|12|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201230023811/https://www.rooshv.com/bio}}</ref> viņam piederošajā [[tīmekļa vietne|vietnē]] ''Return of Kings'' un<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.returnofkings.com/about|title=About|publisher=Returnofkings.com|access-date=March 9, 2015|date=April 23, 2012|archive-date={{dat|2021|01|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20210117005803/https://www.returnofkings.com/about}}</ref> ''Roosh V'' forumā.<ref name="horrible">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.slate.com/blogs/xx_factor/2014/05/24/elliot_rodger_the_pick_up_artist_community_s_predictable_horrible_response.html|title=The Pick-Up Artist Community's Predictable, Horrible Response to a Mass Murder|last=Hess|first=Amanda|date=May 24, 2014}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Angela|first=Washko|date=January 1, 2015|title=Tightrope routines : a feminist artist interviews the internet's most infamous misogynist|url=http://escholarship.org/uc/item/522199sh.pdf|journal=EScholarship}}</ref> Valizedehs ir pašizdevis vairāk nekā divpadsmit seksa un ceļojumu ceļvežus, no kuriem lielākā daļa apraksta sieviešu aplidošanas mākslu attiecīgajā valstī, to skaitā Latvijā.<ref name="huffpost">{{Ziņu atsauce|url=http://www.huffingtonpost.com/2012/03/10/roosh-v-splc-misogyny-report_n_1335174.html|title=Southern Poverty Law Center Lists 'Roosh V' On Misogyny Report|work=Huffington Post|access-date=April 1, 2013|date=March 10, 2012|last=Greenwood|first=Arin}}</ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Eižens Laube
| image = Eižens_Laube.jpg
| imagesize =
| caption = Eižens Laube, gleznoja Kārlis Dobrājs
| birthname =
| birthdate = {{dat|1880|5|25}}
| location = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga}}
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|1967|7|21|1880|5|25}}
| deathplace = {{vieta|ASV|Portlenda|2s=Portlenda (Oregona)}}
| nationality = [[Vācbaltietis]], [[latvieši|latvietis]]
| field = [[arhitektūra]]
| training =
| movement = [[Jūgendstils]], Nacionālais romantisms
| famous works = vairāk nekā 200 projektētu Rīgas namu, Ķemeru viesnīca
| patrons = [[Konstantīns Pēkšēns]]
| awards = Tēvzemes balva (1940)
}}
'''Eižens Laube''' (dzimis {{dat|1880|5|25}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1967|7|21}} [[Portlenda (Oregona)|Portlendā]]) bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] cilmes latviešu [[arhitektūra|arhitekts]] un arhitektūras profesors, kurš pamatā darbojās [[tautiskais romantisms|tautiskā romantisma]] stilā. [[Rīgas Politehniskais institūts (1896-1919)|Rīgas Politehniskā institūta]], Baltijas Tehniskās augstskolas, Latvijas Universitātes un [[Baltijas Universitāte]]s mācībspēks. [[Baltijas hercogiste]]s Reģentu padomes loceklis (1918). [[Latvijas Augstskola]]s [[Latvijas Universitātes rektoru uzskaitījums|rektors]] (1922), [[Latvijas Universitāte|LU]] Goda doktors (1930). Viens no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājiem.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 90
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 10
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Th
|             atommasa = 232,03806
|   valences elektroni = [Rn]6d27s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
[[Monacīts]] — torija minerāls; [[torotrasts]] — toriju saturoša [[kontrastviela]]
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 11700
|  kušanas temperatūra = 2115 K (1842 °C)
| viršanas temperatūra = 5061 K (4788 °C)
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Tīlikajervi nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Tiilikkajarven_kansallispuisto_Venajanhiekka.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 63.666667| latNS  = N
| longd = 28.3  | longEW = E
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija|Kainū}}
{{vieta|Somija|Ziemeļsavo}}
| nearest_city        =
| area                = 34 km2
| established         = 1982
| visitation_num      = 7500
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/tiilikkajarvinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Tīlikajervi nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2606800"
}
</mapframe>
'''Tīlikajervi nacionālais parks''' ({{val|fi|Tiilikkajärven kansallispuisto}}) ir 1982. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s centrālajā daļā, [[Kainū]] un [[Ziemeļsavo]] reģionos. Nacionālais parks izveidots ap [[Tīlikajervi]] ezeru.

sentences: '''Balsošanas sistēma''', arī '''vēlēšanu sistēma''', ļauj balsotājam izvēlēties starp variantiem. Visbiežāk ir jāizvēlas starp vairākiem kandidātiem, kurš ieņems kādu sabiedrisku amatu. [[Balsošana|Balsošanu]] var izmantot arī, lai noskaidrotu, piemēram, kam piešķirt kādu konkrētu [[apbalvojums|apbalvojumu]], vai arī, lai noskaidrotu kuru no atšķirīgajiem darbības plāniem pielietot. Balsošanu var pretstatīt saskaņotai lēmumu pieņemšanai vai arī [[hierarhija|hierarhiskām]] un [[autoritārisms|autoritātām]] sistēmam.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''A.C.O.D.''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = ACOD film poster.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Stjū Zičermans]]
 |  producents =
* [[Tedijs Švarcmans]]
* [[Bens Karlins]]
* [[Tims Perels]]
 |   scenārijs =
* Bens Karlins
* Stjū Zičermans
 |     aktieri =
* [[Džesika Alba]]
* [[Ādams Skots]]
* [[Džeina Linča]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Ketrina O'Hāra]]
* [[Eimija Polere]]
* [[Klārks Djūks]]
 |      mūzika = [[Niks Urata]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Black Bear Pictures]]''
 | izplatītājs =
* ''[[The Film Arcade]]''
* ''[[Paramount Home Media Distribution]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2013|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2013|10|4|ASV|}}
 |      ilgums = 84 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/acod-2013|title=A.C.O.D.|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= September 14, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|175,705}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=acod.htm|title=A.C.O.D. (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= September 14, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''A.C.O.D.''''' ir 2013. gada ASV komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Stjū Zičermans]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Džesika Alba]], [[Ādams Skots]], [[Džeina Linča]], [[Ričards Dženkinss]], [[Ketrina O'Hāra]], [[Eimija Polere]] un [[Klārks Djūks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Restaurācijas''' ('''restitūcijas''', '''atjaunošanās''') '''koeficients''' <math>\eta</math> ir attiecība starp divu [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadūrušos]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] sākotnējo [[Relatīvais ātrums|relatīvo ātrumu]] un to relatīvo ātrumu pēc sadursmes.

sentences:
, kurā attēlots Serbu ērgis]]
'''Serbu ērglis''' ir [[divgalvainais ērglis|divgalvainais]] [[ērglis (heraldika)|heraldiskais ērglis]], kas ir vēsturisks [[Serbija]]s [[heraldika]]s un [[veksiloloģija]]s simbols. Divgalvainais ērglis un [[Serbu krusts]] ir galvenie valsts heraldiskie simboli, kas cauri vairākiem gadsimtiem simbolizē serbu tautas [[Nacionālā identitāte|nacionālo identitāti]]. Ērgļa simbols aizgūts no viduslaiku [[Nemanjiču dinastija]]s ģerboņa. Kopš 1882. gada, kad [[Serbijas karaliste]] ērgli ar krustu uz krūtīm sāka izmantot savā ģerbonī, tā tas tiek izmantots arī [[Serbijas ģerbonis|Serbijas valsts ģerbonī]].

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Itālijā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Itālijas žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences: {{cita nozīme|mākslas tehniku|sabiedrisku organizāciju|Mozaīka (organizācija)}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 32
|lv = Trīsdesmit divi
}}
'''32''' ('''Trīsdesmit divi''') ir [[skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[31 (skaitlis)|31]] un [[33 (skaitlis)|33]]. [[Gads|Gada]] 32. diena ir [[1. februāris]].

sentences:
ir visvairāk Anglijas "Gada galvenais treneris" balvu ieguvējs, un visas balvas ieguva laikā, kad viņš bija [[Manchester United FC|Manchester United]] galvenais treneris. Tagad viņš ir UEFA treneru vēstnieks.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uefa.com/news/0253-0d8055f8b528-566b322fe89a-1000--the-unsackables-europe-s-longest-serving-coaches/|title=The unsackables: Europe's longest-serving coaches|last=Saffer|first=Paul|publisher=UEFA|access-date=7 November 2020|date=21 May 2016}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uefa.com/insideuefa/football-development/news/0225-0e9191e92e37-2d7ab5a03f80-1000--europe-s-top-coaches-convene-in-nyon/|title=Europe's top coaches convene in Nyon|publisher=UEFA|access-date=7 November 2020|date=2 September 2015}}</ref>]]
. Viņš vadīja [[Aston Villa FC|Aston Villa]] no 1886. līdz 1926. gadam, šajā laikā izveidojot klubu kā vienu no veiksmīgākajiem klubiem Anglijā.]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džeisons Silva
 | vārds_orig              = ''Jason Silva''
 | attēls                  = JasonSilva.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               = Džeisons Luiss Silva
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1982|2|6}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Filozofs, orators
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Džeisons Luiss Silva''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Jason Luis Silva''; dzimis 1982. gada 6. februārī [[Karakasa|Karakasā]], [[Venecuēla|Venecuēlā]]) ir venecuēliešu izcelsmes amerikāņu televīzijas personība, filmu veidotājs, futūrists, filozofs un orators. Viņš ir pazīstams kā [[National Geographic|''National Geographic'']] raidījumu ''Brain Games'' un ''Origins'' vadītājs. Viņa mērķis ir izmantot tehnoloģijas, lai cilvēkus aizrautu par filozofiju un zinātni.<ref name="King, Gayle (August 2012)">{{Ziņu atsauce|title=For August 15, 2012, CBS|work=CBS This Morning|date=August 15, 2012|last=King|first=Gayle|location=New York, NY}}</ref> Žurnāls ''The Atlantic'' raksturo Silvu kā "Virālo video laikmeta [[Timotijs Līrijs|Timotiju Līriju]]".<ref name="Emery, Mike (September 2015)">{{Ziņu atsauce|url=http://www.uh.edu/news-events/stories/2015/September/0908RockwellLecture.php|title=TV personality, Jason Silva to deliver Rockwell Lecture at UH October 22|work=University of Houston|access-date=7 October 2016|date=September 22, 2015|last=Emery|first=Mike|location=Houston, Texas}}</ref> Silva starptautiskā līmenī vada lekcijas par jaunradi, garīgumu, tehnoloģijām un cilvēcību, raksta un producē īsfilmas, kā arī vada National Geographic “''Brain Games”'' .

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = Garlic.jpg
|          valsts = Plantae
|       valsts_lv = Augi
|      nodalījums = Magnoliophyta
|   nodalījums_lv = Segsēkļi
|           klase = Liliopsida
|        klase_lv = Viendīgļlapji
|           rinda = Asparagales
|        rinda_lv = Sparģeļu rinda
|          dzimta = Amaryllidaceae
|       dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|     apakšdzimta = Allioideae
|  apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|           ģints = Allium
|        ģints_lv = Sīpoli
|            suga = A. sativum
|         suga_lv = Ķiploks
|        binomial = Allium sativum
| izcelsmes_vieta = [[Centrālāzija]]<ref name="Centrālāzija"/>
|     kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Adenozīntrifosfāta jona struktūrformula

ATF molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = 9-β-D-ribofuranoziladenīn-5'-trifosfāts
9-β-D-ribofuranozil-6-aminopurīn-5'-trifosfāts
|           CAS numurs = 56-65-5
|      ķīmiskā formula = C10H16N5O13P3
|              molmasa = 507,18
|              blīvums = dinātrija sālim 1040
|  kušanas temperatūra = 187 °C (dinātrija sālim)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ~5 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Adenozīntrifosforskābe''' vai, kā [[bioķīmija|bioķīmijā]] pieņemts, '''adenozīntrifosfāts''' (ATF), ir [[nukleotīds]] ar ļoti lielu nozīmi dzīvo organismu [[vielmaiņa|vielmaiņā]]. Tas ir universāls [[enerģija]]s avots organismos noritošajiem bioķīmiskajiem procesiem. Ķīmiski ATF ir [[adenozīns|adenozīna]] un tri[[fosforskābes]] [[esteri]]s. Adenozīns savukārt ir [[purīna bāzes]] [[adenīns|adenīna]] un [[ogļhidrāti|ogļhidrāta]] [[riboze]]s savienojums (tos saistošo [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]] sauc par [[glikozīdsaite|glikozīdsaiti]]).

sentences: '''5. oktobris''' ir 278. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (279. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 87 dienas.

sentences: '''Termogrāfija''', '''siltuma attēlveidošana''' jeb '''siltuma video''' ir attēla veidošana, izmantojot [[Infrasarkanais starojums|infrasarkano starojumu]]. Termogrāfiskās ierīces reaģē uz starojumu [[Elektromagnētiskais spektrs|elektromagnētiskā spektra]] infrasarkanās daļas robežās (aptuveni 900 -1400 [[Nanometrs|nm]] jeb 0,9 — 1,4 [[Mikrometrs|μm]]) un pārveido to redzamās gaismas attēlā.

sentences: '''Āda''' ir no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] [[āda]]s iegūts [[materiāls]], kas tālāk tiek izmantots dažādu '''ādas izstrādājumu''', piemēram, [[apģērbs|apģērba]], [[apavi|apavu]], [[somiņa|somiņu]], [[bumba|bumbu]] un citu priekšmetu, izgatavošanai.

sentences:
{{citas nozīmes|kalcinēto sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija karbonāta struktūrformula

Nātrija karbonāta kristālrežģis
|       citi nosaukumi = kalcinētā soda,
ogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 497-19-8
|      ķīmiskā formula = Na2CO3
|              molmasa = 105,9884
|              blīvums = 2540
|  kušanas temperatūra = 851 °C
| viršanas temperatūra = 1600 °C
| šķīdība ūdenī        = 21,8g/100ml pie 20 °C
|                 citi =
}}
'''Nātrija karbonāts''' jeb '''kalcinētā soda''' (Na2CO3) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Nātrija karbonāta [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] ar 10 molekulām ūdens sauc par '''mazgājamo sodu'''. Nosaukums "soda" cēlies no auga ''[[Salsola soda]]'' (no tā pelniem ieguva nātrija karbonātu), bet "kalcinētā" nozīmē "izkarsētā" (senie [[alķīmija|alķīmiķi]] karsēšanu augstā temperatūrā dēvēja par kalcinēšanu un kalcinētās sodas iegūšanā tika izkarsēts tās kristālhidrāts).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Viperaberus1.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
| suga = Vipera berus
| suga_lv = Parastā odze
|      binomial = Vipera berus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Coluber berus''
*''Chersea vulgaris''
*''Vipera sachalinensis''
*''Vipera nikolskii''
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
 Armijas ''M29 Weasel'']]
s Antarktiskajai ekspedīcijai speciāli aprīkotais ''M29C Weasel'' Okeanogrāfijas muzejā [[Monako]]]]
'''M29 Weasel''' («zebiekste») ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ražotāja [[Studebaker|''Studebaker'']] [[kāpurķēdes|kāpurķēžu]] visurgājējs transportieris [[amfībija]], kas paredzēts ekspluatācijai [[sniegs|sniega]], [[purvs|purvu]], [[dubļi|dubļu]] un citos sarežģītas caurgājamības apstākļos. Sākotnēji tika izstrādās speciālajām operācijām [[Norvēģija|Norvēģijā]], lai ieņemtu vācu [[smagais ūdens|smagā ūdens]] ražotnes.

sentences:
; ''17'' — sliežu salaidne vai sliežu metinājuma šuve.
]]
'''Krustenis''' ir paredzēts sliežu galvu krustošanai noteiktā leņķī α, ko sauc par krusteņa marku, ļaujot ritenim šķērsot atšķirīgu trajektoriju sliežu pavedienus. Krusteņa marka atkarīga no krusteņa leņķa. Jo šaurākā leņķī krustojas pavedieni, jo pārmijas pārvedlīkne ir lēzenāka - t.i. ar lielāku rādiusu un vilciens var braukt ar lielāku ātrumu. Leņķis α, zem kura krustojas krusteņa serdes darba šķautnes saucas par krusteņa leņķi. To izsaka grādos vai daļskaitļa veidā kā attiecību ''1/n'' (n parasti ir vesels skaitlis), ko sauc par krusteņa marku. 1/n = tg α.<ref name="Amelin2">S.V. Amelin, G.E.Andreev Ustrojstvo i ekspluataciya puti. — M: Transport 1986. — 238 s.</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|mājputnu|Gailis (nozīmju atdalīšana)|gailis}}

sentences:
{{Motorsporta trases infokaste
|Nosaukums        = Kandavas kartodroms
|Laiks            = [[UTC]]+2
|Atrodas          = {{flaga|Latvija}}[[Latvija]], [[Kandava]]
|Koordinātas      =
|Shēma            =
|Apraksts         =
|Ietilpība        =
|Īpašnieks        =
|Vadītājs         = Juta Krīgere
|Būvniecība       = [[1972]]. gadā
|Atklāta          = [[2008. gads|2008]]. gadā pēc rekonstrukcijas
|Slēgta           =
|Izmaksas         =
|Arhitekts        = [[Hermans Tilke]]
|Iepr_vārdi       =
|Sacensības       =
|Klājums2         = asfalts
|Garums_km2       = 1,012
|Līkumi2          = 11
|Slīpums2         =
}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Jūrmalas slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Jūrmala|Vienības prospekts}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = lokālas nozīmes daudzprofilu slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://jurmalasslimnica.lv/
| other_links         =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Hobi
| official_name            = ხობი
| settlement_type          = pilsēta
| image_skyline            = Khobi2.jpg
| image_caption            = Hobi centrālais laukums
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Megrelija-Augšsvanetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Hobi municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 18. gadsimts
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1981
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           = 7.36
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     = <ref>[https://www.khobi.ge/index.php?location=tree_elements&id=674&slave=675&lang= ხობის მუნიციპალიტეტის გამგეობა]</ref>
| population_total         = 4242
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   = auto
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,5%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 19|lats= |latNS=N
| longd= 41|longm= 54|longs= |longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 5800
| area_code                = +995 414
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 25
| website                  = {{url|http://www.khobi.ge/}}
| footnotes                =
}}
'''Hobi''' ({{val|ka|ხობი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Megrelija-Augšsvanetija|Megrelijas-Augšsvanetija]]s mharē, [[Hobi municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumos [[Kolhidas zemiene|Kolhidas zemienē]] [[Hobi (upe)|Hobi]] upes krastos {{nobr|312 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bērniem viss kārtībā
| oriģinālnos = ''The Kids Are All Right''
| attēls = Kids are all right poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Liza Holodenko]]
| producents = * [[Gerijs Gilberts]]
* [[Džefrijs Levi-Hints]]
* [[Selīna Retrija]]
* [[Džordans Horovics]]
* [[Daniela Taplina Lundberga]]
* [[Filipe Helmans]]
| scenārijs = * Liza Holodenko
* [[Stjuarts Blumbergs]]
| aktieri = * [[Anete Beninga]]
* [[Džūliana Mora]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Mija Vašikovska]]
* [[Džošs Hatčersons]]
| mūzika = [[Kārters Burvels]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Gilbert Films]]''
* ''[[Saint Aire Productions]]''
* ''[[Artist International]]''
* ''[[10th Hole Productions]]''
* ''[[Antidote Films]]''
* ''[[Mandalay Vision]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{filmas datums|2010|1|25|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|7|30|Pasaules pirmizrāde|2011|2|11|Latvija|}}
| ilgums = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/kids-are-all-right-2010-0|title=The Kids Are All Right|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 20, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=kidsareallright.htm|title=The Kids Are All Right (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|34,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Bērniem viss kārtībā"''' ({{val|en|The Kids Are All Right}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filma, kuras režisore ir [[Liza Holodenko]]. Galvenās lomas atveido [[Anete Beninga]], [[Džūliana Mora]], [[Marks Rafalo]], [[Mija Vašikovska]] un [[Džošs Hatčersons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|25||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFBA00
| bg_color = #E20700
| nos = ''Kayserispor''
| logo = Kayserispor logo.svg
| pilns = ''Kayseri Spor Kulübü''
| iesauka = ''Anadolu Yıldızı'' (Anatolijas zvaigzne)
| pilsēta = {{Vieta|Turcija|Kajseri}}
| dib = 1966
| dib_mēn =
| dib_dat =
| stad = ''Kadir Has Stadyumu''
| ietilp = 32 864
| prez = {{flaga|Turcija}} Ali Çamlı
| tren = {{flaga|Turcija}} Çağdaş Atan
| līga = [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīga]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 9. vieta
| pattern_b1 = _kayserispor2223h
| pattern_la1 = _kayserispor2223h
| pattern_ra1 = _kayserispor2223h
| pattern_sh1 = _nikewhite
| pattern_so1 = _nikewhite
| leftarm1 = FFFF00
| body1 = FF0000
| rightarm1 = FFFF00
| shorts1 = ae0f21
| socks1 = ae0f21
| pattern_b2 = _kayserispor2223a
| pattern_la2 = _kayserispor2223a
| pattern_ra2 = _kayserispor2223a
| pattern_sh2 = _nikeblack
| pattern_so2 = _nikeblack
| leftarm2 = FFFFFF
| body2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = fff900
| socks2 = fff900
| pattern_b3 = _kayserispor2223t
| pattern_la3 = _kayserispor2223t
| pattern_ra3 = _kayserispor2223t
| pattern_sh3 = _nikewhite
| pattern_so3 = _nikewhite
| leftarm3 = 1e1e1e
| body3 = 1e1e1e
| rightarm3 = 1e1e1e
| shorts3 = 1e1e1e
| socks3 = 1e1e1e
}}

sentences: '''Datu tips''' (''data type'') ir datu paveids, piemēram, ir skaitliskie dati, burtciparu (rakstzīmju) dati, loģiskie (patiess/aplams) dati un datumi. Programmēšanas valodas parasti nodrošina dažādu datu tipu veidošanu. [[datubāzu pārvaldības sistēma|Datu bāzu pārvaldības sistēmās]] šo terminu izmanto, lai klasificētu datu laukus, kuri nosaka, kādus datus var ievadīt datubāzē.

sentences: '''Okeāna straume''' ir pastāvīga vai periodiska [[ūdens]] plūsma atklātajā [[okeāns|okeānā]] vai [[jūra|jūrā]]. Izšķir pastāvīgas, nepastāvīgas un nepareizas straumes, ūdens virsas un zemūdens straumes, siltās un aukstās straumes.

sentences:
Attēli jau ir Vikikrātuvē, nosaukums tāds pats vai attēls jau neizmantots, var izdzēst.
{{Tukša kategorija}}
[[Kategorija:Db-commons]]
[[Kategorija:NowCommons]]

sentences:
{{Nepilnīgs}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                 = ''Google Earth''
| logo                 =
| screenshot           =
| caption              = ''Google Earth'' 9 izskats, izmantojot ''[[Google Chrome]]''.
| author               =
| developer            = ''Google''
| released             = {{dat|2001|6|11}}
| frequently updated   = Yes
| programming language = [[C++]]
| operating system     = ''[[Microsoft Windows|Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Linux]]''<br>''[[Xbox One]]'', {{nobr|''[[Android]] 4.1''+}}, {{nobr|''[[iOS]] 11''+}}
| size                 = {{Plainlist|
* ''Windows'': 12.5 [[Megabaits|MB]]
* ''macOS'': 35 MB
* ''Linux'': 24 MB
* ''Android'': 11.57 MB
* ''iOS'': 185.6 MB
}}
| language             = dažādas
| status               = aktīvs
| genre                = [[Virtuālais globuss]]
| license              = [[Bezmaksas programmatūra|bezmaksas]]
| website              = {{URL|earth.google.com}}
}}
__NOTOC__
'''''Google Earth''''' ir ''[[Google]]'' uzturēta bezmaksas virtuālā [[globuss|globusa]] programma, ar kuru var izpētīt [[Zeme|Zemi]]. Šobrīd visjaunākā versija ir ''Google Earth 9.3''.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Rīgas iela. Jēkabpils. 2010.gada maijs.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jevgeņijs Millers
|     vārds_orig = ''Eugen Ludwig Müller''
|         attēls = Evgenij Miller.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Daugavpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis =5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Millers, Matilde Vilhelmīne Millere
|          brāļi = Kārlis Eduards Jēkabs Millers
|          māsas = Ernestīne Suzete, Margarita Vilhelmīne, Matilde Šarlote
|   dzīvesbiedrs = Natālija Šipova
|
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Citas nozīmes|ģenerāli|Millers|Millers}}

sentences:
glacioloģisko pētījumu [[polārstacija]] [[Kempreivena]] uz [[Grenlande]]s [[ledus vairogs|ledus vairoga]]]]
'''Glacioloģija''' (no {{val|la|glacies}} — ‘ledus’ un {{val|el|λόγος}} — ‘vārds, mācība’) ir zinātne par dabīgo [[ledus|ledu]] visās tā izpausmēs [[Zeme]]s virsū, [[atmosfēra|atmosfērā]], [[hidrosfēra|hidrosfērā]] un [[litosfēra|litosfērā]]. Glacioloģijas izpētes vienots dabas objekts ir [[glaciosfēra]] un to veidojošās nivāli glaciālās sistēmas. Radusies 18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā kā [[kalns|kalnu]] [[ledājs|ledāju]] pētniecība. Glacioloģija ir starpdisciplīnu [[zinātne]], kas cieši sadarbojas ar citām dabaszinātņu nozarēm: [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[bioloģija|bioloģiju]], [[ekoloģija|ekoloģiju]] u.c.<ref>[http://www.hls-dhs-dss.ch/textes/d/D24472.php Historischen Lexikon der Schweiz. Glaziologie]</ref>

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Russia|Krievijas tenisisti}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Filons
|          vārds_orig = Filo Judaeus
|              attēls = PhiloThevet.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = 1584. gada attēls
|          dz_dat_alt = ap 25. p.m.e.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Aleksandrija]]
|           m_dat_alt = ap 50. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[Platons|Platonisms]] [[Judaisms]] [[Stoicisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Pitagors]], [[Orfisms]]
|          ietekmējis = [[Kristietība]]
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Teodoriks Lielais
| vārds_orģ           =Þiudareiks; Flāvius Theodericus
| attēls              =Teodorico re dei Goti (493-526).png
| apraksts            =zelta monēta ar Teodorika attēlu
| amats               =Ostgotu valdnieks, Vestgotu reģents
| term_sākums         ={{dat|488}}
| term_beigas         ={{dat|526|08|30|N}}
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| priekštecis2        =[[Teodemirs]]
| pēctecis2           =[[Atalariks]]
| dzim_dati           ={{dat|454}}
| dzim_vieta          =[[Karnuntuma]], [[Pannonija]],  [[Romas impērija]]
(Tagad {{AUT}})
| mir_dati            ={{dat|526|08|30|N}}
| mir_vieta           =[[Ravenna]], Ostgotu valsts
(Tagad {{ITA}})
| tautība             =
| partija             =
| dzīvesb             =Audofleda
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =[[ariānisms]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Trigonometrisks vienādojums''' ir [[vienādojums]], kurā ir [[trigonometriskās funkcijas|trigonometriskā funkcija]]. Lai risinātu trigonometrisku vienādojumu, izmanto [[inversās trigonometriskās funkcijas]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Kalcīts
|        attēls =
|         klase = [[Karbonātu minerāls]], no ūdens brīvs karbonāts bez svešiem anjoniem
|     ŠtruncaID = 5/B.02-20
|   ķīm_formula = Kalcija karbonāts — CaCO3
|     singonija = [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|         krāsa = Visbiežāk — bezkrāsas, balts, dzeltens, retāk — sarkans, oranžs, zils, zaļš, brūns utt.
|        svītra = Balta
|      habituss = Aprakstītas vairāk nekā 800 kristālu formas, no kurām katrai var būt dažādas modifikācijas
|     skaldnība = Ļoti laba, trīs virzienos
|        lūzums = Gliemežnīcas, grūti iegūt labās skaldnības dēļ
|       cietība = 3
|       spīdums = Stikla
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs, necaurspīdīgs
| laušanas_koef = nω = 1,640—1,660 nε = 1,486
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,71
}}

sentences: {{Osmaņu impērijas valsts iekārta}}'''Sultāns''' (arābu valodā: سلطان) ir [[islāms|islāma]] nosaukums ar vairākām vēsturiskām nozīmēm. Sākotnēji ar to apzīmēja spēku, varu vai vadību. Vēlāk to pielietoja, lai apzīmētu atsevišķus [[musulmaņi|musulmaņu]] valdniekus, kuriem praktiski piederēja augstākā vara (t.i. viņi nebija pakļauti citam valdniekam), nepretendējot uz vispārējo [[kalifāts|kalifātu]]. Vēlāk šis apzīmējums turpināja attīstīties dažādos kontekstos. Sultāna dinastiju un pārvaldīto teritoriju sauc par sultanātu (arābu valodā: سلطنة). Ebreju valodā tas ir "šilton" vai "šaltan" (ebreju valodā: שלטן) un nozīmē "vara" vai "valsts".

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Vilciena infokaste|Nosaukums=''Siemens Ultra Low Floor''|Ekspluatācijas periods=1997-|Ražotājs=''Simmering-Graz-Pauke''r, ''ELIN EBG Traction'' un ''Siemens Mobility''|Uzbūvēti sastāvi=342|Platums=2,40 m|Augstums=3,615 m|Vagona garums=24,21 m vai 35,47 m (atkarīgs no versijas)|Paātrinājums=1,3-1,4 m/s|Svars=30t (A, A1), 43t (B, B1)|Maksimālais ātrums=70 km/h|Spriegums=600 V|Sliežu platums=1435 mm|Attēls=2017-09-01 AT Wien 13 Hietzing, Hietzinger Hauptstraße @ Stoesslgasse, A1 120 Linie 58 (40754339143).jpg|Paraksts=ULF A1 58. līnijā}}
'''ULF''' (saīsinājums no ''Ultra Low Floor'') ir zemās grīdas [[tramvajs]], ko ''Siemens Rail Systems'' izstrādāja [[Vīne]]s transporta kompānijai ''[[Wiener Linien]]''. ULF raksturo tā bezass šasija un viens no zemākajiem iekāpšanas augstumiem pasaulē. [[Vīne]]i un [[Rumānija]]s pilsētai [[Oradja]]i laikā no 1994. līdz 2017. gadam kopumā tika uzbūvēti 342 ULF tipa tramvaji.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|     vārds_orig = ''Simon van der Meer''
|         attēls = Simon Van der Meer.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Hāga]], {{NED}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Ženēva]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandieši|nīderlandietis]]
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas = ''Gay van der Meer''
|   dzīvesbiedrs = ''Catharina M. Koopman''
|          bērni = ''Esther van der Meer''<br />''Mathijs van der Meer''
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
|   darba_vietas = [[CERN]]
|     alma_mater = [[Delftas tehnoloģiju universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = daļiņu kūļa [[stohastiskā dzesēšana]]
|    apbalvojumi = 1984. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
|       piezīmes =
}}
'''Simons van der Mērs''' (''Simon van der Meer''; dzimis {{dat|1925|11|24}}, miris {{dat|2011|3|4}}) bija [[nīderlandieši|nīderlandiešu]] [[fiziķis]], kas strādāja [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātāju]] jomā. 1984. gadā viņš kopā ar [[Karlo Rubia|Karlo Rubiu]] saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] "par viņu izšķirošu ieguldījumu lielā projektā, kurš ļāva atklāt lauka daļiņas W un Z, [[vājā mijiedarbība|vājās mijiedarbības]] nodrošinātājas".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1984 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1984/}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lepreja
| native_name    = {{gree|Λέπρεον}}
| image          = Temple of Demeter, dated to the 1st half of the 4th century BC, Lepreon, Greece (14090272954).jpg
| image_size     =
| caption        = Demētras tempļa paliekas Leprejā.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 26| lats = 22| latNS = N
| longd = 21| longm = 43| longs = 28| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Elīda}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve brīva
| notes          =
| designation    =
}}
'''Lepreja''' ({{val|grc|Λέπρεον}}) bija sengrieķu pilsēta [[Trifilija|Trifilijā]], [[Elīda|Elīdā]] (mūsdienās atrodas [[Elīdas nome|Elīdas nomē]]). Tā atradās 40 stadijus no jūras Minti kalna rietumu galā. Bagātīgu dabas resursu klātbūtne nodrošināja to, ka Lepreja kļuva par nozīmīgu pilsētu klasiskajā un [[Hellēnisms|hellēniskajā]] laikā, kad tā kļuva par Trifilijas apgabala galvaspilsētu. Šo pilsētu daži zinātnieki identificē kā mītisko Epi pilsētu, kura tika aprakstīta [[Homērs|Homēra]] [[Iliāda|Iliādā]], bet tā arī netika atrasta.<ref name="hellenic">{{Tīmekļa atsauce |url=http://odysseus.culture.gr/h/3/eh351.jsp?obj_id=2542 |title=Hellenic Ministry of Culture archaeological report |access-date={{dat|2021|08|01||bez}} |archive-date={{dat|2021|08|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210801122504/http://odysseus.culture.gr/h/3/eh351.jsp?obj_id=2542 }}</ref> Senās Leprejas drupas tika atraktas netālu no mūsdienu Lepreo ciema.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Galds
| abbreviation = Men
| name_latin = Mensa
| RA = 4 ~ 7,5
| dec = −71 ~ −85,5
| areatotal = 153
| arearank = 75. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Men''
| starmagnitude = 5,09
| neareststarname = ''α Men''
| stardistance = 33,1
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Zelta Zivs]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 18
| latmin = 90
}}

sentences:
{{cita nozīme|amerikāņu bokseri|Ēģiptes valdnieku|Muhameds Alī pašā}}
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Muhameds Ali
 |       piktogramma_1 = Boxing pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Bokss
 |          vārds_orig = ''Muhammad Ali''
 |              attēls = Muhammad Ali NYWTS.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds = Kasiuss Klejs
 |              dz_dat = {{dat|1942|1|17}}
 |             dz_viet = {{Vieta|ASV|Kentuki|Lūivila}}
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2016|6|3|1942|1|17}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Arizona|Skotsdeila}}
 |             tautība =
 |              garums = 191 [[centimetrs|cm]]
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka = "The Greatest", "The Champ", "The Louisville Lip"
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Bokss]]
 |          disciplīna = Smagsvari
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |               trenē =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1960. gada vasaras olimpiskās spēles|1960]])
 |          os_medaļas = Zelts ([[1960. gada vasaras olimpiskās spēles|1960]])
 |         os_lab sasn =
<!------ Lielākās uzvaras ------>
 |            liel uzv = [[Sonijs Listons]], [[Džo Freizers]], [[Džordžs Formens]]
<!------ Karjeras statistika ------>
 |         karj stat 1 = Cīņas
 |    karj stat 1_dati = 61
 |         karj stat 2 = Uzvaras
 |    karj stat 2_dati = 56
 |         karj stat 3 = Uzvaras ar nokautu
 |    karj stat 3_dati = 37
 |         karj stat 4 = Zaudējumi
 |    karj stat 4_dati = 5
 |         karj stat 5 = Neizšķirti
 |    karj stat 5_dati = 0
 |         karj stat 6 = Cīņas bez iznākuma
 |    karj stat 6_dati = 0
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = Boksa slavas zāle
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (USA)}}
{{MedalSport       |  [[Bokss]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1960. gada vasaras olimpiskās spēles|Roma 1960]] | [[Bokss 1960. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — pussmagais svars vīriešiem|Pussmagais svars (81kg)]]}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džesika Meira
|     vārds_orig = ''Jessica Meir''
|         attēls = Jessica U. Meir portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Dž. Meira 2014. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1977
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Keribū (Meina)|Keribū]], [[Meina]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 204 d 15 h 19 min
| kos_iesaukums = 2013. gads
| kos_misija    = [[SKS 61. ekspedīcija|SKS-61]], [[SKS 62. ekspedīcija|SKS-62]]
| kos_kuģi      = ''[[Sojuz MS-15]]''
}}
}}
'''Džesika Ulrika Meira''' (''Jessica Ulrika Meir''; dzimusi {{dat|1977|7|1}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas]] (NASA) [[kosmonauts|astronaute]], [[Fizioloģija|fizioloģe]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Valters Roberts Gross
|     vārds_orig = ''Walter Robert Gross''
|         attēls = Valters Gross.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1903
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Katlakalns (Rīga)|Katlakalns]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Tībingene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Berlīnes Humboltu universitāte]],<br>[[Tībingenes Universitāte]]
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Paleontoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Devona zivju mikrofosiliju histoloģiskie pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Valters Roberts Gross''' (''Walter Robert Gross'', 1903—1974) bija vācbaltiešu paleontologs,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/3984|title=mugurkaulnieku paleontoloģija|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-02-15|language=en}}</ref> [[Berlīnes Humboltu universitāte]]s un [[Tībingenes Universitāte]]s profesors. [[Rīgas Dabaspētnieku biedrība]]s biedrs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boletus subtomentosus.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Xerocomus
| ģints_lv =Samtbekas
| suga =X. subtomentosus
| suga_lv =Kazu samtbeka
| binomial =Xerocomus subtomentosus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Stenlijs Dževonss
|     vārds_orig = ''William Stanley Jevons''
|         attēls = Picture of jevons.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Liverpūle]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1882
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Bekshila pie Jūras]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Londonas Universitātes koledža]], [[Ovensa koledža]]
|     alma_mater = [[Londonas Universitātes koledža]]
|        zinātne = [[ekonomika]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Augusts De Morgans]]
|       studenti = [[Alfrēds Māršals]], [[Ērvings Fišers]], [[Laionels Robinss]]
|     sasniegumi = [[robežderīgums|robežderīguma teorija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{ezera infokaste
|ezers=Derventvoters
|attēls=Derwent-water.jpg
|paraksts=Derventvoters
|map = Anglija#Apvienotā Karaliste#Eiropa
| plat_d=54.583333 | plat_NS=N
| gar_d=3.15 | gar_EW=W
|vieta={{GBR}}
{{spaces|2}}{{ENG}}
{{spaces|2}}[[Kambrija]]
|platība=5,2
|garums=4,8
|platums=1,91
|Vid_dziļums=5,5
|Max_dziļums=22
|tilpums=0,029
|augstums_vjl=75
|izteka=[[Derventa (Kambrija)|Derventa]]
|baseins=82,7
|valstis=
|salas=4, plus 9 mazas
|pilsētas=
}}
<mapframe text="Derventvoters" width=290 height=290 zoom=12 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q934551"
}
</mapframe>

sentences:
{{Politiska amata infokaste
|post            = Zaporižjas Armijas hetmanis
|body            =
|nativename      = <small>''Гетьман Війська Запорозького''</small>
|insignia        = Flag_of_the_Cossack_Hetmanat.svg
|insigniasize    = 165px
|insigniacaption = Valsts karogs
|department      =
|image           =
|alt             =
|incumbent       =
|incumbentsince  =
|style           = [[Hetmanis]] un [[valsts galva]]
|residence       =
|nominator       =
|nominatorpost   =
|appointer       = Kazaku rada
|appointerpost   =
|termlength      =
|inaugural       =
|formation       = 1648. gada 26. janvārī
|first           = [[Bohdans Hmeļnickis]]
|last            = [[Kirilo Rozumovskis]]
|abolished       = 1764. gada 17. novembrī
|succession      =
|deputy          =
|salary          =
|website         =
}}
'''Zaporižjas Armijas hetmanis''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Гетьман Війська Запорозького'', [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''Cosaccorum Zaporoviesium Supremus Belli Dux'') bija [[Hetmanāts|Kazaku Hetmanāta]] [[valsts galva]] mūsdienu [[Ukraina]]s teritorijā. [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] senāts amatu likvidēja 1764. gadā.

sentences: [[Fotometrija|Fotometrijā]] '''apgaismojums''' ir [[Gaismas plūsma|gaismas plūsmas daudzums]], kas krīt uz virsmas [[Laukums|laukuma]] vienību. To aprēķina pēc formulas:<math>E = \Phi / S</math>, kur E - apgaismojums, Φ - gaismas plūsma (lm), S - virsmas laukums (m2). Plaknes apgaismojumu, ko rada punktveida gaismas avots, aprēķina pēc formulas <math>E = \frac{I}{r^2}*cos\alpha</math>, kur I - avota gaismas stiprums (lm), r - attālums līdz gaismas avotam (m), α - gaismas staru krišanas leņķis.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Šilters|first=Edvīns|publisher=Zvaigzne|year=1985|isbn=5-405-00201-1|location=Rīga|pages=329.-331.}}</ref>

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|United Kingdom|Apvienotā Karaliste}}

sentences: '''Paralēlskaldnis''' ir [[heksaedrs|heksaedra]] paveids, kuram ir sešas [[skaldne]]s, kas ir pa pāriem paralēlas. Paralēlskaldni var uzskatīt arī par [[paralelograms|paralelograma]] [[prizma|prizmu]]. Izplatītākie ir taisnstūra paralēlskaldņi, kuru skaldnes ir taisnstūri, kas savstarpēji krustojoties veido taisnus [[leņķis|leņķus]]. Taisnstūra paralēlskaldnim, tāpat kā [[kubs|kubam]], ir 6 skaldnes, 12 šķautnes un 8 virsotnes.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Čunanas Universitāte
|native_name   = 중앙대학교
|image_name    = Chung-Ang_University_logo.png
|latin_name        = ''Universitas Centralis''
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1918
|vision            =
|type              = privāta pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Dienvidkoreja#Āzija
| latd  = 37.5625 | latNS  = N
| longd = 126.945 | longEW = E
| academic_staff    = 2055
| administrative_staff  =
|students          = 21847
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Korejas Republika|Seula}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{Oficiālā tīmekļa vietne|https://www.cau.ac.kr/}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Roberts Slokenbergs''' ([[1898]]—[[1957]]) bija [[Rūjienas draudze]]s mācītājs ([[1929]]—[[1942]]). Nodibinājis privātu draudzes pamatskolu [[Rūjiena|Rūjienā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|atmosfēras veidojumu|Ciklons (nozīmju atdalīšana)|Ciklons}}
s tuvumā 2003. gadā]]
'''Ciklons''' ir liels [[atmosfēra]]s veidojums, kurā ir zems [[atmosfēras spiediens]] ciklona centrā. Parasti ciklona laikā ir mākoņains, lietains laiks. Vasarā pārsvarā tas atnes vēsu, mitru un lietainu laiku, bet ziemā — siltu, mitru laiku. Ciklona diametrs var būt no dažiem simtiem līdz pāris tūkstošiem kilometru. Atmosfēras spiediens ciklonā ir apmēram 980—1000 [[Paskāls|hPa]] liels. [[ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodē]] ciklons griežas pretēji pulksteņrādītāja virzienam, bet [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] — pulksteņrādītāja kustības virzienā.

== Skatīt arī ==
* [[Anticiklons]]
* [[Arktiskā fronte]]
* [[Tropiskais ciklons]]

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Saimā
|attēls=Hätinvirta ferry.jpg
|paraksts=Hetinvirtas prāmis
| map = Somija
| plat_d=61 | plat_m=15 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=28 | gar_m=15 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{FIN}}
|platība=1377 (4380)
|garums=
|Vid_dziļums=17
|Max_dziļums=82
|tilpums=36
|augstums_vjl=76
|izteka=[[Vuoksi]]
|baseins=
|valstis=[[Somija]]
|salas=3507 (13710)
|pilsētas= [[Lapēnranta]], [[Imatra]],
[[Savonlinna]], [[Mikeli]],
[[Joensū]]
}}
'''Saimā''' (arī '''Saimas ezers'''; {{val|fi|Saimaa}}, {{val|sv|Saimen}}) ir liels [[ezers]] [[Somija]]s dienvidaustrumos, lielākais Somijā. Ezers ar zemesšaurumiem savienots ar citiem Somijas ezeriem, veidojot ap 4380 km² lielu ezeru sistēmu ([[Orivesi (ezers)|Orivesi]], [[Puruvesi]] u.c.), ko nereti uzskata par vienu ezeru Isosaimā (''Iso-Saimaa'') — ceturto lielāko Eiropā.<ref name=esy>[http://www.ymparisto.fi/default.asp?contentid=117975&lan=FI Saimaa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120204155052/http://www.ymparisto.fi/default.asp?contentid=117975&lan=FI |date={{dat|2012|02|04||bez}} }}. Etelä-Savon ympäristökeskus.</ref> Ezeru sistēmu ar jūru un citiem Somijas ezeriem savieno kanālu sistēma, kas ļauj pa ūdensceļu pārvietot kravas un izmantot to kā tūristu izklaides objektu.

sentences:
'''Bēkons''' ({{val|en|Bacon}}) var būt:
* [[Frānsiss Bēkons]] (''Francis Bacon''; 1561—1626) — angļu filozofs;
* [[Rodžers Bēkons]] (''Roger Bacon''; ap 1219/1220 ― ap 1292) — 13. gadsimta angļu franciskāņu mūks, teologs.

sentences:
{{Coord|36|0|56|N|114|44|16|W|display=title}}
'''Hūvera aizsprosts''' ({{val|en|Hoover Dam}}), līdz 1947. gadam pazīstams ar nosaukumu '''Akmens aizsprosts''' (''Boulder Dam''), ir betona smaguma arkas aizsprosts, kas uzbūvēts [[Melnais kanjons|Melnajā kanjonā]] uz [[Kolorādo upe]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Arizona]]s un [[Nevada]]s štatā. Tas tika būvēts no 1931. līdz 1936. gadam [[Lielā depresija|Lielās depresijas]] laikā, to {{dat|1935|9|30||bez}} atklāja ASV [[ASV prezidents|prezidents]] [[Franklins Rūzvelts]]. Aizsprosta celtniecībā piedalījās vairāki tūkstoši strādnieku, celtniecības laikā mira vairāki simti no viņiem. Aizsprosts tika nosaukts ASV prezidenta [[Herberts Hūvers|Herberta Hūvera]] vārdā.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ki
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Telecommunications Authority of Kiribati''
|sponsors              = Sakaru, transporta un tūrisma attīstības ministrija
|domātais-pielietojums = Ar [[Kiribati]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Netiek plaši izmantots
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Gan otrā, gan trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.ki/ www.nic.ki]
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Arturi Ilmari Virtanens
|     vārds_orig = ''Artturi Ilmari Virtanen''
|         attēls = Virtanen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Helsinki]], [[Somijas lielhercogiste]], [[Krievijas impērija]]<br />({{FIN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Helsinki]], {{FIN}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[somi|soms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Helsinku Tehniskā universitāte]], [[Helsinku universitāte]]
|     alma_mater =[[Helsinku universitāte]]
|        zinātne =[[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =AIV lopbarība (1929)
|    apbalvojumi = 1945. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dūru cīņas
| attēls                   =  Fightingposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Fighting''
| žanrs                    = sporta filma, drāma
| režisors                 = [[Dito Montiels]]
| producents               = [[Kevins Mišers]]
| scenārija autors         =
* [[Roberts Muniks]]
* Dito Montiels
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Luiss Guzmans]]
* [[Braiens Vaits]]
* [[Terenss Hauards]]
* [[Zuleja Henao]]
| mūzika                   =
* [[Deivids Vitmens]]
* [[Džonatans Eliass]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Misher Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Rogue Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|4|24||bez}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fighting-2009|title=Fighting|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]25 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]32,5 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fighting.htm|title=Fighting (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dūru cīņas"''' ({{val|en|Fighting}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Dito Montiels]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Luiss Guzmans]], [[Braiens Vaits]], [[Terenss Hauards]] un [[Zuleja Henao]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|4|24||bez}}.

sentences:
ar pārējām astoņām [[Saules sistēma|planētām]] ir attēlota tālumā, kur [[Neptūns (planēta)|Neptūna]] — Saules sistēmas astotās un tālākās planētas — orbīta ir iezīmēta nelielā [[elipse|elipsē]])]]
'''Devītā planēta''' ({{val|en|Planet Nine}}) jeb netiešā veidā dēvēta arī par "'''Planētu X'''" ir hipotētiska [[gāzu planēta|milzu]] [[planēta]], kuras [[orbīta]]i no teorētiskā viedokļa būtu jāatrodas [[Saules sistēma]]s ārējā daļā aiz [[Koipera josla]]s, kur tās radītā [[gravitācija]]s spēka ietekme izskaidrotu neparasto orbītu konfigurāciju, kas līdz šim ir novērota vairāku [[Transneptūna objekti|Transneptūna objektu]] gadījumos.<ref name="namingnasa">{{Tīmekļa atsauce|url=https://solarsystem.nasa.gov/planets/hypothetical-planet-x/in-depth/|title=Hypothetical Planet X|work=solarsystem.nasa.gov.|publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]|accessdate=13 July 2019}}</ref><ref name="Delfi">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/arzemes/zinatnieki-iespejams-atklajusi-devito-planetu-saules-sistema.d?id=46970737|title=Zinātnieki, iespējams, atklājuši devīto planētu Saules sistēmā|publisher=[[Delfi (portāls)|Delfi]]|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref><ref name="New Yorker">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.newyorker.com/tech/elements/discovering-planet-nine|title=Discovering Planet Nine|work=newyorker.com|publisher=The New Yorker|first=Alan|last=Burdick|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref><ref name="washingtonpost">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.washingtonpost.com/news/speaking-of-science/wp/2016/01/20/new-evidence-suggests-a-ninth-planet-lurking-at-the-edge-of-the-solar-system/|title=New evidence suggests a ninth planet lurking at the edge of the solar system|work=washingtonpost.com|publisher=The Washington Post|first=Joel|last=Achenbach|first2=Rachel|last2=Feltman|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lielās Antiļu salas
|attēls              = Carte antilles 1843.jpg
|attēla paraksts     = 1843. gada Antiļu salu karte
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Map of the Caribbean-Greater Antilles.png
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Karību jūra]], [[Atlantijas okeāns]]
|arhipelāgs          =

|platība             = 207 435
|garums              = 2100
|platums             = 400
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Dvarte]]
|augstums            = 3098
|salu skaits         =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{collapsible list|title=4 valstis|{{DOM}}
 {{HTI}}
 {{JAM}}
 {{CUB}}}}
|valsts adm vienības tips1 = Teritorijas
|valsts adm vienība1       = {{collapsible list|title=3 teritorijas|{{CYM}}
  {{flaga|USA}} [[Navasa]]
 {{PRI}} }}
|iedzīvotāji         = 35 067 000
|blīvums             = 169
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Havana]]
|piezīme =
}}
'''Lielās Antiļu salas''' ({{val|es|Antillas Mayores}}, {{val|fr|Grandes Antilles}}, {{val|en|Greater Antilles}}) ir lielākā no [[Antiļu salas|Antiļu salu]] [[arhipelāgs|arhipelāgu]] veidojošo salu grupām. Sastāv no [[Kuba]]s, [[Haiti (sala)|Haiti jeb Espanjolas]], [[Puertoriko]], [[Jamaika]]s, [[Huventuda]]s un daudzām mazākām saliņām. Lielās Antiļu salas veido 94%<ref>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/243947/Greater-Antilles Encyclopædia Britannica]</ref> no kopējās Antiļu salu teritorijas un tajās dzīvo 90% arhipelāga iedzīvotāju.

sentences:
{{Citas nozīmes|uzvārdu|Karijs (nozīmju atdalīšana)|karijs}}
'''Karijs''' var būt:

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #000000
| nos             = ''Rosenborg BK''
| logo            = [[File:Rosenborg Trondheim logo.svg|200px]]
| pilns           = ''Rosenborg Ballklub''
| iesauka         = ''Troillongan'' (trollīši)
| pilsēta         = {{Vieta|Norvēģija|Tronheima}}
| līga            = ''[[Eliteserien]]''
| sez             = 2023.
| poz             = 9. vieta
| dib             = 1917
| dib_mēn         = 5
| dib_dat         = 19
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[Stadions "Lerkendal"|Lerkendal]]''
| ietilp          = 21 405
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Norvēģija}} Ivars Kotengs
| tren            = {{flaga|Norvēģija}} [[Hjētils Rekdāls]]
| kapteinis       =
| mediji          = [http://www.rbk.no/ rbk.no]
| sadarbojas      =
| pattern_la1   =_rosenborg1213h
| pattern_b1    =_rosenborg1213h
| pattern_ra1   =_rosenborg1213h
| leftarm1      = FFFFFF
| body1         = FFFFFF
| rightarm1     = FFFFFF
| shorts1       =
| socks1        = FFFFFF
| pattern_sh1   = _black_3_stripes_color
| pattern_so1   = _color_3_stripes_black
| pattern_la2   =_rosenborg1213a
| pattern_b2    =_rosenborg1213a
| pattern_ra2   =_rosenborg1213a
| leftarm2      = FFFFFF
| body2         = FFFFFF
| rightarm2     = FFFFFF
| shorts2       =
| socks2        = 000000
| pattern_sh2   = _black stripes adidas
| pattern_so2   = _3 stripes white
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Patiesība
| operators =
| attēls = Verite.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Anrī Žoržs Kluzo]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Brižita Bardo]]
* [[Šarls Vanels]]
* [[Pols Moriss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Vérité''
| studija = * ''C. E. I. A. P.''
* ''Han Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1960|11|2}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Patiesība"''' ({{Val|fr|La Vérité}}) ir 1960. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Anrī Žoržs Kluzo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brižita Bardo]], [[Šarls Vanels]] un [[Pols Moriss]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viesnīca "Diženā Budapešta"
| oriģinālnos = ''The Grand Budapest Hotel''
| attēls = The Grand Budapest Hotel Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs =
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Reifs Fainss]]
* [[F. Marijs Ābrahams]]
* [[Mathieu Amalric|Matjē Amalričs]]
* [[Adriens Brodijs]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Hārvijs Keitels]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Sērša Runena]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Lea Sedū]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Toms Vilkinsons]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Tonijs Revolori]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = * ''American Empirical Pictures''
* ''[[Steven M. Rales#Indian Paintbrush|Indian Paintbrush]]''
* ''[[Babelsberg Studio]]''
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|02|06|Berlīnes festivāls|2014|03|06|Vācija|2014|03|07|Lielbritānija|2014|3|28|Latvija}}
| ilgums = 99 minūtes<!--Theatrical runtime: 99:39--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''The Grand Budapest Hotel'' (15)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/grand-budapest-hotel-film|work=[[20th Century Studios|20th Century Fox]]|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=12 February 2014|accessdate=12 February 2014}}</ref>
| valsts = * {{USA}}<ref name="lumiere">{{Tīmekļa atsauce|url=http://lumiere.obs.coe.int/web/film_info/?id=46807|title=The Grand Budapest Hotel|work=LUMIERE|publisher=[[European Audiovisual Observatory]]|accessdate=17 September 2015}}</ref>
* {{DEU}}
| valoda = angļu
| budžets = {{€|23 miljoni}}<ref name="latimes-budget">{{Tīmekļa atsauce | date = August 30, 2014 | author = Steven Zeitchik | title = Human foibles give 'Birdman' its superhuman wings | url= http://www.latimes.com/entertainment/movies/la-et-mn-birdman-michael-keaton-20140830-story.html#page=2 | pages = 2 | work = [[Los Angeles Times]] | quote = shot over the course of 30 days and cost about $18 million to produce }}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|173 miljoni}}<ref name=BOM>{{Tīmekļa atsauce|title=The Grand Budapest Hotel (2014)|url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=grandbudapesthotel.htm|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2022|11|20||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Viesnīca "Diženā Budapešta""''' ({{val|en|The Grand Budapest Hotel}}) ir 2014. gada komēdija, kuras režisors ir [[Vess Andersons]]. Filmas sižets veidots pēc rakstnieka [[Stefans Cveigs|Stefana Cveiga]] darbiem.

sentences:
{{cita nozīme|saldvielu|raudzētu medus dzērienu|Medus (dzēriens)}}
'''Medus''' ir lipīga un [[viskozitāte|viskoza]] [[saldviela]], ko gatavo [[bite]]s no ziedu nektāra, ko [[nektāraugi]] izdala ziedēšanas laikā.

sentences:
[[Antonijs Kosakovskis]] (1735-1798)]]
 [[Juzefs Kazimirs Kosakovskis]] (1738-1794)]]
 [[Šimons Kosakovskis]] (1741-1794)]]
'''Kosakovski''', arī '''Kosakovski-Korvini''' ({{val|pl|Kossakowscy herbu Ślepowron}}, {{val|lt|Kosakovskiai}}, {{val-be|Касакоўскія}}, {{val|ru|Коссаковские}}) ir [[poļi|poļu]] [[šļahta|šļahtiču]] dzimta, kas zināma no 15. gadsimta. 17. un 18. gadsimtā septiņi dzimtas locekļi bija [[Polija-Lietuva|Žečpospolitas]] kastelāni, tostarp [[Antonijs Kosakovskis]] bija pēdējais [[Inflantijas kastelāns]]. Viens no pazīstamākajiem dzimtas pārstāvjiem - [[Juzefs Kazimirs Kosakovskis]] bija [[Inflantijas bīskaps]].

sentences: {{Commonscat|Architects by style|Arhitekti pēc virziena}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Raposa-do-campo 2 cropped.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Pseudalopex
| ģints_lv =Zorro
| suga =Pseudalopex vetulus
| suga_lv =Brazīlijas zorro
| binomial =Pseudalopex vetulus <small>([[Lund]], 1842)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
* ''Lycalopex vetulus''
| izplatība=

sentences: '''Veloceļš Centrs — Mežaparks''' ir viens no pirmajiem [[Veloceļš|veloceļiem]] [[Rīga|Rīgā]], kas uzbūvēts pēc neatkarības atjaunošanas. Tā maršruts savieno [[Centrs (Rīga)|pilsētas centru]] ar [[Skanste (Rīgas apkaime)|Skansti]], [[Čiekurkalns|Čiekurkalnu]] un [[Mežaparks|Mežaparku]]. Tas tika atklāts {{dat|2007|6|18}}<ref>[http://www.veloriga.lv/?ct=jaunumi&fu=read&id=143&start=1 Atklāts veloceliņš Centrs-Mežaparks]</ref>, piedaloties tā brīža [[Rīgas domes priekšsēdētājs|Rīgas domes priekšsēdētājam]] [[Jānis Birks|Jānim Birkam]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada jūlijs}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rucavas Evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Rucavas_baznīca_2000-07-09.jpg
| image_size            =
| caption               = Rucavas luterāņu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Rucavas luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.160039 | latNS  = N
| longd = 21.162996 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Dienvidkurzemes novads|Rucavas pagasts|Rucava}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neoromānika]]
| architect    = [[V. Šipillo]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1872. gads
| year_completed        = 1874. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Rucavas luterāņu baznīca
|      numurs = 8700
|       grupa = Reģiona nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|2009|08|29|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Adamīns
|attēls=
|att_paraksts = Dzeltenzaļš adamīns limonītā
|klase=Arsenāts, no ūdens brīvi fosfāti ar svešiem anjoniem, adamīta grupa
|ŠtruncaID=7/B.06-30
|ķīm_formula=Zn2<nowiki>[</nowiki>OH<nowiki>|</nowiki>AsO4<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[rombiskā singonija|Rombiskā]]
|krāsa=Gaiši dzeltena, medus dzeltena, brūni dzeltena, laima krāsā, bāli zaļa, reti — bezkrāsas, sārts, violets
|svītra=Balta
|habituss=Prizmatiski kristāli, nereti oktaedri, adatveida kristāli
|skaldnība=Izteikta, laba vienā plaknē un slikta — citā
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla līdz dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,708—1,722 nβ = 1,742—1,744 nγ = 1,763—1,773
|pleohroisms=
|blīvums=4,435
}}
'''Adamīns''' jeb '''Adamīts''' (franču mineraloga [[Žilbērs Žozefs Adams|Žilbēra Žozefa Adama]] vārdā, kurš ieguva pirmos šī minerāla paraugus) ir samērā rets [[minerāls]] — [[cinks|cinka]] [[arsenāts|arsenāta]] [[hidroksīds]]. Adamīnu atrod cinka [[rūda|rūdu]] atradnēs, tas ir šo rūdu [[dēdēšana]]s vai [[oksidēšanās]] produkts. Minerāls aprakstīts 1866. gadā.

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
| series = [[Friends]]
| image =
| caption =
| first            = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last             = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| portrayer = [[Dženifere Anistone]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
| birthday = 5. maijs
| occupation =
| homes = Monikas dzīvoklis (1.—6. sezona)
Fēbes dzīvoklis (6.—7. sezona)
Džoija dzīvoklis (7.—8. sezona)
Rosa dzīvoklis (8.—9., 10. sezona)
Džoija dzīvoklis (9.—10. sezona)
| family = Leonards Grīns (tēvs)
Sandra Grīna (māte)
Džila Grīna (māsa)
Eimija Grīna (māsa)
| spouse = [[Ross Gellers]] (1999—2000, 2004—pašlaik)
| children = Emma Gellere-Grīna (meita)
Bens Gellers (padēls)
| relatives = [[Monika Gellere]] (svaine)
[[Čāndlers Bings]]
(svainis)
| nieces and nephews = Erica Bing (māsasmeita)
Jack Bing (brāļameita)
}}
'''Reičela Grīna''' ({{val|en|Rachel Karen Green}}) ir tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Draugi (seriāls)|Draugi]]" (''Friends''). Viņu attēlo aktrise [[Dženifere Anistone]]. Par šo lomu viņa ir saņēmusi ''[[Emmy balva|Emmy]]'', [[Ekrāna aktieru ģildes balva|Ekrāna aktieru ģildes balvu]] un [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvu]].<ref>{{ziņu atsauce|title= Jennifer Aniston almost missed out on ‘Friends’ role|work= [[San Francisco Chronicle]]|date= |url= http://blog.sfgate.com/dailydish/2012/04/27/jennifer-aniston-almost-missed-out-on-%E2%80%98friends%E2%80%99-role/|accessdate= 2012-05-05|archive-date= 2012-05-03|archive-url= https://web.archive.org/web/20120503055625/http://blog.sfgate.com/dailydish/2012/04/27/jennifer-aniston-almost-missed-out-on-%E2%80%98friends%E2%80%99-role/}}</ref>

sentences: '''Šveicieši''' ({{val|de|die Schweizer}}, {{val|fr|les Suisses}}, {{val|it|gli Svizzeri}}) ir [[Eiropa]]s [[nācija]], [[Šveice|Šveices Konfederācijas]] pilsoņi. Kopējais skaits ir 6 695 000 cilvēku (2012. gadā). Šveicē — 6 miljoni.

sentences:
{{POV}}
'''Ebreju vēstures hronoloģija''' apkopo svarīgākos [[Ebreji|ebreju]] vēstures notikumus no [[Tora]]s laikiem līdz [[Izraēla]]s valsts izveidošanai.

sentences:
{{Kontinenta infokaste
|title               = Ziemeļamerika
|image               =
|area                = {{nobr|24 709 000 km2}}
|population          = {{nobr|528 720 588 (2008)}}
|density             = 22,9 /km2
|demonym             =
|countries           = 23
|list_countries      =
|dependencies        = 22
|unrecognized        =
|languages           = [[Angļu valoda|angļu]], [[Franču valoda|franču]], [[Spāņu valoda|spāņu]], [[Amerikas pamatiedzīvotāju valodas]], u. c.
|time                = [[UTC-10]] līdz [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
|internet            =
|cities              = {{plainlist|
* [[Mehiko]]
* [[Ņujorka]]
* [[Losandželosa]]
* [[Čikāga]]
}}
|peak                =
|organization        = [[Ziemeļamerikas brīvās tirdzniecības nolīgums|NAFTA]]
}}
'''Ziemeļamerika''' ir trešais lielākais kontinents pēc platības un ceturtais lielākais — pēc iedzīvotāju skaita. To apskalo [[Ziemeļu ledus okeāns]] ziemeļos, [[Atlantijas okeāns]] — ziemeļaustrumos un austrumos, [[Karību jūra]] — dienvidaustrumos un [[Klusais okeāns]] — dienvidrietumos un rietumos. Kontinenta platība ir 24 230 000 kvadrātkilometru. 2008. gadā iedzīvotāju skaits bija {{nobr|528 720 588}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
'''Šmēlings''' var būt:

sentences: '''Mosa skala''' (izrunā ar garo ō) raksturo materiāla [[cietība|cietību]] ar tā spēju ieskrāpēt mīkstāku materiālu. Šo skalu visbiežāk izmanto [[mineraloģija|mineraloģijā]] minerāla veida noteikšanai. Mosa skalu izveidoja vācu mineralogs [[Frīdrihs Moss]] 1812. gadā un šī ir viena no populārākajām metodēm materiāla cietības noteikšanai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zirgu vārdotājs
| attēls                   = Horse whisperer.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Horse Whisperer''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Roberts Redfords]]
| producents               =
* [[Patriks Markijs]]
* Roberts Redfords
| scenārija autors         =
* [[Ēriks Rots]]
* [[Ričards Lagreiveniss]]
| galvenajās lomās         =
* Roberts Redfords
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Sems Nīls]]
* [[Daiena Vesta]]
* [[Kriss Kūpers]]
| mūzika                   = [[Kārters Burtvels]]
* [[Tomass Ņūmens]]
* [[Gvils Ouens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|5|15}}
| ilgums                   = 162 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/horse-whisperer-1998-3|title=The Horse Whisperer|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 4, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|186,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=horsewhisperer.htm|title=The Horse Whisperer (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 4, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zirgu vārdotājs"''' ({{val|en|The Horse Whisperer}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas balstīta uz Nikolasa Evansa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Roberts Redfords]]. Citas lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Kristīna Skota Tomasa]], [[Sems Nīls]], [[Daiena Vesta]] un [[Kriss Kūpers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|5|15||bez}}.

sentences:
{{infokaste+}}
]]
'''Rolands''' (franku: ''*Hrōþiland'') ir [[Leģenda|leģendārs]] [[8. gadsimts|8. gadsimta]] [[franki|franku]] [[bruņinieks]], varonis [[karolingi|karolingu]] [[dinastija]]s karaļa [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] laikā. Franku cīņās ar [[pagānisms|pagāniem]] un [[musulmaņi]]em pakāpeniski sāka veidoties [[Krustneši|krustnešu]] [[tradīcija]]s, kas pilnībā noformējās vēlākajos [[Krusta kari|Krusta karos]] [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]]. Leģenda par Rolandu atspoguļo krustnešu un Krusta karu [[ideoloģija]]s pirmsākumus, kur saplūst varonības un drošsirdības patoss ar reliģisku fanātismu.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Arnolds Stubavs
 | vārds_orig              =
 | attēls                  = Arnolds Stubavs.jpg
 | attēla izmērs           = 150px
 | komentārs               = pirms 1950. gada
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1910|12|29}}
 | dz. vieta               = [[Šķibes pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|1958|05|19|1910|12|29}}
 | miršanas vieta          = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[aktieris]]
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis NT small.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Psammolepis venyukovi}} rekonstrukcija.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv = Psammolepji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis <small>Agassiz, 1845</small>
}}
'''Psammolepji''' (''Psammolepis'') (no sengr. ψαμμο - smiltis + λεπίς - zvīņas, zvīņu ādas zobi atgādina smilšu graudiņus) ir [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] izmirušās [[Psammosteju apakškārta]]s [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi [[1845. gads|1845. gadā]] aprakstīja dabaspētnieks [[Luijs Agassis]]. Ģints tipveida suga ir ''[[Psammolepis paradoxa]]'', kas tika aprakstīta gadu iepriekš, kā ''Psammosteus paradoxus''.

sentences: '''Gada esperantists''' ''(Esperantisto de la Jaro)'' ir goda nosaukums, ko katru gadu piešķir [[esperanto valoda]]s ikmēneša izdevuma ''[[La Ondo de Esperanto]]'' redaktori. Balvas saņēmēju izvēlas starptautiska žūrija, kuru vada žurnāla krievu izdevēja [[Haļina Gorecka]]. Gada esperantista balva tika izveidota 1998. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Netīrais Harijs
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|36 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2320467457/|title=Dirty Harry (1971) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|3|15}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 102 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1971|12|23}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| studija = ''[[The Malpaso Company]]''
| operators = [[Brūss Surtess]]
| oriģinālnos = ''Dirty Harry''
| mūzika = [[Lalo Šifrins]]
| aktieri = * [[Klints Īstvuds]]
* [[Endijs Robinsons]]
* [[Harijs Gvardino]]
* [[Reni Santoni]]
* [[Džons Vernons]]
| scenārijs = * [[Harijs Džulians Finks]]
* [[Rita Finka]]
* [[Dīns Rīsners]]
| producents = Dons Sīgels
| režisors = [[Dons Sīgels]]
| žanrs = asa sižeta trilleris, ''neo-noir''
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Dirty harry.jpg
| imdb =
}}'''"Netīrais Harijs"''' ({{Val|en|Dirty Harry}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' asa sižeta trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Dons Sīgels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klints Īstvuds]], [[Endijs Robinsons]], [[Harijs Gvardino]], [[Reni Santoni]] un [[Džons Vernons]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Mālpils
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Mālpils pils 2000-02-12.jpg
| image_caption = Mālpils pils
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Siguldas novads]]
| subdivision_name2 = [[Mālpils pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēts
| established_date = 1386
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = 4,69
| population_as_of = 16.01.2020.
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2834&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 1838
| population_density_km2 = {{#expr: 1838/4.025 round 1}}
| latd = 57
| latm = 00
| lats = 38
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 57
| longs = 35
| longEW = E
| elevation_m = 90
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta indekss
| postal_code = LV-2152
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Plātņu tektonika''' ir mūsdienu [[ģeoloģija|ģeoloģiska]] teorija par [[litosfēra]]s kustību. Šī [[teorija]] apgalvo, ka [[Zemes garoza]] sastāv no vairākām '''tektoniskām plātnēm''', kuras visu laiku atrodas pastāvīgā kustībā attiecībā vienai pret otru. [[Okeāniskā Zemes garoza|Okeāniskā tipa Zemes garozas]] plātnes visu laiku atjaunojas, [[spredings|spredinga]] procesā veidojot jaunas [[virsma]]s. Savukārt [[subdukcija]]s dēļ okeāniskās plātnes tiek bīdītas zem kontinentālajām vai salu lokiem un iegrimst Zemes [[mantija|mantijā]], kur tās izkūst. Plātņu tektonika skaidro arī [[zemestrīce|zemestrīču]], [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumu veidošanos, kuri visbiežāk notiek tieši pie plātņu robežām.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Imula
| attēls            = Imula pie Buses pilskalna 2002-11-24.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Imula pie Buses pilskalna
| vietaskarte             = Latvija
| reljefs = jā
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Saldus novads]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Abava]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=44 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=33 | sāk_gar_s=18 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=01 | iet_plat_s=01 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=37 | iet_gar_s=24 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 45
| iztekas_augstums  = 107,1
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 74,8
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,06
| baseins           = 276,2
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Buļļupe (Imulas pieteka)|Buļļupe]]
}}
'''Imula''' ir [[Abava]]s kreisā pieteka [[Saldus novads|Saldus]] un [[Tukuma novads|Tukuma]] novados. Iztek no pārpurvota apvidus ziemeļos no [[Brocēni]]em. Tek pa [[Saldus pauguraine|Saldus pauguraini]] samērā šaurā ielejā ar augstiem (20 m) krastiem. Ietek [[Abava|Abavā]] 400 m lejpus [[Amula]]s ietekas. Lielākās pietekas [[Buļļupe (Imulas pieteka)|Buļļupe]] (30 km), [[Dimžava]] (17 km), [[Briežupīte]] (12 km).<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Lielākās apdzīvotās vietas krastos: [[Gaiķi]], [[Satiķi]], [[Vāne]], [[Matkule]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Denjels Libeskinds
|     vārds_orig = ''Daniel Libeskind''
|         attēls =Daniel Libeskind.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1946
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Lodza]], {{POL}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = arhitekts
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Tuvalu}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{vikisaites+}}
Ar terminu '''pilsētas upes sindroms''' ({{val-en|urban stream syndrome}}) tiek apzīmēta pilsētas upju [[Ekoloģija|ekoloģiskā]] degradācija — negatīvo ietekmju komplekss, kuram tiek pakļauta [[upe]], tai plūstot caur urbanizētām teritorijām.<ref>Meyer, J.L., Paul, M.J. and Taulbee, W.K. 2005. Stream ecosystem function in urbanizing landscapes. Journal of the North American Benthological Society. (24), 602—612.</ref> Sindroms izpaužas kā ūdensteces ekosistēmas strukturālās un funkcionālās izmaiņas: paaugstinātās piesārņojošo vielu koncentrācijas, mainīta gultnes morfoloģija, samazināta bioloģiskā daudzveidība, pret piesārņojumu toleranto sugu dominance un citas pazīmes. Upju ekosistēmas urbanizētās teritorijās ir īpaši neaizsargātas pret negatīvām ietekmēm, ko rada zemes izmantošanas, virsmas apauguma izmaiņas un ar to saistītas antropogēnas aktivitātes. Bieži vien procesi un mehānismi, kas izsauc sindromu, ir kompleksi un sarežģīti.<ref name=":0">Walsh, C.J., Roy, A. H., Feminella, J.W., Cottingham, P. D. and Groffman, P. M. 2005. The urban stream syndrome: current knowledge and the search for a cure. Journal of the North American Benthological Society. (24), 706—723.</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Vainags
| abbreviation = CrA
| name_latin = Corona Australis
| RA = 19
| dec = −40
| areatotal = 128
| arearank = 80. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α CrA''
| starmagnitude = 4,1
| neareststarname = ''HD 177565''
| stardistance = 56
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
darbs "Champs de Mars. La Tour rouge" (1911. gads)]]
'''Orfisms''' ir mākslas virziens, kas bija aktīvs laikā, kad attīstījās [[kubisms]] (ap 1910.—1913. gadu).

sentences: '''Polisulfīdi''' ir [[sērs|sēru]] saturoši savienojumi ar kopējo formulu Me2S''n'', kur Me — vienvērtīgs metāls vai [[amonija jons]]. Šo savienojumu molekulas satur sēra atomu ķēdes —S—S(''n'')—S—. Ir pazīstami arī dažādi ūdeņraža polisulfīdi ([[polisulfāni]]) H2S''n'', kur ''n'' var būt no 2 ([[ūdeņraža persulfīds]]) līdz pat 23. Tie ir eļļaini dzelteni šķidrumi; sēra saturam kļūstot lielākam, savienojuma krāsa kļūst sarkanāka.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Veču revanšs
| attēls                   = Grudge Match Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Grudge Match''
| žanrs                    = sporta filma, komēdija
| režisors                 = [[Pīters Segals]]
| producents               =
* [[Bills Džerbers]]
* [[Marks Stīvens Džonsons]]
* [[Maikls Jūings]]
* [[Ravi Mehta]]
* Pīters Segals
| scenārija autors         =
* [[Tims Kelehers]]
* [[Rodnijs Rotmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts De Niro]]
* [[Silvestrs Stallone]]
* [[Kevins Hārts]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Džons Berntāls]]
* [[Kima Beisingere]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gerber Pictures]]''
* ''[[Callahan Filmworks]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2013|12|25||bez}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/grudge-match-2013|title=Grudge Match|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= December 27, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=grudgematch.htm|title=Grudge Match (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|44,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Veču revanšs"''' ({{val|en|Grudge Match}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Pīters Segals]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Silvestrs Stallone]], [[Kevins Hārts]], [[Alans Ārkins]], [[Džons Berntāls]] un [[Kima Beisingere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|12|25||bez}}.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = halogēns
 |       kārtas skaitlis = 9
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 7
 |               simbols = F
 |              atommasa = 18,9984032
 |    valences elektroni = [He]2s22p5
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Fluora molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu un
fluors sašķidrinātā stāvoklī kriogēnā temperatūrā
 |   oksidēšanas pakāpes = '''-1'''
 |   elektronegativitāte = 3,98
 |               blīvums = 1,696
 |   kušanas temperatūra = 53,53 K (-219,62 °C)
 |  viršanas temperatūra = 85,03 K (-188,12 °C)
 | trīskāršais punkts    =
 | kritiskais punkts     =
 | īpatnējā pretestība   =
 | skaņas ātrums         =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sausnējas pagasts
| karte             = Sausnējas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Sidrabiņi
| platība           = 595,0
| iedzīvotāji       = 683<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 595 / 117 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Sausnējas pagasts''' ir viena no [[Madonas novads|Madonas novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos. Robežojas ar sava novada [[Ērgļu pagasts|Ērgļu]] un [[Vestienas pagasts|Vestienas pagastiem,]] [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] [[Vietalvas pagasts|Vietalvas]] un [[Iršu pagasts|Iršu pagastu]] un [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Meņģeles pagasts|Meņģeles]] un [[Mazozolu pagasts|Mazozolu]] pagastiem. Kopš 2021. gada Madonas novadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dionīsijs Gotfrīds Krons
|     vārds_orig = Dionysius Gottfried Croon
|         attēls = KronsDionisijs.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1777
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1838
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Lielvārde]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja, dzimusi fon Bergene
|          bērni = dēls- mācītājs [[Kārlis Georgs Gotlībs Krons]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šokolāde
| attēls                   = Chocolat sheet.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chocolat''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Lase Halstrēms]]
| producents               =
* [[Deivids Brauns]]
* [[Leslija Holerana]]
* [[Kita Goldena]]
| scenārija autors         = [[Roberts Nelsons Džeikobss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Žiljeta Binoša]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Lena Olina]]
* [[Alfreds Molina]]
* [[Hjū O'Konors]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|12|15}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chocolat-2000|title=Chocolat|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chocolat.htm|title=Chocolat (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|152,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šokolāde''' ({{val|en|Chocolat}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Žiljeta Binoša]], [[Džūdija Denča]], [[Lena Olina]], [[Alfreds Molina]] un [[Hjū O'Konors]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|12|15||bez}}.

sentences:
{{cita nozīme|upi|senpilsētu|Ūra}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ūra
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Our
| citvaloda2      = de
| oriģinālnosaukums2 = Our
| citvaloda3      = lb
| oriģinālnosaukums3 = Our
| attēls            = Our_Luxemburg_Germany.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ūra
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Augstie Fenni]], {{BEL}}
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Zauere]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=22 | sāk_plat_s=38 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=06 | sāk_gar_m=20 | sāk_gar_s=45 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=49 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=30 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=06 | iet_gar_m=17 | iet_gar_s=12 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BEL}}
{{LUX}}
{{GER}}
| garums            = 96,11
| iztekas_augstums  = 640
| ietekas_augstums  = 177
| kritums           =
| caurtece          = 9,38
| gada_notece       =
| baseins           = 668
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Ieži''' ir dabiskas izcelsmes [[Minerāls|minerālu]] sakopojumi, kas veido [[Zemes garoza|Zemes garozu]] ([[litosfēra|litosfēru]] un [[mantija (ģeoloģija)|mantijas]] augšējo daļu). Iežus klasificē pēc to izcelsmes, minerālu un ķīmiskā sastāva, pēc to uzbūves (veidojošo daļiņu tekstūras). Pēc izcelsmes iežus sadala [[magmatiskais iezis|magmatiskajos iežos]], [[nogulumiezis|nogulumiežos]] un [[Metamorfais iezis|metamorfajos iežos]]. Litosfērā kopumā ir ļoti mainīgi apstākļi. Uz to iedarbojas endogēnie procesi [[magmatisms]], [[metamorfisms]], un [[Eksogēnie procesi|eksogēnie ģeoloģiskie procesi]] — [[dēdēšana]], nogāžu procesi, virszemes un pazemes ūdeņu darbība, ledāju un vēja darbība — tādējādi nepārtraukti notiek iežu un minerālu pārvērtības.

sentences:
{{Noformējums+}}
'''Numismātika''' (no {{val|el|νόμισμα}} (''numisma'') — '[[monēta]]') ir vēstures palīgnozare, kas pēta monētas un monētu depozītus, [[nauda|naudu]], kā arī ar to saistītos rakstītos avotus.

sentences: '''Atspēkojamība''' jeb '''falsificējamība''' ir uzskata, [[hipotēze]]s vai [[teorija]]s pareizības un nepareizības pierādīšanas iespējamība.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.satori.lv/raksts/2491|title= Ateisma aizstāvībai|accessdate= 2016-01-17|last= |first= |coauthors= |date= 2008-12-16|work= |publisher= [[Satori (interneta žurnāls)|Satori]]}}{{Novecojusi saite}}</ref> Zinātnes filosofs [[Kārlis Popers]] ierosināja, ka atspēkojamība ir priekšnoteikums [[zinātne]]s atšķiršanai no [[pseidozinātne|nezinātnes]]. Popers uzskatīja, ka tikai tādas hipotēzes, kuras iespējams neapšaubāmi atspēkot, ir uzskatāmas par pieļaujamām zinātniskā pētniecības procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Studijas doktorantūrā RTU |accessdate=2016-01-17 |last= Juhna|first= Tālis |coauthors= |date= |work= |publisher=}}</ref>

sentences: '''Pašindukcija''' ir [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēka]] (EDS) rašanās [[Elektriskais vadītājs|vadītāja]] kontūrā, mainoties kontūra izmēriem vai [[Magnētiskā caurlaidība|vides magnētiskajai caurlaidībai]], bet visbiežāk — caur šo kontūru plūstošās [[Strāvas stiprums|strāvas stiprumam]]. Tas ir [[Elektromagnētiskā indukcija|elektromagnētiskās indukcijas]] atsevišķs gadījums.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Gambija (nozīmju atdalīšana)|Gambija}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Gambija
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = River gambia Niokolokoba National Park.gif
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Upe Ņokolo Kobas nacionālajā parkā
  | karte             = Gambiarivermap.png
  | kartes_paraksts   = Gambijas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Āfrika
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Futadžalons]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Atlantijas okeāns]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{GIN}}
{{SEN}}
{{GMB}}
  | garums            = 1120
  | iztekas_augstums  = 1030
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           = 1030
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 77 054
  | pietekas          = {{vikidati|properties|linked|P974}}
  | sāk_plat_d= 11| sāk_plat_m= 24| sāk_plat_s= 18| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 12| sāk_gar_m= 15| sāk_gar_s= 05| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 13| iet_plat_m= 28| iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 16| iet_gar_m= 34| iet_gar_s= | iet_gar_EW=W
}}
'''Gambija''' ({{val|en|Gambia}}) ir upe [[Rietumāfrika|Rietumāfrikā]], tek cauri [[Gvineja|Gvineju]], [[Senegāla|Senegālu]] un [[Gambija|Gambiju]].<ref>{{PZT|221}}</ref> Tās garums ir aptuveni 1120 km. Sākas no [[Futadžalons|Futadžalona]] plato Gvinejā. [[Augštece|Augštecē]] tā ir krāčaina, bet, nonāk [[zemiene|zemienē]], tā sāk mest lokus. Ietek [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Lielākā pilsēta krastos ir [[Bandžula]] pie upes ietekas okeānā.

sentences:
'''Marksisms''' ir [[Filozofija|filozofiska]], [[Ekonomika|ekonomiska]], [[Socioloģija|sabiedriska]] un [[Politika|politiska]] teorija par [[kapitālisms|kapitālistiskā]] sabiedrībā valdošu šķiru konfliktu, kas neizbēgami noved pie sociāla apvērsuma un ekonomiskās sistēmas maiņas. Marksisms sakņojas [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] (1818—1883) un [[Frīdrihs Engelss|Fridriha Engelsa]] (1820— 1895) sociālekonomikas un vēstures teorijās:
* filozofiskais marksisms — [[dialektiskais materiālisms]] un uz tā pamata izveidotais vēstures procesa skaidrojums — [[vēsturiskais materiālisms]],
* zinātniskās koncepcijas — [[Ekonomika|ekonomikā]], [[Socioloģija|socioloģijā]], [[Politoloģija|politoloģijā]],
* ideoloģija — koncepcija par tirgus ekonomikas sociālo netaisnīgumu, šķiru cīņu un revolūcijas nepieciešamību,
* [[komunisms]],
* [[sociāldemokrātija]].

sentences:
{{ infobox
| title   = {{{name|<includeonly>{{PAGENAME}}</includeonly>}}}
| image   = {{{image|}}}
| label1  = [[autobūve|Ražotājs]]
| data1   = {{{manufacturer|}}}
| label2  = [[Mātes kompānija]]
| data2   = {{{parent_company|}}}
| label3  = Cits nosaukums
| data3   = {{{aka|}}}
| label4  = Ražošana uzsākta
| data4   = {{{production_start|}}}
| label5  = Ražošana pārtraukta
| data5   = {{{production_end|}}}
| label6  = Ražošana
| data6   = {{{production|}}}
| label7  = [[Modeļa gads]]
| data7   = {{{model_years|}}}
| label8  = Komplektācija
| data8   = {{{assembly|}}}
| label9  = Priekštecis
| data9   = {{{predecessor|}}}
| label10 = Pēctecis
| data10  = {{{successor|}}}
| label11 = [[automašīnu klasifikācija|Klase]]
| data11  = {{{class|}}}
| label12 = [[virsbūve|Virsbūves tips]]
| data12  = {{{body_style|}}}
| label13 = [[automašīnu piedziņas veidi|Piedziņa]]
| data13  = {{{layout|}}}
| label14 = [[autobūves platforma|Platforma]]
| data14  = {{{platform|}}}
| label15 = [[iekšdedzes dzinējs|Dzinējs]]
| data15  = {{{engine|}}}
| label16 = [[Transmisija]]
| data16  = {{{transmission|}}}
| label17 = [[Garenbāze]]
| data17  = {{{wheelbase|}}}
| label18 = Garums
| data18  = {{{length|}}}
| label19 = Platums
| data19  = {{{width|}}}
| label20 = Augstums
| data20  = {{{height|}}}
| label21 = [[Masa]]
| data21  = {{{weight|}}}
| label22 = Degvielas bāka
| data22  = {{{fuel_capacity|}}}
| label23 = [[all-electric range|Electric range]]
| data23  = {{{electric_range|}}}
| label24 = Saistītie modeļi
| data24  = {{{related|}}}
| label25 = [[automašīnu projektēšana|Projektētājs]]
| data25  = {{{designer|}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{cita nozīme|olšūnu|pārtikas produktu|ola (pārtika)}}
{{cita nozīme|olšūnu|upi|Oļa}}

sentences:
{{iw+}}
'''Viendobuma hiperboloīds''' ir visu to [[telpa]]s punktu [[kopa]], kuru [[koordināta]]s apmierina [[Vienādojums|vienādojumu]] <math> \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} - \frac{z^2}{c^2} = 1</math>.

sentences: '''Liekulība''' ir izturēšanās, rīkošanās vai [[uzskats|uzskatu]] paušana neatbilstoši saviem patiesajiem uzskatiem, parasti [[savtība|savtīgos]] nolūkos.<ref>{{cite web | url=http://www.tezaurs.lv/sv/?w=Liekul%C4%ABgs | title=Tezaurs. lv vārdnīcas skaidrojums | access-date={{dat|2013|05|30||bez}} | archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305102636/http://www.tezaurs.lv/sv/?w=Liekul%C4%ABgs | archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Liekulība ir uzskatāma par [[meli|melu]] formu.{{fact}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēroglekļa struktūrformula ar starpatomu attālumu

Sēroglekļa molekulas modelis
|       citi nosaukumi = oglekļa disulfīds
|           CAS numurs = 75-15-0
|      ķīmiskā formula = CS2
|              molmasa = 76,1
|              blīvums = 1260
|  kušanas temperatūra = -111,6 °C
| viršanas temperatūra = 46,3 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lielākā temperatūrā hidrolizējas<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 429. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Sērogleklis''' jeb '''oglekļa disulfīds''' (CS2) ir bezkrāsains, viegli gaistošs šķidrums. Tā [[molekula]] ir lineāra un [[izoelektroniskums|izoelektroniska]] [[CO2|oglekļa dioksīda]] molekulai.

sentences: '''27. aprīlis''' ir gada 117. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (118. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 248 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti|Irszu]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Iršu pagasts}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jautrīte Jukna
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 05
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], LPSR ZA Bioloģijas institūta [[Botānikas laboratorija]]
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = Dr.biol.
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Piedņestras starptautiskā atzīšana''' norit kopš 1992. gada 2. septembra, kad Piedņestra ieguva neatkarību no [[Moldova]]s. Piedņestras neatkarību ir atzinušas tikai 3 [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] neietilpstošas valstis. Pārējās valstis Piedņestru uzskata par Moldovas daļu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
2-Metoksietanola struktūrformula

2-Metoksietanola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OCH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=965
|kušanas temperatūra=-85 °C
|viršanas temperatūra=124-125 °C
}}
'''2-Metoksietanols''' (metilcelosolvs, CH3OCH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]]. To parasti lieto par šķīdinātāju. Tas ir viens no [[celosolvi]]em. Tie ir [[etilēnglikols|glikola]] ēteri. Celosolvus galvenokārt lieto par šķīdinātājiem, tie šķīst ūdenī un citos šķīdinātājos.

sentences:
{{citas nozīmes|Francijas departamentu|Izēra (nozīmju atdalīšana)|Izēra}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Izēra
| official_name           = ''Isère''
| other_name              =
| settlement_type         = departaments
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_shield            = Blason département fr Isère.svg
| shield_size             = 80px
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Grenoble]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Département 38 in France.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Izēras atrašanās vieta Francijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{FRA}}
| subdivision_type1       = [[Francijas reģioni|Reģions]]
| subdivision_name1       = [[Rona-Alpi]]
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 7431
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 1215212
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.isere.pref.gouv.fr/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Melitskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C12H6O12
|molmasa=342,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=286—288 °C (aizkausētā kapilārā)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Melitskābe''' (benzolheksakarbonskābe, C6(COOH)6) ir aromātiskā [[karbonskābes|karbonskābe]] ar sešām [[karboksilgrupa|karboksilgrupām]]. Tīra melitskābe ir bezkrāsaina, kristāliska viela (adatveida kristāli no etanola). Viegli šķīst ūdenī un spirtā.

sentences: '''Kultūras identitāte''' ir personas piederības izjūta konkrētai [[Kultūra|kultūras]] kopienai, identificējoties ar tās kultūras modeļiem.

sentences:
'''Pamataudi''' jeb '''parenhīma''' ({{val|la|parenchyma}}) ir daudzšūņu [[Organisms|organismu]] iekšējās vides [[audi]], kas sastāv no salīdzinoši vienādām nepolarizētām [[Šūnas|šūnām]].
* [[Dzīvnieki]]em pamataudi ir galvenie [[Orgāns|orgānu]] funkcionējošie audi.
* [[Augi]]em pamataudi ir audi, kuros notiek augsti specializēto vadaudu [[diferenciācija]].<ref name="HumBio"/>
Pamataudi lielākoties sastāv no dzīvām noapaļoti daudzstūrainām šūnām, starp kurām veidojas starpšūnu telpa. Pamataudi ir maz diferencējušies. Tie spēj atkal kļūt par [[veidotājaudi]]em. Pamataudu šūnās notiek barības vielu ražošana, tās veic vielu uzsūkšanas, uzkrāšanas un izdalīšanas funkcijas, piedalās gāzu maiņā. Pamataudiem piemīt arī mehāniska izturība.

sentences:
{{Vikikrātuves kategorija|Western Balts|Rietumbalti}}
{{Pamatraksts|Rietumbalti}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
{{Pieminekļa infokaste
|          nosaukums = Kaija
|vietējais_nosaukums =
|             attēls = Daugavpils kaija 2012.jpg
|    attēla_paraksts = Kaija 2012. gadā
| map_image = Latvija
|           map_text =
|          map_width =
|latd  =55  | latm  =55  | lats  =30 | latNS  = N
|longd =26  | longm =28 | longs =49  | longEW = E
|    atrašanās_vieta = {{vieta|Latvija|Līksnas pagasts}}
|             autors =
|        arhitektūra =
|              veids =
|          materiāls = skārds
|            platība =
|             garums =
|            platums = 30 metri
|           augstums =
|              sākts =
|           pabeigts = [[1976]]. gads
|            atklāts =
|       pārvaldnieks =
|            veltīts =
|        apmeklētāji =
|     public_transit =
|              extra =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Artūrs Kaminskis
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1914
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Ilūkstes apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]] <br /> (tagad {{LVA}})
|              m_gads = 2003
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = {{LVA}}, [[Rīga]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{LVA}}
|             tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        nodarbošanās = [[luterisms|luterāņu]] mācītājs, [[teoloģija|teologs]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      = FIA Pasaules rallijkrosa čempionāts
| aktuāla_sezona = 2022. gada FIA Pasaules rallijkrosa čempionāts
| logo           = World Rallycross Championship 2021 Logo.svg
| pikseļi        =
| sports         = [[autosports]]
| dibin          = [[2014. gada FIA Pasaules rallijkrosa čempionāts|2014]]
| komandas       =
| braucēji       =
| valsts         = starptautisks
| dzinēji        =
| riepas         = ''[[Cooper Tire & Rubber Company|Cooper]]''
| čempions_br    = {{flaga|Zviedrija}} [[Johans Kristofersons]] (''Supercar'')
{{flaga|Beļģija}} [[Guiloms De Rīders]]
(RX2)
| čempions_km    = {{flaga|Zviedrija}} ''[[Hansen Motorsport]]'' (''Supercar'')
''nav'' (''RX Lites'')
| mlapa          = {{URL|http://www.fiaworldrallycross.com/}}
}}
'''FIA Pasaules rallijkrosa čempionāts''' ({{val|en|FIA World Rallycross Championship}}, oficiālā abreviatūra ''World RX'' vai WRX) ir [[Rallijkross|rallikrosa]] sacīkšu sērija, ko organizē [[Starptautiskā Automobiļu federācija|FIA]] kopā ar ''[[IMG Motorsport]]''.

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
| nosaukums                = Austrālijas un jaunzēlandes armijas korpuss(ANZAC)
| attēls                   = [[File:Landing at Gallipoli (13901951593).jpg|300px|left|upright=1.25|]]
| virsraksts               =
| valsts                   = {{flaga|Austrālija}} [[Austrālija]]
{{flaga|Jaunzēlande}} [[Jaunzēlande]]
| pastāvēšana              = 1914—1916; 1941
| pakļautība               = [[Vidusjūras Ekspedīcijas spēki]]
| karaspēka veids          = Sauszemes spēki
| iesauka                  = ANZAC
| krāsas                   =
| devīze                   =
| militārās operācijas     = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Otrais pasaules karš]]
[[Vjetnamas karš]]
| pašreizējais komandieris =
| komandieri               = [[Viljams Bērdvuds]]
}}
'''Austrālijas un Jaunzēlandes armijas korpuss (ANZAC)''' ({{val|en|Australian and New Zealand Army Corps (ANZAC)}})  bija Vidusjūras ekspedīcijas spēku [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] armijas korpuss. Tas tika izveidots [[Ēģipte|Ēģiptē]] 1914. gada decembrī un darbojās [[Galipoli kampaņa|Galipoli kampaņas]] laikā. Ģenerālis [[Viljams Bērdvuds]] komandēja korpusu, kurā galvenokārt bija Austrālijas Pirmo karalisko spēku un Jaunzēlandes 1. ekspedīcijas spēku karaspēks, lai gan kampaņas laikā reizēm bija pievienotas arī Lielbritānijas un Indijas vienības. Korpuss izformēja 1916. gadā pēc sabiedroto evakuācijas no [[Galipoli pussala|Galipoli pussalas]] un I ANZAC korpusa un II ANZAC korpusa izveidošanas.

sentences: '''Cyrix''' bija [[mikroprocesors|mikroprocesoru]] ražotājs, kurš dibināts [[1988]]. gadā kā augstražīgu [[līdzprocesors|matemātisko līdzprocesoru]] piegādātājs. Kompāniju dibināja agrākie [[Texas instruments]] darbinieki. Cyrix dibinājs Džerijs Rodžers (''Jerry Rogers'') agresīvi vervēja inženierus, izveidojot nelielu, bet efektīvu 30 cilvēku grupu.

sentences:
[[Kategorija:Brekši]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Brekši]]

sentences: '''Pārtuksnešošanās''' ir [[cilvēks|cilvēku]] [[saimnieciskā darbība|saimnieciskās darbības]] izraisīta [[zemes noplicināšana|zemes noplicināšanās]], kas noved pie [[augsne]]s auglības straujas samazināšanās un vēlāk augsnes segas pilnīgas iznīcināšanas. Procesa gaitā izmainās augsnes mitruma režīms un notiek augsnes sasāļošanās un sablīvēšanās. Galvenie pārtuksnešošanās iemesli ir mežu un krūmāju izciršana, uguns izmantošana zemes apsaimniekošanā, ekstensīva zemes apstrāde un iedzīvotāju skaita pieaugums.

sentences: {{Citas nozīmes|planētas Zeme atmosfēru|Atmosfēra (nozīmju atdalīšana)|atmosfēra}}

sentences: {{Commonscat|Athletes from the Czech Republic|Čehijas vieglatlēti}}

sentences: '''Spriedums''' ir doma, atzinums, ko izsaka [[Teikums|teikumā]], apgalvojuma vai nolieguma formā.<ref name=":0">Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 25. lpp.</ref> Spriedums var būt arī tas, ko [[tiesa]] nospriedusi, nolēmusi.<ref>http://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/s/spriedums{{Novecojusi saite}}</ref> Spriedumā var kaut ko apgalvot vai [[Noliegums|noliegt]], paust pārliecību, nodomus, paredzējumus, neizpratni, cildinājumu, nopēlumu, interesi, satraukumu, sajūsmu.<ref name=":0" />

sentences: '''Telemea''' (izrunā: [teleˈme̯a]) ir balts krēmveida [[siers]], kas pagatavots no [[govs]] vai [[aita]]s [[piens|piena]] un ko ražo [[Rumānija|Rumānijā]].<ref>[https://books.google.com/books?id=MnG50g_P0VUC&pg=PA280 Handbook of Animal-Based Fermented Food and Beverage Technology, Second Edition - Google Книги<!-- Заголовок добавлен ботом -->]</ref><ref name="telemeacheese">[https://www.cheese.com/telemea/ About Telemea] at cheese.com</ref> Sieram var būt atšķirīgs ūdens saturs, padarot to vai nu pusmīkstu, vai krēmīgu. Tam ir patīkama, nedaudz salda, skāba un sāļa garša, kas kļūst izteiktāka, kad siers nogatavojas. To lieto kā galda sieru [[uzkodas|uzkodām]], [[salāti (ēdiens)|salātiem]], dažādiem ēdieniem (piemēram, [[omlete]]s, [[pankūkas]], [[pīrāgs (pārtika)|pīrāgi]]). Telemea ražošanai pienam pievieno [[fermenti|fermenta]] ekstraktu. Visbiežāk tiek izmantots govs un aitas piens, retāk [[kaza]]s vai [[bifeļi|bifeļa]] piens. Iegūto biezpienu ievieto [[marle|marlē]], visu nakti nospiež un pēc tam sagriež kvadrātveida gabaliņos. Tad sieru vairākas nedēļas iztur [[sālījums|sālījumā]].<ref name="telemeacheese" /> Pēc tam to uzglabā koka mucās. Visu ziemu to var turēt koncentrētākā sālījumā, tādā gadījumā pirms lietošanas to atsāļo svaigā ūdenī.

sentences: '''Filips fon Elmpts''' ({{val-de|Graf Philipp von Elmpt}}, {{val-ru|Филипп Иванович Эльмпт}}, 1763—1818) bija [[Krievijas Impērija]]s armijas [[ģenerālleitnants]], pabeidza [[Svitenes muiža]]s kungu mājas celtniecību.

sentences:
{{Militārās vienības infokaste|nosaukums=Korejas Tautas armija
조선인민군
|attēls=Emblem_of_the_Korean_People's_Army.svg|attēla izmērs=100px|virsraksts=Korejas Tautas armijas emblēma|valsts={{flaga|Ziemeļkoreja}} [[Ziemeļkoreja]]|pastāvēšana=1948. gada 8. februāris— pašlaik|pakļautība=|daļa no=|karaspēka veids=|krāsas=|karavīru skaits=1 270 000|jubileja=|devīze=|militārās operācijas=[[Korejas karš]]
[[Vjetnamas karš ]]
|pašreizējais komandieris=|komandieri=}}'''Korejas Tautas armija''' ([[Korejiešu valoda|korejiešu]]: 조선인민군) ir [[Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas karogs|Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas]] [[Karaspēks|bruņotie spēki]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Hāpsalu pils
| native_name    =
| image          = Haapsalu Castle.jpg
| image_size     =
| caption        = Pils ar katedrāli.
| map_type       = Igaunija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 58| latm = 56| lats = 50| latNS = N
| longd = 23| longm = 32| longs = 19| longEW = E
| location       = {{vieta|Igaunija}}
| region         = [[Livonija]]
| type           = Pils, katedrāle
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Livonijas
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas un celtnes
| management     =
| public_access  = Brīva pieeja
| notes          =
| designation    =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Alaja ieleja
|attēls                 = Alai Valley 1.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Kizilsū]] gultne Alaja ielejā; fonā [[Aizalaja grēda]]
 | pushpin_map           = Kirgizstāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min =36 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =73|lon_min =0 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{KGZ}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamira-Alaja sistēma]]
|atdala_ko              = [[Alaja grēda|Alaja grēdu]]
|atdala_no              = [[Pamirs|Pamira]]
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 180
|platums                = 8—25
|platība                = 1700
|kalns                  =
|augstums               = 2240—3536
|pilsētas               = [[Saritaša]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Alaja ieleja''' ({{val|ky|Алай өрөөнү}}) ir ap 180 km gara un 8 līdz 25 km plata starpkalnu ieplaka [[Kirgizstāna]]s dienvidos, [[Pamira-Alaja sistēma|Pamira-Alaja kalnu sistēmā]]. Izvietojusies starp [[Alaja grēda|Alaja grēdu]] ziemeļos un [[Pamirs|Pamiram]] piederīgo [[Aizalaja grēda|Aizalaja grēdu]] dienvidos.<ref>{{PZT|25}}</ref> Augstums no 2240 m vjl rietumos līdz 3536 m austrumos [[Taunmurunas pārkāpe|Taunmurunas pārkāpē]]. Cauri ielejai austrumu—rietumu virzienā tek [[Kizilsū]] upe uz [[Tadžikistāna|Tadžikistānu]]. Neliela ielejas daļa pieder [[Kizilsu|Austrumu Kizilsu]] baseinam, kas tek no ledāja pie Taunmurunas pārkāpes uz austrumiem, uz [[Ķīna|Ķīnu]]. Ielejā kontinentāls, sauss klimats, rietumu daļā — pustuksnesis, austrumu — kalnu stepes, subalpīnās un alpīnās pļavas. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Saritaša]], caur kuru no [[Oša]]s uz [[Horuga|Horugu]] iet [[Pamira trakts]], kā arī autoceļš uz Ķīnu austrumos un [[Džirgatola|Džirgatolu]] Tadžikistānā rietumos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hloroforma struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CHCl3
|molmasa=119,4
|blīvums=1480
|kušanas temperatūra=-64 °C
|viršanas temperatūra=62 °C
}}
[[File:The Discovery of chloroform (1913).webm|thumb|thumbtime=7|''The Discovery of Chloroform''. [[Žestu valoda]], 1913.]]
'''Hloroforms''' (trihlormetāns, CHCl3) ir slikti degošs [[šķīdinātājs]]. Tas ir smags, bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]] ar raksturīgu smaržu.

sentences:
Writer'' lietojumprogrammatūra]]
'''Lietojumprogrammatūra''' ({{val|en|Application software}}) jeb vienkārši '''lietotne''' ({{val|en|Application}}) ir [[programmatūra]]s apakšklase, kas nodrošina darbības, ko lietotājs vēlas veikt ar [[dators|datora]] palīdzību.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Mamil'''''<ref name="BBC News - 14 August 2010 - Rise of the Mamils (middle-aged men in lycra)">{{cite news|url=http://www.bbc.co.uk/news/magazine-10965608|title=Rise of the Mamils (middle-aged men in lycra)|last=[[Dominic Casciani]]|date=14 August 2010|work=[[BBC News]]|publisher=[[British Broadcasting Corporation]]|accessdate=14 December 2013}}</ref> jeb '''''MAMIL'''''<ref name="SMH - 2 September 2012 - Middle Aged Men In Lycra">{{cite news|url=http://www.smh.com.au/sport/cycling/blogs/cycling-tips/middle-aged-men-in-lycra-20100902-14oa6.html|title=Middle Aged Men In Lycra|last=Wallace|first=Wade|date=2 September 2012|work=[[The Sydney Morning Herald]]|publisher=[[Fairfax Media]]|accessdate=14 December 2013}}</ref> ir [[akronīms]] angļu valodā ar nozīmi "pusmūža vīrietis likrā" ({{val|en|middle-aged man in lycra}}).<ref name="Collins English Dictionary - Mamil">{{cite web|url=http://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/mamil|title=Mamil|work=[[Collins English Dictionary#CollinsDictionary.com|Collins English Dictionary]]|publisher=[[HarperCollins]]|accessdate=14 December 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20141111214757/http://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/mamil|archivedate={{dat|2014|11|11||bez}}}}</ref> Terminu izmanto, lai aprakstītu pusmūža [[vīrietis|vīrieti]], kurš savam vaļaspriekam brauc ar dārgu [[sacensību velosipēds|sacensību velosipēdu]]<ref name="BBC News - 14 August 2010 - Rise of the Mamils (middle-aged men in lycra)"/>, valkājot profesionāla izskata cieši pieguļošu [[velokrekls|velokreklu]] un [[velošorti|velošortus]].<ref name="SMH - 2 September 2012 - Middle Aged Men In Lycra"/>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jans Šadurskis
|     vārds_orig = ''Jan Szadurski''
|         attēls = POL COA Ciołek.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Šadursku ģerbonis
|     dz_dat_alt = ?
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = [[1771]]. gads
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Puša]], [[Inflantija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]<br />([[Rēzeknes novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = sabiedrisks darbinieks, muižnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Uzturlīdzekļi''' jeb '''alimenti''' (no {{val|la|alimentum}} — 'uzturs, barība') ir materiāls atbalsts un iztikas līdzekļi, kas atbilstoši likumam jānodrošina kādai personai sakarā ar [[ģimene]]s vai [[adopcija]]s attiecībām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/#/sv/alimenti|title=Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2020-06-23|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200315142631/https://tezaurs.lv/#/sv/alimenti|archivedate=2020-03-15}}</ref> Tie var būt naudas līdzekļu, [[apģērbs|apģērba]], mājokļa vai [[pārtika]]s formā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Dzidra Rinkule-Zemzare
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1920
|         dz_mēnesis = 07
|           dz_diena = 08
|           dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|             m_gads = 2007
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 04
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = skolotāja
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods = 1950~2000
|              žanri = [[bērnu literatūra]], stāsti
|             temati =
|       lit virzieni = [[dzeja]], [[proza]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = Pastariņa prēmija
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Dzidra Rinkule-Zemzare''' (īstajā vārdā '''Dzidra Zemzare''',<ref name="makslinieki.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.makslinieki.lv/profile/261/ |title=Dzidra Rinkule-Zemzare |accessdate={{dat|2013|02|10|SK}} |work=datu bāze Mākslinieku reģistrs |publisher=Latvijas Radošo savienību padome |date= }}</ref> dzimusi {{dat|1920|07|08}} [[Rīga|Rīgā]],<ref name="Rožkalne">{{Grāmatas atsauce|title=Latviešu rakstniecība biogrāfijās|edition=Otrais|year=2003|publisher=Zinātne|isbn=9984-698-48-3|pages=485.—486}}</ref> mirusi {{dat|2007|11|04}})<ref name="apollo.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.apollo.lv/zinas/mirusi-slavena-bernu-gramatu-autore-dzidra-rinkule-zemzare/368164 |title=Mirusi slavenā bērnu grāmatu autore Dzidra Rinkule-Zemzare |accessdate={{dat|2013|02|10|SK}} |work=apollo.lv |publisher=SIA Sanoma Latvia |date={{dat|2007|11|07|SK}} }}</ref> bija latviešu [[dzejniece]], pazīstama kā bērnu grāmatu autore un savu grāmatu ilustratore.<ref name="makslinieki.lv"/>

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamot pectiné Stuckenia pectinata dans "Les Baillons" à Enquin-sur-Baillons 03.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton pectinatus|suga=Potamogeton pectinatus|suga_lv=Ķemmveida glīvene|autors=L.|sinonīmi=Stuckenia pectinata}}'''Ķemmveida glīvene''' ({{val|la|Potamogeton pectinatus}}) ir mainīga izskata [[glīveņu dzimta]]s suga. Tā ir kosmopolītiskas izplatības suga, kas sastopama visu kontinentu [[saldūdens]] tilpēs un [[sājūdens]] jūrās, izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]]. Ziemeļeiropā, tostarp [[Latvija|Latvijā]], tā sastopama galvenokārt iesāļos jūras piekrastes ūdeņos, taču arī ezeros.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-pectinatus-l/|title=ķemmveida glīvene - Potamogeton pectinatus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-08}}</ref>

sentences:
'''Zāles''', arī '''medikamenti''', ir jebkura [[bioloģiski aktīvas vielas|bioloģiska aktīva viela]] vai to salikumi, kas uzrāda īpašības, kuras vajadzīgas, lai ārstētu [[cilvēks|cilvēku]] un dzīvnieku [[slimība]]s vai veiktu šo slimību profilaksi, kā arī jebkura viela vai vielu salikums, ko var izmantot vai ievadīt cilvēkiem vai dzīvniekiem vai nu ar mērķi atjaunot, uzlabot vai pārveidot fizioloģiskās funkcijas, izraisot farmakoloģisku, imunoloģisku vai metabolisku iedarbību, vai noteikt medicīnisko diagnozi.<ref>[http://likumi.lv/doc.php?id=43127  Farmācijas likums, I nodaļa, Vispārīgie noteikumi]</ref>
Visas Latvijā reģistrētās cilvēkiem paredzētās zāles, to zāļu apraksti un lietošanas instrukcijas ir pieejamas [[Zāļu Valsts aģentūra]]s mājaslapā, bet informācija par veterinārajām (dzīvniekiem paredzētajām) zālēm pieejama Pārtikas un veterinārā dienesta mājaslapā.

sentences: '''Amiloīdums''' [[Mikoloģija|mikoloģijā]] ir kādas [[sēnes]] daļas pozitīva amiloīda reakcija, kad to [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiski]] pārbauda, izmantojot [[Jods (elements)|jodu]] kā sastāvdaļu Melcera reaģentā vai, retāk, Lugola šķīdumā, tā radot zilu vai zili melnu krāsojumu. Termins "amiloīds" ir cēlies no latīņu vārda ''amyloideus'' ("cietei līdzīgs"),<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=2nd ed|title=Illustrated dictionary of mycology|url=https://www.worldcat.org/oclc/793519950|publisher=APS Press|date=2012|location=St. Paul, Minn.|isbn=978-0-89054-400-6|oclc=793519950|first=Miguel|last=Ulloa}}</ref> jo ciete rada līdzīgu reakciju, ko arī sauc par amiloīdo reakciju. Testu var veikt ar mikroskopiskiem objektiem, piemēram, [[Sporas|sporu]] vai [[Hifas|hifu]] sieniņām, vai arī makroskopiskiem sēnes audu gabaliņiem, kuriem uzklāj pilienu reaģenta. Pie negatīvas reakcijas, ko sauc par inamiloīdu vai neamiloīdu, pētāmie audi paliek savā krāsā. Reakciju, kas rada brūnu krāsojumu, sauc par dekstrinoīdu reakciju. Visbiežāk uz šo reakciju pārbauda sēņu sporas, un zinātniskākajos sēņu noteicējos tiek norādīts, vai sugas sporas ir vai nav amiloīdas. Tāpat pārbauda arī hifas un [[bazīdijas]].

sentences: '''Kuldīgas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 199 [[iela]]s [[Kuldīga|Kuldīgā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Kuldīga, Kuldīgas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Pols Lanževēns
| vārds_orig =''Paul Langevin''
| attēls = Langevin.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1872
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1946
| m_mēnesis=12
| m_diena=19
| m_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]], ''Collège de France'', [[Sorbonna]], ''ESPCI ParisTech''
| alma_mater =''[[École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris|ESPCI ParisTech]]''<br />''École Normale Supérieure''
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji = [[Dž. Dž. Tomsons]], [[Pjērs Kirī]]
| studenti = [[Irēna Žolio-Kirī]], [[Luijs de Brojī]]
| sasniegumi = Lanževēna vienādojums
| apbalvojumi = Hjūza medaļa, Koplija medaļa
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Lirika''' vai '''liriskā dzeja''' ir [[dzeja]]s forma, kas izceļas ar [[emocijas|emocionālu]], [[subjektivitāte|subjektīvu]] un [[personība|personīgu]] izpausmi. Tā fokusējas uz autora personīgajiem [[jūtas|jūtām]], [[domas|domām]] un [[pieredze|pieredzi]], sniedzot tās lasītājam ieskatu dzejnieka iekšējā pasaulē. Liriskajā dzejā bieži vien dominē tādi emocionālie stāvokļi, kā [[mīlestība]], [[zaudējums]], [[laime]], [[skumjas]] vai citas [[intimitāte|intīmas]] tēmas. Lirika bieži izpaužas īsos [[dzejolis|dzejoļos]] vai [[dziesma|dziesmās]], kur svarīgs ir valodas skaistums, [[ritms]] un [[atskaņa]]s. Liriskā dzeja ne vienmēr ir saistīta ar konkrētu stāstu vai sižetu, bet drīzāk vērsta uz dzejnieka subjektīvo pieredzi un izjūtām. Lirika ietvert plašu stilu un formu klāstu, un dažādās kultūrās tā var atšķirties gan pēc stilistiskajām īpatnībām, gan tematikas.

sentences:
[[Kategorija:Tieslietas| ]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Dušeti
| official_name            = დუშეთი
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Dusheti general view.jpg
| image_caption            =
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Mcheta-Mtianeti]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Dušeti municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1215
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1801
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 5144
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,5%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 05|lats= |latNS=N
| longd= 44|longm= 42|longs= |longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 1800
| area_code                = +995 346
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 900
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Dušeti''' ({{val|ka|დუშეთი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Mcheta-Mtianeti|Mchetas-Mtianeti]] mharē, [[Dušeti municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts ziemeļaustrumos [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] dienvidu priekškalnēs Dušetishevi upes krastos {{nobr|50 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|183}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Bartolomeu Diašs
|     vārds_orig = ''Bartolomeu Dias''
|         attēls = Bartolomeu Dias, South Africa House (cut).JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Bartolomeu Diaša statuja
|     dz_dat_alt = aptuveni 1451. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Algarve]], [[Portugāles karaliste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1500
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Labās Cerības rags]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Portugālis
|   nodarbošanās = Jūrasbraucējs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Bartolomeu Diašs''' ({{val|pt|Bartolomeu Dias}}; dzimis aptuveni [[1451]]. gadā, miris {{dat|1500|5|29}}) bija [[portugāļi|portugāļu]] [[jūrasbraucējs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Hakeri
| attēls = Hackersposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hackers''
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Īens Softlijs]]
| producents = * [[Maikls Peisers]]
* [[Ralfs Vinters]]
| scenārija autors = [[Rafaels Moreu]]
| galvenajās lomās = * [[Andželīna Džolija]]
* [[Džonijs Lī Millers]]
* [[Fišers Stīvenss]]
* [[Loreina Brako]]
| mūzika = [[Saimons Bosvels]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[United Artists]]''
| izplatītājs = ''[[MGM/UA Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1995|9|15|ASV|}}
| ilgums = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/hackers-1995|title=Hackers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 18, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424155614/http://www.bbfc.co.uk/releases/hackers-1995}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hackers.htm|title=Hackers|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 18, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Hakeri"''' ({{val|en|Hackers}}) ir 1995. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir [[Īens Softlijs]]. Galvenās lomas atveido [[Andželīna Džolija]], [[Džonijs Lī Millers]], [[Fišers Stīvenss]] un [[Loreina Brako]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|9|15||bez}} ASV.

sentences: {{Commonscat|Cities by country|Pilsētas pēc valsts}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = {{val|cs|Česká a Slovenská Federativní Republika}}
{{val|sk|Česká a Slovenská Federatívna Republika}}
|nosaukums_latv_val  = Čehijas un Slovākijas Federatīvā Republika
|sugasvārds          = Republika
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Centrāleiropa
|valsts              = Čehija, Slovākija
|laikmets            =
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = [[Federatīva republika|Federatīva]] [[parlamentāra republika]]
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1990
|gads_beigas         = 1992
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = Pārdēvēta
|date_start          = {{dat|1990|3|29||bez}}
|event_end           = [[Čehoslovākijas sadalīšanās|Sadalīšanās]]
|date_end            = {{dat|1992|1|31||bez}}
|
|event1              = Otrreiz pārdēvēta
|date_event1         = {{dat|1990|4|20||bez}}
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|
|p1                  = Čehoslovākijas Sociālistiskā Republika
|flag_p1             = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Čehija
|flag_s1             = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|image_s1            =
|s2                  = Slovākija
|flag_s2             = Flag_of_Slovakia.svg
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|flag                = Čehijas karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Herb_Czechosłowacji_(1990-1992).svg

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s [[holēra]]s slimniekam dod uzņemt šķidrumu, lai novērstu atūdeņošanos.]]
'''Atūdeņošanās''' jeb '''dehidratācija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ὕδωρ hýdōr'' — 'ūdens') tiek definēta kā pārmērīgs [[ķermeņa šķidrums|ķermeņa šķidruma]] zaudējums (piemēram [[holēra]]s slimniekiem).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Josifs Staļins
| vārds_orģ = იოსებ ბესარიონის ძე სტალინი
| attēls = Stalin Full Image.jpg
| mazs_att =
| apraksts = Josifs Staļins 1937. gadā
| amats = PSKP CK ģenerālsekretārs
| term_sākums = {{dat|1922|4|3|N}}
| term_beigas = {{dat|1952|10|16|N}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis =
| amats2 =
| term_sākums2 =
| term_beigas2 =
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| dzim_dati = {{dat|1878|12|6}}
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Gori}} (tagad {{GEO}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1953|3|5|1878|12|6}}
| mir_vieta = {{flaga|PSRS}} [[Kunceva]] pie [[Maskava]]s, [[KPFSR]] (tagad {{RUS}})
| apglabāts =
| tautība = [[gruzīni|gruzīns]]
| partija =
| dinastija =
| tēvs = Vissarions Džugašvili
| māte = Jekaterina Džugašvili
| dzīvesb = [[Jekaterina Svanidze]] (1885—1907), [[Nadežda Alilujeva]] (1901—1932)
| bērni = [[Svetlana Alilujeva]], [[Vasilijs Staļins]], [[Jakovs Džugašvili]]
| profesija =
| alma_mater = Tiflisas Teoloģiskais seminārs (nepabeidza, atskaitīts)
| reliģija =
| paraksts = Signature of Joseph Stalin.png
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Josifs Džugašvili''' ({{val|ru|Иосиф Виссарионович Джугашвили}}, {{val|ka|იოსებ ჯუღაშვილი}}; dzimis {{dat|1878|12|6}}, miris {{dat|1953|3|5}}), kopš 1912. gadā lietoja pseidonīmu '''Josifs Staļins''' ({{val|ru|Иосиф Виссарионович Сталин}}, no ''сталь'' — '[[tērauds]]'), bija [[gruzīni|gruzīnu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] politiķis. [[PSKP CK ģenerālsekretārs]] ([[1922]]—[[1953]]), no 1920. gadu beigām faktiski valdīja kā neierobežots [[diktators]]. [[Lielais terors|Lielā terora]] laikā valstī tika ieviests Staļina [[personības kults]]. Papildus ģenerālsekretāra amatam no 1941. gada ieņēma arī PSRS Tautas Komisāru Padomes priekšsēdētāja amatu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Es esmu Sems
| attēls                   = ImAmSamSeanMichelle.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''I Am Sam''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džesija Nelsone]]
| producents               =
* [[Ričards Solomons]]
* [[Edvards Cviks]]
* [[Māršals Heršovics]]
* Džesija Nelsone
| scenārija autors         =
* [[Kristīne Džonsone]]
* Džesija Nelsone
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Penns]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Daiena Vesta]]
* [[Dakota Faninga]]
* [[Ričards Šifs]]
* [[Loreta Devaina]]
* [[Lora Derna]]
| mūzika                   = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[The Bedford Falls Company]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|12|28||bez}}
| ilgums                   = 132 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-am-sam-2001|title=I Am Sam|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 25, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|97,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iamsam.htm|title=I Am Sam (2001)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Es esmu Sems"''' ({{val|en|I Am Sam}}) ir 2001. gada drāma, kuras režisore, kā arī viena no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džesija Nelsone]]. Galvenās lomas [[Šons Penns]], [[Mišela Feifere]], [[Daiena Vesta]], [[Dakota Faninga]], [[Ričards Šifs]], [[Loreta Devaina]] un [[Lora Derna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|28||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ciklobutāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = tetrametilēns
|           CAS numurs = 00287-23-0
|      ķīmiskā formula = C4H8
|              molmasa = 56,107
|              blīvums = šķidrā veidā 720
|  kušanas temperatūra = −91 °C
| viršanas temperatūra = 12,5 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Ciklobutāns''' (C4H8) ir bezkrāsaina, ūdenī nešķīstoša, ļoti viegli sašķidrināma [[gāze]] ar vāju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]], viegli šķīst [[acetons|acetonā]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1095. lpp. {{ru ikona}}</ref> Ciklobutāns pieder pie [[cikloalkāni]]em. Ciklobutāna maisījumi ar gaisu ir sprādzienbīstami.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mazais Cālis
| attēls                   = Chickenlittlemcgiposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chicken Little''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Marks Dindals]]
| producents               = [[Rendijs Fulmers]]
| scenārija autors         =
* [[Stīvs Bencičs]]
* [[Rons Dž. Frīdmans]]
* [[Rons Andersons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Brafs]]
* [[Džoana Kjūsaka]]
* [[Dens Molina]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Gerijs Māršals]]
* [[Eimija Sedarisa]]
* [[Marks Voltons]]
* [[Dons Knotss]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|10|30|Holivuda|2005|11|4|ASV|2006|1|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 79 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chicken-little-2005-0|title=Chicken Little|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 9, 2019|archive-date={{dat|2016|11|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161115132645/http://www.bbfc.co.uk/releases/chicken-little-2005-0}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chickenlittle.htm|title=Chicken Little|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 9, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|314,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Bibliotēkas infokaste
| nosaukums        = Kongresa bibliotēka<br />''Library of Congress''
| logo             = US-LibraryOfCongress-BookLogo.svg
| logo_izm         = 100
| logo_par         =
| attēls           = Thomas Jefferson Building Aerial by Carol M. Highsmith.jpg
| attēls_izm       =
| virsraksts       = Bibliotēkas galvenā ēka
| vieta            = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| koordinātas      =
| dibināta         = [[1800. gads]]
| filiāles         =
| kolekcija        = 160 775 469
| gada_aprite      =
| lasītāji         = <!--Iedzīvotāju skaits, kam pieejam bibliotēka.-->
| lietotāji        = <!--Lasītāja kartes-->
| budžets          = [[ASV dolāri|$]] 598 402 000
| direktors        =
| darbinieki       = 3224
| website          = {{URL|https://www.loc.gov/}}
}}
{{coord|38|53|19|N|77|00|17|W|region:US-DC_type:landmark|display=title}}
'''[[ASV Kongress|Kongresa]] bibliotēka''' ({{val|en|Library of Congress}}) ir [[bibliotēka]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], ''[[de facto]]'' ASV nacionālā bibliotēka, vecākā federālā kultūras institūcija visā valstī. Tā atrodas trīs ēkās [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Kongresa bibliotēka ir lielākā bibliotēka pasaulē pēc grāmatu skaita un plauktu lieluma.

sentences:
[[Kategorija:Lidostas pēc valsts|Austrālija]]
[[Kategorija:Austrālija]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sēra dioksīda molekulas modelis

Sēra dioksīda struktūrformula ar starpatomu attālumiem un leņķiem
|citi nosaukumi = sērpaskābes anhidrīds,
sēra(IV) oksīds
|CAS numurs = 7446-09-5
|ķīmiskā formula=SO2
|molmasa=64
|blīvums=2,551
|kušanas temperatūra=−72,4 °C (200,75 K)
|viršanas temperatūra=−10 °C (263 K)
|šķīdība ūdenī = 11,5 g/100 ml
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Rovans Hamiltons
|     vārds_orig = ''William Rowan Hamilton''
|         attēls = William Rowan Hamilton portrait oval combined.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1805
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Dublina]]
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Dublina]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]]
|        tautība = [[īri|īrs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[matemātika]], [[astronomija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Dublinas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
]]
'''Izkliedes induktivitāte''' ir [[induktivitāte]] reālā [[Transformators|transformatorā]], kuru izraisa izkliedes [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskā plūsma]]. Izkliedes plūsma ir tā daļa viena vijuma radītās plūsmas, kas nešķērso otru vijumu. Izkliedes induktivitāte ir transformatora nepilnību raksturojošs [[Fizikāls lielums|lielums]].
{{Fizika-aizmetnis}}
[[Kategorija:Elektromagnētisms]]
[[Kategorija:Elektrotehnika]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| bgcolour      = EEDD82
| name          = El Greco
| image         = El Greco - Portrait of a Man - WGA10554.jpg
| imagesize     =
| caption       = ''Vecā vīra portrets'' (pieņemts, ka tas ir El Greko pašportrets), aptuveni 1595.—1600. gadā, eļļas glezna uz audekla, 52.7 × 46.7 cm, Metropolitēna mākslas muzejā, Ņujorkā, ASV
| birthname     = Domeniks Teotokopuls
| birthdate     = [[1541]]. gadā
| location      = [[Krēta|Krētā]],  [[Venēcijas republika]]
(tagad {{GRE}})
| deathdate     = {{dat|1614|4|7}}
| deathplace    = [[Toledo]],  [[Spānijas impērija]]
(tagad {{ESP}})
| nationality   = [[grieķi]]s
| field         = [[glezniecība]], [[tēlniecība]] un [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[manierisms]], [[Spānijas renesanse]]
| famous works  = ''[[El Expolio]]'' (1577—1579, [[Toledo katedrāle]], [[Toledo]])
''[[El entierro del Conde de Orgaz]]'' (1586—1588, ''Iglesia de Santo Tomé'', [[Toledo]])
''[[Vista de Toledo]]'' (1596-1600, [[Metropoles mākslas muzejs]], [[Ņujorka]])
''[[Visión del Apocalipsis]]'' (1608-1614, Metropoles mākslas muzejs, Ņujorka)
| influenced by = [[Krētas skola]], [[manierisms]], [[Itālijas renesanse]], [[Ticiāns]], [[Džulio Klovio]]
| influenced    = [[ekspresionisms]], [[kubisms]], [[Pols Sezans]], [[Pablo Pikaso]], [[Džeksons Polloks]], [[Rainers Marija Rilke]], [[Nikoss Kazancakiss]]
| paraksts      = ElGreco signature.jpg
| patrons       =
| awards        =
}}
'''El Greko''' ("Grieķis", dzimis [[1541]]. gadā, miris {{dat|1614|4|7}}) bija [[spāņi|spāņu]] renesanses [[gleznotājs]], [[tēlnieks]] un [[arhitekts]]. Uz savām [[glezna|gleznām]] parasti parakstījās pilnajā vārdā ar [[grieķu burti]]em — Δομήνικος Θεοτοκόπουλος (''Doménicos Theotokópoulos'' — '''Domeniks Teotokopuls''').

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Čīles arhipelāgs
|attēls              = Chili-Puerto Edén.jpg
|attēla paraksts     = [[Puertoedena]]s pilsētiņa [[Velingtona sala|Velingtona salā]]
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Čīle
|alt karte = Relief Map of Chile.jpg
|mapwidth            = 180
|mark                = Orange pog.svg
|label = Čīles<br/>arhipelāgs
|position = bottom
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=50|latm= |lats= |latNS=S |longd=75|longm= |longs= |longEW=W
|platība             =
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 1463<!-- Velingtona salā -->
|salu skaits         =
|valsts              = Čīle
|valsts adm vienības tips  =
|valsts adm vienība        =
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Ankuda]]
|piezīme =
}}
'''Čīles arhipelāgs''' ({{val|es|Archipiélago de Chile}}) vai '''Patagonijas arhipelāgs''' ({{val|es|Archipiélago de Patagonia}}) ir apzīmējums [[Čīle]]s piekrastes salām [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]] uz dienvidiem no [[Čakao šaurums|Čakao šauruma]].<ref>{{PZT|151}}</ref> Arhipelāgs ir [[Krasta Kordiljeri|Krasta Kordiljeru]] iegrimušais turpinājums okeānā. Veidojas no vairākām lielām salām ([[Čiloje]], [[Velingtona sala]], [[Santainesas sala]]) un vairākiem simtiem nelielu saliņu un klinšu ([[Čonu arhipelāgs]], [[Karalienes Adelaidas arhipelāgs]], [[Kampanas arhipelāgs]] u.c.). Salās mērens, ļoti mitrs jūras klimats. Nokrišņi ap 3000 mm gadā, mēneša vidējā temperatūra no 3—7 °C līdz 9—14 °C, stipri vēji. Ziemeļu daļa galvenokārt mūžzaļie meži, dienvidu — [[notofāgi|notofāgu]]—[[skujkoki|skujkoku]] meži.

sentences:
[[File:FuncionLineal03.svg|thumb|Lineāru funkciju grafiku piemēri]]
'''Lineāra funkcija''' ir [[funkcija]], kuras veids ir <math>y = ax+b\,</math>. Šeit ''x'' ir funkcijas arguments, ''y'' ir funkcijas vērtība, bet ''a'' un ''b'' ir reāli skaitļi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Carduus nutans (43206424364).jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Carduus nutans''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Carduus
| ģints_lv = Dzelkšņi
| binomial = Carduus
}}
'''Dzelkšņi''' ({{Val-la|Carduus}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Ģints dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], taču vairākas sugas ir introducētas arī citviet pasaulē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=105640|title=Carduus in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-02-16|archive-date=2015-09-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20150924014552/http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=105640}}</ref> Salīdzinājumā ar citām [[Segsēkļi|ziedaugu]] ģintīm, šajā ir izteikti daudz sugu, kuras uzskatāmas par kaitīgām [[Nezāles|nezālēm]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Schmidt|first=John Paul|last2=Drake|first2=John M.|date=2011. gada 11. apr.|title=Why Are Some Plant Genera More Invasive Than Others?|url=https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0018654|journal=PLOS ONE|language=en|volume=6|issue=4|pages=e18654|doi=10.1371/journal.pone.0018654|issn=1932-6203|pmc=PMC3073987|pmid=21494563}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Alumīnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7784-30-7
|      ķīmiskā formula = AlPO4
|              molmasa = 121,9529
|              blīvums = 2566
|  kušanas temperatūra = 1800 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Matrikss atjaunots
| montāža =
| nākamā = "[[Matrikss — Revolūcija]]"
| iepriekšējā = "[[Matrikss]]"
| ienākumi = {{ASV dolārs|739,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0234215/|title=The Matrix Reloaded (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|11}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 138 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|5|7}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| operators = [[Bils Poups]]
| oriģinālnos = ''The Matrix Reloaded''
| mūzika = [[Dons Deiviss]]
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Glorija Fostere]]
| scenārijs = Māsas Vačovskas
| producents = [[Džoels Silvers]]
| režisors = [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| žanrs = zinātniskā fantastika
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Poster - The Matrix Reloaded.jpg
| imdb =
}}'''"Matrikss atjaunots"''' ({{val|en|The Matrix Reloaded}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[asa sižeta filma]], kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Hugo Vīvings]], [[Džeida Pinketa-Smita]] un [[Glorija Fostere]]. Tā ir flimas "[[Matrikss]]" turpinājums un filmu sērijas "Matrikss" otrā filma.

sentences:
{{noformējums+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
{{vikisaites+}}
'''Invariants''' ir lielums, kas paliek nemainīgs, piemēram, kādā norisē vai apstākļos(franču valodā vārds invariant nozīmē nemainīgs). Ar vārdiem invarianta īpašība apzīmē īpašību, kas kādā procesā saglabājas, nemainās. Kā piemēri tam varētu būt, mašīnas braukšanas ātrums visā ceļa posmā nav nemainīgs lielums, jo, uzsākot braucienu, tās ātrums ir nulle, bet kaut kādā ceļa posmā tas ir nemainīgs, t.i., invariants.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika/gatavosanas-matematikas-olimpiadem/invariantu-metode-12295/re-cd13f4ee-af40-4d05-a6a3-1a0b6668e381|title=Invariantu metode — teorija. Matemātika, Gatavošanās matemātikas olimpiādēm.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2019-01-03|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180912100941/http://www.uzdevumi.lv/p/matematika/gatavosanas-matematikas-olimpiadem/invariantu-metode-12295/re-cd13f4ee-af40-4d05-a6a3-1a0b6668e381|archivedate=2018-09-12}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://nms.lu.lv/wp-content/uploads/2015/01/invarianti_5_8_teorija.pdf|website=nms.lu.lv|access-date=2019-01-03}}{{Novecojusi saite}}</ref> Šūpojoties šūpolēs, attālums no šūpolēm līdz stienim, uz kura šūpoles ir pakārtas, ir invariants lielums, bet attālums no šūpolēm līdz šūpoļu balstiem nav invariants lielums. Invariantiem ir ļoti liela nozīme visās zinātnes nozarēs. Zinātne var pastāvēt tikai tāpēc, ka dažas objektu īpašības ir invariantas, nemainīgas. Ja katrs objekts pilnīgi atšķirtos no visiem citiem objektiem un katrā eksperimentā iegūtu citādus rezultātus, tad nevarētu runāt par vispārīgiem likumiem un īpašībām. Invariantu metodi kā pierādīšanu izmanto uzdevumos, kad veicot uzdevumu nav iespējams pierādīt rezultātu, ņemot noteiktas operācijas.

sentences:
{{noformējums+}}
{{vikisaites+}}
'''Iekļautās procedūras un funkcijas'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=stored%20procedure&list=&lang=&h= |title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm |access-date={{dat|2012|12|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304203236/http://termini.lza.lv/term.php?term=stored%20procedure&list=&lang=&h= |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> ir sagatavots [[SQL]] kods, kurš tiek saglabāts, lai to varētu atkārtoti izmantot. Vēl viens no terminiem: Iekļautā procedūra ir subrutīna, kas ir pieejama [[lietojumprogrammatūra]]ām ar piekļuvi [[Relāciju datubāzes pārvaldības sistēma]]i. Iekļautā procedūra (dažkārt to apzīmē ar proc, sproc, StoPro, StoredProc, sp vai SP) faktiski tiek glabāta [[datu bāze]]s datu vārdnīcā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karvedilola struktūrformula

Karvedilola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C24H26N2O4
|CAS numurs = 72956-09-3
|molmasa=406,474
|blīvums=
|kušanas temperatūra=
|viršanas temperatūra=
}}
'''Karvedilols''' ({{val|la|Carvedilol}}) ir [[famakoloģiska viela]], [[Alfa un bēta adrenoblokatori|alfa un bēta adrenoblokators]].

sentences: '''UEFA stadionu kategorijas''' tiek izmantotas, lai klasificētu [[futbols|futbola]] [[stadions|stadionus]] pēc [[UEFA]] Stadionu infrastruktūras noteikumiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce | title = UEFA Stadium Infrastructure Regulations Edition 2010 | publisher = [[UEFA]] | date = March 2010 | accessdate = 20 July 2010 | url = http://www.uefa.com/MultimediaFiles/Download/Regulations/uefaorg/Stadium&Security/01/48/48/85/1484885_DOWNLOAD.pdf}}</ref> Pēc šiem noteikumiem stadionus kategorizē pirmajā, otrajā, trešajā vai ceturtajā (iepriekš elites) kategorijā. Šīs kategorijas 2006. gadā aizvietoja iepriekš izmantoto stadionu vērtēšanas sistēmu ar piecām zvaigznēm. Lai stadionā varētu notikt [[UEFA Čempionu līga]]s kvalifikācijas izslēgšanas spēles vai kāda no pamatturnīra spēlēm, tam jābūt ceturtās kategorijas stadionam.<ref>{{Tīmekļa atsauce | title = Regulations of the UEFA Champions League 2010/11 | publisher = [[UEFA]] | date = March 2010 | accessdate = 20 July 2010 | url = http://en.uefa.com/MultimediaFiles/Download/Regulations/competitions/Regulations/01/48/42/49/1484249_DOWNLOAD.pdf | archive-date = {{dat|2010|12|05||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20101205051408/http://en.uefa.com/MultimediaFiles/Download/Regulations/competitions/Regulations/01/48/42/49/1484249_DOWNLOAD.pdf }}</ref> Ceturtā kategorija ir nepieciešama arī jebkurai [[UEFA Eiropas līga]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce | title = Regulations for the UEFA Europa League 2010/11 | date = March 2010 | accessdate = 20 July 2010 | url = http://en.uefa.com/MultimediaFiles/Download/Regulations/competitions/Regulations/01/48/48/90/1484890_DOWNLOAD.pdf | archive-date = {{dat|2011|05|19||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20110519232231/http://en.uefa.com/MultimediaFiles/Download/Regulations/competitions/Regulations/01/48/48/90/1484890_DOWNLOAD.pdf }}</ref> vai [[Eiropas čempionāts futbolā|Eiropas čempionāta]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | title = Regulations of the UEFA European Football Championship 2010–12 | publisher = [[UEFA]] | date = September 2009 | accessdate = 20 July 2010 | url = http://en.uefa.com/MultimediaFiles/Download/Regulations/uefa/Others/91/48/36/914836_DOWNLOAD.pdf}}</ref> pamatturnīra spēlei.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnā Dālija
| attēls                   = Black dahlia ver264.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Black Dahlia''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Braiens De Palma]]
| producents               =
* [[Rūdijs Koens]]
* [[Ārts Linsons]]
* [[Moše Diamants]]
| scenārija autors         = [[Džošs Frīdmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Džošs Hārtnets]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Maiks Starrs]]
* [[Mia Kiršnere]]
* [[Fiona Šova]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Davis Films]]''
* ''[[Millennium Films]]''
* ''[[Nu Image]]''
* ''[[Signature Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|8|9|Tokija|2006|9|15|ASV|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/black-dahlia-2006-1|title=The Black Dahlia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 30, 2018|archive-date={{dat|2019|07|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190712050820/https://bbfc.co.uk/releases/black-dahlia-2006-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blackdahlia.htm|title=The Black Dahlia (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|49,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melnā Dālija"''' ({{val|en|The Black Dahlia}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kas balstīts uz [[Džeimss Elrojs|Džeimsa Elroja]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Braiens De Palma]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Džošs Hārtnets]], [[Ārons Ekharts]], [[Hilarija Svonka]], [[Maiks Starrs]], [[Mia Kiršnere]] un [[Fiona Šova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|8|9||bez}} Tokijā.

sentences:
{{cita nozīme|[[Emilis Melngailis|Emiļa Melngaiļa]] kora dziesmu|latviešu gadskārtu svētkiem|Jāņi}}
'''Jāņuvakars''' ir [[Emilis Melngailis|Emiļa Melngaiļa]] 1926. gadā komponēta kora [[dziesma]] jauktajam korim ar pavadījumu. Līdzās oriģināltaktīm autors iekļāvis divas [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] pierakstītas [[līgo]]tnes, kas izdotas krājumā "Latvju tautas mūzikas materiāli. Pirmā grāmata, Līgotnes, Jāņa jeb Līgo meldijas" (1894).

sentences: {{Commons cat|Mosques by country|Mošejas pēc valsts}}

sentences: '''3D modelēšana''' (zināma arī kā ''meshing'') ir process, kurā izgatavo precīzu attēlojumu jebkurai 3 [[Dimensija|dimensiju]] objekta virsmai (nedzīvai vai dzīvai) ar specializētu programmatūru. Iegūtais produkts tiek saukts par [[3D modelis|3D modeli]]. Tas var tikt izstrādāts kā divdimensionāls attēls, ko veic ar procesu, kas tiek saukts par [[renderēšana|3D renderēšanu]], vai lietots kā fizisks [[Fizikāls ķermenis|ķermenis]] datorsimulācijās. Modelis var tikt arī radīts izmantojot [[3D drukas iekārtu]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{coord|54|53|56.00|N|23|53|35.39|E|display=title}}

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Rīgas pašvaldības policija
| abbreviation = RPP
| patch = Riga locality Kurzeme district police station.jpg
| patchcaption =Rīgas pašvaldības policijas Kurzemes pārvalde
| logo =
| logocaption =
| badge =
| badgecaption =
| flag =
| flagcaption =
| imagesize =
| motto =
| mottotranslated =
| mission =
| formedyear = 1990
| formedmonthday =
| preceding1 =
| dissolved =
| superseding =
| employees = 1012 <ref>http://rpp.riga.lv/images/stories/Par_RPP/Parskati/RPP_PREZENTACIJA_2014_bezMobapp.pdf{{Novecojusi saite}}</ref>
| volunteers =
| budget = 15 779 022 € <ref>https://www.riga.lv/media/budzets/2015/3pielikums.pdf{{Novecojusi saite}}</ref>
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea =
| sizepopulation = 698 086 <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/01.01.2015/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date=13.04.2015 |archive-date=16.03.2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150316134945/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/01.01.2015/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| legaljuris = [[Rīga]]
| governingbody =
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local = Yes
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = Lomonosova iela 12A, Rīga
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype =
| sworn officers =
| civilians =
| total employees =
| electeetype = Policijas priekšnieks
| minister1name = [[Juris Lūkass]]
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations =Kurzemes pārvalde, Zemgales pārvalde, Latgales pārvalde, Centra pārvalde, Ziemeļu pārvalde, Vidzemes pārvalde.
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type =
| vehicles1 =
| boat1type =
| boats1 =
| aircraft1type =
| aircraft1 =
| animal1type =
| animals1 =
| animal2type =
| animals2 =
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = {{URL|http://rpp.riga.lv/index.php/lv/|rpp.riga.lv}}
| footnotes =
| reference =
}}

sentences: '''Aberācija''' [[astronomija|astronomijā]] ir parādība, kas rada debess objektu šķietamu kustību ap to patieso atrašanās vietu atkarībā no novērotāja ātruma. Tās rezultātā objekti šķiet pārvietoti novērotāja kustības virzienā, salīdzinot ar to redzamo stāvokli, kad novērotājs ir nekustīgs. [[Grāds (leņķis)|Leņķa]] izmaiņas ir v/c, kur c ir [[gaismas ātrums]] un v novērotāja ātrums. "Zvaigžņu" vai "ikgadējās" aberācijas gadījumā [[zvaigzne]]s redzamā pozīcija novērotājam uz [[Zeme]]s periodiski mainās gada laikā, mainoties Zemes kustības virzienam, kad tā riņķo ap [[Saule|Sauli]], ar maksimālo leņķi aptuveni 20 loka sekundes.

sentences: '''Komersants''' Latvijas [[Komerclikums|Komerclikuma]] izpratnē ir [[fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kura veic [[komercdarbība|komercdarbību]]<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?id=5490] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060906125449/http://www.likumi.lv/doc.php?id=5490 |date={{dat|2006|09|06||bez}} }} LR Komerclikums</ref>. Komersantam ir jābūt reģistrētam [[Komercreģistrs|Komercreģistrā]]. Praksē jēdziena komersants vietā nereti lieto jēdzienu [[uzņēmējs]] vai [[uzņēmums]], bet komercdarbības vietā — [[uzņēmējdarbība]] vai [[saimnieciskā darbība]].

sentences: '''Rādītājpirksts''' ir otrais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas starp [[Īkšķis|īkšķi]] un [[Vidējais pirksts|vidējo pirkstu]]. Parasti tas ir [[Sīkā motorika|veiklākais]] un jutīgākais rokas pirksts, un parasti ir īsāks par vidējo pirkstu un var būt īsāks vai garāks par [[Zeltnesis|zeltnesi]].

sentences: '''Tiflopedagoģija''' (no {{val|el|τυφλόςs}} (''typhlos'') — 'neredzīgs') ir speciālās [[pedagoģija]]s nozare, kas risina vājredzīgu un [[aklums|neredzīgu]] [[bērns|bērnu]] mācīšanas un [[audzināšana]]s problēmas.

sentences: {{Commonscat|Handball players from Latvia}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|              vārds = Agata Kristi
|         vārds_orig = ''Agatha Christie''
|             attēls = Agatha Christie.png
|         att_izmērs = 210px
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1890
|         dz_mēnesis = 09
|           dz_diena = 15
|           dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Torkī]], [[Devona]], [[Anglija]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (tagad {{GBR}})
|             m_gads = 1976
|          m_mēnesis = 01
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Oksfordšīra|Vinterbrūka}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = {{ubl|Arčibalds Kristi (1914—1928)|Makss Melovans (1930—1976)}}
|              bērni = Rozalinda Hiksa (1919–2004)
|           paraksts = Agatha Christie's signature.png
|         pseidonīms = Mērija Vestmakota (''Mary Westmacott'')
|       nodarbošanās = rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|            periods =
|              žanri = [[kriminālliteratūra]], detektīvliteratūra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|“[[Austrumu ekspresis (grāmata)|Austrumu ekspresis]]”|“Erkila Puaro varoņdarbi”|“Desmit mazi nēģerēni”|“[[Peļu slazds]]”}}
|        ietekmējies = [[Edgars Alans Po]], [[Arturs Konans Doils]], [[Gilberts Kīts Čestertons]], [[Anna Katrīna Grīna]]
|         ietekmējis = [[Ruta Rendela]], [[P.D. Džeimsa]], [[Roberts Bernards]]
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Augstais Tauerns
|attēls                 = Alte prager huette pano.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skats uz [[Grosvenēdigers|Venēdigera]] grupas kalniem
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
|lat_dir =N |lat_deg =47|lat_min =10|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =12|lon_min =30|lon_sec =
| label_position      = top
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}<br/>{{ITA}}
|ģeo_apgabals           = [[Alpi]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Austrumalpi]]
|sastāv                 =
|garums                 = 130
|platums                = 50
|kalns                  = [[Grosglokners]]
|augstums               = 3798
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Augstais Tauerns''' ({{val|de|Hohe Tauern}}, {{val|it|Alti Tauri}}) ir kalnu grēda [[Austrija]]s [[Alpi|Alpos]].<ref>{{PZT|693|Tauerns}}</ref> Izvietojusies [[Austrumalpi|Centrālajos Austrumalpos]] uz [[Tirole]]s, [[Karintija]]s un [[Zalcburga (zeme)|Zalcburgas]] zemju robežas, nedaudz iestiepjoties arī [[Itālija]]s [[Trentīno-Alto Adidže|Dienvidtirole]]s reģionā. Stiepjas ap 130 km garumā rietumu—austrumu virzienā. Grēdas, kā arī visas Austrijas augstākā virsotne ir 3798 m augstais [[Grosglokners]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Belvedere
| native_name         = ''Schloss Belvedere''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vīne#Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Wien - Schloss Belvedere, oberes (2).JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Augšbelvedere
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Landštrāse]], [[Vīne]], {{AUT}}
| latd  = 48.191439 | latNS  = N
| longd = 16.380787 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1714. gads
| completion_date     = 19. gadsimts
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = http://www.belvedere.at/
| embedded            =
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}
<mapframe text="Belvedere" width=260 height=260 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q211818"
}
</mapframe>
'''Belvedere''' ({{val|de|Belvedere}}) ir vēsturisku ēku komplekss [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka hlorīda kristālrežģis

Cinka hlorīda kristāli
|       citi nosaukumi = cinka(II) hlorīds,
 cinka dihlorīds
|           CAS numurs = 7646-85-7
|      ķīmiskā formula = ZnCl2
|              molmasa = 136,315
|              blīvums = 2907
|  kušanas temperatūra = 292 °C
| viršanas temperatūra = 756 °C
| šķīdība ūdenī        = 432 g/100 ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Cinka hlorīds''' (ZnCl2) ir balta, kristāliska, ūdenī ļoti labi šķīstoša viela. Tas ir [[cinks|cinka]] un [[hlors|hlora]] [[binārais savienojums]], kas uzskatāms par [[sālsskābe]]s cinka [[sāļi|sāli]]. Cinka hlorīdam ir nepatīkama metāliska [[garša]] un tas kairina [[āda|ādu]] un [[gļotāda]]s. Pazīstami arī bāziskie cinka hlorīdi, piemēram, Zn(OH)Cl.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Pētersīļi
|           attēls =Petroselinum_crispum_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-103.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Cirtainais pētersīlis (''Petroselinum crispum'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurzieži
|          rinda_r = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurzieži
|         dzimta_r = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Petroselinum
|         ģints_lv = Pētersīļi
|         binomial = Petroselinum
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Vidusjūra]]s apkaime<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.britannica.com/EBchecked/topic/444710/parsley | title= Parsley | publisher= Britannica Online Encyclopedia | accessdate= 2010-08-19}}</ref>
|       iedalījums =
* cirtainais pētersīlis (''Petroselinum crispum'')
* ''Petroselinum neapolitanum''
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Elektronegativitāte''' ir [[atoms|atoma]] fundamentāla ķīmiska īpašība, kas kvantitatīvi raksturo [[molekula]]s sastāvā esoša atoma spēju piesaistīt [[elektrons|elektronus]]. Elektronegativitāti mēdz apzīmēt ar grieķu burtu '''χ'''. Elektronegativitāti izsaka kā vidējo aritmētisko no atoma [[jonizācijas enerģija]]s un [[elektrontieksme]]s.

sentences: [[File:Angle Symbol.svg|thumb|Leņķa [[simbols]] ]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Stalbe
| settlement_type          = Ciems
| image_skyline            = Stalbes vidusskola 2002-06-01.jpg
| image_caption            = Stalbes vidusskola
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Cēsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Stalbes pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1425
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,49
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2017
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2184 Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 365
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57 | latm = 22 | lats = 16 | latNS = N
| longd = 25 | longm = 1 | longs = 56 | longEW = E
| elevation_m              = 70
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4151
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Stalbe''' ir apdzīvota vieta [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Stalbes pagasts|Stalbes pagastā]], pagasta centrs. Izvietojusies pie autoceļu [[A3]] un [[P14]] krustojuma [[Līčupīte]]s krastā 18 km no [[Cēsis|Cēsīm]] un 77 km no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Aknīste
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Aknīstes katoļu baznīca 2000-07-23.jpg
| image_caption = [[Aknīstes Svētā Ignācija Romas katoļu baznīca]]
| image_shield = Akniste_COA.svg
| shield_link = Aknīstes ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| latd = 56
| latm = 9
| lats = 44
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 44
| longs = 28
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Jēkabpils novads]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = 1298. gadā
| established_title2 = [[Ciems (biezi apdzīvota vieta)|Ciems]]
| established_date2 = kopš 1925. gada
| established_title3 = [[Pilsētciemats]]
| established_date3 = kopš 1950. gada
| established_title4 = [[Latvijas pilsētu uzskaitījums|Pilsēta]]
| established_date4 = kopš 1991. gada
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val-de|Oknist}}
{{val-lt|Aknysta}}
{{val-pl|Oknista}}
| area_total_km2 = 3.43
| elevation_footnotes =
| elevation_m =
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Aknīste}}
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5208 Aknīste
| website = [https://www.akniste.lv/ www.akniste.lv]
| image_flag = Aknistes-karogs-rgb.svg
| flag_link = Aknīstes karogs
}}
'''Aknīste''' ir pilsēta [[Latvija|Latvijā]], [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]]. Atrodas [[Dienvidsusēja]]s krastos, 135 km no [[Rīga]]s, 69 km no [[Daugavpils]], 53 km no Jēkabpils.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kurts Tuholskis
|     vārds_orig = Kurt Tucholsky
|         attēls = TucholskyParis1928.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Tuholskis Parīzē 1928. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Moabita]], [[Berlīne]], [[Vācijas Impērija]], (mūsdienās {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1935
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Gēteburga]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta = [[Berlīne]], [[Parīze]], [[Zviedrija]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[publicists]], [[satīriķis]], [[rakstnieks]]
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Kurt Tucholsky Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Bebrene
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Bebrene.jpg
| image_caption            = Bebrenes centrs
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = right
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Augšdaugavas novads]]
| subdivision_name2        = [[Bebrenes pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1562
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,91
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=55754&p_back=0*4*1 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 402
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 4 | lats = 1 | latNS = N
| longd = 26 | longm = 7 | longs = 51 | longEW = E
| elevation_m              = 130
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5439 Bebrene
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Bebrene''' (arī '''Bebrine''') ir apdzīvota vieta [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Bebrenes pagasts|Bebrenes pagastā]], pagasta centrs. Izvietojusies [[Dviete (upe)|Dvietes]] pieteku [[Pastaune]]s un [[Akmiņupe (upe)|Akmeņupe]]s krastos pie autoceļa [[P72]] 39,5 km no novada centra [[Daugavpils]] un 195 km no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Savējo līga
| attēls                   = League of their own ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A League of Their Own''
| žanrs                    = komēdija, drāma, sporta filma
| režisors                 = [[Penija Māršala]]
| producents               =
* [[Eliots Abots]]
* [[Roberts Grīnhats]]
| scenārija autors         =
* [[Louels Ganzs]]
* [[Babalū Mandels]]
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Džīna Deivisa]]
* [[Madonna (mūziķe)|Madonna]]
* [[Rouzija O'Donela]]
* [[Lori Petija]]
* [[Džons Lovics]]
* [[Deivis Stratērns]]
* [[Gerijs Māršals]]
* [[Bills Pulmans]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Parkway Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1992|7|1||bez}}
| ilgums                   = 123 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/league-their-own-1992|title=A League of Their Own|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 27, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=leagueoftheirown.htm|title=A League of Their Own (1992) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 27, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|132,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Savējo līga"''' ({{val|en|A League of Their Own}}) ir 1992. gada sporta komēdija, kuras režisore ir [[Penija Māršala]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Džīna Deivisa]], [[Madonna (mūziķe)|Madonna]], [[Rouzija O'Donela]], [[Lori Petija]], [[Džons Lovics]], [[Deivis Stratērns]], [[Gerijs Māršals]] un [[Bills Pulmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|7|1||bez}}.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = LU Zinātņu centra ēka.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heptanola struktūrformula

1-heptanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heptanols-1, heptilspirts,
''n''-heptān-1-ols, heptilalkohols
enantalkohols
|           CAS numurs = 111-70-6
|      ķīmiskā formula = C7H16O
|              molmasa = 116,2
|              blīvums = 818,7
|  kušanas temperatūra = –34,6 °C
| viršanas temperatūra = 175,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,09 g uz 100 g pie 18 °C
0,28 g uz 100 g pie 100 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 600. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Maestro
| operators =
| attēls = Maestro poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Bredlijs Kūpers]]
| producents = * [[Mārtins Skorsēze]]
* Bredlijs Kūpers
* [[Stīvens Spīlbergs]]
* Freds Berners
* Eimija Dērninga
* Kristija Makosko Krīgere
| scenārijs = * Bredlijs Kūpers
* [[Džošs Singers]]
| aktieri = * [[Kerija Maligana]]
* Bredlijs Kūpers
| mūzika = [[Leonards Bernstains]]
| oriģinālnos = ''Maestro''
| studija = * ''Sikelia Productions''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''Lea Pictures''
* ''Fred Berner Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|2|[[Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2023|12|20|Netflix}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Maestro"''' ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Bredlijs Kūpers]], bet scenārija autori Kūpers un [[Džošs Singers]]. Filmas producenti ir [[Mārtins Skorsēze]], Kūpers, [[Stīvens Spīlbergs]], Freds Berners, Eimija Dērninga un Kristija Makosko Krrīgere. Filma stāsta par attiecībām starp amerikāņu komponistu [[Leonards Bernstains|Leonardu Bernstainu]] (atveido Kūpers) un viņa sievu Felīsiju ([[Kerija Maligana]]). Citas lomas atveido [[Mets Bomers]], [[Maija Hoka]] un [[Sāra Silvermane]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Fricis Roziņš
| vārds_orig = ''Frīdrihs Roziņš''
| attēls = Fricis Roziņš.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1870
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 19
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Grobiņas apriņķis|Purmsātu pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1919
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 7
| m_vieta =  [[Lūznava]], [[Lūznavas pagasts]], [[Rēzeknes apriņķis]], [[LSPR]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Example
| Image            = Lily Allen gig Nottingham 2009 MMB 01 Example.jpg
| Caption          =
| Alt              =
| Studio           = 5
| Studio link      =
| Internet         =
| Internet link    =
| Live             =
| Live link        =
| Compilation      = 4
| Comp link        =
| EP               = 4
| EPs link         =
| Singles          = 30
| Singles link     =
| B-sides          =
| B link           =
| Video            =
| Video link       =
| Music videos     = 42
| MV link          =
| Soundtrack       =
| Soundtrack link  =
| Tribute          =
| Trib link        =
| Option name      = Dziesmas, kurās piedalījies kā piedziedātājs
| Option           = 13
| Option color     =
| Option link      =
| 1Option name     =
| 1Option          =
| 1Option color    =
| 1Option link     =
| 2Option name     =
| 2Option          =
| 2Option color    =
| 2Option link     =
| 3Option name     =
| 3Option          =
| 3Option color    =
| 3Option link     =
| 4Option name     =
| 4Option          =
| 4Option color    =
| 4Option link     =
| 5Option name     =
| 5Option          =
| 5Option link     =
| 5Option color    =
| References       =
| Ref link         =
}}
Šī ir [[briti|britu]] [[dziedātājs|dziedātāja]] un [[reperis|repera]] '''[[Example]] diskogrāfija'''. Example ir izdevis 3 studijas albumus un 12 singlus. 2 viņa singli - "[[Changed the Way You Kiss Me]]" un "[[Stay Awake]]" ir ieguvuši 1. vietu [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. "[[Changed the Way You Kiss Me]]" ir ieguvusi 1. vietu arī [[Skotija|Skotijā]]

sentences:
"sver" [[dvēsele]]s.]]
'''Iepriekšnolemtība''' jeb '''predestinācija''' ({{val-la|praedestinatio}}) ir termins [[teoloģija|teoloģijā]], kas apzīmē mācību ([[dogma|dogmu]]) par to, ka viss šajā pasaulē jau ir iepriekš [[Dievs|Dieva]] nolemts.

sentences: '''1. augusts''' ir gada 213. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (214. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 152 dienas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazīts-(Mg)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-80
|ķīm_formula=K2Mg2Ca1,5Al9,5Si26,5O72·28(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=Adatveida kristāli, iegareni kristāli, radiāli izkārtoti adatveida kristāli
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.506 nε = 1.499
|pleohroisms=
|blīvums=2,108
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Atslēgas kauls |
  Latin        = Clavicula |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray200.png |
  Caption      = |
  Image2       = Gray201.png|
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Atslēgas kauls''' (''Clavicula'') ir pāra, [[augšējā ekstremitāte|augšējās ekstremitātes]] [[plecu josla]]s [[kauls]]. Tas novietojas horizontālā plaknē un piegulst [[krūškurvis|krūškurvim]] no priekšpuses. Kaulam ir S veida forma un kopā ar [[lāpstiņa|lāpstiņu]], tas veido nenoslēgtu kaulu gredzenu. Atslēgas kaula mediālais gals (''extremitas sternalis'') ir vērsts pret [[krūšu kauls|krūšu kaulu]] un tas ir uzbiezināts. Uz tā atrodas krūšu kaula gala locītavas virsma (''facies articularis sternalis''), kas artikulē ar [[krūšu kauls|krūšu kaula]] rokturi (''manubrium sterni''). Šajā rajonā kaulam ir liekums uz priekšu. Atslēgas kaula laterālais gals (extremitas acromialis) ir saplacināts un uz tā atrodas pleca paugura gala locītavas virsma (''facies articularis acromialis''), kas artikulē ar [[lāpstiņa]]s pleca izaugumu (''acromion''), šeit tam ir izliekums atpakaļ. Augšējā izliektā kaula virsma priekšpusē viegli sataustāma zem [[āda]]s, bet apakšējā virsma ir reljefaina, jo tur piestiprināti [[muskuļi]] un [[saites]].

sentences: '''25. jūnijs''' ir gada 176. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (177. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 189 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya bandaensis|suga_lv=Banda hoija}}
'''Banda hoija''' (''Hoya bandaensis'') ir [[Epifīze|epifītiska]] augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Tropu josla|tropu mežos]] [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Bandas salas|Bandas salās]], un mūsdienās bieži tiek audzēta kā dekoratīvs [[telpaugs]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/1695|title=Banda hoija|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-01-22|archive-date=2022-01-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20220122152427/https://database.smartgardens.eu/plant/1695}}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name =Panemunes seņūnija
| native_name = ''Panemunės seniūnija''
| image_skyline = Vaišvydavos pagrindinė mokykla.JPG
| imagesize =
| image_caption = Vaišvidavas pamaskola
| settlement_type = [[Lietuvas administratīvais iedalījums|pašvaldība]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| image_map = Kaunas city in Lithuania.svg
| map_caption =
| image_map1 = Panemunė.png
| map_caption1 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Apriņķis
| subdivision_name1 = [[Kauņas apriņķis]]
| subdivision_type2 = Pašvaldība
| subdivision_name2 = [[Kauņa|Kauņas pilsētas pašvaldība]]
| area_total_km2 = 24.8
| population_total = 14941
| population_as_of = 2011
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat =
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts =
| parts1 =
| website =
}}

sentences: '''Sīklietotne''' ({{val|en|applet}}) ir neliela [[datorprogramma|programma]], kas darbojas lielākas programmas sastāvā klienta [[dators|datorā]]. Termins tika ieviests ar ''[[AppleScript]]'' valodu [[1993]]. gadā. Mūsdienās ar šo terminu pamatā saprot programmēšanas valodā ''[[Java (valoda)|Java]]'' rakstītās sīklietotnes, kas tiek izpildītas [[tīmekļa pārlūkprogramma|tīmekļa pārlūkprogrammā]]. Līdzīga veida programmas, kas darbojas servera pusē, sauc par [[serversīklietotne|serversīklietotnēm]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Spārnkauls |
  Latin        = Os sphenoidale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray145.png |
  Caption      = Spārnkauls |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Mitruma novadīšana''' jeb '''mitruma izvadīšana''' ir [[Audums|audumiem]] piemītoša funkcionāla īpašība, kas raksturo auduma spēju novadīt no ādas [[Mitrums|mitrumu]], t. i., [[Sviedri|sviedrus]]. Mitruma novadīšana notiek, vienai auduma pusei mitrumu piesaistot (bet neuzsūcot pašā audumā), bet otrai pusei — mitrumu izkliedējot pēc iespējas plašākā auduma virsmā, tādējādi palīdzot audumam ātrāk izžūt.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Lei|first=Min|last2=Li|first2=Yuling|last3=Liu|first3=Yanping|last4=Ma|first4=Yanxue|last5=Cheng|first5=Longdi|last6=Hu|first6=Yue|date=2020-02-12|title=Effect of Weaving Structures on the Water Wicking–Evaporating Behavior of Woven Fabrics|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7077655/|journal=Polymers|volume=12|issue=2|pages=422|doi=10.3390/polym12020422|issn=2073-4360|pmc=7077655|pmid=32059351}}</ref> Šī iemesla dēļ, audumi ar augstu mitruma novadīšanas spēju tiek plaši izmantoti sporta apgērbu, un daļēji — arī gultasveļas ražošanā. Šo produktu ražotāji nereti mēdz atsaukties uz šādu audumu pārākām [[termoregulācija]]s īpašībām, tomēr pētījumos tas pagaidām nav pierādīts.<ref name=":0">https://www.researchgate.net/publication/286098490_Effect_of_Moisture-Wicking_Garments_on_Temperature_Regulation_During_Exercise</ref>

sentences: Šajā lapā uzskaitītas visas veidnes, kas var tikt izmantotas dalībnieku lapu diskusijās, lai brīdinātu vai iepazīstinātu attiecīgo dalībnieku.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs Novikovs
|     vārds_orig = ''Николай Иванович Новиков''
|         attēls = Dmitry_Grigorievich_Levitzky_-_Portrait_of_Nikolai_Novikov_-_WGA12915.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1744
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Tihvinska-Avdotjina, [[Maskavas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(Avdotjina, [[Stupinas rajons]], [[Maskavas apgabals]], {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1818
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = Tihvinska-Avdotjina, [[Maskavas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(Avdotjina, [[Stupinas rajons]], [[Maskavas apgabals]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstnieks, filantrops un apgaismotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{atveidošana}}
{{cita nozīme|profesiju|filmu|Aviators (filma)}}
'''Lidotājs''' jeb '''aviators''' ir cilvēks, kas pilotē [[lidaparāts|lidaparātu]] vai nu sava prieka pēc, vai arī tas ir viņu darbs. Parasti šis apzīmējums tiek lietots uz '''pilotiem''', bet neizslēdz arī plašāku vārda nozīmi. Termins visplašāk tika lietots [[aviācija]]s aizsākumos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Viena diena
| attēls                   = One Day Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''One Day''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Lona Šerfiga]]
| producents               = [[Nīna Džeikobsone]]
| scenārija autors         = [[Deivids Nikolss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Džims Sturdžess]]
* [[Toms Misons]]
* [[Džodija Vitakere]]
* [[Reifs Spols]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''
* ''[[Random House Films]]''
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[Color Force]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|8|8|Ņujorkas pirmizrāde|2011|8|19|Pasaules pirmizrāde|2011|12|16|Latvija|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/one-day-2011|title=One Day|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]15 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oneday.htm|title=One Day (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]59,4 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Viena diena"''' ({{val|en|One Day}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisore ir [[Lona Šerfiga]]. Filma ir veidota pēc Deivida Nikolsa tāda paša nosaukuma noveles. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Džims Sturdžess]], [[Toms Misons]], [[Džodija Vitakere]] un [[Reifs Spols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|8|8||bez}} Ņujorkā.

sentences: '''Lielā prūšu sacelšanās''' bija lielākā un veiksmīgākā [[Senprūši|senprūšu]] cilšu sacelšanās pret [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa]] krustnešiem 13. gadsimtā. Kopumā [[Prūsijas krusta kari|Prūsijas krusta karu]] laikā notika divas lielas un vairākas mazākās senprūšu cilšu sacelšanās pret ordeņa varu.

sentences:
pirmo reizi tika nodemonstrēta elektronu daļiņu daba]]
'''Elektrons''' ({{val-el|ἤλεκτρον}}, ''ēlektron'' — ‘[[dzintars]]’) ir vieglākā no zināmajām stabilajām [[elementārdaļiņas|elementārdaļiņām]] (neskaitot [[neitrīno]], kam arī ir ļoti niecīga [[miera masa]]).<ref name="physics.aps"/> Elektrona miera masa ir 9,109{{E|−31}} [[kilograms|kg]]. Tam ir negatīvs [[elektriskais lādiņš]] (−1,602{{E|−19}} [[kulons|C]]), un tā simbols ir е<sup>−</sup> vai e. Elektroni ir vieni no [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] lādiņa nesējiem. Tie pieder pie [[leptoni]]em un nosaka atoma [[mijiedarbība|mijiedarbību]] ar citiem atomiem. Elektronus 1897. gadā atklāja [[Džozefs Tomsons]], pētot [[katodstari|katodstarus]].<ref name="Rēvalds"/>

sentences: '''Virulence''' (no {{val|la|virulentus}} — 'indīgs') ir [[mikroorganismi|mikroorganismu]] [[patogēns|patogenitātes]] pakāpe. Tā atkarīga no [[infekcija|infekciju]] ierosināšanas īpatnībām, kā arī inficējamā [[organisms|organisma]] uzņēmības. Par virulences vienību uzskata mazāko daudzumu baktēriju, kas nogalina visus eksperimenta dalībniekus, bet mēra ar devu, kura pietiek, lai nogalinātu 50% eksperimenta dzīvnieku. Virulence samazinās nelabvēlīgu ārējās vides apstākļu ietekmē. Mikroorganismu virulences samazināšanos izmanto dažādu [[vakcīna|vakcīnu]] ieguvē.<ref>Populārā medicīnas enciklopēdija</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ozarki
|attēls                 = Buffalo national river steel creek overlook.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Ozarki pie Bufalo nacionālās upes
|map                 = ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 37.166667
|longd                  = -92.5
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 = [[Springfīldas plato]], [[Bostonas kalni]], [[Senfrensisa kalni]], [[Salemas plato]]
|garums                 = 400
|platums                = 350
|kalns                  = [[Bafalolukauts]] (''Buffalo Lookout'')
|augstums               = 781
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe-daigremontiana 4.jpg|att_nosaukums=Degremona kalanhoja|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe daigremontiana|suga_lv=Degremona kalanhoja}}
'''Degremona kalanhoja''' (''Kalanchoe daigremontiana'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs. Sausos un siltos apgabalos, piemēram, [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] un [[Dienvidāfrika (reģions)|Dienvidāfrikā]], Dagremona kalanhoja ir uzskatāma par [[Invazīva suga|invazīvu sugu]],<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Herrera|first=Ileana|last2=Ferrer-Paris|first2=José R.|last3=Hernández-Rosas|first3=José I.|last4=Nassar|first4=Jafet M.|date=2016|title=Impact of two invasive succulents on native-seedling recruitment in Neotropical arid environments|url=https://www.researchgate.net/publication/301927334_Impact_of_two_invasive_succulents_on_native-seedling_recruitment_in_Neotropical_arid_environments|journal=Journal of Arid Environments|volume=132|pages=15-25}}</ref> kā arī šis augs ir ļoti indīgs, jo tā sula satur cilvēkiem toksisku [[Steroīdi|steroīdu]] [[Daigremontianīns|Daigremontianīnu]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=McKenzie|first=R.A.|last2=Armstrong|first2=T.R.|date=1986|title=Poisoning of cattle by Bryophyllum plants|url=http://www.cabdirect.org/abstracts/19872293509.html|journal=Queensland Agricultural Journal|volume=112(3)|pages=105-108}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Wagner|first=Hildebert|last2=Fischer|first2=Manfred|last3=Lotter|first3=Hermann|date=1985|title=New Bufadienolides from Kalanchoe daigremontiana Hamet et Perr. (Crassulaceae)|url=http://www.znaturforsch.com/ab/v40b/40b1226.pdf|journal=Zeitschrift für Naturforschung B|volume=40(9)|pages=1226-1228}}</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Monblāns
| Nosaukums2           = {{ubl|''Mont Blanc''|''Monte Bianco''}}
| Photo                = Mont Blanc from Les Arcs 1950.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Alpi#Francija#Itālija#Eiropa
| plat_d = 45 | plat_m  = 49 | plat_s = 58 | plat_NS = N
| gar_d  =  6 | gar_m   = 51 | gar_s  = 54 | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        = jā
| kartes_marķieris     =
| paraksta_novietojums =
| Augstums             = 4808,72
| Relatīvais_augstums  = 4696
| Atrašanās vieta      = {{FRA}}, {{ITA}}
| Kalnu grēda          = [[Monblāna masīvs]], [[Alpi]]
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Age                  =
| First ascent         = [[Žaks Balmats]] un [[Mišels Pakards]] 1786. gadā
| Easiest route        =
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
}}
'''Monblāns''' ({{val|fr|Mont Blanc}}, {{izrunā|mɔ̃ blɑ̃}}; {{val|it|Monte Bianco}}, {{izrunā|ˈmonte ˈbjaŋko}}; tulkojumā — "Baltais kalns") ir [[Alpi|Alpu]] kalnu augstākā virsotne un augstākā virsotne [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienībā]]. Monblāns atrodas Alpu rietumu daļā, [[Monblāna masīvs|Monblāna masīvā]], kas izvietojies uz [[Francija]]s un [[Itālija]]s robežas. Monblāns pēc [[relatīvais augstums|relatīvā augstuma]] ir 11. augstākā virsotne pasaulē, bet Eiropā otra augstākā aiz [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāzā]] esošā [[Elbruss|Elbrusa]]. Pēc [[absolūtais augstums|absolūtā augstuma]] Monblāns ir 7. augstākā virsotne Eiropā (viss pirmais sešinieks atrodas Kaukāzā). Monblāna absolūtais augstums ir 4808,72 m, relatīvais augstums ir 4696 m. Tuvākā virsotne, kas ir augstāka par Monblānu, atrodas 2812 km attālumā.

sentences:
[[Kategorija:Izglītība pēc valsts|Vācija]]
[[Kategorija:Vācija]]

sentences:
pēc [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] definīcijas<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Composition of macro geographical (continental) regions, geographical sub-regions, and selected economic and other groupings|url=http://unstats.un.org/unsd/methods/m49/m49regin.htm|publisher=[[ANO]]|accessdate={{dat|2017|3|2||bez}}}}</ref> (Dienvideiropa iekrāsota zaļā krāsā):

{{colorbox|#4080FF}} — [[Ziemeļeiropa]]

{{colorbox|#00FFFF}} — [[Rietumeiropa]]

{{colorbox|#FF8080}} — [[Austrumeiropa]]

{{colorbox|#00FF00}} — Dienvideiropa]]

sentences:
{{Citas nozīmes|Tropisko ciklonu|Ciklons (nozīmju atdalīšana)|Ciklons}}
 no kosmosa 2004. gada 26. martā.]]

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lapsiņa
| abbreviation = Vul
| name_latin = Vulpecula
| RA = 20
| dec = +25
| areatotal = 268
| arearank = 55. vieta
| numbermainstars = 5, 20
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Vul''
| starmagnitude = 4,44
| neareststarname = ''PY Vul''
| stardistance = 60,4
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Bulta (zvaigznājs)|Bulta]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 55
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
| suga = Vipera shemakhensis
| suga_lv = Azerbaidžānas odze
|      binomial = Vipera shemakhensis
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
* Pelias shemakhensis
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laba meitene
| attēls                   = Good girl poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Good Girl''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Migels Arteta]]
| producents               = [[Metjū Grīnfīlds]]
| scenārija autors         = [[Maiks Vaits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Tims Bleiks Nelsons]]
* [[Zoja Dešanela]]
* Maiks Vaits
| mūzika                   =
* [[Tonijs Maksvels]]
* [[Džeimss O'Braiens]]
* [[Marks Ortons]]
* [[Džoijs Varonkers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Myriad Pictures]]''
* ''[[Flan de Coco Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|8|7|Ierobežots vietu skaits|2002|8|30|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goodgirl.htm|title=The Good Girl (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 15, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laba meitene"''' ({{val|en|The Good Girl}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Migels Arteta]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Dženifere Anistone]], [[Džons Reilijs]], [[Tims Bleiks Nelsons]], [[Zoja Dešanela]] un [[Maiks Vaits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|8|7||bez}}.

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
| name              = Eduskunta
 | native_name        = ''Suomen eduskunta''<br />''Finlands riksdag''
 | transcription_name =
 | legislature        =
 | coa_pic            = Logo of the Parliament of Finland.svg
 | coa_res            = 260px
 | house_type         = Vienpalātas parlaments
 | leader1_type       = [[Eduskuntas priekšsēdētājs|Priekšsēdētājs]]
 | leader1            = [[Jusi Halla-aho]]
 | leader2_type       =
 | leader2            =
 | leader3_type       =
 | leader3            =
 | party1             = [[Somu partija]]
 | party2             =
 | party3             =
 | election1          = {{dat|2023|6|20|Ģ|bez}}
 | members            = 200
 | structure1         = Eduskunta 2023.svg
 | structure1_res     = 250px
 | structure1_alt     = Parlamenta struktūra
 | political_groups1  =
*{{nowrap|{{colorbox|#006288}} [[Nacionālā koalīcija]] (48)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#ffd500}} [[Somu partija]] (46)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#e11931}} [[Somijas sociāldemokrātiskā partija|Sociāldemokrātiskā partija]] (43)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#01954b}} [[Centra partija (Somija)|Centra partija]] (23)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#61bf1a}} [[Zaļā apvienība]] (13)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#f00a64}} [[Kreiso apvienība]] (11)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#fee27f}} [[Somijas Zviedru tautas partija|Zviedru tautas partija]] (10)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#18359b}} [[Kristīgie demokrāti (Somija)|Kristīgie demokrāti]] (5)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#b42079}} [[Kustība tagad]] (1)}}
 | voting_system1     = [[Vēlēšanas Somijā|Elektorālā apgabalu proporcionālā pārstāvniecība]]
 | last_election1     = {{dat|2023|4|2|N}}
 | next_election1     =
 | session_room       = Eduskunta istuntosali.jpg
 | session_res        = 260px
 | session_alt        = Parlamenta sēde
 | meeting_place      = ''Eduskuntatalo'', ''Mannerheimintie 30'', [[Somijas pasta kodi|FI-00102]] [[Helsinki]], {{FIN}}
 | website            = [http://www.eduskunta.fi eduskunta.fi]
}}
'''Eduskunta''' ({{val|fi|eduskunta}} jeb ''Suomen eduskunta'', {{val|sv|riksdagen}} jeb ''Finlands riksdag'') ir [[Somija]]s [[parlaments]]. [[Vienpalātas parlaments|Vienpalātas parlamentā]] ir 200 deputāti un sēdes notiek Parlamenta namā [[Helsinki|Helsinkos]]. Pēdējās Eduskuntas vēlēšanas notika {{dat|2023|4|2}}.

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dornohas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Dornoch_Cathedral_(11470582694).jpg
| image_size            =
| caption               = Dornohas katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Dornohas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 57.881128
| longd                 = -4.029622
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Hailenda|Dornoha}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = draudzes baznīca
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1224. gads
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Dornohas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q975891"
}
</mapframe>
'''Dornohas katedrāle''' ({{val|en|Dornoch Cathedral}}) ir [[Skotijas Baznīca]]s draudzes baznīca, kas atrodas [[Skotija]]s ziemeļos, [[Hailenda|Hailendā]], [[Dornoha]]s pilsētā. Tā kā Skotijas Baznīca pieturas pie [[kalvinisms|kalvinisma]] [[prezbiteriāņi|prezbiteriānisma]] novirziena, katedrāles nosaukums dievnamam ir tikai tradīcija.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds          = Masasoits
| attēls         = Massasoit Plimouth.JPG
| att_izmērs     = 250px
| att_nosaukums  = Masasoita statuja [[Plimuta (Masačūsetsa)|Plimutā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] [[piekraste|piekrastē]].
| dz_gads        =
| dz_vieta       = Montaupas ciemats tag. [[Rodailenda|Rodailendā]]
| m_gads         = 1661
| m_mēnesis      =
| m_diena        =
| tautība        = [[vampanoagi|vampanoagu]] [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
| vecāki         =
| dzīvesbiedrs   =
| bērni          = [[Vamsuta]], [[Metakomets]], Sonkanučo (dēli)<br> Amie, Sāra (meitas)
}}
'''Masasoits''' jeb '''Ousamekuins'''  (ap. 1561.-1661.) bija [[vampanoagi|pokanoketu]] [[sačems]] un visas [[vampanoagi|vampanoagu]] konfederācijas "masasoits". "Masasoits" ir tituls, kas nozīmē "augstākais sačems", savukārt viņa personvārds ''Ousa Mequin'' tulkojas kā Dzeltenā Spalva.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Coursera''''' ir plaša mēroga atvērto tiešsaistes kursu nodrošinātājs [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], ko 2012. gadā dibināja [[Stenforda Universitāte]]s datorzinātņu profesori [[Endrū Ng]] un [[Dafne Kollere]].<ref>[https://www.nytimes.com/2012/11/04/education/edlife/massive-open-online-courses-are-multiplying-at-a-rapid-pace.html The year of MOOC]</ref> ''Coursera'' sadarbojas ar universitātēm un citām organizācijām, lai piedāvātu tiešsaistes kursus, sertifikātus un diplomus dažādos priekšmetos.<ref>[https://www.investopedia.com/articles/investing/042815/how-coursera-works-makes-money.asp How Coursera Makes Money]</ref> 2021. gadā aptuveni 150 universitātes piedāvāja vairāk nekā 4000 ''Coursera'' kursu.<ref>[https://www.businessinsider.com/guides/learning/what-is-coursera?r=US&IR=T Coursera is one of the top online learning platforms, with thousands of courses from schools like Yale and companies like Google — here's how it works]</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Banda Ačeha
 | official_name              = ''Banda Aceh''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Coast of Banda Aceh 2-12-05 050212-N-1450G-241.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             = Lambang Kota Banda Aceh.png
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 5 | latm  = 33 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 95 | longm = 19 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Indonēzija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Ačeha]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 61.36
 | elevation_m              = 2
 | population_total         = 174433
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | website                  = {{url|http://www.bandaacehkota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}
'''Banda Ačeha''' ({{val|id|Banda Aceh}}, {{val|ace|Banda Acèh}}) ir pilsēta [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Ačeha]]s provinces administratīvais centrs. Tā atrodas uz [[Sumatra]]s salas [[Indonēzija|Indonēzijā]]. [[2007. gads|2007]]. gadā šajā [[pilsēta|pilsētā]] dzīvoja aptuveni 260 000 [[iedzīvotāji]]. Līdz [[1956]]. gadam Bandas Ačehas nosaukums bija '''Kutaradža'''.

sentences:
}}{{legend|#66004a|[[Šiītu islāms]]}}{{legend|#04161b|[[Ibadīti]]}}]]
Terminam "'''musulmaņu pasaule'''" jeb "'''islāma pasaule'''<nowiki>''</nowiki> ir vairākas nozīmes. Reliģiskā nozīmē islāma pasaule attiecas uz [[musulmaņi]]em, bet kultūras nozīmē uz islāma [[Civilizācija|civilizāciju]], kas ietver arī šajā civilizācijā dzīvojošos nemusulmaņus. Mūsdienu [[Ģeopolitika|ģeopolitiskajā]] nozīmē šis termins parasti attiecas uz valstīm, kurās ir musulmaņu vairākums.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = el Kindī
|     vārds_orig = {{ara|الكندي}}
|         attēls = Al-Kindi Portrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[801. gads|801]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Kūfa]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|      m_dat_alt = [[873. gads|873]]. gadā (aptuveni 72 gadu vecumā)
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Abāsīdu kalifāts]]
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[filozofija]], [[matemātika]], [[astronomija]], [[islāma teoloģija]], [[loģika]], [[ētika]], [[fizika]], [[ķīmija]], [[psiholoģija]], [[mūzikas teorija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Korelācija''' jeb '''saistība''' ir mērījums, kas parāda divu vai vairāku mainīgo saistību (t.i., vai, mainoties vienam mainīgajam, izmainās arī otrs). Absolūtā korelācija (|r|=1,00) var tikt citādi attēlota kā ''y = a + bx''. Tomēr statistikā parasti nemēdz būt tik absolūtas sakarības. Tā vietā nosaka ''sakarības ciešumu'', ko izsaka ar koeficientu ''r'' robežās [–1;1]. Ja koeficients tuvojas r=1,00, tad saka, ka, palielinoties vienam, palielinās arī otrs, bet, tuvojoties r=–1,00 — palielinoties vienam, otrs samazinās. Ja r=0 vai tuvu tam, tad sakarība nepastāv.

sentences: '''27. septembris''' ir gada 270. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (271. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 95 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|CAS numurs=506-33-2
|ķīmiskā formula=C22H42O2
|molmasa=338,56
|blīvums=858,5
|kušanas temperatūra=65 °C
|viršanas temperatūra=256 °C pie 10 mmHg
}}
'''Brasidīnskābe''' (''trans''-13-dokozēnskābe, izoerukskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)11СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[taukskābes|taukskābēm]]. Brasidīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela. Brasidīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[erukskābe]]. Brasidīnskābes nosaukums cēlies no latīņu vārda ''brassica'' - kāposts.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sakas sala
|attēls              = Sakas sala.JPG
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Latvija
|alt karte          = Relief Map of Latvia.jpg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Jēkabpils novads]]
|arhipelāgs          =
|latd=56|latm=30|lats=50|latNS=N |longd=25|longm=48|longs=00|longEW=E
|platība             = 8.9
|garums              = 5
|platums             = 2.5
|krasta līnija       = 14
|augstākais kalns    =
|augstums            = 82.7
|valsts              = Latvija
|valsts adm vienības tips = Novads
|valsts adm vienība       = [[Jēkabpils novads]]
|iedzīvotāji         =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = [[Salaspils (Salas novads)|Salaspils]]
|piezīme =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 132259-10-0
|      ķīmiskā formula = dažādu ķīmisko<br />elementu maisījums
|              molmasa = 28,965
|              blīvums = 1,2
|  kušanas temperatūra = -216,2 °C
| viršanas temperatūra = -194,3 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Skujaine
| attēls            = Skujaine.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Skujaine pie Klūnām.
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Bēnes pagasts|Bēnes pagasta]] dienvidaustrumos
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Tērvete (upe)|Tērvete]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=29 | iet_plat_s=48 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=44 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 32,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Owen Richardson''
| attēls =Niels BohrUpOwenWillansRichardsonDownSolvay1927.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Ouens Ričardsons Solvejas konferencē
| dz_gads =1879
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Djūsberija]] (Dewsbury), [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1959
| m_mēnesis=2
| m_diena=15
| m_vieta =[[Altona]], [[Hempšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Londonas Universitāte]]<br />[[Prinstonas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[termoelektronu emisija]], [[Ričardsona likums]]
| apbalvojumi =[[1928]]. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Salavata Julajeva piemineklis
| native_name         = ''Салауат Юлаев һәйкәле<br />Памятник Салавату Юлаеву''
| image               = Salavat_memorial.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Salavata Julajeva piemineklis
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Ufa]], [[Baškortostāna]]
| location_country    = {{RUS}}
| pushpin_map         = Baškortostāna#Krievija
| plat_NS = N | plat_d = 54.7185
|  gar_EW = E | gar_d = 55.926
| map_caption         =
| map_alt             =
| label_position      =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1967. gada 17. novembris
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           = tēlnieks [[Soslanbeks Tavasijevs]], arhitekts [[Ismagils Gainutdinovs]]
| architecture_firm   =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Semantiskā integrācija''' ir process, kurā tiek salīdzināti divi vai vairāki [[Modelēšana|modeļi]], un tajos esošie [[Semantika|semantiski]] saistītie jēdzieni tiek saskaņoti, tos savstarpēji [[Kartēšana|kartējot]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Carroll|first=Ray|last2=van der Meer|first2=Sven|date=2008-07|title=Semantic Integration of User Data - Models and Processes Enabling Seamless Mobility|url=https://ieeexplore.ieee.org/abstract/document/4591731|journal=2008 32nd Annual IEEE International Computer Software and Applications Conference|pages=1103–1109|doi=10.1109/COMPSAC.2008.220}}</ref> Tā funkcija ir savienot neviendabīgus [[Datu avots|datu avotus]] un organizēt tajos esošo [[Informācija|informāciju]], vienlaikus novēršot konfliktus, kas var rasties dažādu struktūru, kā arī semantiskā konteksta vai nozīmes pretrunu dēļ.

sentences:
[[Kategorija:Dienasgrāmatas]]
[[Kategorija:Memuāru rakstnieki]]
[[Kategorija:Rakstnieki]]

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Kristālu ala
| photo = "Кришталева" печера.JPG
| photo_width =
| photo_caption =
| map = Ukraina#Ternopiļas apgabals
| relief = jā
| location = {{vieta|Ukraina|Ternopiļas apgabals|Krivče}}
| lat_d  = 48 | lat_m  = 41 | lat_s  = 20| lat_NS = N
| long_d = 26 | long_m = 05 | long_s = 20| long_EW = E
| depth =
| width =
| height_variation =
| altitude = 226 m
| volume = 105 000 m³
| length = 26 623 m
| discovery = 1721
| geology =
| entrance_count = 2
| entrance_list =
| difficulty =
| hazards =
| access = 2500 m
| lighting =
| visitors =
| features =
| website = {{URL|https://www.centr-tur.te.ua/%d0%bf%d0%b5%d1%87%d0%b5%d1%80%d0%b0-%d0%ba%d1%80%d0%b8%d1%88%d1%82%d0%b0%d0%bb%d0%b5%d0%b2%d0%b0/|www.centr-tur.te.ua}}
}}
'''Kristālu ala''' ({{val|uk|Кришталева печера}}) ir [[ģipsis|ģipša]] iežos izveidojusies [[karsts|karsta]] alu sistēma [[Ukraina|Ukrainā]], [[Podolijas augstiene|Podolijas augstienē]].<ref>{{PZT|392|Kristāla stalaktītu ala}}</ref> Administratīvi atrodas [[Ternopiļas apgabals|Ternopiļas apgabala]] [[Čortkivas rajons|Čortkivas rajonā]], Cihankas upes ielejas malā dienvidos no Krivčes ciema.<ref>[https://snap.com.ua/travel/pechera-krishtaleva-krivchenska snap.com.ua Печера Кришталева (Кривченська)]</ref> Alas labirintu kopgarums ir ap {{nobr|26,6 km}} un tā tiek uzskatīta par pasaulē garāko ģipša iežu alu. 1968. gadā ala noteikta par Ukrainas valsts nozīmes ģeoloģisko pieminekli.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Wikimedians of Latvia''''' (Latvijas ''vikimedisti'') ir neformāla dalībnieku grupa, kas pārstāv dalībniekus, kuri darbojas latviskajā Vikipēdijā un citos projektos, veidojot saturu latviski un par Latviju un ar to saistītajām tēmām. 2015. gada 5. martā ''[[Wikimedia Foundation]]'' šo grupu oficiāli atzina.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Ogleklis]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Sērs]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Jodūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

BJodūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = 5,79
|  kušanas temperatūra = -50,80 °C
| viršanas temperatūra = -35,36 °C
| šķīdība ūdenī        = 245 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Jodūdeņradis''' (HI) ir [[jods (elements)|joda]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HI ir bezkrāsaina, ļoti smaga [[gāze]] ar kodīgu smaku. Jodūdeņradis labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot ļoti stipru [[skābes|skābi]] — [[jodūdeņražskābe|jodūdeņražskābi]] (piesātināts šķīdums pie 0 °C satur ap 90% HI).  10 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 425 tilpumi jodūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā jodūdeņradis, tāpat kā citi halogēnūdeņraži, veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus jodūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]].

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Heinrihs fon Licelburgs''' vai '''Licelburgas Indriķis''' ({{val-de|Heinrich von Lützelburg, jeb Lüzelburg}}, {{val-la|Henricus de Lucelburg}}; miris 1274. gada 8. februārī) bija [[Zemgales bīskapi|Zemgales bīskaps]] (1247—1251), [[Kurzemes bīskapija|Kurzemes]] [[Kurzemes bīskapu saraksts|bīskaps]] (1251—1263), [[Kīmezers|Kīmezera]] (''Chiemsee'') bīskapijas (mūsdienu [[Bavārija|Bavārijā]]) bīskaps (1263—1274). [[Franciskāņu ordenis|Franciskāņu ordeņa]] mūks.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Vinss Lombardi
 |       piktogramma_1 =
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite =
 |          vārds_orig = ''Vince Lombardi''
 |              attēls = Vince Lombardi (1913-1970) in 1964.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1913|6|11}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka|Bruklina}}
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1970|9|3|1913|6|11}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
 |             tautība = Amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola = ''St. Francis Preparatory School''
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte = ''Fordham University''
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Amerikāņu futbols]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Kluba informācija ------>
 |               klubs =
 |             komanda =
 |              numurs =
 |               amats =
 |                līga =
<!------ Drafts ------>
 |             b_klubs =
 |              drafts =
 |             dr_gads =
 |             dr_līga =
 |              dr_kom =
<!------ Drafts2 ------>
 |             drafts2 =
 |            dr_gads2 =
 |            dr_līga2 =
 |             dr_kom2 =
<!------ Lielākās uzvaras ------>
 |            liel uzv =
<!------ Karjeras statistika ------>
 |      karj stat līga =
 |         karj stat 1 =
 |    karj stat 1_dati =
 |         karj stat 2 =
 |    karj stat 2_dati =
 |         karj stat 3 =
 |    karj stat 3_dati =
<!------ Karjeras statistika2 ------>
 |     karj stat2 līga =
 |        karj stat2 1 =
 |   karj stat2 1_dati =
 |        karj stat2 2 =
 |   karj stat2 2_dati =
 |        karj stat2 3 =
 |   karj stat2 3_dati =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |          taut_sez 1 =
 |              taut 1 =
<!------ Trenera karjera ------>
 |      tr_klubs_sez 1 = 1954-1958
 |          tr_klubs 1 = [[Ņujorkas "Giants"]] (''Offensive Backfield'' treneris)
 |      tr_klubs_sez 2 = 1959-1967
 |          tr_klubs 2 = [[Grīnbejas "Packers"]]
 |      tr_klubs_sez 3 = 1968
 |          tr_klubs 3 = [[Grīnbejas "Packers"]] (ģenerālmenedžeris)
 |      tr_klubs_sez 4 = 1969
 |          tr_klubs 4 = [[Vašingtonas "Redskins"]]
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = Profesionālā futbola slavas zāle (1971)
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Vinsents Tomass "Vinss" Lombardi''' ({{val|en|Vincent Thomas "Vince" Lombardi}}; {{dat|1913|6|11|N}} —{{dat|1970|9|3|N}}) bija ASV [[amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] treneris. Viņš vislabāk pazīstams kā [[Grīnbejas "Packers"]] galvenais treneris, ko trenēja 1960. gados. Viņa vārdā nosaukta [[NFL]] [[Superkauss|Superkausa]] balva.

sentences:
stumbrs]]
'''Stumbrs''', arī '''stublājs''', ir [[Augi|auga]] daļa, kas pilda auga ass un balsta, transporta un jaunu audu veidošanas funkcijas. Tas balsta auga [[zieds|ziedu]], [[lapas]] un [[Auglis|augļus]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vircavas pagasts
| karte             = Vircavas_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Vircavas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Vircavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Vircava
| platība           = 101,1
| iedzīvotāji       = 1710<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1710 / 101.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vircava.lv
}}
'''Vircavas pagasts''' ir viena no [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar [[Viesturu pagasts|Viesturu]], [[Sesavas pagasts|Sesavas]], [[Platones pagasts|Platones]] un [[Jaunsvirlaukas pagasts|Jaunsvirlaukas]] pagastiem. Pagasta centrs ir [[Vircava|Vircavā]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Nemeja
| native_name    = {{gree|Νεμέα}}
| image          = Temple of Zeus - Nemea, Greece.jpg
| image_size     =
| caption        = Zeva tempļa drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 48| lats = 34| latNS = N
| longd = 22| longm = 42| longs = 38| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolida]]
| type           = Svētnīca
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu
| excavations    = no 1924. gada
| archaeologists = Berts Hills, Karls Blegens
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Nemeja''' ({{val|grc|Νεμέα}}) bija sens [[Zevs|Zeva]] kulta centrs [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, senās [[Kleonas|Kleonu]] pilsētas teritorijas daļa (atradās ~7 km no Kleonām), [[Argolida|Argolidā]]. Mūsdienās atrodas [[Korintijas nome|Korintijas nomē]], [[Grieķija|Grieķijā]]. Blakus arheoloģiskajai zonai dienvidrietumu virzienā atrodas neliels ciems [[Arhaja Nemeja]] (''Αρχαία Νεμέα''), iepriekš saukts Irakliona, savukārt, jaunā [[Nemeja (pilsēta)|Nemeja]] atrodas apmēram 5 km uz rietumiem.

sentences: '''Mašīntulkošana''', saīsināti '''MT''', ir [[datorlingvistika|datorlingvistikas]] apakšnozare, kas nodarbojas ar automatizētu vienā [[valoda|valodā]] rakstīta teksta [[tulkošana|tulkošanu]] citā valodā.

sentences:
{{jāuzlabo|Vajag definīciju, kas tas tāds ir, nevis uz ko tas attiecas.}}
'''Poligonu tīkls''' attiecas uz formu, no kā tiek radīts trīsdimensiju modelis un tā sastāvdaļām. Lai radītu trīsdimensionālu modeli digitālā vidē, forma tiek radīta no trīs sastāvdaļām. Punktiem, kas atrodas noteiktā vietā, visbiežāk trīsdimensiju vidē ({{val|en|vertices}}), šķautni ({{val|en|edge}}), kas savieno divus punktus, un plakni ({{val|en|face}}), aizvērtu šķautņu kopumu, kas no tiem rada poligonu.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Mauritānijas
| Article =
| Type = Valsts karogs
| Image = Flag of Mauritania.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use = 111111
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = [[1959]]. gada [[1. aprīlis]]
| Design =
| Designer =
}}

sentences:
{{notiek}}
 dalībvalstis (zilā krāsā) un valstis ([[Bosnija un Hercegovina]] gaišzilā, [[Gruzija]] un [[Ukraina]] violetā krāsā), kas izteikušas vēlmi iestāties NATO. [[Kolektīvās drošības līguma organizācija]]s (KDLO) valstis ([[Krievijas Federācija]], [[Baltkrievija]], [[Armēnija]], [[Kazahstāna]]) iezīmētas sarkanā krāsā]]
 [[Krima|Krimā]] un netālu no [[Krievijas—Ukrainas robeža]]s izvietotajiem [[Krievijas Bruņotie spēki|Krievijas Bruņotajiem spēkiem]]]]

sentences: '''Silikoni''' (no {{val-en|silicone}}) ir mākslīgi iegūti [[silīcijorganiskie savienojumi]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 706. lpp.</ref>. Šaurākā nozīmē silikoni ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši silīcijorganiski [[polimēri]] ar vispārīgo formulu [R2SiO]n, kur R ir kāda organiska grupa, piemēram, [[metilgrupa]] vai [[fenilgrupa]]. Plašākā nozīmē par silikoniem sauc arī citus lielmolekulāros organosiloksānus, kuri ir galvenā [[silikoneļļa]]s vai [[silikongumija]]s sastāvdaļa. Dažkārt pie tiem pieskaita arī citus silīcija savienojumus, piemēram, [[silāns|silānus]].

sentences: '''Datubāzu mārketings''' ir [[Tiešais mārketings|tiešā mārketinga]] veids, kas, balstoties mērķa pircēju segmentēšanas konceptā, vāc datus, analizē tos un izmanto datus personalizētu mārketinga piedāvājumu komunicēšanai. Datubāzes tiek izmantotas gan [[B2B mārketings|B2B]], gan B2C mārketingā. Ieguvums, ko mārketingam sniedz datubāzes, ir iespēja šos datus segmentēt, analizēt un atlasīt pēc konkrētās mārketinga kampaņas, produkta vai piedāvājuma vajadzībām. Milzīga apjoma datubāzu analīze ļauj atfiltrēt un izvēlēties tikai tos kontaktus, kurus uzskata par vispiemērotākajiem konkrētās mārketinga ziņas saņemšanai. Balstoties uz demogrāfiskajiem datiem, iepirkšanās paradumiem un dzīvesstilu tiek izsūtīti personalizēti piedāvājumi. Tā vietā, lai visai datubāzei sūtītu vienu piedāvājumu, datubāzē esošie kontakti tiek sadalīti vairākās grupās, katra no kurām var saņemt atšķirīgu piedāvājumu. Tā tiek samazināta iespēja, ka datubāzē esošie kontakti saņem sev nepiemērotu un neatbilstošu piedāvājumu. Attīstoties viedtālruņu lietošanai, pieaugušas iespējas izsekot to lietotājus arī laikā un telpā, sūtot viņiem piedāvājumus, kas saistīti ar viņu konkrēto atrašanās vietu vai uzvedības paradumiem attiecīgajā diennakts laikā.

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{vikisaites+}}
{{papildu atsauces+}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = SIA "SAF Tehnika"
| native_name      =
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = Akciju sabiedrība
| traded_as        = {{OMXbaltic|LV0000101129|SAF1R}}
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1999. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Rīga]]
| location_country = {{LAT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Normunds Bergs (CEO)
| industry         = [[elektroniskā rūpniecība]]
| products         = Mikroviļņu datu pārraides iekārtas, mērierīces, bezvadu sensori
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 180 ([[2017. gads|2017]].g.)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.saftehnika.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ozolmuizzas pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Ozolaines pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kazimirs Būga
|     vārds_orig = Kazimieras Būga
|         attēls =Kazimieras_Buga.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1879
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 6
| dz_vieta = Pažiege, [[Kauņas guberņa]] (tagad [[Zarasu rajons]], Lietuvas Republika {{flaga|Lietuva}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1924
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 2
| m_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Vācija]] (tagad Krievijas Federācija {{flaga|Krievija}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[lietuvieši|lietuvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Kēnigsbergas Universitāte]], [[Kauņas Universitāte]]
| alma_mater = Pēterburgas Universitāte
| zinātne = [[valodniecība]]
| pasniedzēji = [[Kazimirs Jauņus]], [[Boduēns de Kurtenē]], [[Adalberts Becenbergers]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ceremonija
| operators =
| attēls = Laceremonieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Klods Šabrols]]
| producents = [[Marins Karmics]]
| scenārijs = * Klods Šabrols
* [[Karolīna Eliašefa]]
| aktieri = * [[Izabella Ipēra]]
* [[Sandrīna Bonēra]]
* [[Žaklīna Bisita]]
* [[Žans Pjērs Kasels]]
* [[Viržīnija Leduaēna]]
* [[Valentīns Merlē]]
* [[Seržs Ruso]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Cérémonie''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1995|8|30|Francija}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{GER}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.jpbox-office.com/fichfilm.php?id=4006|title=LA CÉRÉMONIE |publisher=JP Box-Office |accessdate= {{dat|2023|2|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ceremonija"''' ({{Val|fr|La Cérémonie}}) ir 1995. gada [[Francija]]s un [[Vācija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Klods Šabrols]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Izabella Ipēra]], [[Sandrīna Bonēra]], [[Žaklīna Bisita]], [[Žans Pjērs Kasels]], [[Viržīnija Leduaēna]], [[Valentīns Merlē]] un [[Seržs Ruso]]. Filma balstīta uz 1977. gada Rutas Rendelas romānu ''A Judgement in Stone''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Noradrenalīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = norepinefrīns; ''l''-1-(3,4-dihidroksifenil)-2-aminoetanols
|           CAS numurs = 51-41-2
|      ķīmiskā formula = C8H11NO3
|              molmasa = 169,18
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 216,5–218 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
|                 citi =
}}
'''Noradrenalīns''' ('''NA''') jeb '''norepinefrīns''' ('''NE''') ir organiska viela no [[Kateholamīni|kateholamīnu]] grupas, kas darbojas cilvēka [[Smadzenes|smadzenēs]] un ķermenī kā [[hormons]] un [[neiromediators]]. Vārds "noradrenalīns" ir cēlies no latīņu valodas: ''nor'' ''ad renal'', kas nozīmē "virs/pie nierēm".<ref name="Aronson2000"/> "Norepinefrīns" ir arī [[Starptautiskais nepatentētais nosaukums]]. Vārdu "noradrenalīns" vairāk lieto Apvienotajā Karalistē, vārdu "norepinefrīns" — Amerikas Savienotajās Valstīs. Neatkarīgi no tā, kurš nosaukums tiek izmantots pašai vielai, tās ķermeņa daļas, kas to ražo, vai ko tas ietekmē, tiek sauktas par noradrenalģiskām. 'Norepinefrīns' ir arī starptautiskais nepatentētais nosaukums medikamentiem.<ref>"(-)-noradrenaline". IUPHAR database. International Union of Basic and Clinical Pharmacology. Retrieved 2 January 2016</ref> Norepinefrīna vispārējā funkcija ir mobilizēt smadzenes un ķermeni darbībai.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Jāsirs Arafāts
ياسر عرفات (Yāsir `Arafāt)
| attēls              = Arafat by Yaakov Saar.jpg|235px
| amats               = 1. [[Palestīnas autonomija]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1996|1|20|N}}
| term_beigas         = {{dat|2004|11|11|N}}
| premjers            = [[Mahmuds Abāss]]
[[Ahmeds Kurei]]
| pēctecis            = [[Rauhi Fatuhs]]
[[Mahmuds Abāss]]
| dzim_dati           = {{dat|1929|8|24}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Ēģipte|Kaira}}<ref>Oficiālos dokumentos tiek minēta Kaira, bet par to tiek diskutēts. Vēl starp dzimšanas vietām tiek minēta Jeruzaleme un Gaza. Lai vairāk iegūtu informācijas, skatīt [http://nobelprize.org/nobel_prizes/peace/laureates/1994/arafat-bio.html šeit] un [http://news.bbc.co.uk/2/hi/middle_east/890161.stm šeit] (angļu valodā). Daži uzskata, ka KGB speciāli ir izplatījuši informāciju, ka Arafats dzimis Jeruzalemē. Par to vairāk skatīt [http://www.jewishvirtuallibrary.org/jsource/biography/arafat.html šeit] (angļu valodā)</ref>
| mir_dati            = {{mdv|2004|11|11|1929|8|24}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Parīze}}
| tautība             = [[palestīnieši|palestīnietis]]
| partija             = [[Fatah]]
| dzīvesb             = [[Suha Arafata]]
| reliģija            = [[islāms]]<ref>{{en ikona}} [http://www.nndb.com/people/403/000022337/ Yasser Arafat - NNDB]</ref>
| paraksts            =  Yasser Arafat signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mans draugs-slepkava
 | oriģinālnos = ''Mr. Right''
 |      attēls = Mr Right poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = asa sižeta filma, komēdija, romantiska filma
 |    režisors = [[Pako Kabezass]]
 |  producents =
* [[Bredlijs Gallo]]
* [[Maikls A Helfants]]
* [[Riks Džeikobss]]
* [[Lorenss Metiss]]
 |   scenārijs = [[Makss Lendiss]]
 |     aktieri =
* [[Sems Rokvels]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Tims Rots]]
* [[Džeimss Rensons]]
* [[Maikls Eklunfs]]
* [[Ansons Mounts]]
 |      mūzika = [[Ārons Zigmans]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Amasia Entertainment]]''
* ''[[Circle of Confusion]]''
 | izplatītājs = ''[[Focus Features#Focus World|Focus World]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|9|19|Toronto kinofestivāls|2016|4|8|ASV|}}
 |      ilgums = 95 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mrright16.htm|title=Mr. Right (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 9, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|397,903}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mans puisis-slepkava"''' ({{val|en|Mr. Right}}) ir 2016. gada romantiska asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Pako Kabezass]]. Galvenās lomas atveido [[Sems Rokvels]], [[Anna Kendrika]], [[Tims Rots]], [[Džeimss Rensons]]	, [[Maikls Eklunfs]] un [[Ansons Mounts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|18||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Verlibrs''' jeb '''brīvā dzeja''' ir [[dzeja]] bez [[Atskaņa|atskaņām]], ar dažādu uzsvaru skaitu rindā. No [[Proza|prozas]] teksta tā atšķiras ar dzejolim raksturīgu dalījumu rindās.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref>

sentences: '''Aerobi organismi''' ir [[organismi]], kas spēj eksistēt tikai [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnē un [[dzīvība]]s procesiem nepieciešamo enerģiju iegūst, oksidējot organiskos savienojumus. Vairākums [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]], kā arī daļa [[mikroorganismi|mikroorganismu]], spēj dzīvot tikai vidē ar pietiekamu skābekļa koncentrāciju. Šādus organismus sauc par obligātiem aerobiem. Fakultatīvie aerobi spēj dzīvot arī vidē, kur skābekļa koncentrācija ir niecīga ([[rauga sēne]]s, dažas [[baktērijas]], daži [[tārpi]], [[moluski]]). Dabā robeža starp šīm grupām ir nosacīta.

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Haida Gvaī
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Kanāda#Britu Kolumbija
| map_relief  = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=53|latm=0|lats=0|latNS=N
|longd=132|longm=0|longs=0|longEW=W
|platība             = 10 180
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Morsbija kalns]]
|augstums            = 1164
|salu skaits         = ~150
|valsts              = Kanāda
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Britu Kolumbija]]
|iedzīvotāji         = 4761<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bcstats.gov.bc.ca/data/pop/pop/dynamic/PopulationStatistics/Query.asp?category=Health&type=HA&topic=Estimates&agegrouptype=Standard&subtype=&region=50&year=2008&agegroup=totals&gender=t&output=browser&rowsperpage=all |title=Population Estimates |publisher=bcstats.gov.be.ca |accessdate=28 October 2010 |archiveurl=https://archive.today/20120722123010/http://www.bcstats.gov.bc.ca/data/pop/pop/dynamic/PopulationStatistics/Query.asp?category=Health&type=HA&topic=Estimates&agegrouptype=Standard&subtype=&region=50&year=2008&agegroup=totals&gender=t&output=browser&rowsperpage=all |archivedate={{dat|2012|07|22||bez}} }}</ref>
|iedzīvotāju gads    = 2008
|blīvums             = 0.468
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Kvīnšarlota]]
|piezīme =
}}
'''Haida Gvaī''' ({{val|en|Haida Gwaii}}, [[Haida (valoda)|haidu]]: ''X̱aayda gwaay'' — ‘Cilvēku (haidu) salas’),<ref name="BCGNISHaidaGwaii">{{Cite bcgnis|id=61561 |title=Haida Gwaii}}</ref> agrāk — '''Karalienes Šarlotes Salas''' ({{val|en|Queen Charlotte Islands}}),<ref name="Queen Charlotte Islands">{{Cite bcgnis|id=38615 |title=Queen Charlotte Islands}}</ref> ir [[arhipelāgs]] [[Kanāda|Kanādā]], [[Britu Kolumbija]]s ziemeļrietumos, kas sastāv no divām lielām salām — [[Greiema sala (Britu Kolumbija)|Greiema sala]]s ziemeļos un [[Morsbija sala]]s dienvidos un aptuveni 150 mazākām salām, kas kopā aizņem {{nobr|10 180 km²}}. Citas ievērojamas salas ir: Antonija sala, Langera, Luīzes sala, Laiela sala, Bērnebija sala un Kungita sala. Amerikāņu kažokādu tirgotāji, kas regulāri devās uz šīm salām, pasludināja tās par ASV teritoriju un viņi šīs salas sauca par '''Vašingtona salām'''.<ref name="Queen Charlotte Islands"/><ref>[http://books.google.co.th/books?id=mGQFAAAAQAAJ&lpg=PA559&ots=ZQznLvFSJM&dq=%22Washington's%20Isles%22&pg=PA559#v=onepage&q=%22Washington's%20Isles%22&f=false ''The Geographical and Historical Dictionary of America and the West Indies: Containing an Entire Translation of the Spanish Work of Colonel Don Antonio de Alcedo, with Large Additions and Compilations from Modern Voyages and Travels and from Original and Authentic Information, Volume 1'', p.559, authors Antonio de Alcedo, Aaron Arrowsmith, publishers James Carpenter, ... Longman, Hurst, Rees, Orme and Brown, ... White, Cochrane and Company and Murray, ... London; Parker, Oxford; and Deighton, Cambridge., 1812]</ref><ref>[http://hmsbc.library.ubc.ca/browse/map/id_928/ Historical Map Society of British Columbia listing, title "Washington's Isles (QCI)", UBC Library website]</ref> No kontinenta tās atdala [[Hekates šaurums]] austrumos. [[Vankūvera (sala)|Vankūveras sala]] atrodas uz dienvidiem, otrpus [[Karalienes Šarlotes līcis|Karalienes Šarlotes līcim]], kamēr [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošais [[Aleksandra arhipelāgs]] [[Aļaska|Aļaskā]] atrodas uz ziemeļiem, otrpus [[Diksona šaurums|Diksona šaurumam]].

sentences: '''GIGO''' ([[akronīms]] no {{val-en|Garbage in, garbage out}} - '''Atkritumi iekšā – atkritumi ārā''') informātikā apzīmē datu apstrādes īpatnību, kad datorsistēmas, pēc noteikta algoritma apstrādājot kļūdainus ievaddatus, ģenerē bezjēdzīgus izvaddatus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Man ļoti rūp
| operators =
| attēls = I Care A Lot poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, trilleris
| režisors = [[Dž. Bleiksons]]
| producents =
| scenārijs = Dž. Bleiksons
| aktieri = * [[Rozamunda Paika]]
* [[Pīters Dinklidžs]]
* [[Eisa Gonsalesa]]
* [[Kriss Mesina]]
* [[Daiena Vīsta]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''I Care a Lot''
| studija = * ''[[STX Entertainment|STXfilms]]''
* ''Black Bear Pictures''
* ''Crimple Beck''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|9|12|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2021|2|19|ASV}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9893250/?ref_=bo_rl_ti|title=
I Care a Lot (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|2|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Man ļoti rūp"''' ({{Val|en|I Care a Lot}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Dž. Bleiksons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rozamunda Paika]], [[Pīters Dinklidžs]], [[Eisa Gonsalesa]], [[Kriss Mesina]] un [[Daiena Vīsta]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hartmann zebra hobatere S.jpg
| att_nosaukums =''Equus zebra hartmannae'' [[Hartmaņa kalnu zebra]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Hippotigris
| apakšģints_lv =Zebras
| suga =Equus zebra
| suga_lv =Kalnu zebra
| izplatība =

sentences: '''Žagariņi''' ({{val|lt|žagarėliai}}) jeb '''zaķauši''' ir [[bajārs|bajāru]] izcelsmes [[tauki|taukos]] vai [[eļļa|eļļā]] vārīts [[lietuviešu virtuve|lietuviešu]] konditorejas izstrādājums no [[raugs|rauga]] [[mīkla (pārtika)|mīklas]]. Sākotnēji žagariņus gatavoja tikai [[Aukštaitija|Aukštaitijā]], bet vēlāk tie izplatījās visā [[Lietuva|Lietuvā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Žagariņi |website= skoniukelias.lt |url= http://www.skoniukelias.lt/lv/edieni/virtuli/ |accessdate= 2020. gada 8. augustā |archive-date= 2021. gada 19. Oktobris |archive-url= https://web.archive.org/web/20211019063032/http://www.skoniukelias.lt/lv/edieni/virtuli/ }}</ref> un arī [[Latgale|Latgalē]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |author= Signe Meirāne |title= Kas tev jāzina par latviešu tradicionālo virtuvi |publisher= [[Rimi]] |url= https://www.gardezi.lv/padomi/kas-tev-jazina-par-latviesu-tradicionalo-virtuvi-5468 |accessdate= 2020. gada 8. augustā |quote=  |archive-date= 2020. gada 3. Decembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20201203040904/https://www.gardezi.lv/padomi/kas-tev-jazina-par-latviesu-tradicionalo-virtuvi-5468 }}</ref>

sentences: '''Bakteriofāgi''' jeb fāgi (gr. ''phagos'' - ēst) ir [[vīruss|vīrusi]], kuri inficē tikai [[baktērija]]s. Līdzīgi [[Eikariots|eikariotu]] vīrusiem, tie sastāv no [[Olbaltumviela|proteīnu]] apvalka jeb kapsīdas, kurā ietverta vīrusa ģenētiskā informācija [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] vai [[Ribonukleīnskābe|RNS]] veidā. Bakteriofāgus neatkarīgi viens no otra atklāja [[Frederiks Tvorts]] (Twort) 1915. gadā un [[Fēlikss d’Erells]] (d’Herelle) 1917. gadā. Tāpat kā baktērijas, arī bakteriofāgi ir ļoti plaši izplatīti dabā (augsnē, ūdeņos u.c.).

sentences: '''Informātika''' ({{val|en|informatics}}) ir zinātnes nozare, kas pēta informācijas ievadi, apstrādi, saglabāšanu, un izvadi, kā arī pēta matemātiskās struktūras saistībā ar [[Datori|datoru]] jeb [[elektroniskā skaitļojamā mašīna|elektronisko skaitļojamo mašīnu]] (ESM), kā arī šo teorētisko atziņu izstrādi un ieviešanu dzīvē. Vārds "informātika" ir cēlies no vārdiem "informācija" un "automātika". Galvenokārt tā ir saistīta ar [[Elektroinženierija|elektroinženieriju]], [[Matemātika|matemātiku]] un [[Valodniecība|lingvistiku]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Sji Dzjiņpins
| vārds_orģ           = 习近平
| attēls              = Xi Jinping with Macron and Von der Leyen 2023.jpg
| apraksts            = Sji Dzjiņpins 2023. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskās partijas]] ģenerālsekretārs
| term_sākums         = {{dat|2012|11|15|N|bez}}
| term_beigas         =
| priekštecis         = [[Hu Dzjiņtao]]
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[ĶTR prezidents]]
| term_sākums2        = {{dat|2013|3|14|N|bez}}
| term_beigas2        =
| viceprezidents2     = {{ubl|[[Li Juaņčao]]|[[Vans Cjišaņs]]}}
| priekštecis2        = [[Hu Dzjiņtao]]
| pēctecis2           =
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = [[ĶTR viceprezidents]]
| term_sākums3        = {{dat|2008|3|15|N|bez}}
| term_beigas3        = {{dat|2013|3|14|N|bez}}
| prezidents3         = [[Hu Dzjiņtao]]
| priekštecis3        = [[Džens Cjinhuns]]
| pēctecis3           = [[Li Juaņčao]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{ddv|1953|6|15}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[haņi|haņs]]
| partija             = [[Ķīnas Komunistiskā partija]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = [[Sji Džunsjuņs]]
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = inženieris, advokāts, filozofs, politiķis
| alma_mater          = Ciņhua Universitāte
| reliģija            =
| paraksts            = Xi Jinping signature (2023).svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
'''Ji''' var būt:
* [[Ji (tauta)|Ji]] — tauta Ķīnā, Vjetnamā un Taizemē.

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Ņūdžersija
New Jersey
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda|angļu]]
| galvaspilsēta = [[Trentona]]
| pilsēta = [[Ņuarka]]
| iestāšanās = [[1787]]. gada [[18. decembris]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
| saīsinājumi = NJ N.J. US-NJ
| mājaslapa = [http://www.state.nj.gov www.state.nj.gov]
| iedzgads = 2018
| iedzīvotāji = 8 908 520
| iedzīvotājiV = 11
| iedzblīvums = 467
| iedzblīvumsV = 1
| ieņēmumi = [[$]] 68 357
| ieņēmumiV = 7
| rase = baltie - 68,6%
melnie - 13,7%
| reliģija = [[protestanti]] - 31%
[[katoļi]] - 34%
nereliģiozi - 18%
| platība = 22 608
| platībaV = 47
| garums = 240
| platums = 110
| ūdens = 14,9
| augstums = Haipointas paugurs, 550
| Vaugstums = 75
| Zaugstums = 0
}}

sentences:
{{citas nozīmes|ēdienu|salāti|salāti}}
]]
'''Salāti''' ir aukstais [[ēdiens]], ko gatavo no svaigiem vai vārītiem [[dārzenis|dārzeņiem]], kā arī [[augļi]]em, [[sēnes|sēnēm]], [[zivis|zivīm]], [[gaļa]]s un/vai [[olas|olām]], kam pievieno [[mērce|mērci]], [[majonēze|majonēzi]] un [[sāls|sāli]], retāk arī [[etiķis|etiķi]] un [[eļļa|eļļu]]. [[Latvija|Latvijā]] salātiem plaši izplatītas [[skābais krējums|skābā krējuma]] mērces.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Latviešu ēdieni |author=[[Antoņina Masiļūne|Ņina Masiļūne]] |year=1986 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=[[Rīga]] |pages=6.—8}}</ref> Pastāv daudz un dažādi salātu veidi. Vieni no pasaulē izplatītākajiem salātiem ir [[Cēzara salāti|Cēzara]], [[grieķu salāti|grieķu]] un [[siera salāti]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Armēnijas Vērtspapīru birža<br />''Armenia Securities Exchange''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2001. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Erevāna]]
| location_country = {{ARM}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[fondu birža]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[NASDAQ OMX Nordic]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://amx.am amx.am]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''Armēnijas Vērtspapīru birža''' jeb '''''AMX''''' ({{val|en|Armenia Securities Exchange}}, {{val|hy|Հայաստանի ֆոնդային բորսա}}), agrāk — ''NASDAQ OMX Armenia'', ''Armex'', ir [[Armēnija]]s [[fondu birža]]. Tās birojs atrodas [[Erevāna|Erevānā]]. Birža ietilpst ''[[Nasdaq]]'' grupā.
Armēnijas Vērtspapīru birža ir [[Eiropas Āzijas fondu biržu federācija]]s (''FEAS'') biedrs.

sentences:
[[Kategorija:Putni| ]]
[[Kategorija:Eiropas putni]]
[[Kategorija:Latvijas fauna|Putni]]

sentences:
'''Bīrons''' var būt:
* [[Ernsts Johans Bīrons]] (''Ernst Johann von Biron''; 1690―1772) — vācbaltiešu muižnieks, grāfs, pirmais Kurzemes un Zemgales hercogs (1737 ― 1762);
* [[Gustavs Bīrons]] (''Gustav von Biron''; 1695―1746) — vācbaltiešu muižnieks, karavīrs Krievijas dienestā, Ernsta Johana brālis;
* [[Pēteris Bīrons]] (''Peter von Biron''; 1724―1800)— vācbaltiešu muižnieks, grāfs, princis, otrais un pēdējais Kurzemes un Zemgales hercogs (1764 ― 1795).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Sliktie puiši uz mūžu
 | oriģinālnos = ''Bad Boys for Life''
 |      attēls = Sliktie puiši uz mūžu plakātsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Adils El Arbi un Bilals Falahs|Adils El Arbi<br />Bilals Falahs]]
 |  producents =
* [[Džerijs Brukhaimers]]
* [[Vills Smits]]
* [[Dags Belgrads]]
 |   scenārijs =
* Kriss Bremners
* [[Pīters Kreigs]]
* [[Džo Karnahans]]
 |     aktieri =
* Vills Smits
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Vanesa Hadžensa]]
* [[Aleksandrs Ludvigs]]
* [[Čārlzs Meltons]]
* [[Paola Nunjesa]]
* [[Keita del Kastiljo]]
* [[Nikijs Džems]]
* [[Džo Pantoliano]]
 |      mūzika = [[Lorns Belfs]]<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Lorne Balfe to Score 'Bad Boys for Life' |url=http://filmmusicreporter.com/2019/07/23/lorne-balfe-to-score-bad-boys-for-life/ |website=Film Music Reporter |accessdate=July 23, 2019 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190723215204/http://filmmusicreporter.com/2019/07/23/lorne-balfe-to-score-bad-boys-for-life/ |archive-date=July 23, 2019 }}</ref>
 |   operators = Robrehts Hejvaerts
 | mākslinieks =
 |     montāža =
* Dens Lebentāls
* [[Pīters Maknaltijs]]
 |     studija =
* ''[[Columbia Pictures]]''<ref name="THRreview">{{tīmekļa atsauce|url= https://www.hollywoodreporter.com/review/bad-boys-life-review-1269838 |title='Bad Boys for Life' Film Review|work=[[The Hollywood Reporter]] |author=Tom McCarthy|date=January 15, 2020|accessdate=January 18, 2020}}</ref>
* ''[[Don Simpson]]''/''Jerry Bruckheimer Films''<ref name="THRreview"/>
* ''2.0 Entertainment''<ref name="THRreview"/>
* ''[[Overbrook Entertainment]]''<ref name="THRreview"/><ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://deadline.com/2018/09/sony-overbrook-entertainment-12-oclock-boys-film-1202463691/ |title=Archived copy |access-date=May 22, 2019 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190509124227/https://deadline.com/2018/09/sony-overbrook-entertainment-12-oclock-boys-film-1202463691/ |archive-date=May 9, 2019}}</ref>
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2020|01|17|ASV|2020|01|17|Latvija}}
 |      ilgums = 124 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/bad-boys-life-film-0|title=Bad Boys for Life (15)|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=January 14, 2020|accessdate=January 15, 2020}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title= Bad Boys for Life (2020) |url= https://www.bfi.org.uk/films-tv-people/5ddbd53927c08 |website= [[British Film Institute]] |access-date= January 18, 2020 }}</ref>
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref name=BOM/>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|426,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url= https://www.boxofficemojo.com/release/rl1182631425/?ref_=bo_da_table_1 |title=Bad Boys for Life (2020) |website=[[Box Office Mojo]] |publisher=[[Internet Movie Database|IMDb]] |accessdate=October 10, 2020}}</ref>
 | iepriekšējā = "[[Sliktie puiši 2]]"
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Sliktie puiši uz mūžu"''' ({{val|en|Bad Boys for Life}}) ir 2020. gada ASV [[spriedzes filma|spriedzes]] [[komēdija]]. Filmas režisori ir [[Adils El Arbi un Bilals Falahs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]] un [[Mārtins Lorenss]]. Šī [[Sliktie puiši (filmu sērija)|filmu sērijas]] daļa ir turpinājums filmai "[[Sliktie puiši 2]]" (2003). Filmas producenti ir [[Džerijs Brukhaimers]], Smits un [[Dags Belgrads]]. Filmas sižets seko divu detektīvu Maika Lovrija (Smits) un Markusa Bērneta (Lorenss) atkalapvienošanās stāstam, kad atkal kāds sāk slepkavot cilvēkus no viņu jau kādreiz slēgtās lietas. Filmā filmējušies arī [[Vanesa Hadžensa]], [[Aleksandrs Ludvigs]], [[Čārlzs Meltons]], [[Paola Nunjesa]], [[Keita del Kastiljo]], [[Nikijs Džems]] un [[Džo Pantoliano]].

sentences: '''Paradokss''' ir absurda [[patiesība]], kas balstās uz šķietami pareizām premisām un secinājuma, bet noved pie pretintuitīva un nepieņemama [[slēdziens|slēdziena]]. Ja paradokss ir atrisināms, to var izdarīt, atmetot kādu no premisām kā maldīgu vai atrodot kļūdu spriešanas procesā. Viens no pazīstamākajiem semantiskajiem paradoksiem ir "[[meļa paradokss]]", ko var izteikt kā "šis teikums ir nepatiess". Meļa paradokss, tāpat kā cits pazīstams piemērs, [[Rasela paradokss]], balstās uz atsaukšanos uz sevi (''self-reference'').

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīna struktūrformula

Nikotīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (S)-3-(1-metil-2-pirolidinil)piridīns
|           CAS numurs = 54-11-5
|      ķīmiskā formula = C10H14N2
|              molmasa = 162,23
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = -79 °C
| viršanas temperatūra = 247 °C
| šķīdība ūdenī        = šķīst
|                 citi =
}}
'''Nikotīns''' ir piridīna grupas [[alkaloīds]] - bezkrāsains, eļļains šķidrums, kam ir raksturīga [[tabaka]]s smaka. Tas ir galvenais tabakas alkaloīds. Nikotīna molekula satur [[piridīns|piridīna]] un [[pirolidīns|pirolidīna]] [[heterocikls|heterociklus]].

sentences:
'''Fāzīte''' (arī '''fazīte''', '''nofāzējums''') ir pārejas [[plakne]] starp divām [[Virsma|virsmām]]. Visbiežāk fāzīte veido 45 grādu leņķi ar divām plakanām, savstarpēji perpendikulārām virsmām. Fāzītes tiek izmantotas [[Galdniecība|galdniecībā]], [[Mašīnbūve|mašīnbūvē]], [[Arhitektūra|arhitektūrā]] un citur. Tām var būt tehniska, tehnoloģiska, ergonomiska, urbānistiska vai dekoratīva nozīme.<gallery>
Attēls:Larks tongue.JPG|alt=|Mēbeles fāzīte
Attēls:Saks Fifth Avenue (48155562261).jpg|alt=|Ēkas fāzīte
Attēls:Ponce Chamfered Street Corner at Calle Mayor and Calle Cristina (looking northwest), Barrio Tercero, Ponce, Puerto Rico.jpg|alt=|Ietves fāzīte
Attēls:AA, Mundl.jpg|alt=|Kāpņu fāzīte
</gallery>
[[Kategorija:Kokapstrāde]]
[[Kategorija:Metālapstrāde]]
[[Kategorija:Metināšana]]
[[Kategorija:Mašīnbūve]]

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Sprādzieni Oklahomasitijā
| attēls            = Oklahomacitybombing-DF-ST-98-01356.jpg
| attēla_apraksts   = Alfrēda Maraha federālā ēka divas dienas pēc sprādziena
| vieta             = {{vieta|ASV|Oklahoma|Oklahomasitija}}
| koordinātas       = {{Coord|35|28|22.4|N|97|31|01|W|region:US-OK_type:landmark|display=inline,title}}
| datums            = {{dat|1995|4|19|N|bez}}
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = Sprādzieni, terorisms, masu slepkavība
| bojā_gājušie      = 168
| ievainotie        = 600+
| izraisītāji       = [[Timotijs Makvejs]], Terijs Nikolss
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Sprādzieni Oklahomasitijā''' bija terora akts Alfrēda Maraha federālajā ēkā [[Oklahomasitija]]s centrā, [[Oklahoma]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], {{dat|1995|4|19||bez}}. Tas bija lielākais terorisma akts ASV vēsturē līdz [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukumam]]. Sprādziena rezultātā bojā gāja 168 cilvēki,<ref name="VictimAges">{{ziņu atsauce|agency=Associated Press|title=Victims of the Oklahoma City bombing|date=2001. gada 20. jūnijs|url=http://www.usatoday.com/news/nation/2001-06-11-mcveigh-victims.htm|work=USA Today|archiveurl=https://www.webcitation.org/5wovK3hIw?url=http://www.usatoday.com/news/nation/2001-06-11-mcveigh-victims.htm|archivedate=2011-02-27|access-date=2015-02-20}}</ref> kā arī tika ievainoti vairāk nekā 600 cilvēki.<ref name="OSDH">{{tīmekļa atsauce|last=Shariat|first=Sheryll|coauthors=Sue Mallonee and Shelli Stephens-Stidham|title=Summary of Reportable Injuries in Oklahoma|publisher=Oklahoma State Department of Health|url=http://www.health.state.ok.us/PROGRAM/injury/Summary/bomb/OKCbomb.htm|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080110063748/http://www.health.state.ok.us/PROGRAM/injury/Summary/bomb/OKCbomb.htm|archivedate=2008. gada 10. Janvāris|date=December 1998|access-date=2008. gada 10. Janvāris}}</ref> Sprādziena viļņa rezultātā tika sagrautas ēkas vai tika izdarīti mazāki postījumi 16 kvartālu rādiusā, tika iznīcinātas vai nodega 86 mašīnas, 258 netālu esošajām ēkām tika izsisti stikli,<ref name="TI3">{{tīmekļa atsauce|title=Oklahoma City Police Department Alfred P. Murrah Federal Building Bombing After Action Report|work=Terrorism Info|url=http://www.terrorisminfo.mipt.org/pdf/okcfr_App_C.pdf|format=PDF|page=58|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070703233435/http://www.terrorisminfo.mipt.org/pdf/okcfr_App_C.pdf|archivedate={{dat|2007|07|03||bez}}|access-date={{dat|2008|12|18||bez}}}}</ref><ref name="Safety">{{tīmekļa atsauce|title=Case Study 30: Preventing glass from becoming a lethal weapon|work=Safety Solutions Online|url=http://www.safetysolutions.net.au/safety/ss/ss_30.asp|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070213112339/http://www.safetysolutions.net.au/safety/ss/ss_30.asp|archivedate=2007. gada 13. Februāris|access-date=2007. gada 13. Februāris}}</ref> kopumā tika izdarīti apmēram 652 miljonus ASV dolārus lieli zaudējumi.<ref name="UnderstandingTerror106">{{grāmatas atsauce|last=Hewitt|first=Christopher|title=Understanding Terrorism in America: from the Klan to al Qaeda|publisher=[[Routledge]]|year=2003|page=106|url=http://books.google.com/?id=EXn8o9duyVoC&pg=PA106|isbn=978-0-415-27765-5}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Wiener Stadthalle''
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Wiener_Stadthalle_Aussen_2008.jpg
| caption             =
| location            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| map_type            = Vīne#Austrija#Eiropa
| latd  = 48.201944 | latNS  = N
| longd = 16.332778 | longEW = E
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 1957. gads
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 35 miljoni litu
| architect           = [[Rolands Rainers]]
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 16 152 (D zāle)
1 482 (E zāle)
2 036 (F zāle)
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
| cap_concert         =
| cap_basketball      =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{URL|https://www.stadthalle.com/}}
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Vāclavs Havels
| vārds_orģ           = ''Václav Havel''
| attēls              = Václav Havel cut out.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Čehija]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1993|2|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|2003|2|2|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = ''amats izveidots''
| pēctecis            = [[Vāclavs Klauss]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Čehoslovākija]]s prezidents
| term_sākums2        = {{dat|1989|12|29|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1992|7|20|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Gustavs Husāks]]
| pēctecis2           = ''amats likvidēts''
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1936|10|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Čehoslovākija|Prāga}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2011|12|18|1936|10|5}}
| mir_vieta           = {{vieta|Čehija|Hrādečeka}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = Bezpartejisks
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = Dramaturgs
| alma_mater          = {{ubl|Čehijas Tehniskā universitāte|Teātra fakultāte}}
| reliģija            =
| paraksts            = Vaclav Havel Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Vāclavs Havels''' ({{val|cs|Václav Havel}}, {{izrunā|ˈvaːtslaf ˈɦavɛl}}; dzimis {{dat|1936|10|5}}, miris {{dat|2011|12|18}})<ref>[http://www.delfi.lv/news/world/other/miris-bijusais-cehijas-prezidents-vaclavs-havels.d?id=41991952 Miris bijušais Čehijas prezidents Vāclavs Havels]</ref> bija [[čehi|čehu]] [[dramaturģija|dramaturgs]], esejists, [[dzeja|dzejnieks]], [[disidents]] un [[politiķis]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''OGLE-TR-132b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE-TR-132]], kas atrodas 1585 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,03 AU un gads uz tās ilgst tikai 40,557 stundas. Tuvums centrālajai zvaigznei uz planētas nodrošina lielu karstumu, kas nav piemērots dzīvībai. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE-TR-132b, tad uz tās būtu 1901 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu tēraudu.

sentences: '''Eiropas Cilvēktiesību konvencija''' jeb '''Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija''' ir [[Eiropas Padome]]s konvencija, pieņemta 1950. gadā un stājusies spēkā 1953. gadā. Konvencijas dalībvalstis ir visas 47 Eiropas Padomes dalībvalstis. Uzraudzību pār konvencijas īstenošanu īsteno [[Eiropas Cilvēktiesību tiesa]], kas izskata privātpersonu un dalībalstu sūdzības par konvencijas pārkāpumiem (līdz 11. protokola spēkā stāšanās brīdim 1999. gadā sākotnējos lēmumus par sūdzību pieņemšanu izskatīšanai taisīja atsevišķa Eiropas Cilvēktiesību komisija). Spriedumu izpildi uzrauga EP Ministru komiteja.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas Svētā Gara baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Kauno_Šv._Dvasios_bažnyčia.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas Svētā Gara baznīca
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Kauņas Svētā Gara baznīca
| position              = left
| latd                  = 54.924272
| longd                 = 23.894808
| location              = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = draudzes [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Eugenijs Miļūns]] (''Eugenijus Miliūnas'')
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1998. gads
| year_completed        = 2017. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas Svētā Gara katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12660056"
}
</mapframe>
'''Kauņas Svētā Gara baznīca''' ({{val|lt|Kauno Šv. Dvasios bažnyčia}}) ir 20. gadsimta beigās/21. gadsimta sākumā uzbūvēts [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[baznīca (celtne)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s ziemeļos, [[Šilaiņi|Šilaiņu]] rajonā. Baznīca apkalpo vienu no lielākajām draudzēm Kauņā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Lielvirbu muiža
| native_name         =
| former_names        = ''Gut Groß-Wirben''
| alternate_names     = Lielvirbu muiža
| map = Latvija
| status              =
| image               = Lielvirbu muižas pils. 2008-09-04.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = privātīpašums
| current_tenants     =
| location            = [[Lielvirbi]], [[Abavas pagasts]], [[Talsu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.085707345157 | latNS  = N
| longd = 22.574145839662 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 18. gadsimta beigas, 19. gadsimta sākums, 1875. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     = 2015
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Teodors Zeilers]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Frīdrihs Biders
|          vārds_orig = ''Friedrich Bidder''
|              attēls = Friedrich Bidder.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1810
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 9
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Valkas apriņķis|Trapenes pagasts|td=Latvija}}
|              m_gads = 1894
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 22
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Tērbata|td=Igaunija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[fizioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = Aleksandrs Šmits
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Georgs Frīdrihs Kārlis Heinrihs fon Biders''' ({{val|de|Georg Friedrich Karl Heinrich von Bidder}}; 1810-1894) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] fiziologs, [[Tērbatas Universitāte]]s profesors (1842), rektors (1858-1865). Pētīja veģetatīvo nervu sistēmu, dzīvo organismu vielmaiņu un siltuma regulāciju.<ref>[[Jānis Stradiņš]]. Zinātnes un augstskolu sākotne Latvijā. Rīga: Latvijas vēstures institūta apgāds, 2012. - 456 lpp. </ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 79.66
| motto =
| established_title = Dibināta
| image_shield = Coat of arms of Doetinchem.svg
| image_skyline = Doetinchem, Sint Catharinakerk RM13084 in straatzicht foto7 2012-07-22 14.54.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 58
| lats = 00
| latd = 51
| longEW = E
| longd = 6
| longm = 18
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.doetinchem.nl/}}
| established_date = [[1236]]. gadā
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 57555
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Gelderlande]]
| native_name = ''Doetinchem''
| name = Dūtinhema
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Flag of Doetinchem.svg
}}'''Dūtinhema''' ({{Val|nl|Doetinchem}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Gelderlande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 57 555 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas [[Futbols|futbola]] klubs ''[[De Graafschap]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Tilia japonica|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malvales|rinda_lv=Malvu rinda|dzimta=Malvaceae|dzimta_lv=Malvu dzimta|apakšdzimta=Tilioideae|apakšdzimta_lv=Liepu apakšdzimta|ģints=Tilia|ģints_lv=Liepas|suga=Tilia japonica|suga_lv=Japānas liepa|attēls=Tilia japonica.JPG|attēls2=Tilia japonica, bud 01.jpg}}
'''Japānas liepa''' ({{val-la|Tilia japonica}}) ir [[Malvu dzimta|malvu dzimtas]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir Austrumķīnā un [[Japāna|Japānā]], galvenokārt [[Mērenā josla|mērenajā joslā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:835380-1|title=Tilia japonica (Miq.) Simonk. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-09-02|language=en}}</ref>

sentences: barojas ar [[gnu]] mirstīgajām atliekām.]]

sentences:
{{noformējums+}}
'''Ekotoksikoloģija''' ir [[vides zinātne]]s apakšnozare, kas radās, apvienojot [[toksikoloģija]]s (zinātne par toksiskām vielām) un [[ekoloģija]]s (pētījumu objekts ir atsevišķu organismu kopienas un procesi dabas vidē) pamatatziņas un pētījumu metodes.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Varibuls''' ({{val-la|Waribule}}) bija [[Tālava]]s valdnieka [[Tālivaldis|Tālivalža]] dēls, kas no 1214./1215. gada kā [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapa Alberta]] vasalis valdīja tēva zemēs, kas 1224. gadā tika sadalītas starp [[Livonijas bīskaps|Livonijas bīskapu]] un [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeni]]. Iespējams, ka Varibuls bijis [[Burtnieku pils|Burtnieku]] pilsnovada valdnieks.

sentences:
[[Kategorija:Ogres novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Forona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H14O
|molmasa=138,20
|blīvums=885
|kušanas temperatūra=28 °C
|viršanas temperatūra=198-199 °C
}}
'''Forons''' (diizopropilidēnacetons, 2,6-dimetil-2,5-heptadiēn-4-ons, CO[CH=C(CH3)2)]2 pieder pie nepiesātinātajiem [[ketoni]]em. Forons ir dzeltenzaļa kristāliska viela ar ģerāniju smaržu.

sentences: '''Dezinformācija''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''disinformation'') ir apzināta nepatiesa vai sagrozīta [[informācija]], kas tiek sniegta pretiniekam, upurim vai partnerim, lai efektīvāk cīnītos, sadarbotos, pārbaudītu informācijas noplūdi un tās virzību. Parasti dezinformācijas mērķis ir izraisīt noteiktas spēcīgas emocijas ([[dusmas]], [[bailes]], [[Riebums|riebumu]]) un "atslēgt" [[Racionalitāte|racionālo]] un [[Kritiskā domāšana|kritisko domāšanu]] mērķauditorijā.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Akvelīna Līvmane
 | vārds_orig              =
 | attēls                  =
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1951|7|13}}
 | dz. vieta               = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Dubnas ciems}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, astroloģe
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            = [[Jānis Paukštello]] (1974—1998)
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | apbalvojumi             =
* [[Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks|Latvijas PSR Nopelniem bagātās skatuves māksliniece]] (1989)
* "[[Lielais Kristaps (kinofestivāls)|Lielā Kristapa]]" balva "[[Labākā aktrise (Lielais Kristaps)|Labākā aktrise]]" ("[[Rudens rozes]]", 2004)
 | dzimums                 = S
}}
'''Akvelīna Līvmane''' (dzimusi {{dat|1951|7|13}})<ref name="lat" /> ir [[latvieši|latviešu]] [[aktrise]] un [[astroloģija|astroloģe]].

sentences:
[[Kategorija:Veidnes pēc tēmas]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences: '''Utilitārisms''' ir [[ētika]]s teorija, kuras pamatā ir doma, ka pareizais cilvēka rīcības veids ir tas, kas dod vislielāko ietekmi visas [[sabiedrība]]s kopējās [[labklājība]]s un [[laime]]s veicināšanā. Tas ir [[Konsekvenciālisms|konsekvenciālisma]] novirziens, kas savukārt paredz, ka rīcība ir vērtējama pēc tās sekām. Šis jēdziens ir piemērots sociālās labklājības ekonomikai, taisnīguma jautājumiem, globālās nabadzības krīzei, dzīvnieku audzēšanas pārtikai ētikā un to, cik svarīgi ir izvairīties no eksistenciāliem riskiem cilvēcei.

sentences: '''16. februāris''' ir gada 47. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 318 (319 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =  Zviedru sportistes — [[Šarlote Kalla]] un [[Anna Hāga]]
| tauta = Zviedri
''svenskar''
| skaits = ap 13 miljoniem
| vieta = {{Zviedrija}}
{{Somija}}
{{Spānija}}
{{ASV}} u.c.
| valoda = [[zviedru valoda]]
| reliģija = [[luterānisms]]
| grupas =
| radi = [[norvēģi]]
| flag =
| flag_caption = Zviedriji pasaulē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Kristiāns Širrens
|          vārds_orig = ''Carl Christian Gerhard Schirren''
|              attēls = Carl Schirren.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Profesors Širrens ap 1860. gadu
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1826
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1910
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Ķīle]], [[Vācijas impērija]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta = Rīga, Tērbata, Ķīle
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[vēsture]], [[ģeogrāfija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = "Vidzemnieku atbilde Jurijam Samarina kungam" (1869)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenibuta R (pa kreisi) un S (pa labi) enantiomēru racēmiskais maisījums
|       citi nosaukumi = γ-amino-β-fenilsviestskābe, (±)-4-amino-3-fenilbutānskābe, ''Phenibut'', ''Anvifen'', ''Fenibut'', ''Noofen''
|           CAS numurs = 3060-41-1 (hidrohlorīds)
|      ķīmiskā formula = C10H13NO2
|              molmasa = 179,216
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 253 °C
| viršanas temperatūra =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|instrumentu|Sekstants (nozīmju atdalīšana)|Sekstants}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis fon Ostenzakens
|     vārds_orig = ''Carl von der Osten-Sacken''
|         attēls = Carl Fürst von der Osten, genannt Sacken, 1792.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = 1790. gada portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Dundaga]], [[Piltenes apgabals]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1794
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas Karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts darbinieks, diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki = Johans Ulrihs fon der Ostenzakens, Elizabete fon Firksa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = grāfiene Henriete Erdmute Eleonore fon Brīla (''Brühl'', 1753)
Kristiāna Šarlote Sofija fon Dīskava (''Dieskau'', 1771)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sēlpils pagasts
| karte             = Sēlpils pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs2           = [[Sēlija (ciems)|Sēlija]]
| platība           = 121,7
| iedzīvotāji       = 1026<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1026 / 121.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pusmetāls
|      kārtas skaitlis = 32
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 4
|              simbols = Ge
|             atommasa = 72,63(1)
|   valences elektroni = [Ar]3d104s24p2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Germānija paraugs un germānija pulveris ampulā
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', +2, -4
|  elektronegativitāte = 2,01
|              blīvums = 5323
|  kušanas temperatūra = 1211,4 K (938,25 °C)
| viršanas temperatūra = 3106 K (2833 °C)
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
[[File:Capital Punishment in the United States by State Since 1970.gif|thumb|250px|Karte, kurā redzams nāvessoda statuss kopš 1970. gada pēc jurisdikcijas:<br/>{{Legend|#000000|Nāvessods ir atcelts vai tā pielietošana apturēta}}{{Legend|#cccccc|Nāvessods ir likumīgs sods.}}]]
[[Nāvessods|Nāvessoda]] izpilde ir aizliegta vairāk nekā pusē [[Pasaule|pasaules]] valstu, bet [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] šis soda veids vēl aizvien tiek izpildīts 28 štatos, [[ASV Samoa]], federālās valdības un militārajā jurisdikcijā.<ref>{{cite news|url=http://www.ncsl.org/research/civil-and-criminal-justice/death-penalty.aspx|title=States and capital punishment|publisher=National Conference of State Legislatures|accessdate=June 23, 2017}}</ref> Vairākumā no ASV štatiem, neskatoties uz kritisko viedokli par šo soda veidu, tie vēl joprojām ir iekļauti likumos. Lai gan 28 štati ir saglabājuši nāvessodu, tikai septiņos no šiem nāvessodi tiek reāli izpildīti. Sociologs [[Dāvids Garlands]] (''David Garland'') uzskata, ka Amerikā šis sods veids ir īpašs, jo tas ir galvenais no soda veidiem, kurš tiek izpildīts galvenokārt tikai Amerikas rietumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Peculiar Institution: America’s Death Penalty in an Age of Abolition|last=Garland, D.|first=|publisher=Belknap Press of Harvard University|year=2010|isbn=|location=Cambridge|pages=}}</ref>

sentences: '''Biotīns''' jeb '''vitamīns B7''' ir [[Ogļhidrāti|ogļhidrātu]], [[Taukskābes|taukskābju]] un [[Aminoskābes|aminoskābju]] [[Vielmaiņa|metabolisma]] koenzīms. Biotīns tiek saukts arī par '''vitamīnu H''' vai '''koenzīmu R'''. Biotīns ir plaši atrodams pārtikā, bet visaugstākā koncentrācija ir [[Zemesrieksts|zemesriekstos]], mangoldā u.c. zaļo lapu dārzeņos. Biotīna deficīts normāla uztura gadījumā sastopams reti. To atsevišķos gadījumos novēro pacientiem, kas uzturā lieto jēlas [[ola]]s, jo tajās esošais avidīns [[Tievā zarna|tievajā zarnā]] biotīnu inaktivē un neļauj tam uzsūkties. Biotīna deficīta klīniskās biežākās izpausmes ir dermatīts, alopēcija un parestēzija. Biotīna samazināšanās organismā ir atrodama [[Epilepsija|epileptiķiem]], sportistiem, veciem cilvēkiem, kā arī cilvēkiem pēc kuņģa izņemšanas (gastrektomijas).<ref>Combs, Gerald F. Jr. (2008). The Vitamins: Fundamental Aspects in Nutrition and Health. San Diego: Elsevier, Inc. {{ISBN|978-0-12-183493-7}}.</ref>

sentences: '''Estrogēni''' ir hormonu grupa, kam ir nozīme [[menstruālais cikls|menstruālajā ciklā]] un reprodukcijā. Tie ir galvenie sieviešu [[dzimumhormoni]]. Lai gan šis hormons zināmā apjomā izstrādājas arī vīrieša organismā, būtiski lielāks estrogēnu (precīzāk, [[estradiols|estradiola]]) daudzums ir sievietēm. Dabiskie estrogēni ir [[steroīdhormoni]], bet sintētiskie ir nesteroīdie. Estrogēni ir atrodami visos [[Mugurkaulnieki|mugurkaulniekos]], kā arī daļai [[Kukaiņi|kukaiņu]]. Estrogēni tiek lietoti arī kā [[hormonālā kontracepcija]], hormonu aizstājējterapijā sievietēm pēc [[menopauze|menopauzes]], kā arī [[Transseksuāļi|transseksuāļiem]]. Līdzīgi kā visi steroīdie hormoni, tie difundē caur šūnas membrānu. Nonākot šūnā, tie piesaistās un aktivē estrogēna receptorus, kas tālāk regulē dažādu [[Gēns|gēnu]] ekspresiju.<ref>Whitehead SA, Nussey S (2001). ''[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK22/?depth=10 Endocrinology: an integrated approach]''. Oxford: BIOS: Taylor & Francis. {{ISBN|1-85996-252-1}}.</ref>  Estrogēni ietekmē sievietes krūšu attīstību, menstruālo ciklu, intīmo veselību un [[vielmaiņa|vielmaiņu]]. Visaktīvākais no estrogēniem ir [[estradiols|estradiols.]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds = Jūlija Timošenko
| attēls              = Yulia Tymoshenko November 2009-3cropped.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Jūlija Timošenko 2009. gadā
| amats               = [[Ukrainas premjerministri|Ukrainas premjerministre]]
| term_sākums         = {{dat|2007|12|18|N}}
| term_beigas         = {{dat|2010|3|11|N}}
| prezidents          = [[Viktors Juščenko]]
| priekštecis         = [[Viktors Janukovičs]]
| pēctecis            = [[Mikola Azarovs]]
| term_sākums2        = {{dat|2005|1|24|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2005|9|8|N}}
| prezidents2         = [[Viktors Juščenko]]
| priekštecis2        = [[Mikola Azarovs]]
| pēctecis2           = [[Jurijs Jehanurovs]]
| dzim_dati           = {{dat|1960|11|27|N}}
| dzim_vieta          = [[Dņipro]]petrovska, [[Ukraina]]
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| partija             = [[Jūlijas Timošenko bloks]]
| dzīvesb             = [[Oleksandrs Timošenko]]
| profesija           =
| reliģija            = Ukrainas pareizticīgo
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-prolīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H9NO2
|molmasa=115,13
|blīvums=1350 - 1380
|kušanas temperatūra=221 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=6,30
}}
'''Prolīns''' ('''''Pro''''', ''l'' -2-pirolidīnkarbonskābe, C5H9NO2) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tā ir vienīgā aminoskābe, kurā alfa aminogrupa (šajā gadījumā - iminogrupa) atrodas [[heterocikls|heterociklā]] - [[pirolidīns|pirolidīna]] gredzenā. Prolīns kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā bezkrāsaini adatveidīgi kristāli. Ūdenī šķīst ļoti labi.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Hiphopa dejas''' ir ielu deju stils, kas galvenokārt tiek izpildīts [[Hiphops|hiphopa]] mūzikas pavadījumā vai ir attīstījies kā daļa no hiphopa kultūras.

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
| fona krāsa = #204982
| nosaukums = Sanktpēterburgas metro
| logo = Spb metro logo.svg
| logo izmērs = 90px
| karte = St petersburg metro map sb en.svg
| valsts = {{flag|Krievija}}
| pilsēta = [[Sanktpēterburga]]
| kartes izmērs = 300px
| atklāts = 1955. gada 15. novembris
| kopējais garums = 124,8 km
| līniju skaits = 5
| staciju skaits = 72
| pasažieri dienā = 2,04 miljoni (2018)
| pasažieri gadā = 743,007 miljoni (2018)
| mājas lapa = http://www.metro.spb.ru/
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Schaffner''''' ({{val|lv|Šafners}} vai ''Šafnere'') ir uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{informācijas izklāsts}}
'''Indulgence''' ({{val|la|indulgentia}} — 'žēlastība') bija [[kristietība|kristietībā]] [[viduslaiki|viduslaikos]] pastrādāto un pat vēl nepastrādāto [[grēks|grēku]]<ref name="Modern Guide">{{Grāmatas atsauce |title=A Modern Guide to Indulgences: Rediscovering This Often Misinterpreted Teaching |first=Edward |last=Peters |url=https://books.google.com/?id=LVlAXL6qJxkC&printsec=frontcover&dq=A+Modern+Guide+to+Indulgences:+Rediscovering+This+Often+Misinterpreted+Teaching#v=onepage&q=A%20Modern%20Guide%20to%20Indulgences%3A%20Rediscovering%20This%20Often%20Misinterpreted%20Teaching&f=false |page=13|isbn=9781595250247 |date=2008}}</ref> atlaišana par īpašiem nopelniem [[ticība]]s aizstāvēšanā, vēlāk arī nopērkama par [[nauda|naudu]].

sentences:
[[Kategorija:Valdība]]
[[Kategorija:Ar valdību saistītās organizācijas]]
[[Kategorija:Organizācijas]]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils vecticībnieku baznīca.
2010. gada 14.septembrī.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Kirēnijas pils
| native_name         = Κάστρο της Κερύνειας/''Girne Kalesi''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Kipra#Eiropa
| status              =
| image               = Kyrenia 01-2017 img02 Castle exterior.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[viduslaiki|viduslaiku]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = ''de jure'' {{Flag|Kipra}}, [[Kirēnijas eparhija]], [[Kirēnija]]<br/>''de facto'' {{Flag|Ziemeļkipra}}, [[Girnes ils]], [[Girne]]
| latd  = 35.341389 | latNS  = N
| longd = 33.322222 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 16. gadsimts
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name = Dņipro HES
| native_name = Дніпровська ГЕС
| former_names =
| alternate_names =
| status =
| image = Дніпрогес_з_висоти.jpg
| image_alt =
| image_size = 250px
| caption =
| altitude =
| building_type =
| architectural_style =
| structural_system =
| owner =
| current_tenants =
| location = [[Zaporižja]], {{UKR}}
| latd =
| latNS =
| longd =
| longEW =
| groundbreaking_date =
| start_date =
| completion_date = 1939. gads
| opened_date =
| inauguration_date =
| renovation_date =
| height =
| floor_count =
| floor_area =
| architect =
| rooms =
| parking =
| url =
| embedded =
| references =
| building_name =
}}'''Dņipro HES''' ({{val|uk|Дніпровська ГЕС}}) ir [[hidroelektrostacija]] [[Zaporižja|Zaporižjes pilsētā]] [[Ukraina]]s dienvidos.

sentences: '''Starptautiskā dzimtās valodas diena''' ir [[1999. gads|1999]]. gada novembrī [[UNESCO]] izveidota [[dzimtā valoda|dzimtās valodas]] piemiņas diena, kuru katru gadu atzīmē [[21. februāris|21. februārī]]. Tas izveidošanas mērķis ir veicināt [[valoda|valodu]] un [[kultūra|kultūru]] daudzveidību un daudzvalodību, jo aptuveni puse<ref name="puse"/> no valodām ir apdraudētas, un vairums no tām stāv uz izmiršanas sliekšņa.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Pygoscelis_papua.jpg
| att_nosaukums = [[Džentū pingvīns]] (''Pygoscelis papua'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|    apakšklase = Neornithes
| apakšklase_lv = Īstie putni
|    infraklase = Neognathae
| infraklase_lv = Neognati
|     virskārta = Austrodyptornithes
|  virskārta_lv = Pingvīnu un vētrasputnu virskārta
|         kārta = Sphenisciformes
|      kārta_lv = Pingvīnveidīgie
|       kārta_r = Pingvīnu dzimta
|        dzimta = Spheniscidae
|     dzimta_lv = Pingvīnu dzimta
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Eudyptes|Cekulainie pingvīni}}
* {{TaksoSaite|Megadyptes|Dzeltenacu pingvīni}}
* {{TaksoSaite|Spheniscus|Joslpingvīni}}
* {{TaksoSaite|Aptenodytes|Karaliskie pingvīni}}
* {{TaksoSaite|Eudyptula|Mazie pingvīni}}
* {{TaksoSaite|Pygoscelis|Otas astes pingvīni}}
| binomial =Spheniscidae <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1831)</small>
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
}}
'''Pingvīnu dzimtas''' (''Spheniscidae'') putni ir nelidojoši [[jūrasputni]], kuru spārni ir ieguvuši airu formu. Tā ir vienīgā dzimta '''pingvīnveidīgo putnu kārtā''' (''Sphenisciformes''). Tā apvieno 18 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s, kas iedalītas 6 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |title=World Bird List: Kagu, sunbittern, tropicbirds, loons, penguins, petrels, 2020 |access-date={{dat|2020|02|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200427191432/https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |archivedate={{dat|2020|04|27||bez}} }}</ref> Visi tās pārstāvji labi peld un nirst.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mežonīgā naksniņa
| attēls                   = MezonigaNaksnina.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rough Night''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Lūsija Aniello]]
| producents               =
* [[Mets Tomehs]]
* [[Pols V. Daunss]]
* [[Deivs Bekijs]]
* Lūsija Aniello
| scenārija autors         =
* Lūsija Aniello
* Pols V. Daunss
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Keita Makinona]]
* [[Džiliana Bella]]
* [[Zoja Kravica]]
| mūzika                   = [[Dominiks Lūiss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Matt Tolmach Productions]]''
* ''[[Paulilu Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|6|12|Ņujorka|2017|6|16|ASV|2017|7|7|Latvija|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rough-night-2017|title=Rough Night|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 30, 2018|archive-date={{dat|2018|10|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181014041336/http://www.bbfc.co.uk/releases/rough-night-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rockthatbody.htm|title=Rough Night (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mežonīgā naksniņa"''' ({{val|en|Rough Night}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisore, kā arī viena no producentēm un scenārija autorēm ir [[Lūsija Anielo]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Keita Makinona]], [[Džiliana Bella]] un [[Zoja Kravica]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|6|12||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alsids Orbiņī
| vārds_orig = ''Alcide Dessalines d’Orbigny''
| attēls = Alcide Dessalines d'Orbigny 1802.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat|1802|9|6}}
| dz_gads = 1802
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Kuerona]], ({{FRA}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1857
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Pjerfitsursena]], ({{FRA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[franči|francūzis]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Šarls Orbiņī]] un Marija Pipata
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Nacionalais Dabas vēstures muzejs (Parīze)|Nacionalais Dabas vēstures muzejs]]
| alma_mater =
| zinātne = [[zooloģija]], [[paleontoloģija]]
| pasniedzēji = [[Žoržs Kivjē]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Alsids Šarls Viktors Marija Dessalins Orbiņī''' ({{val|fr|Alcide Charles Victor Marie Dessalines d'Orbigny}}; dzimis {{dat|1802|9|6}}, miris {{dat|1857|6|30}}) bija [[franči|franču]] [[naturālists]], pētnieks, [[malakologs]] un [[paleontologs]], pazīstams ar savu ceļojumu uz [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un viņa darbu paleontoloģijā. Kā [[mikropaleontoloģija]]s dibinātājs un pateicoties saviem [[Foraminīferas|foraminīferu]] un [[biostratigrāfija]]s pētījumiem viņa darbi līdz pat mūsu laikam ir aktuāli, īpaši akadēmiskajos paleookeanogrāfiskajos un paleoklimatiskajos pētījumos, kā arī ekonomiskajā sektorā (gāzes un naftas atradņu pētījumos).

sentences:
'''Stārasts''' ({{val-pl|starosta}}, {{val-la|capitaneum}} — "vecākais") bija [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] vidēja ranga dižciltīgais, kurš valdnieka vārdā pārvaldīja  pilsnovadu jeb stārastiju.
Mūsdienās par stārastiem dēvē [[Polija]]s apriņķu (''powiat'') pārvaldes vadītājus un [[Čehija]]s birģermeistarus.
[[Lietuva]]s [[seņūnija]]s vadītāju sauc par seņūnaiti.

sentences:
'''Zalkša zīme''' baltu ticējumos ir gudrības un zintniecības simbols.<ref>[http://valoda.ailab.lv/kultura/kultura/orn13.htm Zalktis] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120308194536/http://valoda.ailab.lv/kultura/kultura/orn13.htm |date={{dat|2012|03|08||bez}} }} {{lv ikona}}</ref> Zalktis saistīts ar veļu pasauli, ar mirušo ļaužu dvēselēm. [[Zalktis]] tiek uzskatīts par svētu un sargājamu dzīvnieku. Kas noķerot sarkano vai balto zalkti, izvārot un apēdot, tas varot redzēt mūsu nomirušos senčus un saprast viņu valodu. Zalkša zīme nes arī zināmu tuvību [[Māra]]s pasaulei. Par vienu no Māras simboliem to varētu dēvēt tāpēc, ka čūska nereti tēlaini apzīmē pašu Māru. Visbiežāk zalkša zīme sastopama jostās, prievītēs, cimdos un citos sieviešu apģērba gabalos. Pēc uzbūves zalktis ir radniecīgs [[Svastika|ugunskrusta zīmei]], tomēr, krustojot zalkša zīmes, nav iespējams iegūt ugunskrustu, kā tas nereti un kļūdaini tiek uzskatīts.
[[Balti|Baltu tautu]] ticējumos zalktim piedēvēta auglības veicinātāja loma lopu [[Laidars|laidarā]] un sētā. Zalktis minēts visbiežāk teikās un pasakās, bet mazāk [[tautasdziesma|tautasdziesmās]]. Lai gan zalktis [[baltu mitoloģija|baltu mitoloģijā]] ieņem vienu no centrālajām vietām, tā kaulā grieztās skulptūras parādās vēlajā [[Neolīts|neolītā]]. Domājams, [[Viduslaiki|viduslaikos]] zalkša kults turpināja attīstīties un izplatīties. Zalkša zīmei tika ierādīta nopietna vieta ornamentā. Savas izstieptās formas dēļ zalktis īpaši piemērots raksta joslā. Raksta joslu kompozīcijās tas tiek kārtots miju rindā ar krustiņu un jumtiņu. Plastiskās formas zalktis attēlots kniepķeņu un dažādu piekariņu metāla starploceklīšos, kalto dzelzs [[svečturis|svečturu]] zaru vijumos, kā arī keramikas vāžu osiņās un svečturu veidojumos.

sentences: '''Getingenes [[rokraksts]]''' ir nezināma autora latīņu valodā 15. gadsimta beigās uzrakstīts [[Šahs|šaha]] [[traktāts]].

sentences: '''Rinda''' ({{val-la|ordo}}) ir augu sistemātikas pamattaksons. Tas apvieno radniecīgas [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]]. Dzīvnieku sistemātikas gadījumā [[kārta]] ir rindai atbilstošs [[taksons]].

sentences: '''Raihmans pret Latviju''' ir lieta (iesnieguma Nr. 1621/2007), kuru 2010. gadā izlēma [[ANO Cilvēktiesību komiteja]] (dokumenta Nr. CCPR/C/100/D/1621/2007).

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Sakura Haruno
| series = "[[Naruto]]"
| image =
| first = Manga: 1. sējuma 3. nodaļa <br> Anime: 1. sezonas 1. sērija
| creator = Masasi Kisimoto
| voice = Chie Nakamura (japāņu)
| nickname = * Pierainā ({{val|ja|デコリーン}}, Dekorīn)
* Otrā Tsunade ({{val|ja|綱手二号}}, Tsunade Nigō)
* Sakura Učiha ({{val|ja|うちはサクラ}})
* Jaunā Kušina ({{val|ja|若いクシナ}}, Wakai Kushina)
| gender = sieviete
| occupation = Nindzja-mediķis
| title = *1. daļa: genins
*2. daļa: čunins
*Tukšais periods: džonins
| family = *Kizaši Haruno (tēvs)
*Mebuki Haruno (māte)
| spouse = [[Saske Učiha]]
| children = Sarada Učiha (meita)
| data21 = 28. marts
| lbl21 = Dzimšanas diena
| lbl22 = Asins grupa
| data22 = 0
| lbl23 = Vecums
| data23 = *1. daļa: 12-13
*2. daļa: 16-17
*Boruto: 32-33
| lbl24 = Augums
| data24 = *1. daļa: 148,5-150,1 cm
*2. daļa: 161 cm
*Tukšais periods: 165 cm
| data25 = *1. daļa: 35,4-35,9 kg
*2. daļa: 45,4 kg
| lbl25 = Svars
| data31 = *Komanda Nr.7
*Konoha 11 (tikai anime)
*Komanda 10 (tikai anime)
*Kazekage glābšanas komanda
*Astoņu cilvēku komanda
*Oročimaru meklēšanas komanda (tikai anime)
*Trešā divīzija
*Hanabi glābšanas komanda (tikai filmā)
*Ino-Saku-Sai (tikai novellā)
*Slēptās Lapas medicīnas korpuss (tikai anime)
| lbl31 = Komandas
}}'''Sakura Haruno''' ({{val|ja|春野 サクラ}}) — viena no galvenajām varonēm mangā un anime-seriālā "[[Naruto]]".<ref>''Naruto: First Official Data Book,'' 100-105</ref> Sakura ir attēlota kā kunoiči no Konohagakures ("Slēpto lapu ciemats") un daļa no 7. komandas, kuras sastāvā ir Sakura, [[Naruto Udzumaki]], [[Saske Učiha]] un viņu sensejs [[Kakaši Hatake]]. Sakura sākotnēji ir iemīlējusies Saskē, slavē viņu ik uz soļa un nicina Naruto kā mazāk pieredzējušo komandas biedru. Sērijai attīstoties, viņa sāk atbrīvoties no šīs apsēstības un kļūst pateicīgāka un pieņem Naruto. Ārpus galvenajām sērijām Sakura ir parādījusies vairākos citos Naruto sižetos, jo īpaši turpinājumos ''Naruto: The Seventh Hokage'' ''and the Scarlet Spring (2015)'' un ''Boruto: Naruto Next Generations (2016)'', kur viņa ir attēlota kā ārsts vārdā Sakura Učiha. ({{val|ja|うちは サクラ}}).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.animenewsnetwork.com/encyclopedia/anime.php?id=18934|title=Boruto: Naruto Next Generations (TV) - Anime News Network|website=www.animenewsnetwork.com|access-date=2022-08-21}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pībodija kungs un Šērmens
 | oriģinālnos = ''Mr. Peabody & Sherman''
 |      attēls = Mr Peabody & Sherman Poster.JPG
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]]
 |    režisors = [[Robs Minkofs]]
 |  producents =
* [[Alekss Švarcs]]
* [[Denīzs Nolans Kaskino]]
 |   scenārijs = [[Kreigs Raits]]
 |     aktieri =
* [[Tejs Barels]]
* [[Makss Čārlzs]]
* [[Ariela Vintera]]
* [[Stīvens Kolberts]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Elisone Dženija]]
 |      mūzika = [[Denijs Elfmans]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[DreamWorks Animation]]''
* ''[[Pacific Data Images]]''
* ''[[Bullwinkle Studios]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2014|02|07|Apvienotā Karaliste|2014|03|07|ASV|2014|03|14|Latvija|}}
 |      ilgums = 92 minūtes<ref name=bbfc>{{Tīmekļa atsauce|title=MR. PEABODY & SHERMAN|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mr-peabody-sherman-film-0|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=31 March 2019}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|145 miljoni}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce|title=Mr. Peabody & Sherman|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=mrpeabodyandsherman.htm|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=31 March 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181216031443/https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=mrpeabodyandsherman.htm|archivedate={{dat|2018|12|16||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|275 miljoni}}<ref name=mojo/>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''Pībodija kungs un Šērmens''' ({{val|en|Mr. Peabody & Sherman}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] animācijas filma, kas balstīta uz tēliem no 1959. gada animācijas seriāla ''[[The Adventures of Rocky and Bullwinkle and Friends]]''.<ref name=awn>{{Tīmekļa atsauce|title=DreamWorks Animation Previews 2013 Slate|url=https://www.awn.com/news/dreamworks-animation-previews-2013-slate|publisher=awn.com|accessdate=31 March 2019}}</ref> Filma ir par suni izgudrotāju Pībodija kungu, kas kopā ar savu pieņemto dēlu Šērmenu un viņa draudzeni ceļo pagātnē, kur viņi satiek slavenas vēsturiskas personības.<ref name=tvnet>{{Tīmekļa atsauce|title=«Pībodija kungs un Šērmens» turpina dominēt|url=https://www.tvnet.lv/5216750/pibodija-kungs-un-sermens-turpina-dominet|publisher=[[Tvnet]]|accessdate=31 March 2019}}</ref>

sentences:
{{VietasKarte
 |Atlantijas okeāns
 |label= Angolas lielieplaka
 |position=left
 |width=250
  |latNS = S|latd = 15|latm = 00|lats = 00
  |longEW = E|longd = 2|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Angolas lielieplaka Atlantijas okeāna kartē
 |relief = jā
}}
'''Angolas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidaustrumos. Izvietojusies starp [[Āfrika]]s kontinenta krastu austrumos, [[Gvinejas grēda|Gvinejas grēdu]] ziemeļos, [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]] rietumos un [[Vaļu grēda|Vaļu grēdu]] dienvidos. Veidojusies [[mezozojs|mezozojā]], ieliecoties [[okeāns|okeāna]] gultnei. Vidējais dziļums ap 4000—6000 metru, maksimālais — 6050 metru. Gultnē globigerīnu dūņas un sarkanais māls. Lielieplakas rietumu malā [[Svētās Helēnas sala]].<ref>{{PZT|47}}</ref>

sentences: '''Binoklis''' ({{Val|la|bini}} — ‘pa divi’ + ''oculus'' — ‘acs’) ir optisks instruments, ko veido divi [[tālskatis|tālskati]] (katrai acij savs) un kas paredzēts attālinātu priekšmetu novērošanai ar abām acīm vienlaicīgi. Tālskati savienoti kopā tā, lai tos varētu fokusēt vienlaicīgi.

sentences:
{{Quote box2
|width     = 30%
|border    = 1px
|align     = right
|bgcolor   =
|fontsize  = 1em
|title_bg  = #dddddd
|title_fnt =
|title     = Īsumā
|qalign    = left
|quote     =
# Nedrīkst ņemt ikvienu internetā atrastu attēlu.
# Ikvienam attēlam (izņemot [[Vikipēdija:Godprātīga lietošana|dažus]]) jābūt '''pilnīgi brīvi''' izmantojamam.
# Attēli bez informācijas par autortiesībām tiek dzēsti.
|salign    =
|source    =
}}
{{Side box
|style=width:300px;
|imageright=[[File:Ambox blue question.svg|42px|alt=]]
|text=
'''Ir jautājumi vai vajadzīga palīdzība?'''
{{clear}}{{Clickable button 2|Jā, man vajadzīga palīdzība|url={{fullurl:Special:Mytalk|action=edit&section=new&preloadtitle={{urlencode:Vajadzīga palīdzība!}}}}|class=mw-ui-constructive}}
}}
Attēli ir [[Vikipēdija]]s neatņemama sastāvdaļa — ilustrēti raksti ir daudz interesantāki un vieglāk uztverami. Tomēr tai pašā laikā jāņem vērā, ka Vikipēdija ir brīvā enciklopēdija, un tāpat kā tekstam arī attēliem jābūt brīvi izmantojamiem jebkādiem likumīgiem mērķiem. Tas nozīmē, ka šos attēlus katrs var izmantot, kā vēlas, bez jebkādas atļaujas vai atlīdzības prasīšanas — tos drīkst, piemēram, pārveidot vai ievietot kādā komerciālā reklāmā. Vienīgie ierobežojumi brīvo attēlu tālākai izmantošanai var būt (tas atkarīgs no izmantotās licences) autora obligāta norādīšana un esošās licences obligāta saglabāšana. Atsevišķi izdalāmi attēli, kas Vikipēdijā tiek izmantoti, pamatojoties uz [[Vikipēdija:Godprātīga lietošana|godprātīgas lietošanas]] nosacījumiem. Tie ir nebrīvi attēli, kuru ievietošana Vikipēdijā pieļaujama atsevišķos, stingri noteiktos gadījumos, un to tālāka izmantošana ir ierobežota. Viss zemāk teiktais attiecas arī uz audio un video materiāliem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Kwiat 001pl.jpg
| att_nosaukums = [[Muskusa bezslavīte]] (''Adoxa moschatellina'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| dzimta = Adoxaceae
| dzimta_lv = Bezslavīšu dzimta
| binomial = Adoxa
| rinda_lv = Dipsaku rinda
| rinda = Dipsacales
| ģints_lv = Bezslavītes
| ģints = Adoxa
}}'''Bezslavītes''' ({{val|la|Adoxa}}) ir augu ģints [[Bezslavīšu dzimta|bezslavīšu dzimtā]], kurai pieder [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgi]] [[Lakstaugs|lakstaugi]]. Ģintī ir klasificētas četras sugas:<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.worldfloraonline.org/taxon/wfo-4000000723|title=Adoxa L.|website=www.worldfloraonline.org|access-date=2023-07-30}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Mali]]
[[Kategorija:Mali mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Ķikans<br>{{val-liv|Kikkõnjoug}}
  | attēls            = Ķikans.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Ķikans, skatoties no gājēju tilta bijušās Ventspils—Mazirbes šaursliežu līnijas vietā
  | izteka            = A no [[Neveja]]s
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Baltijas jūra]], [[Mazirbe (upe)|Mazirbe]]
  | baseina_valstis   = {{LAT}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 20-23
  | garums_latvijā    =
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 34,8<ref>{{USIK}}</ref>
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Vecmājupe]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=35 | sāk_plat_s=24 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=19 | sāk_gar_s=15 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=39 | iet_plat_s=44 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=12 | iet_gar_s=58 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
'''Feders''' var būt:

* [[Jūlijs Feders]], gleznotājs
* [[Pēteris Feders]], arhitekts

sentences: '''Dzelzceļa līnija Priekule—Kalēti''' bija dzelzceļa līnija [[Latvija|Latvijā]], kas savienoja [[Priekule]]s pilsētu ar Valsts robežu. Līnijas garums bija 20 km, tajā bija viens sliežu ceļš. Pasažieru vilcienu kustība līnijā pārtraukta [[20. gadsimts|20. gadsimta beigās]], posms Priekule—Kalēti ir slēgts un netiek izmantots.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Itakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1632
|kušanas temperatūra=162 - 164 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Itakonskābe''' (metilēndzintarskābe, propilēn-2,3-dikarbonskābe, 2-metilidēnbutāndiskābe, HOOC−CH2−C(=CH2)−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]] ar dubultsaiti sānu grupā. Itakonskābe ir ūdenī diezgan grūti šķīstoši balti rombiski kristāli. Itakonskābei ir 2 struktūr[[izomēri]], kas savā starpā ir ''cis-trans''-izomēri - [[citrakonskābe]] un [[mezakonskābe]]. Itakonskābes nosaukums veidots no [[akonītskābe]]s nosaukuma, apmainot vietām zilbes ('''akon''' - '''it''' - skābe).

sentences: '''Iznīcinātājs''' ir [[kara lidmašīna]], kuru galvenais uzdevums ir iznīcināt pretinieku [[lidmašīna]]s, pretēji [[bumbvedējs|bumbvedējiem]], kuri uzbrūk, nometot [[bumba (spridzeklis)|bumbas]] uz zemes. To izmanto arī kā pavadošo [[lidmašīna|lidmašīnu]], lai nodrošinātu [[transportlidmašīna|transportlidmašīnu]], [[civilā lidmašīna|civilo lidmašīnu]] un jau pieminēto bumbvedēju [[drošība|drošību]] no citām lidmašīnām. Retāk tā tiek izmantota arī [[uzbrukums|uzbrukumiem]] uz sauszemes un jūrā.

sentences: '''HP-UX''' ('''Hewlett Packard UniX''') ir [[Hewlett-Packard]] [[UNIX]] saimes [[operētājsistēma]], kas balstīta uz [[UNIX System V]] (sākotnēji - uz [[UNIX System III]]). Tā darbojas uz HP [[PA-RISC]] un [[Intel Itanium]] arhitektūras procesoriem, kā arī bija pieejama jaunāko modeļu [[Apollo/Domain]] sistēmām. Vecākas versijas darbojās arī uz [[HP 9000]] sērijas datoriem ar [[Motorola 68000]] un [[FOCUS]] arhitektūru procesoriem.

sentences:
[[Kategorija:Literatūrzinātnieki]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares un valsts]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Neiecietība
| operators =
| attēls = Intolerance (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = episka drāma
| režisors = [[Deivids Vorks Grifits]]
| producents = Deivids Vorks Grifits
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vera Luisa]]
* [[Ralfs Luiss]]
* [[Meja Mārča]]
* [[Roberts Harons]]
* [[Konstance Talmadža]]
* [[Liliana Giša]]
* [[Džozefīne Krovela]]
* [[Mārdžerija Vilsone]]
* [[Frenks Benets]]
* [[Elmers Kliftons]]
* [[Miriama Kūpere]]
* [[Alfreds Pedžets]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Intolerance''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Triangle Distributing Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1916|9|5}}
| ilgums = 210 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]]
| budžets = {{ASV dolārs|385,907}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Neiecietība"''' ({{Val|en|Intolerance}}) ir 1916. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] filma, kuras režisors ir [[Deivids Vorks Grifits]].

sentences:
{{Salu infokaste
| nosaukums           = Kergelēna arhipelāgs
| attēls              = Kerguelen islands.jpg
| attēla paraksts     =
| attēla izmērs       =
| vietas karte        = Kerguelen-position.png
| map_custom          = no
| vietējais nosaukums = Archipel des Kerguelen
| valodas saite       = franču valoda
| nickname            =
| izvietojums         = [[Indijas okeāns]]
| latd=49 | latm=15 | latNS=S | longd=69 | longm=35 | longEW=E <!-- kordinātas -->
| arhipelāgs          =
| salu skaits         = ~300
| galvenās salas      = [[Kergelēna sala]]
| platība             = 7215
| garums              = <!-- tikai skaitli -->
| platums             = <!-- tikai skaitli -->
| krasta līnija       = <!-- tikai skaitli -->
| augstākais kalns    = [[Rosa kalns|Rosa k.]]
| augstums            = 1850
| valsts                            = Francija
| valsts adm vienības tips          = aizjūras teritorija
| valsts adm vienība                = {{flaga|Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes}} [[Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes]]
| valsts adm vienības tips1         = distrikts
| valsts adm vienība1               = '''Kergelēna Arhipelāgs'''
| valsts galvaspilsēta              =
| valsts lielpilsēta                = [[Portofransē]]
| valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
| valsts vadoņa tituls              =
| valsts vadoņa vārds               =
| iedzīvotāji      = 70 (ziemā) - 110 (vasarā)
| iedzīvotāju gads =
| blīvums          =
| pamatiedzīvotāji =
| piezīme          =
}}
'''Kergelēna arhipelāgs''' ({{val-fr|Archipel des Kerguelen}} vai ''Îles Kerguelen'') ir [[Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes|Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemēs]] ietilpstošs [[arhipelāgs]] [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] dienviddaļā. Arhipelāga galvenā sala ir [[Grantēra]] (saukta arī par Kergelena salu), kas aizņem 6675 km² no arhipelāga 7215 km². Pārējās nozīmīgākas salas ir [[Foša sala]], [[Nuažēzu salas]], [[Hava sala]], [[Ildupora]].

sentences: {{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}

sentences:
{{Navbox
|name=Šepsholmena
|title=[[Šepsholmena]]
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}
|image=

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|binomial=Veronica agrestis<small> L.</small>|attēls=Veronica agrestis kz05.jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|dzimta=Plantaginaceae|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|ģints=Veronica|ģints_lv=Veronikas|suga=Veronica agrestis|suga_lv=Lauka veronika|kategorijas=nē}}'''Lauka veronika''' (''Veronica agrestis'') ir augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Tās sākotnējais izplatības areāls ir [[Centrāleiropa|Eiropas vidiene]] un [[Dienvideiropa]], taču mūsdienās tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un citos kontinentos, tostarp ir bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā — [[Tīrums|tīrumos]] un [[Atmata|atmatās]], dārzos, sētos zālājos un dažādās nezālienēs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-agrestis-l/|title=lauka veronika - Veronica agrestis L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-24}}</ref>

sentences:
{{Karoga infokaste
|Name = Honkongas
|Image = Flag of Hong Kong.svg
|Use = 110110
|Proportion = 2:3
|Adoption = {{dat|1990|2|16}}
|Design = Uz [[sarkans|sarkana]] fona uzzīmēts stilizēts, balts, piecu lapu ''[[Bauhinia blakeana]]'' zieds.
}}
'''Honkongas karogs''' ir [[sarkans]], uz kura uzzīmēts stilizēts, balts, piecu lapu ''[[Bauhinia blakeana]]'' zieds. Tas tika apstiprināts par [[Honkonga]]s nacionālo karogu {{dat|1990|2|16}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Bufotenīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 487-93-4
|      ķīmiskā formula = C12H16N2O
|              molmasa = 204,268
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 146—147 °C
| viršanas temperatūra = 320 °C
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Rūdolfs Kompfners
|          vārds_orig = Rudolf Kompfner
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1909
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]
|              m_gads = 1977
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 3
|             m_vieta = [[Stanforda|Stanfordā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Austrija]], [[Apvienotā Karaliste]]
|             tautība = [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes austrietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[fizika]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[skrejviļņa lampa]]s izgudrotājs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Rūdolfs Kompfners''' (''Rudolf Kompfner''; dzimis {{dat|1909|05|16}}, miris {{dat|1977|12|03}}) bija austriešu [[arhitekts]], vēlāk fiziķis un inženieris. Pazīstams kā [[skrejviļņa lampa]]s izgudrotājs. Strādājis par arhitektu līdz [[1941]]. gadam, interesējies par [[fizika|fiziku]] un [[elektronika|elektroniku]]. [[II pasaules karš|Kara]] laikā piedalījies slepenā [[mikroviļņi|mikroviļņu]] lampu izstrādes projektā [[Birmingema]]s Universitātē. [[1943]]. gadā ieteicis neparastu mikroviļņu ģenerēšanas principu bez tolaik pierastajiem [[svārstību kontūrs|kontūriem]] un [[dobumrezonators|rezonatoriem]], pamatojoties uz [[elektrons|elektronu]] kūļa un līdzās pa spirāli skrejoša [[elektromagnētiskais vilnis|elektromagnētiskā viļņa]] mijiedarbību.<ref>J. Sedovs. Aizraujoši par elektroniku. Rīga, "Zinātne", 1985.</ref> [[1951]]. gadā viņam piešķirts fizikas doktora grāds [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]. [[1973]]. gadā saņēmis [[IEEE]] (Elektrības un elektronikas inženieru institūta) Goda medaļu, bet 1974. gadā - Nacionālo Zinātnes medaļu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ātrs un bez žēlastības
| attēls                   = Fast and the furious poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Fast and the Furious''
| žanrs                    = asa sižeta filma
| režisors                 = [[Robs Kouens]]
| producents               = [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         =
* [[Gerijs Skots Tompsons]]
* [[Ēriks Bergkvists]]
* [[Deivids Eijers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Volkers]]
* [[Vins Dīzels]]
* [[Mišela Rodrigesa]]
* [[Džordana Brūstere]]
* [[Čads Lindbergs]]
* [[Džonijs Strongs]]
| mūzika                   = ''BT''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              = ''Universal Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|6|22}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fast-and-furious-2001-0|title=The Fast and the Furious|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 13, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0232500/|title=The Fast and the Furious (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|4|2||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|207,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Ātrs un bez žēlastības 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Ātrs un bez žēlastības"''' ({{val|en|The Fast and the Furious}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Robs Kouens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Pols Volkers]], [[Vins Dīzels]], [[Mišela Rodrigesa]], [[Džordana Brūstere]], [[Čads Lindbergs]] un [[Džonijs Strongs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|6|22||bez}} ASV. Filma ir pirmā daļa "[[Ātrs un bez žēlastības (filmu sērija)|Ātrs un bez žēlastības]]" filmu sērijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zēni malā
| operators =
| attēls = Boys on the Side poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Herberts Ross]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vūpija Goldberga]]
* [[Mērija Luīza Pārkere]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Metjū Makonahijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Boys on the Side''
| studija = * ''[[Le Studio Canal+]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Alcor Films''
* ''[[Regency Enterprises|New Regency]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1995|2|3}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zēni malā"''' ({{Val|en|Boys on the Side}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Herberts Ross]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vūpija Goldberga]], [[Mērija Luīza Pārkere]], [[Drū Berimora]] un [[Metjū Makonahijs]]. Šī bija pēdējā režisētā Rosa filma.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etanola struktūrformulas

 Etanola molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = etilspirts, metilkarbinols
|           CAS numurs = 64-17-5
|ķīmiskā formula=C2H5OH
|molmasa=46,07
|blīvums=789
|kušanas temperatūra=158,8 K (-114,3 °C)
|viršanas temperatūra=351,6 K (78,4 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Etanols''' (etilspirts, metilkarbinols, CH3CH2OH, EtOH) ir plašāk pazīstamais [[spirts]]. Ļoti bieži ar jēdzienu ''spirts'' saprot tieši etanolu. Etanols ir neirotoksiska [[psihoaktīvās vielas|psihoaktīva viela]], kas ir [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] galvenā sastāvdaļa.<ref>"10th Special Report to the U.S. Congress on Alcohol and Health: Highlights from Current Research". ''National Institute of Health''. National Institute on Alcohol Abuse and Alcoholism. June 2000. p. 134. Retrieved 21 October 2014.<q>The brain is a major target for the actions of alcohol, and heavy alcohol consumption has long been associated with brain damage. Studies clearly indicate that alcohol is neurotoxic, with direct effects on nerve cells. Chronic alcohol abusers are at additional risk for brain injury from related causes, such as poor nutrition, liver disease, and head trauma.</q></ref> Etanolu izmanto arī kā šķīdinātāju, antiseptiķi, degvielu, un arī modernajos termometros. Etanols ir mazviskozs, caurspīdīgs, degtspējīgs šķidrums ar raksturīgu spirta smaržu. Etanols ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] (sajaucas jebkurās attiecībās). Empīriskajai formulai C2H6O atbilst vēl viens [[izomēri|izomērs]] CH3OCH3 — [[dimetilēteris]], kas parastos apstākļos ir [[gāze]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
 | name                = ''GNU/Linux''
 | logo                = Tux.svg
 | logo caption        = Linux simbols — pingvīns [[Tukss]]<ref name="LinuxOnLine2008"/>
 | logo_size           = 150px
 | logo_alt            = Tux
 | family              = [[Unix-tips]]
 | developer           = kopiena
 | source model        = galvenokārt [[atvērtais pirmkods]], [[slēgtais pirmkods]] arī pieejams
 | frequently updated  = yes <!-- Release version update? Don't edit this page, just click on the version number! -->
 | marketing target    = personālie datori, mobilās ierīces, iegultās ierīces, serveri, lieldatori, superdatori
 | kernel type         = [[viengabalains kodols|viengabalains]] (''[[Linux]]'')
 | ui                  = daudzas
 | released            = 1991. gadā
 | programmed in       = dažādas (īpaši [[C (programming language)|C]] un [[Assembly language|Assembly]])
 | prog language       = daudzas
 | userland            = dažādas
 | supported platforms = [[DEC Alpha|Alpha]], [[Synopsys ARC|ARC]], [[ARM architecture|ARM]], [[AVR32]], [[Blackfin]], [[C6x]], [[ETRAX CRIS]], [[FR-V]], [[H8/300]], [[Qualcomm Hexagon|Hexagon]], [[Itanium]], [[M32R]], [[m68k]], [[Imagination META|META]], [[Microblaze]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[MN103]], [[OpenRISC]], [[PA-RISC]], [[PowerPC]], [[s390]], [[S+core]], [[SuperH]], [[SPARC]], [[TILE64]], [[Unicore32]], [[x86]], [[Xtensa]] <!-- Do not include 64 bit extensions of 32 bit ISAs, e.g. sparc64, ppc64, x86-64, etc. -->
 | license             = galvenokārt [[GNU GPL]] un citi<ref name="ohloh.net"/> (''Linux'' prečzīme pieder [[Līnuss Tūrvaldss|Līnusam Tūrvaldsam]]<ref name="US_trademark"/> un pārvalda ''[[Linux Mark Institute]]'')
 | language            = daudzvalodu
 | updatemodel         =
 | working state       = pašreizējs
 | year                = 1991
 | date                = 2014. gada jūlijs
}}

sentences:
. Attēlā Atēnas statuja [[Luvra|Luvras muzejā]]]]
'''Gudrība''' ir vispārināta īpašība, kam raksturīgas plašas [[zināšanas]], attīstīta [[domāšana]], bagātīga [[pieredze]],<ref name="tezaurs"/> [[izpratne]], [[piesardzība]] un spēja rast risinājumus [[problēma|problēmām]]. Dažos gadījumos gudrību var identificēt ar [[prāts|prātu]] vai [[intelekts|intelektu]].

sentences: '''Konkurētspēja''' [[ekonomika|ekonomikā]] un [[uzņēmējdarbība]]s [[teorija|teorijā]] un [[prakse|praksē]] ir [[uzņēmums|uzņēmuma]], [[nozare]]s vai [[valsts]] spēja pārdot savus [[produkts|produktus]], [[prece]]s vai [[pakalpojums|pakalpojumus]] [[tirgus|tirgū]]. Līdz ar to konkurētspēja, līdz ar [[konkurence]]s jēdzienu, ir viena no svarīgākajām preču un pakalpojumu tirgu raksturojošām kategorijām.

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Augusts Vilhelms Hūpels
|     vārds_orig = ''August Wilhelm Hupel''
|         attēls = August Wilhelm Hupel.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1737
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 7
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Mācītājs, vēsturnieks, folklorists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Zvidzānu krogs''' ir bijušais [[krogs]], kas atrodas [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] [[Zvidzāni|Zvidzānos]], [[Rīga]]s—[[Daugavpils]] [[šoseja]]s ([[A6]]) kreisajā pusē.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers              = Taala ezers
|attēls             = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 295
| image_style              = border:1;
| perrow                   = 1/1/1/2/1
| image1                   = Panorama of Lake Taal & Volcano, Philippines.jpg
| image2                   = Taal Volcano satellite image.gif
| image3                   =
| image4                   =
}}
|paraksts           =
|pushpin_map        = Filipīnas#Lusona
|kartes_paraksts    =
| plat_d=13 | plat_m=59 | plat_s=05 | plat_NS=N
| gar_d=121 | gar_m=00 | gar_s=57 | gar_EW=E
|vieta              = {{PHL}}
|platība            = 234,2
|garums             = 25
|platums            = 18
|Vid_dziļums        = 100
|Max_dziļums        = 172
|tilpums            = 23,42
|krasta_līnija      = 115
|augstums_vjl       = 5
|izteka             = [[Pansipita]]
|baseins            =
|valstis            =
|salas              = 6
|pilsētas           = [[Sannikolasa]]
}}
'''Taala ezers''' ({{val|fil|Lawa ng Taal}}, {{val|en|Taal Lake}}), agrāk — '''Bombona ezers''' (''Bombon''), ir saldūdens [[ezers]] [[Filipīnas|Filipīnās]], valsts trešais lielākais ezers. Izvietojies [[Lusona]]s salas dienviddaļā [[Batangasa]]s provincē, ziemeļos no [[Batangasa (pilsēta)|Batangasa]]s pilsētas. Ezers aizpildījis [[Taals|Taala]] vulkāna [[kaldera|kalderu]], kas radusies pirms 100—500 tūkstošiem gadu gigantiskā izvirdumā. Līdz 1754. gada Taala vulkāna izvirdumam ezers bija ar kuģojami caurteku savienots ar [[Balajanas līcis|Balajanas līci]] dienvidos. Izvirduma laikā ar vulkāniskajiem peniem tika nobloķēta caurteka, kā rezultātā ezera līmenis paaugstinājās par 5 metriem un ezera ūdens pakāpeniski aizvietojās ar saldūdeni. Notece izveidojās pa [[Pansipita]]s upi. Ezera vidū atrodas Vulkāna sala, kuras vidū savukārt ir vēl viens ezers, kas izveidojies Taala vulkāna krāterī. Pēc 2020. gada izvirduma šis ezers uz neilgu laiku izzuda. Ezera apkārtnē kopš 1967. gada nodibināts [[nacionālais parks]] 62 tūkstošu ha platībā; kopš 1996. gada — Taala vulkāna aizsargājamā ainava.<ref>[http://www.philchm.ph/6408-2/ Taal Volcano Protected Landscape]</ref> Ezerā tā ūdens desalinizācijas rezultātā adaptējušās vairākas endēmas zivju sugas, tajā skaitā saldūdens [[sardīne]]. Populārs tūrisma galamērķis.<ref>[https://bmb.gov.ph/taal-volcano-and-biodiversity/ Taal Volcano and Biodiversity]</ref>

sentences:
celtniecība Rīgā]]
'''Celtniecība''' jeb '''būvniecība''' ir [[arhitektūra]]s un [[inženierija]]s process, kas ietver [[celtne|būvju]] vai [[infrastruktūra]]s projektēšanu, būvēšanu, paplašināšanu un atjaunošanu, lietojot būvizstrādājumus un būviekārtas.<ref name="termini.lza.lv" />
Celtniecība ir viena no svarīgākajām [[ražošana]]s nozarēm.<ref name="europa.eu" />

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|Sloka|Sloka}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Sloka
| tips                = stacija
| attēls              = File:Slokas stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Slokas stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1877
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = kravas, pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 5 + strupceļi un pievedceļi
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 50.73 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 37 | longs = 4.94 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (10 km)
 [[Ķemeri (stacija)|Ķemeri]] (9 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Vaivari (stacija)|Vaivari]] (3 km)
[[Kūdra (stacija)|Kūdra]] (5 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 35
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Teobromīna struktūrformula

Teobromīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83-67-0
|      ķīmiskā formula = C7H8N4O2
|              molmasa = 180,164
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
[[Kategorija:Meteoroloģija]]
[[Kategorija:Zemes tālizpētes pavadoņi]]

sentences: '''Ametrīns''' ([[hibrīdvārds]] no "ametists" un "citrīns") ir neparasts [[kvarca paveidi|kvarca paveids]] — violetā [[ametists|ametista]] un zeltaini dzeltenā [[citrīns|citrīna]] apvienojums vienā [[kristāls|kristālā]]. Dārgakmeņu tirdzniecībā lieto arī terminus '''bolivianīts''', '''amecitrīns''' vai '''tristīns'''.

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}

sentences: '''Dīķis''' (no [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]], [[afrikandu valoda|afrikandu]]: ''dīk'' vai [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]]: ''dijc''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:222 |page=218 |access-date={{dat|2020|04|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:222 }}</ref>) ir neliela [[ezers|ezeram]] līdzīga [[ūdenstilpe]], kas atšķiras no ezera ar to, ka ir mākslīgi izveidota, lai uzkrātu stāvošu ūdeni. Dīķis var kalpot ne tikai par ūdens uzkrājēju, bet arī par peldvietu, zivju audzētavu, ainavas elementu.

sentences:
{{ infobox
| title          = {{#if:{{{title|}}}|{{{title}}}|{{PAGENAME}}}}
| titlestyle     = font-style: italic
| subheader      = {{{transcription|}}}
| subheaderstyle = font-size: small; font-weight: normal
| above          = {{#if:{{{english_title|}}}|{{{english_title}}} }}
| abovestyle     = font-size: small; font-style: italic
| image          = {{#if:{{{image|}}}|[[File:{{{image}}}{{!}}{{min|200|{{{image_size|}}} }}px]]}}
| caption        = {{{caption|}}}

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{Vairāki attēli
| align     = right
| direction = vertical
| header    = Orgonu enerģijas akumulators
| width     = 200
| image1    = Orgone Energy Accumulator (right-angle, closed).JPG
| alt1      = Orgone energy accumulator with door closed.
| caption1  = (Ar aizvērtām durvīm)
| image2    = Orgone Energy Accumulator (right-angle, open).JPG
| alt2      = Orgone energy accumulator with door open.
| caption2  = (Ar atvērtām durvīm)
| footer    = Pamīšus izvietoti organiska un neorganiska materiāla slāņi sienās šķietami palielina orgonu enerģijas koncentrāciju iekšpusē salīdzinoši ar apkārtējo vidi.
}}
'''Orgons''' ir hipotētisks universāls dzīvības spēks, ko pirmo reizi aktualizēja [[Vilhelms Reihs]] 20. gadsimta 30. gados.<ref name=blumenfeld /><ref name=about /> Pēc Reiha nāves 1957. gadā, viņa students [[Čārlzs Kellijs]] attīstīja teoriju, ka orgons ir antientropisks visuma princips, radošs substrāts, kas pēc dabas pielīdzināms [[Mesmera dzīvnieku magnētisms|Mesmera dzīvnieku magnētismam]] (1779), [[Reihenbaha odiskajais spēks|Reihenbaha odiskajam spēkam]] (1845) u.c.<ref name="kelley">Charles R. Kelley Ph.D., "What is Orgone Energy?" 1962</ref> Orgonu uzskatīja par bezveidīgu, visuresošu vielu, līdzīgi kā gaismu nesošo [[Ēters|ēteru]], bet vairāk asociēja ar dzīvo enerģiju, nevis [[inertā matērija|inerto matēriju]]. Tas, iespējams, varēja darboties, lai radītu visu lielumu organizācijas un reorganizācijas, sākot ar mazākajām mikroskopiskām daļiņām, orgonu teorijā sauktām par [[bions|bioniem]], beidzot ar makroskopiskām struktūrām, piemēram, [[organisms|organismiem]], mākoņiem vai pat [[galaktika|galaktikām]].<ref name=skeptic>{{Atsauce |title= orgone energy |work= [[The Skeptic's Dictionary]] |url= http://skepdic.com/orgone.html }}</ref> Orgonu enerģija tiek plaši uzskatīta<ref name="isaacs">{{publikācijas atsauce |journal= [[Journal of Contemporary Psychotherapy]] |author= Isaacs, K. |year= 1999 |title= Searching for Science in Psychoanalysis|url= https://archive.org/details/sim_journal-of-contemporary-psychotherapy_fall-1999_29_3/page/235 | volume= 29 |issue= 3 | pages= 235–252 |quote= [orgone is] a useless fiction with faulty basic premises, thin partial theory, and unsubstantiated application results. It was quickly discredited and cast away. |doi=10.1023/A:1021973219022}}</ref> par pseidozinātni.<ref name=dictionary>{{grāmatas atsauce |title= Elsevier's dictionary of psychological theories |author= Jon E. Roeckelein |publisher= Elsevier |year= 2006 |pages= 493, 517–518 | isbn= 978-0-444-51750-0 |url= http://books.google.com/books?id=1Yn6NZgxvssC }}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |title= Philosophical problems of the internal and external worlds: essays on the philosophy of Adolf Grünbaum| volume= 1 |series= Pittsburgh-Konstanz series in the philosophy and history of science |chapter= Sciences and Pseudosciences. An attempt at a new form of demarcation |author= Robert E. Butts |editor= [[John Earman]] |publisher= University of Pittsburgh Press |year= 1993 |page=163 |isbn= 978-0-8229-3738-8 | url= http://books.google.com/books?id=mT4fwGk3vAYC }}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |title= Pseudo-science and society in nineteenth-century America |author= Arthur Wrobel |edition= illustrated |publisher= University Press of Kentucky |year= 1987 |isbn=978-0-8131-1632-7 |page= 229 |url= http://books.google.com/books?ei=O48zTI3FN-aJOJmW-IYC }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Van de Kerhofs''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kārtējais pirmais randiņš
| attēls                   = 50FirstDates.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''50 First Dates''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Pīters Segals]]
| producents               =
* [[Džeks Džaraputo]]
* [[Stīvs Golins]]
* [[Nensija Džuvonena]]
| scenārija autors         = [[Džordžs Vings]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Robs Šneiders]]
* [[Šons Astins]]
* [[Bleiks Klārks]]
* [[Dens Akroids]]
| mūzika                   = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Happy Madison]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Flower Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|2|13||bez}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/50-first-dates-2004|title=50 First Dates|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 17, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=50firstdates.htm|title=50 First Dates (2004)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|196,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kārtējais pirmais randiņš"''' ({{val|en|50 First Dates}}) ir 2004. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Pīters Segals]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Drū Berimora]], [[Robs Šneiders]], [[Šons Astins]], [[Bleiks Klārks]] un [[Dens Akroids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|2|13||bez}}.

sentences: '''Citrīns''' (no {{val|la|citrus}} — 'citrons') ir dzeltenas krāsas caurspīdīgs [[kvarcs]]. Lieli labas kvalitātes [[kristāls|kristāli]] ir [[dārgakmens|dārgakmeņi]]. Citrīna krāsu nosaka divi faktori: viens no tiem ir submikroskopisku [[dzelzs]] daļiņu piejaukums kvarcam — šo daļiņu izmērs ir tāds, ka tās absorbē gaismas viļņus violetajā-zilajā spektra daļā. Otrs citrīna iekrāsošanās iemesls ir [[kvarca paveidi]], kas satur [[alumīnijs|alumīnija]], [[litijs|litija]] vai [[ūdeņradis|ūdeņraža]] ieslēgumus, radioaktīvā apstarojuma ietekmē var iegūt zaļgandzeltenu krāsu. Dabā šāds citrīns ir atrodams atradnēs, kur sastopams radioaktīvais [[kālijs|kālija]] izotops, [[urāns (elements)|urāns]] vai [[torijs]].

sentences:
{{Infobox
| bodyclass = vcard plainlist
| above      = {{#if:{{{name|}}}|{{{name}}}|{{PAGENAME}}}}{{#if:{{{name_native|}}}{{{native_name|}}}|
{{{name_native|{{{native_name}}}}}}}}
| abovestyle = border-top: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}; border-bottom: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Grigors Gurzadjans
|     vārds_orig = Գրիգոր Գուրզադյան
|         attēls = Գրիգոր Գուրզադյանի կիսանդրին ԵՊՀ-ում.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Bagdāde]], [[Irākas Karaliste]] (tagad {{IRQ}})
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Erevāna]], {{ARM}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|              zinātne = [[astrofizika]], ārpusatmosfēras astronomija
|                grāds = fizikas un matemātikas zinātņu doktors
|         darba_vietas = [[Bjurakanas observatorija]], Garni Kosmiskās astronomijas institūts
|           akad_amats =
|           alma_mater = Erevānas Politehniskais institūts
|          pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji = [[Viktors Ambarcumjans]]
|             studenti =
|           doktoranti =
|           sasniegumi = orbitālie teleskopi ''Orion-1'' un ''Orion-2''
|          apbalvojumi =
|             piezīmes =
}}
}}
'''Grigors Gurzadjans''' ({{val|hy|Գրիգոր Գուրզադյան}}; dzimis {{dat|1922|10|15}}, miris {{dat|2014|2|22}}) bija [[armēņi|armēņu]] [[astrofizika|astrofiziķis]], viens no ārpusatmosfēras astronomijas pamatlicējiem [[PSRS]]. Viņš bija Armēnijas Nacionālās zinātņu akadēmijas loceklis.

sentences: '''Rūnijs''' ({{Val-en|Rooney}}) var būt:

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste 2
| nosaukums           = Microsoft Windows
| saime               =
| logo                = Windows logo and wordmark - 2021.svg
| logo izmērs         = 200px
| ekrānuzņēmums       =
| paraksts            =
| izstrādātājs        = [[Microsoft]]
| mājas lapa          = [http://windows.microsoft.com/lv-LV/windows/home microsoft.com]
| pirmkoda modelis       =
| licence                =
| kodola tips            = Hibrīda kodols
| valoda                 = Daudzvalodu
| atjaunošanas metode    = [[Windows Update]]
| atbalstītas platformas = [[ARM]], [[IA-32]], [[x86-64]], Itanium
| pirmā izlaiduma versija  = x
| pirmā izlaiduma datums   = {{dat|1985|11|20|SK}}<br />(kā [[Windows 1.0]])
| pirmā izlaiduma url      = http://support.microsoft.com/kb/32905
| izlaiduma versija        =
| izlaiduma datums         =
| izlaiduma url            =
| iepriekšējā         =
| nākamā              =
| pirmskata versija      =
| pirmskata datums       =
| pirmskata url          =
| atbalsta statuss       =
| citi raksti            =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi =
|valsts =
|reģions = [[Levante]]
|pilsēta = [[Ako (pilsēta)|Ako, Izraēla]]
|piens =  Govs
| pasterizēšana  =
| tekstūra     = Mīksts
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    =
| sertifikācija     =
}}
'''Akavi siers''' ({{val|ar|جبنة عكاوي}}, arī ''Akawi'', ''Akkawi'') ir balts sālīts [[siers]], kas cēlies no [[Izraēla]]s pilsētas [[Ako (pilsēta)|Ako]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cheese.com/ackawi/|title=Ackawi - Cheese.com|website=www.cheese.com|access-date=2016-04-18}}</ref><ref name=Tamimep209>{{grāmatas atsauce|last=Tamime|first=A. Y.|editor=R. K. Robinson and A. Y. Tamime|title=Feta and Related Cheeses|url=https://books.google.com/books?id=dU6W5mXq13MC&q=nablus+cheese&pg=PA209|publisher=Woodhead Publishing|year=1991|isbn=978-1-85573-278-0|pages=209–216}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Internal Affairs''
| operators =
| attēls = Internal affairs film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Maiks Figiss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ričards Gīrs]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Nensija Trevisa]]
* [[Lorija Metkalfa]]
* [[Ričards Bredfords]]
* [[Viljams Boldvins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Internal Affairs''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|1|12}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Internal Affairs''''' ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Maiks Figiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Endijs Garsija]], [[Nensija Trevisa]], [[Lorija Metkalfa]], [[Ričards Bredfords]] un [[Viljams Boldvins]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase=Liliopsida|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex nigra kz01.jpg|rinda=Poales|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex nigra|autors=(L.) Reichard|suga_lv=Dzelzszāle|suga=Carex nigra|sinonīmi=Carex stolonifera Hoppe;
Carex vulgaris Fr.}}'''Dzelzszāle''' ({{val|la|Carex nigra}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Ziemeļamerika]]s austrumu daļā. Bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā, mitrās [[Pļava|pļavās]], purvos, skrajos pārmitros [[Mežs|mežos]] un ūdenstilpju krastos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-nigra-l-reichard/|title=dzelzszāle - Carex nigra (L.) Reichard - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-23}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Organizācijas infokaste
|name = Konservatīvās politiskās rīcības konference
|image = CPAC 2020.png
|size =
|map =
|type = Politiska biedrība
|formation = {{dat|1973}}
|headquarters = [[Mērilenda]]
|leader_title =
|leader_name =
|language = angļu
|website= [http://cpac.conservative.org cpac.conservative.org]
|}}

sentences:
]]
'''Velosipēdu ceļš''' ir speciālā [[Velosipēds|velosipēdu]] satiksmei paredzēta ceļu [[infrastruktūra]]. Tas var būt fiziski atdalīts no pārējām kustības joslām, tam var būt savs apzīmējums, kā arī papildu aprīkojums velosipēdistiem, piemēram, īpaši [[Luksofors|luksofori]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gotlībs Vilhelms Daimlers
|     vārds_orig = ''Gottlieb Wilhelm Daimler''
|         attēls = gottliebdaimler1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1834
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Šorndorfa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1900
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Štutgarte]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|   nodarbošanās = [[inženieris]], [[autobūves pionieris]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Gotlībs Vilhelms Daimlers''' (''Gottlieb Wilhelm Daimler'', dzimis {{dat|1834|3|17}}, miris {{dat|1900|3|6}}), īstajā uzvārdā '''Deimlers''' (''Däumler'') bija [[vācieši|vācu]] izgudrotājs, inženieris, uzņēmējs un autokonstruktors. Viņš kopā ar [[Vilhelms Maibahs|Vilhelmu Maibahu]] tiek uzskatīts par pirmo mūsdienu [[automašīna]]s un [[motocikls|motocikla]] radītāju.

sentences: '''Mutagēni''' (no {{val|la|mutatio}} — 'izmaiņa' un {{val|el|γεννάω}} (''gennáō'') — 'radu') ir eksogēni un endogēni fizikāli, ķīmiski un bioloģiski faktori, kas izraisa [[mutācija]]s. Mutagēni izmaina organisma [[ģenētika|ģenētisko]] informāciju (parasti [[DNS]]) un tā palielina mutāciju daudzumu virs dabiskā līmeņa.

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada janvāris}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompānijas infokaste
| aviokompanija        = ''Azores Airlines''
| logo                 = Azores_Airlines_logo.svg
| logo izmērs          =
| attēls               = Azores_Airlines_Airbus_A321-200N_CS-TSF_(40599743781).jpg
| attēla izmērs        =
| attēla paraksts      =
| IATA                 = S4
| ICAO                 = RZO
| izsaukums            = AZORES
| dibināta               = 1990. gads
| darbību uzsāka         =
| darbību pārtrauca      =
| galvenā bāze           = [[Jāņa Pāvila II lidosta]]
| citas bāzes            =
| lojalitātes programma  =
| aviokompāniju alianse  =
| flote                  = 5
| galamērķi              = 20
| sauklis              =
| mātes kompānija      = ''[[SATA Air Açores]]''
| galvenā mītne        = [[Pontadelgada]], [[Azoru salas]], {{PRT}}
| vadība               =
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           = [https://www.azoresairlines.pt/ www.azoresairlines.pt]
}}
{{VietasKarte | Azoru salas
| width =
| float = right
| caption = ''Azores Airlines'' galvenā mītne Azoru salās
| label = ''Azores Airlines''
| lat_deg = 37.740081 | lat_dir = N
| lon_deg = 25.665580 | lon_dir = W
}}

sentences:
, 14. gs.)]]
'''Klaušas''' ({{val-la|Angaria}}, {{val-fr|Corvée}}, {{val-pl|Pansczyzna}}, {{val-de|Fron, Frondienst}}) ir regulāri pienākumi atkarīgajam pret zemes kungu, visbiežāk, normēts [[strādāšana|darbs]] zemes kunga lielsaimniecībā, ko veic atkarīgais [[zemnieks]] jeb dzimtcilvēks ar savu inventāru, tā maksājot par tiesībām dzīvot un strādāt tam piešķirtajā saimniecībā, kā arī par kunga aizgādību, rūpēm un palīdzību.

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Folklenda Salas
|           valsts_nosaukums = Falkland Islands
|           karoga_nosaukums = Folklenda Salu karogs
|              karoga_attēls = Flag of the Falkland Islands.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Folklenda Salu ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Falkland Islands.svg
|              kartes_attēls = Falkland Islands in United Kingdom.svg
|                valsts_moto = <!--speechmarks (quotation):-->"Desire the right"
|               valsts_himna = <!--italics (song/music title):-->''[[God Save the King]]''{{nbsp|2}}{{small|(oficiālā)}}<br />''[[Song of the Falklands]]''
|             valsts_valodas = [[Angļu valoda|Angļu]]
|              galvaspilsēta = [[Stenli]]
|latd=51 |latm=42 |latNS=S |longd=57 |longm=51 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = Lielbritānijas aizjūras teritorija
|       valsts_galvas_tituls = Monarhs
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|              platība_rangs = 162.
|                platība_km2 = 12 173
|             procenti_ūdens = 0
|         iedzīvotāju_skaits = 2841<ref name=census2012>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.falklands.gov.fk/headline-results-of-2012-falkland-islands-census-released/ |title=Headline results of 2012 Falkland Islands Census released |date=10 September 2012 |publisher=Falkland Islands Government |accessdate=19 December 2012 |archive-date={{dat|2013|01|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130104035546/http://www.falklands.gov.fk/headline-results-of-2012-falkland-islands-census-released/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130104035546/http://www.falklands.gov.fk/headline-results-of-2012-falkland-islands-census-released/ |date={{dat|2013|01|04||bez}} }}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 220.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|population_census = |population_census_year =
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 0,26
|population_density_sq_mi = 0,65 <!--Do not remove per [[WP:MOSNUM]]-->
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 241.
|                    IKP_PPP = $75 miljoni
|              IKP_PPP_rangs = 223.
|               IKP_PPP_gads = 2005
|         IKP_PPP_per_capita = $55 400<ref name="CIA">2002 estimate. {{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/fk.html |title=CIA World Factbook 2012 |publisher=cia.gov |date= |accessdate=2013-01-04 |archive-date=2010-02-01 |archive-url=https://www.webcitation.org/5nDnCpHEG?url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/fk.html }}</ref>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = 7.
|       neatkarības_iegūšana = Dibināšana
|       neatkarības_notikums = Britu valdīšanas atjaunošanas
|         neatkarības_datums = 1833
|      neatkarības_notikums2 = Kroņa kolonija
|        neatkarības_datums2 = 1841
|      neatkarības_notikums3 = Lielbritānijas atkarīgā teritorija
|        neatkarības_datums3 = 1981
|      neatkarības_notikums4 = Lielbritānijas aizjūras teritorija
|        neatkarības_datums4 = 2002
|      neatkarības_notikums5 = Pašreizējā konstitūcija
|        neatkarības_datums5 = 2009
|                  Gini_gads = |Gini_change =  <!--increase/decrease/steady--> |                       Gini = <!--number only--> |Gini_ref =
|                   HDI_gads = |HDI_change =  <!--increase/decrease/steady--> |                        HDI = <!--number only--> |HDI_ref =
|                     valūta = [[Folklendas sterliņu mārciņa]]
|               valūtas_kods = FKP
|iso3166code = FK
|                 laika_zona = [[Falkland Islands Time|FKT]]
|                 utc_offset = −4
|             laika_zona_DST = [[Falkland Islands Summer Time|FKST]]
|             utc_offset_DST = −3
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 500
|                     domēns = [[.fk]]
}}
'''Folklenda Salas''' ({{val|en|Falkland Islands}}), sauktas arī par '''Malvinu salām''' ({{val|es|Islas Malvinas}}), ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s kolonija [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidrietumos, uz kuru pretendē arī [[Argentīna]].

sentences: {{Pieminekļa infokaste|begin=|designers=|architect=|image=Jefferson Memorial At Dusk 1.jpg|designer=[[Džons Rasels Poups]]|latNS=N|latd=38|latm=52|lats=53|longEW=W|longm=2|longd=77|longs=13|map=|map_image=Vašingtonas centrs|location={{vieta|ASV|Vašingtona}}|monument_name=Džefersona memoriāls|native_name=Jefferson Memorial|open=}}

sentences:
{{nepilnīgs}}
'''Griničas laiks''' ir [[pasaules laiks]]. Griničas laiks ir [[laika josla]], kura nosaukta arī par 0. laika joslu, šīs joslas meridiāns ir Sākummeridiāns jeb Griničas meridiāns, kas iet caur [[Karaliskā Griničas observatorija|Karalisko Griničas observatoriju]] [[Londona|Londonā]].

sentences: '''Alfa daļiņa''' ('''α daļiņa''') ir pozitīvi lādēts [[hēlijs|hēlija-4]] [[atoma kodols]], kas sastāv no 2 [[protons|protoniem]] un 2 [[neitrons|neitroniem]]. Alfa daļiņas rodas [[alfa sabrukšana]]s procesā un šādām daļiņām piemīt 1,8—15 MeV liela [[enerģija]].

sentences: '''Bauslības un Evaņģēlija šķirtība''' ir [[luterisms|luteriska]] mācība par [[Dievs|Dieva]] doto likumu (Bauslības) un dāvātās žēlastības ([[evaņģēlijs|Evaņģēlija]]) savstarpējo dialektiku. Abi šie termini tiek lietoti ''šaurākā'' nozīmē.

sentences: '''Kontinentālā Zemes garoza''' ir [[granīts|granīta]], [[nogulumieži|nogulumiežu]] un [[metamorfie ieži|metamorfo iežu]] komplekss ([[sials]]), kas veido [[kontinents|kontinentus]] un tiem līdzās esošo seklo jūras daļu - [[kontinentālais šelfs|kontinentālo šelfu]].

sentences:
[[Rosa sala]]s dienvidos]]
'''Glečera mēle''' ir garš un šaurs peldošs [[ledājs|šļūdoņa]] turpinājums [[jūra|jūrā]], [[ezers|ezerā]] vai [[okeāns|okeānā]]. Parasti veidojas [[ledus vairogs|kontinentālo ledāju]] šļūdoņiem strauji noplūstot jūrā vai okeānā. Veido diezgan stabilu ledus masu, kas spēj saglabāt savu formu vairākas desmitgades.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Serotonīna struktūrformula un molekulas modelis
| CAS numurs             = 50-67-9
| ķīmiskā formula        = C10H12N2O
| molmasa                = 176,215
| blīvums                =
| kušanas temperatūra    = 167,7 °C
| viršanas temperatūra   =
}}

sentences: '''Asteroīdu diena''' (zināma arī kā '''Starptautiskā Asteroīdu diena''') ir ikgadēja globālā sabiedrības informēšanas kustība, kas apvieno cilvēkus visā pasaulē, lai mācītos par asteroīdiem un izstrādātu iespējamos Zemes kosmiskās aizsardzības scenārijus, lai aizsargātu mūsu planētu, mūsu ģimenes, sabiedrību un nākamās paaudzes. Par Asteroīdu dienas datumu tika izraudzīts 30. jūnijs, kas ir 1908. gadā Sibīrijā notikušās [[Tunguskas fenomens|Tunguskas kosmiskās katastrofas]] gadadiena, tā jaunākajā civilizācijas vēsturē uzskatāma par graujošāko asteroīdveida objekta sadursmi ar Zemi.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Aleutu salas
|attēls              = Islands of Four Mountains.jpg
|attēla paraksts     = [[Formauntinsu salas]]
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns#Aļaska
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Aleutian Islands''
|izvietojums         = [[Beringa jūra]], [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=52|latm=06|lats= |latNS=N
|longd=173|longm=30|longs= |longEW=W
|platība             = 17 670
|garums              = 1900
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Šišaldins]]
|augstums            = 2857
|salu skaits         = 162
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|valsts1              = Krievija
|valsts1 adm vienības tips  = Novads
|valsts1 adm vienība        = [[Kamčatkas novads]]
|iedzīvotāji         = 8162
|blīvums             = 0,5
|pamatiedzīvotāji    = [[aleuti]]
|valsts lielpilsēta  = [[Unalaška]]
|valsts1 lielpilsēta  = [[Ņikoļska (Kamčatka)|Ņikoļska]]
|piezīme =
}}
'''Aleutu salas''' ({{val|en|Aleutian Islands}}, {{val|ale|Unangam Tanangin}}) ir ap {{nobr|1900 km}} garš [[arhipelāgs]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļos.<ref>{{PZT|28}}</ref> Administratīvi pieder [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstij, bet [[Komandora salas]] rietumos, kas ģeogrāfiski piederīgas Aleutu salām, ietilpst [[Krievijas Federācija]]s [[Kamčatkas novads|Kamčatkas novadā]]. Atdala no okeāna [[Beringa jūra|Beringa jūru]]. Sastāv no vairāk kā 160 [[vulkāns|vulkāniskām]] salām, kurās ir 57 vulkāni. Nosaukums, domājams, cēlies no [[čukču valoda]]s vārda ''aliat'' — ‘sala’. Salas apdzīvo galvenokārt to pamatiedzīvotāji [[aleuti]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Levulīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С5Н8О3
|molmasa=116,11
|blīvums=1144,7
|kušanas temperatūra=33 - 35 °C
|viršanas temperatūra=245 - 246 °C (sadalās)
}}
'''Levulīnskābe''' (4-oksopentānskābe, acetopropionskābe, γ-ketobaldriānskābe, CH3−CO−CH2CH2−СООН) ir vienkāršākā γ-keto[[karbonskābe]]. Levulīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela (plāksnīšveida kristāli). Viegli šķīst ūdenī. Levulīnskābes esterus sauc par '''levulinātiem'''.

sentences:
{{Citas nozīmes|ielu Rīgā|Kuģu iela|Kuģu iela}}
{{Ielas infokaste
|nosaukums        = Kuģu iela
|attēls           = RigaKuguIela.jpg
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|karte            = Riga Kugu iela karte.png
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Zemgales priekšpilsēta]]
 [[Kurzemes rajons]]
|apkaime          = [[Torņakalns]]
 [[Āgenskalns]]
|ielas garums     = 243 m
|atklāta          =
|vēst nosaukumi   =
|joslu skaits     =
|ielas segums     = [[asfaltbetons|asfalts]]
|ievēr celtnes    =
|autobuss         =
|trolejbuss       =
|tramvajs         =
|mikroautobuss    =
|cits             =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Anthyllis montana Przelot górski 2019-05-17 01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Anthyllis montana''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Anthyllis
| ģints_lv = Pērkonamoliņi
| suga =
| suga_lv =
| binomial = Anthyllis
| kategorijas =
| autors = [[Linnaeus]]
}}'''Pērkonamoliņi''' ({{Val|la|Anthyllis}}) ir [[Tauriņziežu dzimta|tauriņziežu dzimtas]] ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Makaronēzija|Makaronēzijā]], no [[Eiropa|Eiropas]] līdz [[Vidusjūra|Vidusjūrai]] un [[Irāna|Irānai]], un [[Āfrika|Āfrikas]] [[Tropu josla|tropu joslas]] ziemeļaustrumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:21681-1|title=Anthyllis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-12|language=en}}</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kolizejs
| native_name         = ''Colosseo''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Roma#Itālija
| status              =
| image               = Colosseum in Rome, Italy - April 2007.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Kolizejs 2007. gada aprīlī
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Roma]], {{ITA}}
| latd  = 41.890169 | latNS  = N
| longd = 12.492269 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 70.-80. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
 | embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romas vēsturiskais centrs, Svētā Krēsla īpašumi šajā pilsētā ar ekstrateritoriālajām tiesībām un Svētā Pāvila bazilika ārpus mūriem
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1980. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/91 91]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 1430,8 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Kolizejs" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q10285"
}
</mapframe>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Armēnijas Taurs
|attēls                 = Etşa.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Armēnijas Taura priekškalnes pie [[Silvana]]s
|lat_dir =N |lat_deg =|lat_min =|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =|lon_min =|lon_sec =
|region                = Anatolija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TUR}}
|ģeo_apgabals           = [[Taurs (kalni)|Taurs]]
|atdala_ko              = [[Armēnijas kalniene]]
|atdala_no              = [[Mezopotāmija|Mezopotāmijas līdzenums]]
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 600
|platums                =
|kalns                  = [[Nurhaks]]
|augstums               = 3081
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Armēnijas Taurs''', arī '''Austrumtaurs''' vai '''Dienvidaustrumu Taurs''' ({{val|tr|Güneydoğu Toroslar}}), ir [[Taurs (kalni)|Taura kalnu]] austrumu daļa.<ref>{{PZT|60|Taurs}}</ref> Izvietojusies [[Armēnijas kalniene]]s dienvidu malā un stiepjas 600 km garumā no [[Džejhana (upe)|Džejhanas]] ielejas līdz [[Vanas ezers|Vanas ezeram]]. Augstākais kalns ir [[Nurhaks]] (3081 m vjl) grēdas rietumos. Armēnijas Taurs ietver sevī vairākas saposmotas kalnu grēdas: Nurhaka grēdu, Malatjas grēdu, Madenas grēdu, Gendžas grēdu un Bitlisas grēdu. Grēdu saposmo [[Tigra]]s un [[Eifrata]]s ielejas; to dziļums līdz 1500 m.

sentences:
<noinclude>{{Tdeprecated|TV raidījuma infokaste}}
</noinclude>{| class="infobox vevent" style="width: 26em; line-height:1.5em; text-align: left; font-size: 90%;"
|-
! style="text-align: center; background: #6495ED; line-height:1.5em; font-size: 120%;" colspan="3" |{{{nosaukums}}}
{{#if:{{{attēls|}}}
  |

{{{attēla apraksts|}}}

}}
|-
{{#if: {{{valsts<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Valsts
{{!}} {{{valsts}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{veidotāji<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Veidotāji
{{!}} {{{veidotāji}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{vadītāji<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Vadītāji
{{!}} {{{vadītāji}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{kanāls<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Kanāls
{{!}} {{{kanāls}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{pirmā_pārraide<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Pirmā pārraide
{{!}} {{{pirmā_pārraide}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{garums<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Raidījuma garums
{{!}} {{{garums}}}
{{!}}-
}}
|}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Kallavesi
|attēls=Koski-laiva.JPG
|paraksts=Izbraucienu kuģītis Kallavesi ezerā
| map = Somija
| plat_d=62 | plat_m=50 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=27 | gar_m=45 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{FIN}}
|platība=473
|garums=50
|Vid_dziļums=8,9
|Max_dziļums=102
|tilpums=
|augstums_vjl=82
|izteka=[[Unnuka]]
|baseins=16 270
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Kuopio]]
}}
'''Kallavesi''' ({{val|fi|Kallavesi}}) ir liels [[ezers]] [[Somija]]s centrālajā daļā, [[Ziemeļsavo]] reģionā. Dziļākais ezers Somijā.

sentences: '''Tati''' ir [[Irāņu tautas|irāņu]] etniskā grupa, kas dzīvo [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]] un [[Krievija|Krievijā]] (galvenokārt [[Dagestāna]]s dienvidos). Tati ir daļa no Kaukāza irāņu izcelsmes pamatiedzīvotājiem un galvenokārt ir [[Šiītu islāms|šiītu]] [[musulmaņi]], bet ievērojams skaits ir arī [[Sunnītu islāms|sunnīti]].

sentences: '''Snelliusa likums''', arī '''Snella likums''', ir [[gaismas laušana]]s likums. Tas apgalvo, ka krišanas un laušanas leņķa [[sinuss|sinusu]] attiecība ir vienāda ar gaismas absolūto [[laušanas koeficients|laušanas koeficientu]] attiecību.<ref name="rokasgrāmata" /> Matemātiski tas tiek pierakstīts šādi:

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = GSAT-12
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = GSAT
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = I-1K
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija|ISRO]] {{IND}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ISRO {{IND}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|7|15|SK}} 11:18 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[PSLV]]-C17
| Starta_vieta           = [[Satiša Dhavana kosmosa centrs]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{IND}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 8 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-034A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 559 kg
| Pilna_masa             = 1410 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = 1430 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 83° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[GSAT-8]]
| KA_nāk                 = [[GSAT-10]]
}}
'''GSAT-12''' ir [[Indija]]s sakaru pavadonis, kas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]] palaists 2011. gadā. To izgatavojusi [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija]].

sentences: '''Maņa''' ir spēja uztvert iekšējās un ārējās vides kairinājumus un tos izvērtēt. Maņas nodrošina apkārtējās vides [[uztvere|uztveri]]. Izšķir piecas pamata maņas — [[redze|redzi]], [[dzirde|dzirdi]], [[oža|ožu]], [[garša|garšu]] un [[tauste|tausti]]. Redzes, dzirdes un ožas orgāni kairinājumu uztver no [[attālums|attāluma]], bet garšas un taustes orgāni — tiešā kontaktā.

sentences: '''VSAC "Zemgale" filiāle "Jelgava"''' ir Valsts sociālās aprūpes centra (VSAC) [[VSAC "Zemgale"|"Zemgale"]] filiāle, kas atrodas [[Kalnciema ceļš|Kalnciema ceļā]] 109 [[Jelgava|Jelgavā]], netālu no [[Iecava (upe)|Iecavas]] ietekas Lielupē, [[Autoceļš P99|autoceļa P99]] malā. Tajā dzīvo I un II grupas invalīdi no 18 gadu vecuma ar smagiem garīga rakstura traucējumiem. Klientiem nodrošina sociālo aprūpi, ēdināšanu, sociālo rehabilitāciju un medicīnisko aprūpi.

sentences: '''Tālskatis''' ir [[optika|optisks]] instruments, kas paredzēts, lai ar aci novērotu tālus priekšmetus. Tālskata optiskā sistēma sastāv no divām daļām: [[objektīvs|objektīva]] (tas veido apgrieztu attēlu fokālajā plaknē) un [[okulārs|okulāra]], kas paredzēts attēla palielināšanai (darbojas līdzīgi [[lupa]]i).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Žuans Avelanži
 |       vārds_orģ = ''João Havelange''
 |          attēls = João Havelange.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Žuans Avelanži 2010. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[FIFA]] prezidents
 |     term_sākums = {{dat|1974|5|8|N|bez}}
 |     term_beigas = {{dat|1998|6|8|N|bez}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis =
 |        pēctecis =
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dat|1916|5|8}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{mdv|2016|8|16|1916|5|8}}
 |       mir_vieta = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[brazīlieši|brazīlis]]
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija =
 |      alma_mater =
 |        reliģija =
 |        paraksts = João Havelange signature.svg
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Žuans di Avelanži''' ({{val|pt|Jean-Marie Faustin Godefroid "João" de Havelange}}; dzimis {{dat|1916|5|8}}, miris {{dat|2016|8|16}}) bija [[Brazīlija]]s sportists, jurists, uzņēmējs un sporta funkcionārs. No 1974. līdz 1998. gadam ieņēmis [[FIFA]] prezidenta amatu.

sentences:
'' — dzīvnieku suga, kam nav nepieciešams skābeklis nevienā dzīves posmā]]
'''Anaerobais organisms''' jeb '''anaerobs''' ir jebkurš organisms, kam nav vajadzīgs [[skābeklis]], lai augtu. Skābeklis var būt tam kaitīgs vai pat nāvējošs. Tas ir pretstats [[Aerobi organismi|aerobam organismam]].

sentences:
'''Redzamais spožums''' raksturo apgaismojumu, kurš no [[Debess ķermenis|debess ķermeņa]] (parasti [[zvaigzne]]s) nonāk vietā, kur atrodas novērotājs. To mēra [[Zvaigžņlielums|zvaigžņlielumos]], apzīmē '''m'''.

Jo [[debess ķermenis]] spožāks, jo mazāks tā [[zvaigžņlielums]]. Zvaigžņlielums atkarīgs ne tikai no tā, cik daudz [[gaisma]]s izstaro [[zvaigzne]], bet arī no attāluma līdz tai.
Zvaigžņu dalīšana pēc to zvaigžņlielumiem sākas jau [[Hellēnisms|hellēnisma]] periodā, kad ar neapbruņotu aci redzamās zvaigznes tika iedalītas 6 zvaigžņlielumos. Spožākās zvaigznes noteica kā 1. zvaigžņlieluma (m = 1), bet pašas blāvākās zvaigznes kā 6. zvaigžņlieluma (m = 6). Šo metodi savā grāmatā „Almagest” bija aprakstījis [[Ptolemajs]]. Tiek uzskatīts, ka iedalījuma principu izdomājis sengrieķu [[astronoms]] [[Hiparhs]]. Šajā iedalījumā netika ņemta vērā [[Saule]].

[[1856]]. gadā angļu astronoms Pogsons zvaigžņlielumu noteikšanas sistēmu formalizēja, nosakot, ka tipiska 1. zvaigžņlieluma zvaigzne ir zvaigzne, kura ir 100 reizes spožāka nekā tipiska 6. zvaigžņlieluma zvaigzne. Tādējādi, 1. zvaigžņlieluma zvaigzne ir 2,512 reizes spožāka nekā nākamā zvaigžņlieluma zvaigzne. Pogsona skala sākotnēji tika fiksēta, nosakot, ka [[Polārzvaigzne]]s zvaigžņlielums ir 2. Vēlāk astronomi konstatēja, ka tā ir [[maiņzvaigzne]] (spožums mainās) un tie pirmoreiz pievērsās [[Vega]]i kā atskaites zvaigznei, nosakot, ka Vega ir 0 zvaigžņlieluma zvaigzne.

Mūsdienās vairs neaprobežojas tikai ar 6 zvaigžņlielumiem vai tikai ar [[Redzamā gaisma|redzamo gaismu]]. Ļoti spožiem debess ķermeņiem ir piešķirts negatīvs zvaigžņlielums. Piemēram, [[Sīriuss|Sīriusa]] (spožākā redzamā zvaigzne, izņemot Sauli) redzamais spožums ir −1,47m.
 Zvaigžņlielums tiek noteikts ne tikai zvaigznēm, bet arī [[Mēness|Mēnesim]], [[Saule]]i un [[Planēta|planētām]]. Pilnmēness redzamais spožums ir −12,6m, Saulei −26,73m. [[Habla kosmiskais teleskops]] [[Redzamā gaisma|redzamās gaismas]] diapozonā ir atradis 30. zvaigžņlieluma zvaigznes, [[Keka dubultteleskops]] ir atradis tikpat vājas zvaigznes [[Infrasarkanais starojums|infrasarkanajā diapozonā]].
{| class="wikitable" style="float: margin-left: 1em;"
|+ Debess ķermeņu redzamais spožums
|-
! Redzamais
spožums
! [[Debess ķermenis]]
|-
| −26,73
| [[Saule]]
|-
| −12,6
| Pilnmēness
|-
| −8,0
| [[Iridium pavadoņu uzliesmojums]] (maksimums)
|-
| −4,7
| Maksimālais [[Venera (planēta)|Veneras]] un [[SKS]] (kad tā atrodas [[Perigejs|perigejā]]
 un ir pilnībā [[Saule]]s apspīdēta) spožums
|-
| −3,9
| Vājākie objekti, kurus var redzēt dienas laikā ar neapbruņotu aci
|-
| −3,7
| Minimālais [[Venera (planēta)|Veneras]] spožums
|-
| −3,0
| Maksimālais [[Marss (planēta)|Marsa]] spožums
|-
| −2,8
| Maksimālais [[Jupiters (planēta)|Jupitera]] spožums
|-
| −1,47
| [[Sīriuss]] (spožākā redzamā zvaigzne, bez [[Saule]]s)
|-
| −0,7
| [[Kanopuss]], otra spožākā zvaigzne
|-
| −0,24
| Maksimālais [[Saturns (planēta)|Saturna]] spožums
|-
| 0
| [[Vega]]
|-
| 3
| Vājākās zvaigznes, kuras var redzēt pilsētas apstākļos
|-
| 6,5
| Vājākās zvaigznes, kuras var redzēt ideālos apstākļos
|-
| 7,7
| Maksimālais [[Neptūns (planēta)|Neptūna]] spožums
|-
| 9,5
| Vājākie objekti, kurus var novērot ar [[Binoklis|binokli]]
|-
| 20
| Ar Baldones Šmita teleskopu redzamā vājākā zvaigzne
|-
| 30
| Vājākie objekti, kurus var novērot ar
[[Habla kosmiskais teleskops|Habla kosmisko teleskopu]] redzamajā gaismā
|}
Šie ir tikai aptuvenie lielumi [[Redzamā gaisma|redzamajā gaismā]] (reālie lielumi ir atkarīgi no [[frekvence]]s, kuru lieto)
Tā kā saņemtās gaismas daudzums ir atkarīgs no [[Zemes atmosfēra]]s biezuma skata virzienā, tad redzamais spožums tiek normalizēts līdz vērtībai, kāda būtu, ja atmosfēras nebūtu.
Zvaigžņlieluma noteikšanu sarežģī fakts, ka [[gaisma]] nav monohromatiska. Gaismas uztvērēja jūtīgums atšķiras atkarībā no gaismas viļņu garuma un veids, kādā tas atšķiras, ir atkarīgs no gaismas uztvērēja tipa. Lai mērījums būtu objektīvs, ir nepieciešams noteikt, kā ir iegūts zvaigžņlielums. Tam plaši tiek izmantota [[UBV sistēma]] (saīsinājumi no angļu valodas: U — ultraviolets, B — blue (zils), V — visual (redzams)) ar kuru zvaigžņlielums tiek noteikts trīs dažādos viļņu garumos:
* U mēra 350 [[Nanometrs|nm]] (tuvu [[Ultravioletais starojums|ultravioletajai]] gaismai)
* B ~435 [[Nanometrs|nm]] (zilās gaismas diapazons)
* V ~555 [[Nanometrs|nm]] ([[redzamā gaisma|redzamās gaismas]] vidusdiapazons dienasgaismā)
V frekvenču josla tika izvēlēta speciāliem mērķiem, tā palīdz iegūt zvaigžņlielumus, kādus redz pie gaismas pieradusi cilvēka [[acs]]. Ja debess ķermeņa redzamais spožums ir norādīts bez kādām atsaucēm, tad tiek uzskatīts, ka tas uzrādīts V frekvenču joslā.

Tā kā aukstākas zvaigznes, piemēram, [[Sarkanais milzis|sarkanie milži]] un [[sarkanie punduri]], izstaro mazāk enerģijas spektra zilajā un ultravioletajā daļā, to jauda [[UBV sistēma|UBV sistēmā]] bieži tiek nenovērtēta. L un T spektra klases zvaigznēm zvaigžņlielums ir lielāks par 100, jo tās izstaro ļoti maz redzamās gaismas, bet tām ir ļoti spēcīgs infrasarkanais starojums.
== Skatīt arī ==
* [[Absolūtais spožums]]

sentences:
[[File:Mercedes Benz AMG SLS Black.jpg|thumb|right|[[Mercedes-Benz SLS AMG|Mercedes-Benz SLS]]]]
 ir ļoti populārs superauto]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada augusts}}
'''Rode''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia cracca
| autors = [[Linnejs]]
| attēls = Tufted Vetch - Vicia Cracca (39333633601).jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia cracca
| suga_lv = Vanagu vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
}}

sentences: '''Zvaigžņu karte''' ir [[karte]], kurā attēlots [[zvaigzne|zvaigžņu]] izvietojums pie debesīm [[nakts]] laikā. Šo karti izmanto, lai [[astronoms|astronomi]] varētu atrast dažādu [[astronomisks objekts|astronomisku objektu]] atrašanās vietu pie [[debesis|debesīm]], piemēram, [[zvaigzne]]s, [[zvaigznājs|zvaigznājus]], [[galaktika]]s un citus. Tās tiek izmantotas arī [[navigācija|navigācijā]], it īpaši uz [[kuģis|kuģiem]] jūrās un [[karavāna]]s tuksnešos.

sentences: '''Miesnieki''' ir [[amatnieki]], kas nodarbojas ar [[gaļa]]s sagādi, apstrādi, lopu kaušanu, dīrāšanu un gaļas pārdošanu.<ref name="mw">{{cite web |url=http://www.merriam-webster.com/dictionary/butcher |title=Merriam-Webster's Dictionary's definition of "butcher"}}</ref> Mūsdienās amats samērā rets. Vēsturiski savus ražojumus miesnieki pārdeva skārņos, par kuru izmantošanu divas reizes gadā bija jāmaksā īpaši nodokļi — [[tirgus nauda]]. Miesnieki piederēja pie pilsētas amatnieku [[aristokrātija]]s.

sentences: {{Commonscat|Snowboarders from Canada|Kanādas snovbordisti}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums=240px
| attēls        = O-rubescens.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Octopus rubescens|Sarkanais astoņkājis}}
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Mollusca
| tips_lv       = Gliemji
| klase         = Cephalopoda
| klase_lv      = Galvkāji
| apakšklase    = Coleoidea
| apakšklase_lv=Divžauņi
| virskārta     = Octopodiformes
| virskārta_lv  = Astoņkājveidīgie
| kārta         = Octopoda
| kārta_lv      = Astoņkāji
| apakškārta    = Incirrina
| apakškārta_lv = Bezspuru astoņkāji
| dzimta        = Octopodidae
| dzimta_lv     = Astoņkāju dzimta
| ģints         = Octopus
| ģints_lv      = Astoņkāju ģints
| binomial      = Octopus <small>[[Cuvier]], 1797</small>
| kategorijas   = nē
}}
'''Astoņkāju ģints''' (''Octopus'') ir [[astoņkāju dzimta]]s (''Octopodidae'') lielākā ģints, kurā ir vairāk nekā 100 [[suga]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://marine.alaskapacific.edu/Octopus/factsheet.html |title=Giant Octopus: Fact Sheet |access-date={{dat|2012|11|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121115121756/http://marine.alaskapacific.edu/octopus/factsheet.html |archivedate={{dat|2012|11|15||bez}} }}</ref> Šīs ģints sugas ir sastopamas visos pasaules [[okeāns|okeānos]] un daudzās [[jūra|jūrās]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Muzeja infokaste
 | name        = Islandes fallu muzejs
 | image       =
 | imagesize   =
 | established = 1997
 | collection  = 280 dzimumlocekļi<ref name="Telegraph">{{ziņu atsauce|title=Last but not the least|last=Singh|first=Khushwant|work=The Telegraph|location=Kolkata|date=16 July 2011|url=http://www.telegraphindia.com/1110716/jsp/opinion/story_14234188.jsp|accessdate=3 June 2011|archive-date={{dat|2011|07|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110719202229/http://www.telegraphindia.com/1110716/jsp/opinion/story_14234188.jsp}}</ref>
 | area        =
 | location    = {{vieta|Islande|Reikjavika}}
 | latitude    = 64.142952
 | longitude   = -21.915
 | visitors    = 11 000 ik gadu<ref name="AFP">{{ziņu atsauce|title=At Iceland's Phallological Museum, size is everything|url=http://www.independent.co.uk/travel/news-and-advice/at-icelands-phallological-museum-size-is-everything-2319332.html|agency=Agence France-Presse|date=21 July 2011|accessdate=3 June 2011}}</ref>
 | website     = {{URL|http://www.phallus.is/}}
}}
'''Islandes fallu muzejs''' ({{val|is|Hið Íslenzka Reðasafn}}) ir muzejs [[Reikjavika|Reikjavikā]], [[Islande|Islandē]]. Te atrodas pasaulē lielākā [[dzimumloceklis|dzimumlocekļu]] un tā daļu kolekcija.

sentences: '''Siltumsūknis''' ir ierīce, kas pārvieto siltumu no aukstākas vietas uz siltāku. Šis process patērē enerģiju, jo siltums patvaļīgi plūst tikai no siltākas vietas uz aukstāku. Šī iemesla dēļ siltajai vietai pievadītais siltuma daudzums vienmēr ir lielāks nekā no aukstās vietas aizvadītais siltuma daudzums.

sentences:
{{Labs raksts}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = Maschinengewehr 42
|valsts             =  [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|tips               = [[Ložmetējs]]
|konstruktors       = Verners Grūners <br /> Kurts Horns
|konstruktori       = Lackierwarenfabrik Johannes Großfuß AG, [[Dēbelna]]
|ražotājs           = Lackierwarenfabrik Johannes Großfuß AG
|ražošanā           = 1942. - 1945. gads
|bruņojumā          = 1942. - 1945. gads
|patronu_tips       = [[7,92x57 mm]]
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 900 - 1500 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 790 - 800 m/s
|attālums           = 1000 m
|masa              = 11,57 kg
|garums             = 1220 mm
|stobrs             = 533 mm
|pārlādes_sistēma   = patronlente
|patronas_aptverē   = 50 vai 250 patronas
|tēmēklis           = mehāniskais
|versijas           = MG-45/MG-42V, MG-1, MG-2, [[MG-3]]
|daudzums           = 400 000
}}
'''MG-42''' ('''Universal-Maschinengewehr Modell 42''') bija [[Vācija]]s [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[ložmetējs]]. Vācu karavīri to dēvēja arī par "kaulu zāģi", "Hitlera zāģi", "dziedošo zāģi" (tā uguns temps bija tik liels, ka nebija izšķirams atsevišķu šāvienu troksnis), savukārt sabiedroto karavīri, galvenokārt briti, - par "špandavu" (daļa ložmetēju tika ražoti [[Špandava|Špandavā]]). MG-42 uzskatāms par vienu no labākajiem Otrā pasaules kara ložmetējiem, un dažkārt tas tiek dēvēts pat par vienu no visu laiku labākajiem kājnieku ložmetējiem vispār.

sentences:
{{Basketbola komanda
| text_color  =
| bg_color    =
| team        = VIČI-Aistės Kaunas
| logo        =
| logosize    =
| city        = {{flaga|Lietuva}} [[Kauņa]], [[Lietuva]]
| league      = {{flaga|Lietuva}} [[Lietuvas Sieviešu Basketbola līga|LMKL]]
| conference  =
| division    =
| founded     = [[1961]]
| dissolved   =
| operated    =
| arena       = Lietuvos Rytas Arena II
| ietilpiba   = 2000
| colors      =
| owner       =
| president   =
| coach       =
| GM          =
| captain     =
| media       =
| affiliates  =
<!---Frančīzes vēsture--->
| name1       = Kibirkštis
| dates1      =
| name2       = Ryšininkas-Šviesa
| dates2      =
| name3       = Telerina
| dates3      =
| name4       = Viļņas "Lietuvos Telekomas"
| dates4      = [[1995]]—[[2005. gads|2005]]
| name5       = Viļņas TEO
| dates5      = [[2006. gads|2006]]—[[2011. gads|2011]]
| name6       = Kauņas "VIČI-Aistės"
| dates6      = [[2011. gads|2011]]—pašlaik
<!---ja ir vairāk nosaukumu, var pievienot līdz pat 10, pārsaucot name# un dates#--->
<!---Čempionāti--->
| BAA         =
| NBL         =
| NBA         =
| FIBA        =
| ULEB        =
| Euro        =
| LBL         =
| LKL         =
| BBL         =
| LSBL        =
| PSRS        =
| liga1       = [[Lietuvas Sieviešu Basketbola līga|LMKL]]
| uzvaras1    = 11
| liga2       = [[Baltijas Sieviešu Basketbola līga|BSBL]]
| uzvaras2    = 10
}}
'''Kauņas "VIČI-Aistės"''' ir profesionāls [[Basketbols|basketbola]] klubs, kas bāzēts [[Kauņa|Kauņā]], [[Lietuva|Lietuvā]]. Klubs ir dibināts [[1961]]. gadā un gadu gaitā ir vairākkārt mainījis nosaukumu, kopš 2010. gada pārcēlies no [[Viļņa]]s uz Kauņu.

sentences:
[[File:Digi-keukenweegschaal1284.JPG|thumb|Digitālie virtuves svari]]
{{citas nozīmes|mērinstrumentu|Svari (nozīmju atdalīšana)|svari}}
'''Svari''' ir mērinstruments kāda objekta [[svars|svara]] vai [[masa]]s noteikšanai. Svari var būt dažādu veidu (sviras, atsperes, elektroniskie), tāpat svariem ir dažāda precizitāte, kas atkarīga no svaru veida, un mērīšanas apjoms. Mūsdienās visizplatītākie ir elektroniskie svari. Elektroniskie svari sastāv no svaru devēja un svaru [[Vadības bloks|vadības bloka]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Foraminifera Wellcome M0016953.jpg
|     att_nosaukums= Orbitolītu čaulas uzbūve.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Soritidae
|        dzimta_lv = Soritīdas
|           apakšdzimta = Soritinae
|        apakšdzimta_lv = Soritīnas
|           ģints = Orbitolites
|        ģints_lv = Orbitolīti
|         binomial = Orbitolites <small>Lamarck, 1801</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Orbitolīti''' (''Orbitolites'') ir izmirusi [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] ģints [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Šo ģinti 1801. gadā aprakstīja franču dabaspētnieks [[Žans Batists Lamarks]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] orbitolīti ir zināmi no apakšējā līdz vidējam [[Eocēns|eocēnam]]. Šīs ģints pārakmeņojumi ir atrasti [[Francija|Francijā]], [[Spānija|Spānijā]], [[Itālija|Itālijā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]] u.c.

sentences: '''12. novembris''' ir gada 316. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (317. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 49 dienas.

sentences: '''Rīgas Starptautiskais kino festivāls''' (RigaIFF) tiek rīkots kopš 2014. gada. Kinofestivālā tiek rādītas gan Latvijas, gan ārzemju filmas. 2014. gadā pasākums notika Eiropas kultūras galvaspilsētas projekta "[[Rīga 2014]]" ietvaros. Kopš 2015. gada festivāls ik gadu notiek rudenī — oktobrī.

sentences: '''Galotņošana''' ir visas [[koks|koka]] galotnes nozāģēšana, vai lielu zaru un/vai [[Stumbrs|stumbru]] galotnes daļas nozāģēšana, atstājot stumbeņus vai sānu zarus, kas ir pārāk mazi, lai veidotu galotni. Citi pielietotie termini ir '''stabošana''' vai '''kronēšana'''. Galotņošana kokus bojā, taču praksē ir ļoti izplatīta un dažādu iemeslu dēļ pieprasīta. Dažas koku sugas labāk atgūstas no galotņošanas sekām,  nekā citas. Ir iespējami citi risinājumi, ko pielietojot, var sasniegt līdzvērtīgus rezultātus, nebojājot kokus.<ref name="treesaregood.com">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.treesaregood.com/treecare/resources/WhyToppingHurts.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|02|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140923000252/http://www.treesaregood.com/treecare/resources/WhyToppingHurts.pdf |archivedate={{dat|2014|09|23||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''Latvijas PSR Augstākās Padomes Deklarācija Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu''' ir dokuments, ar kuru 1990. gada 4. maijā tika atjaunota [[Latvijas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]] 1922. gada 15. februārī pieņemtā [[Latvijas Republikas Satversme]]. Šī deklarācija pasludināja 1940. gada 17. jūnija [[Latvijas okupācija (1940)|PSRS militāro agresiju]] kā starptautisku noziegumu un atjaunoja [[Latvijas Republika]]s suverenitāti.

sentences:
{{Mobilie standarti}}
'''Enhanced Data Rates for GSM Evolution (EDGE)''' ir [[GSM]] [[modulācija|modulāciju]] un kodēšanas shēmu sistēma. EDGE mēdz dēvēt arī par '''EGPRS''', jo to izmanto GSM pakešu servisam - [[GPRS]] ar nolūku salāgot radio kanāla kvalitāti un datu plūsmas ātrumu. Tā kā EDGE ir GPRS uzlabojums, visi EDGE [[mobilais telefons|mobilie telefoni]] atbalsta arī GPRS.
EDGE ir [[3GPP]] standartizēta kā GSM tehnoloģija.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Havajas vulkānu nacionālais parks
| native_name         = ''Hawaiʻi Volcanoes National Park''
| iucn_category       = II
| photo               = Pāhoehoe and Aa flows at Hawaii.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         = 295
| photo2              = Hawaii Volcanoes National Park.gif
| photo2_alt          =
| photo2_caption      = Nacionālā parka karte
| photo2_width        =
| map_type            = Havajas
| map_caption         =
| map_relief          = yes
| map_size            = 305
| map_label           = Havajas vulkānu
{{nobr|nacionālais parks}}
| latd  =  19 | latm  = 23 | lats  =  | latNS  = N
| longd = 155 | longm = 12 | longs =  | longEW = W
| type                =
* [[Nacionālais parks]]
* [[Biosfēras rezervāts]]
| location            = {{vieta|ASV|Havaju salas|Havajas}}
| nearest_city        = [[Hilo]]
| area                = 21 380 ha
| established         = {{dat|1914|8|1|N|bez}}
| visitation_num      = 1 693 005
| visitation_year     = 2014
| governing_body      = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
| url                 =
| child               =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = viii
|        designation1_date = 1987 (11. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/409 409]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{USA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Havajas vulkānu nacionālais parks''' ({{val|en|Hawaiʻi Volcanoes National Park}}) ir [[nacionālais parks]], kas atrodas [[Havaja|Havajā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], pie salas dienvidaustrumu krasta.

sentences: '''Studentu apmaiņas programma''' ir līgums starp izglītības iestādēm par savstarpēju [[Students|studentu]] apmaiņu. Šādas programmas ļauj skolu un [[Augstskola|augstskolu]] studentiem 1. vai 2. akadēmiskos semestrus studēt un/vai stažēties ārzemēs. Lielāko daļu apmaiņas programmu īsteno [[Nevalstiska organizācija|nevalstiskās organizācijas]], piemēram, [[Erasmus (organizācija)|''Erasmus'']], vai privātas organizācijas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Taenīts
|attēls=Widmanstatten patterns 2.jpg
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-20
|ķīm_formula=(Fe,Ni)
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Gaiši pelēka, sudrabaina
|svītra=Gaiši pelēka
|habituss=Graudaina masa
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams (sitiena rezultātā nelūst bet gan deformējas)
|cietība=5—5,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=8,01
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vislabākais
| attēls                   =  The Greatest poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Greatest''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Šeina Feste]]
| producents               =
* [[Linete Hauela]]
* [[Bo Sentklēra]]
| scenārija autors         = Šeina Feste
| galvenajās lomās         =
* [[Pīrss Brosnans]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Kerija Maligana]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Barbarian Film Group]]''
* ''[[Oceana Media Finance]]''
* ''[[Silverwood Films]]''
* ''[[Irish DreamTime]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2009|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|4|2|ASV}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/greatest-2009|title=The Greatest|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190901120527/https://bbfc.co.uk/releases/greatest-2009|archivedate={{dat|2019|09|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=greatest2010.htm|title=The Greatest (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|474,129}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vislabākais"''' ({{val|en|The Greatest}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Šeina Feste]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Pīrss Brosnans]], [[Sūzana Sarandona]] un [[Kerija Maligana]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''3. novembris''' ir gada 307. diena (308. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 58 dienas.

sentences: '''Hodža Nasredīns''' ir folklorizēta persona [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]], parasti tiek uzskatīts par [[turki seldžuki|seldžuku]] [[sūfisms|sūfiju]]. Tiek uzskatīts, ka viņš ir dzimis [[Eskišehiras ils|Eskišehiras ilā]], mūsdienu [[Turcija]]s teritorijā, savukārt miris 13. gadsimā [[Rumas sultanāts|Rumas sultanātā]], netālu no tās galvaspilsētas [[Konja]]s. Viņš tiek attēlots kā vieds vīrs, nereti tiek izmantots kā tēls austrumu [[joks|jokos]] un [[anekdote|anekdotēs]]. Nav tiešu pierādījumu, ka šāda persona tik tiešām ir bijusi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Amerikāņu pīrāgs 2"
| attēls                   = Americanpie2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Pie 2''
| žanrs                    = Pusaudžu komēdija
| režisors                 = [[Džeimss B. Rodžerss]]
| producents               =
* [[Kriss Mūrs]]
* [[Varens Zids]]
| scenārija autors         = [[Adams Hercs]]
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|8|11|N|bez}}
| ilgums                   = 110 minūtes
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = 30 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]
| ienākumi                 = 287 553 595 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]
| iepriekšējā              = "[[Amerikāņu pīrāgs]]"
| nākošā                   = "[[Amerikāņu kāzas]]"
| imdb                     = 0252866
}}
'''"Amerikāņu pīrāgs 2"''' ({{val|en|American Pie 2}}) ir [[2001. gads|2001]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] pusaudžu komēdija, kuras režisors ir [[Džeimss B. Rodžerss]]. Šī ir ''[[Amerikāņu pīrāgs|Amerikāņu pīrāga]]'' sēriju otrā daļa. Filmas iepriekšējā daļa [[Amerikāņu pīrāgs]] iznāca 1999. gadā, taču nākamā filmas daļa [[Amerikāņu kāzas]] iznāca 2003. gadā.

sentences: '''Starptautiskais polārais gads''' ir īpašs laika periods polāro apgabalu pētīšanā. Pirmais tādu ieteica [[Austroungārija]]s flotes virsnieks [[Karls Veiprehts]] (''Karl Weyprecht''), kurš gan mira, pirms tika noorganizēts [[Pirmais Starptautiskais polārais gads]] [[1882]]. — [[1883]]. gadā. Pēc piecdesmit gadiem ([[1932]]. — [[1933]].) notika [[otrais Starptautiskais polārais gads]]. Iedvesmojoties no tā, [[1957]]. — [[1958]]. gadā tika organizēts [[Starptautiskais ģeofiziskais gads]].<ref>[https://ipy.arcticportal.org/about-ipy/ipy-history IPY History]</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Admontīts
|attēls=
|klase=Borāts
|ŠtruncaID=5/H.17-10
|ķīm_formula=Mg<nowiki>[</nowiki>B6O10<nowiki>]</nowiki>·7H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Labi izteikti [[euhedrāls|euhedrāli]] kristāli
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2-3
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.442 nγ = 1.504
|pleohroisms=nav
|blīvums=1,84
}}
'''Admontīts''' (nosaukts pēc atradnes vietas - Admontas masīva) ir rets [[minerāls]], kas pirmoreiz aprakstīts [[1978]]. gadā, [[Austrija|Austrijā]], [[Štīrija|Štīrijā]], [[Admonta|Admontas masīvā]], Šildmauerā, [[ģipšakmens]] iegulās.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Aizkraukles pilskalns
| alternate_name = Augstie kalni
| image          = Aizkraukles pilskalns 2017. gadā.jpg
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            =
| latd= |latm= |lats= |latNS=N
| longd= |longm= |longs= |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads}}
| type           = [[Pilskalns]] ar apmetni
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      = Privātīpašums
| management     =
| public_access  = Brīvi pieejams
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aizkraukles pilskalns (Augstie kalni) ar senpilsētu
|      numurs = 127
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|     reģions = Zemgale
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|15|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada janvārī,}}
{{VietasKarte
 |Subantarktika (Indijas okeāns)
 |label= Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka
 |position=left
 |width=300
  |latNS = S|latd = 57|latm = 00|lats = 00
  |longEW = E|longd = 125|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka Subantarktikas kartē
}}
'''Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] (vai [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] dienvidaustrumos). Izvietojusies starp [[Antarktīda]]s kontinenta nogāzi dienvidos, [[Kergelēna plato]] rietumos, [[Dienvidaustrumu Indijas grēda|Dienvidaustrumu Indijas grēdu]] ziemeļos un [[Dienvidtasmana pacēlums|Dienvidtasmana pacēlumu]] austrumos. Tās garums ir ap 4500 km, platums — 1500 km. Vidējais dziļums ap 4000—5000 metru, maksimālais — 6089 metri. Dibena reljefs paugurains, tuvāk Antarktīdas kontinentam — [[abisālais līdzenums]].<ref>{{PZT|70}}</ref>

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = MAZ-ETON T203
|fona krāsa         = #0432C8
|attēls             =
|attēls paraksts    = Trolejbuss MAZ-ETON T203 [[Viļņa|Viļņā]].
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = [[Minskas automobiļu rūpnīca|MAZ]]
|rūpnīca            =
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[2008. gads|2008]]—pašlaik
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      = 15AC
|garums             = 12 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 3,5 m
|pašmasa            =
|grīdas tips        = zemā
|durvju skaits      = 3
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      =
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 32
|stāvvietu skaits   =
|pasažieri kopā     = 103
|izmanto            =
}}

sentences:
[[File:Rīga 2014 logo.png|thumb|"Rīga 2014" Eiropas logo]]
'''Rīga 2014''' ir [[Rīga]]s kā vienas no 2014. gada [[Eiropas kultūras galvaspilsēta]]s projekta nosaukums. Otra 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsēta būs [[Zviedrija]]s pilsēta [[Ūmeo]]. Rīga ir pēdējā no [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] galvaspilsētām, kas bijusi Eiropas kultūras galvaspilsēta — [[Viļņa]] bija kultūras galvaspilsēta 2009. gadā, [[Tallina]] — 2011. gadā. Rīga par 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu tika apstiprināta {{dat|2010|5|10||bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/330066-riga_bus_2014_gada_eiropas_kulturas_galvaspilseta|title=Rīga būs 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsēta|publisher=Tvnet.lv|accessdate={{dat|2013|12|20||bez}}}}</ref>

sentences:
{{coord|56|56|6.0|N|24|5|46.3|E|display=title}}
'''Latvijas Universitātes Rakstu māja'''<ref>[https://www.tornakalns.lu.lv/ tornakalns.lu.lv]</ref> būs [[Latvijas Universitātes Bibliotēka]]s, sešu fakultāšu ([[Latvijas Universitātes Biznesa vadības un ekonomikas fakultāte|Biznesa vadības un ekonomikas]], [[Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultāte|Humanitāro zinātņu]], [[Latvijas Universitātes Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas fakultāte|Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas]], [[Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultāte|Sociālo zinātņu]], [[Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultāte|Vēstures un filozofijas]] un [[LU Teoloģijas fakultāte]]s), kā arī [[LU Filozofijas un socioloģijas institūts|Filozofijas un socioloģijas]], [[LU Latviešu valodas institūts|Latviešu valodas]] un [[LU Latvijas Vēstures institūts|Latviešu Vēstures institūtu]]  kopīgs akadēmiskais centrs [[Jelgavas iela (Rīga)|Jelgavas ielā]] 1, [[Torņakalns|Torņakalnā]] [[Rīga|Rīgā]].

LU Rakstu māja būs trešā ēka 4,5 hektārus plašajā teritorijā, kur paredzēts izveidot LU studentu pilsētiņu, kurā ietilps arī [[Latvijas Universitātes Dabas māja|Dabas māja]], [[Latvijas Universitātes Zinātņu māja|Zinātņu māja]], [[Latvijas Universitātes Tehnoloģiju māja|Tehnoloģiju māja]], [[Latvijas Universitātes Veselības māja|Veselības māja]], [[Latvijas Universitātes Sporta māja|Sporta māja]], kā arī [[Latvijas Universitātes Studentu un viesu māja|Studentu un viesu māja]].

sentences: Normāls pieauguša [[cilvēka skelets]] sastāv no 206—208 vai vairāk [[kauli]]em (atkarīgs no skaitīšanas metodes). Bērniem kaulu var būt vairāk, jo dzīves laikā daudzi saaug un pārkaulojas.

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{slikts tulkojums}}
Šajā sarakstā norādīti futbola klubi, ko '''[[FIFA]]''' atzinusi par pasaules čempioniem.<ref name="FIFA Report 2017">{{publikācijas atsauce|date=December 2017|title=FIFA Club World Cup 2017|journal=FIFA Report 2017|page=pages 15, 40, 41, 42|location=[[Zurich]]|publisher=Fédération Internationale de Football Association|format=PDF|url=http://resources.fifa.com/mm/document/fifafacts/mencompcwc/02/67/91/87/statskit_fcwc2017_event_neutral.pdf|access-date={{dat|2018|03|06||bez}}|archive-date={{dat|2017|12|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171230230452/http://resources.fifa.com/mm/document/fifafacts/mencompcwc/02/67/91/87/statskit_fcwc2017_event_neutral.pdf}}</ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
|            name = Roberts Saakjancs
|           image = Robert_Saakyants.jpg
|       imagesize =
|         caption =
|       birthname =
|       birthdate = {{dat|1950|8|30}}
|        location = {{URS}}, [[Baku]]
|       deathdate = {{miršanas datums un vecums|2009|9|24|1950|8|30}}
|      deathplace = {{ARM}}, [[Erevāna]]
|          places =
|     nationality = armēnis
|           field = [[animācija]]
|        training =
|        movement =
|    famous works =
|        paraksts =
|         patrons =
|   influenced by =
|        teachers =
|          pupils =
|      influenced =
|          awards =
}}
'''Roberts Saakjancs''' ({{val|hy|Ռոբերտ Սահակյանց}}; dzimis {{dat|1950|9|30}} [[Baku]] [[Azerbaidžānas PSR]], miris {{dat|2009|9|24}} [[Erevāna|Erevānā]] [[Armēnija|Armēnijā]]) bija [[armēņi|armēņu]] un [[Padomju Savienība|padomju]] [[animācija]]s mākslinieks.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Deivs Rubins
| vārds_orig = ''Dave Rubin''
| attēls = Dave Rubin by Gage Skidmore 2.jpg
| att_nosaukums = Rubins 2019. gadā
| dz_gads = 1976
| dz_mēnesis = 6
| dz_vieta = [[Ņujorka]], ASV
| dz_diena = 26
| nodarbošanās = Raidījumu vadītājs, blogeris, radio un televīzijas personība,
}}
'''Deivids Džošua Rubins''' ({{val|en|David Joshua Rubin}}; dzimis 1976. gada 26. jūnijā [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu politikas komentētājs, bijušais komiķis, ''[[YouTube]]'' personība un sarunu šovu vadītājs. Viņš ir ''[[YouTube]]'' un ''BlazeTV'' politisko sarunu šova ''The Rubin Report'' veidotājs un vadītājs, kas sākotēji tika translēts ''TYT'' tīklā, kuru Rubins pameta 2015. gadā. 2013. gada janvārī Rubins uzsāka darbu tīklā ''The Young Turks'', kur vadīja šovu ''The Rubin Report''. Pēc diviem gadiem Rubins pameta tīklu, turpinot šova pārraidi tīklos ''RYOT'' un ''Ora TV''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://newmediarockstars.com/2013/05/the-young-turks-add-dave-rubin-cara-santa-maria-to-their-network/ |title=The Young Turks Add Dave Rubin & Cara Santa Maria To Their Network |author=Jeff Klima |publisher=New Media Rockstars |access-date=June 17, 2013}}</ref><ref name="Beatrice Verhoeven">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.thewrap.com/dave-rubins-rubin-report-joins-larry-kings-ora-tv-exclusive/ |title=Dave Rubin's 'Rubin Report' Joins Larry King's Ora TV (Exclusive) |author=Beatrice Verhoeven |publisher=The Wrap |access-date=July 24, 2015 |date=July 24, 2015}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
{{vikisaites+}}
'''Mezgls''' [[telesakari|telesakaru]] tīklos posms ir vai nu pārdales punkts, vai sakaru galapunkts. Mezgla definīcija ir atkarīga no [[tīkla]] un [[protokola slāņa]]. Fizisks tīkla mezgls ir aktīva elektroniska ierīce, kas ir pievienota tīklam un spēj izveidot, uztvert vai pārraidīt informāciju pa [[sakaru kanālu]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ingeborga Levita''' jeb '''Levite''' (1926—2008) bija [[Latvija|Latvijas]] [[dzejniece]] un redaktore, kas pazīstama ar pseidonīmu '''Aija Zemzare'''.<ref>Sudrabiņš, J. "Dzejniece Aija Zemzare", [[Treji Vārti]], [[1974]], [[1. janvāris]]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā izdzīvot aiz restēm
| attēls                   = Get Hard film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Get Hard''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Ītans Kouens]]
| producents               =
* [[Kriss Henčijs]]
* [[Vills Ferels]]
* [[Ādams Makejs]]
| scenārija autors         =
* [[Džejs Martels]]
* [[Īens Robertss]]
* Ītans Kouens
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Kevins Hārts]]
* [[T.I.]]
* [[Elisona Brī]]
* [[Kreigs T. Nelsons]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gary Sanchez Productions]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|3|16|''South by Southwest'' festivāls|2015|3|27|ASV|2015|4|24|Latvija|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/get-hard-2015|title=Get Hard|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 28, 2018|archive-date={{dat|2018|04|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180411132603/http://www.bbfc.co.uk/releases/get-hard-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gethard.htm|title=Get Hard (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 28, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|111,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā izdzīvot aiz restēm"''' ({{val|en|Get Hard}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Ītans Kouens]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Kevins Hārts]], [[T.I.]], [[Elisona Brī]] un [[Kreigs T. Nelsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|3|16||bez}} ''South by Southwest'' festivālā.

sentences:
{{Kontinenta infokaste
|title               = Āfrika
|image               =
Āfrika iekrāsota zaļā krāsā
|area                = 30 221 532 [[kvadrātkilometrs|km²]]
|population          = 1 032 532 974<ref name="iedzīvotāji">{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://www.reitingi.lv/lv/news/pasaule/33090.htm | title= Āfrikas iedzīvotāju skaits sasniedzis vienu miljardu | publisher= Latvijas reitingi | accessdate= 2010-05-06 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20110614205022/http://www.reitingi.lv/lv/news/pasaule/33090.htm | archivedate= 2011-06-14 }}</ref> (2011. gadā)
|density             = 30,51 cilv./km²
|demonym             =
|countries           = 54
|list_countries      =
|dependencies        = 7
|unrecognized        =
|languages           = vairāk nekā 1000 vietējo [[afrikāņu valodas]], [[arābu valoda|arābu]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]], [[portugāļu valoda|portugāļu]], [[afrikandu valoda|afrikandu]], [[spāņu valoda|spāņu]] un citas valodas
|time                = no UTC -1 ([[Kaboverde|Kaboverdē]])
līdz UTC +4 ([[Maurīcija|Maurīcijā]])
|internet            =
|cities              = [[Kaira]]
[[Lagosa]]
[[Kinšasa]]
[[Nairobi]]
[[Johannesburga]]
|peak                =
|organization        =
|north               =
|south               =
|west                =
|east                =
|blank1              =
|blank1_label        =
|blank2              =
|blank2_label        =
|blank3              =
|blank3_label        =
|blank4              =
|blank4_label        =
|blank5              =
|blank5_label        =
}}

sentences: '''Nībelungi''' ir sens apzīmējums vācu tekstos ļoti bagātai [[Burgundija]]s karaliskai dzimtai, kas apmetās [[Vormsa|Vormsā]].

sentences:
{{Infokaste+}}
{{Citas nozīmes|seno pilsētu|Sparta (nozīmju atdalīšana)|Sparta}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Pseudis_paradoxa01a.jpg
 | att_nosaukums = [[Paradoksālā varde]] (''Pseudis paradoxa'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 | apakškārta = Neobatrachia
 | apakškārta_lv = Jauno varžu apakškārta
 | dzimta = Hylidae
 | dzimta_lv = Kokvaržu dzimta
 | apakšdzimta = Hylinae
 | apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
 | ģints = Pseudis
 | ģints_lv = Ūdensvardes
 | binomial = Pseudis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Kordovas kalifāts<br>{{val-ar|الخلافة الأموية في الأن}}
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Dienvideiropa
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|valdības_veids      = [[Teokrātija|teokrātiska]] [[Monarhija]]
|
|gads_sākums         = 929. gads
|gads_beigas         = 1031. gads
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|p1                  = Kordovas emirāts
|flag_p1             =
|p2                  = Idrisīdu dinastija
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|s1                  = Almoravidu dinastija
|flag_s1             =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|s6                  =
|flag_s6             =
|s7                  =
|flag_s7             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Al-Andalus-de-910.jpg
|image_map_caption   = Kordovas emirāts
|
|galvaspilsēta       = Kordova (Spānija)
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = {{ubl|[[Berberu valodas]]|[[Ivrits]]}}
|reliģija            = [[Islāms]] (oficiālā), [[Kristietība]], [[Jūdaisms]]
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|title_leader        =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1000<ref> Taagepera, Rein (September 1997). "Expansion and Contraction Patterns of Large Polities: Context for Russia". International Studies Quarterly. 41 (3): 495. doi:10.1111/0020-8833.00053. JSTOR 2600793. Retrieved 7 September 2018.</ref>
|stat_platība1       = 600000
|stat_pop1           = 10000000
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|
|footnotes           =
}}

sentences:
{{cita nozīme|supervaroni|brazīliešu futbolistu|Hulki|2003. gada filmu|Halks (filma)|2008. gada filmu|Nepārspējamais Halks}}
{{Tēla infokaste
| name          = Halks
| color         = #33CC00
| series        =
| image         = Incredible-hulk-20060221015639117.jpg
| caption       = The Incredible Hulk vol. 3, #92 (2006. gada aprīlis) Braiena Hiča zīmējums.
| first         = ''The Incredible Hulk'' #1
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Džaks Kirbijs]]
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Roberts Brūss Baners
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        =
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Halks''', bieži arī saukts par "'''Neticamo Halku'''", ir [[supervaronis]], kas pirmo reizi parādījās [[Marvel Comics]] komiksu grāmatā. Viņu izdomāja [[Stens Lī]] un [[Džeks Kirbijs]], tēls pirmo reizi parādījās ''The Incredible Hulk'' #1 (1962. gada maijs). 2008. gadā ''[[Wizard (magazine)|Wizard]]'' žurnāls nosauca Halku kā septīto dižāko Marvel Comics personāžu.<ref>''Wizard'', June 2008</ref> ''[[Empire (magazine)|Empire Magazine]]'' viņu nosauca par četrdesmito visu laiku dižāko personāžu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.empireonline.com/50greatestcomiccharacters/default.asp?c=14 |title=''Empire'' {{!}} Top 50 dižāko komiksu grāmatu personāži |access-date={{dat|2009|04|26||bez}} |archive-date={{dat|2013|10|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131014074050/http://www.empireonline.com/50greatestcomiccharacters/default.asp?c=14 }}</ref>

sentences:
{{novecojis}}
{{cita nozīme|Rīgas pilsētas apkaimi|apdzīvotu vietu Stopiņu pagastā|Dreiliņi (Stopiņu pagasts)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Dreiliņi
|attels             =
|paraksts           = Dreiliņi, [[Ēvalda Valtera iela (Rīga)|Ēvalda Valtera iela]], [[2014. gads|2014]]. gads
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 4,155 km²
|iedzivotaju_skaits = 5 618 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Piķurga]]
[[Dreiliņupīte]]
[[Dauguļupīte]]
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|6|34|51|52}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/dreilini/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Sveika, pasaule''' ir [[datorprogramma]], kas izvada uzrakstu "Sveika, pasaule!" (parasti [[angļu valoda|angļu valodā]] "Hello, world!") uz datora [[displejs|displeja]]. Tā kā tā ir viena no vienkāršākajām iespējamajām programmām, to parasti izmanto, lai iesācējiem nodemonstrētu kādas [[programmēšanas valoda]]s pamatsintaksi vai arī lai pārliecinātos, ka valoda vai sistēma darbojas korekti. Uz iekārtām, kam nav displeja, to parasti aizstāj ar programmu, kas dod kāda cita veida signālu, piemēram, ieslēdz [[gaismas diode]]s.

sentences:
{{Naudas infokaste
|currency_name_in_local=''New Taiwan Dollar''
|iso_code=TWD
|using_countries=[[Ķīnas Republika|Taivāna]] ([[Ķīnas Republika]])
|symbol=NT$
|issuing_authority=[[Ķīnas Republikas Centrālā Banka]]
|plural=
}}
'''Jaunais Taivānas dolārs''' (zīme: NT$) in oficiālā [[Ķīnas Republika]]s jeb Taivānas valūta.

sentences:
ir sterils [[Ēzeļi|ēzeļu]] tēviņa un [[Zirgi|zirgu]] mātītes ([[Ķēve|ķēves]]) pēcnācējs. Mūļi ir mazāki par zirgiem, bet stiprāki par ēzeļiem, tāpēc tie ir noderīgi nastu nešanai]]
[[Bioloģija|Bioloģijā]] '''hibrīds''' ir divu dažādu augu vai dzīvnieku [[Šķirne|šķirņu]], [[Suga|sugu]] vai [[Ģints (bioloģija)|ģinšu]] pēcnācējs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/hibridiz%C4%81cija|title=hibridizācija {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-01}}</ref> Parasti tas nozīmē, ka katrai indivīda [[Šūna|šūnai]] ir ģenētiskais materiāls no diviem dažādiem (vecāku) organismiem, savukārt indivīdu, kuram tikai dažas šūnas ir iegūtas no cita organisma, sauc par [[Himēra (ģenētika)|himēru]]. Hibrīdiem parasti ir abu vecāku iezīmes, taču tie bieži vien ir [[Sterilizācija (mikrobioloģija)|sterili]].<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=3rd ed|title=Biological science|url=https://www.worldcat.org/oclc/5706969|publisher=Norton|date=1980|location=New York|isbn=0-393-95021-2|oclc=5706969|first=William T.|last=Keeton|pages=800}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Holo
 | official_name            = ''Jolo''<br/>''Tiyanggi''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Jolo town proper, Tulay Mosque bay view (Jolo, Sulu; 10-10-2023).jpg
| image2                   = Jolo town proper, Serantes (Jolo, Sulu; 10-10-2023).jpg
| image3                   = Sulu Provincial Capitol building.JPG
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator sulu jolo.png
 | pushpin_map              = Philippines#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Bangsamoro]]
 | subdivision_name2        = [[Sulu]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1952
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 8
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 22.24
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 137266
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 6 | latm = 03 | lats =  | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 00 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 7400
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 70
 | website                  = {{URL|http://www.jolo.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Enshede
 | official_name            = ''Enschede''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Vlag stad Enschede.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Enschede wapen.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Overeisela]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 142.75
 | area_land_km2            = 140.95
 | area_water_km2           = 1.8
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012. gada 1. februārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 157943
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 52 | latm = 13 | lats =  | latNS = N
 | longd = 6 | longm = 54 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 7500-7549
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.enschede.nl/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ankangīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls, [[kriptomelāns|kriptomelāna]] grupa
|ŠtruncaID=4/D.08-35
|ķīm_formula=Ba(Ti,V3+,Cr)8O16
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Melna
|svītra=Pelēki melna
|habituss=Prizmatiski, labi izteikti kristāli
|skaldnība=Nav?
|lūzums=
|cietība=6,5
|spīdums=Dimanta, stikla
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=4,44
}}
__NOTOC__

sentences:
, bulgāru [[haiduks]] un revolucionārs]]
{{cita nozīme|apmatojumu|ciemu Lazdukalna pagastā|Ūsa (Lazdukalna pagasts)}}
'''Ūsas''' ir [[sejas apmatojums]], kas aug uz cilvēka virslūpas. To var papildināt arī kāds [[bārda]]s veids, kas nosedz lielāko daļu sejas lejasdaļas. Ūsas parasti aug dzimumbriedumu sasniegušiem [[vīrietis|vīriešiem]] (retumis var būt [[sieviete|sievietēm]] [[hormoni|hormonālu]] traucējumu rezultātā).

sentences: '''MyISAM''' ir viens no galvenajiem (kopā ar [[InnoDB]]) [[MySQL]] DBVS glabāšanas veidiem. Tas ir balstīts uz [[ISAM]] kodu, un salīdzinājumā ar to tajā ir dažādi noderīgi papildinājumi un uzlabojumi.

sentences: {{commonscat|Categories by century|Kategorijas pēc gadsimta}}

sentences: '''RA-140 DS''' jeb '''Raisu''' ir [[Somija]]s spriguļu tipa [[atmīnēšana]]s mašīna, kas paredzēta [[mīna|mīnām]] līdz 10 kg [[Trinitrotoluols|TNT]] (prettanku, kājnieku mīnām). To 1994. gadā izstrādājis uzņēmums [[Sisu Auto]] un 1996. gadā tā ražošanu pārņēmis [[Patria (uzņēmums)|Patria]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name          = "Sugu izcelšanās"
| title_orig    = On the Origin of Species
| translator    =
| attēls           = Origin of Species title page.jpg
| att_izm          = 200px
| image_caption    = 1859. gada izdevuma titullapa
| author=[[Čārlzs Darvins]]
| illustrator   =
| cover_artist  =
| country       = {{GBR}}
| language      = Angļu valoda
| series        =
| subject       = [[Dabiskā izlase]]<br />[[Evolucionārā bioloģija]]
| genre         = [[zinātne]], [[bioloģija]]
| publisher=Džons Murejs
| release_date  = {{dat|1859|11|24|N|bez}}<ref name="Freeman 1977">{{citation | last        = Freeman | first       = Richard B. | year        = 1977 | contribution = On the Origin of Species | contribution-url =http://darwin-online.org.uk/EditorialIntroductions/Freeman_OntheOriginofSpecies.html | title       = The Works of Charles Darwin: An Annotated Bibliographical Handlist | edition     = 2nd | place       = Folkestone, England | publisher=Dawson | isbn        = 0-7129-0740-8 }}</ref>
| english_release_date =
| pages         = 502
| isbn          = N/A
| oclc          = 352242
}}

sentences: '''Čells''' (no {{val-it|violoncello}} — 'violoniņš') ir vijoļu ({{val-it|viola-da-braccio}}) grupas [[lociņinstruments]]. Tas ir daudz lielāks par [[vijole|vijoli]], un to spēlē, turot vertikāli starp sēdoša muzikanta kājām, balstot to pret zemi ar metāla kājiņu. To parasti spēlē ar lociņu.

sentences:
[[Kategorija:Loģiķi| ]]
[[Kategorija:Filozofi pēc valsts| Logzikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi pēc valsts| Logzikzi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hydruntinus
| suga_lv =Eiropas savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus hydruntinus
}}
'''Eiropas savvaļas ēzelis''' (''Equus hydruntinus'') ir viena no [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu apakšģints]] (''Asinus'') [[suga|sugām]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dobeles pagasts
| karte             = Dobeles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Aizstrautnieki
| platība           = 72,77
| iedzīvotāji       = 951<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 951 / 72.77 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}

sentences:
{{citas nozīmes|upi|Rudņa (nozīmju atdalīšana)|Rudņa}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rudņa
| attēls            = Rudņas lejtece.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rudņa lejpus [[Tartaka ezers|Tartaka ezera]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Bramaniški]]em
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Daugava]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 26
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 68
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,018
| baseins           = 101,5
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Malnupeite (Rudņas pieteka)|Malnupeite]]
  | sāk_plat_d=55| sāk_plat_m=59| sāk_plat_s=51| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=26| sāk_gar_m=54| sāk_gar_s=25| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=55| iet_plat_m=52| iet_plat_s=21| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=26| iet_gar_m=56| iet_gar_s=06| iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Rudņa''' (arī '''Bukupe''', '''Tartaka''')<ref>{{Latvijas daba}}</ref> ir [[Daugava]]s labā krasta pieteka [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas]] un [[Krāslavas novads|Krāslavas]] novados. Sākas pie [[Bramaniški]]em Augšdaugavas novada [[Biķernieku pagasts|Biķernieku pagastā]]. Tek pa [[Latgales augstiene]]s [[Dagdas pauguraine]]s nogazi dienvidu virzienā. Augštecē tek cauri [[Sargovas ezers|Sargovas ezeram]], līdz tam upes gultne regulēta. Lejtecē Rudņa tek pa dziļu, kokiem apaugušu gravu, daļa iekļauta [[Daugavas loki|Daugavas loku dabas parkā]]. Pie [[Tartaks (Ūdrīšu pagasts)|Tartaka]] uz upes izbūvēta ūdenskrātuve [[Tartaka ezers]]. Ietek [[Daugava|Daugavā]] Tartaka lokā.

sentences:
'''Džaka''' (''Xhaka'') var būt:
* [[Granits Džaka]] (1992) — albāņu izcelsmes Šveices futbolists;
* [[Taulants Džaka]] (1991) — albāņu futbolists.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Peneroplis planatus (Sicīlija).jpg
|     att_nosaukums= Peneroplīda ''[[Peneroplis planatus]]''.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Peneroplidae
|        dzimta_lv = Peneroplīdas
|         binomial = Peneroplidae <small>Schultze, 1854</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Coscinospira}}
* {{TaksoSaite|Dendritina}}
* {{TaksoSaite|Euthymonacha}}
* {{TaksoSaite|Laevipeneroplis}}
* {{TaksoSaite|Monalysidium}}
* {{TaksoSaite|Peneroplis}}
* {{TaksoSaite|Spirolina}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Peneroplīdas''' (''Peneroplidae'') ir [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] dzimta 	[[Miliolīdas|Miliolīdu]] kārtā. Šo dzimtu 1839. gadā aprakstīja vācu zoologs un anatoms [[Makss Šulce]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] Peneroplīdas ir zināmas no [[Krīts (periods)|krīta]] perioda ([[konjakas stāvs]]) līdz mūsdienām.

sentences: '''Bebernine'''  bija letgaļu [[Jersika (valsts)|Jersikas]] valsts jeb Letijas daļa, kas pieminēta 1211. gada [[Letijas dalīšanas līgums|Letijas dalīšanas līgumā]] kā zeme, kas kādreiz piederēja Jersikas ķēniņam. Pēc līguma noslēgšanas Bebernines robežās esošie ciemi ({{val|la|villae in confinio Bebernine}}) pārgāja Rīgas bīskapa pārvaldībā. Citos dokumentos pieminēta kā ''Bebnine''.

sentences: '''Augu aizsardzības institūts''' bija zinātniska iestāde, kas tika izveidota pēc Latvijas lauksaimnieku inicitīvas jau 1913. gadā, lai ar zinātniski pamatotām [[augu aizsardzība]]s metodēm varētu iegūt un saglabāt maksimāli augstas ražas. Laika gaitā tā vairākkārt mainījusi nosaukumu un pakļautību.

sentences: '''4. janvāris''' ir gada 4. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 361 (362 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Johaness Dideriks van der Vālss
| vārds_orig =''Johannes Diderik van der Waals''
| attēls = Johannes Diderik van der Waals.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1837
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Leidene]], {{NED}}
| m_gads =1923
| m_mēnesis=3
| m_diena=8
| m_vieta =[[Amsterdama]], {{NED}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Amsterdamas Universitāte]]
| alma_mater =[[Leidenes Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Van der Vālsa vienādojums]], [[Van der Vālsa spēki]], [[Van der Vālsa rādiuss]]
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1910. gads)
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Magnetohidrodinamika''' ('''MHD''') ir [[fizika]]s nozare, kas pētī [[Elektriskā strāva|elektrību]] [[Elektrovadītspēja|vadošu]] [[gāze|gāzu]] vai [[Šķidrums|šķidrumu]] mijiedarbību ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]].<ref>B. Rolovs, Mazā fizikas vārdnīca, Rīga: Liesma, 1971. gads, 193. lpp.</ref> Nosaukums veidojies kā trīs šajā nozarē svarīgāko [[jēdziens|jēdzienu]] apvienojums — "magneto" no [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]], "hidro" no [[šķidrums|šķidruma]] un "[[Dinamika (mehānika)|dinamika]]" no [[Mehāniskā kustība|kustības]].

sentences: '''Mutvārdu tradīcija''' ir tautas, novada vai ļaužu grupas [[kultūra]]s mantojuma sastāvdaļa, kuru veido no paaudzes uz paaudzi nodotais mantojums. Mutvārdu vai orālo tradīciju veido ticējumi, reliģiski vai mitoloģiski stāsti, tautas dziesmas ([[dainas]]) pasakas, anekdotes u.c. 20.gs. uzsākta intensīva dažādu vēl mutvārdu vidē dzīvojošu tautu un cilšu kultūru pētniecība. Pazīstamākie pētnieki Milmans Perijs (Milman Parry), Alberts Lords (Albert Lord) un Valters Ongs (Walther J.Ong). Apkopotie dati norāda uz vairākām mutvārdu tradīcijas pazīmēm.

sentences: '''Citosols''' (no {{val|el|κύτος}} (''kútos'') — 'šūna' un {{val|la|solutio}} — 'šķīdums') ir dzīvās šūnas [[citoplazma]]s šķidrā daļa. Tā ir šūnas galvenā sastāvdaļa.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Šūnu bioloģija |author=Tūrs Selga |year=2008 |publisher=LU Akadēmiskais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-802-81-7 |page=22 |pages=}}</ref> Dažreiz citosolu sauc arī par '''hialoplazmu''' jeb '''šūndzidri'''.<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=hialoplazma&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — hialoplazma]</ref> Citosols aizpilda visu telpu šūnā starp dažādiem [[šūnas organoīdi|organoīdiem]] un ieslēgumiem. Veido šūnas iekšējo vidi. Elektronmikroskopā hialoplazma izskatās kā homogēna vai smalkgraudaina vide.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Marija Gerolda
|     vārds_orig = ''Mary Gerold''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Mordanga]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Kreita]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Kurts Tuholskis]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
'''Šibolets''' ir valodas, izteiksmes, parašu vai tradīciju īpatnība, kas atšķir vienu cilvēku grupu no citas. Šiboleti ir vienkārši grupas pašidentifikācijas veidi, kas vēsturē tikuši izmantoti kā paroles jeb sociāli kodi, lai apliecinātu lojalitāti un radniecību, saglabātu tradicionālu segregāciju vai aizsargātos pret ārējiem draudiem.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Skrudalienas pagasts
| karte             = Skrudalienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Skrudalienas pagasta ģerbonis.png
| ģerboņa_nosaukums = Skrudalienas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Skrudalienas pagasta karogs.png
| karoga_nosaukums  = Skrudalienas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs2           = [[Silene (Skrudalienas pagasts)|Silene]]
| platība           = 99,5
| iedzīvotāji       = 1501<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1501 / 99.5 round 1}}
| izveidots         = 1889
| mājaslapa         = www.skrudaliena.lv
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Marvel Comics
| logo             = Marvel Logo.svg
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1939. gadā
| founder          = Martins Gudmens
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          = {{Palielinājās}} 125 miljoni ASV dolāru
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|http://marvel.com/comics}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Marvel Comics''''' ir viens no lielākajiem un veiksmīgākajiem ASV uzņēmumiem, kas darbojas komiksu izdošanas un ar to saistītu mediju izdošanu. Tas tika dibināts 1939. gadā kā ''Timely Comics''. Uzņēmums ir daļa no ''Marvel Entertainment'', kas pieder ''[[The Walt Disney Company]]''. ''Marvel Comics'' ir izveidojuši vairākus plaši pazīstamus tēlus, tai skaitā [[Zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēku]], [[Halks|Halku]], [[X-cilvēki|X-cilvēkus]], [[Pārgalvis|Pārgalvi]], [[Dzelzs vīrs|Dzelzs vīru]], [[Elektra Natčjosa|Elektru Natčjosu]], [[Kapteinis Amerika|Kapteini Ameriku]], [[Niks Furijs|Niku Furiju]], [[Sudraba sērfotājs|Sudraba sērfotāju]], [[Zaļais Goblins|Zaļo Goblinu]], [[Gvena Steisija|Gvenu Steisiju]], [[Mērija Džeina Votsone|Mēriju Džeinu Votsoni]] un citus. Uzņēmuma vadība atrodas Ņujorkā, ASV.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = ''Microsoft Excel''
|                   logo = Microsoft Excel 2013-2019 logo.svg
|             screenshot = Microsoft Excel 2013 Default Screen.png{{!}}border
|                caption = ''Microsoft Excel 2013'' ''[[Windows 8]]'' operētājsistēmā
|              developer = ''[[Microsoft]]''
| latest_release_version = 2013 (15.0.4433.1506)
|    latest_release_date = {{dat|2012|12|11||bez}}
| latest_preview_version =
|    latest_preview_date =
|       operating_system = ''[[Microsoft Windows]]''
|                  genre = [[Izklājlapa]]
|                license = [[Izplatāmprogrammatūra]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Microsoft Office Excel 2010|url=http://download.cnet.com/Microsoft-Office-Excel-2010/3000-2077_4-15245.html|work=[[Download.com]]|publisher=[[CBS Interactive]]|accessdate=February 7, 2013}}</ref>
|                website = {{URL|http://office.microsoft.com/lv-lv/excel}}
}}
'''''Microsoft Excel''''' ir izklājlapu lietojumprogrammatūra, ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tajā lietotājs var veikt skaitļošanas procedūras, tāpat te ir iekļauti dažādi grafiskie līdzekļi, šķērstabulas un ''[[Visual Basic for Applications]]''.

sentences:
{| style="width:100%; margin:auto; background:transparent;" cellspacing="0" cellpadding="0" valign="top" border="0" |
| style="padding:0 .3em; background-color:white; border:solid 2px #A3B1BF; border-bottom: 0; text-align:center; font-weight:bold;" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads|Ievads]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 2|Iemācies par labošanu]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 3|Izpēti Vikipēdiju]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0.3em; font-size:90%; background-color:#CEE0F2; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Pamācība|Pamācība]]
|}
<div style="border:2px solid #A3B1BF;padding:.5em 1em 1em 1em;border-top:none;background-color:#fff;color:#000">

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Porvo katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Porvoo - Borgå 35.jpg
| image_size            =
| caption               = Porvo katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Porvo katedrāle
| position              = left
| latd                  = 60.397222
| longd                 = 25.6575
| location              = {{vieta|Somija|Ūsimā|Porvo}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 15. gadsimta vidus
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Porvo katedrāle''' ({{val|fi|Porvoon tuomiokirkko}}, {{val|sv|Borgå domkyrka}}) ir 15. gadsimtā celta [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca|Somijas Evaņģēliski luteriskās baznīca]]s [[katedrāle]], kas atrodas [[Somija]]s dienvidos, [[Porvo]] pilsētā. [[Porvo diecēze]]s, kas apkalpo Somijas [[zviedri|zviedru]] minoritāti, galvenā baznīca.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-histidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H9N3O2
|molmasa=155,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=287 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=7,59
}}
'''Histidīns''' ('''''His''''', α-amino-β-5-imidazolilpropionskābe, C6H9N3O2) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tas pieder pie heterocikliskajām aminoskābēm, jo satur [[imidazols|imidazola]] grupējumu. Histidīns ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| attēls = File:Inga Gaile in 2019 02.jpg
| vārds = Inga Gaile
| dz_gads = 1976
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| tautība = [[latviete]]
| dzimums = S
| nodarbošanās = dzejniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods = kopš 1996
| žanri = dzeja, proza, dramaturģija
| dzīvesbiedrs =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Pravieša Elijas klosteris
| native_name           = {{gree|Μονή Προφήτη Ηλία}}
| infobox_width         = 300 px
| image                 = Προφήτης Ηλίας 2016-08-10 19.32.36.jpg
| image_size            = 250 px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Grieķija
| map_size              = 250
| position              = right
| location              = {{vieta|Grieķija|Santorīna}}
|latd=36|latm=22|lats=07|latNS=N|longd=25|longm=27|longs=48.3|longEW=E
| latitude              =
| longitude             =
| coord_region          =
| religious_affiliation = [[Pareizticība]]
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[klosteris]]
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = neobizantijas
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = mūra
| nrhp                  =
| added                 =
| refnum                =
| designated            =
}}
'''Pravieša Elijas klosteris''' ({{val|el|Μονή Προφήτη Ηλία}}) ir [[Pareizticība|pareizticīgo]] [[klosteris]] [[Santorīna]]s salā, [[Grieķija|Grieķijā]]. Tas atrodas salas dienvidaustrumu daļā, [[Pravieša Elijas kalns|Pravieša Elijas kalnā]] 567 metru augstumā. Tuvākā apdzīvota vieta ir [[Pirgosa]]s ciemats.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
'''Ketlers''' var būt:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Māris Laiviņš
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Alūksne|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Salaspils}}
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Sniedze Laiviņa
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], "[[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Silava]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]]
|        zinātne = [[ģeogrāfija]], [[mežzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Māris Laiviņš''' (dzimis 1942. gada 25. septembrī [[Alūksne|Alūksnē]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[ģeogrāfs]], [[biologs]] un [[mežzinātnieks]]. Bioloģijas un ģeogrāfijas [[zinātņu doktors]]. [[Latvijas Universitāte]]s profesors un [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|institūta "Silava"]] pētnieks.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=

No kreisās:
[[Abajs Kunanbajuli|Abajs]] • [[Ablajs Hans]] • [[Kurmangazi]] • [[Čokans Valihanovs|Valihanovs]]
[[Ibrahims Altinsarins|Altinsarins]] • [[Mashurs Zusups|Zusups]] • [[Ahmets Bajtursinoglu|Bajtursinoglu]] • [[Nursultans Nazarbajevs|Nazarbajevs]]
|tauta=Kazahi
|native_name =''Қазақтар''
|skaits=~14,3 miljoni
|vieta=
{{KAZ}} 10.600.000<ref name="Census2009">Estimation based on Kazakh population share of 65% ([http://www.parlam.kz/DocSpPrezident.aspx?lan=ru-RU&idpr=23 Kzakhstan President's Speech in the Kazakhstan Parliament 2009-09-01]) and 16.3 mln total population according to the preliminary results of [http://www.kz2009.kz/Pages/Default.aspx the 2009 National Census] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090421064834/http://www.kz2009.kz/Pages/Default.aspx |date={{dat|2009|04|21||bez}} }}</ref>

{{UZB}} 800.000 - 1.100.000<ref name="Uzb-2009">Kazakh population share was constant at 4.1% in 1959-1989 ([https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/uz.html#People CIA estimates]) and declined to 3% in 1996. Official Uzbekistan estimation ([http://books.google.com/books?ei=F-jgSZyCJI3aygSpidyzDQ&id=wvnqAAAAIAAJ&dq=%D0%9C%D0%B8%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F+%D0%B2+%D0%9A%D0%B0%D0%B7%D0%B0%D1%85%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B5+%D0%BD%D0%B0+%D1%80%D1%83%D0%B1%D0%B5%D0%B6%D0%B5+XXI+%D0%B2%D0%B5%D0%BA%D0%B0%3A+%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D1%8B%D0%B5+%D1%82%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%B8+%D0%B8+%D0%BF%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%BF%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%B8%D0%B2%D1%8B.&q=940&pgis=1#search_anchor E. Yu. Sadovskaya «Migration in Kazakhstan in the beginning of XXI century: main tendentions and perspectives»]{{ISBN|9965-593-01-9}}) in 1999 was 940,600 Kazakhs or 3.8% of total population. If Kazakh population share was stable at about 4.1% (not taking into account the massive repatriation of ethnic Kazakhs (oralman) to Kazakhstan) and [http://www.stat.uz/STAT/2008year/doklad_rus_tab.pdf the Uzbekistan population in the middle of 2008] {{Webarchive|url=https://wayback.archive-it.org/all/20091113151127/http://www.stat.uz/STAT/2008year/doklad_rus_tab.pdf |date={{dat|2009|11|13||bez}} }} was 27.3 mln, the Kazakh population would be 1.1 mln. Using the CIA estimate of the share of Kazakhs (3%), the total Kazakh population in Uzbekistan would be 0.8 mln</ref>

{{CHN}} 1.400.000 - 1.500.000<ref name="China">Census 2000 counts 1.25 mln Kazakhs[http://www.china.org.cn/english/features/EthnicGroups/136924.htm], later the Kazakh population had higher birth rate, but some assimilation processes were present too. Estimations made after the 2000 Cesus are claiming Kazakh population share growth (was 0,104 % in 2000), but even if this share value was preserved at 0.104% level it would be no less than 1.4 mln in 2008</ref>

{{RUS}} 654.000<ref name="Census2002">[http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_nac_02.php?reg=0 2002 Census ethnic composition] data, in 2003-2008 Kazakhstan national statistics noted the oralman (ethnic Kazakhs) repatriation to Kazakhstan</ref>

{{MNG}} 140.152<ref>[http://www.citizenmongolia.com/index.php?option=com_content&view=article&id=17&Itemid=77 Ethnic composition of the Mongolian population in 2007] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090330061255/http://www.citizenmongolia.com/index.php?option=com_content&view=article&id=17&Itemid=77 |date={{dat|2009|03|30||bez}} }}, Mongolian government 2007. Retrieved on 6 April 2009</ref>

{{TKM}} 40.000 — 90.000<ref name="Turkmen">In 1995 Kazakh poulation was 86,987 [http://www.chrono-tm.org/?0248042254000000000000011000000] or 1.94 % population total. Later was a massive pepartriation of ethnic Kazakh population (oralman) to Kazakhstan: 22,000 before 2001 and 38,000-40,000 in 2001—2007. Press reports are claiming [http://www.chrono-tm.org/?0248042562000000000000011000000],[http://www.chrono-tm.org/?0248042371000000000000011000000],[http://www.chrono-tm.org/?0248041957000000000000011000000] the most part of Kazakhs had left Turkmenistan</ref>

{{KGZ}} 38.900<ref name="Kyrgyz">[http://www.stat.kg/stat.files/tematika/%D0%B4%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84/%D0%95%D0%B6%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA/demo%208.pdf National Statistical  Committee of Kyrgyzstan. 2008 estimation]{{Novecojusi saite}}</ref>

{{AFG}} 21.000<ref name=diaspora>[http://sana.gov.kz/showarticle.php?lang=eng&id=152 The Kazakh Diasporas] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070928070526/http://sana.gov.kz/showarticle.php?lang=eng&id=152 |date={{dat|2007|09|28||bez}} }}: Kazakh Ministry of Culture and Information {{ru icon}}. Retrieved on 6 April 2009</ref>

{{TUR}} 19.000 — 25.000<ref name=diaspora/>

{{GER}} 890<ref name=diaspora/>

{{TJK}} 900<ref>[http://www.demoscope.ru/weekly/2005/0191/analit05.php Results of the 2000 population census in Tajikistan]. Retrieved on 6 April 2009</ref>

{{IRN}} 10.000 — 15.000<ref name=diaspora/>

{{UKR}} 5.526<ref>[http://ukrcensus.gov.ua/rus/results/nationality_population/nationality_popul1/select_51/?botton=cens_db&box=5.1W&k_t=00&p=25&rz=1_1&rz_b=2_1%20%20%20%20%20%20&n_page=2 Ukrainian population census 2001] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120117052317/http://ukrcensus.gov.ua/rus/results/nationality_population/nationality_popul1/select_51/?botton=cens_db&box=5.1W&k_t=00&p=25&rz=1_1&rz_b=2_1%20%20%20%20%20%20&n_page=2 |date={{dat|2012|01|17||bez}} }}: Distribution of population by nationality. Retrieved on 23 April 2009</ref>

{{BLR}} 1.239<ref>[https://archive.today/20120526194734/belstat.gov.by/homep/ru/perepic/p5.php Belarus population census 1999]: National composition of the population. Retrieved on 23 April 2009</ref>
|valoda=[[kazahu valoda]]
|reliģija=vairums [[musulmaņi]]
|grupas=
|radi=[[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turki]], [[turkmēņi]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kirgīzi]], [[tatāri]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].
}}
'''Kazahi''' ({{val-kk|қазақтар}} {{IPA2|qɑzɑqtɑ́r|}}) ir [[tjurki|tjurku]] tauta un [[Kazahstāna]]s pamatiedzīvotāji, kā arī [[mazākumtautība]] atsevišķos citu valstu rajonos [[Centrālāzija]]s ziemeļos.

sentences: '''Analogā televīzija''' ir [[televīzija]], kur attēlu un skaņu pārraida kā modulētu analogu signālu, mainot tā [[amplitūda|amplitūdu]] un/vai [[frekvence|frekvenci]]. Visas televīzijas sistēmas pirms [[ciparu televīzija]]s bija analogas. Vēl agrāk (krietni pirms [[2. pasaules karš|2. pasaules kara]]) tika lietota mehāniskā televīzija, kur attēla izvēršanai lietoja mehānismus (Nipkova disks, mehāniskā spoguļizvērse), analogā un ciparu televīzija pretstatā tai ir elektroniskā televīzija.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Gars
 | oriģinālnos = ''The Spirit''
 |      attēls = Thespiritposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Frenks Millers]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Eva Mendesa]]
* [[Sāra Polsone]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Gabriels Mahts]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =  ''[[OddLot Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Lions Gate Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|12|25|}}
 |      ilgums = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-2008|title=The Spirit|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 8, 2018|archive-date={{dat|2018|06|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180628084350/http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-2008}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spirit09.htm|title=The Spirit (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Gars"''' ({{val|en|the Spirit}}) ir 2008. gada ASV [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Frenks Millers]]. Filmas sižets balstīts uz ''[[DC Comics]]'' tāda paša nosaukuma komiksu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Iepazīsties, mazie Fakeri
| attēls                   = Little fockers poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Little Fockers''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Pols Veitzs]]
| producents               =
* [[Džeina Rozentāla]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džejs Roučs]]
* [[Džons Hamburgs]]
| scenārija autors         =
* Džons Hamburgs
* [[Lerijs Stakijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bens Stillers]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Blaita Danere]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Terija Polo]]
* [[Bārbra Streisande]]
* [[Dastins Hofmans]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[TriBeCa Productions]]''
* ''[[Everyman Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|12|22||bez}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/little-fockers-2010-0|title=Little Fockers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2018|archive-date={{dat|2014|03|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140307031634/http://www.bbfc.co.uk/releases/little-fockers-2010-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=meetthefockerssequel.htm|title=Little Fockers (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 14, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|310,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Iepazīsties, Fakeri]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Iepazīsties, mazie Fakeri"''' ({{val|en|Little Fockers}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Pols Veitzs]]. Galvenās lomas atveido [[Bens Stillers]], [[Ouens Vilsons]], [[Blaita Danere]], [[Roberts De Niro]], [[Džesika Alba]], [[Terija Polo]], [[Bārbra Streisande]] un [[Dastins Hofmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|22||bez}}. Filma ir turpinājums 2000. gada filmai "[[Iepazīsties, mani vecāki]]" un 2004. gada filmai "[[Iepazīsties, Fakeri]]".

sentences: {{Commonscat|Knights of the Round Table}}

sentences: '''Šķidrais slāpeklis''' ir bezkrāsains [[šķidrums]] - [[slāpeklis|slāpekļa]] šķidrais [[agregātstāvoklis]]. [[Atmosfēras spiediens|Atmosfēras spiedienā]] šķidrais slāpeklis vārās pie –195,8° C, tā [[blīvums]] ir 0,808 g/cm3. Šķidrais slāpeklis nav indīgs vai sprādzienbīstams. Izolētos konteineros, piemēram, [[Djuāra trauks|Djuāra traukos]], to var pārvadāt bez ievērojamiem iztvaikošanas zudumiem.

sentences: '''Neoklasicisms''' ({{val|el|νέος}}, ''néos'' — ‘jaunais’ un {{val|la|classicus}} — ‘uz augstāko kārtu attiecīgs’) jeb '''revolucionārais klasicisms''', arī '''jaunklasicisms''',<ref name="tezaurs"/> ir [[māksla]]s virziens, kam raksturīgs dažādu mākslas virzienu sakopojums un ir jūtama [[klasicisms|klasicisma]] formu un sižetu izmantošana. Tas radās 18. gadsimta beigās [[Francija|Francijā]], kad tur norisinājās [[Franču revolūcija]] un galvenais uzsvars bija uz sabiedrības lomu un nozīmību. Par izejas punktu šim periodam kalpoja [[Romas Republika]]s māksla. Galvenokārt neoklasicisma kustība tiek saistīta ar [[Apgaismības laikmets|Apgaismības laikmetu]] 18. gadsimtā, un tas turpinājās līdz pat 19. gadsimta sākumam, kad ar to sāka konkurēt [[romantisms]]. Arhitektūrā neoklasicismam ir liela nozīmē arī mūsdienās.

sentences:
{{Pārvietot|Oškārs Niemajers}}
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Oskars Nīmeiers
 |           image = Oscarniemeyer.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Oskars Nīmeiers 1950. gados
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1907|12|15}}
 |        location = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|2012|12|5|1907|12|15}}
 |      deathplace = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |          places =
 |     nationality = Brazīlietis
 |           field =
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Oskars Nīmeiers''' (''Oscar Ribeiro de Almeida Niemeyer Soares Filho''; dzimis {{dat|1907|12|15}}, miris {{dat|2012|12|5}}) bija brazīliešu [[arhitekts]].

sentences: '''Klēbeki''' ({{val|de|von Klebeck}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes dzimta, kas izplatījās arī Krievijā.

sentences: '''"Dabas skati Vikipēdijā"''' ({{val|en|Wiki Loves Earth}}) ir ikgadējs starptautisks fotokonkurss, kas maijā notiek visā pasaulē. To rīko [[Vikipēdisti|Vikipēdijas kopienas dalībnieki]]. Konkursa dalībnieki savā reģionā uzņem dabas teritoriju un [[dabas piemineklis|dabas pieminekļu]] attēlus un augšupielādē tos ''[[Wikimedia Commons]]''. Šī pasākuma mērķis ir izcelt dalībvalstu aizsargājamos dabas objektus, aicināt cilvēkus dokumentēt šos skatus un publicēt tos ar brīvu licenci, atļaujot tos izmantot gan [[Vikipēdija|Vikipēdijā]], gan citviet.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Wiki Loves Earth Competition to Showcase Natural Scenes of Morocco|url=http://www.moroccoworldnews.com/2015/04/157024/wiki-loves-earth-competition-showcase-natural-scenes-morocco/|accessdate={{dat|2018|04|22}}|publisher=Morocco World News|date={{dat|2015|04|25}}}}</ref><ref>{{cite news|title=Wiki Loves Earth 2015, concours international de photographie, de retour pour une deuxième édition en Algérie|url=http://www.huffpostmaghreb.com/2015/04/22/wiki-loves-earth-algeria_n_7112448.html|accessdate={{dat|2018|04|22}}|publisher=Huff Post Maghreb|date={{dat|2015|04|22}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180209063129/http://www.huffpostmaghreb.com/2015/04/22/wiki-loves-earth-algeria_n_7112448.html|archivedate={{dat|2018|02|09||bez}}}}</ref>

sentences: '''Autisms''' ({{val|el|αὐτός, autos}} — ‘pats’) jeb '''autiskā spektra traucējumi''' ir dažādu pakāpju [[garīga slimība|garīgi traucējumi]], kam raksturīgas nepietiekami attīstītas [[saskarsme]]s spējas un sociālā distancēšanās. Autisma pazīmes parādās bērnībā, kad var novērot vecumam nepietiekamas sociālās prasmes attiecībās ar vienaudžiem un tendenci būt vienatnē. Lielākoties sociālās iemaņas dzīves laikā tiek apgūtas, bet tas notiek lēnāk nekā citiem cilvēkiem un ne pilnvērtīgi.

sentences: '''Hunta''' ({{val-es|junta - "sanāksme", "komiteja", "apvienība", "kolēģija"}}) ir [[Militārs|militāru]] vai politisku personu grupa, kas pēc [[Valsts apvērsums|valsts apvērsuma]] pārņēmusi savās rokās politisku varu. "junta" apzīmē arī pašvaldības [[Spānija|Spānijā]] un [[Latīņamerika|Latīņamerikā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Gestācijas trofoblastiskā neoplāzija''' ir ar [[Grūtniecība|grūtniecību]] saistīto [[Audzējs|audzēju]] grupa. Pašlaik trofoblastiskie audzēji ir vieni no vislabāk ārstējamiem sieviešu ļaundabīgiem audzējiem. Parasti šīs patoloģijas beidzas ar grūtniecības pārtraukšanos, bet var rasties arī pēc normālas gestācijas. Šo slimību diagnosticē pēc pārmaiņām seruma β-horijgonadotropīna (β-hCG) līmenī.

sentences: '''Bērnu diena''' ir [[bērns|bērniem]] veltīta diena, kas globāli tiek atzīmēta dažādās valstīs dažādos datumos. 1856. gadā angļu mācītājs Čārlzs Leonards (''Charles Leonard'') ierosināja šādu dienu atzīmēt [[jūnijs|jūnija]] otrajā svētdienā. Šajā dienā katru gadu Leonards turpmāk novadīja tieši bērniem veltītu dievkalpojumu.

sentences: '''Iekšējās sekrēcijas''' jeb '''endokrīnie dziedzeri''' ir [[Endokrīnā sistēma|endokrīnās sistēmas]] dziedzeri, kas izdala sekrētu tieši [[Asinis|asinīs]]. Galvenie endokrīnie dziedzeri ir [[epifīze]], [[hipofīze]], [[aizkuņģa dziedzeris]], [[olnīca]]s, [[Sēklinieks|sēklinieki]], [[vairogdziedzeris]], [[epitēlijķermenīši]], [[hipotalāms]] un [[virsnieres]]. Iekšējās sekrēcijas dziedzerus veido šūnu grupas, starp kurām zarojas asins [[kapilāri]].  To sekrēts jeb inkrēts izdalās no šūnām tieši asinīs. Inkrēta dabisko daļu sauc par hormonu. Iekšējās sekrēcijas dziedzeri regulē cilvēka organisma augšanu, attīstību, vairošanos un pat nosaka garastāvokli.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Viesītes pagasts
| karte             = Viesītes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Viesīte
| platība           = 313,35
| iedzīvotāji       = 692<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 692 / 313.35 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Eсkengraf
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Экенграфская
| ref_krievu        =
}}
'''Viesītes pagasts''' ir viena no [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] administratīvajām teritorijām. No visām pusēm iekļauj [[Viesīte]]s pilsētu un robežojas ar sava novada [[Elkšņu pagasts|Elkšņu]], [[Kalna pagasts|Kalna]], [[Saukas pagasts|Saukas]], [[Sēlpils pagasts|Sēlpils]] un [[Salas pagasts (Jēkabpils novads)|Salas]] pagastiem, kā arī [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] [[Zalves pagasts|Zalves]], [[Daudzeses pagasts|Daudzeses]], [[Seces pagasts|Seces]] un [[Sunākstes pagasts|Sunākstes]] pagastiem.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =2867 Šteins
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=[http://cfa-www.harvard.edu/iau/lists/NumberedMPs.html]
| discoverer =[[Nikolajs Černihs]]
| discovered ={{Dat|1969|11|4}}
| alt_names =
| mp_name = 1969 VC
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=[ftp://ftp.lowell.edu/pub/elgb/astorb.html]
| epoch ={{Dat|2008|2|4}} (JD 2454500.5)
| aphelion =2.708 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =2.018 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =2.363 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.146
| period =3.63 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =19.27 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| inclination =9.946°
| asc_node =55.530°
| mean_anomaly =259.193°
| arg_peri =250.559°
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~2 līdz ~5  [[kilometrs|km]]
| mass = ? [[kilograms|kg]]
| surface_grav =? [[metrs|m]]/[[sekunde|s]]2
| escape_velocity =? [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =0.10
| spectral_type =[[E tipa asteroīds]]
| abs_magnitude =12.9m
| single_temperature=~181 [[kelvins|K]]
}}
'''2867 Šteins''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1969]]. gadā atklāja [[Nikolajs Černihs]] Krimas Astronomiskajā observatorijā [[Ukraina|Ukrainā]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Volfs Fostels
 |           image = Wolf Vostell, 1980 in Spain.jpg
 |       imagesize = 200px
 |         caption =
 |          places =
 |     nationality = [[vācieši|vācietis]]
 |           field =
 |        training = [[Diseldorfas mākslas akadēmija]]
 |        movement = [[Fluxus]]
 |         patrons =
 |          awards =
 |        paraksts = Wolf Vostell.jpg
 |   influenced by =
 |      influenced =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1932|10|14}}
 |        location = [[Leverkūzene]], {{GER}}
 |       deathdate = {{dat|1998|4|3}}
 |      deathplace = [[Berlīne]], {{GER}}
 }}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Perca fluviatilis.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Actinopteri
|    klase_lv = Starspures
|       kārta = Perciformes
|    kārta_lv = Asarveidīgās
|      dzimta = Percidae
|   dzimta_lv = Asaru dzimta
|       ģints = Perca
|    ģints_lv = Asari
|     ģints_r = Asaru ģints
|        suga = Perca fluviatilis
|     suga_lv = Asaris
|    binomial = Perca fluviatilis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   izplatība =
{{legend|red|Dabīgais izplatības areāls}}
{{legend|#00FF00|Introdukcijas areāls}}
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Spīrss Brūss
|     vārds_orig = ''William Speirs Bruce''
|         attēls = WilliamBruce.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Londona]], {{ENG}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1921
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Edinburga]], {{SCO}}
}}
'''Viljams Spīrss Brūss''' ({{val|en|William Speirs Bruce}}, dzimis {{dat|1867|8|1}} [[Londona|Londonā]], miris {{dat|1921|10|28}} [[Edinburga|Edinburgā]]) bija [[Skotija|skotu]] dabaszinātnieks, [[polārpētnieks]] un [[okeanogrāfs]]. Organizējis un vadījis Skotijas Nacionālo antarktisko ekspedīciju (1902-1904), kā arī dibinājis pirmo pastāvīgo [[meteostacija|meteostaciju]] [[Antarktika|Antarktikā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-heptāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)5CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=683,8
|kušanas temperatūra=−90,61 °C
|viršanas temperatūra=98,42 °C
}}
'''Heptāns''' (CH3(CH2)5CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em — [[alkāni]]em. Heptāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir viegls, bezkrāsains šķidrums ar lielu plūstamību. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s vieglajām frakcijām. Heptānam ir 9 struktūr[[izomēri]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{ezera infokaste
| ezers = Ismaningas ūdenskrātuve
| attēls = Aerial image of the Ismaning Reservoir (view from the southeast).jpg
| paraksts = Ismaningas ūdenskrātuve
| map = Bavārija#Vācija#Eiropa
| plat_d = 48.21724130009481
| gar_d = 11.739374632983697
| vieta = {{vieta|Vācija|Bavārija}}
| platība =
| garums =
| platums =
| Vid_dziļums =
| Max_dziļums =
| tilpums =
| augstums_vjl =
| izteka =
| baseins =
| valstis =
| salas =
| pilsētas =
{{Designation list
| embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Ismaningas ūdenskrātuve  un Fišteihene (Ismaninger Speichersee & Fischteichen)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|   designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 955 ha
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/92 92]
}}
}}
<mapframe text="Ismaningas ūdenskrātuve" width=300 height=300 zoom=12 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1528809"
}
</mapframe>

sentences:
{{līdzīgs|Allens}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Allēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH2=C=CH2
|molmasa=40,06
|blīvums=šķidrā fāze 669,9
|kušanas temperatūra=-135 °C
|viršanas temperatūra=-34 °C
}}
'''Allēns''' (1,2-propadiēns, dimetilēnmetāns, CH2=C=CH2) ir vienkāršākais nepiesātinātais [[ogļūdeņradis]] ar divām kumulētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, kas atrodas blakus viena otrai). Allēns ir gāzveida viela.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija tiosulfāta formulvienības modelis

Nātrija tiosulfāta kristālrežģa shēma

Nātrija tiosulfāta kristāli
|       citi nosaukumi = hiposulfīts, antihlors
|           CAS numurs = 7772-98-7
|      ķīmiskā formula = Na2S2O3
|              molmasa = 158,108
|              blīvums = 1667
|  kušanas temperatūra = 48,3 °C (pentahidrāta šķīšana
 kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = 100 °C (atšķeļ ūdeni);
 pie 220 °C sadalās
| šķīdība ūdenī        = 20,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija tiosulfāts''' (Na2S2O3) ir balta kristāliska viela ([[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli), kas uzskatāma par ļoti nestabilās [[tiosērskābe]]s [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]] ar divām vai piecām ūdens molekulām. Nātrija tiosulfāts šķīst arī šķidrā [[amonjaks|amonjakā]], bet vāji — [[etilspirts|spirtā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Saikne
| operators =
| attēls = Covenant-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara filma, trilleris
| režisors = [[Gajs Ričijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Dārs Salīms]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Guy Ritchie's The Covenant''
| studija = * ''[[STX Entertainment|STXfilms]]''
* ''Toff Guy Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|4|21}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt4873118/|title=The Covenant (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Saikne"''' ({{Val|en|Guy Ritchie's The Covenant}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kara filma, kuras režisors ir [[Gajs Ričijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]] un [[Dārs Salīms]].

sentences: '''Molekulārie spēki''' ir [[mijiedarbība]]s spēki, kuri darbojas starp vielas [[molekula|molekulām]]. Ja molekulas savstarpēji nepievilktos, tad visas [[viela]]s jebkuros apstākļos atrastos tikai [[gāze|gāzveida]] stāvoklī. Tikai pateicoties molekulu pievilkšanās spēkiem, molekulas noturas cita pie citas un veido [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela|cietus ķermeņus]].

sentences: '''Mēnesis''' ir [[laiks|laika]] vienība, kuru lieto [[kalendārs|kalendāros]], un vēsturiski ir veidojies, kā laika posms, kurā nomainās visas četras [[mēness fāze]]s (29,53 dienas). Pasaulē plaši izmanto [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]]. Tajā [[gads]] tiek dalīts 12 mēnešos, un dienu skaits vienā mēnesī ir 30 vai 31 (februārī ir 28 vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]]). Citos kalendāros mēnešu skaits gadā var būt arī citādāks un arī dienu skaits vienā mēnesī var atšķirties.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Mercedes-Benz Arena''
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Mercedes-Benz Arena Berlin August 2015.JPG
| map_type = Berlīne
| latNS = N
| latd = 52
| latm = 30
| lats = 20
| longEW = E
| longd = 13
| longm = 26
| longs = 36
| location = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
| broke_ground = {{dat|2006|||N|bez}}
| built = Līdz {{dat|2008|||d|bez}}
| opened =
| cost = {{Eiro|165 milijoni}}
| dimensions =
| cap_concert = 17 000
| cap_basketball = 14 500
| cap_hockey = 14 200
| tenants = [[Berlīnes "Eisbären"]] ([[Vācijas hokeja līga|DEL]]) (2008-)<br />[[Berlīnes "Alba"]] ([[Vācijas basketbola Bundeslīga|BBL]]) (2008-)
}}
'''''Mercedes-Benz Arena''''' ir daudzfunkcionāla halle [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Arēna tika atklāta {{Dat|2008|||Ģ|bez}} septembrī. Arēnā savas mājas spēles aizvada [[Vācijas hokeja līga]]s klubs [[Berlīnes "Eisbären"]] un [[Vācijas basketbola Bundeslīga]]s klubs [[Berlīnes "Alba"]]. 2009. gadā arēnā notika [[Eirolīga (basketbols)|Eirolīgas]] fināls. Arēnā vēl var notikt [[Handbols|handbola]] spēles un dažādi [[Koncerts|koncerti]].

sentences:
{{Citas nozīmes|Itālijas galvaspilsētu|Roma (nozīmju atdalīšana)|Roma}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Roma
 | native_name              = ''Roma''
 | settlement_type          = [[Itālijas galvaspilsēta]]
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Collage Rome.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Rome.svg
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Itālija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 41 | latm  = 54 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 12 | longm = 30 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Itālija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Lacio]]
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name2        = [[Romas province]]
 | area_total_km2           = 1285.3
 | elevation_m              = 20
 | population_total         = 2645907
 | population_as_of         = {{dat|2013|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 00100; 00121 līdz 00199
 | area_code                = 06
 | website                  = {{URL|http://www.comune.roma.it/}}
 | footnotes                =
 | embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romas vēsturiskais centrs, Svētā Krēsla īpašumi šajā pilsētā ar ekstrateritoriālajām tiesībām un Svētā Pāvila bazilika ārpus mūriem
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1980. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/91 91]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 1430,8 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Roma" width=260 height=260 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q220"
}
</mapframe>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Autoceļš Nr. 60
| operators =
| attēls = Interstate 60'2002.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Bobs Geils]]
| producents =
| scenārijs = Bobs Geils
| aktieri = * [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Eimija Smārta]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Eimija Džo Džonsone]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Ārts Evanss]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Kurts Rasels]]
* [[Maikls Dž. Fokss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Interstate 60''
| studija = * ''Fireworks Pictures''
* ''Seven Arts Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Samuel Goldwyn Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|10|4}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Autoceļš Nr. 60"''' ({{Val|en|Interstate 60}}) ir 2002. gada [[Kanāda]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Bobs Geils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Mārsdens]], [[Gērijs Oldmens]], [[Eimija Smārta]], [[Kristofers Loids]], [[Eimija Džo Džonsone]], [[Anna Mārgreta]], [[Ārts Evanss]], [[Kriss Kūpers]], [[Kurts Rasels]] un [[Maikls Dž. Fokss]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Dermoptera
|        attēls = Colugo (Galeopterus variegatus, adult female), Central Catchment Area, Singapore - 20060618.jpg
| att_nosaukums = [[Zundu ādlidonis]]
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|    apakšklase = Theria
| apakšklase_lv = Dzemdētājzīdītāji
|    infraklase = Eutheria
| infraklase_lv = Placentāļi
|     virskārta = Euarchontoglires
|  virskārta_lv = Pirmprimātu placentāļi
|     lielkārta = Euarchonta
|  lielkārta_lv = Euarhonti
|         kārta = Dermoptera
|      kārta_lv = Ādlidoņi
|    iedalījums =
3 dzimtas:
* [[ādlidoņu dzimta]] (''Dermoptera'')
* †''[[Plagiomenidae]]''
* †''[[Mixodectidae]]
| izplatība =  Sarkanā krāsā iekrāsota Zundu ādlidoņa izplatība, bet zaļā krāsā — Filipīnu ādlidoņa izplatības areāls
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
sadegšanas vienādojums. Redzams, ka no vienas metāna molekulas rodas 2 ūdens molekulas, t.i., šajā reakcijā metāna un ūdens stehiometriskā attiecība ir 1:2. Tāpat no vienādojuma var secināt, ka, lai metāns pilnīgi sadegtu, metāna un skābekļa attiecībai jābūt 1:2]]
'''Stehiometrija''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''στοιχεῖον'' — 'elements' un ''μετρέω'' — 'mērīt') ir noteikumu sistēma [[Ķīmija|ķīmijā]], pēc kuras tiek noteikts [[Ķīmiskais sastāvs|vielu sastāvs]] un [[Vielas daudzums|vielu daudzums]] [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiskajās reakcijās]].

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Kuibiševas ūdenskrātuve
| attēls       = Kuib-vodoh-oliv.jpg
| paraksts     =
| map = Krievijas Eiropas daļa#Krievija
| vieta        = {{RUS}}
| plat_d=53 | plat_m=27 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=49 | gar_m=10 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 6450
| garums       = 500
| platums      = līdz 40
| krasta_līnija = 2604
| Vid_dziļums  = 8
| Max_dziļums  = 41
| tilpums      = 58
| augstums_vjl = 53
| izteka       = [[Volga]]
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| salas        =
| pilsētas     = [[Kazaņa]], [[Uļjanovska]], [[Toljati]]
}}
'''Kuibiševas ūdenskrātuve''' ({{val|ru|Куйбышевское водохранилище}}) ir [[ūdenskrātuve]] [[Volga]]s upes vidustecē, [[Krievija|Krievijā]].<ref>{{PZT|397}}</ref> Pēc platības lielākā ūdenskrātuve [[Eirāzija|Eirāzijā]] un trešā lielākā pasaulē pēc [[Voltas ūdenskrātuve]]s un [[Smolvuda ūdenskrātuve]]s. Ūdenskrātuve stiepjas 500 km garumā un administratīvi ietilpst [[Samaras apgabals|Samaras]] un [[Uļjanovskas apgabals|Uļjanovskas]] apgabalos un [[Tatarstāna]]s, [[Marijela]]s un [[Čuvašija]]s republikās. Nodēvēta pēc [[Samara]]s pilsētas agrākā nosaukuma «Kuibiševa».

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marina Cvetajeva
|         vārds_orig = ''Марина Цветаева''
|             attēls = Tsvetaeva.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Marina Cvetajeva 1925. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1892
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 8
|           dz_vieta = [[Maskava]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1941
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 31
|            m_vieta = [[Jelabuga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[krievi]]ete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marina Cvetajeva''' ({{val|ru|Марина Ивановна Цветаева}}; dzimusi {{datVS|{{dat|1892|10|8}}|{{dat||9|26}}}}, mirusi {{dat|1941|8|31}}) bija [[krievi|krievu]] [[dzejniece]]. Viņas darbi tiek uzskatīti par vieniem no izcilākajiem 20. gadsimta [[krievu literatūra]]s darbiem.<ref name="Who">"Tsvetaeva, Marina Ivanovna" ''Who's Who in the Twentieth Century''. Oxford University Press, 1999.</ref>

sentences:
==Pielietojums==
<pre>
{{Kinoakadēmijas balvas infokaste
| nosaukums             = <!-- 81. Kinoakadēmijas balva -->
| attēls                =
| attēla izmērs         = <!-- noklusētais 200px -->
| paraksts              =
| datums                =
| vieta                 =
| labākā filma          =
| vadītājs              =
| producents            =
| režisors              =
| labākā filma          =
| visvairāk balvas      =
| visvairāk nominācijas =
| garums                =
| tv                    =
| tv lv                 =
| auditorija            =
| iepriekšējā           = <!-- 80. --><!-- tikai cipari un punkts (bez atstarpes) -->
| nākamā                = <!-- 82. --><!-- tikai cipari un punkts (bez atstarpes) -->
}}
</pre>

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Viktorijas šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Larsena šaurums]]
| savieno1     = [[Karalienes Modas līcis]]
| atdala       = [[Viktorijas sala (Kanāda)|Viktorijas sala]]
| atdala1      = [[Karaļa Viljama sala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta
| relief = jā
| alt =
| plat_d=69| plat_m=31| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=100| gar_m=30| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 140
| platums      = 80—120
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Karaliskās Ģeogrāfijas Biedrības salas]]
| pilsētas     =
}}

sentences: '''Antoloģija''' ({{val|grc|ἀνθολογία}} (''anthología''), no (''ἄνθος'') (''ánthos'') — 'zieds', ''λέγω'' (''légō'') — 'vācu, lasu') ir krājums, kurā ietverti dažādu [[Autors|autoru]] daiļdarbu, to fragmentu vai izteicienu izlase.

sentences:
[[Kategorija:Kamerūna]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āfriku|Kamerūna]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Kamerūna]]

sentences: {{Citas nozīmes|neapbruņotu aci|Acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}

sentences: '''Nitroceluloze''' ir viegli uzliesmojošs ķīmisks savienojums, [[sprāgstviela]], ko iegūst [[nitrēšana|nitrējot]] [[celuloze|celulozi]], piemēram, vati. Celuloze ir [[ogļhidrāts]] (satur hidroksilgrupas), kuras var iesaistīties [[esterifikācija]]s reakcijās. Nitroceluloze ir celulozes slāpekļskābes esteris. Vienā celulozes molekulas posmā (glikozes atlikumā) ir iespējams ievadīt līdz 3 nitrogrupām. Celulozei iespējami arī citi esteri ([[acetilceluloze]]). Palielinoties nitrēšanas pakāpei, palielinās nitrocelulozes šķīdība organiskajos šķīdinātājos, un it īpaši - palielinās degamība. Piemaisījumi celulozē ievērojami pasliktina iegūtās nitrocelulozes stabilitāti. Nitroceluloze šķīst [[dietilēteris|dietilēterī]] un [[acetons|acetonā]].

sentences: {{Commonscat|Draughts players from Estonia}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Isliena
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Islienas ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Aiviekste]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=46 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=31 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 25,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[File:MARCOMANNIA SPQR.png|thumb|200px|Markomanu apdzīvotās teritorijas]]
'''Markomani''', jeb '''markomāņi''' ({{val|la|Marcomanni}}) — [[ģermāņi|ģermāņu]] cilts, iespējams, radniecīgi [[svēbi]]em. 1. gadsimta otrajā pusē p. m. ē. dzīvoja [[Saksija|Saksijā]] un [[Tīringene|Tīringenē]]. 2. gadsimtā p. m. ē. izvirzījās [[Mainca]]s augštecē un vidustecē. 9. gadā p. m. ē. [[Senā Roma|romiešu]] karavadonis [[Nērons Klaudijs Drūzs]] (''Nero Claudius Drusus'') piespieda markomanus atkāpties uz [[Bohēmija|Bohēmiju]], kur tie [[Marbods|Marboda]] vadībā nodibināja valstisku organizāciju, savukārt izspiežot no Bohēmijas [[ķelti|ķeltu]] cilti [[boji|bojus]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ferdinands Erdmans Štolls
|     vārds_orig = ''Ferdinand Erdmann Stoll''
|         attēls = FerdinandErdmannStoll_geb1874.JPG
|     att_izmērs = 125px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Mangaļu pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1966
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Hesele}}
|   dzīves_vieta = [[Mangaļu pagasts]], [[Rīga]], [[Hesele]]
|      pilsonība = [[Krievijas impērija]], [[Latvijas Republika]], [[Rietumvācija|Vācijas Federatīvā Republika]]
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = mikologs, ornitologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[mācītājs Ferdinands Erdmans Štolls|Ferdinands Erdmans Štolls]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Katarina Bikeriha-Štolla
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1466
|kušanas temperatūra=204 - 205 °C
|viršanas temperatūra=250 °C (sadalās)
}}
'''Mezakonskābe''' (''trans''-metilbutēndiskābe, metilfumārskābe, HOOC−C(CH3)=CH−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Mezakonskābe ir ūdenī diezgan grūti šķīstoši (karstā ūdenī labi šķīstoši) balti adatveida kristāli. Mezakonskābei ir ''cis''-[[izomērs]] - [[citrakonskābe]] un struktūrizomērs [[itakonskābe]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Fluorīts
|attēls=
|att_paraksts=Kubiski fluorīta kristāli
|klase=Fluorīdu minerāls
|ŠtruncaID=3/A.08-10
|ķīm_formula=Kalcija fluorīds - CaF2
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Violeta, zaļa, sārta, zeltaini dzeltena, bezkrāsas, zila, rozā, brūna
|svītra=Balta
|habituss=Kubveida kristāli, retāk oktaedri, dodekaedri u.c., agregāti, dvīņu kristāli
|skaldnība=Ļoti laba trīs virzienos
|lūzums=Skabargains, gliemežnīcas
|cietība=4 (viens no Mosa skalas etaloniem)
|spīdums=Stikla, nespodrs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=n = 1,433—1,435
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,18
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Misisipi|Misisipi}}
{{Upes infokaste
 | nosaukums         = Misisipi
 | citvaloda         = en
 | oriģinālnosaukums = Mississippi
 | attēls            = Mississipi River - New Orleans.JPG
 | attēla_izmērs     =
 | paraksts          = Misisipi [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]]
 | karte             = Mississippirivermapnew.jpg
 | kartes_paraksts   = Misisipi baseins
 | kartes_izmērs     = 250px
 | izteka            = [[Itaskas ezers]], [[Minesota]]
 | augštece          =
 | satekupes         =
 | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
 | baseina_valstis   = {{USA}} (98,5% no kopējās baseina teritorijas)<br />{{CAN}} (1,5%)
 | tek_caur          = {{USA}} ([[Minesota]], [[Viskonsina]], [[Aiova]], [[Ilinoisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]], [[Luiziāna]])
 | garums            = 3776
 | iztekas_augstums  = 450
 | ietekas_augstums  = 0
 | kritums           =
 | caurtece          =
 | gada_notece       = 12 743
 | baseins           = 2 981 076
 | pietekas          = [[Misūri (upe)|Misūri]], [[Ohaio (upe)|Ohaio]]
 | sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=14 | sāk_plat_s=23 | sāk_plat_NS=N
 | sāk_gar_d=95 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=W
 | iet_plat_d=29 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
 | iet_gar_d=89 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=W
}}
'''Misisipi''' ({{val|en|Mississippi}}, {{izrunā|ˌmɪsɪˈsɪpi}}, no [[odžibvu valoda]]s ''misi-ziibi'' — ‘lielā upe’) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] centrālajā daļā starp [[Klinšu kalni]]em un [[Apalači]]em. Tā ir viena no pasaulē lielākajām un garākajām upēm. Upes garums ir 3776 km, un tā ir otrā garākā upe ASV aiz Misisipi pietekas [[Misūri (upe)|Misūri]] upes (4090 km). Misisipi—Misūri upju sistēma ir ceturtā [[pasaules garākās upes|garākā upe pasaulē]]. Šīs upju sistēmas garums ir 6275 km. Misisipi upes kritums ir 450 m. Tā iztek no [[Itaskas ezers|Itaskas ezera]] [[Minesota]]s štatā un plūst uz dienvidiem caur desmit ASV štatiem ([[Minesota|Minesotu]], [[Viskonsina|Viskonsinu]], [[Aiova|Aiovu]], [[Ilinoisa|Ilinoisu]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasu]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]] un [[Luiziāna|Luiziānu]]), līdz ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]]. Misisipi gada notece ir {{nobr|12 743}} km³ jeb vidēji {{nobr|16 200}} m³/s. Pēc šī rādītāja tā ir desmitā lielākā upe pasaulē. Aprīlī ūdens caurtece palielinās līdz pat {{nobr|28 160}} m³/s, kas parasti ir arī [[plūdi|plūdu]] laiks. Postošākie plūdi bija 1927. gadā, kad applūda aptuveni 60 000 km² un gāja bojā aptuveni 250 cilvēki, un 2011. gadā, kad upuru skaits sasniedza gandrīz 400 cilvēkus. Baseina platība ir {{nobr|2 981 076}} km², kas aptuveni ir 1/8 daļa no visas kopējās [[Ziemeļamerika]]s kontinenta platības. Upes platums platākajā vietā sasniedz 11 km.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Viņa ir viņš
| attēls                   = She's the man poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''She's the Man''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma, sporta filma
| režisors                 = [[Endijs Fikmens]]
| producents               =
* [[Lorēna Šulere Donnere]]
* [[Toms Rozenbergs]]
* [[Gerijs Lučesi]]
| scenārija autors         =
* [[Kārenaa Makkula Laca]]
* [[Kirstena Smita]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Amanda Bainsa]]
* [[Laura Ramsija]]
* [[Emīlija Pērkinsa]]
| mūzika                   = [[Neitens Vangs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[The Donners' Company]]''
* ''[[Lakeshore Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|3|17||bez}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/shes-man-2005|title=She's the Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shestheman.htm|title=She's the Man (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|57,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Maģiskais Maiks XXL]]
| imdb                     =
}}
'''"Viņa ir viņš"''' ({{val|en|She's the Man}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Endijs Fikmens]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Amanda Bainsa]], [[Laura Ramsija]] un [[Emīlija Pērkinsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|3|17||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sarkangalvītes jaunie piedzīvojumi
| attēls                   = Hoodwinked.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hoodwinked''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 =
* [[Korijs Edvardss]]
* [[Tods Edvardss]]
* [[Tonijs Līčs]]
| producents               = [[Korija Reja]]
* [[Keitija Hūtena]]
* [[Deivids K. Lavgrens]]
* [[Sjū Bea Montgomerija]]
* [[Prestons Stucmans]]
* [[Moriss Kanbars]]
| scenārija autors         =
* Korijs Edvardss
* Tods Edvardss
* Tonijs Līčs
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Glenna Klouza]]
* [[Džims Beluši]]
* [[Patriks Varbērtons]]
* [[Entonijs Andersons]]
* [[Deivids Ogdens Staierss]]
| mūzika                   = [[Džons Marks Peinters]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Kanbar Entertainment]]''
* ''[[Kanbar Animation]]''
* ''[[Blue Yonder Films]]''
| izplatītājs              = [[The Weinstein Company]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|16|Losandželosa|2006|1|13|ASV|2006|6|24|Latvija|}}
| ilgums                   = 79 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hoodwinked-2005|title=Hoodwinked!|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hoodwinked.htm|title=Hoodwinked! (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sarkangalvītes jaunie piedzīvojumi"''' ({{val|en|Hoodwinked!}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori un scenārija autori ir [[Korijs Edvardss]], [[Tods Edvardss]] un [[Tonijs Līčs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|12|16||bez}} Losandželosā. Galvenās lomas ierunājuši [[Anna Hetaveja]], [[Glenna Klouza]], [[Džims Beluši]], [[Patriks Varbērtons]], [[Entonijs Andersons]] un [[Deivids Ogdens Staierss]].

sentences:
[[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] ciemats 1945. gadā pirms krievu kolonistu ierašanās]]
'''Etniskā tīrīšana''' ir politika, kuras mērķis ir citas etniskās piederības personu piespiedu izraidīšana no noteiktas teritorijas, tā var izpausties dažādos veidos, sākot no [[Etniskā grupa|etnisko grupu]] masveida pārvietošanas un piespiedu [[emigrācija]]s līdz pat [[deportācija]]i un [[Genocīds|genocīdam]].

sentences: '''Video''' (no [[latīņu valoda]]s  ''video''  - es skatos, es redzu) ir [[attēls|attēla]] ieraksta, apstrādes, reproducēšanas, pārraidīšanas un saglabāšanas tehnoloģija. Video tiek ierakstīts kādā fiziskā [[datu nesējs|datu nesējā]], piemēram, videokasetē, videodiskā, videolentē. Videosignālu raksturo vairāki parametri, tai skaitā kadru nomaiņas ātrums, [[attēla proporcija]]s, attēla formāts, video kvalitāte. Video var ierakstīt dažādos formātos.

sentences: '''22. augusts''' ir gada 234. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (235. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 131 diena.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Belforas lauva
 |vietējais_nosaukums = ''Lion de Belfort''
 |             attēls = 2014-09-15_16-14-55_lion-belfort.jpg
 |    attēla_paraksts =
 |    atrašanās_vieta = {{vieta|Francija|Burgundija-Franškontē|Belfora (departaments)|Belfora (pilsēta)}}
 |             autors = {{ubl|[[Frederiks Ogists Bartoldi]]}}
 |        arhitektūra = [[neoklasicisms]]
 |               tips =
 |          materiāls = [[smilšakmens]]
 |            platība =
 |             garums = 22 m
 |            platums =
 |           augstums = 11 m
 |              sākts =
 |           pabeigts =
 |            atklāts = 1880. gads
 |          īpašnieks =
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji =
 |          map_image = Francija#Eiropa
 |           map_text =
 |          map_width =
 |latd = 47.636667  | latNS = N
 |longd= 6.864722 | longEW= E
}}

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas 4. pamatskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Tirzas iela (Rīga)|Tirzas iela]] 2, [[Rīga]] {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 17 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 13 | longs = 22 | longEW = E
|established           =
|headmaster             = Inta Pastere
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 173 (2018)
|language               = latviešu, krievu
|revenue                =
|homepage               = {{url|https://www.r4sips.lv}}
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ūlofs Palme
| vārds_orģ           = ''Olof Palme''
| attēls              = Olof Palme.png
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Zviedrijas premjerministru uzskaitījums|Zviedrijas premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1969|10|14|N}}
| term_beigas         = {{dat|1976|10|08|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Tāge Erlanders]]
| pēctecis            = [[Tūrbjerns Feldīns]]
| amats2              =
| term_sākums2        = {{dat|1982|10|08|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1986|02|28|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Tūrbjerns Feldīns]]
| pēctecis2           = [[Ingvars Karlsons]]
| dzim_dati           = {{dat|1927|1|30}}
| dzim_vieta          = {{Vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| mir_dati            = {{mdv|1986|3|1|1927|1|30}}
| mir_vieta           = Stokholma, Zviedrija
| tautība             = [[zviedri|zviedrs]]
| partija             = [[Zviedrijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = jurists
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =Olof Palme Signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļūdeņražskābes molekulas modelis

Slāpekļūdeņražskābes struktūrformulas
|       citi nosaukumi = azidoūdeņradis, ūdeņraža azīds,
azoimīds, ūdeņraža dinitridonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7782-79-8
|      ķīmiskā formula = HN3 vai HNN2
|              molmasa = 43,03
|              blīvums = 1090
|  kušanas temperatūra = 193,15 K (-80 °C)
| viršanas temperatūra = 310,15 K (37 °C)
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Slāpekļūdeņražskābe''' (HN3) ir viens no [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]]. Tā ir bezkrāsains, gaistošs, toksisks, nestabils šķidrums ar asu smaku. Tā ir vāja [[skābe]]. Slāpekļūdeņražskābes sāļus sauc par '''azīdiem'''.

sentences:
{{cita nozīme|Fjodorovas polārstaciju Vaigačas salā|Fjodorovas polārstaciju Taimiras pussalā|Misčeļuskina}}
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Fjodorova
| oriģinālnosaukums    = ''им. Е.К Федорова''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Ņencu autonomais apvidus#Arhangeļskas apgabals viss#Krievija#Arktika
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=70| latm=26| lats=48 | latNS=N
| longd=59| longm=05| longs=28 | longEW=E
| novietojums          = [[Vaigača]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1950
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 5
| pers_ziema           = 5
| augstums             = 13
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- [[Maskavas laiks|UTC+3]] -->
| mājaslapa            =
}}
'''Fjodorova''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая станция им. Е.К Федорова}}) vai '''Bolvanskijnosa''' ''(Болванский Нос)'' ir [[PSRS]] un [[Krievija]]s vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref name=post>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?t=1020#p8210 им. Е.К Федорова (Болванский Нос)]</ref> Izvietojusies [[Vaigača]]s salas ziemeļos Bolvanskijnosa ragā [[Karas jūra]]s krastā pie ieejas [[Karas Vārti|Karas Vārtu]] jūrasšaurumā.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Burgundija-Franškontē
 | official_name           = ''Bourgogne-Franche-Comté''
 | settlement_type         = [[Francijas reģioni|Francijas reģions]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of the region Bourgogne-Franche-Comté.svg
 | image_shield            = Blason région fr Bourgogne Franche Comté.svg
 | shield_size             =
 | capital                 = [[Dižona]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Bourgogne-Franche-Comté in France 2016.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Grandestas atrašanās vieta Francijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{FRA}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Departamenti
| parts = 8
| p1 = [[Kotdora]]
| p2 = [[Dū]]
| p3 = [[Jura (departaments)|Jura]]
| p4 = [[Njevra]]
| p5 = [[Augšsona]]
| p6 = [[Sona un Luāra]]
| p7 = [[Jona]]
| p8 = [[Belfora (departaments)|Belfora]]
 | established_title       = Izveidots
 | established_date        = 2016. gadā
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 47784
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 2820940
 | population_as_of        = 2016. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|https://www.bourgognefranchecomte.fr/}}
 | blank_name              = ISO 3166 kods
 | blank_info              = FR-BFS
 | footnotes               =
}}

sentences: '''Sudraba slidas''' ir amerikāņu rakstnieces [[Mērija Meipsa-Dodža|Mērijas Meipsas-Dodžas]] [[romāns]], kurš pirmoreiz ir publicēts [[1865]]. gadā. Romāna notikumi norisinās [[Holande|Holandē]] un tā parāda nīderlandiešu dzīvi 19. gadsimta sākumā. Stāsts ir par Nīderlandē dzīvojošajiem bērniem Grēteli, viņas brāli Hansu, viņu draugiem un nelabvēļiem. Grāmatā risinās notikumi, kas maina abu bērnu dzīves.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               = Umars Ibnelhatābs
| vārds_orģ           = {{ara|عمر بن الخطاب}}
| attēls              = Umar.png
| amats               = 2. [[Rāšidunu kalifāts|Rāšidunu]] kalifs
| term_sākums         = {{dat|634|8|23|N}}
| term_beigas         = {{dat|644|11|3|N}}
| priekštecis         = [[Abū Bekrs]]
| pēctecis            = [[Osmāns Ibn Afāns]]
| dzim_dati           = ap [[583. gads|583]]. gadu
| dzim_vieta          = [[Meka]], [[Arābijas pussala|Arābija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|644|11|3}}
| mir_vieta           = [[Medīna]], [[Arābijas pussala|Arābija]]. [[Rāšidunu kalifāts]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| reliģija            =
| apglabāts           = [[Pravieša mošeja|Pravieša mošejā]], [[Medīna|Medīnā]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada marts}}
'''Matsone''' var būt:

sentences: '''„Kur ir manas mājas?”''' ({{val|cz|Kde domov můj?}}) ir [[Čehija|Čehijas Republikas]] [[valsts himna]]. Šī himna tika sarakstīta jau 1860. [[gads|gadā]], taču sākta oficiāli lietot pēc Čehijas neatkarības atgūšanas 1993. gadā.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ikszkzile}}
[[Kategorija:Ogres novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Dalāmības pazīmes''' ir metodes, ar kurām var noteikt, vai dotais [[vesels skaitlis|veselais skaitlis]] dalās ar kādu konkrētu citu veselu skaitli, vieglāk nekā [[dalīšana|izdalot]]. [[Negatīvs skaitlis|Negatīva skaitļa]] gadījumā mīnusa zīmi var ignorēt.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Pārejoša išēmiska lēkme
| synonym       = Tranzitora išēmiska lēkme, Mini-insults, mikroinsults, viegls insults
| image         =
| caption       =
| specialty     = [[Neiroloģija]], Asinsvadu ķirurģija
| symptoms      =
| onset         =
| duration      =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  =
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| prognosis     = Izdzīvošanas rādītājs ~ 91% (līdz izrakstīšanai no slimnīcas) 67,2% (pieci gadi)<ref>{{publikācijas atsauce | vauthors = Gattellari M, Goumas C, Garden F, Worthington JM | title = Relative survival after transient ischaemic attack: results from the Program of Research Informing Stroke Management (PRISM) study | url = https://archive.org/details/sim_stroke_2012-01_43_1/page/79 | journal = Stroke | volume = 43 | issue = 1 | pages = 79–85 | date = January 2012 | pmid = 22076008 | doi = 10.1161/STROKEAHA.111.636233 | s2cid = 16722015 | doi-access = free }}

sentences: '''Eksternāts''' jeb '''eksternatūra''' (no {{val|la|externus}} — 'ārējs') ir [[izglītība]]s ieguves veids, kad cilvēks mācās pilnīgi patstāvīgi vai apmeklē mācību nodarbības izglītības iestādē bez piesaistes apmācības programmai, vai piedalās mācību nodarbībās tiešsaistē.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Vitauts Ļūdēns
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1937
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = [[Jelgava]], {{LAT}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2010
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 27
|            m_vieta = {{LAT}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[latvieši|latvietis]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Velta Ļūdēna (dz. Freimane)
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        apbalvojumi = [[Triju Zvaigžņu ordenis]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Vitauts Ļūdēns''' (dzimis {{dat|1937|1|28}} [[Jelgava|Jelgavā]], miris {{dat|2010|5|27}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejnieks]] un publicists, pievērsies lirikai un liroepikai, īpašu uzmanību veltījis vēsturei un bērnu dzejai. Sakārtojis [[Edvarts Virza|Edvarta Virzas]] un [[Elza Stērste|Elzas Stērstes]] darbu krājumus.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton-lucens-05-08-2009-064.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton lucens|suga=Potamogeton lucens|suga_lv=Spožā glīvene|autors=L.|sinonīmi=|attēls2=Potamogeton lucens Prague 2012 5.jpg}}'''Spožā glīvene''' ({{val|la|Potamogeton lucens}}) ir mainīga izskata [[glīveņu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā. Grupas un lielas, masīvas audzes aug stāvošos un lēni tekošos ūdeņos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-lucens-l/|title=spožā glīvene - Potamogeton lucens L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-01}}</ref>

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Ziņu agregators''' ir [[datorprogramma]] vai attālināts serviss, kas periodiski pārskata noteiktus ziņu avotus, vienā no vairākiem uz [[XML]] bāzes veidotiem formātiem (galvenokārt [[RSS protokols|RSS]]), atrod jaunumus un attēlo tos apgrieztā hronoloģiskā secībā vienā lapā.

sentences: '''Segnetoelektriķi''' ir materiāli, kuriem piemīt [[spontānā polarizācija]]. Šāda veida polarizācija eksistē bez mehāniska sprieguma vai ārējā [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] iedarbības.<ref name=Seitz>{{Cite book|chapter-url=https://books.google.com/books?id=7yFWuc_YL3UC&pg=PA5&dq=ferroelectricity |volume=4 |page= 5 |author=Werner Känzig |chapter=Ferroelectrics and Antiferroelectrics |editor1=Frederick Seitz |editor2=T. P. Das |editor3=David Turnbull |editor4=E. L. Hahn |isbn=978-0-12-607704-9 |year=1957 |publisher=Academic Press |title=Solid State Physics}}</ref><ref name=Lines>{{Cite book|author1=M. Lines |author2=A. Glass |title=Principles and applications of ferroelectrics and related materials |publisher=Clarendon Press, Oxford |year=1979|isbn=978-0-19-851286-8}}</ref> Visi segnetoelektriķi ir [[piroelektriķi]], kuru polarizācijas polaritāti iespējams mainīt ar ārējā elektriskā lauka iedarbību. Segnetoelektriķu nosaukums radies no nātrija kālija tartrāta tetrahidrāta jeb [[segnetsāls]], kuru pirmo reizi sintezēja [[Pjērs Seņets]] (''Pierre Seignette'')<ref>http://www.websters-online-dictionary.org/Ro/Rochelle_salt.html{{Novecojusi saite}} </ref>. Segnetsāls bija pirmais materiāls, kuram novērots [[pjezoelektriskais efekts]]. Segnetoelektriķi ir analogi [[feromagnētiķiem]], kas ir materiāli, kuriem eksistē [[magnētiskais moments]] bez ārēju spēku vai lauku iedarbības.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ledus vētra
| attēls                   = Ice storm poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ice Storm''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Ans Lī]]
| producents               =
* [[Teds Houps]]
* [[Džeimss Šamuss]]
* Ans Lī
| scenārija autors         = Džeimss Šamuss
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Klains]]
* [[Džoana Allena]]
* [[Henrijs Zernijs]]
* [[Ādams Hanns-Bairds]]
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Elaidža Vuds]]
* [[Džeimijs Šeridans]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
| mūzika                   = [[Maikls Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Good Machine]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1997|5|12|Kannu filmu festivāls|1997|9|26|ASV}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ice-storm-1997|title=The Ice Storm|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 16, 2019|archive-date={{dat|2016|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160413213259/http://www.bbfc.co.uk/releases/ice-storm-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=icestorm.htm|title=The Ice Storm (1996)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 16, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ledus vētra"''' ({{val|en|The Ice Storm}}) ir 1997. gada ASV drāmas filma, kas balstīta uz Rika Mūdija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Ans Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Klains]], [[Džoana Allena]], [[Henrijs Zernijs]], [[Ādams Hanns-Bairds]], [[Tobijs Magvairs]], [[Kristīna Riči]], [[Elaidža Vuds]], [[Džeimijs Šeridans]] un [[Sigurnija Vīvere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|5|12||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: '''Slapināšana''' ir [[šķidrums|šķidruma]] spēja saglabāt kontaktu ar cietu virsmu, kā rezultātā rodas bezgalīga mijiedarbība, kad abas virsmas saskaras. Slapināšanas pakāpi nosaka, vadoties pēc [[spēks|spēku]] līdzsvara starp saķeres spēku un saistvielu spēkiem. Slapināšana pēta trīs materiālu fāzes: [[gāze]]s, [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela]]s. Tagad slapināšana ir uzmanības centrā [[nanotehnoloģija|nanotehnoloģiju]] un nanozinātnes studijām daudzo [[nanomateriāls|nanomateriālu]] attīstības dēļ pēdējo 20 gadu laikā (piemēram, [[ogleklis|oglekļa]] šķiedra un oglekļa [[nanocaurule|nanocaurulītes]]).

sentences: '''SIA Daugavpils ūdens''' ir [[Daugavpils]] pilsētas ūdensapgādes un kanalizācijas uzņēmums. Centralizētās ūdensapgādes pirmsākums Daugavpilī bija likts [[19. gadsimts|19.gs]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Varšavas Šopēna lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Lotnisko Chopina w Warszawie''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Lotnisko Chopina w Warszawie 2018b.jpg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = WAW
| ICAO                       = EPWA
|lat_deg=52|lat_min=9|lat_sec=57|lat_dir=N
|lon_deg=20|lon_min=58|lon_sec=2|lon_dir=E
| karte                      = Polija
| kartes_paraksts            =
| paraksta_novietojums       =
| lidostas_tips              = Civilā
|baze          =
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Polija|Varšava|Okence}}
| termināļu skaits           =
| elevation-f                =
| elevation-m                =
| majas_lapa                 = {{URL|https://www.lotnisko-chopina.pl}}
| metric-elev = yes
| metric-rwy = yes
| r1-number = 11/29
| r1-length-m = 2800
| r1-length-f = 9186
| r1-surface = Asfalts
| r2-number = 15/33
| r2-length-f = 12 106
| r2-length-m = 3690
| r2-surface = Asfalts
| pasazieru_skaits           = 18 860 000 (2019)
}}
'''Varšavas Šopēna lidosta''' ({{val|pl|Lotnisko Chopina w Warszawie}}) ir starptautiskā [[lidosta]] [[Varšava]]s dienvidrietumos, [[Polija|Polijā]]. Polijas lielākā (aizņem 834 ha platību) un noslogotākā lidosta, kā arī 2019. gadā tā ar 18,9 miljoniem pasažieru bija noslogotākā jaunajās ES dalībvalstīs. 2013. gadā pirmoreiz pārsniedza 10 miljonu apkalpoto pasažieru robežu. Apkalpo apmēram 40% no valsts gaisa pasažieriem. Šopēna lidostā ik dienu tiek veikti ap 300 regulārie reisi, kā arī daudzi čārterreisi. Starp noslogotākajiem starptautiskajiem galamērķiem ir [[Londona]], [[Čikāga]], [[Frankfurte pie Mainas|Frankfurte]] un [[Amsterdama]], savukārt populārākie vietējie galamērķi ir [[Krakova]], [[Vroclava]] un [[Gdaņska]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)4CH3
|molmasa=86,18
|blīvums=654,8
|kušanas temperatūra=−95 °C
|viršanas temperatūra=69 °C
}}

sentences: '''Aizsargsegumi''' kalpo [[Zemes klātne (transports)|zemes klātnes]] nogāzes, bermas, ķivetes un grāvja gultnes, kā arī būvju apakšējo daļu nostiprināšanai un pasargāšanai pret to izskalošanu ar tekošiem lietus ūdeņiem, nogāžu bojājumiem ([[erozija]]s), no sīkgraudu un putekļu grunts vēja izpūšanas. Konstrukciju izvēlas atkarībā no grunts veida un dabas klimatisko faktoru iedarbības uz [[Zemes klātne (transports)|zemes klātni]], ņemot vērā dažādu aizsargbūvju tehniski ekonomisko pamatojumu. Ceļu būvē parasti izvēlas industriāli izgatavojamus vai iegūstamus būvmateriālus ar maksimālu uzstādīšanas mehanizāciju, kas ļauj paveikt lielu apjomu ar mazākām vienības izmaksām. Dažkārt grunts nostiprināšanai izmanto fizikāli — ķīmisko paņēmienu — miekšķošo grunšu transformācijā par ūdens necaurlaidīgajām.

sentences: {{Citas nozīmes|1242. gada karagājienu uz Kursu|Karagājiens uz Kursu|Karagājiens uz Kursu}}

sentences:
'''Švarcmans''' vai '''Švarcmane''' var būt:
* [[Ārons Švarcmans]] (''Arón Schvartzman'') — Argentīnas šahists (1908—2013);
* [[Džeisons Švarcmans]] (''Jason Schwartzman'') — amerikāņu kinoaktieris un mūziķis (1980);
* [[Paula Švarcmane]] (''Paulette Schwartzmann'') — Francijas un Argentīnas šahiste (1894—1953).

sentences: '''Dopings''' ir viela, kam piemīt īpašība uz laiku paaugstināt ķermeņa fiziskās un garīgās spējas. To lieto [[sports|sporta]] aktivitātēs un [[fizisks vingrinājums|fiziskos vingrinājumos]], lai veicinātu izturību un līdz ar to uzlabotu iegūto rezultātu. Mūsdienās profesionālajā sportā dopinga lietošana ir aizliegta.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Lemminkäinen Oyj''
| logo             = Lemminkäisen logo.png
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = Apvienots ar ''[[YIT]]''
| predecessor      =
| successor        = ''[[YIT]]''
| foundation       = 1910. gads
| founder          =
| defunct          = 2018. gads
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[Celtniecība]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Lemminkäinen Oyj''''' bija [[Somija]]s [[celtniecība]]s uzņēmums. Dibināts 1910. gadā. 2018. gadā tas pievienots uzņēmumam ''[[YIT]]''.

sentences: '''Dizains''' ir plāns vai specifikācija objekta vai sistēmas izveidošanai vai aktivitātes vai procesa īstenošanai, vai arī šī plāna vai specifikācijas rezultāts prototipa, produkta vai procesa formā. Darbības vārds izsaka dizaina izstrādes procesu. Dažos gadījumos par projektēšanas darbību var uzskatīt arī tiešu objekta uzbūvi bez skaidra iepriekšēja plāna (piemēram, amatniecībā, dažās inženierzinātnēs, kodēšanā un grafiskajā dizainā). Dizainam parasti jāatbilst noteiktiem mērķiem un ierobežojumiem, tajā var ņemt vērā estētiskos, funkcionālos, ekonomiskos vai sociāli politiskos apsvērumus, un tam ir paredzēts mijiedarboties ar noteiktu vidi. Galvenie dizaina piemēri ietver [[Arhitektūra|arhitektūras rasējumus]], [[Inženierija|inženiertehniskos rasējumus]], [[Biznesa plāns|biznesa plāni]], [[Elektronika|shēmu diagrammas]] un šūšanas modeļus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://satori.lv/article/ko-musdienas-nozime-dizains|title=Jeļena Solovjova {{!}} Ko mūsdienās nozīmē dizains?|website=satori.lv|access-date=2020-04-01|language=en}}</ref>

sentences:
veidošanās no amonjaka (Lūisa bāzes) un ūdeņraža katjona (Lūisa skābes)]]
'''Lūisa skābes''' ir [[molekula]]s vai [[jons|joni]], kam ir brīvas [[orbitāle]]s un kas var piesaistīt citas molekulas vai jona nedalīto [[elektronu pāris|elektronu pāri]], veidojot [[adukts|adukta]] tipa savienojumus. Saskaņā ar [[Gilberts Lūiss|Gilberta Lūisa]] (''Gilbert Newton Lewis'') izveidoto teoriju [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]] veido kopīgi elektronu pāri, kas aizpilda atomu ārējos elektronu apvalkus tā, lai atomu elektronu konfigurācijas atbilstu [[inertās gāzes|inerto gāzu]] elektronu konfigurācijām ([[oktetu likums]]).

sentences: '''Plaģiāts'''<ref>Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. Rīga, Zinātne,  1972.–1996.</ref> jeb '''plaģiātisms'''<ref>Preses lasītāja svešvārdu vārdnīca. Rīga, Nordik, 2004.</ref> ir apzināta vai neapzināta sveša darba vai idejas pilnīga vai daļēja piesavināšanās, uzdodot to par savu un nenorādot patieso autoru. [[Autortiesības|Autortiesību]] pārkāpums. Par plaģiātu uzskata arī gadījumu, kad darba autors ir neskaidri vai nekorekti norādīts vai kad nav veiktas visas vajadzīgās formālās darbības darba izstādīšanai, pārpublicēšanai vai pavairošanai.

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|A{{{numurs|}}}-LT.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences: '''Blokķēde''' ({{val|en|blockchain}})<ref>{{AkadTerm|term=blockchain|lang=EN}}</ref> ir [[izkliedēta datubāze]], kas ir pastāvīgi augošs sakārtotu ierakstu jeb bloku saraksts. Katrs bloks satur [[laika zīmogs|laika zīmogu]] un norādi uz iepriekšējo bloku. Blokķēdes ir īpaši drošas pret ierakstu izmainīšanu — lai izmainītu kādu no senākiem blokiem, ir jāveic izmaiņas arī visos turpmākajos blokos.

sentences:
(966)]]
'''Vjatiči''' ([[Senkrievu valoda|senkrievu]]: вѧти́чи) bija [[Austrumslāvi|austrumslāvu]] cilšu savienība, kas 8.–13. gadsimtā apdzīvoja [[Oka|Okas]] augšteces, vidienes un [[Dona|Donas]] augšteces baseinu (mūsdienu [[Krievija]]s [[Maskavas apgabals|Maskavas]], [[Brjanskas apgabals|Brjanskas]], [[Kalugas apgabals|Kalugas]], [[Orlas apgabals|Orlas]], [[Rjazaņas apgabals|Rjazaņas]], [[Smoļenskas apgabals|Smoļenskas]], [[Tulas apgabals|Tulas]], [[Voroņežas apgabals|Voroņežas]] un [[Ļipeckas apgabals|Ļipeckas]] apgabali). Vjatiči ilgu laiku palika [[Pagānisms|pagāni]], [[kristietība]] dažās vietās pieņemta tikai 15. gadsimta sākumā.

sentences: '''Laikapstākļi''' ir [[meteoroloģija|meteroloģisko]] parametru un parādību kopums, kuri ietekmē cilvēka dzīvi un nodarbošanos. Jēdziens "laikapstākļi" raksturo atmosfēras stāvokli noteiktā laika posmā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Црна Гора
Crna Gora''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Melnkalne
|            valsts_nosaukums = Montenegro
|               karoga_attēls = Flag of Montenegro.svg
|            karoga_nosaukums = Melnkalnes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Montenegro.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Melnkalnes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto = nav
|                valsts_himna = ''[[Oj, svijetla majska zoro]]''
"Ak, spožā maija rītausma"
|               kartes_attēls =Europe-Montenegro.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Podgorica]]1
| latd=42 |latm=47 |latNS=N |longd=19 |longm=28 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = ''[[melnkalniešu valoda]]''2
[[serbu valoda]]
[[bosniešu valoda]]
[[albāņu valoda]]
[[horvātu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Pusprezidentāla sistēma|Pusprezidentāla]] [[republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Melnkalnes prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Jakovs Milatovičs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Melnkalnes premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Milojko Spajić]]
|        neatkarības_iegūšana = Dibināta
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = Dibināta [[Cetiņe]]
|          neatkarības_datums = [[1484]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = Anektēta [[Osmaņu impērija|Osmaņu impērijā]]
|         neatkarības_datums2 = [[1499]]. gadā
|       neatkarības_notikums3 = [[Berlīnes kongress|Atzīta neatkarība]]
|         neatkarības_datums3 = [[1878]]. gadā
|       neatkarības_notikums4 = Apvienošanās ar [[Serbija|Serbiju]]
|         neatkarības_datums4 = [[1918]]. gadā
|       neatkarības_notikums5 = Neatkarība no [[Serbija un Melnkalne|valstu savienības]]
|         neatkarības_datums5 = [[2006. gads|2006]]. gadā
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 13812
|               platība_rangs = 160.
|              procenti_ūdens = 1,5
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2017
|          iedzīvotāju_skaits = 678 931
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 164.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 45
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 121.
|                     IKP_PPP = $3,443 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2005/2006
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $3800
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = 0.829
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 48.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[eiro]]3
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.me]] ([[.yu]])4
|              tālsarunu_kods = 381
|                    piezīme1 = Melnkalnes tradicionālā galvaspilsēta ir [[Cetiņe]].
|                    piezīme2 = Tiek uzskatīta par [[serbu valoda]]s dialektu.
|                    piezīme3 = Pieņemts vienpusīgi, Melnkalne nav [[Eirozona]]s dalībniece.
|                    piezīme4 = Domēns [[.yu]] tiks izmantots līdz 2009. gada septembrim.
|                iso_kods_num = 499
|              iso_kods_alfa2 = ME
|              iso_kods_alfa3 = MNE
}}'''Melnkalne''' ([[melnkalniešu valoda|melnkalniešu]]: ''Црна Гора'' jeb ''Crna Gora'') ir valsts [[Balkānu pussala|Balkānu reģionā]], [[Eiropa|Eiropā]]. Tās krastus apskalo [[Adrijas jūra]]. Melnkalnes administratīvā galvaspilsēta ir [[Podgorica]], bet vēsturiskā — [[Cetiņe]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards Šmits fon der Launics
|     vārds_orig = ''Eduard Schmidt von der Launitz''
|         attēls = Carl Christian Vogel von Vogelstein - Eduard Schmidt von der Launitz.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1796
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Grobiņa]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1869
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Prūsijas karaliste]]
([[Hesene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = tēlnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Dahiardīts-Ca
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.22-20
|ķīm_formula=(Ca,Na2,K2)5Al10Si38O96·25H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārta, oranžsarkana
|svītra=Balta
|habituss=Iegarenas prizmas, oktaedri, [[dvīņukristāls|dvīņukristāli]]
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas, nelīdzens
|cietība=4-4,5
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,488 - 1,494 nβ = 1,490 - 1,496 nγ = 1,494 - 1,499
|pleohroisms=
|blīvums=2,17
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Citas nozīmes|dzejnieku Juri Alunānu|Alunāns|Alunāns}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Juris Alunāns
|     vārds_orig =
|         attēls = Alunāns Juris.jpeg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Jaunkalsnava]]s muiža, {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Kalsnavas pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Sesavas pagasts|Jostenes pagasta]] Kauļi, [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta = [[Jelgava]], [[Tērbata]], [[Pēterburga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki = Andrievs Alunāns
Ede (Hedviga)
|          brāļi = [[Indriķis Alunāns]],
Pēteris<ref>[[Ādolfs Alunāns|Ādolfa Alunāna]] tēvs</ref>, Jūlijs, Edvards
|          māsas = Minna, Jūlija
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "[[Dziesmiņas, latviešu valodai pārtulkotas]]"
"Sēta, daba, pasaule"
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Juris Alunāns''', īstajā vārdā '''Gustavs Georgs Frīdrihs Alunāns''' (vecajā ortogrāfijā ''Juris Allunan''; dzimis {{dat|1832|5|13}} [[Jaunkalsnava|Jaunkalsnavā]], miris {{dat|1864|4|18}} [[Sesavas pagasts|Jostenes pagastā]]) bija [[Latvieši|latviešu]] dzejnieks, publicists, valodnieks. Viens no [[Jaunlatvieši|jaunlatviešu]] kustības dalībniekiem, latviešu nacionālās [[valodniecība]]s pamatlicējs.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.valoda.lv/Valsts_valoda/Vesture/mid_559 |title=Latviešu valodas aģentūra |access-date={{dat|2013|06|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130111201739/http://www.valoda.lv/Valsts_valoda/Vesture/mid_559 |archivedate={{dat|2013|01|11||bez}} }}</ref> Jurim Alunānam ir liela nozīme latviešu laicīgās [[dzeja]]s un literārās valodas attīstībā. Pirmais sacerējis latviešu literatūrā sabiedriski nozīmīgu, mākslinieciski augstvērtīgu dzeju. Pirmais nozīmīgais latviešu literārās valodas veidotājs — skaudis [[Ģermānisms|ģermānismus]], darinājis [[Jaunvārds|jaunvārdus]] ([[pētnieks]], drēbnieks, [[veikals]]). Viņš ir dramaturga [[Ādolfs Alunāns|Ādolfa Alunāna]] tēvabrālis.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
HF molekulu asociētā zigzagveida ķēde

Molekulas uzbūve un attālums starp atomiem
|       citi nosaukumi = ūdeņraža fluorīds
|      ķīmiskā formula = HF
|              molmasa = 20,01
|              blīvums = 0,922
|  kušanas temperatūra = -83,4 °C
| viršanas temperatūra = 19,54 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, "Zvaigzne", 1978, 281. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Fluorūdeņradis''' jeb '''ūdeņraža fluorīds''' (HF) ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku. Tas sāk vārīties jau pie 19,5 °C. Gaisā fluorūdeņradis stipri kūp. Ciets (sasalis) fluorūdeņradis ir ortorombiskas formas kristāli.

sentences: '''Patiesības tabula''', kas pazīstama arī kā ''patiesības vērtību tabula'', ir tabula, kas saliktiem apgalvojumiem parāda patiesības vērtības atkarībā no tās sastāvdaļu patiesības vērtībām.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Koukče
| citvaloda      = fa
| oriģinālnosaukums = کوکچه
| attēls            = River_in_Badakhshan_province_of_Afghanistan.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Jahširdara]]s un [[Mudžana]]s satece
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Pandža]]
| sāk_plat_d=36 | sāk_plat_m=01 | sāk_plat_s=35 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=70 | sāk_gar_m=43 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=37 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=50 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=69 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=07 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AFG}}
| garums            = 280
| iztekas_augstums  = 3532
| ietekas_augstums  = 413
| kritums           =
| caurtece          = 181
| gada_notece       =
| baseins           = 21 100
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Afganistāna#Āzija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Histons''' ir hromosomās esoša [[hromatīns|hromatīnu]] olbaltumviela, kas veic [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] organizāciju un kompaktās struktūras nodrošināšanu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Strelitzia caudata
| attēls = Fleur du Strelitzia Caudata . Elle est très ressemblante a celle du Strelitzia Nicolai ( Strelitzia blanc ).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Strelīciju dzimta
| dzimta = Strelitziaceae
| ģints = Strelitzia
| ģints_lv = Strelīcijas
| autors = R.A.Dyer
| suga = Strelitzia caudata
| suga_lv = Astainā strelīcija
}}'''Astainā strelīcija'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://telpaugi.wordpress.lv/2013/08/24/strelicija-2/|title=Strelīcija|last=|website=Telpaugi|access-date=2023-12-23|date=2013-08-24|language=lv}}</ref> (''Strelitzia caudata'') ir [[Strelīcijas|strelīciju]] suga, kas sastopama [[Āfrika|Āfrikā]] — no [[Čimanimani]] kalniem [[Zimbabve|Zimbabvē]] uz dienvidiem līdz [[Mozambika]]i un [[Svatini]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:585016-1|title=Strelitzia caudata R.A.Dyer {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-23|language=en}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heksanola struktūrformula

1-heksanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heksilspirts, ''n''-heksān-1-ols,
 heksilalkohols
|           CAS numurs = 111-27-3
|      ķīmiskā formula = C6H14O
|              molmasa = 102,17
|              blīvums = 813,6
|  kušanas temperatūra = –46,7 °C
| viršanas temperatūra = 158 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,59 g/100 ml (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''1-Heksanols''', ko parasti dēvē vienkārši par '''heksanolu''' jeb '''heksilspirtu''', ir vienvērtīgais [[spirts]] ar 6 [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Tā [[molekulformula]] ir CH3(CH2)5OH un tas pieder pie tā saucamajiem augstākajiem spirtiem. 1-Heksanols ir bezkrāsains [[šķidrums]], kas nedaudz šķīst [[Ūdens|ūdenī]], bet labi sajaucas ar [[ēteris|ēteri]] vai kādu citu spirtu, piemēram, [[Etanols|etanolu]]. 1-Heksanols ir viens no 17 heksanola struktūr[[izomēri]]em un to izmanto parfimērijā.

sentences: '''Plēšas''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]] pievadīšanai. Tiek izmantotas [[kalējs|kalēja]] [[ēze|ēzē]] spēcīgākas uguns radīšanai, [[stikls|stikla]] pūšanā stikla formu izveidē, [[ērģeles|ērģelēs]], [[akordeons|akordeonos]] un tiem līdzīgos [[mūzikas instruments|mūzikas instrumentos]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Čārlijs Padoks
 |      vārds_orig = ''Charley Paddock''
 |          attēls = Charles Paddock.png
 |         att_izm = 200px
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1900|8|11}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Teksasa|Geinsvila}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1943|7|21|1900|8|11}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Aļaska|Sitka}}
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=172}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=75}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medaļu infodaļa
|[[Olimpiskās spēles]]|2|2|0
|[[Universiāde|Pasaules studentu spēles]]|2|0|0
}}
}}
'''Čārlzs "Čārlijs" Viljams Padoks''' ({{val|en|Charles "Charley" William Paddock}}; dzimis {{dat|1900|8|11}}, miris {{dat|1943|7|21}}) bija amerikāņu [[vieglatlēts]], startējis [[100 m]] un [[200 m]] sprinta distancēs.

sentences:
{{noformējums+}}
{{pareizrakstība+}}
'''RDM serveris''' ir ACID-compliant klienta-servera iegūtās datubāzes sistēma, kas paredzēta pamatā disku un atmiņu iegūtās sistēmās un [[lietojumprogramma|lietojumprogrammās]].

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Zamzams
|      krāsu_shēma = avots
|           attēls = بئر_زمزم_الأثري.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Saūda Arābija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 21.422 | plat_NS = N
| gar_d  = 39.826 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Saūda Arābija|Meka|Harāma mošeja}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste|name=Nemunas Delta|photo=Atmata River.jpg|photo_alt=|photo_caption=Atmata (Nemunas lielākā ziemeļu atteka)|photo_width=|map_image=|map_alt=|map_caption=|map_width=|location=|nearest_city=|coordinates=|visitation_num=|visitation_year=|governing_body=|url=}}
'''Nemunas delta''' ir [[Nemuna|Nemunas upes]] ieteka ([[upes delta|delta]]) [[Baltijas jūra]]s [[Kuršu joma|Kuršu jomā]] [[Lietuva|Lietuvā]] pie tās robežas ar [[Krievija]]s [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabalu]]. Tā aizņem 28,952 hektārus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Zenaspis NT small.jpg
| att_nosaukums = Cefalaspidomorfa {{TaksoSaite|Zenaspis}} rekonstrukcija.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Cephalaspidomorphi
| klase_lv =Cefalaspidomorfi
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Cephalaspidomorphi
}}
'''Cefalaspidomorfi''' jeb '''nepārnāši''' (''Cephalaspidomorphi, Monorhina'') ir izmirušu [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] klase. Taču atsevišķi pētnieki pie cefalaspidomorfiem pieskaita arī mūsdienu [[Nēģu dzimta|nēģus]] un [[miksīnas]]. Tādā gadījumā nepārnāši dzīvo no [[Silūrs|silūra]] perioda līdz mūsdienām. Cefalaspidomorfu klasi pārstāv divas apakšklases: [[kaulvairodži]] un [[bezvairodži]].

sentences: '''Galamērs''' (arī '''garuma galamērs''', '''plakanparalēlais galamērs''', '''[[Kārlis Edvards Johansons|Johansona]] bloki''') ir garuma [[etalons]], kas izveidots kā taisnstūra [[paralēlskaldnis]] vai [[cilindrs]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Home Fries''
| attēls                   =  Home fries poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Dīns Parisots]]
| producents               =
* [[Marks Džonsons]]
* [[Lorenss Kasdans]]
* [[Berijs Levinsons]]
* [[Čārlzs Ņūvirts]]
| scenārija autors         = [[Vinss Giligans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Drū Berimora]]
* [[Ketrīna O'Hāra]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Džeiks Basijs]]
* [[Šellija Divāla]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|11|25|}}
| ilgums                   = 90 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/home-fries-1998|title=Home Fries|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190701165904/https://bbfc.co.uk/releases/home-fries-1998|archivedate={{dat|2019|07|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=homefries.htm|title=Home Fries|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= July 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Home Fries''''' ir 1998. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Dīns Parisots]]. Galvenās lomas atveido [[Drū Berimora]], [[Ketrīna O'Hāra]], [[Lūks Vilsons]], [[Džeiks Basijs]] un [[Šellija Divāla]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|11|25||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Holivudlenda
| operators =
| attēls = Hollywoodland film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Allens Kulters]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Adriens Brodijs]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Bobs Hoskinss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hollywoodland''
| studija = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''Back Lot Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Focus Features''
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2006|9|8|ASV}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|16,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3447162369/|title=Hollywoodland |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Holivudlenda"''' ({{Val|en|Hollywoodland}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Allens Kulters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Adriens Brodijs]], [[Daiena Leina]], [[Bens Afleks]] un [[Bobs Hoskinss]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
 |                 name = Lielais Lācis
 |               attēls = Ursa Major IAU.svg
 |         abbreviation = UMa
 |           name_latin = Ursa Major
 |                   RA = 10,67
 |                  dec = +55,38
 |            areatotal = 1279,66
 |             arearank = 3. vieta
 |      numbermainstars = 7, 20
 |   numberstarsplanets = 21
 |    numberbrightstars = 7
 |    numbernearbystars = 8
 |    brighteststarname = ''[[ε UMa]]''
 |        starmagnitude = 1,76
 |      neareststarname = ''Lalande 21185''
 |         stardistance = 8,29
 | numbermessierobjects = 7
 |        meteorshowers =
 |            bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Mazais Lācis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Berenikes Mati]]
[[Medību Suņi]]
[[Vēršu Dzinējs]]
 |            r_latvija = visu gadu
 |               latmax = 90
 |               latmin = 30
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|1994 Winter Olympics}}

sentences:
čipsi]]
'''Čipsi''' ir [[uzkodas]], kuras veido eļļā cepot dažādus produktus. Čipsi sīkāk dalās pēc izmantotā produkta, kas nepieciešams to gatavošanai. Izplatītākie pasaulē ir [[kartupeļu čipsi]], bet ir arī citi čipsu veidi, piemēram, [[banānu čipsi]] un [[pupiņu čipsi]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumu upe
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|156,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1214547457/|title=Mystic River (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|15}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 138 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|10|15}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
| operators = [[Toms Sterns]]
| oriģinālnos = ''Mystic River''
| mūzika = Klints Īstvuds
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Tims Robinss]]
* [[Kevins Beikons]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Lora Linnija]]
| scenārijs = [[Braiens Heldžlends]]
| producents = * Klints Īstvuds
* [[Roberts Lorenss (producents)|Roberts Lorenss]]
* [[Džūdija Hoita]]
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| žanrs = mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Mystic River poster.jpg
| imdb =
}}'''"Noslēpumu upe"''' ({{Val|en|Mystic River}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma. Tās režisors ir [[Klints Īstvuds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Tims Robinss]], [[Kevins Beikons]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Mārša Geja Hārdena]] un [[Lora Linnija]]. Filma ir balstīta uz 2001. gada [[Deniss Lehens|Denisa Lehena]] tāda paša nosaukuma romāna. Tā ir pirmā Īstvuda filma, kurā viņš ir arī mūzikas autors.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Ērglis|Ērglis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Ērglis
| abbreviation = Aql
| name_latin = Aquila
| RA = 20
| dec = +5
| areatotal = 652
| arearank = 22. vieta
| numbermainstars = 8
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Altairs
| starmagnitude = 0,77
| neareststarname = Altairs
| stardistance = 16.72
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Bulta (zvaigznājs)|Bulta]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Čūsknesis]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Vairogs (zvaigznājs)|Vairogs]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Mežāzis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 85
| latmin = 75
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Prokuratūra''' ir iestāde, kas uzrauga [[likumi|likumu]] izpildi un ierosina sodīt likumpārkāpējus, kā arī [[valsts]] vārdā uztur apsūdzību pret tiem [[tiesa|tiesā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tartronskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O5
|molmasa=120,06
|blīvums=
|kušanas temperatūra=156—160 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
}}
'''Tartronskābe''' (2-hidroksipropāndiskābe, hidroksimalonskābe, HOOC−CHOH−COOH) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]] un ir vienkāršākais to pārstāvis. Tartronskābe ir bezkrāsaina cieta viela (prizmatiski kristāli no ētera; no ūdens kristalizējas ar 1 molekulu ūdens). Viegli šķīst ūdenī. Tartronskābes atvasinājumu — 2-metiltartronskābi — sauc par izo[[ābolskābe|ābolskābi]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''RheinEnergieStadion''
|attēls            = FIFA WM06 Stadion Koeln.jpg
|valsts            = {{vieta|Vācija|Ķelne}}
|pilsēta           = Ķelne
|adrese            =
|celtniecība-no    = 1921
|pabeigts          =
|atklāts           = 1923
|izmaksas          =
|izmaksas1         =
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 105 x 68 m
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 49 698
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = ''[[1. FC Köln]]'' ([[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]])
|mājas-lapa        =
}}
'''''RheinEnergieStadion''''' ir [[stadions]] [[Ķelne|Ķelnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Stadionā ir 49 698 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada ''[[1. FC Köln]]''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Nacionālie rēķini''' jeb '''konti''' ir secīgu [[Tabula|tabulu]] komplekss, kurā attēlo [[Prece|preču]] un [[Pakalpojums|pakalpojumu]] izlietojumu un to resursus.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/termini/nacionalo-kontu-sistema-35107.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|03|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141115182049/http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/termini/nacionalo-kontu-sistema-35107.html# |archivedate={{dat|2014|11|15||bez}} }}</ref> Izdevumu un ieņēmumu salīdzināšanā identiskus lielumus plaši lieto [[Makroekonomika|makroekonomiskos]] aprēķinos un statistiskajā uzskaitē. Šie nacionālie rēķini izdevumu pusē akumulē visus pievienotās vērtības elementus kā [[IKP]] pamatu.<ref>Libermanis G. Makroekonomika.- Rīga, Kamene, 2006.g.,28.lpp</ref> Būtiski, ka [[IKP]] nesatur [[materiālās izmaksas]] — starpproduktu. Vienlaikus tiek loģiski pēc reālā satura sakārtoti trīs makroekonomiskie pamatrādītāji:
*[[iekšzemes kopprodukts]] (IKP);
* [[tīrais iekšzemes produkts]] (TIP), kas atšķirībā no IKP ir "tīrs" no amortizācijas atskaitījumiem;
*[[nacionālais ienākums]] (NI), kas nesatur uzņēmējdarbības netiešos nodokļus.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Skandinaviska Enskilda Banken AB''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      =
| Dibināšanas_datums  = 1972. gads
| Sēdeklis            = [[Stokholma]], [[Zviedrija]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vadība              = Annika Falkengrena (prezidente un izpilddirektore)
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               =
| Nozare              = Finanses
| Produkti            =
| Mājaslapa           = http://www.sebgroup.com
}}
'''''Skandinaviska Enskilda Banken AB''''' jeb saīsinājumā '''SEB''' ir [[Zviedrija]]s finanšu uzņēmumu grupa. ''SEB'' darbojas [[Skandināvija|Skandināvijā]], [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]], [[Vācija|Vācijā]], [[Polija|Polijā]], [[Krievija|Krievijā]] un [[Ukraina|Ukrainā]], kā arī uztur stratēģisku klātbūtni vēl desmit citās valstīs. Uzņēmums izveidojās 1972. gadā, apvienojoties ''Stockholms Enskilda Bank'' un ''Skandinaviska Banken''.

sentences:
, tās var paredzami saliekties un neplaisāt.]]
'''Termiskā izplešanās''' ir ķermeņa lineāro izmēru, tilpuma un formu izmaiņas, mainoties tā [[temperatūra]]i. Šķidrumu un [[Gāze|gāzu]] termiskās izplešanās daudzumu pie pastāvīga [[Spiediens|spiediena]] raksturo ar [[Izobārais process|izobāro]] [[Termiskā izplešanās koeficients|izplešanās koeficientu]]. Cietvielu termiskās izplešanās raksturošanai papildus izmanto lineāro termiskās izplešanās koeficientu. [[Monokristāli]]em [[anizotropija]]s dēļ termiskā izplešanās dažādos virzienos ir dažāda.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Denali
| Nosaukums2       = ''Denali''
| Photo            = Denali Mt McKinley.jpg
| Augstums         = 6194
| karte            = Aļaska
| latd= 63 |latm= 04 |lats= 10 |latNS= N
| longd= 151|longm= 00 |longs= 27 |longEW= W
| Atrašanās vieta  = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Kalnu grēda      = [[Aļaskas grēda]]
}}
'''Denali''' (no 1917. līdz 2015. gadam zināms kā '''Makinlija kalns''' ({{val|en|Mount McKinley}})), ir augstākais [[kalns]] [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Denali  virsotne atrodas 6194 [[metrs|metrus]] virs jūras līmeņa. Izvietojies [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Aļaska]]s štatā, [[Aļaskas grēda]]s vidusdaļā, Denali nacionālajā parkā.

sentences:
[[File:Pair programming 1.jpg|thumb|Divi kolēģi programmējot pārī]]
'''Programmēšana pāros''' ir [[spējā izstrāde|spējās izstrādes]] paņēmiens, kurā divi [[programmētājs|programmētāji]] kopīgi strādā pie vienas [[darbstacija]]s. Viens, ''vadītājs'', raksta [[pirmkods|kodu]], kamēr otrs, ''novērotājs'' vai ''navigators'',<ref>{{cite conference |last1=Williams |first1=Laurie |title=Integrating pair programming into a software development process |pages=27–36 |doi=10.1109/CSEE.2001.913816 |conference=14th Conference on Software Engineering Education and Training |date=February 19–20, 2001 |location=Charlotte |editor1-first=Dawn |editor1-last=Ramsey |editor2-first=Pierre |editor2-last=Bourque |editor3-first=Robert |editor3-last=Dupuis |isbn=0-7695-1059-0 |quote=One of the programmers, the driver, has control of the keyboard/mouse and actively implements the program. The other programmer, the observer, continuously observes the work of the driver to identify tactical (syntactic, spelling, etc.) defects, and also thinks strategically about the direction of the work.}}</ref> [[koda apskate|pārskata]] katru koda rindu, tās tapšanas brīdī. Pēc īsa laika intervāla programmētāji mainās lomām.

sentences: '''Nemejas spēles''' (sengr. ''Νεμέων Αγώνων'') ir [[sacensības]] [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]], kas tika rīkotas [[Nemejas ieleja|Nemejas ielejā]], [[Peloponēsa|Peloponēsā]] pie Zeva tempļa, un bija veltītas [[Zevs|Zevam]], līdzīgi kā [[Antīkās olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]]. Šīs spēles tika uzskatītas par vienām no četrām panhellēniskajām spēlēm, un tika rīkotas gadu pirms vai gadu pēc Olimpiskajām spēlēm.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Brīnišķīgais stāsts par Henriju Cukuru
| operators =
| attēls = The Wonderful Story of Henry Sugar poster.jpg
| paraksts =
| žanrs = fantāzija, īsfilma
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents =
| scenārijs = Vess Andersons
| aktieri = * [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Devs Patels]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Ričards Eioeids]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Wonderful Story of Henry Sugar''
| studija = * ''American Empirical Pictures''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|1|[[80. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2023|9|27|Netflix}}
| ilgums = 39 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Brīnišķīgais stāsts par Henriju Cukuru"''' ({{val|en|The Wonderful Story of Henry Sugar}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] fantāzijas [[īsfilma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Vess Andersons]]. Tajā galvenās lomas atveido [[Benedikts Kamberbačs]], [[Reifs Fainss]], [[Devs Patels]], [[Bens Kingslijs]] un [[Ričards Eioeids]]. Filma balstīta uz 1977. gada [[Roalds Dāls|Roalda Dāla]] tāda paša nosaukuma īso stāstu. Šī ir jau otrā Dāla adaptācija, kuras režisors ir Andersons, pēc 2009. gada animācijas filmas "[[Lieliskais Lapsas kungs]]".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2023/film/global/wes-anderson-henry-sugar-the-swan-poison-ratcatcher-1235710449/|title=Wes Anderson Confirms ‘Henry Sugar’ Short Film Collection Will Include ‘The Swan,’ ‘Poison’ and ‘The Ratcatcher’|last=Shafer|first=Ellise|website=Variety|access-date=2023-09-28|date=2023-09-01|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Anrī Bergsons
|          vārds_orig = ''Henri Bergson''
|              attēls = Bergson.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = A. Bergsona portrets (''J.E. Blanche'', 1891)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1859
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1941
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[franči|francūzis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = École normale supérieure
|             zinātne = [[filosofija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[vitālisms|vitālisma]] un mācības par dzīvības spēku pamatlicējs
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] literatūrā (1927)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Anrī Luijs Bergsons''' (''Henri Louis Bergson'', dzimis {{dat|1859|10|18}}, miris {{dat|1941|1|4}}) bija [[franči|franču]] [[filosofs]], [[Intuitīvisms|intuitīvists]], pazīstamākais t.s. "dzīves filosofijas” pārstāvis.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =

    [[File:Henry the Navigator1.jpg|95x95px]]
    [[File:Retrato de Vasco da Gama.png|95x95px]]
    [[File:Ferdinand Magellan.jpg|95x95px]]

    [[Enrike Jūrasbraucējs]]
    [[Vasko da Gama]]
    [[Fernāns Magelāns]]

    [[File:Luís de Camões por François Gérard.jpg|95x95px]]
    [[File:JSJoseSaramago.jpg|95x95px]]
    [[File:Barroso EPP Summit October 2010.jpg|95x95px]]

    [[Luišs di Kamoinšs]]
    [[Žuze Saramagu]]
    [[Žuze Manuels Barozu]]

    [[File:Mourinho in Moscow.jpg|95x95px]]
    [[File:Cristiano Ronaldo 4609.jpg|95x95px]]
    [[File:Tiago Monteiro 2010 WTCC Race of Japan.jpg|95x95px]]

   [[Žuze Mourinju]]
   [[Krištianu Ronaldu]]
   [[Tiagu Monteiru]]

| tauta = <big>Portugāļi</big>
| skaits = aptuveni 14 miljoni (līdz 60 mlj ar portugāļu izcelsmi)
| vieta = {{ubl|
{{POR}} (10 200 000)
|{{BRA}} (800 000)
|{{USA}} (91,096)
|{{FRA}}(798 837)
|{{VEN}} (550 000)
|{{GBR}} (500 000)
|{{CAN}} (415 000)
}}
| valoda = [[portugāļu valoda]]
| reliģija = [[katolicisms]]
}}
'''Portugāļi''' ({{val|pt|Portugueses}}) ir [[Eiropas tautas|Eiropas tauta]] un [[Portugāle]]s pamatiedīvotāji, kas pēc 2011. gada datiem veidoja 96,87% no kopējā Portugāles iedzīvotāju kopskaita. Tautas dzimtā valoda ir [[portugāļu valoda]] un galvenokārt pieder pie [[katolicisms|katolicisma]].

sentences: '''Akronīms''' ({{val-el|άκρος}}, ''akros'' — 'augšējs, ārmalā esošs' + ''όνυμος'', ''onymos'' — 'vārds, nosaukums') ir saīsinājums ([[abreviatūra]]), kas veidots no vairāku vārdu grupas sākumburtiem. Akronīmu izrunā kā veselu vārdu, nevis lasa pa atsevišķiem [[burts|burtiem]]. Akronīmu piemēri — ''[[NATO]]'', [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]], [[AIDS]]. Daudzi akronīmi ir ar laiku kļuvuši par pilnvērtīgiem vārdiem, piemēram, [[lāzers]], kas veidojies kā akronīms no angļu valodas ('''''L'''ight '''A'''mplification by '''S'''timulated '''E'''mission of '''R'''adiation'', kas latviski nozīmē "gaismas pastiprināšana, izmantojot inducēto starojumu").

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Frīdrihs fon Vetbergs''' (''von Wettberg'', [[1779]]—[[1825]].10.VII) bija augsta ranga valsts darbinieks, [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] muižniecības priekšnieks, Kurzemes muižniecības deputāts Pēterburgā, strādājis zemnieku lietu komisijā un komitejā, kam bija jāizstrādā projekts Kurzemes pilsētu stāvokļa uzlabošanai.

sentences:
{{citas nozīmes|Jūrmalas pilsētas daļu|Sloka|Sloka}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Sloka
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          = Slokas_baznica_Lieldienas.jpg
| image_caption          = Slokas baznīca
| image_shield           = Sloka COA.svg
| image_map              = Sloka location map.png
| map_caption            = Slokas novietojums Jūrmalā
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Jūrmala]]
| established_title      = Pirmoreiz minēta
| established_date       = {{dat|1255}}
| established_title1     = Miesta tiesības
| established_date1      = {{dat|1785}}
| established_title2     = Pilsētas tiesības
| established_date2      = {{dat|1878}}
| established_title3     = Iekļauta Jūrmalā
| established_date3      = {{dat|1959}}
| area_total_km2         = 4.8
| population_as_of       = 2008
| population_footnotes   = <ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
| population_total       = 6013
| population_density_km2 = 1252.7
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 34 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 36 | longs = 53 | longEW = E
| elevation_m            = 3
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = <!-- Pasta nodaļa -->
| postal_code            = <!-- pasta indekss un nosaukums, ja atšķiras no apdz. v. (LV-1234 Kaktumiests) -->
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Sloka''' ir [[Jūrmala]]s pilsētas daļa [[Lielupe]]s kreisajā krastā tās rietumu daļā. No [[1878]]. līdz [[1959]]. gadam Sloka bija atsevišķa [[pilsēta]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigzni|Vega (nozīmju atdalīšana)|Vega}}
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Vega
|               attēls =
Vega ar putekļu disku, uzņemta ar [[Spitzer Space Telescope]]
 infrasarkanajos staros
|       citi nosaukumi = Liras alfa, α Lira
|           zvaigznājs = [[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
|          deklinācija = 38° 47′ 01,291″
|        rektascensija = 18h 36m 56,3364s
|    redzamais spožums = 0,03
|   absolūtais spožums = 0,58
|                 masa = 2,11
}}

sentences:
s laikā par Jurjevas Veterināro institūtu pārdēvētais Tērbatas Veterinārais institūts.]]
'''Tērbatas Ķeizariskais Veterinārais institūts''' ({{val|de|Kaiserliche Veterinair-Institut zu Dorpat}}, {{val|et|Tartu veterinaariinstituut}}) bija [[medicīna]]s augstskola, kas darbojās [[Tartu|Tērbatā]]. Izveidots 1848. gadā, 1873. gadā pārveidots par institūtu.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Cēsu Kristus Karaļa Romas katoļu baznīca
| image                 = Võnnu (Cēsis) vanalinn, Palasta tänav. 5.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Latvija
| map_label             = Cēsu katoļu baznīca
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd                  = 57.311424
| longd                 = 25.265765
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| region                =
| location              = {{vieta|Latvija|Cēsis}}
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            = Prāvests Ronalds Melkers
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1928. gads
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=Michelangelo's Pietà, St Peter's Basilica (1498–99).jpg
| image_size=275px
| title=''Pietà''
| artist=[[Mikelandželo]]
| year=1498—1499
| type=[[Marmors]]
| height=174x195 cm
| museum={{vieta|Vatikāns|Svētā Pētera bazilika}}
}}
'''''Pietà''''' ({{izrunā|pjeˈta*}}) ir itāļu mākslinieka [[Mikelandželo]] [[renesanse]]s [[skulptūra]], kas atrodas [[Svētā Pētera bazilika|Svētā Pētera bazilikā]], [[Vatikāns|Vatikānā]]. Mākslas darbs tapis no 1498. līdz 1499. gadam, izgatavots no [[marmors|marmora]].

sentences:
{{Citas nozīmes|muzikālas kompozīcijas veidu|dziesma (nozīmju atdalīšana)|dziesma}}
 pieraksta [[muzikālā notācija|nošu rakstā]]]]
'''Dziesma''' ir neliela apjoma vokāls [[skaņdarbs]], kas tiek izpildīts ar [[balss|balsi]], [[dziedāšana|dziedot]]. Dziesmā muzikālais tēls apvienots ar [[dzeja|dzejisko]]. Parasti dziesma sastāv no [[pants|pantiem]] un [[piedziedājums|piedziedājumiem]]. Nereti [[lirika]] (dziesmas vārdi) ir ar [[atskaņa|atskaņām]] kā dzeja. Dziesmas var saturēt arī [[reliģisks teksts|reliģiskus tekstus]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Augusts Šveinfurts
|     vārds_orig = ''Georg August Schweinfurth''
|         attēls = Georgschweinfurth.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta =  [[Krievijas Impērija]], [[Rīga]]<br />(tagad {{LAT}}).
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 19
|        m_vieta =  [[Veimāras Republika]], [[Minhene]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = [[botāniķis]], [[etnogrāfs]], ceļotājs
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Raugi''' ir [[eikarioti]], vienšūnas organismi, kas ierindoti [[sēnes|sēņu valstī]]. Sarunvalodā vārdu "raugs" visbiežāk izmanto kā sinonīmu "''Saccharomyces cerevisiae''" sugai. [[Mikoloģija|Mikoloģijā]] ar vārdu "raugs" apraksta filoģenētiski nesaistītu sēņu grupu, kurai ir kopīgas morfoloģiskās pazīmes un dzīvesveids.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bēglis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|368,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl206931457/weekend/|title=The Fugutive (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|16}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|44 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 130 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1993|8|6|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| studija = ''[[Kopelson Entertainment]]''
| operators = [[Maikls Čepmens]]
| oriģinālnos = ''The Fugitive''
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| aktieri = * [[Harisons Fords]]
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Sila Vorda]]
* [[Džo Pantoliano]]
* [[Andreass Katsulass]]
* [[Jeruns Krabē]]
| scenārijs = * [[Džebs Stjuarts]]
* [[Deivids Tūi]]
| producents = [[Arnolds Kopelsons]]
| režisors = [[Endrū Deiviss]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The Fugitive movie.jpg
| imdb =
}}'''"Bēglis"''' ({{Val|en|The Fugitive}}) ir 1993. gada asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Endrū Deiviss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Tomijs Lī Džonss]], [[Sila Vorda]], [[Džo Pantoliano]], [[Andreass Katasulass]], [[Jeruns Krabē]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Heinrihs fon Paukers
|     vārds_orig = ''Karl Heinrich von Paucker''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1820
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1883
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Rēvele]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = filologs, latīnists, sengrieķu valodas un literatūras profesors
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = [[Magnuss Georgs fon Paukers]], Anna Kristīne Vilhelmīne fon Bagehufvunda
|          brāļi = [[Ādolfs fon Paukers]]
[[Hermanis Jūlijs fon Paukers]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Hipnotika
| operators =
| attēls = Hypnotic-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, trilleris
| režisors = [[Roberts Rodrigess]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Bens Afleks]]
* [[Alisi Braga]]
* [[Dž. D. Pardo]]
* [[Heila Finlija]]
* [[Dajo Okeniji]]
* [[Džefs Feihi]]
* [[Džekijs Ērls Heilijs]]
* [[Viljams Fihtners]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hypnotic''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2023|3|12|[[South by Southwest|SXSW]]|2023|05|12|Latvija}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|65 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8080204/|title=Hypnotic (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Hipnotika"''' ({{Val|en|Hypnotic}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] trillera filma, kuras režisors ir [[Roberts Rodrigess]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bens Afleks]], [[Alisi Braga]], [[Dž. D. Pardo]], [[Heila Finlija]], [[Dajo Okeniji]], [[Džefs Feihi]], [[Džeikijs Ērls Heilijs]] un [[Viljams Fihtners]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Frānsiss Leins
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Francis Lane''
 |              attēls = Francis Lane.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Frānsiss Adonijahs Leins
 |              dz_dat = {{dat|1874|9|23}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
 |             mir_dat = {{dat|1927|2|17}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 1 (1 bronza)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[ASV olimpiskajās spēlēs|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika olimpiskajās spēlēs|Vieglatlētika]]}}
{{MedalBronze      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
}}

sentences: [[Datorzinātne|Datorzinātnē]] un [[kriptogrāfija|kriptogrāfijā]] '''Merkles koks''' ({{val|en|Merkle tree}}) ir [[koks (datu struktūra)|koks]], kur jebkurš nelapas mezgls satur tā apakšmezglu iezīmes vai vērtības (ja apakšmezgls ir lapas mezgls) [[jaucējvērtība|jaucējvērtību]]. Merkles koks atļauj efektīvu un drošu lielu datu struktūru verificēšanu. Tas ir nosaukts par godu datorzinātniekam [[Ralfs Merkle|Ralfam Merklem]], kas to patentēja 1979. gadā.<ref>{{Cite book | doi = 10.1007/3-540-48184-2_32| chapter = A Digital Signature Based on a Conventional Encryption Function| title = Advances in Cryptology — CRYPTO '87| volume = 293| pages = 369| series = Lecture Notes in Computer Science| year = 1988| last1 = Merkle | first1 = R. C. | isbn = 978-3-540-18796-7}}</ref>

sentences:
{{coord|64|46|27|S|64|03|21|W|display=title|type:cape}}
{{VietasKarte
|Antarktīda-fiziskā
|label=Gemedža rags
|latd=64|latm=46|lats=27|latNS=S
|longd=64|longm=03|longs=21|longEW=W
|position=right
|width=220
|float=right
|mark=Cyan pog.svg
|caption=
}}
s polārstaciju un [[Hiro līcis|Hiro līci]] kreisajā pusē]]
'''Gemedža rags''' ({{val-en|Gamage Point}}) ir klinšains [[zemesrags]] [[Antarktīda|Antarktīdā]], [[Anvera]]s salas dienvidos. Izvietojies [[Artura līcis|Artura līča]] dienvidu piekrastē un iezīmē [[Hiro līcis|Hiro līča]] ziemeļu malu.

sentences:
]]
'''Padomju represijas Baltkrievijā''' ({{val|be|Саве́цкія рэпрэ́сіі ў Белару́сі}}) bija politiski motivētas represijas [[Baltkrievijas PSR]] pret Baltkrievijas iedzīvotājiem, kas tika vajāti, apsūdzot aizdomās par kontrrevolucionāru darbību, piederību [[kulaki]]em, personu īpašuma nacionalizēšanas kavēšanu vai par jebkādas citas par pretvalstisku atzītas darbības veikšanu. Represijas sākas ap 1917. gadu, sasniedzot lielākos apmērus 1930. gados, kad visā [[PSRS]] teritorijā norisinājās [[Lielais terors]]. Represijas aptvēra arī [[Rietumbaltkrievija|Rietumbaltkrieviju]] (1939—1941) pēc tās atdalīšanas no [[Polija]]s un pievienošanas PSRS, iekļaujot Baltkrievijas PSR. Represijas Baltkrievijas PSR teritorijā turpinājās līdz pat [[Josifs Staļins|Josifa Staļina]] nāvei 1953. gadā.

sentences:
{{līdzīgs|Dzimumloceklis}}
'''Loceklis''' jeb '''ekstremitāte''' (no {{val|la|extrēmitās}} — 'robeža, gals') [[anatomija|anatomijā]] ir ķermeņa ārējā daļa vai dabīgs tā pagarinājums, kas izvirzās ārā no [[organisms|organisma]] ķermeņa, piemēram, [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieka]] [[roka]] vai [[aste]]. Pie locekļiem tiek pieskaitīti [[kukaiņi|kukaiņu]] [[taustekļi]], mutes daļas ([[apakšžoklis]], [[augšžoklis]]), [[spārni]], [[žaunas]], [[kāja]]s, dzimumorgāni, [[aste]] un citas [[homoloģija|homoloģiskas]] no ķermeņa [[segments (bioloģija)|segmenta]] izvirzītas daļas.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Congenital diseases and disorders}}

sentences: '''26. janvāris''' ir gada 26. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 339 dienas (340 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''[[Eiro]] banknotes''' ir banknotes, kuras lieto [[eirozona|eirozonā]]. Apgrozībā tās ir kopš [[2002. gads|2002]]. gada, kad tikai izlaistas pirmās sērijas banknotes. Tās izdod katra Eirozonas valsts centrālā banka vai [[Eiropas Centrālā banka|Eiropas Centrālā Banka]]. Kopš [[1999. gads|1999]]. gada eiro bija virtuāla valūta, kuru izmantoja grāmatvedībā un norēķinos, bet no 2002. gada apgrozībā nonāca [[eiro monētas]] un banknotes.

sentences: '''Pentamino''' ir visi tie [[polimino]], kas sastāv no tieši pieciem kvadrātiem. Turklāt pentamino netiek uzskatīti par dažādiem, ja tie iegūstami viens no otra ar pagriešanu vai "apgāšanu" (spoguļattēlošanu). Pastāv tikai divpadsmit unikāli pentamino. Lai saīsinātu pierakstus, pentamino apzīmēšanai bieži lieto burtus F, I, L, N, P, T, U, V, W, X, Y un Z. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas, iegūst 63 pentamino pozīcijas.

sentences: '''Adrenokortikotropais hormons''' ('''AKTH''' ; arī '''adrenokortikotropīns''', '''kortikotropīns''') ir [[Peptīdi|polipeptīds]], [[tropīni|tropīnu]] tipa [[hormons]], ko ražo un izdala [[hipofīze]].<ref name="MortonHall2012">{{Grāmatas atsauce|title=Concise Dictionary of Pharmacological Agents: Properties and Synonyms|url=https://books.google.com/books?id=tsjrCAAAQBAJ&pg=PA84|date=December 6, 2012|publisher=Springer Science & Business Media|isbn=978-94-011-4439-1|pages=84–}}</ref> To lieto arī kā medikamentu un diagnostikas līdzekli. AKTH ir svarīga [[hipotalāma-hipofīzes-virsnieru ass]] sastāvdaļa, un to ķermenis bieži ražo, reaģējot uz bioloģisko stresu (kopā ar prekursoru kortikotropīnu atbrīvojošo hormonu no [[Hipotalāms|hipotalāma]]). Tā galvenais efekts ir palielināta [[Kortizols|kortizola]] ražošana un izdalīšanās [[virsnieres|virsnieru]] garozā. AKTH ir saistīts arī ar diennakts ritmu daudzos organismos.<ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Dibner C, Schibler U, Albrecht U|year=2010|title=The mammalian circadian timing system: organization and coordination of central and peripheral clocks|url=http://doc.rero.ch/record/17505/files/alb_mct.pdf|journal=Annual Review of Physiology|volume=72|pages=517–49|doi=10.1146/annurev-physiol-021909-135821|pmid=20148687}}</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|gaismas parādību|Malduguns (nozīmju atdalīšana)|Malduguns}}

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Tibetas autonomais reģions
| official_name             = <big>བོད་རང་སྐྱོང་ལྗོངས་</big><br />西藏自治区
| settlement_type         = Ķīnas autonoms reģions
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| image_shield            =
| capital                 = [[Lhasa]]
| largest_city            =
| official_language       = [[tibetiešu valoda|tibetiešu]], [[ķīniešu valoda|ķīniešu]]
| spoken_language         =
| image_map               = Tibet in China (claimed hatched) (+all claims hatched).svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Tibetas atrašanās vieta Ķīnā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{CHN}}
| established_title       =
| established_date        =
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = padomes priekšsēdētājs
| leader_name             = Džampa Puncogs
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 1 228 400
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 3 648 100
| population_as_of        = 2020. gadā<ref>https://www.stats.gov.cn/english/PressRelease/202105/t20210510_1817188.html</ref>
| population_rank         =
| population_density_km2  = 2,2
| timezone                = UTC
| utc_offset              = +8
| timezone_DST            =
| utc_offset_DST          =
| website                 = {{url|http://www.tibetinfor.com.cn/}}
| footnotes               =
}}
'''Tibetas autonomais reģions''' ({{val|bo|བོད་རང་སྐྱོང་ལྗོངས།}}, ''bod rang skyong ljongs''; {{val|zh|西藏自治区}}, ''Xīzàng Zìzhìqū'')  ir 1965. gadā izveidota [[Ķīnas Tautas Republika]]s autonoma teritoriālā iedalījuma vienība [[Tibeta|Tibetā]], galvaspilsēta ir [[Lhasa]].

sentences:
[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:Tehniskās zinātnes]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]
[[Kategorija:Ārstēšana]]

sentences: '''11. oktobris''' ir gada 284. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (285. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 81 diena.

sentences: '''Man māmiņa piesacīja''' ir [[Dainas|dainu]] vārdi ar [[Emilis Melngailis|Emiļa Melngaiļa]] melodiju. [[Dziesma]] pirmo reizi tika atskaņota [[VI Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|VI Vispārējos latviešu Dziesmu svētkos]] 1926. gadā, kopā trīs reizes skanējusi [[Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki|Vispārējos latviešu Dziesmu svētkos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dziesmusvetki.lndb.lv/songs/?key=Man+m%C4%81mi%C5%86a|title=Dziesmu svētku krātuve|website=dziesmusvetki.lndb.lv|access-date=2022-10-18}}</ref>

sentences:
{| class="infobox" style="width: 22em; font-size:88%; text-align:left; line-height: 1.5em"
|+ style="font-size: larger; font-weight: bold" |
{{{Article|}}} {{{Name|}}} karogs
|-
{{National flag entry
| Alt = {{{Alt|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext|}}}
| Image = {{{Image|}}}
| Image_size = {{{Image_size|300x150px}}}
| Noborder = {{{Noborder|}}}
| Nickname = {{{Nickname|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks|}}}
| Use = {{{Use|}}}
| Symbol = {{{Symbol|}}}
| Proportion = {{{Proportion|}}}
| Adoption = {{{Adoption|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished|}}}
| Design = {{{Design|}}}
| Designer = {{{Designer|}}}
}}{{#if:{{{Image2|}}}|

{{National flag entry
| Alt = {{{Alt2|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext2|{{{Article|}}} {{{Name|}}} karoga variants}}}
| Image = {{{Image2|}}}
| Image_size = {{{Image_size|210x105px}}}
| Noborder = {{{Noborder2|}}}
| Nickname = {{{Nickname2|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks2|}}}
| Use = {{{Use2|}}}
| Symbol = {{{Symbol2|}}}
| Proportion = {{{Proportion2|}}}
| Adoption = {{{Adoption2|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished2|}}}
| Design = {{{Design2|}}}
| Designer = {{{Designer2|}}}
}}}}{{#if:{{{Image3|}}}|

{{National flag entry
| Alt = {{{Alt3|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext3|{{{Name|}}} karoga variants}}}
| Image = {{{Image3|}}}
| Image_size = {{{Image_size|210x105px}}}
| Noborder = {{{Noborder3|}}}
| Nickname = {{{Nickname3|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks3|}}}
| Use = {{{Use3|}}}
| Symbol = {{{Symbol3|}}}
| Proportion = {{{Proportion3|}}}
| Adoption = {{{Adoption3|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished3|}}}
| Design = {{{Design3|}}}
| Designer = {{{Designer3|}}}
}}}}{{#if:{{{Image4|}}}|

{{National flag entry
| Alt = {{{Alt4|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext4|{{{Name|}}} karoga variants}}}
| Image = {{{Image4|}}}
| Image_size = {{{Image_size|210x105px}}}
| Noborder = {{{Noborder4|}}}
| Nickname = {{{Nickname4|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks4|}}}
| Use = {{{Use4|}}}
| Symbol = {{{Symbol4|}}}
| Proportion = {{{Proportion4|}}}
| Adoption = {{{Adoption4|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished4|}}}
| Design = {{{Design4|}}}
| Designer = {{{Designer4|}}}
}}}}{{#if:{{{Image5|}}}|

{{National flag entry
| Alt = {{{Alt5|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext5|{{{Name|}}} karoga variants}}}
| Image = {{{Image5|}}}
| Image_size = {{{Image_size|210x105px}}}
| Noborder = {{{Noborder|}}}
| Nickname = {{{Nickname5|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks5|}}}
| Use = {{{Use5|}}}
| Symbol = {{{Symbol5|}}}
| Proportion = {{{Proportion5|}}}
| Adoption = {{{Adoption5|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished5|}}}
| Design = {{{Design5|}}}
| Designer = {{{Designer5|}}}
}}}}{{#if:{{{Image6|}}}|

{{National flag entry
| Alt = {{{Alt6|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext6|{{{Name|}}} karoga variants}}}
| Image = {{{Image6|}}}
| Image_size = {{{Image_size|210x105px}}}
| Noborder = {{{Noborder|}}}
| Nickname = {{{Nickname6|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks6|}}}
| Use = {{{Use6|}}}
| Symbol = {{{Symbol6|}}}
| Proportion = {{{Proportion6|}}}
| Adoption = {{{Adoption6|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished6|}}}
| Design = {{{Design6|}}}
| Designer = {{{Designer6|}}}
}}}}
|}<noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums=
|binomial=Achillea nobilis (L.)
|attēls=Achillea nobilis RF.jpg
|att_izmērs=200px
|att_nosaukums=
|valsts=Plantae
|valsts_lv=Augi
|nodalījums=Magnoliophyta
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|klase=Magnoliopsida
|klase_lv=Divdīgļlapji
|rinda=Asterales
|rinda_lv=Asteru rinda
|dzimta=Asteraceae
|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta
|ģints=Achillea
|ģints_lv=Pelašķi
|suga=Achillea nobilis
|suga_lv=Dižais pelašķis
|kategorijas=nē
}}
'''Dižais pelašķis''' (''Achillea nobilis'') ir [[kurvjziežu dzimta]]s [[Pelašķi|pelašķu ģints]] augu suga, kura dabā ir sastopama Eiropas [[Dienvideiropa|dienvidu]] un dienvidaustrumu daļā, kā arī [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Centrālāzija|Centrālāzijā]].  [[Latvija|Latvijā]] dižais pelašķis ir ļoti reta adventīva augu suga tālu ziemeļos no sugas pamatizplatības areāla.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/achillea-nobilis-l/|title=dižais pelašķis - Achillea nobilis L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-19}}</ref>

sentences: '''Tirgus stratēģija''' nosaka galvenos uzņēmuma [[tirgdarbība]]s mērķus. Tirgus stratēģija izriet no uzņēmuma biznesa mērķiem, kuru sasniegšanai tā tiek izstrādāta. Tirgus stratēģijas mērķu īstenošanai tiek izstrādāts detalizētāks [[tirgvedības plāns]]. Tirgus stratēģija norāda "kas" ir jāsasniedz, kamēr mārketinga plāns demonstrē "kā" tas tiks izdarīts. Mārketinga stratēģijā parasti iekļauj: galvenos tirgus mērķus, [[Pozicionēšana (tirgzinība)|pozicionējuma]] aprakstu, īstermiņa un ilgtermiņa tirgus mērķus.<ref>[https://www.thebalance.com/first-steps-to-marketing-a-small-business-2295223 Marketing Strategy vs. Marketing Plan]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.seb.lv/info/biznesa-uzsacejiem/ne-soli-bez-marketinga-strategijas |title=Ne soli bez mārketinga stratēģijas |access-date={{dat|2017|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2016|11|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161106102945/http://www.seb.lv/info/biznesa-uzsacejiem/ne-soli-bez-marketinga-strategijas }}</ref>

sentences:
[[File:Stellarparallax2.svg|thumb|[[Zvaigzne]]s paralakse]]
[[File:Parallax.gif|thumb|275px|Paralakse attēlota ar animāciju, šķiet, ka tuvākie objekti pārvietojās ātrāk]]
'''Paralakse''' [[Astronomija|astronomijā]] ir šķietama debess spīdekļa pārvietošanās pie [[debess sfēra]]s, ja novērotājs maina novērošanas stāvokli. Paralakse ir apgriezti proporcionāla attālumam līdz spīdeklim.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marta, Mārsija, Meja Marlēna
| attēls                   = Martha Marcy May Marlene.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Martha Marcy May Marlene''
| žanrs                    = trilleris, drāma
| režisors                 = [[Šons Durkins]]
| producents               =
* [[Entonijs Kamposs]]
* [[Patriks S. Kaninghems]]
* [[Džošs Monds]]
| scenārija autors         = Šons Durkins
| galvenajās lomās         =
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Džons Hokss]]
* [[Sāra Polsone]]
* [[Hjū Dānsijs]]
| mūzika                   =
* [[Daniels Bensi]]
* [[Saunders Džuriānss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[This Is That]]''
* ''[[Borderline Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|10|21|ASV|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/martha-marcy-may-marlene-2011|title=Martha Marcy May Marlene|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323125423/http://www.bbfc.co.uk/releases/martha-marcy-may-marlene-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|600 000}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marthamarcymaymarlene.htm|title=Martha Marcy May Marlene (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marta, Mārsija, Meja, Marlēna"''' ({{val|en|Martha Marcy May Marlene}}) ir 2011. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Šons Durkins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Elizabete Olsena]], [[Džons Hokss]], [[Sāra Polsone]] un [[Hjū Dānsijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|21||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums =
 |        attēls =Wiesenpieper Meadow pipit.jpg
 | att_nosaukums =[[Pļavas čipste]] (''Anthus pratensis'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Motacillidae
 |  dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Anthus
 | ģints_lv=Čipstes
 |      binomial = Anthus <small>([[Johann Matthäus Bechstein|Bechstein]], 1805)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 99
 | lv  = Deviņdesmit deviņi
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Krustpils saliņa.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Starptautisko signālkarogu''' sistēma ir [[karogu signāli|karogu signālu]] sistēma, kurā atsevišķus alfabēta burtus attēlo ar karogiem no viena [[kuģis|kuģa]] otram. Tā ir daļa no [[Starptautiskie signālu kodi|Starptautisko signālu kodu]] (ICS) sistēmas.<ref name="international">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.anbg.gov.au/flags/signal-flags.html |title=International Marine Signal Flags |access-date={{dat|2015|06|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150810123601/http://www.anbg.gov.au/flags/signal-flags.html |archivedate={{dat|2015|08|10||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Glāzgovas katoļu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Andrew's_Metropolitan_Cathedral,_Glasgow_01.jpg
| image_size            =
| caption               = Glāzgovas katoļu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Glāzgovas katoļu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.855461
| longd                 = -4.252897
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Glāzgova}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džeimss Gillespī Greiems]] (''James Gillespie Graham'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1814. gads
| year_completed        = 1816. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Glāzgovas katoļu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2002811"
}
</mapframe>
'''Svētā Andreja metropoles katedrāle''' ({{val|en|The Metropolitan Cathedral Church of Saint Andrew}}) jeb '''Glāzgovas metropoles katedrāle''' ({{val|en|Glasgow Metropolitan Cathedral}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Glāzgova|Glāzgovā]]. Dievnams ir 1878. gadā nodibinātās [[Glāzgovas arhdiecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Reiz Brigē
| attēls                   =  In Bruges poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In Bruges''
| žanrs                    = melnā komēdija, kriminālfilma
| režisors                 = [[Mārtins Makdona]]
| producents               =
* [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Zernins]]
| scenārija autors         = Mārtins Makdona
| galvenajās lomās         =
* [[Kolins Ferels]]
* [[Brendans Glīsons]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Klemense Poezija]]
| mūzika                   = [[Kārters Burvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blueprint Pictures]]''
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Scion Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''Focus Features''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2008|2|8|ASV|2008|4|18|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/bruges-2007|title=In Bruges|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2019|archive-date={{dat|2019|07|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190709163807/https://bbfc.co.uk/releases/bruges-2007}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|39,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0780536/?ref_=bo_se_r_1|title=In Bruges|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|11|19||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Reiz Brigē"''' ({{val|en|In Bruges}}) ir 2008. gada kriminālā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Mārtins Makdona]]. Galvenās lomas atveido [[Kolins Ferels]], [[Brendans Glīsons]], [[Reifs Fainss]] un [[Klemense Poezija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{atsauces+}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = ''Arsenal M23''
|valsts             = {{flag|Igaunija}}
|tips               = [[Mašīnpistole]]
|konstruktors       =
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           = 1923.—1940.
|bruņojumā          = [[Igaunijas Republika (1918-1940)|Igaunijas]]
[[Latvijas Republika (1918-1940)|Latvija]]
[[Spānija]]
PSRS
|patronu_tips       = 9x20 mm
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 600-700 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 365 m/s
|attālums           =
|masa               =
|garums             =
|stobrs             =
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   = 40 patronas
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''''Arsenal M23''''' bija [[Igaunija]]s [[mašīnpistole]], kas izstrādāta pirms Otrā pasaules kara. Galvenais projektētājs bija inženieris Johanness Teimans, saražots aptuveni 600 ieroču, no kuriem daži tika pārdoti [[Latvija|Latvijā]] un 1930. gadu otrajā pusē uz [[Spānija|Spāniju]], kur tos izmantoja [[Spānijas pilsoņu karš|Spānijas pilsoņu kara]] laikā republikāņu pusē.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-valīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11NO2
|molmasa=117,15
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=315 °C (aizkausētā kapilārā)
|viršanas temperatūra=sublimējas; sadalās
|izoelektriskais punkts=6,00
}}
'''Valīns''' ('''''Val''''', 2-amino-3-metilbutānskābe, α-aminoizobaldriānskābe, C5H11NO2) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Tā ir alifātiskā aminoskābe. Valīns ir bezkrāsaina kristāliska viela (prizmatiski kristāli no ūdens vai heksagonālas plāksnītes no [[etanols|etanola]]). Vielas nosaukums cēlies no [[baldriāns|baldriāna]] ({{Val-la|valeriana}}).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = NeisseriaGonorrhoeae.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Proteobacteria
| tips_lv =Proteobaktērijas
| dzimta =Neisseriaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Neisseria
| ģints_lv =
| suga =Neisseria gonorrhoeae
| suga_lv =Gonokoks
| kategorijas = nē
}}
'''Gonokoks''' (''Neisseria gonorrhoeae'') ir gramnegatīva baktērija, morfoloģiski pieder pie [[Baktēriju morfoloģija#Baktēriju formas|diplokokiem]]. Patogēns cilvēkiem, ir ekstra- un intracelulārs parazīts;<ref name="sexclinic"/> izraisa [[Gonoreja|gonoreju]].<ref name="humbio"/>

sentences:
{{citas nozīmes|gāzveida apvalku ap debess ķermeņiem|atmosfēra (nozīmju atdalīšana)|atmosfēra}}
{{cita nozīme|gāzveida apvalku ap debess ķermeņiem|Zemes atmosfēru|Zemes atmosfēra}}
 aktīvo atmosfēru.]]
'''Atmosfēra''' ({{val|el|ἀτμός}}, ''atmós'' — 'tvaiks' un {{gree|σφαῖρα}}, ''sphaîra'' — 'lode') ir [[gāze|gāzveida]] apvalks, ko [[astronomisks objekts|debess ķermeņi]] savas [[gravitācija]]s dēļ notur ap sevi. Tā kā nav asu robežu starp atmosfēru un starpplanētu telpu, tad parasti par atmosfēru uzskata to gāzu, tvaiku un putekļu apvalku, kas rotē kopā ar debess ķermeni.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus:text:1999.04.0057:entry=a)tmo/s|title=Henry George Liddell, Robert Scott, A Greek-English Lexicon, ἀτμός|website=www.perseus.tufts.edu|access-date=2022-08-23}}</ref> Atmosfēras slāņa biezums dažādiem debess ķermeņiem var būt krasi atšķirīgs. Tas ir īpaši biezs [[gāzu planēta|gāzu planētām]]. Ne tikai [[planēta|planētām]], bet arī [[zvaigzne|zvaigznēm]] ir atmosfēra, kas ir to ārējais slānis, sākot ar [[fotosfēra|fotosfēru]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Sunshine''
| attēls                   =  Sunshine 1999 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Coriolanus''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 = [[Istvans Zabo]]
| producents               =
* [[Andrass Hamori]]
* [[Roberts Lantoss]]
| scenārija autors         =
* [[Izraels Horovics]]
* Istvans Zabo
| galvenajās lomās         =
* [[Reifs Fainss]]
* [[Rouzmarija Herisa]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Dženifera Ēle]]
* [[Debora Kara Angera]]
* [[Mollija Pārkere]]
* [[Džeimss Freins]]
* [[Džons Nevils]]
* [[Mirjama Margo]]
| mūzika                   = [[Moriss Džarrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alliance Atlantis]]''
* ''[[Bavaria Film and TV Fund]]''
* ''[[Channel Four Films]]''
* ''[[Eurimages]]''
* ''[[Filmfonds Wien]]''
* ''[[InterCom]]''
* ''[[Kinowelt Filmproduktion]]''
* ''[[The Movie Network]]''
* ''[[TV2]]''
* ''[[Téléfilm Canada]]''
* ''[[Österreichischer Rundfunk]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Kinowelt Filmverleih]]''
* ''[[InterCom]]''
* ''[[Alliance Atlantis]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 180 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/sunshine-1999|title=Sunshine|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 25, 2019|archive-date={{dat|2019|10|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191025170829/https://bbfc.co.uk/releases/sunshine-1999}}</ref>
| valsts                   =
* {{GER}}
* {{AUS}}
* {{HUN}}
* {{CAN}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|7,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0145503/?ref_=bo_se_r_2|title=Sunshine|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Sunshine''''' ({{val|en|Coriolanus}}) ir 1999. gada vēsturiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Istvans Zabo]]. Galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]], [[Rouzmarija Herisa]], [[Reičela Vaisa]], [[Dženifera Ēle]], [[Debora Kara Angera]], [[Mollija Pārkere]], [[Džeimss Freins]], [[Džons Nevils]] un [[Mirjama Margo]]. Filmas pirmizrāde notika 1999. gada septembrī Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 99
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 29
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Es
|             atommasa = [252]
|   valences elektroni = [Rn]5f117s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3''', +4
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 8840
|  kušanas temperatūra = 1133 K (860 °C)
| viršanas temperatūra = 1269 K (996 °C) (aplēses)
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''YIT Oyj''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''Allmänna Ingeniörsbyrån''<br />''Perusyhtymä''
| successor        =
| foundation       = 1987. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[Celtniecība]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 11 000
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.yitgroup.com/ yitgroup.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Eilera formula''', kas nosaukta [[Leonards Eilers|Leonarda Eilera]] vārdā, ir formula [[Komplekss skaitlis|komplekso skaitļu]] analīzē, kas saista [[trigonometriskās funkcijas]] ar kompleksas [[Kāpināšana|pakāpes funkciju]]. Eilera formula apgalvo, ka jebkuram [[Reāls skaitlis|reālam skaitlim]] <math> x </math> izpildās:

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Tumšais bruņinieks
|    oriģinālnos = ''The Dark Knight''
|         attēls = Dark Knight.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Kristofers Nolans]]
|     producents =
* [[Kristofers Nolans]]
* [[Emma Tomasa]]
* [[Čārlzs Rovens]]
|      scenārijs =
* [[Džonatans Nolans]]
* [[Kristofers Nolans]]
|        aktieri =
* [[Kristians Beils]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Hīts Ledžers]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Morgans Frīmens]]
|         mūzika =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
|      operators = [[Volijs Pfisters]]
|        montāža = Lī Smits
|        studija =
* ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[Syncopy Films]]''
* ''[[DC Comics]]''
|    izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2008|7|14|Buenosairesas pirmizrāde|2008|7|18|ASV|2008|7|24|Apvienotā Karaliste|2008|7|25|Latvija<!-- <ref name="tvnetlv"/> -->}}
|         ilgums = 152 minūtes<ref name="The Dark Knight"/>
|         valsts =
* {{USA}}
* {{GBR}}<ref name="Lum"/><ref name="BFI"/>
|         valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|185 miljoni}}<ref name="BOM"/>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|1 005 miljardi}}<ref name="BOM"/>
|    iepriekšējā = "[[Betmens: Sākums]]"
|         nākamā = "[[Tumšais bruņinieks atgriežas]]"
|           imdb = 0468569
}}
'''"Tumšais bruņinieks"''' ({{val|en|The Dark Knight}}) ir 2008. gada [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Kristofers Nolans]]. Filmas sižets veidots pēc ''[[DC Comics]]'' personāža [[Betmens|Betmena]]. Šī ir otrā filma Nolana "[[Betmens (filmu sērija)|Betmena]]" triloģijā, turpinājums 2005. gada filmai "[[Betmens: Sākums]]".

sentences:
puslodes reģioni, kuru bojājumu gadījumā var rasties afāzija<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://academic.oup.com/brain/article-lookup/doi/10.1093/brain/awt374|title=Lesion correlates of patholinguistic profiles in chronic aphasia: comparisons of syndrome-, modality- and symptom-level assessment|last=Henseler|first=Ilona|last2=Regenbrecht|first2=Frank|website=academic.oup.com|access-date=2023-03-22|doi=10.1093/brain/awt374|last3=Obrig|first3=Hellmuth}}</ref>]]
'''Afāzija''' ir nespēja saprast [[Valoda|valodu]] vai nespēja [[Runa|runāt]] smadzeņu reģionu bojājumu dēļ.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Damasio|first=Antonio R.|date=1992-02-20|title=Aphasia|url=http://www.nejm.org/doi/abs/10.1056/NEJM199202203260806|journal=New England Journal of Medicine|language=en|volume=326|issue=8|pages=531–539|doi=10.1056/NEJM199202203260806|issn=0028-4793}}</ref> Galvenie cēloņi ir [[Smadzeņu insults|insults]] un galvas trauma; tās izplatību ir grūti noteikt, bet tiek lēsts, ka [[Globālie ziemeļi|globālajos ziemeļos]] 0,1–0,4% insulta gadījumi ir izraisījuši afāziju.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Code|first=Chris|last2=Petheram|first2=Brian|date=2011-02-01|title=Delivering for aphasia|url=https://doi.org/10.3109/17549507.2010.520090|journal=International Journal of Speech-Language Pathology|volume=13|issue=1|pages=3–10|doi=10.3109/17549507.2010.520090|issn=1754-9507|pmid=21329405}}</ref> Afāzija var rasties arī smadzeņu audzēju, smadzeņu infekciju vai neirodeģeneratīvu slimību (piemēram, [[Demence|demences]]) rezultātā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.webmd.com/brain/aphasia-causes-symptoms-types-treatments|title=Aphasia: What to Know|last=Sreenivas|first=Shishira|website=WebMD|access-date=2023-03-22|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.asha.org/public/speech/disorders/Aphasia/|title=Aphasia|website=American Speech-Language-Hearing Association|access-date=2023-03-22|language=en}}</ref>

sentences:
{{Sporta interešu zonas}}
{{Commonscat|Sports}}
{{portāls2|Sports}}
{{catmore}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Frīdrihs fon Reke
|          vārds_orig =
|              attēls = Johans Frīdrihs fon Reke Eginka glezna.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = J. F. fon Reke ([[Eginks]], 1842)
|             dz_gads = 1764
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1846
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 13
|             m_vieta = Jelgava, [[Kurzemes guberņa]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Johans Reke, Sofija Elizabete Šmite
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = Elizabete Kupfere
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[vēsturnieks]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
{{Citas nozīmes|vēsturnieku|Reke|Reke}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Strelitzia nicolai
| attēls = Strelitzia nicolai 3.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Strelīciju dzimta
| dzimta = Strelitziaceae
| ģints = Strelitzia
| ģints_lv = Strelīcijas
| autors = Regel & Körn.
| suga = Strelitzia nicolai
| suga_lv = Nikola strelīcija
}}'''Nikola strelīcija''' (''Strelitzia nicolai'') ir strelīciju suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir no [[Zimbabve]]s austrumiem līdz [[Kvazulu-Natāla]]s un [[Botsvāna]]s austrumiem. Augs aug galvenokārt [[Subtropu josla|subtropu]] biomā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:798185-1|title=Strelitzia nicolai Regel & Körn. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-25|language=en}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #0070B9
| nos = ''SC Heerenveen''
| pilns = ''Sportclub Heerenveen''
| pilsēta = {{vieta|Nīderlande|Hērenvēna}}
| līga = [[Eredivisie]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 8. vieta
| dib = 1920
| dib_mēn = 7
| dib_dat = 20
| stad = [[Abes Lenstra stadions]]
| ietilp = 26 800
| tren = {{flaga|Nīderlande}} Kēss van Vonderens
| mediji = {{url|https://www.sc-heerenveen.nl/}}
| body1 = FFFFFF
| pattern_la1 = _heerenveenh1718h
| pattern_b1 = _heerenveen1718H
| pattern_ra1 = _heerenveen1718h
| pattern_sh1 =
| pattern_so1 = _heerenveen1617h
| leftarm1 = 0070b8
| rightarm1 = 0070b8
| shorts1 = FFFFFF
| socks1 = 000000
| body2 = 000000
| pattern_la2 = _heerenveenh1718a
| pattern_b2 = _heerenveen1718A
| pattern_ra2 = _heerenveen1718a
| pattern_sh2 = _heerenveen1718a
| pattern_so2 = _heerenveen1718a
| leftarm2 = 000000
| rightarm2 = 000000
| shorts2 = 000000
| socks2 = FF1A1A
| logo = SC Heerenveen logo.svg
}}

sentences: '''Onkoloģija''' ({{val|el|ὄγκος}}, ''onkos'' — ‘pampums, audzējs’, {{gree|λόγος}}, ''logos'' — ‘jēdziens, mācība’) ir [[medicīna]]s nozare, kas pēta [[audzējs|audzējus]], kā arī to [[cēlonis|cēloņus]], attīstību, ārstēšanas un profilakses iespējas. Onkoloģijas speciālisti tiek saukti par '''onkologiem'''.

sentences: '''Cikliskā redundances pārbaude''' jeb '''CRC''' ({{val-en|Cyclic redundancy check}})<ref>{{AkadTerm|term=CRC|lang=EN}}</ref> ir [[kontrolsumma]]s algoritms, ko izmanto [[datortīkls|datortīklos]] un datu glabāšanas ierīcēs, lai pārbaudītu, vai datu pārraides, ierakstīšanas vai nolasīšanas procesu gaitā nav radušās kļūdas. Nosūtītājs katram datu blokam pievieno skaitli, kura pamatā ir bloka satura [[polinomu dalīšana]]s atlikums. Šī pati darbība tiek veikta saņēmēja pusē. Salīdzinot šos skaitļus, var spriest par datu pareizību un veikt koriģējošas darbības, ja tie nesakrīt (piemēram, pieprasot saņēmējam datus nosūtīt atkārtoti).

sentences:
{{jāuzlabo|vēl jālatvisko}}
{{atveidošana}}
'''Tvaika autotransporta līdzekļu vēsture''' aptver ar [[Tvaika dzinējs|tvaika dzinēju]] darbināmu [[transportlīdzeklis|transportlīdzekļu]] attīstību, kas paredzēti izmantošanai uz sauszemes bez piesaistītes [[sliede|sliedēm]], gan uz parastiem [[autoceļš|autoceļiem]], piemēram, [[tvaika automobilis]] un tvaika ekipāža, gan lauksaimniecībai vai smagajiem pārvadājumiem, piemēram, [[lokomobile]].

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums        = Kurzemes ģerbonis
|attēls           = Coat of arms of Kurzeme.svg
|attēla_platums   = 220
|mazais           =
|mazais_platums   = 100
|mazais_paraksts  =
|īpašnieks        = [[Latvija]]s Republika
|ieviests         = 1930. gadā
|vairogs          = sudraba laukā pretēji pagriezts sarkans [[lauva]]
|agr_versijas     =
|lietojums        =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jorkas raga pussala
|attēls              = A2015 Cape York Peninsula map.svg
|attēla paraksts     = Jorkas raga pussalas karte
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
| map_type    = Austrālija#Kvīnslenda
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums = ''Cape York Peninsula''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd=15|latm= |latNS=S
|longd=143|longm= |longEW=E
|platība             = 137 000
|garums              = 660
|platums             = 430
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 800
|salu skaits         =
|valsts              = Austrālija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = {{AU-QLD}}
|iedzīvotāji         = 18 000
|iedzīvotāju gads    = 2016
|blīvums             = 0,13
|pamatiedzīvotāji    = [[austrālijas aborigēni|aborigēni]], [[austrālieši]]
|valsts lielpilsēta  = [[Veipa]]
|piezīme =
}}

'''Jorkas raga pussala''' ({{val|en|Nova Scotia Peninsula}}) ir pussala [[Austrālija]]s ziemeļaustrumos.<ref>{{PZT|311}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Kvīnslenda]]s štatā. Lielākā daļa pussalas iedzīvotāju ir [[Austrālijas aborigēni]] (ap 60%), kas runā vairāk kā 30 valodās. Administratīvais un komerciālais centrs ir [[Kuktauna]] pussalas austrumu krastā, bet lielākā apdzīvotā vieta ir kalnraču pilsētiņa [[Veipa]] rietumu krastā. Nodēvēta pēc Austrālijas tālākā sauszemes ziemeļu punkta [[Jorkas rags|Jorkas raga]] pussalas ziemeļu galā.

sentences:
{{Upes infokaste
| attēls            = Weserhb.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vēzere pie Brēmenes
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         = [[Fulda (upe)|Fulda]], [[Vera (upe)|Vera]]
| ieteka            = [[Vatu jūra]]
| sāk_plat_d=51| sāk_plat_m=25| sāk_plat_s=17| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=9 | sāk_gar_m=38| sāk_gar_s=53| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53| iet_plat_m=32| iet_plat_s=08| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=8 | iet_gar_m=33| iet_gar_s=56| iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}
| garums            = 452
| iztekas_augstums  = 116
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 79
| gada_notece       =
| baseins           = 46 306
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vācija
  | reljefs           = jā
}}
'''Vēzere''' ({{val|de|Weser}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]]. Sākas, satekot [[Fulda (upe)|Fuldai]] un [[Vera (upe)|Verai]], ietek [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]] pie [[Brēmene]]s.<ref>{{PZT|756}}</ref> Augštecē tek caur kalnainu apvidu, sauktu [[Vēzerberglande|Vēzerberglandi]] (''Weserbergland''), kur tek pa dziļu ieleju. Lejtecē iztaisnota. Grīvā veido [[estuārs|estuāru]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Čārlija Vilsona karš
| attēls                   = Charliewilsonwarposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Charlie Wilson's War''
| žanrs                    = drāma, komēdija, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Maiks Nikolss]]
| producents               =
* [[Gerijs Getzmens]]
* [[Toms Henkss]]
| scenārija autors         = [[Ārons Sorkins]]
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Emilija Blanta]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Neds Bītijs]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Playtone]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Participant Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|12|21||bez}}
| ilgums                   = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/charlie-wilsons-war-2007|title=Charlie Wilson's War|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= January 28, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=charliewilsonswar.htm|title=Charlie Wilson's War (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= {{dat|2022|8|8||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Čārlija Vilsona karš"''' ({{val|en|Charlie Wilson's War}}) ir 2007. gada ASV biogrāfiska kinokomēdija, kas balstīta uz Džordža Krila tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors ir [[Maiks Nikolss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Džūlija Robertsa]], [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Emilija Blanta]], [[Eimija Adamsa]] un [[Neds Bītijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|12|21||bez}}.

sentences:
{{Vikisaites+}}
{{jāuzlabo}}
'''Patentpilnvarotais''', arī '''patentpilnvarnieks''', Latvijā ir fiziska persona, kas ir atestēta un reģistrēta nacionālajā patentu iestādē kā profesionāls patentpilnvarnieks.<ref>Poļakovs G. Rūpnieciskā īpašuma aizsardzība. Skaidrojošā vārdnīca. — Rīga, 1999. — 88.lpp.</ref>

sentences: [[levitācija|levitē]] virs zemas [[temperatūra]]s [[Supravadītspēja|supravadītāja]]]]

sentences:
<includeonly>{{#if:{{#property:P21}}|{{#ifeq:{{#property:P21}}|{{vīrsiev|{{{1|}}}|vīr=vīrietis|siev=sieviete}}||[[Kategorija:P21: nesakrīt ar vērtību Vikidatos]]}}|[[Kategorija:P21: nav Vikidatos]]}}</includeonly><noinclude>
* [[:Kategorija:P21: nav Vikidatos]]
* [[:Kategorija:P21: nesakrīt ar vērtību Vikidatos]]
[[Kategorija:Vikidati]]
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]</noinclude>

sentences:
{{Citas nozīmes|ceremoniju|Kāzas (nozīmju atdalīšana)|Kāzas}}
 glezna „Kāzas”]]
'''Kāzas''' jeb '''vedības''' ir [[ceremonija]], kuras laikā tiek noslēgta [[laulība]]. Dažādām tautām un etniskām grupām kāzu tradīcijas un rituāli ir atšķirīgi. Pirms kāzām vīrieti sauc par [[līgavainis|līgavaini]], sievieti — [[līgava|līgavu]], pēc kāzām viņi attiecīgi pārtop par [[vīrs|vīru]] un [[sieva|sievu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Bladder Wrack (Fucus vesiculosus) - geograph.org.uk - 224125.jpg| |       platums = 240px
|       valsts = Chromalveolata
|     valsts_lv = Hromisti
|      tips= Heterokontophyta
|       tips_lv = Heterokonti
|klase = Phaeophyceae
|      klase_lv = Brūnaļģes
|kārta = Fucales
|      dzimta = Fucaceae
|ģints = Fucus
|        suga =Pūšļu Fuks (F.vesiculosus)
| binomial = Fucus vesiculosus L.
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Jakobs Lipmans
|          vārds_orig = Jacob Goodale Lipman
|              attēls = Jacob Goodale Lipman (1874-1939).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1874
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Jaunjelgava|td=Latvija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1939
|           m_mēnesis = 04
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Ņubransvika (ASV)|Ņubransvikā]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = Ratgera universitāte, Kornela universitāte
|             zinātne = agroķīmija, [[bakterioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = augsnes [[mikrobioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: {{commons category|Buildings in Egypt|Celtnes un būves Ēģiptē}}

sentences: '''Blīvuma funkcionāļa teorija''' jeb DFT ({{val|en|Density-functional theory}}) ir viena no visplašāk izmantotajām ''ab initio'' [[atoms|atomu]], [[Molekula|molekulu]], [[Kristāls|kristālu]], virsmu un to mijiedarbību skaitļošanas metodēm.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Argaman|first=Nathan|last2=Makov|first2=Guy|date=2000-01-XX|title=Density functional theory: An introduction|url=http://aapt.scitation.org/doi/10.1119/1.19375|journal=American Journal of Physics|language=en|volume=68|issue=1|pages=69–79|doi=10.1119/1.19375|issn=0002-9505}}</ref> DFT daudzelektronu sistēmas var tikt aprēķinātas, izmantojot [[funkcionālis|funkcionāļus]] (jeb funkcijas no funkcijām). DFT gadījumā funkcionāļi ir atkarīgi no [[Elektronu blīvums|elektronu blīvuma]]. DFT ir viena no populārākajām metodēm, kas pieejamas skaitļošanas [[Fizika|fizikā]] un [[Ķīmija|ķīmijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Skudrskābes struktūrformula un molekulas modelis
|citi nosaukumi = metānskābe, ūdeņraža karbonskābe
|CAS numurs = 64-18-6
|ķīmiskā formula=HCOOH
|molmasa=46,03
|blīvums=1220
|kušanas temperatūra=281,5 K (8,4 °C)
|viršanas temperatūra=373,9 K (100,8 °C)
}}
'''Skudrskābe''' (metānskābe, HCOOH) ir vienkāršākā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Skudrskābe ir bezkrāsains, ļoti kodīgs šķidrums ar asu smaku. Skudrskābe ir viena no spēcīgākajām organiskajām skābēm. Ar to jāapietas uzmanīgi, jo skudrskābe, atšķirībā no neorganiskajām skābēm, viegli izkļūst cauri [[āda]]i un tauku slānim, radot dziļas, ilgi nedzīstošas čūlas.

sentences: '''Pirkšana''' ir [[komercija|komerciāla]] darbība, kas saistīta ar [[prece]]s vai [[pakalpojums|pakalpojuma]] saņemšanu no pārdevēja, pēc brīvprātīgas abu pušu vienošanās par [[cena|cenu]] un citiem pirkšanas-pārdošanas darījuma nosacījumiem. Vairums pirkšanas darījumu notiek [[tirgus|tirgū]], kur pārdevēji pircējiem masveidā piedāvā jau gatavus, bieži vien tipveida produktus. Taču daudzos gadījumos pirkšana un pārdošana var būt komplicēts process, kas aizsākas ar pārdodamās preces pasūtīšanu, [[projektēšana|projektēšanu]] un izgatavošanu. Parasti tie ir sarežģīti objekti vai tehniskas būves, piemēram, [[elektrostacija]]s, [[kuģis|kuģi]], dažādi [[infrastruktūra]]s u.c. objekti.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Aņuja
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Jakutija#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=68| sāk_plat_m=27| sāk_plat_s=43| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=160| sāk_gar_m=48| sāk_gar_s=10| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=68| iet_plat_m=30| iet_plat_s=28| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=160| iet_gar_m=56| iet_gar_s=39| iet_gar_EW=E
| garums            = 8
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 0,2
| ietekas_augstums  = 0,1
| kritums           =
| caurtece          = 500
| gada_notece       = 15.78
| baseins           = 107 000
| baseins_latvijā   =
| satekupes          = [[Boļšojaņuja]], [[Malijaņuja]]
| izteka             =
| ieteka             = [[Kolima (upe)|Kolima]]
| tek_caur           =
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      =
}}

sentences: '''Kas tie tādi, kas dziedāja''' ir populāra [[latviešu tautasdziesma]] [[Dāvids Cimze|Dāvida Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{Slikts tulkojums}}{{jāuzlabo}}
'''Relācija''' ir [[datu struktūra]], kas sastāv no virsraksta un no nesakārtotas [[Kortežs|kortežu]] [[Kopa|kopas]], kuras lieto vienādus datu tipus. Relāciju datubāzes izmanto fiksēta formāta savstarpēji saistītas tabulas. Pastāv vairāki relāciju tipi ( 1:1 ; 1:n )
::Kad [[Edgars Kods]] (''Edgar Codd'') izgudroja relāciju modeli, viņš ieviesa jēdzienu no [[Binārs|binārās]] relācijas (matemātiskās relācijas) uz '''n-āro relāciju'''. Relācija ir pamatjēdziens relāciju modelī.
:Relācijai ir [[nulle]] vai vairāk [[kortežs|kortežu]] ([[Angļu valoda|angļu:]] ''"tuples"'').
:'''Relācijas vērtība''' ir relācijas instance.
:'''Relācijas mainīgais''' (relvar) ir mainīgais, kuram ir relācijas [[vērtība]].

sentences: '''Tilpuma deformācija''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem. Šajā deformācijā nemainās [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] [[forma]], mainās tikai [[tilpums]], tā notiek, pieliekot visiem ķermeņa [[virsma]]s punktiem vienādu normālo (virsmai perpendikulāro) [[Mehāniskais spriegums|mehānisko spriegumu]], un ir iespējama visu [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļu]] ķermeņiem. Praktiski tas veicams [[Barokamera|barokamerā]].

sentences: '''Robežkalibrs''' ir bezskalas [[Mērinstruments|kontroles rīks]], ar kuru pārbauda izstrādājuma (biežāk — gludo cilindrisko salāgojumu, bet arī konisku virsmu, vītņu u.c.) [[Ģeometrija|ģeometrisko]] [[Parametrs (tehnika)|parametru]] — [[Izmērs|izmēra]], [[forma]]s, [[Virsma|virsmu]] savstarpējā novietojuma<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Vispārīgās metroloģijas pamatkurss|last=Šīrons|first=Edgars|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|year=2008|isbn=978-9984-32-027-4|last2=Rudzītis|first2=Jānis|last3=Odītis|first3=Ivars}}</ref> — atbilstību izstrādājumam noteiktajām [[Pielaide (inženierija)|robežnovirzēm]].

sentences:
{{cita nozīme|seriālu|radnieciskām attiecībām varas nostiprināšanai|nepotisms}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
|show_name           = "Radu būšana"
|image               =
|caption             =
|genre               = Komēdija
|writer              =
|director            =
|starring            = * [[Fjodors Dobronravovs]]
* [[Ludmila Artemjeva]]
* [[Tatjana Kravčenko]]
* [[Anatolijs Vasiļjevs]]
* [[Nikolajs Dobriņins]]
* [[Anna Košmala]]
* [[Inna Koroļova]]
* [[Daniils Belihs]]
|composer            =
|country             = {{UKR}}
|language            = [[krievu valoda|krievu]]
|num_seasons         = 7
|num_episodes        = 73
|list_episodes       =
|executive_producer  =
|producer            =
|runtime             = 50 minūtes
|channel             =
* [[Inter (TV kanāls)|Інтер]] (1.—5. sezona)
* [[1+1 (TV kanāls)|1+1]] (6.—7. sezona)
|first_aired         = {{dat|2008|12|28|n||bez}}
|last_aired          = {{dat|2021|12|30|n||bez}}
|network             =
|website             =
}}
'''"Radu būšana"''' ({{val|uk|Свати}}, {{val|ru|Сваты}}) ir [[Ukraina]]s komēdijseriāls, kuru veidojusi studija ''Kvartal 95''. No 2008. līdz 2013. gadam to pārraidīja televīzijas kanālā ''[[Inter (TV kanāls)|Інтер]]'', vēlāk to demonstrēja kanālā ''[[1+1 (TV kanāls)|1+1]]''. [[Latvija|Latvijā]] to pārraidīja kanāli [[TV3 Latvija|TV3]] un [[3 Plus]]. Kopumā 7 sezonu laikā tika izveidotas 73 sērijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lielās autosacīkstes
| operators =
| attēls = GreatRace.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Bleiks Edvardss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tonijs Kērtiss]]
* [[Džeks Lemons]]
* [[Natālija Vuda]]
* [[Pīters Falks]]
| mūzika = [[Henrijs Mansīni]]
| oriģinālnos = ''The Great Race''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1965|7|1}}
| ilgums = 160 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|25,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Great-Race-The|title=The Great Race (1965) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|7|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lielās autosacīkstes"''' ({{Val|en|The Great Race}}) ir 1965. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Bleiks Edvardss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tonijs Kērtiss]], [[Džeks Lemons]], [[Natālija Vuda]] un [[Pīters Falks]]. Filmas mūzikas autors ir [[Henrijs Mansīni]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Estradiola struktūrformula

Estradiola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',13''S'',14''S'',17''S'')-13-metil-6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-dekahidrociklopenta[''a'']fenantrēn-3,17-diols
|           CAS numurs = 50-28-2
|      ķīmiskā formula = C18H24O2
|              molmasa = 272,38
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 177 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Estradiols''' ir steroīdais hormons, kuru sievietēm pamatā sekretē [[olnīca]]s, [[virsnieres]], kā arī grūtniecības laikā [[placenta]]. Vīriešiem estradiola sintēze notiek virsnierēs, [[Sēklinieks|sēkliniekos]]. Mazāk nozīmīgi estradiola avoti ir [[taukaudi]] un [[Nervu audi|nervaudi]]. Estradiola izdali regulē [[hipofīze|adenohipofīzes]] izdalītie gonadotropie hormoni FSH un LH.<ref>E.Gulbja Laboratorija. [http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf Estradiols] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150510130802/http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf |date={{dat|2015|05|10||bez}} }}</ref> Estradiols tiek sintezēts vairāku bioķīmisku reakciju rezultātā — vispirms no [[holesterīns|holesterīna]] veidojas [[pregnenolons]], pēc tā [[progesterons]], bet beigās tiek iegūts estradiols.<ref>Saldanha, Colin J., Luke Remage-Healey, and Barney A. Schlinger. "Synaptocrine signaling: steroid synthesis and action at the synapse." Endocrine reviews 32.4 (2011): 532-549.</ref> Asinīs esošā estradiola daļa lielākoties tiek saistīta ar nesējolbaltumvielu — dzimumhormonus saistošo globulīnu (''Sex hormone binding globulin'', SHBG). Estradiols tiek metabolizēts [[aknas|aknās]] un izdalās ar [[žultsskābes|žultsskābēm]].

sentences: '''Detrīts''' (lat. ''detritus'' — saberzts) ir organogēns [[drupu materiāls]] nogulumos vai [[Nogulumieži|nogulumiežos]].<ref>Геологический словарь, Том первый: Детрит. Москва, Недра. 1978; 219. lpp</ref> Detrīts veidojas no [[Augi|augu]] šūnu fragmentiem, [[Čaula|čaulām]], [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Skelets|skeletu]] daļām un dažādiem izdalījumiem. Pēc sasmalcinājuma pakāpes detrītu dala smalkajā detrīta un rupjajā detrītā. Dabā detrīts var būt uz [[sauszeme]]s dzīvnieku [[Ekskrementi|ekskrementu]] veidā, vai jebkādu mirušu organisko palieku vai dzīvnieku kaulu veidā u.t.l. Ūdenī sīku nesadalījušos augu vai dzīvnieku organismu daļiņu vai izdalījumu kopums (no dažiem μm līdz dažiem cm) var atrasties peldošā stāvoklī vai arī nosēsties ūdenstilpju dibenā. Dzīvniekus, kas pārtiek no detrīta, sauc par [[detritofāgi]]em.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Hinterštoisera gaisa spēku bāze
| nosaukums_originalvaloda   = Fliegerhorst Hinterstoisser
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Zeltweg_und_Umgebung_von_Norden_Panorama.jpg
| paraksts                   = Hinterštoiseras gaisa spēku bāzes panorāma
| IATA                       =
| ICAO                       = LOXZ
|lat_deg=47.202222|lat_dir=N
|lon_deg=14.742222|lon_dir=E
| karte                      = Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Hinterštoisera bāze
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = militārais
| ipasnieks-operators        = [[Austrijas Gaisa spēki]]
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Austrija|Štīrija|Celtvēga}}
| elevation-f                = 682
| elevation-m                = 2238
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 08/26
| r1-length-f                = 9022
| r1-length-m                = 2750
| r1-surface                 = Asfalts
| r2-number                  = 08L/26R
| r2-length-f                = 3609
| r2-length-m                = 1100
| r2-surface                 = Zālājs
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Viļaka
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Vilaka no Semenovas.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Viļaka, iebraucot pilsētā no dienvidu puses
 | image_flag               = Flag_of_Viļaka.png
 | flag_link                = Viļakas karogs
 | image_shield             = Viļakas pilsētas ģerbonis.svg
 | shield_link              = Viļakas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd = 57| latm = 11| lats = 03| latNS =N
| longd = 27| longm = 40| longs = 21| longEW =E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Balvu novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1945]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Marienhausen}}
 | area_total_km2           = 6.4
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Viļaka}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 95
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4583
 | website                  = {{URL|www.vilaka.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Viļaka''' ({{val|ltg|Vileks}}) ir pilsēta [[Latvija]]s ziemeļaustrumos, [[Latgale]]s ziemeļos, [[Balvu novads|Balvu novadā]]. Atrodas [[Viļakas ezers|Viļakas ezera]] krastā, pilsētas robeža daļēji iet pa [[Koura]]s (Kiras) upi. Viļaka ir {{nobr|28 km}} attālumā no novada centra [[Balvi]]em un {{nobr|246 km}} attālumā no [[Rīga]]s, tikai {{nobr|8 km}} no [[Krievija]]s robežas.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''CBERS-4''
| Nosaukums_orig         = ''Ziyuan I-04''
| Attēls                 = CBERS line draw.jpeg
| Attēla_izmērs          = 240px
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[CBERS]]''/''[[Ziyuan]]''
| KA_veids               = [[Zemes tālizpētes pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''Phoenix-Eye-1''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = Pavadoņu datu un pielietojuma resursu centrs, {{CHN}}
''[[Instituto Nacional de Pesquisas Espaciais|INPE]]'', {{BRA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Ķīnas kosmosa tehnoloģiju akadēmija]], {{CHN}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|12|7|SK}} 03:26 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Chang Zheng 4B]]'', {{CHN}}
| Starta_vieta           = [[Taijuaņas pavadoņu palaišanas centrs|Taijuaņa]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{CHN}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 3 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 1980 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[Saules baterijas]], 2,3 kW
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       =
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[CBERS-3]]''
(''Ziyuan 1-03'')
| KA_nāk                 = ''[[CBERS-4A]]''
(''Ziyuan 1-04A'')
}}
'''''CBERS-4''''' jeb '''''Ziyuan I-04''''' ir [[Ķīna]]s un [[Brazīlija]]s kopējās [[Zemes tālizpētes pavadonis|Zemes tālizpētes]] programmas ''[[CBERS]]'' pavadonis. Tas tika ievadīts solārsinhronā orbītā 2014. gada decembrī.

sentences: '''Funkcionālisms''' ir [[psiholoģija]]s virziens, kas uzskatīja, ka jāpēta [[psihe]]s funkcijas, nevis apzinātās pieredzes struktūra.

sentences: '''Saderināšanās gredzens''' ir [[gredzens]], kurš norāda, ka to nēsājošā persona ir [[saderināšanās|saderinājusies]], lai [[kāzas|precētos]]. Tas simbolizē nēsātāja gatavību doties [[laulība|laulībā]]. Tā ir zīme gan pašiem to nēsātājiem, gan apkārtējai sabiedrībai.<ref name="nozīme">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.laulibas.lv/saderinasanas-gredzena-nozime/139/|title=Saderināšanās gredzena nozīme|accessdate=2011-02-23|archive-date=2011-10-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20111022084903/http://www.laulibas.lv/saderinasanas-gredzena-nozime/139/}}</ref>

sentences: {{cita nozīme|deju|latviešu mūzikas grupu|Menuets (grupa)}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = A. radiata AMD.jpg
| att_nosaukums = ''Asterolepis radiata'' AMD kauls.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|    kārta = Asterolepiformis
| kārta_lv = Asterolepjveidīgie
| dzimta = Asterolepididae
| dzimta_lv = Asterolepidīdi
| ģints = Asterolepis
| ģints_lv = Asterolepji
| suga = Asterolepis radiata
|   kategorijas = nē
}}
'''''Asterolepis radiata''''' ir [[Devons|devona]] [[Antiarhi|antiarhu]] suga, kas dzīvoja [[Austrumeiropas platforma]]s ziemeļrietumu daļā [[Frānas stāvs|frānas laikmetā]] un kuras fosilijas ir atrodamas [[amatas svīta]]s nogulumos. Sugai nosaukumu 1900. gadā deva austriešu paleontologs [[Jozefs Rohons]], pamatojoties uz šīs sugas pārstāvju ķermeņa bruņu radiālo ornamentējumu.

sentences: '''Ričardss''' (sieviešu dzimtē '''Ričardsa''') var būt:

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Garonna
  | citvaloda         = fr
  | oriģinālnosaukums = Garonne
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Panorama from pont Saint-Pierre in Toulouse - 2012-08-31.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Garonna [[Tulūza|Tulūzā]]
  | vietaskarte       = Francija
  | reljefs = jā
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Pireneji]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Žironda (līcis)|Žironda]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
{{ESP}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 602
  | iztekas_augstums  = 1872
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          = 650
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 84811
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 42| sāk_plat_m= 36| sāk_plat_s= 26| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 0| sāk_gar_m= 57| sāk_gar_s= 56| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 45| iet_plat_m= 02| iet_plat_s= 29| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 0| iet_gar_m= 36| iet_gar_s= 24| iet_gar_EW=W
}}
'''Garonna''' ({{val|fr|Garonne}}, {{izrunā|ɡa.ʁɔn}}) ir [[upe]] [[Francija]]s dienvidrietumos un [[Spānija]]s ziemeļaustrumos ([[Katalonija|Katalonijā]]). Upe sākas [[Pireneji|Pireneju]] kalnos un, savienojoties ar [[Dordoņa (upe)|Dordoņu]], izveido [[Žironda (līcis)|Žironda]]s estuāru. Tās garums ir 602 km. Upes krastos atrodas [[Tulūza]], [[Ažāna]], [[Bordo]]. Upes baseins ir 84,8 tūkstoši km2 (šajā platībā ir iekļauta arī Dordoņas upes baseina platība). Lielākās [[pieteka]]s ir [[Lo (upe)|Lo]] un [[Tarna (upe)|Tarna]].

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Italy}}

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Y)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-25
|ķīm_formula=Ca4(Y,Ce)2(Ti,Al,Fe+++,[ ])2[Si4B4O22](OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltenbrūns līdz bāli dzeltens, bāli sārts, balts, bezkrāsas
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.750 - 1.761 nγ = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
'''Tadžikīts-(Y)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - ļoti rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Satur retus metālus - [[cērijs|cēriju]] (16,19%), [[itrijs|itriju]] (13,47%). Vāji radioaktīvs - 158 [[Bq]]/g.

sentences: '''Dreifusa lieta''' bija [[antisemītisms|antisemītisks]] [[politisks skandāls]], kas norisinājās [[Francija|Francijā]] 1890. gados un 20. gadsimta sākumā. Lieta izraisīja šķelšanos Francijas tālaika sabiedrībā un spēcīgi ietekmēja valsts iekšpolitiku.

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieki pēc tautības|Ebreju]]
[[Kategorija:Ebreji]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus 2
| attēls                   = Cloudy with a Chance of Meatballs 2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cloudy with a Chance of Meatballs 2''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Kodijs Kemerons]]
* [[Kriss Pērns]]
| producents               =
* Pema Mārsdena
* Kirks Bodīfelts
| scenārija autors         =
* [[Džons Frensiss Deilijs]]
* [[Džonatans Goldšteins]]
* [[Ērika Rivinoja]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bills Heiders]]
* [[Anna Ferisa]]
* [[Džeimss Kāns]]
* [[Vills Fortajs]]
* [[Endijs Sembergs]]
* [[Bendžamins Brets]]
* [[Nīls Patriks Heriss]]
* [[Terijs Krūss]]
* [[Kristena Šāla]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  = Roberts Fišers jaunākais
| studija                  = ''[[Sony Pictures Animation]]''<ref name=afi>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.afi.com/members//catalog/DetailView.aspx?s=&Movie=69711|title=Cloudy with a Chance of Meatballs 2|work=[[AFI Catalog of Feature Films]]|accessdate=2017-06-20}}</ref>
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''<ref name="CWACOM2Numbers">{{tīmekļa atsauce |title=Cloudy with a Chance of Meatballs 2 |url=https://www.the-numbers.com/movie/Cloudy-with-a-Chance-of-Meatballs-2#tab=summary |website=[[The Numbers]] |accessdate=October 25, 2018}}</ref>
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|9|27|ASV|2013|10|11|Latvija}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|78 miljoni}}<ref name="BoxOfficeMojo">{{tīmekļa atsauce |title=Cloudy with a Chance of Meatballs 2 (2013) |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cloudy2.htm |work=Box Office Mojo |publisher=IMDb |accessdate=March 25, 2014}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|274,3 miljoni}}<ref name="BoxOfficeMojo"/>
| iepriekšējā              = "[[Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus 2"''' ({{val|en|Cloudy with a Chance of Meatballs 2}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Kodijs Kemerons]] un [[Kriss Pērns]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Bills Heiders]], [[Anna Ferisa]], [[Džeimss Kāns]], [[Vills Fortajs]], [[Endijs Sembergs]], [[Bendžamins Brets]], [[Nīls Patriks Heriss]], [[Terijs Krūss]] un [[Kristena Šāla]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|9|27||bez}} ASV. Filma ir tiešs turpinājums 2009. gada filmai "[[Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus]]".

sentences: '''Pamede''' ({{val-la|terra Pomesania}}, {{val-de|Pomesanien}}) jeb '''Pomezānija''' bija [[Balti|baltu]] [[Prūši|prūšu]] zeme tagadējās Polijas [[Pomožes vojevodiste]]s teritorijā. Pamede atradās starp [[Visla]]s un Ilfingas (tagad [[Elblonga]]s) upēm un robežojās ar [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]] ziemeļos, [[Pomerelija|Pomereliju]] rietumos, [[Kulma (zeme)|Kulmas]] zemi dienvidos un [[Pagude (zeme)|Pagudes zemi]] austrumos.

sentences:
. gadā]]
'''Kukluksklans''' ({{val|en|Ku Klux Klan}}; saīsinājumā '''KKK''') ir nosaukums vairākām vēsturiskām un šobrīd pastāvošām [[rasisms|rasistiskām]] organizācijām [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kuras par savu darbības mērķi ir izvirzījušas ar vardarbību un iebiedēšanu aizsargāt un sekmēt baltādaino amerikāņu intereses. Pirmās šādas organizācijas parādījās ASV dienvidu štatos. Tās ātri skaitliski pieauga un sasniedza lielu vērienu. Viņi izveidoja īpašu ietērpu, kas sastāvēja no baltas mantijas, maskas un konusveida galvassegas. KKK izmantoja [[terorisms|terorismu]], [[vardarbība|vardarbību]], nolinčošanu un slepkavošanu pret [[afroamerikāņi]]em, [[ebreji]]em un citām [[mazākumgrupa|mazākumgrupām]], kā arī lietoja iebiedēšanu pret [[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcu]] un arodbiedrībām.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Pale Blue Eye''
| operators =
| attēls = The Pale Blue Eye poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Skots Kūpers]]
| producents = * Skots Kūpers
* [[Kristians Beils]]
* [[Džons Lešers]]
* [[Tailers Tompsons]]
| scenārijs = Skots Kūpers
| aktieri = * Kristians Beils
* [[Harijs Mellings]]
* [[Džiliana Andersone]]
* [[Lūsija Bointone]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| oriģinālnos = ''The Pale Blue Eye''
| studija = * ''Cross Creek Pictures''
* ''Streamline Global Group''
* ''Le Grisbi Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|12|23|ASV|2023|1|6|Netflix}}
| ilgums = 128 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Pale Blue Eye''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Skots Kūpers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristians Beils]], [[Harijs Mellings]], [[Džiliana Andersone]], [[Lūsija Bointone]] un [[Roberts Djuvals]]. Filma balstīta uz Luisa Beiarda 2003. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2022/film/news/the-pale-blue-eye-trailer-christian-bale-edgar-allan-poe-1235414035/|title=‘The Pale Blue Eye’ Trailer: Christian Bale Teams With Edgar Allan Poe to Investigate a Grisly Murder in Netflix Thriller|last=Zee|first=Michaela|last2=Zee|first2=Michaela|website=Variety|access-date=2023-01-12|date=2022-12-07|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Fadils Abdurahmanovičs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1939
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Dienvidslāvija|Sarajeva}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Fadils Abdurahmanovičs''' (dzimis {{dat|1939|7|24}}) ir [[Bosnieši|bosniešu]], agrāk [[Dienvidslāvija|dienvidslāvu]], šaha [[Šaha kompozīcija|problēmists]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dipologa
 | official_name            = ''Dipolog''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/3/2/2
| image1                   = Dipolog City Philippines cathedral.jpg
| image2                   = STA. CRUZ - (Punta Corro).JPG
| image3                   = Dipolog Rotonda.jpg
| image4                   = Dipolog Blvd.JPG
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator zamboanga del norte dipolog.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Zamboangas Pussala]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļzamboanga]]
 | established_title        = Pirmoreiz minēta
 | established_date         = 1734
 | established_title1       = Dibināta
 | established_date1        = 1834
 | established_title2       = Pilsēta
 | established_date2        = 1970
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 21
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 241.13
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 138141
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 35 | lats = 14 | latNS = N
 | longd = 123 | longm = 20 | longs = 27 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 7100
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 49
 | website                  = {{URL|http://www.dipologcity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] un [[statistika|statistikā]] '''ģeometriskais vidējais''' jeb '''proporcionālais vidējais''' ir vidējās vērtības veids, ko iegūst, skaitļus reizinot (atšķirībā no [[aritmētiskais vidējais|aritmētiskā vidējā]], kurā skaitļus saskaita). <math>n</math> nenegatīvu [[reāli skaitļi|reālu skaitļu]] <math>x_1,\ldots,x_n</math> ģeometrisko vidējo aprēķina, no šo skaitļu reizinājuma velkot <math>n</math>-tās pakāpes sakni:

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Vidzemes Augstskola
|attēla_nos   = Vidzemes Augstskola logo.svg
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         = Vidzemes Augstskola — Augsne izaugsmei!
|dibin        = [[1996]]. gadā
|valsts       = Latvija
|valsts_en    = Latvia
|vieta        = Cēsu iela 4, [[Valmiera]], {{LAT}}
|tips         = Valsts augstskola
|dotācijas    =
|rektors      = [[Agnese Dāvidsone]]
|pasniedz     = 106
|studenti     = 658 (2021)
|mlapa        = {{URL|http://www.va.lv}}
|Absolventi=3751 (2021)}}

sentences: '''Unkjar-Iskelesi līgums''' (turku: ''Hünkâr İskelesi Antlaşması''), parakstīts 1833. gada 25. jūnijā (8. jūlijā), bija militārās sadarbības līgums starp [[Krievijas Impērija|Krievijas]] un [[Osmaņu impērija|Osmaņu]] impērijām. Līgums parakstīts [[Konstantinopole]]s pievārtē, un daļēji pārvērta Osmaņu impēriju par Krievijas protektorātu.

sentences: '''17. decembris''' ir gada 351. diena (352. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 14 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Kolekcionēšana]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =2014 Vasiļevskis
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Arnolds Klemola
| discovered ={{Dat|1973|5|2}}
| alt_names = 1973 JA
| mp_name = 2014
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=vasilevskis (2014) Vasilevskis = 1973 JA]</ref>
| aphelion =3.091 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 1.7125689 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 2.4017079 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.2869371
| period =3.72 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 21.37272°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 14  [[kilometrs|km]] <ref>[http://www.occultations.org.nz/planet/2007/updates/070927_2014_10481_u.htm ASTROMETRIC UPDATE:OCCULTATION BY (2014) VASILEVSKIS - 2007 Sep 27]</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =12.2 H
| single_temperature=
}}
'''Vasiļevskis''', arī '''2014 Vasiļevskis''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1973]]. gadā atklāja [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[astronoms]] Arnolds Klemola Lika observatorijā Kalifornijā.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Epidauras teātris
| native_name    = {{gree|Θέατρο της Επιδαύρου}}
| image          = 07Epidaurus Theater06.jpg
| image_size     =
| caption        = Epidauras teātris
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 35| lats = 46| latNS = N
| longd = 23| longm = 04| longs = 45| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Epidaura}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = teātris
| area           =
| built          = 340-330. gadi pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    = no 1879. gada
| archaeologists = Panagiotis Kabadiass
| condition      = daļēji atjaunotas drupas
| management     = Atēnu arheoloģiskā biedrība
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Epidauras teātris''' ({{val|el|Θέατρο της Επιδαύρου}}) ir labāk saglabājušais [[sengrieķu teātris]], kas darbojas arī mūsdienās, un izceļas ar izcilu akustiku un estētiku. Atrodas [[Epidaura]]s [[asklepions|asklepiona]] teritorijā netālu no [[Ligūrija (Argolīda)|Ligūrija]]s pilsētiņas.

sentences:
{{Commonscat|Human sexuality}}
[[Kategorija:Seksoloģija]]
[[Kategorija:Personiskā dzīve]]
[[Kategorija:Cilvēka uzvedība]]
[[Kategorija:Seksualitāte]]

sentences: '''Meandrs''' ir [[upe]]s gultnes līkums, kas rodas, straumes augšējai daļai plūstot uz izliekto pusi, bet apakšējai daļai — uz ieliekto pusi. Meandri vairāk izteikti [[līdzenums|līdzenumu]] upēm. Meandram pilnīgi vai daļēji atdaloties no pārējās upes (upe turpmāk plūst "pa taisno"), izveidojas [[vecupe]].

sentences:
'''Hopers''' var būt:
* [[Deniss Hopers]] (''Dennis Lee Hopper'') — amerikāņu aktieris, režisors, fotogrāfs un mākslinieks (1936—2010);
* [[Edvards Hopers]] (''Edward Hopper'') — amerikāņu gleznotājs (1882—1967).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| rinda_lv = Viršu rinda
| suga_lv = Eiropas septiņstarīte
| suga = Trientalis europaea
| ģints_lv = Septiņstarītes
| ģints = Trientalis
| dzimta_lv = Prīmulu dzimta
| dzimta = Primulaceae
| rinda = Ericales
| nosaukums =
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| attēls = Trientalis europaea LC0296.jpg
| autors = L.
| binomial = Trientalis europaea
| kategorijas = nē
}}'''Eiropas septiņstarīte''' ({{val|la|Trientalis europaea}}, sinonīms ''Lysimachia europaea''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30062206-2|title=Trientalis europaea L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2024-03-09|language=en}}</ref>) ir mainīga izskata suga [[Prīmulu dzimta|prīmulu dzimtā]]. Šīs sugas ietvaros nodala vairākas pasugas. Visā [[Latvija]]s teritorijā bieži sastopamo sugu attiecina pie pasugas ''Trientalis europaea ssp. europaea'', kas sastopama [[Eirāzija]]s ziemeļdaļā un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļrietumu daļā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/trientalis-europaea-l/|title=Eiropas septiņstarīte - Trientalis europaea L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-31}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lazdu kalniņš
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 57.093140779815 | latNS  = N
|longd = 22.578593168437 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Talsu novads|Abavas pagasts}}
| type           = [[senkapi]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Lazdu kalniņš - senkapi
|      numurs = 2195
|       grupa = vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
'''Patriarhs''' ({{val|grc|πατριάρχης}} (''patriarchēs'') — 'ģints galva', kas savukārt no ''πατριά'' (''patria'') — 'ģimene' un ''ἄρχειν'' (''archein'') — 'valdīt') var būt:
* [[Vecā derība|Vecajā derībā]] — ebreju pirmsenči no [[Ādams|Ādama]] līdz [[Ābrams|Ābramam]], [[Īzāks|Īzākam]], [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkabam]] un viņa dēliem.
* Ģints galva [[patriarhāts|patriarhātā]].
* Augstākā garīgā amatpersona [[pareizticība|pareizticīgo]] baznīcā.
* Visizcilākais, arī visvecākais cilvēks (kādā noteiktā darbības sfērā).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Nactus kunan1.jpg
| att_nosaukums  = [[Kamenes gekons]]
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Nactus
| ģints_lv       =
| binomial       = Nactus, <small>([[Arnold G. Kluge|Kluge]], 1983)</small>
}}
'''''Nactus''''' ir [[gekonu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]].<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=174064 Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Nactus Kluge, 1983]</ref><ref name=adw>[http://animaldiversity.org/accounts/Nactus/classification Animal Diversity Web: ''Nactus'']</ref><ref name=rd>[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?submit=Search&exact%5B0%5D=genus&genus=Nactus The Reptile Database]</ref>

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Tjurku valstu organizācija
| native name         =
| native name lang    =
| image               = Flag_of_the_Organization_of_Turkic_States.svg
| caption             = Tjurku valstu organizācijas karogs
| map                 = Organization_of_Turkic_States_(orthographic_projection).svg
| formation           = {{dat|2009|9|3}}
| type                = Starptautiskā organizācija
| headquarters        =  [[Stambula]], [[Turcija]] (Sekretariāts)
 [[Baku]], [[Azerbaidžāna]] (Parlamentārā asambleja)
 [[Astana]], [[Kazahstāna]] (Tjurku starptautiskā akadēmija)
| membership          = 5 valstis
| language            = [[turku valoda]]
 [[kazahu valoda]]
 [[azerbaidžāņu valoda]]
 [[uzbeku valoda]]
 [[kirgīzu valoda]]

| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         =  [[Kubaničbeks Omuralievs]] (''Кубанычбек Өмүралиев'')
| website             = {{url|https://turkicstates.org/}}
| size                =
}}
'''Tjurku valstu organizācija''' ir starptautiska organizācija, kas apvieno mūsdienu valstis ar mērķi panākt visaptverošu sadarbību starp [[Tjurki|tjurku tautām]].

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Ludza (nozīmju atdalīšana)|Ludza}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Ludza
| tips                = stacija
| attēls              = Ludzas dzelzceļa stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Ludzas stacijas ēka
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rēzekne II—Zilupe|Rēzekne II—Zilupe]]
| atvērta             = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas          = 1
| platformu_tips      = malas
| karte               = Latvijas dzelzceļi
|latd = 56.5330661 |longd=27.7214956
| sliežu_ceļi         = 4 + strupceļi un pievedceļi
| adrese              =
| tuvākās_stacijas    = [[Istalsna (stacija)|Istalsna]] (9 km) <br /> [[Cirma (stacija)|Cirma]] (12 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 248
}}

sentences:
. Šķidruma kolonnu augstumu starpība parāda, ka kinētiskā enerģija palielinās uz spiediena rēķina]]
[[File:Venturi_Tube_en.webm|thumb|Video ar [[Venturi caurule|Venturi caurules]] demonstrāciju]]
'''Bernulli likums''' ir [[Fizika|fizikas]] likums [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], kas atspoguļo [[Fluīds|fluīda]] ([[Šķidrums|šķidruma]] vai [[Gāze|gāzes]]) [[Ātrums|ātruma]], statiskā [[Spiediens|spiediena]] un [[Potenciālā enerģija|potenciālās enerģijas]] savstarpējo saistību. Tas nosaka, ka kāds no šiem lielumiem var palielināties tikai tad, ja kāds cits no tiem samazinās.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=FIZIKA VIDUSSKOLAI. Konspektīvs izklāsts|last=Branka|first=Visvaldis|publisher=Apgāds Zvaigzne ABC|year=2007|isbn=978-9984-37-377-5|location=|pages=72-76|first2=Valdis|last2=Gaumigs|first3=Pēteris|last3=Puķītis}}</ref>  Princips nosaukts [[Dāniels Bernulli|Dāniela Bernulli]] vārdā, kurš to publicēja savā grāmatā ''Hydrodynamica'' 1738. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/658890/Hydrodynamica#tab=active~checked%2Citems~checked&title=Hydrodynamica%20–%20Britannica%20Online%20Encyclopedia|title=Hydrodynamica|publisher=Britannica Online Encyclopedia|access-date=2008-10-30}}</ref> Lai arī Bernulli pirmais izsprieda, ka, palielinoties plūsmas ātrumam, samazinās spiediens, '''Bernulli vienādojumu''' mūsdienu formā pirmais ieguva [[Leonards Eilers]] 1752. gadā.<ref name="Anderson2016">{{Atsauce|title=Handbook of fluid dynamics|edition=2nd|editor-last=Johnson|editor-first=R.W.|chapter=Some reflections on the history of fluid dynamics|last=Anderson|first=J.D.|author-link=John D. Anderson|year=2016|publisher=CRC Press|isbn=9781439849576|chapter-url={{google books|id=TQfYCwAAQBAJ|page=2-1|plainurl=yes|keywords=Anderson}}}}</ref><ref>{{Atsauce|first=O.|last=Darrigol|first2=U.|last2=Frisch|title=From Newton's mechanics to Euler's equations|journal=Physica D: Nonlinear Phenomena|volume=237|number=14–17|year=2008|pages=1855–1869|doi=10.1016/j.physd.2007.08.003|bibcode=2008PhyD..237.1855D}}</ref> Šis likums ir piemērojams tikai [[Entropija|izentropiskām]] ([[Adiabātisks process|adiabātiskām]] un atgriezeniskām) plūsmām — tādām, kurās neatgriezeniski procesi un enerģijas apmaiņa ar ārējo vidi rada gana nelielu iespaidu, lai to neņemtu vērā.

sentences: '''Dioptrija''' ({{val-el|dia}} — caur, ''optos'' — redzams<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 156. lpp.</ref>) ir [[lēca]]s stipruma [[mērvienība]] un ar to izsaka lēcas [[optiskais stiprums|optisko stiprumu]]. Tas ir apgriezts lielums [[Fokuss (optika)|fokusa attālumam]]. Ja fokusa attālums ir 1 m, tad optiskais stiprums ir 1 dioptrija (m<sup>-1</sup>). Gaismu sakopojošām lēcām stiprums dioptrijās ir pozitīvs, bet izkliedējošām — negatīvs. Dioptrija nav [[SI sistēma|SI]] mērvienība, taču to plaši lieto [[Optika|optikā]] un [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]]. Dioptrijās mēdz izteikt ne tikai [[brilles|briļļu]] optisko stiprumu, bet arī [[redze]]s novirzes no normas. Piemēram, ja cilvēka [[tuvredzība]]s lielums ir –3 dioptrijas (D vai ''dpt''), tad viņam jānēsā brilles, kuru lēcu stiprums ir –3 dioptrijas. [[Tālredzība|Tālredzīgiem]] cilvēkiem briļļu lēcu stiprums ir pozitīvs.

sentences: '''Pompeji''' ({{val|la|Pompeii}}, {{val|it|Pompei}}) bija [[Senā Roma|Senās Romas]] pilsēta, kas atrodas netālu no mūsdienu [[Neapole]]s, [[Kampānija]]s reģionā. Tā, tāpat kā [[Herkulāna]], tika iznīcināta [[Vezuvs|Vezuva]] izvirduma laikā 79.gada 24. augustā. Izvirduma laikā pilsētu pārklāja bieza pelnu kārta, tāpēc pilsēta saglabājusies praktiski neskarta. Pompeji iekļauti ''[[UNESCO]]'' [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''We Need to Talk About Kevin''
| operators =
| attēls = We need to talk about kevin ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Linna Remzija]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tilda Svintone]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Ezra Millers]]
| mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
| oriģinālnos = ''We Need to Talk About Kevin''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Artificial Eye''
* ''Oscilloscope Laboratories''
| izdošana = {{Filmas datums|2011|5|12|[[Kannu kinofestivāls]]|2011|10|12|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4268000769/weekend/|title=
We Need to Talk About Kevin |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''We Need to Talk About Kevin''''' ir 2011. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska [[drāma]]s filma, kuras režisore ir [[Linna Remzija]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tilda Svintone]], [[Džons Reilijs]] un [[Ezra Millers]]. Filma ir balstīta uz [[Laionela Šrivere|Laionelas Šriveres]] 2003. gada romāna ar [[We Need To Talk About Kevin (romāns)|tādu pašu nosaukumu]].

sentences: '''Pasaules okeāni un jūras''' kopā aizņem 71% no [[Zeme]]s virsmas platības - 360 000 000 km². Mūsdienās izdala 5 [[okeāns|okeānus]], savukārt [[jūra|jūru]] kopskaits ir atkarīgs no interpretācijas un svārstās ap 70. Vikipēdijā aprakstītas 79 jūras, ja neskaita [[ezers|ezerus]] un ūdenskrātuves, kas arī nereti tiek dēvēti par jūrām.

sentences: '''Dānijas Karaliste''' ({{val|da|Kongeriget Danmark}}), arī '''Dānijas Karaļvalsts''' (''Danmarks Rige''), ir [[konstitucionālā monarhija]], kuru veido [[Dānija]], kas atrodas [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], un divas autonomas teritorijas [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] ziemeļos — [[Grenlande]] un [[Fēru Salas]]. Ja Dānija ietilpst [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienībā]], tad Fēru Salas un Grenlande Eiropas Savienībā neietilpst.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Simeona un Helēnas baznīca
| native_name           = ''Касцёл Святых Сымона і Алены''
| image                 = File:Belarus-Minsk-Church of Simon and Helena-7-2.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Minska
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 53 | latm  = 53 | lats  = 47 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 32 | longs = 50 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architect             = Tomašs Pajzderskis
| architecture_style    = neoromānika
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1905
| year_completed        = 1910
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = māla ķieģeli
| embedded              =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
. gada [[ Zodiaka cilvēks |Zodiaka cilvēka]] (''homo signorum'' ) ilustrācija, kurā attēlota senā saikne starp [[ Astroloģiskā zīme |12 Zodiaka zīmēm]] un dažādām ķermeņa daļām ]]
'''Medicīniskā astroloģija''' (tradicionāli pazīstama kā [[Jatromatemātika|'''jatromatemātika''']]) ir sena medicīnas sistēma, kas saista dažādas cilvēka ķermeņa daļas, slimības un zāles ar [[saule|sauli]], [[mēness|mēnesi]] un planētām, kā arī divpadsmit astroloģiskajām zīmēm. Katra no Zodiaka [[ Saules zīme |zīmēm]] (kopā ar sauli, mēnesi un [[Planēta|planētām]]) ir saistīta ar dažādām [[Cilvēka ķermenis|cilvēka ķermeņa]] daļām.
. gadsimta [[Islande|islandiešu]] [[Manuskripts|manuskripta]] saista astroloģiskos datumus ar zāļu sagatavošanu ]]
Medicīniskā astroloģija izceļ katras [[Zodiaks|zodiaka zīmes]] saistību ar ķermeņa daļām, un to pieminējis jau [[Marks Manilijs]] ([[1. gadsimts|1]]. gadsimtā [[Anno Domini|A.D.]]) episkajā [[Poēma|poēmā]] (8000 [[Vārsma|vārsmas]]) ''Astronomica''. Tika uzskatīts, ka [[Zodiaks|zodiaka zīmes]] pārstāv ķermeņa daļas, kas aptver ķermeni no galvas (Auns) līdz pēdām (Zivis).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Glorija
| operators =
| attēls = Gloria poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Sebastjans Lelio]]
| producents = * Huans de Dioss Larrains
* [[Pablo Larrains]]
* Sebastjans Lelio
* Gonsalo Masa
| scenārijs = * Gonsalo Masa
* Sebastjans Lelio
| aktieri = [[Paulina Garsija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Gloria''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2013|2|10|[[Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls]]|2013|5|9|Čīle}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = * {{CHI}}
* {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Glorija"''' ({{Val|es|Gloria}}) ir 2013. gada [[Čīle]]s un [[Spānija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Sebastjans Lelio]]. Filmā galveno lomu atveido [[Paulina Garsija]].

sentences: '''Datu matrica''' ({{val|en|Data Matrix}}) ir [[Svītrkods|divdimensiju kods, kas]] sastāv no melniem un baltiem "punktiem" vai punktiem, kas izvietoti [[Kvadrāts|kvadrātveida]] vai [[Taisnstūris|taisnstūrveida]] zīmējumā, ko sauc arī par [[Matrica|matricu]]. Iekodētā informācija var būt gan teksta, gan ciparu formā. Parastais datu apjoms ir no dažiem baitiem līdz 1556 [[Baits|baitiem]]. Iekodēto datu garums ir atkarīgs no šūnu skaita matricā. Kļūdu labošanas kodus bieži izmanto koda uzticamības paaugstināšanai: pat, ja ir bojātas 15 vai vairāk šūnu, tas nav nolasāms, tomēr ziņojumu joprojām nolasīt var. Data Matrix simbolā var saglabāt līdz 2335  burtciparu rakstzīmēm.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Brīnumainā izglābšanās Hudzonā
| attēls = SullyFilma.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sully''
| žanrs = biogrāfiska filma, drāma
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents = * [[Frenks Māršals (producents)|Frenks Māršals]]
* [[Ellīna Stjuarte]]
* Klints Īstvuds
* [[Tims Mūrs]]
| scenārija autors = [[Tods Komarnickis]]
| aktieri = * [[Toms Henkss]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Lora Linnija]]
| mūzika = * [[Kristiāns Džeikobs]]
* [[The Tierney Sutton Band]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Flashlight Films]]''
* ''[[The Kennedy/Marshall Company]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[Orange Corp]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|9|2|Tellaridas filmu festivāls|2016|9|9|ASV|}}
| ilgums = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sully-2016|title=Sully|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 24, 2019|archive-date={{dat|2020|08|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200809142132/https://www.bbfc.co.uk/releases/sully-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sully.htm|title=Sully (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|8|5||bez}}}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|240,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Brīnumainā izglābšanās Hudzonā"''' ({{val|en|Sully}}) ir 2016. gada ASV biogrāfiska drāmas filma, kas balstīts uz Džefrija Zaslova un Česlija Salenbergera autobiogrāfiju ''Highest Duy''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Klints Īstvuds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Ārons Ekharts]] un [[Lora Linnija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|2||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Gels
|          vārds_orig = ''Alfred Gell''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1945
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 12
|            dz_vieta =
|              m_gads = 1997
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 28
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Londonas Ekonomikas skola]]
|          alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Londonas Ekonomikas skola]]
|             zinātne = [[sociālantropoloģija]]
[[kultūras antropoloģija]]
|         pasniedzēji = Edmunds Līčs, Raimonds Fērts
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums =
}}
'''Alfrēds Gels''' ({{val|en|Alfred Antony Francis Gell}}, dzimis {{dat|1945|6|12}}, miris {{dat|1997|1|28}}) bija [[Lielbritānija|britu]] [[sociālantropoloģija|sociālantropologs]]. Sarakstījis darbus par [[māksla|mākslu]], [[simbolisms|simbolismu]], valodu un [[rituāls|rituāliem]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pablo de Sarasate
|     vārds_orig = ''Pablo de Sarasate''
|         attēls = Sarasate.gif
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1844
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Pamplona]], [[Spānijas karaliste]]
([[Navarra]], {{ESP}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Biarica]], [[Francijas Trešā republika]]
([[Atlantijas Pireneji]], {{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Alūksnes rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Tumšā enerģija''' ir termins [[astronomija|astronomijā]], kas apraksta nezināmu [[enerģija]]s formu, kas ietekmē [[Visums|Visumu]] lielos apmēros. Pirmo reizi šis termins tika lietots 1998. gadā, kad [[pārnova|pārnovu]] pētījumi norādīja, ka Visums nevis nemainīgā ātrumā izplešas vai tā izplešanās ātrums samazinās, bet gan tieši otrādi, tas ir, [[Visuma paātrināta izplešanās|Visuma izplešanās]] ir [[paātrinājums|paātrināta]]. Neieviešot jaunu enerģijas formu — tumšo enerģiju —, nebija iespējams izskaidrot, kāpēc Visums izplešas paātrināti.

sentences: '''Islāms Vācijā''' ir otra izplatītākā [[reliģija]] pēc [[Kristietība|kristietības]]. Saskaņā ar Federālā migrācijas un bēgļu lietu biroja aplēsēm 2021. gadā valstī dzīvoja no 5,3 līdz 5,6 miljoniem musulmaņu jeb no 6,4 % līdz 6,7 % no kopējā iedzīvotāju skaita.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bamf.de/SharedDocs/Pressemitteilungen/DE/2021/20210428-studie-mld-2020.html?nn=282772|title=BAMF-Forschungszentrum: Neue Studie Muslimisches Leben in Deutschland 2020 zeigt mehr Vielfalt|website=BAMF - Bundesamt für Migration und Flüchtlinge|access-date=2023-10-25|language=de}}</ref> [[Turki|Turku]] izcelsmes musulmaņi veidoja lielāko [[Etniskā grupa|etnisko grupu]] ar 2,5 miljoniem cilvēku (45% no visiem musulmaņiem Vācijā).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Kodachrome''
| operators =
| attēls = Kodachrome film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Marks Raso]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Eds Heriss]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Brūss Grīnvuds]]
* [[Vendija Krūsone]]
* [[Deniss Haisberts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kodachrome''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|9|8|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2018|4|20|ASV}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Kodachrome''''' ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Marks Raso]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Eds Heriss]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Elizabete Olsena]], [[Brūss Grīnvuds]], [[Vendija Krūsone]] un [[Deniss Haisberts]].

sentences: {{Izolēts raksts|date=2014. gada septembrī,}}

sentences: '''Esperanto slengs''' ir [[Mākslīgā valoda|mākslīgi konstruētās]] [[Esperanto|esperanto valodas]] leksikas slānis, kurš visumā nav piemērots neitrālām situācijām. Tāpat kā citi slengi, lietojams vai nu attiecīgā vidē/situācijā vai tās aprakstā, vai humora dēļ. Atšķirībā no latviešu valodas, kur slengs jeb žargonismi tiek skaidri nošķirti no vienkāršrunas,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/9-klase/leksikologija-frazeologija-3488/re-9dbc52cf-fada-4951-b025-872b73396ecc |title=9. klases latviešu valodas mācību grāmata: Vārdi ar īpašu stilistisku nokrāsu |access-date={{dat|2020|04|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180906145347/http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/9-klase/leksikologija-frazeologija-3488/re-9dbc52cf-fada-4951-b025-872b73396ecc |archivedate={{dat|2018|09|06||bez}} }}</ref><!-- info par latviešu valodu un saite dotas tikai kārtējo neadekvāto labojumu profilaksei --> esperanto valodā dalījums nav tik strikts.

sentences: '''Panbaltisms''' ir kopš [[19. gadsimts|19. gadsimta]] no [[panisms|panisma]] ([[panģermānisms|panģermānisma]] un [[panslāvisms|panslāvisma]]) aizgūta<ref>{{Tīmekļa atsauce | title= Par dažiem mūsdienu folkloristikas un tās robežzinātņu jautājumiem: Atskatoties uz savas zinātniskās darbības 25 gadiem | author= Valdis Muktupāvels | work= LZA vēstis | url= http://www.lza.lv/LZA_VestisA/66_1-2/7_Valdis%20Muktupavels.pdf | accessdate= 2013. gada 19 aprīlī | language= latviski | archive-date= {{dat|2016|03|04||bez}} | archive-url= https://web.archive.org/web/20160304123223/http://www.lza.lv/LZA_VestisA/66_1-2/7_Valdis%20Muktupavels.pdf }}</ref> [[pannacionālisms|pannacionālistiska]] ideoloģija par [[balti|baltu tautu]] kopību, no citām tautām atšķirīgo [[mentalitāte|mentalitāti]], [[baltu valodas|valodu]], vēsturi, kas tās vienojot atsevišķā un unikālā veselumā.

sentences: '''8. februāris''' ir gada 39. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 326 (327 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Nikola Tesla
|          vārds_orig = ''Никола Тесла''
|              attēls = Tesla Sarony.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Nikola Tesla 19. gadsimta otrajā pusē
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1856
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta =  [[Smiljana|Smiljanā]], [[Austrijas impērija|Austrijas impērijā]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1943
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 7
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta = [[Francija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           pilsonība = {{ASV}}
|             tautība = serbs
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[fizika]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[bezvadu datu pārraide]], [[Maiņstrāvas ģenerators]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Videospēles infokaste
|    nosaukums = ''Fortnite''
|        bilde = FortniteLogo.svg
|    bilde_izm = 235px
|     apraksts =
|    developer = ''[[Epic Games]]''
|    publisher = ''[[Epic Games]]''
|  distributor =
|     designer =
|       series =
|       engine =
|      version =
|      release =
|        genre = dažādi
|        modes =
|      ratings =
|    platforms = ''[[Microsoft Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Nintendo Switch]]'', ''[[PlayStation 4]]'', ''[[Xbox One]]'', ''[[iOS]]'', ''[[Android]]''
|        media =
| requirements =
|        input =
|         site =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Microsoft Word''
| logo = Microsoft Office Word (2018–present).svg
| screenshot = Microsoft Word on Windows 8.png{{!}}border
| caption = ''Microsoft Office Word'' 2013 [[Windows 8]] operētājsistēmā
| developer = ''[[Microsoft]]''
|latest release version = 15.0.4517.1509<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://support.microsoft.com/gp/office-2013-click-to-run/en-us |title=About Microsoft Office 2013 Click-to-Run Updates |publisher=Microsoft |date= August 13, 2013 |accessdate=August 15, 2013}}</ref>
|latest release date = <!--Please do not forget to supply a source-->
|operating system = {{Plainlist|
* [[Windows 8]]
* [[Windows RT]]
* [[Windows Server 2012]]
* [[Windows Server 2008 R2]]
* [[Windows 7]]<ref name="sysreq-std">{{tīmekļa atsauce|title=System requirements for Office 2013|url=http://technet.microsoft.com/library/ee624351%28office.15%29.aspx#Overview1|work=[[Microsoft TechNet|TechNet]]|publisher=[[Microsoft]]|accessdate=19 December 2012|at=Office 2013 for Personal Computers--standard system requirements|date=4 December 2012}}</ref>
}}
| platform = [[IA-32]], [[x64]], [[ARM architecture|ARM]]
| genre = Teksta procesors
| license =
| website = {{URL|office.microsoft.com/lv-lv/word/}}
}}
'''''Microsoft Word''''' ir [[teksta procesors]], ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tas pirmoreiz tika izlaists 1983. gadā ar nosaukumu ''Multi-Tool Word'' ''Xenix'' sistēmām.<ref name="PCHistory">{{grāmatas atsauce|first=Roy|last=A. Allen|title=A History of the Personal Computer: The People and the Technology|year=2001|month=October|publisher=Allan Publishing|edition=1st edition|isbn=978-0-9689108-0-1|url=http://www.archive.org/details/A_History_of_the_Personal_Computer|chapter=Chapter 12: Microsoft in the 1980's|chapterurl=http://www.archive.org/download/A_History_of_the_Personal_Computer/eBook12.pdf|pages=12/25–12/26|accessdate=2010-11-07}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|title=Microsoft Office online, Getting to know you...again: The Ribbon|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100723143749/http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|archivedate={{dat|2010|07|23||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|title=The history of branding, Microsoft history|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090528002301/http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|archivedate={{dat|2009|05|28||bez}}}}</ref> Turpmākās versijas vēlāk tikušas rakstītas vairākām citām platformām, tai skaitā [[IBM PC]] [[DOS]] (1983), ''[[Apple Macintosh]]'' (1985), AT&T [[3B1|Unix PC]] (1985), ''[[Atari ST]]'' (1988), [[SCO OpenServer|SCO UNIX]] (1994), [[OS/2]] (1992) un ''[[Windows]]'' (1989). ''Word'' komerciālā versija ir pieejama gan kā atsevišķs produkts, gan kopā ar citām lietotojumprogrammatūrām ''[[Microsoft Office]]'', ''[[Windows RT]]''. Ir pieejama arī bezmaksas ''Word'' programmatūra, tomēr tajā ir mazāk iespēju.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2OH
|molmasa=60,09
|blīvums=803,4
|kušanas temperatūra=146,7 K (-126,5 °C)
|viršanas temperatūra=370,3 K (97,1 °C)
}}
'''Propanols''' (propanols-1, propilspirts, CH3CH2CH2OH) ir pirmējais [[spirts]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī. Propanolam ir divi [[izomēri]] - propanols-1 (jeb propanols) un [[izopropanols|propanols-2]] (jeb izopropanols).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Ernsts Adolfi
|     vārds_orig = ''Hermann Ernst Adolphi''
|         attēls = Hermann Adolphi.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Cēsis|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Austrumprūsija|Kēnigsberga}} <br />( tagad [[Kaļiņingrada]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = anatoms
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - ārsts/dzejnieks [[Aleksis Adolfi]], māte - Erna, dzim. Hērvāgene
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Amālija Edle fon Rennenkamfa (''Amalie Edle von Rennenkampff'') ; 2. Antonija fon Freimane (''Antonie von Freymann'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Zvaigzne ir dzimusi
 | oriģinālnos = ''A Star Is Born''
 |      attēls = A Star is Born.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = muzikāla filma, romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Bredlijs Kūpers]]
 |  producents =
* [[Bills Gerbers]]
* [[Džons Pīterss]]
* Bredlijs Kūpers
* [[Tods Filipss]]
* [[Linete Houela Teilore]]
 |   scenārijs =
* [[Ēriks Rots]]
* Bredlijs Kūpers
* [[Vills Feterss]]
 |     aktieri =
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Lady Gaga]]
* [[Endrū Daiss Klejs]]
* [[Deivs Čapele]]
* [[Sems Eliots]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Live Nation Productions]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer Pictures]]''
* ''[[Gerber Pictures]]''
* ''[[Peters Entertainment]]''
* ''[[Joint Effort]]''
 | izplatītājs = ''Warner Bros. Pictures''
 |    izdošana = {{filmas datums|2018|8|31|Venēcijas filmu festivāls|2018|10|5|ASV|}}
August 31, 2018 (Venice)
October 5, 2018 (United States)
 |      ilgums = 136 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/star-born-2018|title=A Star Is Born|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 13, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|36 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=astarisborn2018.htm|title=A Star Is Born (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 13, 2018}}</ref>
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Zvaigzne ir dzimusi"''' ({{val|en|A Star Is Born}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla drāma, kura ir rīmeiks 1937. gada filmai ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Bredlijs Kūpers]]. Citas lomas atveido [[Lady Gaga]], [[Endrū Daiss Klejs]], [[Deivs Čapele]] un [[Sems Eliots]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|31||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Afrikātas''' (sauktas arī par '''afrikatīviem slēdzeņiem''') ir [[Koartikulācija|koartikulēti]] [[divcentru līdzskanis|divcentru]] [[līdzskanis|līdzskaņi]], kas sākas kā [[slēdzenis|slēdzeņi]] (kā {{IPA|[t]}} vai {{IPA|[d]}}). Atšķirībā no slēdzeņiem slēgums netiek pārrauts pēkšņi, bet pāriet spraugā: aktīvais runas orgāns (parasti [[mēle]]) pamazām attālinās no pasīvā, vaidojot spraugu, kā rezultātā skaņas realizācija ir [[berzenis]]ka (kā {{IPA|[s]}} vai {{IPA|[z]}}), vai, atsevišķos gadījumos, kā berzeniski [[trills|trilli]]. Saplūstot abām artikulācijām, nerodas ne attiecīgajam slēdzenim, ne berzenim raksturīgs troksnis, bet īpatnējs, nedalāms troksnis, kam nav iespējams noteikt robežu starp abiem elementiem.<ref>{{Laua}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Softbols]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
{{Kalna infokaste
|           Nosaukums = Šišabanma
|          Nosaukums2 = {{ubl|希夏邦马峰|ཤིས་ས་སྤང་མ།}}
|               Photo = Shishapangma.jpg
|            Augstums = 8027
| Relatīvais_augstums = 2897
|               karte = Ķīna#Tibeta (Ķīna)
|       reljefa_karte = jā
| latd= 28 |latm= 21 |lats= 08 |latNS= N
| longd= 85 |longm= 46 |longs= 47 |longEW= E
|     Atrašanās vieta = {{CHN}}
|         Kalnu grēda = [[Himalaji]]
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tarlaka
 | official_name            = ''Tarlac''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = FvfTarlacPark0001 05.JPG
| image2                   = 09320jfSan Roque Vicente Street Poblacion Tarlac Cityfvf 13.JPG
| image3                   = FvfTSU0081 20.JPG
| image4                   = Tarlac City 1.JPG
| image5                   = Tarlacjf3925 13.JPG
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator tarlac tarlac.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Centrālā Lusona]]
 | subdivision_name2        = [[Tarlaka]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1788
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1998
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 76
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 274.66
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 385398
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 15 | latm = 29 | lats = 13 | latNS = N
 | longd =120  | longm = 35 | longs = 24 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2300
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 61
 | website                  = {{URL|http://www.tarlaccity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Laulības pārkāpšana''' ir brīvprātīgs [[dzimumakts]] starp [[Laulība|laulātu]] personu un personu, kas nav viņa sieva vai vīrs.

sentences: '''Biomasa''' ir [[bioloģija|bioloģisks]] materiāls, ko iegūst no dzīviem [[organisms|organismiem]]. Biomasu ķīmiskas pārvaides rezultātā var izmantot [[gāze]]s, siltuma un elektriskās enerģijas ražošanā. Galvenie biomasas resursu veidi ir lauksaimniecības augu atlikumi, cukuru, cieti un eļļu saturošie augi, meža atlikumi, atkritumi un pārpalikumi no lauksaimniecības sektora, organiski cietā frakcija no sadzīves atkritumiem, notekūdeņu dūņas un rūpnieciskie atkritumi no pārtikas un papīra ražošanas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Bothriolepis panderi.jpg
| att_nosaukums = Antiarhs ''[[Bothriolepis panderi]]''
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Euantiarcha}} †
* {{TaksoSaite|Yunnanolepiformes}} †
|   kategorijas = nē
| binomial =Antiarchi <small>Cope, 1885</small>
}}

sentences:
{{Atjaunināt}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = SIA ''Tet''
| logo             = Tet_logo.svg
| logo_size        = 140px
| caption          =
| type             = [[sabiedrība ar ierobežotu atbildību]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1992. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Rīga]]
| location_country = {{LAT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Uldis Tatarčuks (valdes priekšsēdētājs un izpilddirektors)
| industry         = [[tehnoloģijas]] un [[izklaide]]
| products         = fiksētie un mobilie sakari, [[internets|interneta]] pakalpojumi, elektroenerģija
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| value            =
| owner            = Latvijas Republika<br />''[[TILTS Communications]]''
| num_employees    = 1707 (2018. gadā)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.tet.lv tet.lv]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''SIA ''Tet''''' (agrākie nosaukumi '''''Lattelecom''''', '''''Lattelekom''''') ir [[Latvija]]s tehnoloģiju un izklaides pakalpojumu uzņēmums. Tas ir [[telesakari|telesakaru]] operators, [[interneta pakalpojumu sniedzējs]] (IPS), kopš 2017. gada arī elektroenerģijas pakalpojumu sniedzējs.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sēļu pagasts
| karte             = Sēļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs2           = [[Sēļi (Sēļu pagasts)|Sēļi]]
| platība           = 61,5
| iedzīvotāji       = 476<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 476 / 61.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Sēļu pagasts''' ir viena no [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Ramatas pagasts|Ramatas]], [[Mazsalacas pagasts|Mazsalacas]], [[Vilpulkas pagasts|Vilpulkas]], [[Jeru pagasts|Jeru]] un [[Vecates pagasts|Vecates]] pagastiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Moss
|     vārds_orig = ''Friedrich Mohs''
|         attēls = Friedrich Mohs.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1773
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Gernrode]], [[Anhaltes-Bernburgas firstiste]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Kvedlinburga]], [[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1838
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Agordo]], [[Lombardijas-Venēcijas karaliste]], [[Austrijas impērija]]
([[Belluno province]], [[Veneto]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Halles universitāte]], [[Freibergas universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]], [[mineraloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Mosa skala]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Šrilanka]]
[[Kategorija:Fauna pēc valsts]]

sentences:
'''Portera piecu spēku analīze''' ir tirgus [[konkurence]]s analīzes modelis, kas apskata piecus spēkus, kas ietekmē peļņas iespējas konkrētajā tirgū. Analīzes modeli 1979. gadā radīja [[Hārvarda Universitāte]]s profesors Maikls Porters, kā alternatīvu [[SVID analīze|SVID]] modelim. Porters uzskata, ka tirgus mikrovidi nosaka pieci spēki:
*aizvietojošu preču un pakalpojumu rašanās draudi
*konkurence ar jau esošajiem konkurentiem
*draudi no jaunu konkurentu parādīšanās
*piegādātāju iespējas diktēt noteikumus
*pircēju iespējas diktēt noteikumus
Papildus riskiem, ko ikdienā rada konkurence ar jau esošajiem konkurentiem, Porters izdala vēl četrus spēkus un to ietekmi.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Staicele
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Staiceles dibināšanas piemiņas zīme.jpg
| imagesize =
| image_caption = Staiceles dibināšanas piemiņas zīme
| image_flag = Staiceles karogs.gif
| flag_link = Staiceles karogs
| image_shield = Staicele COA.svg
| shield_link = Staiceles ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 50
| lats = 14
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 44
| longs = 39
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Limbažu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1992]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Staices pilsētas un pagasta pakalpojumu sniegšanas centra vadītājs
| leader_name = Rihards Būda
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Staizel}}
| area_total_km2 = 4
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Staicele}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 45
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4043
| website = {{url|www.staicele.lv}}
| footnotes =
}}
'''Staicele''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s ziemeļos, [[Limbažu novads|Limbažu novadā]]. Izvietojusies [[Salaca]]s upes krastos pie autoceļa [[P15]] {{nobr|13 km}} no novada centra [[Aloja]]s un {{nobr|140 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
ir proletariāta diktatūras idejas autors.]]
'''Proletariāta diktatūra''' ir termins, kas [[marksisms|marksismā]] apzīmē pārejas perioda varu valstī no [[kapitālisms|kapitālisma]] uz [[sociālisms|sociālismu]].

sentences:
'''Bīns''' var būt:
* [[Misters Bīns]] (''Mr. Bean'') ― britu komēdijseriāls.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Vargs Vikerness
|Attēls = Varg Vikernes.jpg
|Att_izm = 250px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = dzimis Kristians Vikerness, 18 gadu vecumā oficiāli nomainīja vārdu uz Vargs
|Dzimis = 1973. gada 11. februārī
|Vieta = {{flagicon|Norway}} [[Bergena]], [[Norvēģija]]
|Instrumenti = balss, ģitāra, basģitāra, bungas, sintezators
|Žanrs = [[Melnais metāls (mūzikas žanrs)|Melnais metāls]]
[[Tumšais ambients]]
[[Nāves metāls]]
|Nodarbošanās = dziedātājs
|Gadi = 1988-pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī = Uruk-Hai (1988-89)
[[Old Funeral]] (1990)
Satanel (1990)
[[Mayhem]] (1993)
[[Burzum]] (1991-2020)
|Mlapa = http://burzum.org
|Dzimums = V
}}
'''Vargs Vikerness''', dzimis '''Kristians Vikerness''' (dzimis [[1973]]. gada [[11. februāris|11. februārī]] netālu no [[Bergena]]s [[Norvēģija|Norvēģijā]], pašlaik likumīgais vārds ir '''Luijs Kašē'''), pazīstams arī kā '''Grāfs Grišnaks''' ([[norvēģu valoda|norvēģu]]: ''Count Grishnackh''), ir [[Norvēģija]]s [[Melnais metāls (mūzikas žanrs)|melnā metāla]] [[mūziķis]]. Galvenokārt zināms kā grupas [[Burzum]] dibinātājs un vienīgais dalībnieks, bet ir spēlējis arī basģitāru grupā [[Mayhem]]. Izcietis 16 gadu cietumsodu par Mayhem ģitārista [[Eironimuss|Eironīmusa]] slepkavību [[1993]]. gadā. Viņš ir [[neopagānisms|neopagānisma]] novirziena [[odalisms|odalisma]] ideju sekotājs. Dokumentālās filmas ''[[Metal: A Headbanger's Journey]]'' veidotājs [[Sems Duns]] viņu ir nosaucis par visu laiku zināmāko metāla mūziķi, saistībā ar viņa dalību vairāku baznīcu nodedzināšanā Norvēģijā [[1992]]. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastais granātābols
|         binomial = Punica granatum
|           attēls = Illustration Punica granatum2.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Myrtales
|         rinda_lv = Mirtes
|          rinda_r = Miršu rinda
|           dzimta = Lythraceae
|        dzimta_lv = Vējmietiņi
|         dzimta_r = Vējmietiņu dzimta
|            ģints = Punica
|         ģints_lv = Granātāboli
|             suga = P. granatum
|          suga_lv = Parastais granātābols
|           suga_r = Granātābols
|         sinonīmi = ''Punica malus''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Irāna]], [[Afganistāna]], [[Pakistāna]], [[Indija]]s ziemeļi
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 2023. gada Turcijas un Sīrijas zemestrīce
|attēls            = Turkey-Syria Earthquake Montage.jpg
|attēla izm        =
|attēla virsraksts = '''Pulksteņrādītājvirzienā no kreisā augšējā attēla''': Glābēji [[Hama|Hamā]] Sīrijā; Adijamana; bojātā Gaziantepas pils; Dijarbakira; Hataja; Hataja.
|karte             = Turcija
|kartes_paraksts   =
| paraksta_novietojums = top
| plat_d = 37  | plat_m  = 9  | plat_s = 57  | plat_NS = N
| gar_d  = 37  | gar_m   = 1  | gar_s  = 55  | gar_EW  = E
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  =
|karte2            =
|kartes2 izmērs    =
|kartes2 virsraksts=
|datums            = {{Dat|2023|2|6}}
|laiks             =
* 04:17:35 [[TRT]]
* 01:17:35 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
|ilgums            = 80 sekundes
|stiprums          = 7,8 magnitūdas pēc [[Rihtera skala]]s
|dziļums           = 17,9 km
|epicentrs         =
|tips              =
|skartās valstis   = [[Turcija]], [[Sīrija]]
|postījumi         = Ēku un infrastruktūras bojājumi
|intensitāte       =
|paātrinājums      = 1,62 [[Paātrinājums|g]]
|cunami            = Jā<ref>{{ziņu atsauce |last=Damaskinos |first=I. |date=6 February 2023 |title=Earthquake in Turkey caused 'small tsunamis' off Famagusta coast |work=[[Cyprus Mail]] |url=https://cyprus-mail.com/2023/02/06/earthquake-in-caused-small-tsunami-off-famagusta-coast/ |access-date=6 February 2023 |archive-date=6 February 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230206144853/https://cyprus-mail.com/2023/02/06/earthquake-in-caused-small-tsunami-off-famagusta-coast/}}</ref>
|nogruvumi         =
|pēcgrūdieni       =
* 2109 (12. februārī)
* 230 (6. februārī)
|cietušie          =
'''Turcijā:'''
* 48 990 bojāgājušie
* 108 000 ievainotie
'''Sīrijā:'''
* 6680 bojāgājušie
* 14 500 ievainotie
|cietušie aptuveni =
}}
'''2023. gada Turcijas un Sīrijas zemestrīce''' bija 7,8 magnitūdas spēcīga zemestrīce, kuras epicentrs atradās 32 km no [[Sehitkamila]]s [[Gaziantepas ils|Gazientepas ilā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |first1=Tara |last1=Subramaniam |first2=Rhea |last2=Mogul |first3=Adam |last3=Renton |first4=Aditi |last4=Sangal |first5=Leinz |last5=Vales |first6=Elise |last6=Hammond |first7=Maureen |last7=Chowdhury |first8=Amir |last8=Vera |date=6 February 2023 |title=February 6, 2023 Turkey-Syria earthquake news |url=https://www.cnn.com/middleeast/live-news/turkey-earthquake-latest-020623/index.html |access-date=7 February 2023 |publisher=[[CNN]] |language=en |archive-date=7 February 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230207044338/https://www.cnn.com/middleeast/live-news/turkey-earthquake-latest-020623/index.html}}</ref> Zemestrīce notika 6. februārī plkst. 04:17 pēc vietējā laika (01:17 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]). Deviņas stundas vēlāk notika vēl viena zemestrīce, kas bija 7,7 magnitūdas spēcīga, kuras epicentrs atradās 95 km uz ziemeļaustrumiem [[Kahramanmarašas ils|Kahramanmarašas ilā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=M7.8 and M7.5 Kahramanmaraş Earthquake Sequence near Nurdağı, Turkey (Türkiye) {{!}} U.S. Geological Survey |url=https://www.usgs.gov/news/featured-story/m78-and-m75-kahramanmaras-earthquake-sequence-near-nurdagi-turkey-turkiye |access-date=17 February 2023 |website=www.usgs.gov |language=en}}</ref> Zemestrīces rezultātā tika bojātas vairākas ēkas un bojā gāja vairāki desmiti tūkstošu cilvēku.

sentences:
, pārklāts ar cimmerītu]]
'''Cimmerīts''' ({{val-de|Zimmerit}}) bija [[pasta]], kuru [[Otrais pasaules karš|Otrajā pasaules karā]] izmantoja vācieši, lai pasargātu savu bruņutehniku no [[magnētiskā mīna|magnētiskajām mīnām]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Schizosteus striatus muguras plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Sch. striatus'' muguras plātne (nepilna).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Schizosteus
| ģints_lv =
| suga = Schizosteus striatus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Schizosteus striatus <small>(Gross, 1933)</small>
}}
'''''Schizosteus striatus''''' ir [[Piknosteīdas|piknosteīdu]] dzimtas [[bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[devona periods|devona periodā]] [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi kā ''Psammloepis striata'' aprakstīja [[Valters Gross]] 1933. gadā. [[Dmitrijs Obručevs]] 1940. gadā, izveidojot jaunu ģinti ''Schizosteus'', sugu iekļāva [[šizosteji|šizosteju]] ģintī. ''Sch. striatus'' [[holotips]] ir branhialās plātnes priekšējās daļas fragments, kas tika atrasts Gorodenkas upītes ([[Narva (upe)|Narvas]] pieteka) atsegumā, [[Igaunija|Igaunijā]] ([[vidusdevons]], [[narvas svīta]]). Nosaukums ''Schizosteus striatus'' nozīmē (''striatus'' — strīpains) strīpainais šizostejs. Suga ir sastopama Igaunijā pie Narvas [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] [[Luga (upe)|Lugas]] un [[Ļemovža]]s upju rajonā, un pie [[Gatčina]]s, [[vidusdevons|vidusdevona]] narvas svītā un [[arukilas svīta]]s apakšdaļā.

sentences: '''Karotinoīdi''' ir [[tetraterpēni]] un [[tetraterpenoīdi]], kas formāli ir acikliska priekšteča — Ψ,Ψ-karotīna ([[Likopīns|likopīna]]) atvasinājumi: [[hidrogenizācija]]s, [[dehidrogenizācija]]s, [[ciklizācija]]s, [[oksidācija]]s produkti vai to kombinācijas. [[Retinoīdi]] nepieder pie karotinoīdiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Suta''' var būt:

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Ulrihs fon Šverins''' ({{val|de|Johann Ulrich von Schwerin}} {{val|pl|Jan Ulryk Szweryn}}, 1592—1637) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] virsnieks, [[Alsungas pilsmuiža]]s īpašnieks, kas 1634. gadā atdeva [[Alsungas katoļu baznīca|Alšvangas baznīcu]] Romas katoļu baznīcai un veicināja vēlākā [[Suitu novads|Suitu novada]] iedzīvotāju pievēršanu katoļticībā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Henrihs Volfs''' ({{val|de|Henrich Wolff}}, miris 1609. (?) gadā Rīgā) jeb '''Vulfs''' bija Rīgas monētu meistara [[Martens Vulfs|Martena Vulfa]] dēls un nākamais Rīgas monētu meistars (1586-1609), [[Volfenšildi|Volfenšildu dzimta]]s priekštecis.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Dženifera Ēzere
 |          attēls = Jennifer Oeser Berlin 2009.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Dž. Ēzere 2009. gada Pasaules čempionātā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|11|29}}
 |         dz_viet = [[Brunsbutele]], {{GER}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GER}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 176 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 64 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Septiņcīņa
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Dženifera Ēzere''' ({{val|de|Jennifer Oeser}}; dzimusi {{dat|1983|11|29}} [[Brunsbutele|Brunsbutelē]], [[Vācija|Vācijā]]) ir profesionāla vācu [[vieglatlēte]], startē septiņcīņas sacensībās.

sentences: '''Rodanīdi''' jeb '''tiocianāti''' (SCN−) ir savienojumi, kas satur [SCN]<sup>−</sup> anjonu. Tie uzskatāmi par nestabilās [[rodānūdeņražskābe]]s jeb tiociānskābes [[sāļi]]em. Pazīstamākie šāda veida savienojumi ir [[kālija rodanīds|kālija]] un [[amonija rodanīds|amonija rodanīdi]]. Tie reaģē ar [[dzelzs]] trīsvērtīgajiem sāļiem, veidojot sarkanu kompleksu. Šo reakciju lieto analītiskajā ķīmijā un audumu krāsošanai (vismaz agrāk).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Lielais Lebovskis
 | oriģinālnos = ''The Big Lebowski''
 |      attēls = Biglebowskiposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = kriminālfilma, komēdija
 |    režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels Koens]]
 |  producents = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
 |   scenārijs = [[Brāļi Koeni]]
 |     aktieri =
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Deivids Hadlstons]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Džūliana Mora]]
 |      mūzika = [[Kārters Barvels]]
 |   operators = [[Rodžers Dīkinss]]
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Working Title Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1998|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|1998|3|6|ASV|1998|4|24|Apvienotā Karaliste|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/big-lebowski-video-0|title=The Big Lebowski|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2018|11|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181103020334/http://www.bbfc.co.uk/releases/big-lebowski-video-0}}</ref>
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|46,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=biglebowski.htm|title=The Big Lebowski (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Lielais Lebovskis"''' ({{val|en|The Big Lebowski}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālkomēdija, kuras veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas atveido [[Džefs Bridžess]], [[Džons Gudmens]], [[Stīvs Bušemi]], [[Deivids Hadlstons]], [[Džons Turturo]] un [[Džūliana Mora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Brain coral.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Diploria labyrinthiformis|Smadzeņkorallis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums =Radiata
| nodalījums_lv =Staraiņi
| tips =Cnidaria
| tips_lv =Dzēlējzarndobumaiņi
| klase =Anthozoa
| klase_lv =Koraļļpolipi
| iedalījums =
3 mūsdienās dzīvojošas apakšklases:<ref name=cla/>
*{{TaksoSaite|Octocorallia|Astoņstarainie koraļļi}}
*{{TaksoSaite|Ceriantharia|Cauruļmītņu anemones}}
*{{TaksoSaite|Hexacorallia|Sešstarainie koraļļi}}
| sinonīmi =
''Actinozoa''
| kategorijas = nē
| binomial = Anthozoa <small>([[Christian Gottfried Ehrenberg|Ehrenberg]], 1834)</small>
}}
'''Koraļļpolipi''' (''Anthozoa'') ir [[Dzēlējzarndobumaiņi|dzēlējzarndobumaiņu]] (''Cnidaria'') klase, kas apvieno diezgan dažādus pārstāvjus. Koraļļpolipu klasei ir 3 apakšklases: [[astoņstarainie koraļļi|astoņstaraino koraļļu apakšklases]] (''Octocorallia''), [[sešstarainie koraļļi|sešstarainu koraļļu apakšklase]] (''Hexacorallia'')<ref name=cla>[http://mapress.com/zootaxa/2011/f/zt03148p023.pdf Class Anthozoa Ehrenberg, 18341]</ref> un kopš 2013. gada, balstoties uz [[DNS]] pētījumiem, ir izdalīta trešā apakšklase - {{TaksoSaite|Ceriantharia|cauruļmītņu anemones}}.<ref>[http://www.plosone.org/article/info%3Adoi%2F10.1371%2Fjournal.pone.0086612 Fast-Evolving Mitochondrial DNA in Ceriantharia: A Reflection of Hexacorallia Paraphyly?]</ref> Kopumā ir zināmas vairāk kā 6100 koraļļpolipu sugas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://invasions.si.edu/nemesis/browseDB/GroupSummary.jsp?GRP=Cnidarians-Anthozoans |title=Cnidarians-Anthozoans |access-date={{dat|2014|05|15||bez}} |archive-date={{dat|2014|06|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140609134537/http://invasions.si.edu/nemesis/browseDB/GroupSummary.jsp?GRP=Cnidarians-Anthozoans }}</ref> Visi koraļļpolipi ir [[jūra|jūru]] iemītnieki un lielākā sugu dažādība sastopama [[tropi|tropu]] siltajās jūrās. Daudzi no tiem spēcīgi attīstītā skeleta dēļ ir zemes virsmas [[reljefs|reljefa]] veidotāji, jo rada [[koraļļu rifi|koraļļu rifus]] un [[atols|atolus]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Vidsmuižas Svētā Gara Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Galēnu baznīca 2001-04-08.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Vidsmuižas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Vidsmuižas baznīca
| position = left
| latd  = 56 | latm  = 28  | lats  = 39  | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 50  | longs = 33  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Preiļu novads]], [[Galēnu pagasts]], [[Galēni]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1914]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Aivars Kursītis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1910]]
| year_completed        = [[1912]]
| length                = 18 m
| width                 = 12 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = sarkani [[ķieģelis|ķieģeļi]], šķelti [[laukakmens|laukakmeņi]]
}}
'''Vidsmuižas Svētā Gara Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub552 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Galēnu pagasts|Galēnu pagasta]] [[Galēni|Galēnos]]. Dievnams ir valsts nozīmes kultūras piemineklis.<ref>[http://www.vietas.lv/objekts/vidsmuizas_romas_katolu_baznica/ www.vietas.lv]</ref>

sentences:
tiek uzskatīts par binārās nomenklatūras ieviesēju]]
'''Binārā nomenklatūra''' ir [[Augi|augu]], [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[Sēnes|sēņu]] [[terminoloģija]], kas strukturēta atbilstoši iepriekš izstrādātiem nosaukumu veidošanas likumiem. Katrai organismu sugai (arī fosīlajām sugām) tiek piešķirts nosaukums [[latīņu valoda|latīņu valodā]].  Par binārās nomenklatūras ieviesēju tiek pamatoti uzskatīts zviedru [[botāniķis]] un taksonomists [[Kārlis Linnejs]].

sentences:
{{Infobox building
| name             = Stokholmas pils
| native_name      = Kungliga slottet
| native_name_lang = sv
| status           = Atvērta
| image            = Stockholms slott kollage 2011.jpg
| image_size       = 300px
| caption          = Karaliskā Stokholmas pils.
| map_type         =
| map_caption      =
| building_type    = Pils
| architectural_style = [[Baroka stils]]
| material         = [[brick]], [[sandstone]], [[Dimension stone|stone]]
| owner            = [[Zviedrija]]
| current_tenants  = [[Zviedrijas karaliskā ģimene]]
| landlord         = [[Zviedrijas Nacionālā īpašuma pārvalde]]
| address          = Kungliga Slottet
S-111 30 Stockholm
| coordinates      = {{coord|59|19|37|N|18|04|18|E|display=inline,title}}
| start_date       = 1697
| completion_date  = 1760
| inauguration_date = 1754. gada 7. decembris
| renovation_date  = vairākas reizes,
2011 (pēdējā)<ref name=svd091214>{{tīmekļa atsauce|last1=TT - [[Tidningarnas Telegrambyrå]]|title=Stockholms slott renoveras i 20 år|trans-title=The Stockholm Palace renovated during 20 years|url=http://www.dn.se/sthlm/stockholms-slott-renoveras-i-20-ar/|website=www.dn.se| date=26 May 2011 |publisher=[[Dagens Nyheter]]|access-date=27 November 2014}}</ref>
| other_dimensions = garums {{convert|230|m|ft|abbr=on}}
platums {{convert|125|m|ft|abbr=on}}
| floor_count      = 3
| location_town    = [[Stokholma]]
| location_country = [[Zviedrija]]
| architect        = [[Nikodems Tesīns]]
[[Karls Herlemans]]
| designations     = [[Sarakstā iekļautās ēkas Zviedrijā]]
[http://www.bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/byggnad/visaHistorik.raa?page=historik&visaHistorik=true&byggnadId=21400000339822 No. 21400000339822]
| ren_architect    = Andreas Heimovskis
| cost             =
| rooms            = 1 430 (2008)
| website          = [http://www.royalcourt.se/dekungligaslotten/kungligaslottet.4.7c4768101a4e8883780002658.html The Royal Palace]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Cruciata|attēls=Cruciata laevipes.jpeg|rinda=Gentianales|ģints_lv=Krustmadaras|ģints=Cruciata|dzimta_lv=Rubiju dzimta|dzimta=Magnoliopsida|rinda_lv=Genciānu rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=''Cruciata laevipes''}}
'''Krustmadaras''' (''Cruciata'') ir [[rubiju dzimta]]s [[Lakstaugs|lakstaugu]] ģints. Savvaļā tās pārstāvji ir satopami [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], kā arī [[Āzija|Āzijā]] — no [[Turcija]]s līdz [[Himalaji|Himalaju]] rietumiem un [[Altaja Republika]]i [[Sibīrija|Sibīrijā]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Tabores pagasts
| karte             = Tabores pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Tabore
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 76,64
| iedzīvotāji       = 981<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 981 / 76.64 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.tabore.lv
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = Eminem
| Att_izm =
| Ainava =
| Attēls = Eminem 2021 Color Corrected.jpg
| Apraksts = Eminem 2021. gadā
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1972|10|17}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Misūri (štats)|Santdžozefa}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Hiphops]]
| Nodarbošanās = Reperis, mūzikas autors, dziedātājs, producents, aktieris
| Gadi = 1988–pašlaik
| Izdevējkompānija = {{hlist|Shady|[[Dr. Dre|Aftermath]]|[[Interscope Records|Interscope]]|WEB}}
| Mlapa = {{URL|eminem.com}}
| Dzimums = V
| Dz_vārds = Māršals Brūss Materss III
}}'''Māršals Brūss Materss III''' (dzimis 1972. gada 17. oktobrī), profesionāli pazīstams kā '''Eminem''' (stilizēts kā '''EMINƎM'''), ir amerikāņu reperis un ierakstu producents. Viņš tiek uzskatīts par hiphopa popularizēšanu Vidusamerikā, un viņš ir kritiķu atzīts par vienu no visu laiku izcilākajiem reperiem.Eminem globālie panākumi un atzinību guvušie darbi tiek plaši uzskatīti par tādiem, kas ir pārkāpuši rasu barjeras balto reperu pieņemšanai populārajā mūzikā. Lai gan liela daļa viņa transgresīvo darbu 1990. gadu beigās un 2000. gadu sākumā padarīja viņu plaši pretrunīgu, viņš kļuva par amerikāņu zemākās klases populārās dusmas pārstāvi un ir minēts kā ietekme uz daudziem dažādu žanru māksliniekiem.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hačinsonīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls, sulfosāls
|ŠtruncaID=2/E.13-45
|ķīm_formula=(Pb,Tl)2As5S9
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Koši sārts līdz tumši ķiršsarkans taču spīduma dēļ šķiet pat sudrabains
|svītra=Koši sārta līdz tumši ķiršsarkana
|habituss=Prizmatiski līdz adatveida kristāli
|skaldnība=Laba vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=1,5-2
|spīdums=Dimanta, pusmetālisks
|caurspīdīgums=Vāji puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 3.078 nβ = 3.176 nγ = 3.188
|pleohroisms=
|blīvums=4,6
}}

sentences: '''Konvekcija''' ({{val|la|convectio}} — 'sanešana, piegāde'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=394}}</ref>) ir [[siltums|siltuma]] izplatīšanās [[šķidrums|šķidrumā]] vai [[gāze|gāzē]], pārvietojoties vides [[molekula|molekulām]]. Šeit siltumu pārnes sasilušās vides molekulas. Izšķir dabisko konvekciju, kas rodas siltuma starpības rezultātā dažādās vietās un piespiedu konvekciju, ko nodrošina mehāniski [[sūknis|sūkņi]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''TED''
| Logo                =
| Sauklis             = Idejas, ar kurām vērts dalīties
| Uzņēmuma_veids      = akadēmiska konference
| Dibināšanas_datums  = 1984. gads
| Sēdeklis            = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vērtība             =
| Vadība              = ''[[Sapling Foundation]]''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ted.com/pages/42 |title=Par TED: Kas mēs esam: Kam pieder TED |work=TED |publisher=TED Conferences, LLC |accessdate=2012. gada 4. augustā |language=angliski}}</ref>
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               =
| Nozare              =
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.ted.com Ted.com]
}}
'''TED''' ([[akronīms]] no [[angļu valoda|angļu]] vārdiem „''Technology, Entertainment, Design''”) ir privātas [[bezpeļņas organizācija]]s ''[[Sapling Foundation]]'' rīkota konferenču sērija ar saukli „Idejas, ar kurām vērts dalīties“ ({{val|en|Ideas worth spreading}}).

sentences: '''Traktāts''' ir rakstu darbs, kurā formāli un sistemātiski aprakstīts darba temats. Vārds radies no [[latīņu valoda|latīņu valodas]] vārda ''tractatus'', kas, savukārt, ir darbības vārda ''tractō'' divdabis un nozīmē - aprakstīts, padarīts, izpildīts.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Linnejs
|     vārds_orig = ''Carl von Linné''
|         attēls = Carl von Linné.jpg
|     att_izmērs = 230px
|  att_nosaukums = Kārlis Linnejs
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Roshulta]], Smolandes province (mūsdienās [[Krūnuberjas lēne]]), [[Zviedrija]]
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Upsāla]], [[Zviedrija]]
|   dzīves_vieta = [[Zviedrija]]
|        tautība = [[zviedri|zviedrs]]
|         vecāki = Nils un Kristīne Linneji
|       paraksts =Linne_autograph.svg
|   darba_vietas = [[Stokholma]]
|     alma_mater = [[Lundas Universitāte]]
[[Upsālas Universitāte]]
[[Harderveikas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[medicīna]], [[botānika]]
|     sasniegumi = dzīvnieku un augu sistemātikas pamatlicējs
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem un leņķiem

Slāpekļskābes molekulas modelis
(ar raustītām līnijām attēlotas delokalizētās saites)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7697-37-2
|      ķīmiskā formula = HNO3
|              molmasa = 63,0
|              blīvums = 1580
|  kušanas temperatūra = 231 K (-42 °C)
| viršanas temperatūra = 356 K (83 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Slāpekļskābe''' (HNO3) ir korozīvs šķidrums, kas sasalstot pārvēršas par caurspīdīgu kristālisku masu. Slāpekļskābes ūdens šķīdums ir stipra neorganiskā [[skābe]]. Tīra slāpekļskābe ir bezkrāsaina, bet ar laiku tā sāk sadalīties un tajā uzkrājas [[slāpekļa oksīdi]], kas nokrāso šķidrumu dzeltenīgu. Slāpekļskābes sāļus sauc par [[nitrāti]]em.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Hotona-Marsa projekta pētniecības stacija
| oriģinālnosaukums    = ''Haughton-Mars Project Research Station''
| attēls               = Rovers Red and Black at Houghton Crater Devon Island Canada.jpg
| paraksts             = Robots K-10 pie Hotona-Marsa Projekta pētniecības stacijas
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| map_label                = HMPRS
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{USA}}
{{CAN}}
| latd=75| latm=25| lats=59| latNS=N
| longd=89| longm=51| longs=48| longEW=W
| novietojums          = {{CAN}}
{{CA-NU}}
[[Devona (sala)|Devona]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 2000
| atvērta_piezīme      =
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]
[[Kanādas Kosmosa aģentūra|CSA]]
| pers_vasara          = ~30
| pers_ziema           =
| augstums             = 214
| vid_t                = -17
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrālais laiks|CST]] (UTC-6)
| mājaslapa            = https://www.marsinstitute.no/hmp
}}
'''Hotona-Marsa projekta pētniecības stacija''' ({{val|en|Haughton-Mars Project Research Station}}, HMPRS) ir starptautiska [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s sezonāla [[polārstacija|pētniecības stacija]] Kanādas [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://www.marsinstitute.no/hmp Mars Institute. Haughton-Mars Project (HMP)]</ref> Izvietojusies [[Devona (sala)|Devona]]s salā [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskajā arhipelāgā]], [[Hotona triecienkrāteris|Hotona triecienkrātera]] ziemeļrietumu malā. Stacija izveidota. lai testētu potenciālo [[Marss (planēta)|Marsa]] planetāro misiju aprīkojumu un personāla uzvedību Marsam analogā vidē augstas izolācijas apstākļos.<ref>[https://www.nasa.gov/analogs/hmp Haughton Mars Project (HMP). Mission Overview]</ref>

sentences: '''Smadzeņu nāve''' ir termins, kas apzīmē neatgriezenisku [[Smadzenes|smadzeņu]] funkcijas zudumu. Smadzeņu nāvi parasti pasludina, kad pacientam, kurš atrodas [[Zāles|zāļu]] neizraisītā [[Koma|komā]] ar normālu ķermeņa temperatūru un bez aktuālām [[vielmaiņa]]s novirzēm, nevar novērot [[Smadzeņu stumbrs|smadzeņu stumbra]] [[Reflekss|refleksus]], spontānu [[Elpošana|elpošanu]] vai motoras atbildes, kā arī ir liecības par neatgriezeniskiem [[smadzeņu bojājumi]]em. Smadzeņu nāves konstatēšana pieaugušajos mūsdienās ir standartprakse [[Neiroloģija|neiroloģijā]] un [[Neiroķirurģija|neiroķirurģijā]], un daudzās pasaules valstīs pastāv likumi, kas nosaka smadzeņu nāves konstatēšanas kārtību.<ref>Wijdicks E.F.M. 2001. Brain death worldwide: accepted fact but no global consensus in diagnostic criteria. — Neurology 58 (2002): 20-25. DOI: 10.1212/WNL.58.1.20</ref>

sentences: '''Pasaules okeāns''' ir termins, ar ko apzīmē visu [[Zeme]]s [[okeāns|okeānu]] kopumu. Visi pasaules okeāni savā starpā ir savienoti un veido vienu vienotu, milzīgu ūdenstilpi. Rezultātā no jebkura Pasaules okeāna piekrastes punkta pa ūdens ceļu var sasniegt jebkuru citu piekrastes punktu. Pasaules okeāns ir mainīgs — Zemes vēstures gaitā [[kontinentu dreifs|kontinentu dreifa]] rezultātā Pasaules okeāna un kontinentu forma un izvietojums ir pastāvīgi mainījies un turpina mainīties.

sentences:
'''Parapsiholoģija''' ({{val|el|παρά}} (''para'') — 'blakus' + [[psiholoģija]]) ir disciplīna, kurā, izmantojot zinātniskas metodes,<ref>The Reality of ESP, A Physicist's Proof of Psychic Abilities, Russel Targ, {{ISBN|978-0-8356-0884-8}}</ref><ref>Mind-Reach, Scientists Look at Psychic Abilities, Russell Targ and Harold E. Puthoff, {{ISBN|1-57174-414-2}}</ref><ref>Entangled Minds, Dean Radin, {{ISBN|978-1-4165-1677-4}}</ref> tiek apkopota, sistematizēta un analizēta informācija par [[paranormāla parādība|paranormālām parādībām]], piemēram, par [[psihokinēze|psihokinēzi]], [[gaišredzība|gaišredzību]], [[telepātija|telepātiju]], [[pārmiesošanās|pārmiesošanos]], saskarsmi ar mājdzīvniekiem (piemēram, [[Rūperts Šeldreiks]])<ref>Rupert Sheldrake, Dogs That Know When Their Owners Are Coming Home, {{ISBN|978-0-609-80533-6}}</ref> un citām lietām. Šādi pētījumi tiek veikti privātās [[laboratorija|laboratorijās]], lai gan ir arī dažas universitātes,<ref>Joseph Banks Rhine, New Frontiers of the Mind, Story of the Duke Experiments, {{ISBN|978-0-8371-6279-9}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.princeton.edu/~pear/ |title=Prinstonas universitātes inženierijas anomāliju pētnieki "PEAR" |access-date={{dat|2004|11|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20041130232723/http://www.princeton.edu/~pear/ |archivedate={{dat|2004|11|30||bez}} }}</ref> kas ar to nodarbojušās,<ref name=faqfile1>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce |url=http://www.parapsych.org/faq_file1.html |title=Parapsychological Association FAQ |accessdate=2007-07-02 |year=1995 |publisher=Parapsychological Association |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070626192424/http://www.parapsych.org/faq_file1.html |archivedate=2007-06-26 }}</ref> bet to skaits samazinās.{{nepieciešama atsauce}} Vairums zinātnieku parapsiholoģiju uzskata par [[Pseidozinātne|pseidozinātni]].<ref>
* {{Atsauce|last1=Gross|first1=Paul R|last2=Levitt|first2=Norman|last3=Lewis|first3=Martin W|year=1996|title=The Flight from Science and Reason|publisher=New York Academy of Sciences|page=565|isbn=978-0801856761}}
* {{Atsauce|last=Friedlander|first=Michael W|year=1998|title=At the Fringes of Science|publisher=Westview Press|page=119|isbn=0-8133-2200-6}}
* {{Atsauce|last1=Pigliucci|first1=Massimo|last2=Boudry|first2=Maarten|year=2013|title=Philosophy of Pseudoscience: Reconsidering the Demarcation Problem|publisher=University Of Chicago Press|page=158|isbn=978-0-226-05196-3|hdl=1854/LU-3161824}}</ref><ref>
* {{Atsauce|last=Alcock|first=James|year=1981|title=Parapsychology-Science Or Magic?: A Psychological Perspective|publisher=Pergamon Press|pages=194–196|isbn=978-0080257730}}
* {{Atsauce|last=Hacking|first=Ian|year=1993|title=Some reasons for not taking parapsychology very seriously|journal=Dialogue: Canadian Philosophical Review|volume=32|issue=3|pages=587–594|doi=10.1017/s0012217300012361}}
* {{Atsauce|title=Testing for Questionable Research Practices in a Meta-Analysis: An Example from Experimental Parapsychology|last1=Bierman|first1=DJ|last2=Spottiswoode|first2=JP|last3=Bijl|first3=A|year=2016|journal=PLoS ONE|volume=11|issue=5|page=1|doi=10.1371/journal.pone.0153049|bibcode=2016PLoSO..1153049B|pmid=27144889|pmc=4856278}}
* {{Atsauce|last=Carroll|first=Sean|year=2016|url=https://www.wired.com/2016/05/thinking-psychic-powers-helps-us-think-science/|title=Thinking About Psychic Powers Helps Us Think About Science|magazine=Wired}}</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Džonatans Edvardss
 |      vārds_orig = ''Jonathan Edwards''
 |          attēls = Jonathan Edwards olympics 2000.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Dž. Edvardss 2000. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1966|5|10}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GBR}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 72 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Trīssoļlēkšana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 4 ([[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988]], [[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992]], [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 18,29 m ([[Pasaules rekordi vieglatlētikā|WR]])
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšanā
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Džonatans Deivids Edvardss''' ({{val|en|Jonathan David Edwards}}; dzimis {{dat|1966|5|10}} [[Londona|Londonā]], [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]) ir bijušais britu [[vieglatlēts]], startēja [[trīssoļlēkšana]]s sacensībās. Viņam pašlaik pieder pasaules rekords trīssoļlēkšanā (18,29 m), ko viņš uzstādīja 1995. gada 7. augustā Gēteborgā.

sentences: '''Glikogēns''' ir [[polisaharīds]], kas sastāv no [[glikoze]]s molekulām un atrodas visās [[sēnes|sēņu]], [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[cilvēks|cilvēka]] [[šūna|šūnās]].<ref>Sadava et al. (2011). ''Life'' (9th, International ed.). W. H. Freeman. {{ISBN|9781429254311}}.</ref> Cilvēkam glikogēns galvenokārt tiek veidots un uzkrāts [[aknas|aknu]] šūnās (hepatocītos) un [[muskuļi|muskuļos]].<ref>Kreitzman SN, Coxon AY, Szaz KF (1992). "Glycogen storage: illusions of easy weight loss, excessive weight regain, and distortions in estimates of body composition" (PDF). ''The American Journal of Clinical Nutrition'' '''56''' (1 Suppl): 292s—293s. {{PMID|1615908}}.</ref> Glikogēns kalpo par enerģijas rezervēm. Lielākās enerģijas rezerves ir [[taukaudi|taukaudos]] esošie [[tauki]], bet glikogēns ir svarīgākais no enerģijas rezervēm izmantotajiem ogļhidrātiem dzīvniekiem. Muskuļos esošais glikogēns tiek pārveidots par glikozi un izmantots turpat, savukārt noārdītais glikogēns aknās tiek glikozes veidā transportēts uz jebkuru orgānu ķermenī.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Godards''' var būt:

sentences:
{{vairāki attēli
| align             = right
| direction         = vertical
| width             = 300
| image1            = Wilhelm scream WikiWorld.png
| alt1              = karikatūras
| caption1          = Vilhelma kliedziena ilustrācija no ''WikiWorld''
| image2            = Wilhelm Scream.ogg
| alt2              =
| caption2          = Vilhelma kliedziena audio paraugs
| image3            = VOXScrm Man eaten by alligator; screams (Wilhelm CS USC).wav
| alt3              =
| caption3          = Pilnā Vilhelma kliedziena ieraksta sesija
}}
'''Vilhelma kliedziens''' ({{val|en|Wilhelm scream}}) ir [[skaņas efekts]], kas, sākot ar 1951. gad filma ''[[Distant Drums]]'',<ref name="times">{{Ziņu atsauce |url=https://www.thetimes.co.uk/article/aaaaaaaarrrrrrrrgggggghhh-v62r36ldbvv |title=Aaaaaaaarrrrrrrrgggggghhh!! (Paywalled) |last=Malvern |first=Jack |date=May 21, 2005 |newspaper=[[The Times]] |access-date=December 12, 2009 |archive-date=December 12, 2017 |archive-url=https://web.archive.org/web/20171212084329/https://www.thetimes.co.uk/article/aaaaaaaarrrrrrrrgggggghhh-v62r36ldbvv |dead-url=no}}</ref> izmantots daudzās filmās un seriālos. Kliedzienu parasti izmanto ainās, kad kādu sašauj, krīt no liela augstuma vai izmet ar sprādziena vilni. Skaņa nosaukta ierindnieka Vilhelma, 1953. gada [[vesterns|vesterna]] ''[[The Charge at Feather River]]'', tēla vārdā, kurā viņam iešauj [[bulta|bultu]] [[augšstilbs|augšstilbā]]. Šī bija pirmā filma pēc skaņas efekta iekļaušanas ''[[Warner Bros.]]'' fondu skaņu bibliotēkā, lai gan ''The Charge at Feather River'' bija jau trešā filma, kurā izmantots šis efekts. Šis skaņas efekts ir izmantots visās "[[Zvaigžņu kari|Zvaigžņu karu]] filmās.

sentences:
[[Kategorija:Informācijas tehnoloģiju pārvaldība]]
[[Kategorija:Utilītprogrammas]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = HHVM
| logo =
| screenshot =
| caption =
| author =
| developer = ''[[Facebook]]''
| released =
| latest release version = 3.3.0<ref>{{tīmekļa atsauce |author=Fred Emmott |url=http://hhvm.com/blog/6239/hhvm-3-3-0 |title=HHVM 3.3.0 |publisher=Facebook |date=2014-09-19 |accessdate=2014-10-06 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140924002839/http://hhvm.com/blog/6239/hhvm-3-3-0 |archivedate=2014-09-24 }}</ref>
| latest release date =
| latest preview version =
| latest preview date =
| operating system = ''[[Linux]], [[MacOS X]], [[FreeBSD]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|author=facebook |url=https://github.com/facebook/hhvm/wiki#building-hhvm |title=Building HHVM |publisher=Github.com |date=2014-04-15 |accessdate=2014-04-16}}</ref>
| platform = [[x86-64]]
| language = C, C++, PHP
| status =
| genre =
| license = PHP
| website = {{url|http://github.com/facebook/hhvm}}
{{url|http://facebook.com/hphp}}
{{url|http://www.hhvm.com}}
}}
'''HipHop for PHP''' (no {{val|en| }} ''HipHop PHP'') jeb '''HipHop''' ir vairākas ''[[Facebook]]'' izstrādātas [[PHP]] izpildes vides un uzlabojumi. Iemesls HipHop izstrādei bija vēlme samazināt sociālā tīkla Facebook serveru noslodzi. Sākotnēji tas tika izstrādāts kā programma, kas no PHP koda uzģenerēja [[C++]] kodu, kuru nokompilējot tika iegūts izpildāmais fails, kas darbojas kā patstāvīgs [[tīmekļa serveris]]. Pašreizējā izpildījumā tā ir [[virtuālā mašīna]] ('''HHVM''' jeb '''''HipHop Virtual Machine''''') PHP un pašā Facebook izstrādātās valodas [[Hack]] izpildei, kas var tikt lietota standarta PHP vietā kopā ar jebkuru tīmekļa serveri, kas atbalsta [[FastCGI]] protokolu, piemēram, ''[[Apache HTTP serveris|Apache]]'' vai ''[[nginx]]''.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Viļums Vēveris
|     vārds_orig =
|     dz_dat_alt =
| attēls         = Veveris.jpg
| attēla izmērs  = 150px
| komentārs      = Viļums Vēveris
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 06
|       dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1910
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Berlīne]]
|      pilsonība =
|   dzīves_vieta = [[Rīga]] - [[Berlīne]] - [[Ķelne]]
|        tautība = [[latvietis]]
|   nodarbošanās = aktieris, režisors
}}
'''Viļums Vēveris''' (1881—1910) bija latviešu aktieris un režisors Jaunajā Latviešu teātrī un dažādos Vācijas teātros. Viņš ir viens no 20. gadsimta sākuma latviešu teātra modernizētājiem.

sentences: '''Termodinamika''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''therme'' — siltums, ''dynamis'' — spēks<ref name=":1" />) ir [[fizika]]s nozare, kas nodarbojas ar dažādu [[enerģija]]s formu un enerģijas pārneses formu attiecībām. Termodinamikā pēta [[iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]], [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], [[darbs (fizika)|darbu]], [[entropija|entropiju]], un tā ir cieši saistīta ar [[statistiskā mehānika|statistisko mehāniku]].

sentences: '''Glohīdija''' (no {{val|grc|γλωχίς}} (''glohis'') — 'bultas gals, dzelksnis') ir [[saldūdens]] [[Gliemji|gliemju]] ([[dižgliemeņu dzimta]]) [[Parazītisms|parazītisks]] [[kāpurs]]. Būtībā tā ir molusku kāpuru — veligeru specializējusies forma. Glohīdijām ir parazītisks dzīvesveids. To saimnieki ir [[zivis]], kas ne tikai apgādā parazītus ar [[Barība|barību]], bet arī veicina molusku izplatību. Īpaši lielus zaudējumus saimniekzivīm glohīdijas nerada.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = halogēns
|      kārtas skaitlis = 85
|             7. čaula =
|             6. čaula = 7
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = At
|             atommasa = [210]
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p5
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +7, +5, +3, +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,2
|              blīvums = (prognozēts) 6200–6500
|  kušanas temperatūra = 575 K (302 °C)
| viršanas temperatūra = 610 K (337 °C)
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Fiat Automobiles S.p.A.''
| Uzņēmuma_veids      = [[Akciju sabiedrība]]
| Logo                =
| Dibināšanas_datums  = 1899. gads
| Sēdeklis            = [[Turīna]], [[Itālija]]
| Vadība              = {{flaga|Itālija}} [[Luka di Montedzemolo]]
| Darbinieku_skaits   = 172 012 ([[2006. gads|2006]])
| Apgrozījums         =
| Bilance             =
| Nozare              = Automašīnu rūpniecība
| Produkti            = [[Automašīna]]s
| Mājaslapa           = [http://www.fiatgroup.com www.fiatgroup.com]
}}
'''''Fiat Automobiles S.p.A.''''' ir [[Itālija]]s automobiļu un motoru ražošanas uzņēmums, kas ir bāzēts [[Turīna|Turīnā]], [[Itālija|Itālijā]]. Uzņēmumu 1899. gadā izveidoja [[Džovanni Anjelli]].
''Fiat'' ir lielākais autobūves uzņēmums Itālijā. Tas ietilpst [[Nīderlande|Nīderlandē]] reģistrētas pārvaldītājsabiedrības ''[[Stellantis]]'' grupā.

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:275px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
|
|-
| Planētu salīdzinājums pēc mēroga. Attēlā lielās planētas ir [[Urāns (planēta)|Urāns]] un [[Neptūns (planēta)|Neptūns]], vidējās planētas ir [[Zeme]] (pa kreisi) un [[Venera (planēta)|Venera]] ( pa labi) (centrā redzams [[baltais punduris]] [[Sīriuss|Sīriuss Beta]]), bet mazās planētas skatīt nākamajā attēlā.
|-
|
|-
| Attēlā lielie debess ķermeņi ir [[Marss (planēta)|Marss]] un [[Merkurs (planēta)|Merkurs]], bet mazie no kreisās puses ir Zemes pavadonis [[Mēness]] un pundurplanētas [[Plutons (pundurplanēta)|Plutons]] un [[Haumeja]].
|}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =  Indra Devi
|     vārds_orig = Eiženija Pētersone
|         attēls = Eiženija Pētersone 1920. gados.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2002
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Buenosairesa]], {{ARG}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}, {{DEU}}, {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[joga]]s skolotāja
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Vasīlijs Pētersons, Aleksandra Labunska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Jans Strakatijs (''Strakaty''), Zigfrīds Knauers
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Sunakstes pagasts}}
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences: '''Oriona josta''' ir [[asterisms]] [[Orions (zvaigznājs)|Oriona zvaigznājā]]. To veido [[Alnitaks]], [[Alnilams]] un [[Mintaka]], trīs spožas zvaigznes, kuras izskatās izkārtojušās apmēram uz vienas līnijas un veido mednieka jostu klasiskajā Oriona zvaigznājā. Latvijā vislabāk to novērot ziemā.

sentences: '''Voti''' ([[votu valoda|pašnosaukums]]: ''vadjalain'') neliela somugru tauta, kas dzīvo [[Ingrija]]s rietumu daļā, tagadējā [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabala]] dienvidrietumos. Kopskaits mūsdienās ap 70 (2002). Runā [[votu valoda|votu valodā]]. Oficiālas rakstības nav, eksistē neoficiālas ortogrāfijas [[latīņu alfabēts|latīņu alfabētā]] (vairākas) un [[kirilica|kirilicā]]. Ticīgie galvenokārt [[pareizticība|pareizticīgi]]. Galvenā apdzīvotā vieta [[Krakoļje]] jeb Jegepere ({{val-ru|Краколье}}; [[votu valoda|votu]]: ''Jõgõperä'').

sentences:
[[Kategorija:Prāts]]
[[Kategorija:Spīdzināšana]]
[[Kategorija:Zinātniskās fantastikas tēmas]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
{{Politiskās partijas infokaste
| name = Kreisie
| native_name = Lewica
| logo = Lewica 01.svg
| colorcode = {{party color|The Left (Poland)}}
| founded = 2019. gada 19. jūlijs
| ideology = [[Sociāldemokrātija]], [[Demokrātiskais sociālisms]]
| position = centriski-kreisā
| website = {{URL|https://klub-lewica.org.pl/}}
}}

sentences:
'''Programmatūru resursu vadība''' ir labākā prakse, kas palīdz kontrolēt uzņēmuma izmaksas un optimizēt uzņēmuma ieguldījumus [[programmatūra|programmatūrās]] visos to dzīves ciklos. SAM ir svarīga lielajiem uzņēmumiem attiecība uz licenču sadali un legālo [[risks|risku]] vadību, kas saistīta ar programmatūru [[īpašumtiesības|īpašumtiesībām]] un šo tiesību beigšanos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.microsoft.com/sam/en/us/overview.aspx# |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2012|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121022080426/http://www.microsoft.com/sam/en/us/overview.aspx# |archivedate={{dat|2012|10|22||bez}} }}</ref> SAM tehnoloģijas seko līdzi licenču beigu datumiem, vienlaicīgi ļaujot uzņēmumam darboties ētiski un programmatūru atbilstības noteikumu ietvaros.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.kace.com/solutions/software-license-compliance |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2012|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121015133736/http://www.kace.com/solutions/software-license-compliance |archivedate={{dat|2012|10|15||bez}} }}</ref>
Programmatūru resursu vadība palīdz identificēt:
* uzņēmumā esošos resursus - programmatūras;
* kur šie resursi darbojas;
* vai ir iespējama šo resursu samazināšana.
Pilnīga programmatūru resursu pārvaldības (SAM) sistēmas ieviešana var uzņēmumā palīdzēt plānot izmaksas, uzlabot aizsardzību un saderību, kā arī paredzēt potenciālo programmatūru nepieciešamību.
Programmatūru resursu vadība (SAM) visvairāk ir nepieciešama un kļūst neaizstājama:
* Uzņēmumu iegāde un apvienošanās;
* Sarežģīta [[Informācijas tehnoloģijas|IT]] infrastruktūra;
* IT infrastruktūras standartizācija;
* Strauja izaugsme.

sentences:
'''Daugavpils vēsture''' ir daļa no [[Latgales vēsture]]s kopš senās [[Daugavpils]] izveidošanās tagadējā [[Naujenes pilskalns|Naujenes pilskalnā]] līdz mūsdienām.
1275. gadā Livonijas ordenis pilskalnā uzcēla [[Dinaburgas pils|Dinaburgas pili]]. Vēlāk pils vairākkārt cieta no lietuviešu un krievu uzbrukumiem. [[Livonijas karš|Livonijas kara]] laikā 1577. gadā [[Krievijas cariste|Krievijas cars]] [[Ivans IV]] pilnībā sagrāva veco [[Dinaburgas pils|Dinaburgas pili]], pašlaik pilsdrupu vietā atrodas Dinaburgas pils makets mērogā 1:40 (būvējis Daugavpils tautas mākslinieks Igors Manžoss). Jauno cietoksni tagadējās pilsētas vietā pabeidza [[Polijas karalis]] [[Stefans Batorijs]], kas 1582. gadā jaunajai pilsētai piešķīra [[Magdeburgas tiesības]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Bernhards Triniuss
|     vārds_orig = ''Carl Bernhard von Trinius''
|         attēls = Carl-Bernhard-Trinius.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Eislēbene]], [[Brandenburgas kūrfirste]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1844
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts botāniķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Drošs sekss''' ir tāds [[sekss]], kurā cilvēki izmanto piesardzības pasākumus, lai pasargātu sevi no seksuāli transmisīvajām slimībām, piemēram, HIV/[[AIDS]]. To dažkārt sauc par seksu ar aizsargāšanos. Ļoti bieži drošam seksam tiek izmantoti [[prezervatīvs|prezervatīvi]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Adaptācija
| attēls                   = Adaptation. film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Adaptation''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Spaiks Džonzs]]
| producents               =
* [[Džonatans Demme]]
* [[Vinsents Landejs]]
* [[Edvards Saksons]]
| scenārija autors         = [[Čārlijs Kaufmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Braians Kokss]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Rons Livingstons]]
* [[Megija Jillenhola]]
| mūzika                   = [[Kārters Burvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Good Machine]]''
* ''[[Intermedia]]''
* ''[[Propaganda Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|12|6|ASV}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/adaptation-2002|title=Adaptation|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 3, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=adaptation.htm|title=Adaptation|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 3, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|32,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Adaptācija''' ({{val|en|Adaptation}}) ir 2002. gada drāma, kuras pamatā ir Sjūzanas Orleānas grāmata ''The Orchid Thief''. Filmas režisors ir [[Spaiks Džonzs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Merila Strīpa]], [[Nikolass Keidžs]], [[Kriss Kūpers]], [[Braians Kokss]], [[Tilda Svintone]], [[Rons Livingstons]] un [[Megija Jillenhola]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|12|6||bez}} ASV.

sentences:
[[Kategorija:Līči]]
[[Kategorija:Ziemeļu Ledus okeāns|Līči]]

sentences:
[[Image:Triangle with notations 2.svg|thumb|198px|right|Šajā trijstūrī leņķi ''α'' (vai ''A''), ''β'' (vai ''B'') un ''γ'' (vai ''C'') attiecināmi attiecīgi pret ''a'', ''b'' un ''c'' malām]]
'''Kosinusu teorēma''' [[trigonometrija|trigonometrijā]] ir [[teorēma]], kas apgalvo, ka [[trijstūris|trijstūrī]] jebkuras malas kvadrāts ir izsakāms ar divu pārējo malu kvadrātu summu, no kuras atņemts šo malu divkāršais reizinājums ar ietvertā leņķa (izsakāmās malas pretējais leņķis) [[kosinuss|kosinusu]]. Matemātiski tas pierakstāms šādi:

sentences: '''Dzelzceļa līnija Ainaži—Valmiera—Smiltene''' bija 114 km gara 750 mm [[šaursliežu dzelzceļš|šaursliežu dzelzceļa]] līnija, kas savienoja [[Ainažu osta|Ainažu ostu]] ar [[Valmiera (stacija)|Valmieras staciju]] un turpinājās līdz [[Smiltene]]i. No 1970. līdz 2000. gadam dzelzceļa līniju pa posmiem pakāpeniski likvidēja un sliedes demontēja.

sentences:
sargtornis mūsdienu [[Vācija|Vācijā]].]]
'''Sargtornis''' ir [[nocietinājums|nocietinājumu]] veids, [[tornis]], ko izmanto [[uzraudzība]]i. To pamatfunkcija ir nodrošināt augstu drošu vietu, no kuras pārraudzīt plašu apkārtni.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija azīda struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = NaN3
|              molmasa = 65,01
|              blīvums = 1850
|  kušanas temperatūra = 275 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
|        šķīdība ūdenī = 41,7g/100ml (17 °C)
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Ukrainā|Polārstacijas]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Džumandži
 |      attēls = Jumanji.jpg
 |     att_izm =
 | oriģinālnos = ''Jumanji''
 |       žanrs = [[piedzīvojumu filma]], [[komēdija]]
 |    režisors = [[Džo Džonstons]]
 |  producents =
* [[Roberts Korts]]
* [[Teds Fīlds]]
* [[Lerijs Franko]]
* [[Skots Krupfs]]
* Viljams Teitlers
 |   scenārijs =
* [[Džonatans Hensli]]
* [[Gregs Teilors]]
* Džims Streins
 |     aktieri =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Bonija Hānta]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Džonatans Haids]]
* [[Deivids Alans Grīrs]]
 |      mūzika = [[Džeimss Horners]]
 |   operators = [[Thomas E. Ackerman]]
 |     montāža = [[Robert Dalva]]
 |     studija =
* ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Interscope Communications]]''
* ''Teitler Film''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1995|12|15}}
 |      ilgums = 104 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="boxofficemojo.com">{{Tīmekļa atsauce |title=Jumanji |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2774369793/weekend/ |website=[[Box Office Mojo]] |access-date=January 21, 2020}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|262,8 miljoni}}<ref name="boxofficemojo.com" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
 |    paraksts =
}}
'''"Džumandži"''' ({{val|en|Jumanji}}) ir 1995. gada ASV [[bērnu filma|ģimenes]], fantāzijas [[piedzīvojumu filma]]. Filmas režisors ir [[Džo Džonstons]], scenāristi [[Džonatans Hensli]], [[Gregs Teilors]] un Džims Streins. Filmas sižets balstīts uz [[Kriss Van Olsburgs|Krisa Van Olsburga]] [[Džumandži (grāmata)|tāda paša nosaukuma grāmatas]] motīviem. Šī ir pirmā filma [[Džumandži (filmu sērija)|"Džumandži" filmu sērijā]]. Galvenās lomas atveido [[Robins Viljams]], [[Bonija Hānta]], [[Kirstena Dansta]], [[Džonatans Haids]] un [[Deivids Alans Grīrs]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Lielā padomju enciklopēdija
| attēls           = Обложка первого издания БСЭ.svg
| att_izm          = 200px
| image_caption    = Pirmā izdevuma vāks
| author           =
| title_orig       = ''Большая советская энциклопедия''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[krievu valoda]]
| series           =
| subject          = dažādi
| genre            = [[enciklopēdija]]
| publisher        =
| pub_date         =
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopotas '''[[UNESCO]] (Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija) dalībvalstis'''. 2016. gadā UNESCO bija '''195 pilntiesīgas dalībvalstis''' un '''10 asociētās locekles'''.<ref name=members>UNESCO official site: [http://www.unesco.org/new/en/member-states/countries/ List of the 195 Members (and the 10 Associate Members) of UNESCO and the date on which they became members (or Associate Members) of the Organization]</ref><ref name=palestine>UNESCO official site: [http://portal.unesco.org/en/ev.php-URL_ID=11170&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html ''General Conference admits Palestine as UNESCO Member State''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100908235412/http://portal.unesco.org/en/ev.php-URL_ID%3D11170%26URL_DO%3DDO_TOPIC%26URL_SECTION%3D201.html |date={{dat|2010|09|08||bez}} }}, 31.11.2011</ref> Atsevišķām [[atkarīgo teritoriju uzskaitījums|atkarīgajām teritorijām]] ir sava atsevišķa NOK no pamatvalsts NOK.<ref name="non-members">{{Tīmekļa atsauce |title=Summary update on Government progress to become a State Party to the UNESCO International Convention against Doping in Sport |url=http://www.wada-ama.org/rtecontent/document/Item_8_6_Attachment_1_SummaryUpdateGovernments_UNESCO_Oct2008_ENG_FINAL.pdf |author=WADA |page=2 |format=PDF |accessdate=28 July 2009 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130116165411/http://www.wada-ama.org/rtecontent/document/Item_8_6_Attachment_1_SummaryUpdateGovernments_UNESCO_Oct2008_ENG_FINAL.pdf |archivedate={{dat|2013|01|16||bez}} }}</ref> Asociētās locekles lielākoties ir teritorijas, kuras nav neatkarīgas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{atjaunot}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''YouTube''
| logo_attēls          = YouTube Logo 2017.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              = ''Broadcast Yourself''
| veids                = video vietne
| valsts               = {{flaga|ASV}} 901 ''Cherry Ave'', [[Sanbruno]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| īpašnieks            = neatkarīgs (2005—2006)
''[[Google|Google Inc.]]'' (2006—pašlaik)
| izveidotāji          = [[Stīvs Čens]], [[Čads Harlijs]],
[[Javeds Karims]]
| darbību_uzsāka       = [[2005. gads|2005. gada]] [[februāris|februārī]]
| valodas              = 54 valodas<ref name="valodas"/>
| komerciāla           =
| reģistrācija         = iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{flag|Pasaule}} 3. vieta<ref name="pasaule"/>
{{flag|Saūda Arābija}} 2. vieta<ref name="Saūda Arābija"/>
{{flag|Alžīrija}} 2. vieta<ref name="Alexa"/>
{{flag|Latvija}} 3. vieta<ref name="Latvija"/>
{{flag|ASV}} 3. vieta<ref name="ASV"/>
| mājas_lapa           = {{URL|http://youtube.com/}}
}}

sentences: '''Dolomītmerģelis''', '''dolomīta merģelis''' jeb '''domerīts'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=%D0%B4%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%B2%D1%8B%D0%B9%20%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B3%D0%B5%D0%BB%D1%8C&lang=RU Akadēmiskā terminu datubāze - доломитовый мергель]{{Novecojusi saite}}</ref> ir mālaini karbonātisks [[nogulumiezis]], kurā [[Iezis|iezi]] veidojošais karbonātiskais [[minerāls]] ir [[dolomīts]], kas sastāda 50—75% no ieža kopējā daudzuma, bet pārējo daļu veido [[māls]]. Dolomītmerģeļi var būt saistīti ar pārejām starp dolomītiem, māliem, [[argillīti]]em un [[anhidrīta dolomītmerģeļi]]em.<ref>Геологический словарь, Том первый: Мергель доломитовый. Москва, Недра. 1978; 422. lpp</ref> [[Latvija|Latvijā]] dolomītmerģeļi ir plaši izplatīti [[Augšdevons|Augšdevona]] karbonātiskajos nogulumos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnais skaistulis
| attēls                   =  Black Beauty, a 1994 film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Black Beauty''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, drāma
| režisors                 = [[Kerolaina Tompsone]]
| producents               = [[Pīters Makgregors-Skots]]
| scenārija autors         = Kerolaina Tompsone
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Bīns]]
* [[Deivids Tjūliss]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Warner Bros. Family Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1994|7|29|}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/black-beauty-1994|title=Black Beauty|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2019|archive-date={{dat|2019|10|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191021162623/https://bbfc.co.uk/releases/black-beauty-1994}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blackbeauty.htm|title=Black Beauty|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 21, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melnais skaistulis"''' ({{val|en|Black Beauty}}) ir 1994. gada piedzīvojumu drāma, kas balstīta uz Annas Sevelas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore un scenārija autore ir [[Kerolaina Tompsone]]. Galvenās lomas atveido [[Šons Bīns]] un [[Deivids Tjūliss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|7|29||bez}}.

sentences: '''Karno cikls''' ir idealizēts [[termodinamiskais cikls]], kas sastāv no diviem pāriem [[Izotermisks process|izotermisku]] un [[Adiabātisks process|adiabātisku]] procesu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/Karno%20cikls|title=Karno cikls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-01-30}}</ref> Šī cikla autors ir [[Sadī Karno]], kurš to noformulēja 1824. gadā. Reāla [[Siltumdzinējs|siltuma dzinēja]] darbību bieži vien var tuvināt Karno ciklam.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltuma-masinas-27396/re-6480e4a8-6a18-47a6-abaf-37caac7fb9dd|title=Siltuma dzinēji — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-01-30|language=lv}}</ref>

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 10
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
|-
| 20
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
|-
| 30
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
|-
| 40
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
|-
| 50
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
|-
| 60
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
|-
| 70
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
|-
| 80
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
|-
| 90
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 9
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
|-
| 10
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
|-
| 11
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
|-
| 12
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
|-
| 13
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
|-
| 14
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 14
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
|-
| 15
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
|-
| 16
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
|-
| 17
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
|-
| 18
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
|-
| 19
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
|-
| 20
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
|-
| 21
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
|-
| 22
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 22
| .
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
|-
| 23
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
|-
| 24
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
|-
| 25
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
|-
| 26
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
|-
| 27
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 27
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
|-
| 28
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
|-
| 29
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
|-
| 30
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
|-
| 31
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
|-
| 32
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
|-
| 33
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
|-
| 34
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
|-
| 35
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 36
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
|-
| 37
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
|-
| 38
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
|-
| 39
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
|-
| 40
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
|-
| 41
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
|-
| 42
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
|-
| 43
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
|-
| 44
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
|-
| 45
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
|-
| 46
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
|-
| 47
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
|-
| 48
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 49
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
|-
| 50
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
|-
| 51
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
|-
| 52
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
|-
| 53
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Vitālijs Kims
 |       vārds_orģ = ''Віталій Кім''
 |          attēls = Виталий_Ким_.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Vitālijs Kims 2020. gadā

 |           amats = [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums = {{dat|2020|11|25}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Heorhijs Rešetilovs]] (''p.i.'')
 |        pēctecis =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1981|3|13}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Mikolajivas apgabals|Mikolajiva|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[korejieši|korejietis]]
 |         partija = bezpartejisks1
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Jūlija Kima
 |           bērni = 3
 |       profesija = [[ekonomists]], [[blogeris]], [[uzņēmējs]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Admirāļa Makarova Nacionālā kuģu būves universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes = 1Mikolajivas domes deputāta kandidāts no partijas "Tautas kalps", taču palika bezpartejisks.
}}
'''Vitālijs Kims''' ({{Val|uk|Віталій Олександрович Кім}}; dzimis {{dat|1981|3|13}} [[Mikolajiva|Mikolajivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[Korejieši|korejiešu]] izcelsmes [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[uzņēmējs]], [[ekonomists]], [[blogeris]] un [[politiķis]]. Kopš 2020. gada 25. novembra ir [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]].

sentences:
}}
{{legend|#FFC2A0|[[Maķedonijas Republika]]}} (līdz 2019)]]
 saules simbolu (1992—1995).]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Erigeron acris
|           autors = L.
|           attēls = Erigeron acre0.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Erigeron acris|Asais jānītis}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Erigeron
|         ģints_lv = Jānīši
|             suga = E. acris
|          suga_lv = Asais jānītis
|         sinonīmi = Erigeron acer L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Ross-seal.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|         cilts = Lobodontini
|      cilts_lv = Krabjēdājroņu cilts
|         ģints = Ommatophoca
|      ģints_lv = Rosa roņi
|       ģints_r = Rosa ronis
|          suga = Ommatophoca rossii
|       suga_lv = Rosa ronis
|     izplatība =
|      binomial = Ommatophoca rossii <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1844)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Rosa ronis''' (''Ommatophoca rossii'') ir [[krabjēdājroņu cilts]] (''Lobodontini'') [[suga]], kas pieder īsto [[roņu dzimta]]i (''Phocidae''). Tā ir vienīgā suga '''Rosa roņu ģintī''' (''Ommatophoca'').

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|binomial=Scirpus radicans|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Scirpus radicans sl35.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|kategorijas=nē|ģints_lv=Meldri|ģints=Scirpus|suga=Scirpus radicans|autors=Schkuhr|suga_lv=Sakņojošais meldrs}}
'''Sakņojošais meldrs''' ({{val|la|Scirpus radicans}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir nevienmērīgi izplatīta [[Eirāzija|Eirāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] sakņojošais meldrs ir sastopams reti un nevienmērīgi: galvenokārt [[Rīga]]s un [[Cēsis|Cēsu]] apkaimē un valsts dienvidaustrumu daļā, ezeru un upju palienēs.

sentences: uzkritīs skaitlis “5”, ir vienāda ar 1:6 jeb {{nobr|(<math>\tfrac{1}{6}</math>)}}, tāpat kā varbūtība jebkuram citam kauliņa skaitlim]]

sentences: '''Karneols''' (no {{val|la|cornus}} — 'kizila kauliņi' — pēc akmens krāsas, kas nav saistāma ar gaļas (''carne'') nosaukumu) jeb '''serdoliks''' (no {{val|ru|сердолик}} — 'sirdsprieks') ir vienmērīgas sarkanas krāsas [[halcedons]]. Karneolam raksturīgo krāsu rada [[dzelzs]] oksīds (sarkano krāsu) un/vai hidroksīds (brūno krāsu).

sentences:
{| class="infobox"
|+ Datoru jauda
! Nosaukums
! Saīsinājums
! FLOPS
|-
| [[Kilo-|kilo]]FLOPS
| kFLOPS
| 103
|-
| [[Mega-|mega]]FLOPS
| MFLOPS
| 106
|-
| [[Giga-|giga]]FLOPS
| GFLOPS
| 109
|-
| [[Tera-|tera]]FLOPS
| TFLOPS
| 1012
|-
| [[Peta-|peta]]FLOPS
| PFLOPS
| 1015
|-
| [[Eksa-|eksa]]FLOPS
| EFLOPS
| 1018
|-
| [[Zeta-|zeta]]FLOPS
| ZFLOPS
| 1021
|-
| [[Jota-|jota]]FLOPS
| YFLOPS
| 1024
|}
'''Flops''' jeb '''FLOPS''' (no {{val-en|floating-point operations per second}} - "peldošā punkta darbības sekundē") ir [[dators|datoru]] jaudas tipveida mērs,<ref>{{AkadTerm|term=flops|lang=LV}}</ref> kas norāda, cik daudz [[peldošā komata aritmētika]]s operācijas dators var veikt vienā [[sekunde|sekundē]]. Tas ir īpaši noderīgs attiecībā uz zinātniskiem aprēķiniem, kur bieži vien tiek veikts liels skaits peldošā komata operāciju.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Saxifraga granulate|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Saxifragaceae|dzimta_lv=Akmeņlauzīšu dzimta|ģints=Saxifraga|ģints_lv=Akmeņlauzītes|suga=Saxifraga granulata|suga_lv=Sīpoliņu akmeņlauzīte|attēls=Saxifraga granulata 140505.jpg}}
'''Sīpoliņu akmeņlauzīte''' ({{val|la|Saxifraga granulata}}) ir [[akmeņlauzīšu dzimta]]s suga, kas savvaļā sastopama [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija]]s rietumu un centrālajā daļā nereti sastopama [[pļava|pļavās]], upju krastos, skrajos krūmājos un [[kāpa|kāpās]], bet valsts austrumu daļā — ļoti reti.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/saxifraga-granulata-l/|title=sīpoliņu akmeņlauzīte - Saxifraga granulata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-07}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nelikumība
| attēls                   = Lawless film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lawless''
| žanrs                    = drāma, kriminālfilma
| režisors                 = [[Džons Hilkouts]]
| producents               =
* [[Lūsija Fišere]]
* [[Duglass Viks]]
* [[Megana Elisona]]
* [[Maikls Benaroja]]
| scenārija autors         = [[Niks Keivs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Šia Lebafs]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Mia Vašikovska]]
* [[Džesika Česteina]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Gajs Pīrss]]
| mūzika                   =
* [[Vorens Elliss]]
* Niks Keivs
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Red Wagon Entertainment]]''
* ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Revolt Films]]''
* ''[[BlumHansonAllen Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|5|19|Kannu filmu festivāls|2012|8|29|ASV|2013|2|8|Latvija|}}
| ilgums                   = 113 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lawless-2012|title=Lawless|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 8, 2018|archive-date={{dat|2017|06|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170621201648/http://www.bbfc.co.uk/releases/lawless-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|53,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wettestcountry.htm|title=Lawless (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 8, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nelikumība"''' ({{val|en|Lawless}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Hilkouts]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Hārdijs]], [[Šia Lebafs]], [[Gērijs Oldmens]], [[Mia Vašikovska]], [[Džesika Česteina]], [[Džeisons Klārks]] un [[Gajs Pīrss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|5|19||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Dianthus chinensis kz03.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| binomial = Dianthus chinensis
| ģints_lv = Neļķes
| ģints = Dianthus
| suga = Dianthus fischeri
| suga_lv = Fišera neļķe
| autors = Spreng.
| sinonīmi = Dianthus chinensis
}}'''Fišera neļķe''' ({{val|la|Dianthus fischeri}}, sinonīms ''Dianthus chinensis''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:153350-1|title=Dianthus fischeri Spreng. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-30|language=en}}</ref>) ir augu suga [[Neļķes|neļķu ģintī]]. Suga ir endēma [[Krievija]]s Eiropas daļai, taču savrupas punktveida atradnes ir arī [[Baltijas jūra]]s noteces baseina austrumdaļā. Suga ir reti sastopama Latvijā — tā ir konstatēta sausos priežu mežos un [[Daugava]]s krasta sausieņu pļavā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/dianthus-fischeri-spreng/|title=Fišera neļķe - Dianthus fischeri Spreng. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-04-30}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 260px
|         attēls = Wood Duck (Aix sponsa), Parc du Rouge-Cloître, Brussels.jpg
|  att_nosaukums = Tēviņš
| attēls2 =Female Wood Duck (Aix sponsa), Parc du Rouge-Cloître, Brussels.jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anatinae
| apakšdzimta_lv = Peldpīļu apakšdzimta
|          ģints = Aix
|       ģints_lv = Mandarīnpīles
|           suga = Aix sponsa
|        suga_lv = Koku pīle
|       binomial = Aix sponsa <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
|      izplatība =
{{legend|#00FF00|Ligzdošanas teritorija migrējošām populācijām}}
{{legend|green|Nometnieku teritorija}}
{{legend|#1F75FE|Ziemošanas teritorija}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Greer''''' var būt:
* [[Bro Grīrs]];
* [[Žermēna Grīra]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lauva
| attēls                   =  Lion (2016 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lion''
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Gērts Deiviss]]
| producents               =
* [[Īeins Kanings]]
* [[Emīls Šermans]]
* [[Endžija Fīldere]]
| scenārija autors         = [[Lūks Deiviss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Devs Patels]]
* [[Rūnija Mara]]
* [[Deivids Venhems]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Abišeks Barate]]
| mūzika                   =
* [[Dastins O'Hallorans]]
* ''[[Hauschka]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Screen Australia]]''
* ''[[See-Saw Films]]''
* ''[[Aquarius Films]]''
* ''[[Sunstar Entertainment]]''
* ''[[Cross City]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Transmission Films]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|9|10|Toronto kinofestivāls|2016|11|25|ASV|2017|1|19|Austrālija|2017|1|20|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lion-2016|title=Lion|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 22, 2019|archive-date={{dat|2019|09|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190922123722/https://bbfc.co.uk/releases/lion-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
* {{AUS}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Bengāļu valoda|Bengāļu]]
* [[Hindi]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lion.htm|title=Lion (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 22, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|140,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lauva"''' ({{val|en|Lion}}) ir 2016. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Sarū Brīrlija grāmatu ''A Long Way Home''. FIlmas režisors ir [[Gērts Deiviss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Devs Patels]], [[Rūnija Mara]], [[Deivids Venhems]], [[Nikola Kidmena]] un [[Abišeks Barate]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|4|23||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
'''Antociāni''' jeb antocianīni ir augu [[Bioloģiskie pigmenti|pigmenti]], kas piešķir augiem sarkano, zilo un violeto krāsu to struktūrās. Krāsainie antociānu pigmenti tiek tradicionāli izmantoti kā dabiskās ēdienu [[krāsvielas]], un tiem piemīt [[Antioksidants|antioksidējošās]] un baktericīdās īpašības. Šo pigmentu krāsu un stabilitāti ietekmē vides pH līmenis, gaisma, temperatūra un molekulu struktūra. [[Krizantemīns]] jeb cianidīna—3—glikozīds ir visbiežāk sastopamais antociāns augos.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Khoo|first=Hock Eng|last2=Azlan|first2=Azrina|last3=Tang|first3=Sou Teng|last4=Lim|first4=See Meng|date=2017-01|title=Anthocyanidins and anthocyanins: colored pigments as food, pharmaceutical ingredients, and the potential health benefits|url=http://foodandnutritionresearch.net/index.php/fnr/article/view/1257|journal=Food & Nutrition Research|language=en|volume=61|issue=1|pages=1361779|doi=10.1080/16546628.2017.1361779|issn=1654-6628|pmc=PMC5613902|pmid=28970777}}</ref>
s (''Ribes nigrum'') satur lielu daudzumu antociānu]]

sentences: '''Minimālā alga''' ir noteiktā minimālā atlīdzība stundā, dienā, nedēļā vai mēnesī (gadā), ko darba devējs var maksāt savam darbiniekam un par kuru darbinieks var likumīgi pārdot savu darbu.

sentences:
'''Kvadrātvienādojums''' ir otrās [[kāpināšana|pakāpes]] [[vienādojums]], kura vispārīgais veids ir
:<math> a x^2 + b x + c = 0, \,</math>
kur <math>x</math> ir nezināmais un <math>a</math> ≠ 0. Izteiksmi <math>a x^2 + b x + c</math> sauc par '''kvadrāttrinomu'''. No [[algebras pamatteorēma]]s seko, ka kvadrātvienādojumam ir tieši divas [[vienādojuma sakne|saknes]] (šīs saknes var būt vienādas).

sentences: '''5. augusts''' ir gada 217. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (218. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 148 dienas.

sentences: '''Nepotisms''' ({{val|la|nepōs}} — ‘brāļa (māsas) dēls’), arī '''radu būšana''' vai '''draugu būšana''', ir priekšrocību, privilēģiju vai stāvokļa piešķiršana [[radinieks|radiniekiem]] vai tuviem [[draugs|draugiem]]. Nepotisms izpaužas kā ienesīgu [[amats|amatu]], augstu [[tituls|titulu]], [[zeme (teritorija)|zemju]], [[īpašums|īpašumu]] piešķiršana radiniekiem vienkārši tāpēc, ka tie ir saistīti ar viņu pašu ģimeni, nevis pamatojoties uz viņu profesionālo kompetenci, pieredzi vai sasniegumiem. Nepotisms var negatīvi ietekmēt [[organizācija]]s darbību, tas var novest pie neprofesionālas pārvaldības un zemas efektivitātes. Tāpēc daudzas organizācijas cenšas ieviest iekšējo politiku un sistēmu, lai novērstu nepotismu, nodrošinot objektīvu un taisnīgu darba vidi.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Tempļa institūts
| native_name         = מכון המקדש
| image               = מכון המקדש 2016 - 1.jpg
| imagesize           = 235px
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 31 | latm  = 46 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 35 | longm = 13 | longs = 59 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1987. gadā
| dissolved           =
| location            = {{vieta|Izraēla|Jeruzaleme}}
| type                = [[arheoloģija]] un [[vēsture]]
| collection          =
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://www.templeinstitute.org/}}
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Mezzares pagasts}}
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Krustpils rajons]]
[[Kategorija:Vīpes pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''3. februāris''' ir gada 34. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 331 diena (332 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Nīls Degrass Taisons
 |    vārds_orig = ''Neil deGrasse Tyson''
 |        attēls = Neil deGrasse Tyson in June 2017 (cropped).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Nīls Degrass Taisons 2017. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1958
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 5
 |      dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana|2s= Ņujorka|1s=Amerikas Savienotās Valstis}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana|2s= Ņujorka|1s=Amerikas Savienotās Valstis}}
 |     pilsonība =
 |       tautība = amerikānis
 |  nodarbošanās = [[astrofizika|astrofiziķis]], zinātnes komunikators
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Alise Janga (kopš 1988. gada)
 |         bērni = 2
 |    alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]] (bakalaurs)
 [[Teksasas Universitāte Ostinā]] (maģistrs)
 [[Kolumbijas Universitāte]] (doktors)
 |      paraksts = Neil deGrasse Tyson signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Koptu kalendārs''', dēvēts arī par '''Aleksandrijas kalendāru''', ir [[kalendārs]], ko izmanto [[Koptu pareizticīgā baznīca]]. Šis kalendārs ir balstīts uz [[Senēģiptiešu kalendārs|senēģiptiešu kalendāru]].

sentences:
[[Kategorija:Ungārijas sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika Ungārijā|Vieglatlēti]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolass de Ovando
|     vārds_orig = ''Nicolás de Ovando''
|         attēls = Nicolás de Ovando y Cáceres.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1460
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{Vieta|Spānija|Estremadura|Brosasa}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1511
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 29
|        m_vieta = {{Vieta|Spānija|Madride}}
}}
'''Nikolass de Ovando i Kaseress''' ({{val|es|Nicolás de Ovando y Cáceres}}; dzimis [[1460. gads|1460. gadā]] [[Brosasa|Brosasā]], miris {{dat|1511|5|29}} [[Madride|Madridē]]) bija [[spāņi|spāņu]] jūrasbraucējs, [[konkistadors]], trešais [[Indiju gubernators]] (1502—1509). Iegājis vēsturē ar nežēlību Espanjolas ([[Haiti]]) vietējo iedzīvotāju — [[taino]] indiāņu pakļaušanā.

sentences: '''V391 Pegasi b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[V391 Pegasi]], kura atrodas 1403 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 6,638 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 6,682 AU. Ieraugot planētas orbitālos parametrus, varētu domāt, ka uz tās ir tikpat auksti, kā zemās temperatūras režīma saldētavā, bet patiesībā stindzinošā aukstuma vietā ir cilvēkam visai patīkamas temperatūras (+10 °C) — ap šo planētu varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, jo zvaigznei V391 Pegasi ir ļoti augsta (29 044 °C) temperatūra un tā ir tikai 4 reizes mazāka par [[Saule|Sauli]], līdz ar to tā izdala milzīgu siltuma apjomu.

sentences:
{{coord|56|57|30.27|N|24|9|16.32|E|display=title}}
{{Citas nozīmes|parku [[Rīga|Rīgā]]|Grīziņkalns (nozīmju atdalīšana)|Grīziņkalns}}

sentences: '''9. februāris''' ir gada 40. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 325 dienas (326 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
| vietējais_nosaukums    = ''Francia''
| nosaukums_latv_val     = Franku Karaliste
| common_name            = Kingdom of the Franks
| kontinents             = Eirāzija
| reģions                = Rietumeiropa
| valsts                 = {{BEL}}
{{FRA}}
{{DEU}}
| laikmets               = [[viduslaiki]]
| statuss                = impērija
| valdības_veids         = monarhija

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#D0B239|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2 (2000, 2012)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Džons Hārbau|bg_color=#2A0365|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Baltimore Ravens|logo=Baltimore Ravens logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Baltimoras "''Ravens''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1996|menedžeris=[[Eriks Dekosta]]|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''M&T Bank Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=70 745|krāsas=Violeta, melna, zelta<br />{{color box|#24135F}} {{color box|#000000}} {{color box|#9A7611}}|īpašnieks=Stīvs Biskioti|prezidents=Saši Brauns|divīzijas tituli=6}}'''Baltimoras "Ravens"''' ({{Val|en|Baltimore Ravens}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Baltimora|Baltimorā]], [[Mērilenda]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1996. gadā. "Ravens" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''M&T Bank Stadium'' stadionā. "Ravens" ir izcīnījuši divus [[Superkauss|Superkausus]] (2000. un 2012. gadā).

sentences: '''Klainfeltera sindroms''' (angliski: ''Klinefelter's syndrome'') ir viena no ģenētiski iedzimtām vīriešu [[hromosomu aberācija|hromosomu aberācijām]], ko raksturo papildus X [[hromosoma]]s klātbūtne visās šūnās (47, XXY) vai, retāk, daļā no šūnām mozaīcisma gadījumā (mos 47, XXY/46, XY). Klainfeltera sindromam līdzīgas izpausmes ir arī daudz retākām polisomijām, kuru [[kariotips]] ir 48, XXXY vai 49, XXXXY.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Žorži Amadu
|         vārds_orig = ''Jorge Amado''
|             attēls = Jorge Amado, 1935.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1912
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 10
|           dz_vieta = {{vieta|Brazīlija|Baija|Itabuna}}
|             m_gads = 2001
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 6
|            m_vieta = {{vieta|Brazīlija|Baija|Salvadora|3s=Salvadora (pilsēta)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{BRA}}
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Jorge Amado Signature.jpg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, profesors
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[modernisms]]
|   slavenākie darbi = ''[[Gabriela, cravo e canela]]''
[[Donja Flora un divi viņas vīri]]
''[[Tieta do Agreste]]''
''[[Capitães da Areia]]''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: '''Klēpjdators''' jeb '''piezīmjdators''' (''laptop'', ''notebook'') ir mazs līdznēsājams [[personālais dators]], kas parasti sver 1-6 kilogramus, atkarībā no izmēra, materiāliem un citiem faktoriem.

sentences: '''Parīzes nolīgums'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://likumi.lv/doc.php?id=288600 | title= Parīzes nolīgums | publisher= Latvijas Vēstnesis | accessdate= 2019. gada 19. aprīlī}}</ref> ({{val|fr|Accord de Paris}}, {{val|en|Paris Agreement}}) ir viena no [[ANO vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām|ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām]] nolīgumiem, kas nosaka regulas, lai samazinātu [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] nokļūšanu atmosfērā sākot ar 2020. gadu. Vienošanās tika sagatavota [[Kioto protokols|Kioto protokola]] vietā. Nolīgums tika sagatavots {{dat|2015|12|12||bez}} Parīzē, [[21. ANO Klimata pārmaiņu konference|21. ANO Klimata pārmaiņu konferencē]], bet parakstīts {{dat|2016|4|22||bez}}. gada decembrī. Vienošanās ilgtermiņa mērķis ir nepieļaut kopējo planētas sasilšanu virs 2 °C, ieteicams līdz 1,5 °C un samazināt oglekļa dioksīda (CO<small>2</small>) emisijas līdz to neitralitātei 2050. gadā.

sentences: '''Jurdžs''' (siev. dz. '''Jurdža''') ir [[latvieši|latviešu]] uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{novec|Tata 2008. gadā gatavojas sākt ražot...}}
'''Kompresētā gaisa transportlīdzekḷi''' ir transportlīdzekḷi kuru dzinēji darbojās uz saspiestu gaisu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Džons Kītss
|         vārds_orig = ''John Keats''
|             attēls = John Keats by William Hilton.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1795
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 31
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1821
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Itālija|Roma}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Anglis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Romantisms]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Džons Kītss''' ({{val|en|John Keats}}; dzimis {{dat|1795|10|31}}, miris {{dat|1821|2|23}}) bija [[angļi|angļu]] [[dzejnieks]]. Tiek uzskatīts par vienu no nozīmīgākajiem angļu [[romantisms|romantisma]] literatūras pārstāvjiem, lai arī viņa darbus sāka publicēt vienīgi četrus gadus pirms nāves.

sentences:
{{Infobox company
| logo = Mitsubishi logo.svg
| name = Mitsubishi Group
| location_city = [[Tokija]]
| location_country = [[Japāna]]
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Palestīnas nacionālā administrācija
|        vietējais_nosaukums = <big>السلطة الفلسطينية</big>
''As-Sulṭah Al-Filasṭīniyyah''
|           valsts_nosaukums = Palestīna
|           karoga_nosaukums = Palestīnas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Palestine.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Palestīnas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Palestinian National Authority.svg
|              kartes_attēls = Zones A and B in the occupied palestinian territories.svg
|               valsts_himna = ''[[Fida'i]]''
|admin_center = [[Rāmalla]] {{small|([[Rietumkrasts]])}}
|valsts_valodas = [[Arābu valoda|Arābu]]
|             valsts_iekārta = {{nowrap|Pagaidu {{small|(pusprezidentāla)}} valdība<ref>Elections have not been held since 2006 ({{cite web |title=The Palestinian Authority |url=http://topics.nytimes.com/topics/reference/timestopics/organizations/p/palestinian_authority/index.html}}).</ref>}}
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Mahmūds Abāss]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Salams Fajads]]
|         iedzīvotāju_skaits = 2 124 515<ref name="Ref_b">{{cite web |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html |title=CIA – The World Factbook |publisher=cia.gov |access-date={{dat|2013|03|08||bez}} |archive-date={{dat|2014|05|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140506164505/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html }}</ref>c
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 126.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|population_census = |population_census_year =
|                    IKP_PPP = $12,79 miljardi<ref name="Ref_b"/>
|              IKP_PPP_rangs =  –
|               IKP_PPP_gads = 2009
|         IKP_PPP_per_capita = $2900<ref name="Ref_b"/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = –
|                  Gini_gads = |Gini_change =   |                       Gini =  |Gini_ref = |                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = |HDI_change =   |                        HDI =  |HDI_ref = |                  HDI_rangs =
|       neatkarības_notikums = Dibināta
|         neatkarības_datums = 1994. gada 4. maijs
|                     valūta = Izraēlas šekelis (NIS)<ref>According to Article 4 of the 1994 Paris Protocol ([http://www.mfa.gov.il/MFA/Peace+Process/Guide+to+the+Peace+Process/Gaza-Jericho+Agreement+Annex+IV+-+Economic+Protoco.htm]). The Protocol allows the Palestinian Authority to adopt additional currencies. In the [[West Bank]], the [[Jordānijaian dinar]] is widely accepted, while the [[Ēģipteian pound]] is often used in the [[Gaza Strip]].</ref>
|               valūtas_kods = ILS
|country_code = PLE
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +2
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST = +3
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = {{unbulleted list|+970|+972}}
|                     domēns = {{unbulleted list|[[.ps]]|[[فلسطين.]]}}
|                   piezīmes =
}}
'''Palestīnas nacionālā administrācija''' ({{val|ar|السلطة الفلسطينية}}, ''As-Sulṭah Al-Filasṭīniyyah'') ir autonoma administratīvi teritoriāla vienība, ''de facto'' [[Izraēla]]s valsts protektorāts ar pašpasludinātu centru [[Austrumjeruzaleme|Austrumjeruzalemē]]. Sadalīta divās teritoriālās vienībās: [[Gazas josla|Gazas sektorā]] un [[Rietumkrasts|Rietumkrastā]].

sentences: '''Kontakttīkls''' ir inženiertehniskas būves un iekārtas, kas kalpo elektrotransportam — [[Dzelzceļš|dzelzceļam]], pilsētas sabiedriskajam transportam ([[tramvajs]], [[trolejbuss]], [[metro]]politēns), [[Funikulers|funikuleram]] u.c., lai elektroenerģiju no vilces apakšstacijām pievadītu elektroritošajam sastāvam (turpmāk - ERS).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Hippotigris
| apakšģints_lv = Zebras
|          suga = Equus quagga
|       suga_lv = Līdzenumu zebra
|        pasuga = Equus quagga selousi
|     pasuga_lv = Selusa zebra
|      binomial = Equus quagga selousi <small>([[Pocock]], 1897)</small>
}}
'''Selusa zebra''' (''Equus quagga borensis'') ir viena no [[līdzenumu zebra]]s (''Equus quagga'') pasugām. Selusa zebras mūsdienās savvaļā ir saglabājušās [[Mozambika|Mozambikā]] [[Gorongosas nacionālais parks|Gorongosas nacionālajā parkā]]. To ir tikai daži desmiti, apmēram 50 dzīvnieki, lai gan pirms 30 gadiem to bija vairāk nekā 30 000.<ref name=wild>[http://www.wild-about-you.com/GameSelousZebra.htm Selous Zebra<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Tās tika izšautas gaļas ieguvei kara laikā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Brentvudas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Brentwood_Cathedral-2.jpg
| image_size            =
| caption               = Brentvudas katedrāle
| map_type              = Londona#Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Brentvudas katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 51.6194
| longd                 = 0.3063
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Eseksa|Brentvuda}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Kvinlans Terijs]] (''Quinlan Terry'')
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1861. gads
| year_completed        = 1991. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Brentvudas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1356731"
}
</mapframe>
'''Brentvudas katedrāle''' ({{val|en|Brentwood Cathedral}}) jeb '''Svētās Marijas un Svētās Helēnas katedrāle''' ({{val|en|The Cathedral of St Mary and St Helen}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Anglija]]s [[Eseksa]]s grāfistes [[Brentvuda]]s pilsētā, [[Londona]]s ziemeļaustrumu pievārtē. Baznīca ir 1917. gadā dibinātās Romas katoļu [[Brentvudas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences: '''Kārmāna līnija''' atrodas 100 [[kilometrs|km]] augstumā virs [[Zeme]]s virsmas, un tiek lietota, lai definētu robežu starp [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]] un [[kosmiskā telpa|kosmisko telpu]]. Tā ir nosaukta [[Austroungārija]]s izcelsmes fiziķa un inženiera [[Teodors fon Kārmāns|Teodora fon Kārmāna]] vardā, kurš definēja šo robežu. Kārmāna līniju ir apstiprinājusi Starptautiskā aeronautikas federācija kā starptautisko standartu, lai reģistrētu rekordus [[aeronautika|aeronautikā]] un [[kosmonautika|kosmonautikā]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Muostāha
|attēls              = Tauende Eisküste Insel Muostakh .jpg
|attēla paraksts     = Salas kūstošais krasts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Jakutija#Krievija#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|position            =
|vietējais nosaukums = ''Муостах''
|izvietojums         = [[Buorhajas līcis]]
|arhipelāgs          =
|latd=71|latm=34|lats=22|latNS=N
|longd=130|longm=00|longs=08|longEW=E
|platība             = 3,5
|garums              = 7,5
|platums             = 0,5
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 25
|salu skaits         =
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība       = [[Jakutija]]
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Muostāha''' ({{val|ru|Муостах}}, {{val|sah|Муостаах}} — ‘Ragainā’)<ref>[http://www.sakhatyla.ru/translate/%D0%BC%D1%83%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B0%D1%85 Якутско-русский словарь]{{Novecojusi saite}}</ref> ir sala [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]], [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Šlosbergs
| Photo                = 16-07-06-Rathaus_Graz_Turmblick-RR2_0275.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.076111|latNS=N
| longd=15.437222|longEW=E
| Augstums         = 474
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: '''6. septembris''' ir gada 249. diena (250. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 116 dienas.

sentences:
", kas katru gadu notiek Bavārijā]]
'''Festivāls''' ({{val-la|festivus}} — ‘svētku’, ‘svinams’) ir organizēti [[kultūra]]s un [[māksla]]s sasniegumu [[svētki]]. Parasti festivāls tiek rīkots vienā noteiktā vietā. Ir dažāda veida festivāli, piemēram, [[mūzikas festivāls|mūzikas festivāli]], [[kinofestivāls|kinofestivāli]], [[teātra festivāls|teātra festivāli]], [[alus festivāls|alus festivāli]].

sentences: '''Steroīdi''' (no termina '[[holesterīns]]') ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] vai, retāk, [[augi|augu]] izcelsmes, kā arī sintētiski iegūtas bioloģiski aktīvas vielas. Dabā steroīdi veidojas no [[izoprenoīdi|izoprenoīdiem]] (triterpenoīda [[lanosterols|lanosterola]], kas savukārt rodas no [[skvalēns|skvalēna]] oksīda). Visu steroīdu ķīmiskās struktūras pamatā ir tetracikliska ogļūdeņraža sistēma — [[sterāns]] jeb gonāns. Sterāna molekulā [[fenantrēns|fenantrēna]] trim sešlocekļu gredzeniem pievienojies [[ciklopentāns|ciklopentāna]] pieclocekļu gredzens un visas saites piesātinātas ar ūdeņradi (ciklopentānperhidrofentantrēns).<ref>O. Neilands. Organiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1977, 146.—147. lpp.</ref> Dažādiem steroīdiem sterāna kodols var būt daļēji nepiesātināts, tam var būt pievienotas dažādas funkcionālās grupas, galvenokārt [[alkilgrupa]]s, [[hidroksilgrupa]]s, [[karbonilgrupa]]s vai [[karboksilgrupa]]s. Pie steroīdiem pieskaita arī [[D vitamīns|D vitamīnu]], kam sterāna B cikls ir atvērts starp 9. un 10. atomu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ričards Džūels
| operators =
| attēls = Richard Jewell Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents = * Tims Mūrs
* Džesika Meiere
* Kevins Mišers
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* Dženifere Deivisone
* [[Džoana Hills]]
* Klints Īstvuds
| scenārijs = [[Billijs Rejs]]
| aktieri = * [[Pols Volters Hauzers]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Ketija Beitsa]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Olīvija Vailda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Richard Jewell''
| studija = * ''Malpaso Productions''
* ''Appian Way Productions''
* ''Misher Films''
* ''75 Year Plan Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|11|20}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|44,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2903213569/|title=Richard Jewell |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ričards Džūels"''' ({{Val|en|Richard Jewell}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Klints Īstvuds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Volters Hauzers]], [[Sems Rokvels]], [[Ketija Beitsa]], [[Džons Hemms]] un [[Olīvija Vailda]]. Filma ir balstīta uz žurnāla ''[[Vanity Fair]]'' 1997. gada rakstu ''American Nightmare: The Ballad of Richard Jewell'' un 2019. gada grāmatu ''The Suspect: An Olympic Bombing, the FBI, the Media, and Richard Jewell, the Man Caught in the Middle''.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.npr.org/2019/12/12/785587180/sneer-campaign-richard-jewell|title=Sneer Campaign: 'Richard Jewell'|work=NPR|access-date=2022-09-30|date=2019-12-12|last=Klimek|first=Chris|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://archive.vanityfair.com/article/share/1fd2d7ae-10d8-474b-9bf1-d1558af697be|title=AMERICAN NIGHTMARE: The Ballad of RICHARD JEWELL {{!}} Vanity Fair {{!}} February 1997|last=Brenner|first=Marie|website=Vanity Fair {{!}} The Complete Archive|access-date=2022-09-30|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.goodreads.com/work/best_book/64218644-the-suspect|title=The Suspect|website=www.goodreads.com|access-date=2022-09-30}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.theguardian.com/film/2019/dec/13/richard-jewell-kathy-scruggs-olivia-wilde-irresponsible|title=Richard Jewell pushes a damaging myth about female journalists. Stop defending it {{!}} Benjamin Lee|website=the Guardian|access-date=2022-09-30|date=2019-12-14|language=en}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2019/12/12/business/media/richard-jewell-kathy-scruggs.html|title=Clint Eastwood’s ‘Richard Jewell’ Is at the Center of a Media Storm|work=The New York Times|access-date=2022-09-30|date=2019-12-12|last=Tracy|first=Marc|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref>

sentences:
hieroglifus]]
'''Hentai''' ({{val|ja|変態}}, ''burtiski — perverts'' {{audio|Ja-Hentai.oga|''hentai''}}) ir [[Rietumu pasaule]]s apzīmējums japāņu animācijai ([[anime]]) un komiksiem ([[manga]]), kuros kā pamatelements ir [[Pornogrāfija|pornogrāfiskās]] ainas. Anime un manga, kurās kā pamatelements ir  [[Erotika|erotiskās]] ainas rietumu pasaulē sauc par [[ečī]]. Šī žanra izveide balstās un specifisko [[Japāna|japāņu]] kultūru attiecībā pret [[Estētika|estētiku]] un [[Seksualitāte|seksualitāti]]. Japānā vārda "hentai" vietā lai apzīmētu tiek izmantoti citi termini, piemēram, {{Nihongo|''dzuhati-kin''|18禁||burtiski 'aizliegts līdz 18 gadu vecumam'}}.

sentences: '''Marksistiskā literatūras teorija un kritika''' ir plašs un daudzveidīgs virziens [[literatūra]]s [[literatūras teorija|teorijā]] un [[literatūras kritika|kritikā]], kas pamatā balstās [[marksisms|marksisma]] ideoloģijā un filozofijā, tā politiskajās un ekonomiskajās teorijās. Lai gan marksistiskās literatūras kritikas aizsākumi meklējami jau 19. gadsimtā marksisma pamatlicēju — [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] un [[Frīdrihs Engelss|Frīdriha Engelsa]] — darbos, visspēcīgāko attīstību tā piedzīvoja 20. gadsimtā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Pedrosa''' var būt:

sentences: '''16. maijs''' ir gada 136. diena (137. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 229 dienas.

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Pērses ūdenskritums
| photo          = Zem Perses udenskrituma.1920-1930.jpg
| photo_width    = 250
| photo_caption  =
| map_type       = Latvija
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 56 | latm  = 38 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 24 | longs = 41 | longEW = E
| region         =
| location       = [[Aizkraukles novads]]<br/>[[Koknese]]
| type           =
| elevation      =
| height         = 2,4 m
| height_longest =
| number_drops   =
| width          =
| average_width  =
| watercourse    = [[Pērse]]
| average_flow   =
| world_rank     =
}}

sentences: '''Haplogrupa J1''' (J-M267) ir cilvēka Y-hromosomas DNS [[haplogrupa]], kas cēlusies no [[Haplogrupa J (Y-DNS)|haplogrupas J]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Cilvēka imūndeficīta vīruss
|           attēls = HIV-budding-Color.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = CIV iekrāsots zaļā krāsā
|           valsts = Virus
|        valsts_lv = Vīrusi
|           dzimta = Retroviridae
|        dzimta_lv = Retrovīrusi
|            ģints = Lentivirus
|         ģints_lv = Lentivīrusi
|             suga =
|          suga_lv =
|           suga_r =
|         binomial =
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = 2 sugas:
* Cilvēka imūndeficīta vīruss-1 (''HIV''-1)
* Cilvēka imūndeficīta vīruss-2 (''HIV''-2)
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Liepnas Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca

sentences: '''Interneta žargons''' ir [[Internets|interneta]] vidē izplatīts [[žargons|žargona]] paveids, ko agrāk izmantoja galvenokārt datorentuziastu vidē, bet, pieaugot interneta lietotāju skaitam, tā elementi guva plašu izplatību arī ārpus šīs [[subkultūra]]s. Viena no tā būtiskākajām iezīmēm ir izplatītu vārdu savienojumu un frāžu apzīmēšana ar to [[angļu valoda|anglisko]] ekvivalentu saīsinājumiem, cita — emociju izpaušanai tiek izmantoti simbolu apvienojumi, kas vizuāli ar tām asociējas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnoksīda struktūrformula

Etilēnoksīda molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O
|molmasa=44,05
|blīvums=899
|kušanas temperatūra=161 K (-112,1 °C)
|viršanas temperatūra=283,5 K (10,4 °C)
}}
'''Etilēnoksīds''' (etilēna oksīds, oksirāns, epoksietāns, C2H4O) ir bezkrāsaina, degtspējīga, relatīvi viegli sašķidrināma [[gāze]] ar saldenu smaržu un narkotisku iedarbību. Tas ir vienkāršākais cikliskais [[ēteri]]s un ir ķīmiski visai aktīvs. Etilēnoksīds ir vienkāršākais [[epoksīds]]. Epoksīdi ir cikliskie ēteri ar trīslocekļu ciklu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|nosaukums = ''Forza Motorsport 3''
|bilde =Forza3cover.jpg
|apraksts =
|developer = ''[[Turn 10 Studios]]''
|publisher = ''[[Xbox Game Studios]]''
|distributor =
|designer =
|series = ''[[Forza (spēļu sērija)|Forza Motorsport]]''
|engine =
|version =
|release = [[2009. gads|2009. gadā]]
|genre = [[ātrumsacīkšu spēle]]
|modes = vienspēlētāju, daudzspēlētāju
|ratings =
|platforms = ''[[Xbox 360]]''
|media = [[DVD]] (2)
|requirements =
|input = spēļu pults, ''Microsoft'' bezvadu stūre, ''Fanatec Porsche 911 turbo S'' stūre
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Kaskāžu kalni
 |attēls                 = Mount Rainier 7706.JPG
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Skats uz [[Reinīra kalns|Reinīra kalnu]]
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
 |ģeo_apgabals           =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 1100
 |platums                = 130
 |kalns                  = [[Reinīra kalns]]
 |augstums               = 4392
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
|lat_dir =N |lat_deg =47|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =122|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = ASV#Kanāda#Ziemeļamerika
 | pushpin_relief        = jā
}}
'''Kaskāžu kalni''' ({{val|en|Cascade Range}}) ir kalnu grēda [[Ziemeļamerika]]s rietumu daļā.<ref>{{PZT|341|Kaskādu kalni}}</ref> Sastāv no vairākām mazākām grēdām: [[Augstās Kaskādes]], [[Kanādas Kaskādes]] u.c. Kalnu grēda ir daļa no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] uguns gredzena. 12 kalni pēdējo 4000 gadu laikā izvirduši vismaz vienu reizi no kuriem visbiežāk — [[Senthelensa kalns]]. Mēneša laikā kalnos var tikt reģistrētas pat piecas zemestrīces. Pēdējie izvirdumi notikuši [[2006. gads|2006.]], [[1980. gads|1980.]], [[1921. gads|1921.]] un [[1914. gads|1914.]] gadā.

sentences: '''Bridžs''' ir [[kāršu spēle]], konkrētāk, stiķu ņemšanas spēle, ko parasti spēlē četri cilvēki, no kuriem veidojas divi pāri. Spēlētāji no viena pāra sēž pie galda viens otram pretī, un viņus sauc par partneriem. Parasti spēlētāju izvietojumu apzīmē ar [[Debespuse|debespusēm]]. Tiek izmantota standarta 52 [[Spēļu kārtis|kāršu]] kava. Spēle sastāv no solīšanas un izspēles, pēc kuras tiek saskaitīts rezultāts.

sentences: '''Zilais''' jeb '''Safīra kvarcs''' ir necaurspīdīgs līdz caurspīdīgs [[kvarca paveidi|kvarca paveids]] zilā krāsā. Akmens zilo krāsu rada [[magnezioribekīts|magnezioribekīta]] vai [[krokidolīts|krokidolīta]] ieslēgumi.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''AT&T Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = mākslīgais segums
| scoreboard =
| cost = 1,3 miljardi [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Dalasas "Cowboys"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (2009—pašlaik)<br>[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label = Amerikāņu futbols
| cap_other = 80 000
| embedded =
| website = {{URL|https://attstadium.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 32
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Cowboys Stadium full view.jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Teksasa|Ārlingtona|3s=Ārlingtona (Teksasa)}}
| map_type = Teksasa
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 44
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|2009|5|27||bez}}
| built = 2005—2009
| broke_ground = {{dat|2005|9|20||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 52
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 34
| longm = 5
| longd = 97
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''AT&T Stadium''''' ir [[stadions]] [[Ārlingtona (Teksasa)|Ārlingtonā]], [[Teksasa]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komanda [[Dalasas "Cowboys"]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Betula pubes.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda
| dzimta =Betulaceae
| dzimta_lv =Bērzu dzimta
| ģints =Betula
| ģints_lv =Bērzi
| suga =B. pubescens
| suga_lv = Purva bērzs
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Subetniskā grupa''' jeb '''subetnoss''' ir kompakti dzīvojoša cilvēku kopiena, kas pieder pie lielākas tautas ([[Etnoss|etnosa]]), bet atšķiras pēc kultūras, valodas ([[Dialekts|dialekta]]), ģeogrāfiskās izcelsmes un apzinās šo atšķirību.

sentences:
{{Elektrodinamika}}
{{cita nozīme|strāvas nepārtrauktību|pilnās strāvas nepārtrauktību|Pilnās strāvas nepārtrauktības vienādojums}}
'''Strāvas nepārtrauktības vienādojums''' ir

sentences: '''Hipotenūza''' ir taisnleņķa [[trijstūris|trijstūra]] mala, kas atrodas pretī taisnajam leņķim (skat. attēlu).

sentences: '''Tau daļiņa ''' jeb '''tau leptons''' (apzīmē ar grieķu burtu τ) ir nestabila [[elementārdaļiņa]] - smagākais no pazīstamajiem [[leptoni]]em. Tau daļiņai ir negatīvs [[elektriskais lādiņš]] un pusvesels [[spins]]. Kā visiem leptoniem, tau daļiņai eksistē [[antidaļiņa]], kuras lādiņš ir pozitīvs.

sentences:
{{cita nozīme|pāvestu|svēto|Asīzes Francisks}}
{{cita nozīme|pāvestu|pavadoni|Francisks (pavadonis)}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Francisks
| vārds_orģ           = ''Franciscus''
| attēls              = Pope Francis South Korea 2014.png
| att_izm             = 230px
| apraksts            = Pāvests Francisks 2014. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Romas pāvestu uzskaitījums|266]]. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|2013|3|13|N}}
| term_beigas         = ''pašlaik''
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Benedikts XVI]]
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1936|12|17}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
| dzīves_vieta        = {{flag|Vatikāns}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = Argentīnietis
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          = [[Buenosairesas Universitāte]]
| reliģija            = [[Romas katoļu baznīca]]
| paraksts            = FirmaPapaFrancisco.svg
| paraksts_izm        = 130px
| piezīmes            =
}}
'''Francisks''' ({{val|la|Franciscus}}; dzimis {{Dat|1936|12|17}}; pilsoniskais vārds — '''Horhe Mario Bergoljo''' (''Jorge Mario Bergoglio'')) ir [[Romas pāvestu uzskaitījums|266]].<ref name="guardian">{{ziņu atsauce|last=Rice-Oxley|first=Mark|title=Pope Francis: the humble pontiff with practical approach to poverty|url=http://www.guardian.co.uk/world/2013/mar/13/jorge-mario-bergoglio-pope-poverty|accessdate=13 March 2013|newspaper=[[The Guardian]] (UK)|date=13 March 2013}}</ref> un pašreizējais [[Romas pāvests]], [[Romas katoļu baznīca]]s galva, kā arī [[Vatikāns|Vatikāna]] vadītājs. Franciskam ir vienlaikus [[Argentīna]]s un Vatikāna pilsonība.

sentences: '''Žagas''', '''žagošanās''' ir ritmisks process [[cilvēka ķermenis|cilvēka ķermenī]], kurā [[diafragma]] savelkas un atslābst, radot raksturīgu skaņu. Diafragmas saraušanās brīdī rodas pēkšņa ieelpa, kas šo skaņu izsauc. Žagas ir [[smadzenes|smadzeņu]] nekontrolēts process, diafragmas saraušanos rada [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] īpatnības. Līdz galam žagu cēloņi nav izpētīti. Ļoti reti žagas ir kādas slimības [[simptoms]].

sentences:
{{Eiropa partija infobox
|vārds         = Nacionālboļševiku Partija<br />''Национал-большевистская партия''
|logo          = [[Image:National Bolshevik Party flag.svg|130px]]
|valsts        = [[Krievija]]
|dib           = 1994—2007
|ideo          = [[Nacionālboļševisms]]
|vadit         = [[Eduards Ļimonovs]]
|parlaments    =
|statuss       = opozīcijā
|web           = [http://www.nazbol.info www.nazbol.info]
|Skat. arī     = [[Krievijas politisko partiju uzskaitījums]]
|
}}
'''Nacionālboļševiku Partija''' ({{val-ru|Национал-большевистская партия, НБП}}) NBP ir aizliegta [[Krievija]]s [[politiskā partija]], kas atrodas opozīcijā prezidentam [[Vladimirs Putins|V. Putinam]]. Partija dibināta 1994. gadā. Tās vadītājs bija [[Eduards Ļimonovs]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Andrejs Brutāns
| vārds_orig = ''Andreas Bruttan''
| dz_gads = 1824
| m_gads = 1893
| m_vieta = Tērbata, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Tartu]], {{EST}})
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| vecāki = Andreas Brutāns, Annette Brutāne
| paraksts =
| darba_vietas = [[Tartu|Tērbata]]
| zinātne = [[Botānika]]
| sasniegumi =
| dz_vieta = Vējavas pagasts, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Madonas novads]], {{LAT}})
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 6
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 30
| brāļi = Jākobs Frīdrihs Brutāns, Karls Voldemārs Brutāns, Juliuss Eduards Brutāns, Vilhelms Ferdinands Brutāns
| māsas = Vilhelmīne Henriette Vogele, Marija Amālija Mietere, Annette Magdalēna Brutāne
| bērni = Teodors Karls Frīdrihs Brutāns, Selma Elizabete Brutāne, Ernsts Gustavs Brutāns, Pauls Andreas Frīdrihs Brutāns, Marianne Leontīne Brutāne, Marta Kronberga, Roberts Augusts Karls Brutāns, Anna Helene Brutāne, Georgs Teodors Juliuss Brutāns, Andreas Francs Brutāns
| dzīvesbiedrs = Olga Leonora Brutāne (dz. Veinere)
| attēls = Bruttan_andreas_1.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums = Georgs Andrejs Brutāns
}}

sentences:
[[Kategorija:384. gadā p.m.ē. dzimušie]]
[[Kategorija:322. gadā p.m.ē. mirušie]]
[[Kategorija:Sengrieķu filozofi]]
[[Kategorija:Sengrieķu matemātiķi]]
[[Kategorija:Sengrieķu fiziķi]]
[[Kategorija:Empīrisma filozofi]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Loģiķi]]
[[Kategorija:Loģikas vēsture]]
[[Kategorija:Kosmologi]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Grieķu valodā rakstošie]]
[[Kategorija:Metafizika]]

sentences: '''Gaisa mitrums''' ir [[ūdens]] [[tvaiks|tvaiku]] daudzums [[gaiss|gaisā]]. Ūdens tvaiks ir ūdens [[gāze|gāzveida]] [[Agregātstāvoklis|stāvoklis]]. Silts gaiss spēj saturēt vairāk ūdens tvaika, tāpēc, gaisam atdziestot, mitruma var kļūt par daudz un tas izdalīsies no gaisa tai vai citā formā. Šo stāvokli ar gaisa 100% mitrumu sauc par [[rasas punkts|rasas punktu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ģeogrāfija 6. klasei|last=Biseniece|first=Anita|publisher=Apgāds Zvaigzne ABC, SIA|year=2002|isbn=9984-22-115-6|location=Rīga|pages=146}}</ref> Mitruma ietekmē rodas [[nokrišņi]], [[rasa]] vai [[migla]]. Augsts mitruma daudzums samazina ķermeņa svīšanas efektivitāti, jo [[sviedri]] grūtāk iztvaiko no [[āda]]s; līdz ar to cilvēks var pārkarst.

sentences:
stacijas]]
 [[Sausās ielejas|Sausajās ielejās]]]]
'''Zilais ledus''' ir [[ledājs|ledāju]] apgabali [[Antarktīda|Antarktīdā]], kuros [[ledus]] nav klāts ar [[sniegs|sniegu]]. Sniegs šajos apvidos neuzkrājas [[vējš|vēja]] vai [[Sublimācija (fizika)|sublimācijas]] ietekmē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Polimetilmetakrilāts
|                 attēls =
Polimetilmetakrilāta struktūrformula
|         citi nosaukumi = organiskais stikls, akrila stikls, pleksistikls
|             CAS numurs = 9011-14-7
|        ķīmiskā formula = (C5O2H8)n
|                molmasa =
|                blīvums = 1190
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Polimetilmetakrilāts''' (PMMA) ir sintētisks [[Polimēri|polimērs]], kas iegūts no [[Metilmetakrilāts|metilmetakrilāta]]. Tā ir caurspīdīga un termoplastiska inženiertehniskā [[Plastmasas|plastmasa]]. PMMA ir pazīstams arī kā '''pleksistikls''', '''akrila stikls''', '''organiskais stikls''', kā arī ar tirdzniecības nosaukumiem un zīmoliem ''Crylux'', ''Alfaplas'', ''[[Plexiglas]]'', ''Acrylite'', ''Astariglas'', ''Lucite'', ''Perclax'', ''Perspex'' u.c. Šo plastmasu bieži izmanto lokšņu veidā kā vieglu un neplīstošu [[Stikls|stikla]] alternatīvu. To var izmantot arī kā liešanas sveķus, to pievieno tintēm un pārklājumiem, kā arī izmanto daudziem citiem mērķiem. Tehniski to bieži klasificē kā stikla veidu, jo tā ir amorfa stiklveida viela, tāpēc to nereti sauc par akrila stiklu vai organisko stiklu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Kūsamo lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Kuusamon lentoasema
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Kuusamo_Airport_landside_2017-11-27.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = KAO
| ICAO                       = EFKS
|lat_deg=65.990278|lat_dir=N
|lon_deg=29.231944|lon_dir=E
| karte                      = Somija#Eiropa
| map_relief = yes
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Kūsamo lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = ''Finavia''
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Somija|Ziemeļpohjanmā|Kūsamo}}
| apkalpo                    = [[Kūsamo]]
| elevation-f                = 866
| elevation-m                = 264
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 12/30
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 2 500
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 87 752 (2017)
| lidojumu_skaits            = 530 (2017)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Bruņurupuči Nindzjas
 | oriģinālnos = ''TMNT''
 |      attēls = TMNTposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = supervaroņu filma, komēdija, datoranimācija
 |    režisors = [[Kevins Munro]]
 |  producents =
* [[Tomass K. Grejs]]
* [[Galens Volkers]]
* [[Pols Vangs]]
 |   scenārijs = Kevins Munro
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Džeimss Ārnolds Teilors]]
* [[Nolans Norts]]
* [[Mičels Witfīlds]]
* [[Maikijs Kellijs]]
* [[Sāra Mišela Gelāra]]
 |      mūzika = [[Klauss Badelts]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Imagi Animation Studios]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[The Weinstein Company]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2007|3|17|Holivuda|2007|3|23|ASV|}}
 |      ilgums = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/tmnt-2007|title=TMNT|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 7, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921035559/https://www.bbfc.co.uk/releases/tmnt-2007}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|34 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=tmntcg.htm|title=TMNT (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 7, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|95,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Bruņurupuči Nindzjas"''' ({{val|en|TMNT}}) ir 2007. gada ASV supervaroņu komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kevins Munro]]. Filmā galvenās lomas ierunājuši [[Kriss Evanss]], [[Džeimss Ārnolds Teilors]], [[Nolans Norts]], [[Mičels Witfīlds]], [[Maikijs Kellijs]] un [[Sāra Mišela Gelāra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|3|17||bez}} Holivudā.

sentences: '''Samotrākes Nīke''' (pazīstama arī kā '''Spārnotā uzvara''') ir 2. gadsimta p.m.ē. skulptūra, kas tikusi atrasta [[Samotrāke]]s salā, [[Egejas jūra]]s ziemeļos. Skulptūra sastāv no [[Sengrieķu mitoloģija|grieķu]] uzvaras dievietes [[Nīke]]s statujas un tās pamatnes, kas ir kuģa priekšgala formā. Kopējais tās augstums ir 5,57 m, pati Nīkes statuja ir 2,75 m augsta. Viena no nedaudzajām lielajām [[hellēnisms|hellēnisma]] statujām, kurai saglabājies oriģināls, nevis romiešu kopija.<ref name="louvre-explore" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Ciconia nigra 3 (Marek Szczepanek).jpg
| att_nosaukums = [[Melnais stārķis|Melnie stārķi]] (''Ciconia nigra'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|    apakšklase = Neornithes
| apakšklase_lv = Īstie putni
|    infraklase = Neognathae
| infraklase_lv = Neognati
|     virskārta = Aequornithes
|  virskārta_lv = Ūdensputnu klada
|         kārta = Ciconiiformes
|      kārta_lv = Stārķveidīgie
|        dzimta = Ciconiidae
|     dzimta_lv = Stārķu dzimta
|      binomial = Ciconiidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1840)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Stārķu dzimta''' (''Ciconiidae'') ir vienīgā [[stārķveidīgie|stārķveidīgo kārtas]] (''Ciconiiformes'') dzimta. Tā apvieno 19 [[suga]]s, kuras iedalītas 6 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]].<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/storks/ World Bird List: Storks, frigatebirds, boobies, cormorants, darters, 2020]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Ciconiiformes/26332 |title=Ciconiidae |access-date={{dat|2011|03|24||bez}} |archive-date={{dat|2017|07|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170714182226/http://tolweb.org/Ciconiiformes/26332 }}</ref>

sentences: '''Mikrofluīdika''' ir gan [[zinātne]], kas pēta [[šķidrums|šķidrumu]] uzvedību [[mikrokanāls|mikrokanālos]], gan tehnoloģija, lai ražotu mikrominiaturizētas ierīces, galvenokārt [[mikroshēma]]s, kas satur kameras un tuneļus, caur kuriem var plūst vai tikt noslēgti šķidrumi.<ref name="viens">{{tīmekļa atsauce |title=Microfluidics: A general overview of microfluidics |url=https://www.elveflow.com/microfluidic-reviews/general-microfluidics/a-general-overview-of-microfluidics/ |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref> Mikrofluīdika ir starpdisciplināra nozare, kas apvieno [[Inženierija|inženieriju]], [[Fizika|fiziku]], [[Ķīmija|ķīmiju]], [[Bioķīmija|bioķīmiju]], [[Nanotehnoloģija|nanotehnoloģiju]] un [[Biotehnoloģija|biotehnoloģiju]]. Mikrometru skalā šķidrumi uzvedas daudz citādāk nekā ikdienā, kas ļauj šo tehnoloģiju izmantot jauniem zinātnes eksperimentiem un inovācijām<ref name="viens" />. Tipiski pielietojumi iekļauj ķīmiskos sensorus, plūsmas regulatorus, mikrosprauslas un mikrovārstus<ref>{{grāmatas atsauce |last1=abeling |first1=Patrick |title=Introduction to Microfluidics |isbn=978-0-19-958816-9 |url=https://books.google.lv/books?hl=lv&lr=&id=LCaQDwAAQBAJ&oi=fnd&pg=PP1&dq=microfluidics&ots=xaJt2cEZti&sig=eiICgL6q6PYf2aCGmc0kLCMfgZk&redir_esc=y#v=onepage&q=microfluidics&f=false |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref>. Zināms, ka Latvijā mikrofluīdika tiek izmantota, lai izdalītu augstas kapacitātes ārpusšūnu vezikulas<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://biomed.lu.lv/lv/petijumi/projekti/visi-projekti/augstas-kapacitates-arpussunu-vezikulu-izdalisana-ar-plusmas-lauka-frakcionesanas-metodi-mikrofluidika/ |website=http://biomed.lu.lv/ |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}} |title=Arhivēta kopija |archive-date={{dat|2020|01|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200123044333/http://biomed.lu.lv/lv/petijumi/projekti/visi-projekti/augstas-kapacitates-arpussunu-vezikulu-izdalisana-ar-plusmas-lauka-frakcionesanas-metodi-mikrofluidika/ }}</ref> kā arī, lai izpētītu šķidrumu plūsmas apkārt magnētiski mīkstiem materiāliem<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Gravity effects on mixing with magnetic micro-convection in microfluidics |url=https://link.springer.com/article/10.1140/epje/i2018-11749-9 |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref>.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šafranovskīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/D.16-20
|ķīm_formula=(Na,K)6(Mn,Fe)3Si9O24·6H2O
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Tumši zaļš līdz olīvzaļš, dzeltenbrūns, dzelteni oranžs, dzelteni zaļš
|svītra=Zaļganbalta
|habituss=Agregāti, graudaina masa
|skaldnība=Laba vienā virzienā
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2—3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,587 nε = 1,570
|pleohroisms=
|blīvums=2,76
}}

sentences: '''Vārtu līnijas tehnoloģija''' ir metode, ar kuras palīdzību [[futbols|futbolā]] tiek noteikts, vai bumba ir pilnībā šķērsojusi vārtu līniju, līdz ar to nosakot, vai ir jāskaita vārtu guvums, vai arī nav. Tas tiek darīts ar elektronisko ierīču palīdzību. Šīs tehnoloģijas uzdevums nav aizvietot tiesnešus futbola spēlē, bet vienīgi palīdzēt tiem lēmumu pieņemšanā.

sentences:
2010. gadā ar Ford Focus RS WRC 09]]
'''Autorallijs''' (ikdienā saukts vienkārši - '''rallijs''') ir [[autosports|autosporta]] disciplīna, kurā ekipāžas trasē dodas atsevišķi. Autorallija sacensības pārsvarā notiek pa koplietošanas ceļiem un tās sastāv no ceļa sacensībām un papildsacensībām. Sacensību dalībnieki sacenšas ar automobiļiem, autorallija ekipāža sastāv no diviem sportistiem. Rallija sacensības notiek gan ar speciāli sagatavotām automašīnām, gan ar sērijveida automobiļiem.

sentences:
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]
[[Kategorija:Pamatkategorijas]]
[[Kategorija:Semantika]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Taizemē|Mūziķes]]
[[Kategorija:Taizemes mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Lasko
| photo  = Lascaux painting.jpg
| photo_width =
| photo_caption = Daži no zīmējumiem
| map =
| relief =
| location = {{vieta|Francija|Dordoņa}}
| lat_d =45 | lat_m =3 |lat_s = 13|lat_NS =N
| long_d = 1| long_m =10 | long_s =12| long_EW =E
| depth =
| width =
| height_variation =
| altitude =
| discovery = 1940
| geology =
| entrance_count =
| entrance_list =
| difficulty =
| hazards =
| access = Ierobežota
| visitors =
| features =
| website =
| embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria =  i, iii
|        designation1_date = 1979 <small>(3. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/85-011 85-011]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{FRA}}
|   designation1_free2name =
|  designation1_free2value =
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Lasko''' ({{val|fr|Grotte de Lascaux}}) ir [[ala]] [[Francija|Francijā]], kas ievērojama ar tajā esošajiem vairāk nekā 600 klinšu zīmējumiem. Atrodas dienvidrietumu Francijā, [[Dordoņa]]s departamentā, netālu no Montinjakas pilsētas.

sentences:
Šī ir viena no bāzes kategorijām, ar kurām var sākt iepazīt Vikipēdiju.
{{Commonscat|Topics}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
[[File:Wikimedia error 404.png|thumb|250px|''Wikimedia'' izvadītais ''404 Not Found'' kļūdas paziņojums]]
'''404.''' vai '''''Not Found''''' kļūdas paziņojums ir standarta [[HTTP]] atbildes kods, kas tiek izvadīts, ja klientam izdevās sazināties ar [[serveris|serveri]], taču serveris nevarēja atrast pieprasīto lapu.

sentences:
[[Kategorija:Lietojumprogrammatūra]]
[[Kategorija:Izglītība]]
[[Kategorija:Mācību materiāli]]

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Eira ezers
|attēls=Lake Eyre.JPG
|paraksts=Dienvidu Eira ezers
|karte=NEO lake eyre big.jpg
|kartes_paraksts=Salikts Eira ezera satelīta attēls, izmantots infrasarkano viļņu diapazons, infrasarkanajiem viļņiem tuvs un zilais gaismas viļņu diapazons
|map = Austrālija
| plat_d=28 | plat_m=22 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=137 | gar_m=22 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUS}}<br />   [[Dienvidaustrālija]]
|platība=9690
|garums=~200
|Vid_dziļums=1,5
|Max_dziļums=9,5
|tilpums=30,1
|augstums_vjl=-12
|izteka=beznoteces
|baseins=1 140 000
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Eira ezers''' ({{val|en|Lake Eyre}}) ir beznoteces [[sālsezers]] [[Austrālija|Austrālijā]], [[Dienvidaustrālija]]s pavalstī, {{nobr|12 m}} zem jūras līmeņa.<ref>{{PZT|193}}</ref> Tajos retajos gadījumos, kad tas piepildās un sasniedz augstu [[ūdens]] līmeni, ir lielākais [[ezers]] Austrālijā. Atklāts 1840. gadā un nosaukts par godu pirmatklājējam, angļu ceļotājam, vēlākajam [[Jamaika]]s gubernatoram Edvardam Džonam Eiram ''(Edward John Eyre)''.

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi Emīlu Lencu|Lencs|Lencs}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Emīls Lencs
|          vārds_orig = ''Heinrich Friedrich Emil Lenz''
|              attēls = Emil Lenz.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1804
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 12
|            dz_vieta = [[Tērbata|Tērbatā]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - [[Igaunija]])
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1865
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Roma|Romā]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Sanktpēterburgas universitāte]]
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[fizika]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Lenca likums]], [[Džoula-Lenca likums]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Heinrihs Frīdrihs Emīls Lencs''' ({{val-de|Heinrich Friedrich Emil Lenz}}, {{val-ru|Эмилий Христианович Ленц}}, dzimis {{dat|1804|2|12}}, miris {{dat|1865|2|10}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[fizika|fiziķis]]. Pazīstams kā [[Lenca likums|Lenca likuma]] (1833) atklājējs. Neatkarīgi no [[Džeimss Džouls|Džoula]] atklāja [[Džoula likums|Džoula likumu]], tāpēc šis likums dažreiz tiek saukts par Džoula—Lenca likumu. Viņa dēls [[Roberts Lencs]] arī bija pazīstams fiziķis.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Ķegums (nozīmju atdalīšana)|Ķegums}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Ķegums
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Ķeguma stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Ķeguma pasažieru ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|Rīga—Daugavpils]]
| atvērta             = 1924
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = Voldemārs Ozoliņš
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              = Stacijas laukums 1, Ķegums,
Ogres novads, LV-5020
| latd  = 56.7414106 | latNS  = N
| longd = 24.7259523 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Lielvārde (stacija)|Lielvārde]] (6 km)
 [[Ogre (stacija)|Ogre]] (11 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Ciemupe (stacija)|Ciemupe]] (6 km)
 [[Pārogre (stacija)|Pārogre]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 45
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''Ķegums''' ir [[pieturas punkts]] [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|dzelzceļa līnijā Rīga—Daugavpils]], kas atrodas [[Ķegums|Ķegumā]].

sentences:
{{Navbox
| name = Zirnekļcilvēks
|title = [[Zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēks]]
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}

sentences:
[[Kategorija:Starptautiskās klubu futbola sacensības]]
[[Kategorija:UEFA]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        attēls = Rhyno.jpg
 | att_nosaukums = Melnais degunradzis, [[2008. gads|2008]]. gada foto [[Tanzānija|Tanzānijā]]
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Perissodactyla
 |      kārta_lv = Nepārnadži
 |        dzimta = Rhinocerotidae
 |     dzimta_lv = Degunradži
 |         ģints = Diceros
 |      ģints_lv = Divradži
 |       ģints_r = Melnais degunradzis
 |          suga = Diceros bicornis
 |       suga_lv = Melnais degunradzis
 |      binomial = Diceros bicornis ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |     izplatība =
Sarkanajā krāsā iekrāsota teritorija, kur degunradži dzīvo mūsdienās.
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hidroksīda kristālrežģis

Kālija hidroksīda granulas
|       citi nosaukumi = kālija sārms
|           CAS numurs = 1310-58-3
|      ķīmiskā formula = KOH
|              molmasa = 56,11
|              blīvums = 2044
|  kušanas temperatūra = 406 °C
| viršanas temperatūra = 1320 °C
| šķīdība ūdenī        = 1,1 kg/l
|                 citi =
}}
'''Kālija hidroksīds''' (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs [[sārms]]. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] šķīdumu, vai arī metāliskā [[kālijs|kālija]] reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā [[nātrija hidroksīds]], tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro [[ziepes|ziepju]] ražošanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Trichechus senegalensis.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta=Sirenia
| kārta_lv=Sirēnas
| kārta_r=Sirēnas (zīdītāji)
| dzimta=Trichechidae
| dzimta_lv=Lamantīnu dzimta
| ģints =Trichechus
| ģints_lv=Lamantīni
| suga=Trichechus senegalensis
| suga_lv=Āfrikas lamantīns
| izplatība=
Āfrikas lamantīnu izplatības areāls iekrāsots zaļā krāsā.
| binomial=Trichechus senegalensis ([[Link]], 1795)
| kategorijas=nē
}}
'''Āfrikas lamantīns''' (''Trichechus senegalensis'') ir gan [[saldūdens|saldūdenī]], gan [[sālsūdens|sālsūdenī]] dzīvojošs [[Sirēnas (zīdītāji)|sirēnu kārtas]] (''Sirenia'') [[zīdītājs]], kas pieder [[lamantīnu dzimta]]i (''Trichechidae''). Āfrikas lamantīns ir maz pētīts, bet pastāv uzskats, ka tas savā uzvedībā un īpašībās ir līdzīgs [[Floridas lamantīns|Floridas lamantīnam]].

sentences: '''Herbiga—Haro objekts''' ir neliels [[miglājs|miglāja]] apgabals, kas saistīts ar jaunām [[zvaigzne|zvaigznēm]]. Tie veidojas, kad [[gāze]], kura tiek izmesta no šīm jaunajām zvaigznēm, mijiedarbojas ar putekļiem. Tālāk tā izplatās ar [[ātrums|ātrumu]], kas sasniedz vairākus simtus [[kilometrs|kilometru]] [[sekunde|sekundē]]. Herbiga—Haro objekti parasti ir raksturīgi apgabaliem, kuros notiek intensīva zvaigžņu veidošanās; bieži vien tie ir novērojami blakus vientuļām zvaigznēm, izstieptas [[rotācijas ass]] virzienā.

sentences:
{{tautas infokaste
| tauta = Mohikāņi
Muhhekunneuw
| attēls =
| skaits = Ap 1700, sajaukušies ar citām [[algonkinu tautas|algonkinu]] ciltīm
| vieta = {{ASV}}, [[Viskonsina]]
| reliģija = [[Brāļu draudzes]]
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]], sākotnēji mohikāņu (izmira ap 1940.g.)
| radi = Munsī
}}

sentences:
, [[Frīdrihs Engelss|Engelss]] un [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņins]]]]
'''Marksisms-ļeņinisms''' ir [[politiska filozofija]], kas radusies, sajaucoties [[marksisms|marksisma]] un [[ļeņinisms|ļeņinisma]] idejām, ar mērķi radīt un attīstīt [[sociālisms|sociālistiskas]] valstis. Marksisti-ļeņinisti pauž plašu viedokļu loku, atkarībā no savām marksisma un ļeņinisma interpretācijām, tomēr parasti aizstāv [[vienpartijas sistēma|vienpartijas sistēmu]], valsts kontroli par [[ekonomika|ekonomiku]], [[plānveida ekonomika|plānveida ekonomiku]], [[internacionālisms|internacionālismu]] un pretestību [[kapitālisms|kapitālismam]]. Marksisms-ļeņinisms ir oficiālā ideoloģija [[Kubas komunistiskā partija|Kubas]], [[Vjetnamas komunistiskā partija|Vjetnamas]] un [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskajai partijai]], kā arī [[Laosas Tautas revolucionārā partija|Laosas Tautas revolucionārajai partijai]]. Tā bija arī [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Padomju Savienības komunistiskās partijas]] un citu [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstu partiju filozofija.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Afvilīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts
|ŠtruncaID=8/B.22-30
|ķīm_formula=Ca3Si2O4(OH)6
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, iegareni stabveda kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=
|cietība=3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,617 nβ = 1,620 nγ = 1,634
|pleohroisms=
|blīvums=2,62
}}

sentences: '''Tērauds''' ir [[dzelzs]] sakausējums ar labām tehnoloģiskām īpašībām un pietiekošu plastiskumu, kas ļauj izgatavot jebkuras formas un izmēru konstrukcijas, kā arī pielietot dažādas tehnoloģiskās apstrādes metodes: liešanu, velmēšanu, kalšanu, [[metināšana|metināšanu]], griešanu u.tml.

sentences: '''Ziemeļupe ''' ir [[Buļļupe]]s līcis [[Buļļu sala|Daugavgrīvas sala]]s vidusdaļā. Lielākais līča dziļums ir 17 metri.

sentences: '''Magnētiskā lauka indukcija''' jeb '''magnētiskā indukcija''' ir [[fizikāls lielums]], kas raksturo [[magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] [[induktivitāte|induktivitāti]].

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Pēteris
|dzimšanas datums=[[1. gadsimts p.m.ē.|1. gadsimtā p.m.ē.]]
|nāves datums= 67. gads m.ē.
|piemiņas diena=[[29. jūnijs]]
|godā=[[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]], [[luterānisms|luterānismā]], [[Pareizticība|pareizticībā]], [[Anglikāņu baznīca|anglikānismā]], [[islāms|islāmā]]
|attēls=Pope-peter pprubens.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=[[Pīters Pauls Rubenss|Pītera Paula Rubensa]] glezna, kurā attēlots Svētais Pēteris (17. gadsimts)
|dzimšanas vieta=
[[Betsaida]], [[Palestīna]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ISR}})
|nāves vieta=
[[Roma]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ITA}})
|nosaukums= Apustulis, Pirmais pāvests
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=Klints, Debesu atslēgas
|aizbildnis=
|svētvietas=[[Svētā Pētera bazilika]],
[[Roma]], {{ITA}}
|strīdi=
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Avārijas kontracepcija''' ir metode, ko lieto ārkārtas situācijās, lai novērstu neplānotu [[grūtniecība]]s iestāšanos pēc [[Dzimumakts|dzimumakta]] bez izsargāšanās. Tāpēc to sauc arī par "nākamā rīta tableti" jeb "nākamās dienas tableti”.<ref>Charlotte Ellertson. History and Efficacy of Emergency Contraception: Beyond Coca-Cola. Family Planning Perspectives. Volume 28, Number 2, March/April 199</ref> Avārijas kontracepcija nespēj pārtraukt jau iestājušos [[Grūtniecība|grūtniecību]], tā:
* aizkavē vai novērš [[Ovulācija|ovulāciju]],
* novērš [[Apaugļošanās|apaugļošanos]],
* neveicina apaugļotas [[olšūna]]s implantāciju vai ieligzdošanos gļotādā.
Visbiežāk izmantotā avārijas kontracepcija ir levonorgestrels tabletēs, kas var būt atpazīstams ar kādu no tā komercnosaukumiem — ''Elistrel'', ''Escapelle'', ''Labella'', ''Levidon'', ''Ramonna'', ''Levonorgestrel Actavis, Postinor-Duo''.<ref name="ZVA, zāļu reģistrs. Levonorgestrels">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=levonorgestr&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on&MFR=&MDO=&IK= |title=ZVA, zāļu reģistrs. Levonorgestrels |access-date={{dat|2015|11|16||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304221104/http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=levonorgestr&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on&MFR=&MDO=&IK= }}</ref> Šis avārijas kontracepcijas veids ir sabiedrībai brīvi pieejams, jo to var iegādātes [[Aptieka|aptiekās]] bez receptes.

sentences:
[[Kategorija:Grenāda]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Grenada]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aksels Munte
|     vārds_orig = ''Axel Munthe''
|         attēls = Axel Munthe00.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Aksela Muntes portrets (''F.Gleichen'').
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Oskarshamna]], [[Zviedrija]] {{flag|Zviedrija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1949
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Stokholma]], [[Zviedrija]] {{flag|Zviedrija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[zviedrs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[psihiatrija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes = Pazīstams kā rakstnieks, grāmatas "[[Stāsts par Sanmikelu]]” (1929) autors
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 92
 | lv  = Deviņdesmit divi
}}
'''92 (deviņdesmit divi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[91 (skaitlis)|91]] un [[93 (skaitlis)|93]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit otrā diena ir [[2. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[1. aprīlis]]).

sentences: '''Brioloģija''' ({{val|el|βρύον}} (''bryon'') — 'sūna' un ''λόγος'' (''logos'') — ‘jēdziens, zinātne’)<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001. 114. lpp., ISBN 9984-9383-5-2</ref> — [[botānika]]s nozare, kas pēta [[Pirmsvasas augi|sūnas]]: noskaidro sūnu anatomiju, morfoloģiju, sistemātiku, ģeogrāfisko izplatību, fizioloģiju, [[Ekoloģija|ekoloģiju]].<ref name="LPE">''Latvijas padomju enciklopēdija'', 2.sēj. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1982.</ref> Sūnu pētniekus sauc par '''briologiem'''.

sentences:
{{Personas infokaste
 |         vārds = Ļevs Mečņikovs
 |    vārds_orig = ''Лев Мечников''
 |        attēls = Leon Metchnikoff.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Ļevs Mečņikovs 1880. gadā
 |       dz_gads = 1838
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 18
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Sanktpēterburga}}
 |        m_gads = 1888
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 8
 |       m_vieta = {{vieta|Šveice|Klarana}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ģeogrāfs, revolucionārs, anarhists, esejists
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi = [[Iļja Mečņikovs]]
}}
'''Ļevs Mečņikovs''' ({{val|ru|Лев Ильич Мечников}}; dzimis {{dat|1838|5|18}} [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], [[Krievijas Impērija]], miris {{dat|1888|6|8}} [[Klarana|Klaranā]], [[Šveice|Šveicē]]) bija [[Krievi|krievu]] izcelsmes Šveices [[Ģeogrāfija|ģeogrāfs]], [[Revolūcija|revolucionārs]] [[Anarhisms|anarhists]] un [[Eseja|esejists]], [[Nobela prēmija]]s laureāta [[Iļja Mečņikovs|Iļjas Mečņikova]] vecākais brālis.

sentences: '''Podagra''' ({{val|el2|podagra}} — ‘kāju slazds’), arī '''ģikts''' (no {{val|de|Gicht}}), ir [[slimība]], kuru izraisa [[vielmaiņa]]s traucējumi. Tā ir [[urīnskābe]]s sāļu (urātu) uzkrāšanās organismā un izgulsnēšanās dažādos orgānos.

sentences:
s kolekcijas).]]
'''Suntažu viduslaiku pils''' ({{val-la|castrum Sundesel}}, {{val-de|Schloß Sunzel}}) bija [[Rīgas arhibīskapija]]s nocietinājums [[Mazā Jugla|Mazās Juglas]] krastā [[Suntaži|Suntažos]] pie senā [[Siguldas viduslaiku pils|Siguldas]]-[[Lielvārdes viduslaiku pils|Lielvārdes]] ceļa. Līdz mūsdienām viduslaiku pils nav saglabājusies, tās akmeņi izmantoti [[Suntažu muiža]]s celtniecībai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akroleīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O
|molmasa=56,06
|blīvums=841
|kušanas temperatūra=−87,7 °C
|viršanas temperatūra=52,5 °C)
}}
'''Akroleīns''' (propenāls, akrilaldehīds, H2C=CH−CHO) ir bezkrāsains vai nedaudz dzeltenīgs, viegli uzliesmojošs šķidrums ar neciešami asu smaku un acis kairinošu iedarbību. No tā cēlies vielas nosaukums ({{Val-la|acris}} — ass, kodīgs + ''oleum'' — eļļa). Akroleīns ir vienkāršākais no nepiesātinātajiem [[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī.

sentences:
s miglājs [[Orions (zvaigznājs)|Oriona]] zvaigznājā.]]
'''Tumšais miglājs''' jeb '''absorbcijas miglājs''' ir tāda veida [[starpzvaigžņu viela|starpzvaigžņu mākonis]], kas ir tik blīvs, ka aizsedz acij saredzamos [[elektromagnētiskais starojums|gaismas viļņus]] no gaišajiem objektiem, kas atrodas aiz tā, piemēram, [[zvaigzne|zvaigznēm]] un gaišajiem — emisijas vai atstarošanas miglājiem. Gaismas staru izzušanu izraisa starpzvaigžņu putekļi, kas atrodas vēsākajās un blīvākajās miglāju daļās. Miglāju kopas un lieli tumšu miglāju kompleksi ir saistīti t.s. Milzu molekulārajos mākoņos. Atsevišķus mazus tumšus miglājus sauc par Boka globulām. Tāpat kā ar citiem starpzvaigžņu putekļiem vai molekulām, objekti, ko tie aizsedz, ir novērojami tikai, izmantojot [[radioviļņi|radioviļņus]] ([[radioastronomija]]) vai infrasarkanos starus — [[infrasarkanā astronomija|infrasarkanajā astronomijā]].

sentences: '''Ksi daļiņa''' ir [[barioni|barions]], kurš sastāv no 3 [[kvarki]]em, no kuriem viens ir u vai d kvarks, bet divi pārējie ir smagie kvarki - [[s kvarks|s kvarki]] vai [[c kvarks|c kvarki]]. Ksi daļiņu [[izotopiskais spins]] ir 1/2, atšķirībā no [[lambda daļiņa|lambda daļiņām]] un [[sigma daļiņa|sigma daļiņām]], kurām tas ir attiecīgi 0 vai 1. Ja ksi daļiņa satur divus s kvarkus, to sauc par [[ksi hiperons|ksi hiperonu]], ja s kvarku un c kvarku - par šarmanto ksi daļiņu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =King Cobra 25.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Ophiophagus hannah|Karaliskā kobra}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| infrakārta2 = Caenophidia
| infrakārta_lv2 = Augstākās čūskas
| binomial = Caenophidia <small>([[Hoffstetter]], 1939)</small>
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Xenophidia''
}}
'''Augstākās čūskas''' jeb '''augstāko čūsku infrakārta''' (''Caenophidia'') ir augstāk attīstīto čūsku grupa no divām [[īstās čūskas|īsto čūsku]] (''Alethinophidia'') infrakārtām.<ref name=rob/> Reizēm šī grupa sistemātikā tiek saukta par virsdzimtu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.markoshea.info/photography_caenophidia1.php |title=Advanced Snakes |access-date={{dat|2014|02|25||bez}} |archive-date={{dat|2013|05|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130531031858/http://www.markoshea.info/photography_caenophidia1.php }}</ref> Tā apvieno kobras, odzes, jūrasčūskas un zalkšus, kopumā 8 dzimtas.<ref name=rob/> Šajā grupā ir vislielākā čūsku sugu dažādība, vairāk kā 3000 sugu. Gandrīz visas indīgo čūsku dzimtas pieder šai infrakārtai. Visām augstākajām čūskām ir pilnībā izzudis [[iegurnis|iegurņa]] un [[kājas|pakaļkāju]] rudiments, kas toties ir saglabājies [[zemākās čūskas|zemākajām čūskām]].<ref>[http://palaeos.com/vertebrates/squamata/macrostomata.html#Caenophidia Caenophidia]</ref> Visas augstākās čūsku sugas pieder arī pie [[īstās čūskas|platmutes čūsku grupas]] (''Macrostomata'').

sentences:
'''Raits''' ({{val|en|Wright}}) ir populārs [[angļu valoda|angļu]] uzvārds.
Raits var būt:

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Runaways''
| attēls                   = The Runaways film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Florija Zigismondi]]
| producents               =
* [[Džons Linsons]]
* [[Ārts Linsons]]
* [[Bills Polads]]
| scenārija autors         = Florija Zigismondi
| galvenajās lomās         =
* [[Dakota Faninga]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Maikls Šenons]]
| mūzika                   = [[Liliāna Berlina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Apparition]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|3|19|ASV|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/runaways-2010|title=The Runaways|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=therunaways.htm|title=The Runaways (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 29, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Runaways''''' ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Florija Zigismondi]]. Galvenās lomas atveido [[Dakota Faninga]], [[Kristena Stjuarta]] un [[Maikls Šenons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Marija Sklodovska-Kirī
|    vārds_orig = ''Marie Skłodowska–Curie''
|        attēls = Mariecurie.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
|       dz_gads = 1867
|    dz_mēnesis = 11
|      dz_diena = 7
|      dz_vieta = [[Varšava]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
|        m_gads = 1934
|     m_mēnesis = 7
|       m_diena = 4
|       m_vieta = Pasī (''Passy'') [[Augšsavoja]], {{FRA}}
|     pilsonība = [[Krievijas Impērija]], vēlāk {{FRA}}
|       dzimums = S
|       tautība = [[poliete]]
|         vecāki = Vladislavs Sklodovskis
Broņislava Sklodovska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Pjērs Kirī]] (1859–1906)
|          bērni = [[Irēna Žolio-Kirī]] (1897–1956)
[[Ēva Kirī]] (1904–2007)
|  darba_vietas = [[Parīzes universitāte]] (Sorbona)
|    alma_mater = Parīzes universitāte (Sorbona), [[École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris|ESPCI]]
|       zinātne = [[fizika]], [[ķīmija]]
|   pasniedzēji = [[Anrī Bekerels]]
|      studenti = [[Andrē Luī Debjerns]]
(''André-Louis Debierne''),
[[Margarita Perē]]
(''Marguerite Perey'')
|    sasniegumi = pētījusi [[radioaktivitāte|radioaktivitāti]]
atklāja [[rādijs|rādiju]] un [[polonijs|poloniju]]
|   apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1903)
[[Nobela prēmija ķīmijā]] (1911)
|      paraksts = Marie Curie signature.svg
|      piezīmes =
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Aptaukošanās
| image           = Obesity-waist circumference.svg
| image_size      = 200px
| caption         = Cilvēka bez liekā svara, ar lieko svaru un tukla cilvēka salīdzinājums
| DiseasesDB      = 9099
| ICD10           = {{ICD10|E|66| |e|65}}
| ICD9            = {{ICD9|278}}
| ICDO            =
| OMIM            = 601665
| MedlinePlus     = 007297
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = aptaukosanas
}}

sentences:
{{Radiostacijas infokaste
|nosaukums      = Latvijas Radio
|logo           = Latvijas radio logo.jpg
|formāts        = AC
|frekvence      = ''vairākas''
|raida_kopš     = {{dat|1925|11|1|G|bez}}
|sauklis        = ''vairāki''
|īpašnieks      = {{LAT}}
|adrese         = [[Doma laukums]] 8, [[Rīga]]
|valoda         =
* [[latviešu valoda|latviešu]]
* [[krievu valoda|krievu]]
|māsas_stacijas =
|tīmekļraide    = [http://www.latvijasradio.lsm.lv/lv/tiesraide/?channel=0&sub= Tiešraide]
|mājaslapa      = [http://www.latvijasradio.lv latvijasradio.lv]
}}
'''Latvijas Radio''' ir sabiedriskais medijs [[Latvija|Latvijā]], kas raida kopš {{dat|1925|11|1|G|bez}}. Raidstacija ir bāzēta Rīgā. Kopš 1993. gada 1. janvāra, Latvijas Radio ir [[Eiropas Raidorganizāciju apvienība]]s biedrs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.latvijasradio.lv/Lapas/LV_ParMums.htm |title=Latvijas Radio misija |language=Latviski |publisher=latvijasradio.lv |accessdate=2009-02-25}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Economy by country|saimniecība pēc valsts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pirms es aizeju gulēt
| operators =
| attēls = Before i go to sleep poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Rovans Žofe]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Nikola Kidmena]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Marks Strongs]]
* [[Anna Marija Dafa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Before I Go to Sleep''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2014|9|4}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRA}}
* {{SWE}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|17,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1497662977/|title=Before I Go to Sleep |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pirms es aizeju gulēt"''' ({{Val|en|Before I Go to Sleep}}) ir 2014. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Francija]]s un [[Zviedrija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Rovans Žofe]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikola Kidmena]], [[Kolins Fērts]], [[Marks Strongs]] un [[Anna Marija Dafa]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[S. Dž. Votsons|S. Dž. Votsona]] 2011. gada romānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.independent.co.uk/arts-entertainment/books/reviews/before-i-go-to-sleep-by-s-j-watson-2277300.html|title=Before I Go to Sleep, By S J Watson|website=The Independent|access-date=2023-06-27|date=2011-04-30|language=en}}</ref>

sentences: '''Jaoi''' ({{val|ja|やおい, yaoi}}) ir [[manga]]s un [[anime]] žanrs, kas attēlo homoseksuālas attiecības starp vīriešiem. Jaoi mērķauditorija un autori parasti ir heteroseksuālas meitenes un sievietes. Parādījās kā viens no satīriskā [[dodzinsi]] virzieniem, apsmejot pārliecīgu mākslas darbu erotizāciju,<ref>Ingulsrud, John E.; Allen, Kate (2009). ''Reading Japan Cool: Patterns of Manga Literacy and Discourse''. Rowman & Littlefield. p. 47. ISBN 978-0-7391-2753-7.</ref> bet drīz kā idealizēts homoseksuālu attiecību atspoguļojums ātri kļuva par populāru tēmu mangās, anime, datorspēlēs — iepazīšanās simulatoros, romānos.<ref>[https://web.archive.org/web/20140109042024/http://matt-thorn.com/shoujo_manga/outofhand/index.html Thorn, Rachel (2004). Kelly, William W. (ed.). ''"Girls And Women Getting Out Of Hand: The Pleasure And Politics Of Japan's Amateur Comics Community".''] Fanning the Flames: Fans and Consumer Culture in Contemporary Japan. State University of New York Press: 169—186. ISBN 0-7914-6032-0.</ref> Japānā bieži tiek lietots angliskais termins ''Boys' Love'' (''ボーイズラブ, bo:izu rabu'') vai BL, lai gan jaoi varoņi nav zēni šī vārda tiešajā nozīmē. Darbi, kas parāda homoseksuālas attiecības ar zēniem, pieder citam žanram, ko sauc par sjotakonu.

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums =  <big>   الجمهورية اليمنية </big>
''{{Unicode|Al-Jumhūriyyah al-Yamaniyyah}}''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Jemenas Republika
|           valsts_nosaukums = Yemen
|           karoga_nosaukums = Jemenas Republikas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Yemen.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Jemenas Republikas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 125px
|             ģerboņa_attēls = Emblem of Yemen.svg
|              kartes_attēls = LocationYemen.PNG
|                valsts_moto = ''"Allah, al-Watan, at-Thawra, al-Wehda"''
"Dievs, nācija, revolūcija, vienotība"
|               valsts_himna = ''[[Jemenas Republikas himna|United Republika]]''
|             valsts_valodas = [[arābu valoda]]
|              galvaspilsēta = [[Sana (pilsēta)|Sana]], [[Adena]] (pagaidu galvaspilsēta)
|latd = 15 |latm = 21 |lats = 17 |latNS = N |longd = 44 |longm = 12 |longs = 24 |longEW = E
|            lielākā_pilsēta = [[Sana (pilsēta)|Sana]]
|             valsts_iekārta = [[Pagaidu valdība]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Jemenas prezidents]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Jemenas viceprezidents|Viceprezidents]]
|      valsts_galvas_tituls3 = [[Jemenas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva = [[Rashad al-Alimi]]
|              valsts_galva2 = [[Aidarus al-Zoubaidi]]
|              valsts_galva3 = [[Ahmad Awad bin Mubarak]]
|              platība_rangs = 49.
|                platība_km2 = 528,076
|             procenti_ūdens = neievērojams
|         iedzīvotāju_skaits = 25 408 000<ref name=yearbook2013>{{tīmekļa atsauce|title=Statistical Yearbook 2013|url=http://www.cso-yemen.org/publiction/yearbook2011/population.xls|publisher=Central Statistical Organisation|accessdate=24 February 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20121009023840/http://www.cso-yemen.org/publiction/yearbook2011/population.xls|archivedate={{dat|2012|10|09||bez}}}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121009023840/http://www.cso-yemen.org/publiction/yearbook2011/population.xls |date={{dat|2012|10|09||bez}} }}</ref>
|            etniskās_grupas =
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 48.
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 44.7
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 160.
| GDP_nominal = $16,511 miljardi<ref name=imf2>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=43&pr.y=6&sy=2017&ey=2019&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=512%2C946%2C914%2C137%2C612%2C546%2C614%2C962%2C311%2C674%2C213%2C676%2C911%2C548%2C193%2C556%2C122%2C678%2C912%2C181%2C313%2C867%2C419%2C682%2C513%2C684%2C316%2C273%2C913%2C868%2C124%2C921%2C339%2C948%2C638%2C943%2C514%2C686%2C218%2C688%2C963%2C518%2C616%2C728%2C223%2C836%2C516%2C558%2C918%2C138%2C748%2C196%2C618%2C278%2C624%2C692%2C522%2C694%2C622%2C142%2C156%2C449%2C626%2C564%2C628%2C565%2C228%2C283%2C924%2C853%2C233%2C288%2C632%2C293%2C636%2C566%2C634%2C964%2C238%2C182%2C662%2C359%2C960%2C453%2C423%2C968%2C935%2C922%2C128%2C714%2C611%2C862%2C321%2C135%2C243%2C716%2C248%2C456%2C469%2C722%2C253%2C942%2C642%2C718%2C643%2C724%2C939%2C576%2C644%2C936%2C819%2C961%2C172%2C813%2C132%2C726%2C646%2C199%2C648%2C733%2C915%2C184%2C134%2C524%2C652%2C361%2C174%2C362%2C328%2C364%2C258%2C732%2C656%2C366%2C654%2C734%2C336%2C144%2C263%2C146%2C268%2C463%2C532%2C528%2C944%2C923%2C176%2C738%2C534%2C578%2C536%2C537%2C429%2C742%2C433%2C866%2C178%2C369%2C436%2C744%2C136%2C186%2C343%2C925%2C158%2C869%2C439%2C746%2C916%2C926%2C664%2C466%2C826%2C112%2C542%2C111%2C967%2C298%2C443%2C927%2C917%2C846%2C544%2C299%2C941%2C582%2C446%2C474%2C666%2C754%2C668%2C698%2C672&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPRPPPPC%2CNGDPDPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database: Yemen |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |date=April 2018 |accessdate=6 June 2018}}</ref>
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_year = 2017
| GDP_nominal_per_capita = $550<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|               IKP_PPP_gads = 2017
|                    IKP_PPP = $38,595 miljardi<ref name="imf2" />
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $1,172<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|       neatkarības_iegūšana = Izveide
|       neatkarības_notikums = [[Jemenas apvienošana|Apvienošana]]
|         neatkarības_datums = {{dat|1990|5|22}}
|                   HDI_gads = 2015
|                        HDI = {{samazinājās}} 0.482<ref name="HDI">{{tīmekļa atsauce|url=http://hdr.undp.org/sites/default/files/2016_human_development_report.pdf|title=2016 Human Development Report|year=2016|accessdate=21 March 2017|publisher=United Nations Development Programme}}</ref>
|             HDI_kategorija = zems
|                     valūta = [[Jemenas riāls]]
|               valūtas_kods = YER
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +3
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST =
|                     domēns = [[.ye]]
|               iso_kods_num = 887
|             iso_kods_alfa2 = YE
|             iso_kods_alfa3 = YEM
|             tālsarunu_kods = 967
|                   piezīmes =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kokaīna struktūrformula

Kokaīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = benzoilmetilekgonīns;
 metil(1R,2R,3S,5S)-3-
(benzoiloksi)-8-metil-8-azabiciklo
[3.2.1]oktān-2-karboksilāts
|           CAS numurs = 50-36-2
|      ķīmiskā formula = C17H21NO4
|              molmasa = 303,353
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 98 °C (hidrohlorīdam: 197 °C)
| viršanas temperatūra = 187—188 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,16 g/100 ml pie 25 °C
0,38 g/100 ml pie 80 °C
|                 citi =
}}

sentences: '''ASV pilotējamā kosmiskā programma''' ir [[kosmiskais lidojums|kosmisko lidojumu]], kurā piedalās cilvēku apkalpes, programma, kuru [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] nacionālajās interesēs realizē [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]].

sentences: '''Labiovelārs berzenis''' ir skaņa, kas sastopama vairākās valodās. [[IPA]] šo skaņu apzīmē ar simbolu {{IPA|[w]}}. Šis ir viens no '''puspatskaņiem'''.<ref>{{cite web |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=puspatskanis&list=puspatskanis&lang=LV |title=puspatskanis |quote=Definīcija: Vokalizācijas rezultātā radies nezilbisks patskanis. Latviešu valodā, vokalizējoties līdzskaņiem . un ., var rasties puspatskaņi [i] un [u], piemēram, klājs [klis], govs [guous]. |accessdate=2013. gada 25. novembris |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151029064257/http://termini.lza.lv/term.php?term=puspatskanis&list=puspatskanis&lang=LV |archivedate=2015. gada 29. Oktobris }}</ref>

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums=Luksemburgas ģerbonis
|attēls=Coat of arms of Luxembourg.svg
|attēla_platums=200
|vidējais=Coat of arms of Luxembourg (Middle).svg
|vidējais_platums=150
|vidējais_paraksts=Luksemburgas vidējais ģerbonis
|mazais=Coat of arms of Luxembourg (Lesser).svg
|mazais_platums=80
|mazais_paraksts=Luksemburgas mazais ģerbonis
|īpašnieks=
|ieviests=[[1974. gads|1974]]
|pušķis=
|vainags=
|ķivere=
|vairogs=
|turētāji=
|pamatne=
|devīze=
|ordeņi=
|citi_elementi=
|agr_versijas=
|lietojums=
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}

sentences:
— viens no svarīgākajiem anglosakšu literatūras darbiem]]
'''Anglosakši''' bija [[ģermāņi|ģermāņu]] ([[angli|anglu]], [[sakši|sakšu]], [[jiti|jitu]], [[frīzi|frīzu]]) ciltis, kas no 5. līdz 6. gadsimtam ienāca [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas salā]], padzenot [[briti|britu ciltis]] (5. gadsimta sākumā salu bija pametuši [[romieši]]).

sentences:
paraksts}}]]
'''Paraksts''' jeb '''autogrāfs''' (no {{val|grc|αὐτός}} (''autós'') — 'pats' un {{lang|grc|γράφω}} (''gráphō'') — 'rakstu') ir personas pašrocīgi uzrakstīts uzvārds, vārds, [[pseidonīms]], iniciāļi vai kāds [[simbols]], ko lieto cilvēka [[autentificēšana]]s vai [[Identifikācija (informācija)|identificēšanas]] nolūkiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/paraksts:1|title=paraksts {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-07-05}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Joda nitrīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=I3N
|molmasa=394,77
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sildot eksplodē
|viršanas temperatūra=vakuumā sublimējas<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Joda nitrīds''' (I3N vai NI3) ir [[jods (elements)|joda]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] [[binārais savienojums]]. Parasti joda nitrīda [[molekula]]i ir pievienojusies viena vai vairākas [[amonjaks|amonjaka]] molekulas (tas ir [[adukts|adukta]] tipa savienojums). Joda nitrīds biežāk tiek saukts par '''slāpekļa trijodīdu''', taču šis nosaukums nav pareizs no ķīmijas viedokļa, jo slāpeklis ir [[elektronegativitāte|elektronegatīvāks]] par jodu. Joda nitrīdu dēvē arī par '''sprāgstošo jodu''' tā lielās eksplozivitātes dēļ. Joda nitrīds ir tumšbrūna, gandrīz melna cieta viela, kas nešķīst aukstā ūdenī (ar karstu ūdeni reaģē).

sentences: '''Augstais komisārs nacionālo minoritāšu jautājumos''' ir [[EDSO]] amatpersona. Komisāra postenis ir veidots saskaņā ar EDSA 1992. g. samita lēmumu. Darba galvenā metode ir "klusā diplomātija", mērķis — agrīnā konfliktu novēršana un steidzama rīcība saspīlējuma pārejas konflikta fāzē novēršanai.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Struma
| citvaloda      = bg
| oriģinālnosaukums = Струма
| citvaloda2      = gr
| oriģinālnosaukums2 = Στρυμόνας
| attēls            = Boboshevo.3.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Struma pie Boboševo
| karte             = Struma_Balkan_topo_de.jpg
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Vitoša]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Egejas jūra]]
| sāk_plat_d=42 | sāk_plat_m=32 | sāk_plat_s=18 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=15 | sāk_gar_s=32 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=40 | iet_plat_m=47 | iet_plat_s=14 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=50 | iet_gar_s=59 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BUL}}, {{GRE}}
| garums            = 415
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 70
| gada_notece       =
| baseins           = 17 000
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: {{Izolēts raksts|date=2013. gada oktobrī,}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Gvarāna
|         binomial = Paullinia cupana
|           attēls = Guaranà original do Brasil.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Sapindaceae
|        dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|            ģints = Paullinia
|         ģints_lv = Paulīniju ģints
|          ģints_r =
|             suga = P. cupana
|          suga_lv = Gvarāna
|           suga_r = Gvarāna
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|kalniem|ģeopolistisko reģionu|Kaukāzs}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kaukāzs
|attēls                 = Ushba Mountain, Georgia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Ušba]]s kalns, [[Gruzija]]
 | pushpin_map         = Kaukāzs#Krievijas Eiropas daļa#Gruzija#Eiropa#Āzija
 | map_caption         =
 | map_alt             = Kaukāzs
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = y
|lat_dir =N |lat_deg =42|lat_min =30 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =45|lon_min =0|lon_sec =
|region                 = Eiropa, Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = [[Eiropa]], [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{ubl|{{ARM}}|{{AZE}}|{{GEO}}|{{RUS}}}}
|ģeo_apgabals           = [[Kaukāzs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1100
|platums                = 160
|kalns                  = [[Elbruss]]
|augstums               = 5642
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimens Frenks Baums
|         vārds_orig = ''L. Frank Baum''
|             attēls = L. Frank Baum (1911).jpg
|         att_izmērs = 210px
|      att_nosaukums = Baums 1911. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1856
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 15
|           dz_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1919
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 6
|            m_vieta = [[Holivuda (Losandželosa)|Holivuda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|            dzimums = V
|             vecāki = Sintija Anna
Benjamins Vards Baums
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Made Gaga Bauma
(1882–1919)
|              bērni = Frenks Džoslins Baums
Roberts Stantons Baums
Harijs Nils Baums
Kenets Gags Baums
|           paraksts = L Frank Baum Signature.svg
|         pseidonīms = ''George Brooks, Louis F. Baum, Laura Bancroft, Suzanne Metcalf, Capt. Hugh Fitzgerald, Schuyler Staunton, Edith Van Dyne, Floyd Akers, John Estes Cooke''
|       nodarbošanās = Rakstnieks, aktieris, filmu producents
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|            periods =
|              žanri = īsie stāsti, [[fantāzijas literatūra]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Oza zemes burvis]]"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laimens Frenks Brauns''', arī '''L. Frenks Baums''' (dzimis {{dat|1856|5|15}}, miris {{dat|1919|5|6}}), bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] rakstnieks, kurš rakstīja bērnu literatūru un [[romāns|romānus]]. Viņa pazīstamākais darbs ir "[[Brīnumainais burvis no Oza zemes]]". Kopumā rakstnieks sarakstījis 13 romānu sērijas, 83 īsos stāstus un vairāk nekā 200 poēmu.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ja es palikšu
 | oriģinālnos = ''If I Stay''
 |      attēls = If I Stay poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[R. Dž. Katlers]]
 |  producents =
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Elisone Grīnspena]]
 |   scenārijs = [[Šona Krosa]]
 |     aktieri =
* [[Hloja Greisa Moreca]]
* [[Džeimijs Bleklijs]]
* [[Džošua Leonards]]
* [[Steisija Kīča]]
* [[Aiša Hindsa]]
* [[Mireja Enosa]]
 |      mūzika = [[Heitors Perera]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|8|18|Ņujorkas pirmizrāde|2014|8|2|ASV|}}
 |      ilgums = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/if-i-stay-2014|title=If I Stay|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 29, 2018|archive-date={{dat|2016|02|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160213231329/http://www.bbfc.co.uk/releases/if-i-stay-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ifistay.htm|title=If I Stay (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 29, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|78,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ja es palikšu"''' ({{val|en|If I Stay}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz [[Geila Formane|Geilas Formanes]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[R. Dž. Katlers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hloja Greisa Moreca]], [[Džeimijs Bleklijs]], [[Džošua Leonards]], [[Steisija Kīča]], [[Aiša Hindsa]] un [[Mireja Enosa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|8|18||bez}} Ņujorkā.

sentences:
''Halogēni ir aktīvi 7. grupas nemetāli. Sīkākus datus par halogēniem var atrast galvenajā rakstā par [[halogēni]]em.''
{{Commonscat|Halogens|Halogēni}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Persiešu valodas stundas
| operators =
| attēls = Persischstunden 2020 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Vadims Perelmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Nauels Peress Biskajarts]]
* [[Larss Eidingers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Persischstunden''
| studija = * ''Hype Film''
* ''LM Media''
* ''ONE TWO Films''
* ''Belarusfilm''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2020|2|22|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2020|9|24|Vācija}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = * {{RUS}}
* {{GER}}
* {{BLR}}
| valoda = * [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Persiešu valoda|persiešu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Persiešu valodas stundas"''' ({{Val|de|Persischstunden}}; {{Val|ru|Уроки фарси}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Krievija]]s, [[Vācija]]s un [[Baltkrievija]]s kara drāmas filma, kuras režisors ir [[Vadims Perelmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nauels Peress Biskajarts]] un [[Larss Eidingers]]. Filmu iedvesmoja vācu rakstnieka [[Volfgangs Kolhāse|Volfganga Kolhāses]] īsais stāsts ''Erfindung einer Sprache''.

sentences: '''Mongoļu impērija''' bija [[Eirāzija]]s lielākajā daļā pēc [[mongoļi|mongoļu]] cilšu karagājieniem radusies [[impērija]]. Sava uzplaukuma laikā tā aizņēma vairāk nekā 33 miljonus km² Eirāzijas teritorijas, tā kļūstot par lielāko valsti cilvēces vēsturē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Rupicapra rupicapra cropped.jpg
|    att_nosaukums =
|       att_izmērs = 260px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta = Caprinae
|   apakšdzimta_lv = Kazu apakšdzimta
|            ģints = Rupicapra
|         ģints_lv = Ģemzes
|             suga = Rupicapra rupicapra
|          suga_lv = Ģemze
|         binomial = Rupicapra rupicapra <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Ģemze''' jeb '''Eiropas ģemze'''<ref>[http://www.nmkk.lv/PubliskaPrieksmetuInformacijasApskate.aspx?ID=260651 Latvijas Dabas muzejs: Eiropas ģemze]</ref> (''Rupicapra rupicapra'') ir [[dobradžu dzimta]]s (''Bovidae'') [[suga]], kurai ir 7 pasugas ar savstarpēji izolētu izplatību.<ref>[http://jhered.oxfordjournals.org/content/early/2009/07/17/jhered.esp053.full.pdf The Genetic Impact of Translocations and Habitat Fragmentation in Chamois (Rupicapra) spp.]</ref> Ģemze mājo [[Eiropa]]s centrālās un dienviddaļas [[kalns|kalnu]] masīvos ([[Alpi|Alpos]], [[Kartūzas kalni|Kartūzas kalnos]], [[Tatri|Tatros]], [[Karpati|Karpatos]], [[Balkāni (kalni)|Balkānos]] un [[Kaukāzs|Kaukāzā]]), kā arī pašos [[Āzija]]s rietumos - [[Turcija]]s kalnos.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/39255/0 IUCN: Rupicapra rupicapra]</ref> Ģemze ir introducēta arī [[Jaunzēlande]]s [[Dienvidsala|Dienvidsalā]] un [[Argentīna|Argentīnā]].<ref name=iuc/><ref>[http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Rupicapra_rupicapra/ ADW: Rupicapra rupicapra]</ref>

sentences: '''Jauninājumu izplatība'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=Diffusion%20of%20innovations&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze - Diffusion of innovations]</ref> ({{val|en|Diffusion of innovations}}) ir [[teorija]], kas cenšas izskaidrot: kā, kāpēc un ar kādu ātrumu jaunās idejas un tehnoloģijas izplatās dažādās kultūrās. Šo teoriju 1962. gadā popularizēja amerikāņu sociologs Everets Rodžerss, atbalstot paša izdoto grāmatu "Jauninājumu izplatība".

sentences:
{{starpviki+}}
'''Mehāniskā klonēšana''' ir eksperimentāla [[klonēšana]]s metode, kuras mērķis ir no dzīvo organismiem un organiskām šūnām radīt identu nedzīvo matēriju, kas funkcionāli būtu dzīvā organisma klons.

sentences: '''Vanādija oksīdi''' ir [[vanādijs|vanādija]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums|binārie savienojumi]]. Plašāk pazīstamie vanādija oksīdi ir:

sentences: '''RISC''' (no {{val-en|'''R'''educed '''I'''nstruction '''S'''et '''C'''omputer}} - "samazinātas instrukciju kopas dators" jeb ''Reduced Instruction Set Computing'') ir [[centrālais procesors|centrālā procesora]] izveides filozofija, kuras pamatā ir samazināts instrukciju skaits, un šo instrukciju izpildes laiks ir īss.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-asparagīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H7NO4
|molmasa=133,1
|blīvums=1660
|kušanas temperatūra=271 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=2,77
}}
'''Asparagīnskābe''' ('''''Asp''''', 2-aminobutāndiskābe, ''d''-aminodzintarskābe, C4H7NO4) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tās nosaukums, tāpat kā [[asparagīns|asparagīnam]], cēlies no grieķu vārda ''asparagos'' - [[sparģelis]]. Asparagīnskābes sāļus un esterus sauc par '''asparaginātiem''' jeb '''aspartātiem''' (arī asparagīnskābi bieži dēvē par vienkārši par aspartātu).

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Sabiha Gekčena
| vārds_orig = Sabiha Gökçen
| attēls = Sabiha gokcen3.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1913
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Bursa]], [[Osmaņu impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 2001
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Ankara]], [[Turcija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[bosnieši|bosniete]]
| dzimums = S
| vecāki = tēvs Mustafa Izzets [[bejs]], māte Hajrije Hanima; vēlāk adoptēja audžutēvs [[Mustafa Kemals Ataturks]]
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds =
 |    vārds_orig =  Jēkabs Legzdiņš
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|1893|09|25|N}}
| dz_vieta = Bolderāja
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1954
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = Sanktpēterburga
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
]]
'''Jēkabs Legzdiņš''' ({{dat|1893|09|25|N}} — [[1954]]. gads) bija latviešu [[jūrasbraucējs]].

sentences:
'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m3. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Augstu gaisā
| attēls = Up in the Air Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Up in the Air''
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Džeisons Raitmans]]
| producents = * [[Daniels Dubieckis]]
* [[Džefrijs Klifords]]
* [[Aivans Raitmans]]
* Džeisons Raitmans
| scenārija autors = * [[Šeldons Tērners]]
* Džeisons Raitmans
| galvenajās lomās = * [[Vera Fārmiga]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Denijs Makbraids]]
| mūzika = [[Rolfs Kents]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[The Montecito Picture Company]]''
* ''[[Cold Spring Pictures]]''
* ''[[Right of Way Films]]''
* ''[[Rickshaw Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2009|9|5|Tellaridas filmu festivāls|2009|12|4|ASV|2010|1|29|Latvija|}}
| ilgums = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/air-2009|title=Up in the Air|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 5, 2018|archive-date={{dat|2018|02|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180215023334/http://bbfc.co.uk/releases/air-2009}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=upintheair.htm|title=Up in the Air (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|166,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Augstu gaisā"''' ({{val|en|Up in the Air}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džeisons Raitmans]]. Galvenās lomas atveido [[Vera Fārmiga]], [[Džordžs Klūnijs]], [[Anna Kendrika]] un [[Denijs Makbraids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|9|5||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

sentences:
{{kategorijas+}}
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Militārpersonas infokaste
 |        platums =
 |          vārds = Filips Konovals
 |     vārds_orig = Пили́п Миронович Конова́л; Pylyp Myronovych Konoval
 |         attēls = Filip Konowal VC.jpg
 |     att_izmērs =
 |  att_nosaukums =
 |        dz_gads = 1887
 |     dz_mēnesis = 3
 |       dz_diena = 25
 |       dz_vieta = [[Kutkivci]],[[Podolijas guberņa]], [[Krievijas Impērija]], tagad {{UKR}}
 |         m_gads = 1959
 |      m_mēnesis = 6
 |        m_diena = 3
 |        m_vieta = [[Hala]], [[Kvebeka]], [[Kanāda]]
 |      pilsonība = {{CAN}}
 |        tautība = [[ukrainis]]
 |       paraksts =
 |         pakāpe = [[seržants]]
 | dienesta_laiks = 1909–1913 (Krievija)
1915 – 1919 (Kanāda)
 |         valsts =  [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Canada|1868|}} [[Kanāda]]
 |      struktūra = [[kavalērija]]
 |        vienība = [[Ģenerālgubernatora gvardes kājnieku pulks]]
[[Kanādas meža korpuss]]
Kanādas Sibīrijas ekspedīcijas spēki
 |   nodarbošanās = karavīrs
 |      komandēja =
 |         kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
 |    apbalvojumi = {{plainlist|
*  [[Viktorijas krusts]]
*  [[Britānijas Kara medaļa]]
*  [[Svētā Jura krusts]] (IV šķira)
*  Uzvaras medaļa
*  Karaļa Džordža VI kronēšanas medaļa
*  Karalienes Elizabetes II kronēšanas medaļa
}}
 |      izglītība =
 |     cits_darbs = īpašais aizbildnis [[Kanādas Ministru prezidenta birojs|Ministru prezidenta birojā]]
 |    kategorijas = nē
}}
'''Filips Konovals''' ({{val|uk|Пили́п Миронович Конова́л; Pylyp Myronovych Konoval}}; dzimis {{dat|1887|3|25}}[1], miris {{dat|1959|6|3}}) bija augsti apbalvots [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[Kanāda]]s karavīrs. Konovals ir pirmais [[Kanādas ekspedīcijas korpuss|Kanādas korpusa]] loceklis, kas nav dzimis [[Britu impērija|Britu impērijā]] (un vienīgais ukrainis<ref>https://www.iwm.org.uk/collections/item/object/205019047</ref>), kuram piešķirts [[Viktorijas krusts]], kas ir augstākais militārais apbalvojums par varonību kara laikā, kas tiek piešķirts [[Lielbritānija]]s un [[Nāciju Sadraudzība|Sadraudzības]] spēkos dienējušiem karavīriem.<ref>"Discover Canada, Study Guide" (PDF). canada.ca. Retrieved 9 December 2021.</ref>
== Viktorijas krusts un pārējās medaļas ==
[[Kanādas Kara muzejs]] [[Otava|Otavā]] iegādājās Konovala Viktorijas krustu un citas medaļas 1969. gadā.

sentences: '''Dabiskā vide''' jeb vienkārši '''vide''' ir [[fizika|fizikālo]], [[ķīmija|ķīmisko]] un [[bioloģija|bioloģisko]] faktoru kopums, kas ietekmē [[organisms|organismus]] vai organismu kopumu, nosakot to dzīves veidu un izdzīvošanas nosacījumus. Dabisko vidi nosaka [[atmosfēra]], [[klimats]], [[reljefa forma]]s, [[hidrosfēra]], [[okeāns]] un citi faktori. Attiecības starp noteiktā vidē dzīvojošajiem organismiem pēta [[ekoloģija]]. Savukārt visu [[Zeme]]s apvalku, kuru veido organismu aizņemtās vides, sauc par [[biosfēra|biosfēru]]. [[Ģeohronoloģija]] ir zinātne, kurā tiek pētītas vides pārmaiņas ilgākā laika posmā. Kopš [[Rūpnieciskā revolūcija|Rūpnieciskās revolūcijas]] daudz tiek diskutēts par vides saglabāšanu dažādos mērogos, sākot ar vietēja mēroga vides saglabāšanu un beidzot ar globālas dabas jautājumiem, piemēram, [[globālā sasilšana]].

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
[[Valodniecība|Lingvistikā]] ([[Artikulatorā fonētika|artikulatorajā fonētikā]]) '''artikulācijas veids''' apraksta balss orgānu (mēle, lūpas, deguns, aukslējas u.c) mijiedarbību skaņas radīšanas procesā. Parasti šis koncepts tiek attiecināts uz [[Līdzskanis|līdzskaņiem]]. Katrai [[artikulācijas vieta]]i var būt vairāki artikulācijas veidu un tātad arī vairāki [[Homorganisks|homorganiski]] līdzskaņi.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Aļaskas pussala
|attēls              = Brown Bear, Hallo Bay, Katmai National Park 3.jpg
|attēla paraksts     = [[Brūnais lācis]] Katmaja nacionālajā parkā pussalas ziemeļos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska
|relief              = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Ziemeļamerika]]
|arhipelāgs          =
|latd=56|latm=30|lats=0|latNS=N |longd=158|longm=45|longs=0|longEW=W
|platība             =
 |garums              = 800
|platums             = 10-170
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Pavlova vulkāns]]
|augstums            = 2519
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{USA}}
|valsts adm vienības tips1 = Pavalsts
|valsts adm vienība1       = [[Aļaska]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Aļaskas pussala''' ({{val|en|Alaska Peninsula}}, {{val|ale|Alax̂sxaq}})<ref>[https://library.alaska.gov/hist/hist_docs/docs/anlm/02057447.pdf The Aleut Language - Alaska Department of Education]</ref> ir ap 800 km gara un no 10 līdz 170 km plata [[pussala]] [[Ziemeļamerika]]s ziemeļrietumos. Izstiepta ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā un atdala [[Beringa jūra]]s [[Bristoles līcis (Aļaska)|Bristoles līci]] no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Aļaskas līcis|Aļaskas līča]]. Administratīvi ietilpst [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstī. Dažkārt ar nosaukumu «Aļaskas pussala» literatūrā saprot visu Aļaskas štatā ietilpstošo Ziemeļamerikas kontinenta ziemeļrietumu izvirzījumu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls = Coccosteus-Paleozoological Museum of China.jpg
| att_nosaukums = ''Coccosteus cuspidatus'' pārakmeņojums.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| infratips = Gnathostomatha
| infratips_lv = Žokļaiņi
| klase = Placodermi
| klase_lv = Bruņuzivis
| apakšklase = Arthrodira
| apakšklase_lv = Artrodiras
| kārta = Euarthrodira
| dzimta = Coccosteidae
| dzimta_lv = Kokkosteīdas
| ģints = Coccosteus
| ģints_lv = Kokkosteji
| suga = Coccosteus cuspidatus
| kategorijas = nē
| binomial= <small>Miller, 1841</small>
}}
'''''Coccosteus cuspidatus''''' ir [[Kokkosteīdas|kokkosteīdu]] [[Artrodiras|artrodiru]] suga. Tās pārstāvji dzīvoja [[Vidusdevons|vidusdevonā]], [[Eifela stāvs|eifela]] laikmetā ([[narvas svīta]]). Sugu 1841. gadā pirmo reizi aprakstīja skotu ģeologs [[Hags Millers]]. Sugas [[lektotips]] ir [[vidējais muguras kauls]] (''MD''), kas tika atrasts Skotijā pie Kromertas pilsētas vidējos [[Senie sarkanie smilšakmeņi|senajos sarkanajos smilšakmeņos]] (''Middle Old Red Sandstone''). Nosaukums ''Coccosteus cuspidatus'' nozīmē smailais kokkostejs (no vidējā muguras kaula smailā aizmugurējā gala). Suga bija izplatīta [[Skotija|Skotijā]] un [[Orkneju salas|Orkneju salās]] vidējo seno sarkano smilšakmeņu nogulumos, kā arī [[Igaunija|Igaunijā]] Gorodenkas upes krastos un [[Verska]]s urbumā [[narvas svīta]]s nogulumos.

sentences:
[[File:VIII. Internationales Finale in Warschau 2014.JPG|thumb|VIII. rahvusvaheline finaal Varssavis (Poola), 17.10.2014]]
{{atveidošana}}
"'''Pasaules jaunatne debatē''' (''Jugend debattiert international'') - konkurss Centrālās un Austrumeiropas valstīs” ir skolēnu konkurss vācu valodā, kas norisinās [[Igaunija|Igaunijā]], [[Latvija|Latvijā]], [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]], [[Čehija|Čehijā]], [[Krievija|Krievijā]] ([[Maskava|Maskavā]] un [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]) [[Ukraina|Ukrainā]] un [[Ungārija|Ungārijā]]. No 2016. gada projektā piedalīsies arī [[Slovākija]] un [[Slovēnija]]. Konkurss ir [[Gētes institūts|Gētes institūta]], fonda "[[Erinnerung, Verantwortung und Zukunft]]”, sabiedriskā labuma organizācijas „[[Hertie-Stiftung]]” un Vācijas skolu sistēmas ārvalstīs pārvaldes projekts. Konkursa dalībvalstīs ir arī vietējie atbalstītāji: Polijā tas ir Vācu-poļu sadarbības fonds, Čehijā – Vācu-čehu nākotnes fonds, Ukrainā – Kličko fonds, Lietuvā – Lietuvas Skolēnu informācijas un tehnikas centrs, Ungārijā – Hannsa Zeidela fonds, E.ON Hungaria, Audi akadēmija, Ungārijas Vāciešu pašpārvalde un Konrāda Adenauera fonds.

sentences: '''Nenoteiktais integrālis''' ir [[funkcija]]s <math>f(x)</math> visu primitīvo funkciju <math>F(x)+C</math> kopums, kuru [[atvasinājums]] ir vienāds ar <math>f(x)</math>. To apzīmē ar <math>\int_{\,}^{\,}f(x)dx+C</math>, kur ''C'' ir [[integrācijas konstante]]. Primitīvo funkciju kopuma noteikšanu sauc par funkcijas '''integrēšanu''', un tā ir pretēja darbība [[atvasināšana]]i. Nenoteiktos integrāļus ar noteiktajiem integrāļiem saista [[Ņūtona—Leibnica formula|Ņūtona—Leibnica]] fundamentālā teorēma: funkcijas noteiktā integrāļa vērtība kādā intervālā ir vienāda ar tās nenoteiktā integrāļu starpību intervālu galapunktos. Pastāv vairāki nenoteiktā integrāļa atrašanas veidi, tai skaitā ar [[substitūcija|substitūciju]], izmantojot [[parciālā integrēšana|parciālo integrēšanu]], izmantojot nenoteiktā integrāļa linearitāti.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Andreass Vezālijs
|     vārds_orig = ''Andreas Vesalius''
|         attēls = Vesalius Portrait pg xii - c.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1514
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Brisele]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1564
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 15
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Padujas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Lēvenas Universitāte]]<br>[[Padujas Universitāte]]
|        zinātne = [[anatomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Andreass Vezālijs''' (''Andreas Vesalius''; dzimis {{dat|1514|12|31}}, miris {{dat|1564|10|15}}) bija flāmu [[anatoms]], [[ārsts]] un autors vienai no visietekmīgākajām grāmatām par [[Cilvēka anatomija|cilvēka anatomiju]] "[[Par cilvēka ķermeņa uzbūvi]]" (''De humani corporis fabrica'').

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|rinda_lv=Neļķu rinda|binomial=Rumex confertus|suga_lv=Blīvā skābene|suga=Rumex confertus|ģints_lv=Skābenes|ģints=Rumex|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|dzimta=Polygonaceae|rinda=Caryophyllales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|attēls=Rumex confertus 01.JPG|autors=Willd.}}'''Blīvā skābene''' ({{val|la|Rumex confertus}}) [[Skābenes|skābeņu]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] tā ir uzskatāma par progresīvi adventīvu (ievazātu) suga, kura ir reti sastopama valsts ziemeļos un rietumos, taču citās daļās — salīdzinoši bieži, it sevišķi upju ielejās Viduslatvijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/rumex-confertus-willd/|title=blīvā skābene - Rumex confertus Willd. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-23}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marss uzbrūk!
| attēls                   =  Mars attacks ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mars Attacks!''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, komēdija
| režisors                 = [[Tims Bērtons]]
| producents               =
* [[Lerijs Dž. Franko]]
* Tims Bērtons
| scenārija autors         = [[Džonatans Džemss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Pīrss Brosnans]]
* [[Anete Beninga]]
* [[Glenna Klouza]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Mārtins Šorts]]
* [[Sāra Džesika Pārkere]]
* [[Maikls Dž. Fokss]]
* [[Rods Steigers]]
* [[Toms Džonss]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Tim Burton Productions]]''
| izplatītājs              = ''Warner Bros.''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1996|12|13|ASV|}}
| ilgums                   = 101 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/mars-attacks-1996|title=Mars Attacks!|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2019|archive-date={{dat|2019|11|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191103151316/https://bbfc.co.uk/releases/mars-attacks-1996}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|101,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0116996/?ref_=bo_se_r_1|title=Mars Attacks!|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 3, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marss uzbrūk!"''' ({{val|en|Mars Attacks!}}) ir 1996. gadā izlaista [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filma, zinātniskās fantastikas komēdija. Tās režisors un viens no producentiem ir [[Tims Bērtons]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Džeks Nikolsons]], [[Pīrss Brosnans]], [[Anete Beninga]], [[Glenna Klouza]], [[Denijs DeVito]], [[Mārtins Šorts]], [[Sāra Džesika Pārkere]] un [[Maikls Dž. Fokss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|12|13||bez}} ASV.

sentences: '''Malas jūra''' ir daļa no [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]], kuru daļēji norobežo [[sauszeme]], tai skaitā [[sala]]s, [[arhipelāgs|arhipelāgi]], [[pussala]]s. Atšķirībā no [[iekšējā jūra|iekšējām jūrām]] malas jūrās ir [[okeāna straume|okeānu straumes]], ko rada okeānu vēji. Daudzas malas jūras norobežo salu virknes, kas veidojušās [[okeāniskā Zemes garoza|okeāniskajai Zemes garozai]] [[subdukcija]]s ceļā paejot zem citas [[tektoniskā plātne|tektoniskās plātnes]]. Lielākā daļa pasaules jūru ir malas jūras.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija karbonāta struktūrformula

Pulverveida bārija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 513-77-9
|      ķīmiskā formula = BaCO3
|              molmasa = 197,336
|              blīvums = 4286,5
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1555 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,0024 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija karbonāts''' (BaCO3) ir cieta, balta, kristāliska, ūdenī nešķīstoša viela.

sentences: '''Veloceļš Imanta—Daugavgrīva''' ir viens no [[Rīga]]s [[Veloceļš|veloceļiem]], kas savieno [[Veloceļš Rīga—Jūrmala|veloceļu Rīga-Jūrmala]] ar [[Daugavgrīva]]s pludmali. 12 kilometru garo veloceļu atklāja 2023. gada 29. septembrī.<ref>[https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/29.09.2023-no-imantas-lidz-daugavgrivai-atklats-garakais-velocels-riga.a525894/?utm_source=lsm&utm_medium=article-right&utm_campaign=svarigi No Imantas līdz Daugavgrīvai atklāts garākais veloceļš Rīgā]  lsm.lv 2023. gada 29. septembrī</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dihromskābes un hromskābes struktūrformulas|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksohromāts(VI)
|           CAS numurs = 7738-94-5
|      ķīmiskā formula = H2CrO4
|              molmasa = 118,01
|              blīvums = 1201
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Hromskābe''' (H2CrO4) ir vidēji stipra skābe, kas eksistē tikai [[ūdens]] šķīdumos un brīvā veidā nav iegūta.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 363. lpp.</ref> Hromskābes šķīdumi ir dzeltenā krāsā. Tās [[sāļi|sāļus]] sauc par [[hromāti]]em.

sentences: '''Akuzatīvs''' ({{val|grc|αἰτιατική}}, {{val|la|casus accusativus}}) ir vārda [[locījums]], kas paskaidro priekšmetu vai personu. Akuzatīvs atbild uz jautājumu ''ko?''.

sentences: '''Pierādījums no pretējā''' jeb '''netiešais pierādījums''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]] un [[loģika|loģikā]], kas pierāda kādu apgalvojumu, pieņemot to, ka tas ir nepatiess, un tādējādi nonākot pie pretrunas.

sentences: {{cita nozīme|atmosfēras daļu, kas redzama no Zemes|metafizisku jēdzienu|debesis (reliģija)}}

sentences:
'''Tomass''' var būt:
* [[Ambruāzs Tomā]] (''Ambroise Thomas'') — franču komponists (1811—1896);
* [[Donalds Tomass]] (''Donald Thomas'') — bahamiešu vieglatlēts (dzimis 1984. gadā);
* [[Džordžs Tomass]] (''George Alan Thomas'') — Lielbritānijas šahists, badmintonists un tenisists (1881—1972);
* [[Aizeja Tomass (1961)|Aizeja Tomass]] (''Isiah Lord Thomas III'') — amerikāņu basketbola treneris (dzimis 1961. gadā);
* [[Geraints Tomass]] (''Geraint Howell Thomas'') — velsiešu riteņbraucējs (dzimis 1986. gadā);
* [[Tims Tomass]] (''Timothy James Thomas, Jr'') — amerikāņu hokejists (dzimis 1974. gadā).

sentences: '''Upsilon Andromedae d''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[Upsilon Andromedae A]], kura atrodas 13,49 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromedas zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 2,527 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 3,331 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,3181. Tas nozīmē, ka šī planēta pēc katra apriņķojuma skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma [[Antarktīda]]s ziemai.

sentences: '''Pusplakne''' ir viena no [[plakne]]s daļām, kas veidojas tad, kad [[taisne]] sadala plakni divās vienādās daļās.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 25. lpp.</ref>

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos =
|      numurs =
|       grupa =
| tipol_grupa =
|   vēstnesis =
}}</pre>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metiloranža struktūrformula

Metiloranža molekulas modelis

Pulverveida metiloranžs
|       citi nosaukumi = 4-dimetilaminoazobenzol-4'-sulfoskābes nātrija sāls,
metiloranžā
|           CAS numurs = 547-58-0
|      ķīmiskā formula = C14H14N3NaO3S
|              molmasa = 327,33
|              blīvums = 1280
|  kušanas temperatūra = >300 °C (nav precīzi noteikta)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = šķīst karstā ūdenī
|                 citi =
}}
'''Metiloranžs''' jeb '''metiloranžā'''<ref>O. Neilands. Organiskā ķīmija. R: Zvaigzne, 1977, 751. lpp.</ref> ir organiska [[krāsvielas|krāsviela]] ([[oranžs]] sīkkristālisks pulveris), kas pieder pie [[azokrāsvielas|azokrāsvielām]] un tiek izmantota [[titrēšana|titrēšanā]] kā [[pH indikators]].

sentences: '''Paranormālas [[parādība]]s''' ir notikumi, kam no [[masu kultūra]]s un [[folklora]]s viedokļa nav [[zinātne|zinātniska]] izskaidrojuma ([[spoks|spoki]] un [[poltergeists|poltergeisti]], [[ekstrasenss|ekstrasensu]] pārdabiskas spējas, [[NLO]], [[levitācija (paranormāla)|levitācija]], [[telepātija]], [[psihokinēze|psihokinēze jeb telekinēze]] u.tml.).<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/paranormal "Paranormal"]. ''merriam-webster.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://www.dictionary.com/browse/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.cambridge.org''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>Lynne, K. ''The Skeptic's Guide to the Paranormal''. Crows Nest, NSW: Allen & Unwin, 2004. pp. v-vi.</ref> Šī iemesla dēļ paranormālās parādības biežāk tiek atspoguļotas nevis zinātniskajā literatūrā, bet gan masu kultūrā un folklorā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Paskals Bērenbruhs
 |      vārds_orig = ''Pascal Behrenbruch''
 |          attēls = Pascal Behrenbruch.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1985|1|19}}
 |         dz_viet = {{vieta|Rietumvācija|Ofenbaha pie Mainas}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GER}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=196}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=89}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Desmitcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Paskals Bērenbruhs''' ({{val|de|Pascal Behrenbruch}}; dzimis {{dat|1985|1|19}}) ir vācu [[vieglatlēts]], startē [[desmitcīņa]]s sacensībās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dietilētera struktūrformula

Dietilētera molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2−O−CH2CH3
|molmasa=74,12
|blīvums=713,4
|kušanas temperatūra=156,85 K (-116,3 °C)
|viršanas temperatūra=307,75 K (34,6 °C)
}}
'''Dietilēteris''' (etoksietāns, CH3CH2−O−CH2CH3) ir plašāk pazīstamais [[ēteri]]s. Bieži vien ar vārdu "ēteris" saprot tieši dietilēteri. Dietilēteris ir bezkrāsains, caurspīdīgs, viegli gaistošs un degtspējīgs šķidrums. Tas slikti šķīst ūdenī. Ētera tvaiki ir smagāki par gaisu.

sentences: '''Vidar klases mīnu licēji''' ir divi [[Norvēģija|Norvēģijā]] ražoti kuģi — Vidar un Vale — kuri tika izgatavoti [[1977]]. gadā Norvēģijas Jūras spēku vajadzībām.

sentences:
{{Klostera infokaste
| name           = Melkas abatija
| krāsu_shēma    = Katolisms
| image          = Stift_Melk,_Westansicht.jpg
| caption        =
| full           =
| other_names    =
| order          = [[Benediktiešu ordenis]]
| established    = 11. gadsimts
| disestablished =
| mother         =
| diocese        =
| churches       =
| founder        =
| dedication     =
| people         =
| location       = {{vieta|Austrija|Lejasaustrija|Melka}}
| map_type = Austrija#Eiropa
| latd  = 48.228056 | latNS  = N
| longd = 15.333889 | longEW = E
| public_access  =
 |        embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vahavas kultūrainava
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 2000 <small>(24. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/970 970]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{AUT}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Pedvāle
| settlement_type          = mazciems
| image_skyline            = Firkspedvāles muiža Sabilē 2002-07-11.jpg
| image_caption            = Firksu Pedvāles muižas ēka
| pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position   =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Abavas pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = {{dat|1230}}
| area_total_km2           = 0,555
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2015|06|03||bez}}
| population_footnotes     = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=19796 |title=Informācija par objektu: Pedvāle |accessdate={{dat|2016|01|19||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] |language= lv }}</ref>
| population_total         = 22
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 01 | lats  = 59 | latNS  = N
| longd = 22 | longm = 34 | longs = 02 | longEW = E
| elevation_m              =
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3294
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
  |nosaukums = Tu-144<br />''Ту-144''
  |tips = pasažieru lidmašīna
  |ražotājs = Tupoļeva KB
  |valsts = {{flag|PSRS}}
  |attēls = Attēls:RIAN archive 566221 Tu-144 passenger airliner.jpg
  |pasažieri = 120-140
  |Maks. ātrums = 2430
  |Optimālais ātrums = 2200
  |pirmais lidojums = {{dat|1968|12|31||bez}}
  |ekspluatācija = kopš 1975. gada
  |primārais lietotājs = ''[[Aeroflot]]''
  |ražošana = 1965—1981
  |skaits = 16
  |modifikācijas = Tu-144S, Tu-144D, Tu-144LL
}}
'''Tu-144''' ({{val|ru|Ту-144}}) bija [[PSRS]] ražota virsskaņas pasažieru un transporta lidmašīna, kas bija paredzēta liela attāluma (līdz 6500 km) reisiem.

sentences:
{{Tenisista infokaste
|playername= Marats Safins
|image =
|country= {{RUS}}
|residence= [[Montekarlo]], [[Monako]]
|datebirth= {{dzimšanas datums un vecums|1980|1|27}}
|placebirth= [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|height= 193 [[centimetrs|cm]]
|weight= 88 [[kilograms|kg]]
|turnedpro= [[1997]]. gadā
|plays= ar labo roku, divrocīgs kreisais sitiens
|careerprizemoney= [[ASV dolārs|USD]] 14 373 562
|singlesrecord=   422—267
|singlestitles= 15
|highestsinglesranking= 1 ({{dat|2000|11|20}})
|AustralianOpenresult= '''Uzvara''' (2005)
|FrenchOpenresult= Pusfināls (2002)
|Wimbledonresult= Pusfināls (2008)
|USOpenresult= '''Uzvara''' (2000)
|doublesrecord= 91—107
|doublestitles= 2
|highestdoublesranking= 71 ({{dat|2002|4|22}})
|updated= {{dat|2010|4|26}}
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Sēlijas bīskapija
|sugasvārds             = bīskapija
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val-la|Episcopatus Seloniensis}} <br /> {{val-de|Bisdom Selen}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = teokrātija
|
|gads_sākums            = 1218
|gads_beigas            = 1226
|
|event_start            = Dibināta Daugavas kreisā krasta zemju kristīšanai
|date_start             =
|event_end              = Likvidēja pēc zemgaļu piekrišanas kristīties, sadalot teritoriju [[Rīgas bīskapija]]s un [[Zemgales bīskapija]]s starpā
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             = Sēlijas bīskapa Lamberta zīmogs.jpg
|symbol                 =
|symbol_type            = Sēlijas bīskapa Lamberta zīmogs
|
|image_map              =
|image_map_caption      =
|
|galvaspilsēta          = [[Sēlpils pils|Sēlpils]], [[Babītes pilskalns|Babīte]], [[Mežotne]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = Baltu [[pagānisms]]/[[katoļticība]] (gar Lielupi un ap Sēlpili)
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Lipes Bernhards]]
|leader2                = [[Lamberts (bīskaps)|Lamberts]]
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           = 1218.-1224.
|year_leader2           = 1224.-1226.
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Sēlijas bīskapi]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Sēlijas bīskapija''' ({{val|la|episcopatus Seloniensis}}) (1218—1226) bija īslaicīgi pastāvoša bīskapija [[Livonija|Livonijā]] ar mērķi pakļaut [[Katoļticība|katoļu ticībai]] Daugavas kreisā krasta iedzīvotājus. Aptvēra [[Sēlija|Sēliju]] un daļu no [[Upmale (zeme)|Upmales]] zemes ar [[Mežotne]]s pili Austrumzemgalē un [[Babītes pilskalns|Babītes pili]] (''castrum Babat'') [[Lielupe]]s lejtecē.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Silene tatarica kz34.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Silene tatarica
| suga = Silene tatarica
| suga_lv = Tatārijas plaukšķene
| att_izmērs =
}}'''Tatārijas plaukšķene''' ({{val|la|Silene tatarica}}) ir augs [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtā]], kas ir sastopama [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. Latvijas teritoriju šķērso sugas izplatības rietumu robeža, valstī tā ir sastopama reti, galvenokārt [[Daugavas ieleja|Daugavas]] un [[Gaujas senieleja|Gaujas ielejā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-tatarica-l-pers/|title=Tatārijas plaukšķene - Silene tatarica (L.) Pers. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-24}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
|num = 11
|lv = Vienpadsmit
}}

sentences: '''Siltumnīcas efekts''' ir [[planēta]]s [[atmosfēra]]s zemāko slāņu [[temperatūra]]s paaugstināšanās, salīdzinot ar planētas siltuma starojumu, kas novērojams no kosmosa ([[efektīvā temperatūra|efektīvo temperatūru]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandra Alise fon Volfa
|     vārds_orig = ''Alexandra (Alexandrine) Alice Marie Baronesse von Wolff''
|         attēls = Giuseppe e Licy nel castello di Stomersee.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Aleksandra Alise fon Volfa un Džuzepe Tomazi di Lampedūza [[Stāmerienas pils|Stāmerienas pilī]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Nica]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1982
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Palermo]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltiete
|   nodarbošanās = Psihoanalītiķe
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = s
|         vecāki = Boriss fon Volfs
 Alise Barbi
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Andrejs Pilārs fon Pilhavs
 [[Džuzepe Tomazi di Lampedūza]]
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Starptautiskā Krišnas apziņas biedrība''' ({{val|en|International Society for Krishna Consciousness}} jeb '''ISKCON''') jeb '''Harē Krišnas kustība''' ir [[1966]]. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] reģistrēta [[reliģija|reliģiskā]] organizācija, [[hinduisms|hinduistu]] sekta, kas radusies no [[Višnuisms|Gaudīja Višnuisma]].<ref>[http://www.gaudiya.com/] Gaudīja višnuisms {{en ikona}}</ref>  2012. gadā bija vairāk kā 300 ''ISKCON'' centru visā pasaulē.<ref>[http://directory.krishna.com/] ISKCON katalogs</ref>

sentences: {{cita nozīme|augļiem|plūmju ģints kokiem|ķirši (koki)}}

sentences: '''Autbrīdings''' ir tādu vienas [[suga|sugas]] īpatņu krustošana, kuriem iepriekšējās 4—6 paaudzēs nav kopīgu senču. Visbiežāk šajā gadījumā vecāku formas ir cēlušās no ģenētiski dažādām populācijām. Ar neradniecisko krustošanu var kombinēt dažādu īpatņu vērtīgās pazīmes, lai radītu jaunas augu vai dzīvnieku šķirnes. Krustojot neradnieciskus īpatņus, kaitīgās recesīvās [[mutācija|mutācijas]] no homozigotiskā stāvokļa pāriet heterozigotiskā stāvoklī, tādējādi parasti paaugstinot [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīdu]] dzīvotspēju un produktivitāti, kā arī noturību pret ārējiem apstākļiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Leptaena rhomboidalis.jpg
| att_nosaukums =Strofomenīdi {{TaksoSaite|Leptaena rhomboidalis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Strophomenida
| kārta_lv =Strofomenīdi
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Indiānis
| abbreviation = Ind
| name_latin = Indus
| RA = 21
| dec = −55
| areatotal = 294
| arearank = 49. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Ind''
| starmagnitude = 3,11
| neareststarname = ''ε Ind''
| stardistance = 11,82
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 15
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alforsīts
|attēls=
|klase=[[Fosfātu minerāls]]
|ŠtruncaID=7/B.39-120
|ķīm_formula=Ba5(PO4)3Cl
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caruspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.700 nε = 1.700
|pleohroisms=nav
|blīvums=4,73
}}
__NOTOC__

sentences:
'''Mikropavairošana''' ir prakse, kurā salīdzinoši īsā laika periodā strauji tiek pavairots augu materiāls, lai radītu lielu skaitu jaunu augu, izmantojot modernas augu audu kultūru metodes.<ref name="10E">"Micropropagation - Definitions from Dictionary.com". dictionary.reference.com. Retrieved 2008-03-17.</ref>
Mikropavairošana tiek izmantota, lai pavairotu vērtīgus augus, piemēram, tos, kas ir [[Ģenētiskā modifikācija|ģenētiski modificēti]] vai audzēti, izmantojot tradicionālās augu audzēšanas metodes. To izmanto, lai nodrošinātu lielu skaitu jauno augu stādīšanai uz lauka, kuri nespēj saražot [[sēklas]], vai arī nav pietiekoša [[augu veģetatīvā pavairošana]].
1950. un 1960. gadu sākumā Kornela universitātes botāniķis ''Frederick Campion Steward'' atklāja un pirmoreiz pielietoja mikropavairošanu un augu audu kultūras
[[File:Culture in vitro.JPG|thumb|Augu kultūras ''in vitro'', sterilos apstākļos]]
Mūsdienās, lai izaudzētu (selekcionēšanas ceļā) jaunas sīpolpuķu šķirnes, ir nepieciešams līdz pat 19 gadiem un, lai  apmierinātu lielo pieprasījumu pēc sīpolaugiem ([[tulpes]], [[lilijas]], [[hiacintes]] utt.), ir nepieciešama to ātra audzēšana, tāpēc mūsdienās to var paveikt ar mikropavairošanas metodēm ''in vitro'', iegūtie sīpolaugi ir bez kaitīgiem vīrusiem.<ref name="1E">Smulders MJM, De Klerk GJ (2011) Epigenetics in plant tissue culture. Plant Growth Regulation 63, 137-146</ref> Tāpat ar mikropavairošanas metodēm ir iespējams iegūt pavisam jaunus, vēl neredzētus sīpolaugus ar krāšņiem ziediem. Lai sekmīgi pavairotu sīpolaugus, nepieciešams sekot šiem pieciem soļiem: kultūras uzsākšana, pavairošana, sīpola veidošanās, miera perioda pārtraukšana un izstādīšana uz lauka/siltumnīcā.<ref name="2E">George EF, Debergh PC (2008) Micropropagation, uses and methods. In: George EF, Hall MA, De Klerk GJ (Eds) Plant Propagation by Tissue Cul-ture (3rd Edn, Vol 1), The Background, Springer-Verlag GmbH, Heidelberg, pp 29-64</ref> Pirmajos divos posmos veidojas jauni dzinumi vai sīpoliņi. Uzsākot kultūru, ir liela varbūtība, ka paraugs tiks piesārņots ar sēnēm, baktērijām vai vīrusiem. Citi  negatīvie aspekti ir, ka neveidojas adventīvais pumpurs, neefektīva zarošanās, slikta augšana vai tas, ka eksplantam izveidojas tikai [[lapas]], kurai nav [[meristēma]]. Sīpolaugi tiek pavairoti ''in vitro'' tāpēc, ka šis process ir samērā viegls/ātrs un nav nepieciešams sīpolus aklimatizēt. Labākiem rezultātiem pēc izstādīšanas augsnē pielieto dažādus preparātus, lai sīpolos pārtrauktu miera periodu. Šajā procesā nav nepieciešama [[apsakņošana]], jo sīpolus var uzglabāt bez saknēm. Tāpat sīpolaugi var tikt uzreiz izsūtīti pie klientiem vai stādīti uz lauka, ietaupot daudz laika un naudas.
Izvēloties eksplantu, sīpolam ir jābūt spēcīgam, viendabīgam un bez vīrusiem. Šīs prasības ir grūti izpildīt uz lauka, jo apstākļi nav sterili, augam var būt fitopatoloģijas vai slimības (veģetatīvā vairošanās ceļā [[baktērijas]] spēj iekļūt sīpola šūnas iekšienē un izraisīt patoloģijas). Turklāt, kad augu pavairo ''in vitro'' kultūrā, visi nepieciešamie parametri tiek manuāli kontrolēti, iegūstot no slimībām brīvus augus.

== Kultūras uzsākšana ==
Mikropavairošana sākas ar auga materiālu izvēli, kas tiks pavairoti. Augu audi tiek izņemti no nebojāta mātes auga. Tie ir augi, kas ir brīvi no vīrusiem un sēnītēm. Ir svarīgi pavairošanā izmantot veselīgākos augus. Kad augu materiāls ir izvēlēts, jāizvēlas pareizās auga daļas, kuras tiks izmantotas augu kultūrai, un tas ir atkarīgs no audu veida, piemēram, [[putekšnīca]], [[ziedlapa]], [[ziedputekšņi]] un citi augu audi.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Britnija Spīrsa
|      Vārds_orig = ''Britney Spears''
|          Attēls = Britney Spears 2013 (Straighten Crop).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Britnija Spīrsa 2013. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1981|12|2}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Misisipi|Makomba|2s=Misisipi (štats)}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]], [[deju mūzika]]
|    Nodarbošanās = Dziedāšana, dejošana
|     Instrumenti = Vokāls, klavieres
|            Gadi = 1992—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = [[Jive Records|Jive]]
|   Darbojies_arī = [[Innosense]]
[[The Mickey Mouse Club|The New Mickey Mouse Club]]
|           Mlapa = {{URL|britneyspears.com}}
{{URL|britney.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Britnija Džīna Spīrsa''' ({{val|en|Britney Jean Spears}}; dzimusi {{dat|1981|12|2}} [[Makomba|Makombā]], [[Misisipi (štats)|Misisipi štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu dziedātāja, dziesmu tekstu autore, dziesmu producente, dejotāja un aktrise. Viņa visā pasaulē ir oficiāli pārdevusi vairāk kā 152 miljonus savu ierakstu kopijas (neoficiāli šis skaitlis pārsniedz 300 miljonus ASV dolārus).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://music.yahoo.com/read/news/56349507 |title=Britney Spears News - Yahoo! Music |access-date={{dat|2009|04|02||bez}} |archive-date={{dat|2008|12|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20081220141132/http://music.yahoo.com/read/news/56349507 }}</ref> Pēc [[Amerikas ierakstu industrijas asociācija]]s (RIAA) datiem Britnija Spīrsa ir ceturtā visvairāk ierakstus pārdevusī sieviešu kārtas dziedātāja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturē ar oficiāli pārdotiem 68 miljoniem albumu un 84 miljoniem dziesmu kopiju.{{fact}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Azərbaycan Respublikası''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Azerbaidžānas Republika
|            valsts_nosaukums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Azerbaidžānas himna|Azərbaycan Respublikasının Dövlət Himni]]''
|               karoga_attēls = Flag of Azerbaijan.svg
|            karoga_nosaukums = Azerbaidžānas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Azerbaijan.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Azerbaidžānas ģerbonis
|                 symbol_type = Ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|               kartes_attēls = Azerbaijan (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Baku]]
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[azerbaidžāņu valoda]]
|                     demonym = [[azerbaidžāņi]]
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|unitāra]] [[konstitucionāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Azerbaidžānas prezidenti|Valsts prezidents]]
|                valsts_galva = [[Ilhams Alijevs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjers
|               valsts_galva2 = [[Ali Asadovs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[PSRS sabrukums]]
|        neatkarības_notikums = [[Azerbaidžānas PSR]] pārdēvēta par Azerbaidžānas Republiku [[Padomju Savienība|PSRS]] sastāvā.
|          neatkarības_datums = {{dat|1990|11|19}}
|       neatkarības_notikums2 = Deklarēta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1991|8|30}}
|       neatkarības_notikums3 = Pilnībā neatkarīga
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1991|10|18}}
|                 platība_km2 = 86600
|               platība_rangs = 114.
|              procenti_ūdens = 1,6
|          iedzīvotāju_skaits = 9 494 600<ref>{{Tīmekļa atsauce| last =| first =| authorlink =| coauthors =| title =Azerbaijan's population reaches nine million| work =| publisher =News.Az| year =2011| url =http://news.az/articles/6661| doi =| accessdate =2011-01-18| archiveurl =https://web.archive.org/web/20141204074317/http://news.az/articles/6661| archivedate =2014-12-04}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce | last = | first = | authorlink = | coauthors = | title =Nine millionth Azerbaijani citizen born | work = | publisher =Today.Az | year =2011 | url =http://today.az/news/society/59532.html | doi = | accessdate =2011-01-18 | archive-date =2018-12-24 | archive-url =https://web.archive.org/web/20181224184410/http://today.az/news/society/59532.html }}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 89.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 105,8
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 103.
|                     IKP_PPP = $102811 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2013
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = USD 11 044
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.747
|                    HDI_gads = 2013
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 76.
|                        Gini = 33,7
|                   Gini_gads = 2008
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs = 58
|                      valūta = [[Azerbaidžānas manats|manats]]
|                valūtas_kods = AZN
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.az]]
|              tālsarunu_kods = 994
|                iso_kods_num = 031
|              iso_kods_alfa2 = AZ
|              iso_kods_alfa3 = AZE
}}
'''Azerbaidžāna''' ({{val|az|Azərbaycan}}), oficiāli '''Azerbaidžānas Republika''' (''Azərbaycan Respublikası'') ir valsts [[Aizkaukāzs|Aizkaukāza]] austrumu daļā un tā aizņem teritoriju uz dienvidiem no [[Kaukāzs|Kaukāza]] kalniem. To austrumos apskalo [[Kaspijas jūra]]. Robežojas ar [[Krievijas Federācija]]s sastāvā esošo [[Dagestāna|Dagestānu]] ziemeļos, ar [[Gruzija|Gruziju]] ziemeļrietumos, ar [[Armēnija|Armēniju]] rietumos, bet dienvidos ar [[Irāna|Irānu]]. Azerbaidžānas platība ir 86 600 km². Pusi Azerbaidžānas teritorijas aizņem kalni, bet pārējo zemienes. Azerbaidžāna ar 10,3 miljoniem iedzīvotāju ir 90. apdzīvotākā valsts pasaulē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Krakovas Jāņa Pāvila II starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Międzynarodowy Port Lotniczy im. Jana Pawła II Kraków-Balice''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = John_Paul_II_Airport_in_Balice-Kraków_night_november_2017(3).jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = KRK
| ICAO                       = EPKK
|lat_deg=50.077778|lat_dir=N
|lon_deg=19.784722|lon_dir=E
| karte                      = Polija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Krakovas starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila/militāra
| ipasnieks-operators        = ''John Paul II Krakow-Balice International Airport Ltd.''
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{POL}}, [[Mazpolijas vojevodiste]], [[Krakovas apriņķis]], Balice
| apkalpo                    = [[Krakova]]
| elevation-f                =
| elevation-m                = 241
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 07/25
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 2 550
| r1-surface                 = betons
| r2-number                  = 07L/25R
| r2-length-f                =
| r2-length-m                = 2 550
| r2-surface                 = zāliens
| pasazieru_skaits           = 8 410 817 (2019)
| lidojumu_skaits            = 51 777 (2019)
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Tomlinsons''' var būt:

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kapri
|attēls              = Marina Grande Capri.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       = 280px
|vietas karte        =
|vietaskarte         = Kampānija#Itālija#Eiropa
|reljefa_karte       = jā
|mapwidth            =
|position            = right
|vietējais nosaukums = ''Capri''
|izvietojums         = [[Neapoles līcis]], [[Tirēnu jūra]]
|apskalo             =
|latd= 40 |latm= 33 |lats= |latNS= N |longd= 14| longm= 14 |longs= |longEW= E
|arhipelāgs          = [[Kampānijas arhipelāgs]]
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             = 10,4
|garums              = 6,3
|platums             = 2,7
|krasta līnija       = <!-- tikai skaitli km -->
|augstākais kalns    = <!-- kalna nosaukums -->
|augstums            = <!-- tikai skaitli m vjl -->
|valsts                            = Itālija
|valsts adm vienības tips          = Reģions
|valsts adm vienība                = [[Kampānija]]
|valsts adm vienības tips1         = Province
|valsts adm vienība1               = [[Neapoles metropole]]
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                = [[Kapri (komūna)|Kapri]], [[Anakapri]]
|valsts ciems                      =
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|iedzīvotāji      = 12 903
|iedzīvotāju gads = 2022
|blīvums          =
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|daiļliteratūras veidu|romāns (nozīmju atdalīšana)|romāns}}
 darbs "[[Dons Kihots]]" (attēlā redzama titullapa) bija viens no pirmajiem populārajiem romāniem]]
'''Romāns''' ir visplašākais [[proza]]s darbs vai sacerējums, kurā parasti raksturīgi izvērsta tēlu sistēma, atklāta atsevišķa cilvēka un [[sabiedrība]]s attieksme ilgākā laika posmā, daudzpusīgi atsedzot galvenā varoņa dzīvi, personību, izaugsmi, domu un jūtu pasauli.<ref>M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 66. lpp.</ref> Sarežģīta kompozīcija, plašs, detalizēts vēstījums par tēloto laiku, galveno varoņu dzīvi un viņu attiecībām ar sava laikmeta sabiedrību.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Izdomātu [[Persona|personu]] un notikumu tēlojums vispārinātā pasaules un cilvēcisko attieksmju skatījumā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Erdmans Štolls
|     vārds_orig = ''Friedrich Erdmann Stoll''
|         attēls = Stoll_Friedrich_Erdmanngeb1760.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1760
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = Albrehtsa, [[Tīringene]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1826
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Madliena|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta = [[Jaunpils]], [[Madliena]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]],
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs mācītājs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[mācītājs Ferdinands Erdmans Štolls]] [[Daugavgrīvas draudze|Daugavgrīvas draudzē]], mācītājs [[Heinrihs Vilhelms Štolls]] (''Stoll, Heinrich Wilhelm'') no Liepkalnes, mācītājs [[Kārlis Fridrihs Štolls]] (''Stoll, Carl Friedrich'') no Madlienas
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Geštalts''' ({{val-de|Gestalt}} — 'forma', 'veids', 'struktūra') ir [[psiholoģija]]s [[teorija]] un [[psihoterapija]]s metode, uztveramo priekšmetu telpiski uzskatāma forma, ja šo priekšmetu būtiskākās īpašības nevar uztvert kā to daļu īpašību summu <ref name="ReferenceA">„Psiholoģija Mums” 2005.gada decembra numurs, 55.lpp.</ref>.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 4
|lv = Četri
}}
'''4''' ('''četri''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[3 (skaitlis)|3]] un [[5 (skaitlis)|5]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Manhatana
| operators = [[Gordons Viliss]]
| attēls = Manhattan-poster01.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents = [[Čārlzs Džofe]]
| scenārijs = * Vudijs Allens
* [[Māršals Brikmens]]
| aktieri = * Vudijs Allens
* [[Daiena Kītone]]
* [[Maikls Mērfijs]]
* [[Meriela Hemingveja]]
* [[Merila Strīpa]]
* [[Anna Bairna]]
| mūzika = [[Džordžs Gēršvins]]
| oriģinālnos = ''Manhattan''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1979|4|18}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1046709761/weekend/|title=Manhattan |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Manhatana"''' ({{Val|en|Manhattan}}) ir 1979. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido Vudijs Allens, [[Daiena Kītone]], [[Maikls Mērfijs]], [[Meriela Hemingveja]], [[Merila Strīpa]] un [[Anna Bairina]].

sentences:
'''Dafa''' var būt:
* [[Heilija Dafa]] (''Haylie Duff''; 1985) — amerikāņu mūziķe un aktrise,
* [[Hilarija Dafa]] (''Hilary Duff''; 1987) — amerikāņu aktrise.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Dienvidsudānas starptautiskā atzīšana''' notiek kopš 2011. gada 9. jūlija, kad [[Dienvidsudāna]] pasludināja neatkarību no [[Sudāna]]s. Dienvidsudānas neatkarību jau ir atzinušas 114 [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] valstis un 6 valstis, kuras nav [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] sastāvā. Dienvidsudānas neatkarību ir atzinušas 3 starptautiskas organizācijas - [[Eiropas Savienība]] (26 no 27 dalībvalstīm; 3 no 5 kandidātvalstīm), [[Arābu valstu līga]] (15 no 22 dalībvalstīm; 3 no 4 novērotājvalstīm) un [[Islāma Konferences Organizācija]] (34 no 57 dalībvalstīm; 2 no 5 novērotājvalstīm).

sentences: '''Simetriskā un nesimetriskā pārmiju pārveda''' pieder pie [[Pārmiju pārveda#P.C4.81rmiju p.C4.81rvedu.2C ce.C4.BCu krustojumu un salikumu veidi|parasto pārmiju pārvedu]] grupas.

sentences: [[Ģeometrija|Ģeometrijā]] '''diagonāle''' ir [[nogrieznis]], kas savieno divas [[Daudzstūris|daudzstūra]] vai [[Daudzskaldnis|daudzskaldņa]] virsotnes, kad attiecīgās virsotnes neatrodas uz vienas un tās pašas [[šķautne]]s. Neformāli aprakstot, jebkura slīpa līnija tiek saukta par diagonāli. Vārds “diagonāle” cēlies no seno grieķu valodas διαγώνιος, ''diagonios,''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.etymonline.com/search?q=diagonal|title=Online Etymology Dictionary|last=|first=|access-date=|date=}}</ref> kas tiešā tulkojumā nozīmē “no leņķa līdz leņķim”, to izmantoja gan [[Strabons]],<ref>Strabo, Geography 2.1.36—37</ref> gan [[Eiklīds]]<ref>Euclid, Elements book 11, proposition 28</ref> aprakstot līniju, kas savieno divas [[Rombs|rombu]] vai [[Kubs|kubu]]<ref>Euclid, Elements book 11, proposition 38</ref> virsotnes, un vēlāk šis termins adoptējās latīņu valodā kā ''diagonus'' (“slīpa līnija”).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Melatonīna struktūrformula

Melatonīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = N-[2-(5-metoksi-1H-indol-3-il)etil]acetamīds
|           CAS numurs = 73-31-4
|      ķīmiskā formula = C13H16N2O2
|              molmasa = 232,278
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 117 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 2 g/l
|                 citi =
}}
'''Melatonīns''' ir [[hormons]], kas pieder pie [[indols|indola]] aminoatvasinājumiem — [[triptamīni]]em. To mēdz dēvēt arī par "miega hormonu".<ref>[http://www.zalesinfo.lv/?urls=modules/news_result?next=277 Bezmiegs – kādēļ tas mūs piemeklē un kā ar to cīnīties]</ref> Cilvēka organismā melatonīnu izstrādā [[epifīze]].<ref>Pēteris Apinis. Cilvēks. Anatomija, fizioloģija, patoloģijas pamati. Nacionālais medicīnas apgāds. 392. lpp. {{ISBN|9984-9279-0-3}}</ref> Saskaņā ar "melatonīna teoriju", [[ziema]]s periodā, kad trūkst gaismas, melatonīns izstrādājas lielākā apjomā un izraisa [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.depresija.lv/ziemas-depresija-sezonalie-garastavokla-traucejumi/ |title=Depresija.lv: „Ziemas depresija” – Sezonālie garastāvokļa traucējumi |access-date={{dat|2020|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200329232749/http://www.depresija.lv/ziemas-depresija-sezonalie-garastavokla-traucejumi/ |archivedate={{dat|2020|03|29||bez}} }}</ref><ref>[https://veselam.la.lv/ziemas-tumsa-puse-sezonala-depresija Veselam.LA.lv.: Ziemas tumšā puse: sezonālā depresija]{{Novecojusi saite}}</ref> Citi avoti savukārt apgalvo, ka melatonīns pret depresiju palīdz.<ref>[https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6057892/ NCBI: Circadian modulation of neuroplasticity by melatonin: a target in the treatment of depression]</ref> Latvijā melatonīnu var iegādāties aptiekās kā recepšu medikamentu ar nosaukumu "cirkadīns".<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=melatoninum&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on |title=Melatonīns Latvijas Zāļu reģistrā |access-date={{dat|2013|09|10||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304221425/http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=melatoninum&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on }}</ref> To lieto primāra [[bezmiegs|bezmiega]] ārstēšanai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/EPAR_-_Product_Information/human/000695/WC500026811.pdf |title=Cirkadīna zāļu apraksts |access-date={{dat|2013|09|10||bez}} |archive-date={{dat|2013|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131022022251/http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/EPAR_-_Product_Information/human/000695/WC500026811.pdf }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Buteo_lagopus_29283.JPG
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
  |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
|  dzimta=Accipitridae
| dzimta_lv=Vanagu dzimta
| apakšdzimta=Buteoninae
| apakšdzimta_lv=Klijānu apakšdzimta
|  ģints=Buteo
| ģints_lv=Klijāni
| suga = Buteo lagopus
| suga_lv = Bikšainais klijāns
| binomial = Buteo lagopus <small>([[Pontoppidan]], 1763)</small>
|   kategorijas = nē
| izplatība =

sentences: '''Gulta''' ir [[mēbele]], kas paredzēta [[gulēšana]]i un [[atpūta]]i; parasti konstrukcija, kas balstās uz četrām "kājām" un ar ieklātu vai iebūvētu [[matracis|matraci]]. Antīkajā pasaulē vairākus gadsimtus gulta tika uzskatīta par vissvarīgāko mēbeli<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.encyclopedia.com/topic/Mattress.aspx | title= Mattress | publisher= Encyclopedia.com | accessdate= 31-05-2011}}</ref> un tā simbolizēja sociālo stāvokli. Senajās civilizācijās, izņemot [[Senā Ēģipte|Seno Ēģipti]], gulta tika izmantota ne tikai gulēšanai, bet arī kā vieta, kur [[ēšana|ieturēt maltīti]].<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.britannica.com/EBchecked/topic/58030/bed | title= Bed | publisher= Encyclopaedia Britannica | accessdate= 31-05-2011}}</ref>

sentences:
'' pitaijas [[Ķīnas Republika|Taivānas]] tirgu starp [[banāns|banāniem]] un [[cukurābols|cukurāboliem]]]]
'''Pitaija''' (zināms arī kā '''pūķa auglis''') ir [[auglis]], ko iegūst no vairāku sugu [[kaktuss|kaktusiem]], galvenokārt no ''[[Hylocereus]]'' un ''[[Stenocereus]]'' ģintīm. Pitaiju augļi aug brīvā dabā [[Centrālamerika|Centrālamerikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], bet to plaši kultivē [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]]. Pitaiju garša tiek raksturota kā ļoti maiga (kā [[kivi (auglis)|kivi]] vai [[melone]]s) un viegli salda. Augļi parasti sver no 150 līdz 600 gramiem.

sentences: '''Trijstūra augstums''' ir [[nogrieznis]], kas savieno [[trijstūris|trijstūra]] virsotni ar pretējo malu vai tās pagarinājumu un ar to veido [[taisns leņķis|taisnu leņķi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mobilā telefona infokaste
| logo =
| os = '''Oriģinālā:''' ''[[Android Marshmallow|Android 6.0 (Marshmallow)]]'' EMUI 4 <!-- Operating system at initial release, then optionally list "upgrades to", etc. -->
'''Pašreizējā:''' ''[[Android Nougat|Android 7.0 (Nougat)]]'' EMUI 5
| soc = ''[[HiSilicon Kirin 955]]''
| gpu = ''[[Mali (GPU)|Mali-T880 MP4]]''
}}
'''''Huawei P9''''' ir [[Ķīna]]s uzņēmuma ''[[Huawei]]'' augstākās klases ''[[Android]]'' [[viedtālrunis]], kas izlaists 2016. gadā. Tas ir ''[[Huawei P8]]'' pēctecis, un tam ir gandrīz tāds pats dizains, tomēr atšķiras ar dubulto kameru aizmugurē, kas izstrādāta kopā ar ''[[Leica]]'', kā arī pirkstu nospiedumu sensoru. ''Huawei P9'' darbojas operētājsistēmā ''Android 6.0 Marshmallow'' un tam ir 5,2 collu Full HD IPS-NEO [[šķidro kristālu displejs|LCD]] displejs.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jēkabs Dubelšteins
| vārds_orig =
| attēls = Jēkabs Dubelšteins.jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums = telegrāfista formā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1884
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 25
| dz_vieta = Codes pagasts, Bērzmuiža (tagad - [[Mežotnes pagasts]]), [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1907
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 24
| m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Pentagramma''' - regulārs [[piecstūris]], kura visas malas ir pagarinātas tiktāl, līdz tās krustojas, veidojot vēl piecus vienādus vienādsānu [[trijstūris|trijstūrus]].

sentences: '''Folkloristika''' ir [[zinātne]] par [[folklora|folkloru]]. Tā aptver trīs savstarpēji saistītas nozares — tautas daiļrades materiālu vākšanu, publicēšanu un izpēti.

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Ukrainā]]
[[Kategorija:Ukrainas žurnālisti]]

sentences: [[Elektroniskais paraksts|Elektroniskajā parakstā]] '''laika zīmogs''' jeb '''laikspiedogs''' ({{val-en|Timestamp}}) fiksē dokumenta saturu laikā, lai viegli varētu atklāt jebkuru pēc tam izdarītu dokumenta izmaiņu.<ref>{{AkadTerm|term=Timestamp|lang=EN}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Filipīnu provinces]]
[[Kategorija:Zamboangas Pussala]]
[[Kategorija:Mindanao]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''IM Flash Singapore''
| native_name      =
| logo             = IM Flash Singapore.jpg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             = iekļauts ''[[Micron Technology]]'' meitas uzņēmumā ''Micron Semiconductor Asia Pte.''
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2007. gads
| founder          =
| defunct          = 2012. gads
| location_city    =
| location_country = {{SGP}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektroniskā rūpniecība]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Micron Technology]]'', {{USA}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''IM Flash Singapore''''' bija [[Singapūra]]s [[pusvadītājs|pusvadītāju]] komponenšu uzņēmums, kas ražoja ''NAND'' [[zibatmiņa]]s mikroshēmas. Tas no 2007. līdz 2012. gada bija ''[[Micron Technology]]'' un ''[[Intel|Intel Corporation]]'' kopuzņēmums. Tagad tas nav atsevišķa juridiska vienība, rūpnīca pieder ''Micron'' meitas uzņēmumam ''Micron Semiconductor Asia Pte.''

sentences: '''Eiropas Ebreju kongress''' ({{val|en|European Jewish Congress}}) ('''EJC''') tika dibināts 1986. gadā. Tā galvenā mītne atrodas [[Parīze|Parīzē]], biroji [[Briseles galvaspilsētas reģions|Briselē]], [[Strasbūra|Strasbūrā]], [[Berlīne|Berlīnē]] un [[Budapešta|Budapeštā]]. Tas ir pārstāvēts no demokrātiski ievēlētām Eiropas [[Ebreji|ebreju]] kopienām.

sentences: , kurā galvenās secības zvaigznes atrodas lielākajā, diagonālajā joslā]]

sentences: [[Termodinamika|Termodinamikā]] ar '''entropiju''' mēra [[enerģija]]s daudzumu [[fiziska sistēma|fiziskā sistēmā]], ko nevar izmantot, lai veiktu [[darbs (fizika)|darbu]]. To apzīmē ar S. Tā ir arī mērvienība "nekārtībai" kādā daudzelementu sistēmā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Andris Grūtups
| attēls              =
| att_izm             =
| amats               = [[Latvijas Republikas Augstākā Padome|LR Augstākās Padomes deputāts]]
| term_sākums         = 1990
| term_beigas         = 1993
| prezidents          =
| premjers            =
| dzim_dati           = {{dat|1949|5|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Dobele|td=Latvija}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2014|06|15|1949|05|05}}
| mir_vieta           = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| partija             = [[PSKP]]
| dzīvesb             =
| alma_mater          = [[Latvijas Valsts Universitāte|LVU]]
| profesija           = [[jurisprudence|jurists]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Pionieris]]
[[Kategorija:Latviešu mūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]
[[Kategorija:Repa_albumi]]
[[Kategorija:Hiphopa albumi]]

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Daugava (nozīmju atdalīšana)|Daugava}}
{{Upes infokaste
| nosaukums = Daugava
| citvalsts = Baltkrievija
| citnosaukums = Zahodņaja Dzvina
| citvaloda = be
| citvaloriģin = Заходняя Дзвіна
| citvalsts1 = Krievija
| citnosaukums1 = Zapadnaja Dvina
| citvaloda1 = ru
| citvaloriģin1 = Западная Двина
| attēls = Riga Daugava 2008.jpg
| attēla_izmērs = 250px
| paraksts = Daugava [[Rīga|Rīgā]], iepretim [[Ķīpsala]]i
| karte = Fluss-lv-Düna.png
| kartes_paraksts =
| kartes_izmērs = 288px
| garums = 1005
| garums_latvijā = 352
| iztekas_augstums = 221
| ietekas_augstums = 0
| kritums = 221
| kritums_latvijā = 99
| caurtece = 678
| gada_notece = 21
| baseins = 87900
| baseins_latvijā = 24700
| izteka = [[Ohvats|Ohvata ezers]] ([[Krievija]])
| ieteka = [[Rīgas līcis]]
| tek_caur = {{RUS}}
{{BLR}}
{{LAT}}
| baseina_valstis = {{RUS}}
{{BLR}}
{{LAT}}
{{LTU}}
{{EST}}
| pietekas = [[Aiviekste]], [[Dzisna]], [[Drisa (upe)|Drisa]], [[Ogre (upe)|Ogre]]
| sāk_plat_d = 56
| sāk_plat_m = 44
| sāk_plat_s = 10
| sāk_plat_NS = N
| sāk_gar_d = 32
| sāk_gar_m = 18
| sāk_gar_s = 20
| sāk_gar_EW = E
| iet_plat_d = 57
| iet_plat_m = 03
| iet_plat_s = 41
| iet_plat_NS = N
| iet_gar_d = 24
| iet_gar_m = 01
| iet_gar_s = 32
| iet_gar_EW = E
}}
'''Daugava''' ([[lībiešu valoda|lībiešu]]: ''Vēna''<ref>{{Tīmekļa atsauce| title= Valodniecība Somugristika 49.lpp | work= Latvijas Universitāte | url= http://www.lu.lv/materiali/apgads/raksti/708.pdf | accessdate= 2012. gada 28. decembrī | language= latviski}}</ref>), vēsturiski pazīstama arī kā '''Dina''' ({{val|de|Düna}}, {{val|pl|Dźwina}}), bet augšpus Latvijas teritorijas - '''Rietumu Dvina''' ({{val|ru|За́падная Двина́}}, [[baltkrievu valoda|baltkrievu]]: ''Заходняя Дзвіна''), ir [[Latvija]]s lielākā [[upe]], kas iztek no [[Valdaja augstiene]]s [[Krievija|Krievijā]], tek cauri Krievijai, [[Baltkrievija]]i un Latvijai, līdz ietek [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]], [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]], kur veido [[Rīgas osta]]s akvatoriju. Daugavas garums ir 1005 km, no tiem 352 km Latvijā.<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1&q=Daugava&id=936492&g=1 Daugava] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304201400/http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1&q=Daugava&id=936492&g=1 |date={{dat|2016|03|04||bez}} }}, šķirklis Latvijas Enciklopēdiskajā vārdnīcā portālā letonika.lv, informācija iegūta 04.06.2008</ref>

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
vidējās daļas mikropreparāts, kur ''f'' — gļotāda ar asinsvadiem un limfmezgla daļa]]
'''Gļotāda''' ({{val-la|tunica mucosa}}) ir dobu orgānu iekšējais apvalks.<ref name="Fedyukovich2003"/> Gļotāda klāj elpošanas, uroģenitālo un gastrointestinālo orgānu virsmas, acs plakstiņu un [[dzirde]]s ceļu iekšējās virsmas. Nosaukums 'gļotāda' ir dots tāpēc, ka vairākums gļotādu ir klātas ar [[gļotas|gļotu slāni]], kuru producē epitēlijšūnas (parasti — [[kausveida šūnas]]).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Edmonds Halejs
|          vārds_orig = ''Edmond Halley''
|              attēls = Edmond Halley.jpg
|          att_izmērs = 235px
|       att_nosaukums = Edmonds Halejs
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1656
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = {{flaga|Anglija}} [[Hegerstona]], [[Anglija]]
|              m_gads = 1742
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{flaga|Lielbritānija}} [[Griniča]], [[Lielbritānija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = anglis
|            paraksts =
|            darba_vietas = [[Griničas Karaliskā observatorija]]
|            alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]]
|            zinātne = [[astronomija]],[[matemātika]],[[fizika]]
|            pasniedzēji =
|            studenti =
|            sasniegumi = [[komēta|komētu]] pētījumi<br />paredzēja [[Haleja komēta]]s atgriešanos
|            piezīmes =
|            kategorijas =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Lisiņa
|attēls=Lisiņa1.jpg
|paraksts=Lisiņa pie [[Barkavas ozolu audze]]s
|garums=18
|kritums=
|baseins=166,4
|gada_notece=
|izteka=[[Lisiņš]]
|ieteka=[[Meirānu kanāls]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Dirīte]]
| iztekas_augstums  = 103,3
| ietekas_augstums  =
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=37 | sāk_plat_s=58 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=32 | sāk_gar_s=57 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=42 | iet_plat_s=54 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=41 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Emma Goldmane
''Emma Goldman'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
|-
| '''Dzimusi''' || {{dat|1869|6|27}}
[[Kauņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LTU}})
|-
| '''Mirusi''' || {{dat|1940|5|14}}
[[Toronto]], {{CAN}}
|}

sentences: '''Aģentūra''' ir informācijas iestāde; uzņēmums, kas izpilda kādu iestāžu vai personu noteiktus uzdevumus. '''Aģentūra''' ir arī organizācija kurā strādā aģentu kopums.<ref name="Svešvārdu vārdnīca">Svešvārdu vārdnīca, Norden - 1996. gads.</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|ģeofizisko observatoriju|Tiksi (nozīmju atdalīšana)|Tiksi}}
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Tiksi
| oriģinālnosaukums    = ''Тикси''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=71| latm=35| lats=20| latNS=N
| longd=128| longm=46| longs=53| longEW=E
| novietojums          = [[Tiksi]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1957
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]
| pers_vasara          = 10
| pers_ziema           = 10
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā ģeokosmofiziskā observatorija «Tiksi»''' ({{val|ru|Полярная геокосмофизическая обсерватория «Тикси»}}) ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] pētniecības stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://ikfia.ysn.ru/institute/struktura/filialy/polyarnaya-geokosmofizicheskaya-observatoriya/ Институт космофизических исследований и аэрономии им. Ю.Г. Шафера. Полярная геокосмофизическая обсерватория]</ref><ref>[http://www.polarpost.ru/Library/Tiksi-history/main-tiksi-PGO.html Полярная Почта. Полярная геокосмофизическая обсерватория (ПГО) «Тикси». Страници истории.]</ref> Izvietojusies [[Sahas Republika]]s (Jakutijas) ziemeļos [[Tiksi]] pilsētciemata teritorijā 6 km uz dienvidrietumiem no tās centra. Administratīvi ietilpst Bulunas ulusā. Observatorija pieder Krievijas zinātņu akadēmijas Sibīrijas nodaļas Jakutijas zinātniskā centra Jurija Šafera Kosmofizisko pētījumu un aeronomijas institūtam.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Svina(II) nitrāts''' ir neorganisks savienojums ar ķīmisko formulu Pb(NO3)2. Svina(II) nitrāts pēc izskata ir balts pulveris ar nelieliem mirdzošiem kristāliem.

sentences:
{{Navbox
|name=Davao reģions
|bodyclass = hlist
|title=[[Soksksarhena]]s reģions {{flaga|Filipīnas}}
|group1 = Provinces
|list1=
* [[Dienvidkotabato]]
* [[Kotabato (province)|Kotabato]]
* [[Sarangani]]
* [[Sultankudarata]]
|group2 = Neatkarīgā pilsēta
|list2=
* [[Heneralsantosa]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Filipīnu veidnes]]
</noinclude><includeonly>
[[Kategorija:Soksksarhena]]</includeonly>

sentences: '''Terorisma kritiskā pētniecība''' ({{val|en|Critical Terrorism studies}}, CTS) ir [[terorisma pētniecība]]s pieeja, kas, atsaucoties uz kritiskās teorijas idejām, [[Terorisms|terorismu]] aplūko kā sociāli politisku parādību, kura izpratne un tātad arī apkarošana ir cieši saistīta ar pastāvošajām zināšanu un varas struktūrām, proti, kritiskā pieeja mudina terorismu kontekstualizēt un tā [[Pētniecība|pētniecību]] atsvabināt no [[valsts]] interesēm. Atšķirībā no terorisma ierastās, klasiskās vai ortodoksālās pētniecības, kurā metodoloģijā dominē [[pozitīvisms]], terorisma kritiskā pētniecība aicina pievērsties jaunām pētniecības sfērām, analizējot terorismu kā institucionālu un sabiedrības attiecību rezultātu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Critical Terrorism Studies. A New Research Agenda|last=Jackson|first=Richard|publisher=Routledge|year=2009|location=London|last2=Smyth|first2=Marie Breen|last3=Gunning|first3=Jeroen}}</ref> Viens no kritiskās pieejas dibinātājiem Ričards Džeksons raksta, ka virziena tapšanu ir ietekmējuši trīs apsvērumi: milzīgs pētījumu apjoma pieaugums, neapmierinātība ar šīs [[Pētniecība|pētniecības]] kvalitāti un neatkarīgu, un arvien biežāk redzams kritiskās pieejas pārstāvju un darbu skaita pieaugums.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Jackson|first=Richard|date=2007|title=Introduction: The Case for Critical Terrorism Studies|journal=European Political Science|volume=6|pages=225-227|doi=10.1057/palgrave.eps.2210140|via=Springer}}</ref>

sentences:
armijas ģenerālis [[Sergejs Šoigu]]]]
'''Armijas ģenerālis''' ir viena no [[ģenerālis|ģenerāļu]] dienesta pakāpēm, kas tiek lietota [[Krievijas bruņotie spēki|Krievijas Federācijas bruņotajos spēkos]], šī pakāpe atbilst flotes admirāļa pakāpei.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Erevānas Valsts universitāte
|native_name   = Երևանի Պետական Համալսարան
|image_name    = Yerevan_State_University.jpg
|latin_name        = ''Universitas Centralis''
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1919
|vision            =
|type              = publiskā pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Armēnija#Āzija
| latd  = 40.181667  | latNS  = N
| longd = 44.526389 | longEW = E
| academic_staff    = 1600
| administrative_staff  =
|students          = 20000
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{Oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}
<mapframe text="Ečmiadzinas katedrāle" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1474624"
}
</mapframe>
'''Erevānas Valsts universitāte''' ({{val|hy|Երևանի Պետական Համալսարան}}) ir publiska pētniecības universitāte, kura atrodas [[Armēnija]]s galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Psilocīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 520-53-6
|      ķīmiskā formula = C12H16N2O
|              molmasa = 204,27
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 173—176 °C<
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-treonīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9NO3
|molmasa=119,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=256 °C
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=5,60
}}
'''Treonīns''' ('''''Thr''''', 2-amino-3-hidroksibutānskābe, α-amino-β-oksisviestskābe, C4H9NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Treonīnam ir divi hirālie oglekļa atomi, tāpēc tam ir iespējami 4 optiskie [[izomēri]].

sentences: '''Elektromagnētisms''' ir parādību kopums, kurās izpaužas [[Viela|vielas]] elektrisko un magnētisko īpašību sakars. Elektromagnētisma jēdziens ir saistīts ar elektromagnētiskā lauka jēdzienu. [[Elektriskais lauks]] izraisa elektrības nesēju (parasti [[Elektrons|elektronu]]) kustību. Tā savukārt izraisa magnētisko lauku. Ap visiem vadiem, kuros plūst [[Elektriskā strāva|strāva]], ir magnētiskais lauks. Visos magnētos pastāv elektriskās strāvas ķēdes (pastāvīgajos magnētos tās ir noslēgtas un ir ierobežotas viena vai vairāku domēnu robežās). Elektriskie un magnētiskie lauki ar vienādu zīmi atgrūžas, ar pretēju zīmi — pievelkas. Parasti praksē vairāk lieto magnētiskos laukus, jo ar tiem vieglāk panākt lielākus mehāniskos mijiedarbības [[Spēks|spēkus]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Disaster Movie''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Disaster movie.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, parodija
 |    režisors = * [[Džeisons Frīdbergs]]
* [[Ārons Selcers]]
 |  producents =
* [[Džeisons Frīdbergs]]
* [[Ārons Selcers]]
* [[Pīters Safrans]]
 |   scenārijs =
* [[Džeisons Frīdbergs]]
* [[Ārons Selcers]]
 |     aktieri =
* [[Mets Lanters]]
* [[Vanesa Minilo]]
* [[Kima Kardašjana]]
* [[Karmena Elektra]]
* [[Nikola Pārkera]]
 |      mūzika = [[Kristofers Lenercs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = * ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Grosvenor Park Media]]''
* ''[[3 in the Box]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{dat|2008|8|29||bez}}
 |      ilgums = 87 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|34,8 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=disastermovie.htm|title=Disaster Movie|publisher=boxofficemojo.com|language=angļu|accessdate={{dat|2018|9|17||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Disaster Movie''''' ir 2008. gada ASV komēdija, kuras režisori ir [[Džeisons Frīdbergs]] un [[Ārons Selcers]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Mets Lanters]], [[Vanesa Minilo]], [[Kima Kardašjana]], [[Karmena Elektra]] un [[Nikola Pārkera]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|8|29||bez}}.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .lc
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''NIC.LC''
|sponsors              = ''University of Puerto Rico''
|domātais-pielietojums = Ar [[Sentlūsija|Sentlūsiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  =
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Pastāv gan otrais, gan trešais līmenis
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.lc/ www.nic.lc]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = klasiskās_mūzikas_ansamblis
|           Vārds = ''Kremerata Baltica''
|          Attēls =
|         Att_izm =
|          Ainava = jā
|        Apraksts =
|           Vieta = {{LAT}}
|           Žanrs =
|            Gadi = 1997—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://www.kremeratabaltica.com/}}
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''''Kremerata Baltica''''' ir [[kamermūzika|kamerorķestris]], kurā spēlē jauni mūziķi no [[Baltijas valstis|Baltijas valstīm]]: [[Igaunija]]s, [[Latvija]]s un [[Lietuva]]s. To 1997. gadā dibināja latviešu vijolnieks [[Gidons Krēmers]]. Viņš ir arī orķestra mākslinieciskais vadītājs.<ref name="lat" />

sentences:
'''Filipsa līkne''', arī '''Filipa līkne''', [[ekonomika|ekonomikā]] parāda apgrieztu sakarību starp cenu izmaiņām ([[inflācija|inflāciju]]) un [[bezdarbs|bezdarbu]] - jo zemāka inflācija, jo augstāks bezdarbs. Šo sakarību 1958. gadā atklāja [[Jaunzēlande|jaunzēlandiešu]] ekonomists
A. Filipss (A. Philips), balstoties uz [[Lielbritānija]]s ekonomikas datiem no 1861. līdz 1957. gadam.<ref>Grauwe P., „The Economics of monetary integration” — Oxford University Press, 1995., 45. lpp.</ref><ref>[http://www.atlants.lv/?menu=50&virstema=2&subtema=2&w_id=140392 Filipa līkne<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = House_Sparrow_mar08.jpg
 | att_nosaukums = [[Mājas zvirbulis]] (''Passer domesticus'')
 |       attēls2 = Psittacus_erithacus_-perching_on_tray-8d.jpg
 |att2_nosaukums = [[Pelēkais Kongo papagailis]] (''Psittacus erithacus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Psittacopasserae
 |  virskārta_lv = Papagaiļu un zvirbuļu virskārta
 |      binomial = Psittacopasserae <small>(Suh et al., 2011)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
*[[Papagaiļveidīgie|Papagaiļveidīgo kārta]] (''Psittaciformes'')
*[[Zvirbuļveidīgie|Zvirbuļveidīgo kārta]] (''Passeriformes'')
}}
'''Papagaiļu un zvirbuļu virskārta''' jeb '''papagaiļu un zvirbuļu klada''' (''Psittacopasserae'') ir viena no [[Putni|putnu klases]] (''Aves'') virskārtām, kas pieder [[piekūnu, papagaiļu un zvirbuļu klada]]i (''Eufalconimorphae''). Tā apvieno divas mūsdienu putnu kārtas, kurās ir apmēram 6900 sugu. Lielākā no tām ir [[Zvirbuļveidīgie|zvirbuļveidīgo kārta]] (''Passeriformes''), kurā ir apmēram 6500 sugas, bet [[Papagaiļveidīgie|papagaiļveidīgo kārtā]] (''Psittaciformes'') ir apmēram 400 sugas.<ref name=ord>[https://www.worldbirdnames.org/classification/orders-of-birds-draft/ Orders of Birds: Psittaciformes, 2018]</ref> Abu kārtu putnu sugu spēja dziedāt un atdarināt [[balss|balsis]] ir pamanāmākā kopīgā īpašība.

sentences:
'''ISO 8601''' ir starptautisks standarts [[datums|datuma]] un [[laiks|laika]] pierakstam, ko izdevusi [[Starptautiskā standartu organizācija]] (''International Organization for Standardization'', ''ISO''). Oficiāli standarts ir nosaukts par "''Data elements and interchange formats — Information interchange — Representation of dates and times''" ("Datu elementi un apmaiņas standarti — informācijas apmaiņa - datumu un laika attēlojums"). Galvenā ''ISO 8601'' standarta īpašība ir datuma un laika pieraksts, kurā vērtības tiek pierakstītas secībā no svarīgākā uz mazsvarīgāko jeb no lielākā (gads) uz mazāko (sekunde).
{| class="infobox" style="text-align: center; width: 25em"
| Piemēra datums:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}}'''</big>
|-
| Piemērs ar atdalītu datumu un laiku [[UTC]]:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}} {{CURRENTTIME}}Z'''</big>
|-
| Piemērs ar apvienotu datumu un laiku [[UTC]]:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}}T{{CURRENTTIME}}Z'''</big><!--
|-
| Piemērs ar nedēļas numuru:
|-
| <big>'''{{ISOWEEKDATE}}'''</big> -->
|}

sentences:
[[Kategorija:Zivis]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Zivsaimniecība]]

sentences: Vispārējā nozīmē '''rekvizīts''' ir kaut kas tāds, kas nepieciešams pie kādas konkrētas lietu kārtības vai situācijas.

sentences:
|thumb|350px]]
'''Libertīsitija''' ir neīsta, [[Rockstar Games]] izveidota pilsēta [[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]] sērijas spēlēm. Par pamatu pilsētas izveidē ņemta [[Ņujorka]]. Trīs dažādu veidu Libertīsitijas ir parādijušās daudzu paaudžu GTA spēlēs. Libertīsitija bija galvenā pilsēta pirmajā [[Grand Theft Auto]]. Tā atgriezās [[Grand Theft Auto III]], [[Grand Theft Auto: Liberty City Stories]], [[Grand Theft Auto Advance]], [[Grand Theft Auto: Chinatown Wars]] un [[Grand Theft Auto IV]]. Spēlē [[Grand Theft Auto: San Andreas]] arī viena misija notiek Libertīsitijā.

sentences: '''Emotikons''' jeb '''emocijas ikona''' ir drukas zīmīte [[emocijas|emociju]] vai [[attieksme]]s paušanai. Sastāv no dažādiem simboliem. Popularitāti ieguvis līdz ar [[internets|interneta]] un [[īsziņa|īsziņu]] izplatību.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(II) hlorīda kristālrežģis

Nedaudz oksidējies dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts
|       citi nosaukumi = dzelzs dihlorīds
|           CAS numurs = 7758-94-3
16399-77-2 (dihidrāts)
13478-10-9 (tetrahidrāts)
|      ķīmiskā formula = FeCl2
|              molmasa = 126,751
|              blīvums = 3160
|  kušanas temperatūra = 677 °C
| viršanas temperatūra = 1023 °C
| šķīdība ūdenī        = 64,4 g/100 mL (10 °C),
68,5 g/100mL (20 °C),
105,7 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(II) hlorīds''' jeb '''dzelzs dihlorīds''' (FeCl2) ir divvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīrs dzelzs dihlorīds ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas gaisā kļūst dzeltenīga, jo veidojas [[dzelzs trihlorīds]]. Uzsūcot gaisā esošo ūdeni, dzelzs dihlorīds kļūst zaļgans. Dzelzs(II) hlorīds labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[etanols|spirtā]], [[acetons|acetonā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. No ūdens šķīdumiem zem 12,3 °C izkristalizējas [[kristālhidrāts]] FeCl2 · 6H2O; no 12,3 °C līdz 76,5 °C — FeCl2 · 4H2O; virs 76,5 °C — FeCl2 · 2H2O, kas temperatūrās virs 120 °C pāriet monohidrātā FeCl2 · H2O. Dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts ir zilganzaļi, gaisā izplūstoši [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons =
|           Vārds = Marjana Lipovšeka
|      Vārds_orig = ''Marjana Lipovšek''
|          Attēls =
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1946|12|3}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Dienvidslāvija|Slovēnijas SR|Ļubļana|2s=Slovēnijas Sociālistiskā Republika|td=Slovēnija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = [[Operdziedātāja]]
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Marjana Lipovšeka''' ({{val|sl|Marjana Lipovšek}}; dzimusi {{dat|1946|12|3}}) ir [[Slovēņi|slovēņu]] [[operdziedātāja]] ([[mecosoprāns]]).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.artistsman.com/en/artists/marjana-lipovek/ |title=KS Marjana Lipovšek |accessdate=2020-03-31 |work= |publisher=Artists Management Zürich |date= |language=en |archive-date=2020-08-04 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200804222227/http://www.artistsman.com/en/artists/marjana-lipovek/ }}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Daremas katedrāle
| native_name           = ''Durham Cathedral''
| image                 = Durham_MMB_02_Cathedral.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| relief = jā
| latd  = 54 | latm  = 46 | lats  = 25 | latNS  = N
| longd =  1 | longm = 34 | longs = 34 | longEW = W
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| historic_religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]] (iepriekš)
| location              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Daremas grāfiste|Darema|3s=Darema (ceremoniālā grāfiste)|4s=Darema (Anglija)}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[Romānika]], [[gotiskā arhitektūra|gotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| years_built           = 1093—1133, izmaiņas līdz 1490. gadam
| capacity              =
| length                = 143 m
| width                 =
| width_nave            = 25 m
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Daremas pils un katedrāle
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 1986 <small>(10. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/370 370]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa
}}
}}
<mapframe text="Daremas katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q746207"
}
</mapframe>
'''Daremas katedrāle''' ({{val|en|Durham Cathedral}}) jeb '''Kristus, Vissvētākās Jaunavas Marijas un Deremas Svētā Kutberta Katerāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of Christ, Blessed Mary the Virgin and St Cuthbert of Durham}}) ir [[Anglijas Baznīca]]s [[katedrāle]] [[Darema (Anglija)|Daremā]], [[Anglija]]s ziemeļos.

sentences: '''Mohaves tuksnesis''' (''Mojave Desert'') ir [[tuksnesis]] [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Aizņem daļu [[Kalifornija]]s, [[Nevada]]s, [[Jūta]]s un [[Arizona]]s štata. Robežojas ar [[Lielā Baseina tuksnesis|Lielā Baseina tuksnesi]] ziemeļos, [[Sonoras tuksnesis|Sonoras]] un [[Kolorādo tuksnesis|Kolorādo tuksnesi]] dienvidos un [[Kolorādo plato]] austrumos. Mohaves tuksnesis ir 124 tūkstošus km{{sup|2}} liels. Tajā savā starpā mijas kalnu grēdas ar ieplakām. Augstākā virsotne ir 3633 m augstā [[Čārlstona smaile]], savukārt zemākais punkts ir 86 m z. j. l. esošais Bedvoteras baseins.

sentences:
'''Krūšu krusts''' ({{val-la|crux pectoralis}}) ir viena no [[bīskaps|bīskapa]] un [[kardināla]] [[insignija|insignijām]]. Tā simbolizē uz norādi piederību [[Jēzus Kristus|Kristum]], pauž paļāvību uz spēku, ko dāvā Pestītāja krusts. Krūšu krusts tiek lietots zem [[ornāts|ornāta]].
[[Liturģija]]s laikā [[kardināli|kardinālu]] lietotie krūšu krusti ir sarkani-zelta, bet [[bīskapi]]em zaļi-zelta krāsas auklā iekarinātu krustu, savukārt, ārpus liturģijas krusts tiek iekarināts ķēdē.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Ātrā palīdzība
|    oriģinālnos = ''Ambulance''
|         attēls = Ambulance-plakatsLV.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Maikls Bejs]]
|     producents =
* Maikls Bejs
* [[Bredlijs Fišers]]
* [[Īens Braiss]]
* Viljams Šēraks
* [[Džeimss Vanderbilts]]
|      scenārijs = Kriss Fedaks
|        aktieri =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Jahja Abduls-Matīns II]]
* [[Eisa Gonsalesa]]
|         mūzika = [[Lorns Belfs]]
|      operators = 	Roberto De Angeliss
|        montāža =
* [[Pjetro Skalija]]
* Dags Brends
* Kalvins Vīmers
|        studija =
* ''[[New Republic Pictures]]''
* ''Project X Entertainment''
* ''Bay Films''
|    izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|3|17|Latvija|2022|4|8|ASV}}
|         ilgums = 136 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/release/ambulance-q29sbgvjdglvbjpwwc01mzqyoda|title=''Ambulance'' (15)|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome|BBFC]]|access-date=March 20, 2022}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
|    ienākumi = {{ASV dolārs|51,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ambulance |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr3954790917/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|6|4||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb = 4998632
}}
'''"Ātrā palīdzība"''' ({{val|en|Ambulance}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Filma veidota pēc [[Ātrā palīdzība (2005. gada filma)|2005. gada tāda paša nosaukuma Dānijas filmas]] motīviem. Galvenās lomas atveidojuši [[Džeiks Jillenhols]], [[Jahja Abduls-Matīns II]], [[Eisa Gonsalesa]]. Sižets vēstī par diviem banku laupītājiem, kas nolaupa ātrās palīdzības automašīnu un sagūsta divus neatliekamās palīdzības sniedzējus par ķīlniekiem.

sentences: '''Dielektriķis''' ir [[viela]], kurā ir maz brīvo [[lādiņnesējs|lādiņnesēju]], tādējādi dielektriķis ir viela, kura ļoti slikti vada [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]]. Tipiski dielektriķi ir [[stikls]], dažādas plastmasas, keramika, [[gumija]], [[Vizla (minerāls)|vizla]], kā arī [[gaiss]]. Dielektriķi ir arī daudzas citas nejonizētas [[gāze]]s un [[šķidrums|šķidrumi]], kā arī [[destilēts ūdens]] jeb pilnīgi tīrs ūdens (dabā tīrs ūdens tikpat kā nemēdz būt).

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Trīsstūris
| abbreviation = TrA
| name_latin = Triangulum Australe
| RA = 16
| dec = −65
| areatotal = 110
| arearank = 83. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α TrA''
| starmagnitude = 1,91
| neareststarname = ''ζ TrA''
| stardistance = 39,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Paradīzes Putns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences:
provincē [[Zviedrija]]s dienvidos]]
'''Līdzenums''' ir pārsvarā līdzens, plašs sauszemes apgabals. Parasti augstuma svārstības līdzenumā nepārsniedz 200 metrus un līdzenumam viendabīga ģeoloģiskā uzbūve. Atkarībā no [[augstums virs jūras līmeņa|augstuma virs jūras līmeņa]] līdzenumus iedala [[zemiene|zemienēs]] (0-200 m vjl), [[augstiene|augstienēs]] (200-500 m vjl), paceltajos līdzenumos jeb [[plakankalne|plakankalnēs]] (vairāk kā 500 m vjl). Līdzenumiem ir plakana vai viļņota virsma.

sentences: '''Sabiles pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļauta 51 [[iela]] [[Sabile|Sabilē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Sabile, Talsu nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Baskunčaks
|attēls=Baskunchak.JPG
|map = Krievija#Astrahaņas apgabals
| plat_d=48 | plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=46 | gar_m=53 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{RUS}}
|platība=115
|garums=18
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=1
|tilpums=
|augstums_vjl=-21
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=[[Kazahstāna]], [[Krievija]]
|salas=
|pilsētas=[[Ņižņijbaskunčaka]]
}}
'''Baskunčaks''' ({{val|ru|Баскунчак}}) ir liels [[sālsezers]] [[Krievija]]s teritorijā, [[Astrahaņas apgabals|Astrahaņas apgabalā]], netālu no [[Kazahstāna]]s robežas. Atrodas zem jūras līmeņa.

sentences: '''COROT-7b''' ir relatīvi neliela [[citplanēta]], kas riņķo ap [[zvaigzne|zvaigzni]] [[COROT-7]] [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradža zvaigznājā]], aptuveni 489 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā.

sentences:
s kaujinieki 1621. gadā aizstāv savu karogu. 19. gadsimta glezna]]
'''Nacionālisms''' ir etniski [[konservatīvisms|konservatīva]] [[politiska ideoloģija]], kas pirmajā vietā stāda [[nācija]]s [[identitāte]]s jēdzienu. Nacionālisms ietver nācijas [[Identitātes politika|identitātes]] un vērtību aizsardzību, tas bieži tiek kļūdaini jaukts ar [[šovinisms|šovinismu]], kurā sava nācija tiek uzskatīta kā objektīvi pārāka par citām.

sentences: '''Atgriezeniska hronoloģija''' ir stāstu stāstīšanas metode, kurā sižetu atklāj otrādāk.

sentences: '''IV Internacionāle''' jeb '''Ceturtā Internacionāle''' ir starptautiska [[komunisms|komunisma]] organizācija, kas bija alternatīva [[kapitālisms|kapitālismam]] un [[staļinisms|staļinismam]]. To izveidoja [[Ļevs Trockis|Ļeva Trocka]] sekotāji. Tās galvenā doma bija, ka ar [[strādnieku šķira]]s palīdzību tiks celts [[sociālisms]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Irbenieki
| settlement_type          = Skrajciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Irbeneeki
| established_date         = [[1618]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="irb" />
| population_total         = 34
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 33 | lats  = 28 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 54 | longs = 00 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Irbenieki
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Irbenieki''' ir [[skrajciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] dienvidaustrumos, [[Jēkabpils]]—[[Vilkukrogs|Vilkukroga]]—[[Antuži|Antužu]] [[ceļš|ceļa]] labajā pusē, uz [[Austrumi|austrumiem]] no [[Darvasbrenči|Darvasbrenčiem]].

sentences: '''Žārs''' ({{val|fr|Jarre}}, [ʒaʁ]) ir franču uzvārds. Cilvēki ar šādiem uzvārdiem:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Hanss Geigers
| vārds_orig =''Hans Geiger''
| attēls =Hans geiger.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =30
| dz_vieta =Neištate pie Hārta, [[Vācijas impērija]]
([[Neištate Vīna ceļā]], [[Reinzeme-Pfalca]], {{GER}})
| m_gads =1945
| m_mēnesis=9
| m_diena=24
| m_vieta =[[Potsdama]], [[Sabiedroto okupētā Vācija]]
([[Brandenburga]], {{GER}})
| pilsonība =[[Vācija]]
| tautība =
| darba_vietas =[[Mančestras Universitāte]]
| alma_mater =[[Erlangenes Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Geigera skaitītājs]], {{nobr|[[Geigera—Marsdena eksperiments]]}}, {{nobr|[[Geigera—Netola likums]]}}, [[atoma kodols]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Sociālā atstumtība''' ir plašāks jēdziens nekā [[nabadzība]]. Tā ir indivīdu vai cilvēku grupu nespēja iekļauties sabiedrībā nabadzības, nepietiekamas izglītības, bezdarba, diskriminācijas vai citu apstākļu dēļ. Tātad sociāli atstumts cilvēks nespēj piekļūt pakalpojumiem un precēm, nespēj īstenot savas tiesības un izmantot iespējas, jo pastāv šķēršļi, kas to liedz, piemēram, vides nepieejamība, sabiedrības aizspriedumi, emocionālā un fiziskā vardarbība u. c.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Butāna struktūrformula un molekulas modelis

Izobutāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH3; (CH3)3CH
|molmasa=58,08
|blīvums=2,52 (2,51)
|kušanas temperatūra=butānam 134,9 K (-138,3 °C)
izobutānam 113,6 K (-159,6 °C)
|viršanas temperatūra=butānam 272,7 K (-0,5 °C)
izobutānam261,5 K (-11,7 °C)
}}

sentences:
{{citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Pūre (nozīmju atdalīšana)|Pūre}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Pūre
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Pūres muižas pils 2000-04-15.jpg
| image_caption            = Pūres muižas kungu māja
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Tukuma novads]]
| subdivision_name2        = [[Pūres pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = {{dat|1230}}
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 3,11
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3330&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 637
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 2| lats  = 9| latNS  = N
| longd = 22| longm = 54| longs = 25| longEW = E
| elevation_m              = 57
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3124 Pūre
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Pūre''' ir apdzīvota vieta [[Tukuma novads|Tukuma novada]] [[Pūres pagasts|Pūres pagastā]], pagasta centrs. Izvietojusies [[Abava]]s labajā krastā pie autoceļa [[A10 (autoceļš Latvijā)|A10]] 21 km no novada centra [[Tukums|Tukuma]] un 83 km no [[Rīga]]s. No šeit esošā torņa (Daigones iela 24) pārraida [[Star FM]].

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Hypericum hirsutum.JPG|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|dzimta=Hypericaceae|dzimta_lv=Asinszāļu dzimta|ģints=Hypericum|ģints_lv=Asinszāles|iedalījums=|binomial=Hypericum hirsutum <small>L.</small>|suga=Hypericum hirsutum|suga_lv=Pūkainā asinszāle|rinda_lv=Malpīgiju rinda}}'''Pūkainā asinszāle''' (''Hypericum hirsutum'') ir augu suga [[asinszāļu dzimta]]s [[Asinszāles|asinszāļu ģints]] augu suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]], krūmājos, [[Lapkoku mežs|lapkoku mežos]], mežmalās un mežu laucēs. [[Latvija|Latvijā]] tā ir sastopama reti — tikai dienvidu daļā, galvenokārt [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumā]], piemēram, augu suga ir novērota [[Ukru gārša|Ukru gāršā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiO2
|molmasa=78,89
|blīvums=4230
|kušanas temperatūra=1870 °C
|viršanas temperatūra=2972 °C
}}
'''Titāna dioksīds''' (TiO2) ir stabilākais [[titāns|titāna]] [[oksīds]]. Tas ir sastopams dabā vairāku minerālu formā, no kuriem izplatītākais ir [[rutils]]. Titāna dioksīds ir titāna rūdas galvenā sastāvdaļa. Tīrā veidā titāna dioksīds ir balta, cieta, kristāliska viela. Titāna dioksīdu var attīrīt to hlorējot, lai iegūtu [[titāna tetrahlorīds|titāna tetrahlorīdu]], kuru tālāk var attīrīt destilējot un oksidēt atpakaļ par oksīdu.

sentences: '''26. aprīlis''' ir gada 116. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (117. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 249 dienas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Salāhs Dīns Jūsufs ibn Aijūbs
| vārds_orģ           = {{ara|صلاح الدين يوسف بن أيوب}}
| attēls              = Saladin Soldan d'Egypte (BM 1879,1213.302).jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģiptes sultāns]]
| term_sākums         = [[1171. gads|1171]]. gads
| term_beigas         = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis         = [[Ādids]] (Fādimīdu kalifs)
| pēctecis            = [[Azīzs Utmāns]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Damaskas emīrs]]
| term_sākums2        = [[1174. gads|1174]]. gads
| term_beigas2        = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis2        = [[Maliks Assālihs Ismāīls]]
| pēctecis2           = [[Afdāls ibn Salāhs Dīns]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = [[1137. gads|1137]]. vai [[1138. gads|1138]]. gadā
| dzim_vieta          = [[Tikrīta]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|1193|3|4}}
| mir_vieta           = [[Damaska]]
| apglabāts           =
| tautība             =
| dinastija           = [[Aijūbīdu dinastija]]
| tēvs                = Aijūbs ibn Šadi
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
'''Mēslojums''' ir dabiskas vai sintētiskas izcelsmes organisku vai neorganisku materiālu kopums, kas tiek pievienots [[augsne]]i, lai pievienotu vai papildinātu tajā esošās dzīvībai svarīgās [[barības vielas]].
Izmantojot mēslojumu, var palielināt novāktās ražas daudzumu. Mūsdienās aptuveni 40—60% ražas tiek izaudzētas, izmantojot komerciāli iegādātu mēslojumu.<ref name="Stewart et al., 2005">{{Laikraksta atsauce|last1=Stewart|first1=W.M.|last2=Dibb|first2=D.W.|last3=Johnston|first3=A.E.|last4=Smyth|first4=T.J.|year=2005|title=The Contribution of Commercial Fertilizer Nutrients to Food Production|journal=Agronomy Journal|volume=97|pages=1–6|doi=10.2134/agronj2005.0001}} {{en ikona}}</ref> Tiek prognozēts, ka [[Eiropa]]s mēslojumu tirgus līdz 2018. gadam būs sasniedzis 15,3 miljardus eiro.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers |title=Market Study on Fertilizers |publisher=Ceresana.com |access-date={{dat|2012|11|27||bez}} |archive-date={{dat|2012|11|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20121105111950/http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers/ }} {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Kecalitctli''' ({{val|en|Quetzalitztli}}, no [[acteku valoda]]s — "kecala putna zaļās spalvas + [[obsidiāns]]", [[vācu valoda|vāciski]] arī ''Quetzalfeder-Edelgestein'' un ''Quetzalobsidian'') ir [[jašma]]s varietāte — puscaurspīdīga—caurspīdīga, smaragdzaļa jašma no [[Gvatemala]]s, vērtīgs seno [[acteku kultūra]]s dārgakmens. Raksturīgo akmens krāsu rada [[hroms|hromu]] saturoša [[muskovīts|muskovīta]] ieslēgumi.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Boriss Vipers
|     vārds_orig = Борис Робертович Виппер
|         attēls = Boriss Vipers.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Boriss Vipers Rīgā pēc 1924. gada
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Maskava}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 24
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Krievs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
[[Maskavas Universitāte]]
[[Latvijas Mākslas akadēmija]]
|     alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
|        zinātne = Vēsture, Mākslas vēsture
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Atzinības Krusts]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Sviestmaizes-kaķa paradokss''' ir humoristisks [[paradokss]], kas ir [[ironija|ironiska]] kombinācija no diviem izteikumiem:

sentences: '''Kulta filma''' ir [[kinofilma]], kas ir ieguvusi specifisku un uzticīgu fanu grupu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.allmovie.com/glossary/term/cult+film%2C+movie |title=All Movie Guide glossary |access-date={{dat|2011|07|15||bez}} |archive-date={{dat|2010|04|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100407181945/http://www.allmovie.com/glossary/term/cult+film,+movie }}</ref> Bieži vien kulta filmas nav populāras, ja neskaita to nelielās [[fandoms|fanu bāzes]], taču ir bijuši izņēmumi, kas ir iecienīti plašākā auditorijas lokā (piemēram, filmas "[[Cīņas klubs (filma)|Cīņas klubs]]" un "[[Žokļi (filma)|Žokļi]]"). Daudzas kulta filmas ir šķērsojušas savu sākotnējo kulta statusu un kļuvušas par kinoklasikām (piemēram, filmas "[[Dzīvo miroņu nakts]]" un "[[Klerki]]"), taču citas tiek atzītas par "tik sliktām, ka ir labas" un netiek plaši atzītas (piemēram, filma ''[[Plan 9 from Outer Space]]''). Kulta filmas bieži kļūst par plaukstošas, apmātas un komplicētas fanu subkultūras avotu. Šī iemesla dēļ tās tiek salīdzinātas ar [[kults|kultiem]]. Ne katra filma ar uzticīgu fanu bāzi ir kulta filma. Parasti kulta filmas ir filmas, kas nav īpaši populāras, bet skatītāju loks, kas filmu ir redzējuši un kam tā patīk, izceļas ar īpašu fanātismu. Kulta filmas bieži vien ir ekscentriskas, neseko ierastajiem kino standartiem un apskata tēmas, kas netiek uzskatītas par populārām. Arī kritiķu attieksme pret daudzām kulta filmām ir divdomīga, jo filmu veidotāji bieži noraida parastos stāsta stāstīšanas veidus un tehniskos risinājumus.<ref>Cult films at [http://www.filmsite.org/cultfilms.html Film site]</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Planck|Planck}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Makss Planks
|     vārds_orig = ''Max Planck''
|         attēls = Max Planck.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Ķīle|Ķīlē]], [[Holšteinas hercogiste|Holšteinas hercogistē]] (tagad [[Vācija]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1947
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Getingene|Getingenē]], [[Rietumvācija|VFR]]
|   dzīves_vieta = [[Vācija]]/[[Rietumvācija|VFR]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Emma un Jūliuss Vilhelms Planki
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Minhenes Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1918)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name                   = Tbilisi
|official_name            = თბილისი
|settlement_type        = galvaspilsēta
|image_skyline          =
|image_caption          =
|imagesize              = 250px
|image_flag             = Flag of Tbilisi.svg
|image_seal             = Seal of Tbilisi, Georgia.svg
|seal_size              = 70px
|pushpin_map            = Gruzija
|subdivision_type       = Valsts
|subdivision_name       = {{GEO}}
|established_title      = Dibināta
|established_date       = [[458. gads|458]]. gadā
|leader_title           = Mērs
|leader_name            = Giorgi Ugulava
|area_magnitude         =
|area_total_km2         = 726
|area_land_km2          =
|area_water_km2         =
|population_as_of       = 2010. gadā
|population_footnotes   =
|population_total       = 1152500
|population_metro       = 1485293
|population_density_km2 = auto
|timezone               = [[UTM|GMT]]
|utc_offset             = +4
|timezone_DST           = nav
|utc_offset_DST         = +4
|latd=41 |latm=43 |lats= |latNS=N
|longd=44 |longm=47 |longs= |longEW=E
|elevation_footnotes    =
|elevation_m            =
|elevation_max_m        = 770
|elevation_min_m        = 380
|website                = {{URL|http://www.tbilisi.gov.ge/}}
|footnotes              =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Bothriolepis canadensis, armoured division.jpg
| att_nosaukums = ''[[Bothriolepis canadensis]]'' fosilija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|         kārta = Euantiarcha
|      kārta_lv = Īstie antiarhi
|        dzimta = Bothriolepididae
|     dzimta_lv = Botriolepidīdi
|         ģints = Bothriolepis
|      ģints_lv = Botriolepji
|   kategorijas = nē
| binomial =Bothriolepis <small>Eichwald 1840</small>
}}
'''Botriolepji''' (''Bothriolepis'') ir izmirusi [[Antiarhi|antiarhu]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] ģints, kas [[Devons|devona]] periodā bija plaši izplatīta visā pasaulē ar lielāko sugu skaitu antiarhu starpā. Ģinti pirmo reizi aprakstīja un nosaukumu deva [[Eihvalds]] 1840. gadā. Nosaukums Bothriolepis veidots no [[Grieķu valoda|grieķu]] vārdiem ''βόθρος'' — bedrīte un ''λεπῐ́ς'' — zvīņas, sakarā ar bedrainu ornamentējumu uz kaula bruņu plātnēm. Ģints tipveida suga ir ''Bothriolepis ornata''. Ģints ir plaši sastopama [[Latvija]]s devona nogulumos.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Seneka Jaunākais
|     vārds_orig    = ''Seneca minor''
|         attēls    =Duble_herma_of_Socrates_and_Seneca_Antikensammlung_Berlin_07.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = ap [[4 p.m.ē.]]
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Kordova (Spānija)|Kordova]], [[Romas impērija]]
({{ESP}})
|      m_dat_alt    = [[65]]
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = pie [[Roma]]s, [[Romas impērija]]
({{ITA}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[romiešu literatūras sudraba laikmets]]
|          žanri    = [[traģēdija]]
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = Mēdeja (''Medea'')
|    ietekmējies    = [[Eiripīds]], [[Vergīlijs]], [[Ovidijs]]
|     ietekmējis    = [[Viljams Šekspīrs]], [[Pjērs Korneijs]], [[Žans Rasins]]
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aktinolīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts, kalcija [[amfibols]]
|ŠtruncaID=8/F.10-20
|ķīm_formula=Ca2(MgFe)5Si8O22(OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļš, zaļganmelns, zaļi pelēks, melns
|svītra=Balta
|habituss=Plāni asmeņveida kristāli, šķiedraini agregāti, radiāli adatveida kristālu agregāti
|skaldnība=Labi izteikta vienā virzienā
|lūzums=Adatains, skabargains
|cietība=5—6
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,613—1,646 nβ = 1,624—1,656 nγ = 1,636—1,666
|pleohroisms=ir
|blīvums=3,07
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Anemone sylvestris 210407.jpg
|       att_izmērs =230px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Anemone sylvestris|Meža vizbulis}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Ranunculales
|         rinda_lv =Gundegu rinda
|           dzimta =Ranunculaceae
|        dzimta_lv =Gundegu dzimta
|            ģints =Anemone
|         ģints_lv =Vizbuļi
|             suga =A. sylvestris
|          suga_lv =Meža vizbulis
|         binomial =Anemone sylvestris L.
}}
'''Meža vizbulis''', '''Daugavas vizbulis''' jeb '''Daugavas anemone''' ({{val|la|Anemone sylvestris}}) ir daudzgadīgs [[gundegu dzimta]]s lakstaugs. Tas ir lielākais no Latvijā sastopamajiem vizbuļiem.

sentences: '''Borščs''' ({{val|uk|борщ}}, {{val|ru|борщ}}, {{val|pl|barszcz}}, {{val|ro|borş}}) ir [[slāvi|austrumslāvu]] izcelsmes [[zupa]], kas ir populāra vairākās [[Austrumeiropa|Austrum-]] un [[Centrāleiropa]]s valstīs. Boršča izcelsmes vieta nav zināma,<ref>[http://rusarch.ru/rabinovich4.htm Рабинович М. Г. ''Очерки материальной культуры русского феодального города'']. — М., 1988.</ref> bet parasti uzskata, ka tas radies vai visticamāk, ka radies pašreizējās [[Ukraina]]s teritorijā.<ref name="britannica" /><ref>[https://books.google.com/books?id=c4kvrPEweOcC&pg=PA65 ''Culture and Customs of Russia'']. Schultze, Sydney (2000). Greenwood Publishing Group. pp. 65–66. ISBN 978-0-313-31101-7.</ref><ref>''Marks, Gil'' (2010). [https://books.google.com.ua/books?id=gFK_yx7Ps7cC&lpg=PP1&hl=uk&pg=PT261#v=onepage&q&f=false «Borscht»]. Encyclopedia of Jewish Food. Hoboken: John Wiley & Sons. pp. 196—200. ISBN 978-0-470-39130-3.</ref><ref>[https://www.historytoday.com/archive/historians-cookbook/russia-borscht "From Russia with Borscht"]. Lee, Alexander (August 2018). ''History Today''. 68 (8).</ref><ref>[https://web.archive.org/web/20190912004114/http://2tq.ru/slovary/borsch.html Борщ] // Российский гуманитарный энциклопедический словарь. — М.; СПб.: ВЛАДОС, 2002. — 688 с. — ISBN 5-8465-0022-6. {{krieviski}}</ref> Mūsdienās tas kļuvis par vienu no [[ukraiņu virtuve]]s simboliem.<ref>[https://web.archive.org/web/20190620092941/http://www.langet.ru/html/b/bor1.html Похлёбкин В. В. Борщ // Кулинарный словарь.] — М.: Э, 2015. — С. 42—43.</ref><ref name="Art18">Артюх Л. Ф. [http://www.history.org.ua/?termin=1.%204.%204 Україна, держава: харчування та їжа] // Енциклопедія історії України: Україна—Українці. Кн. 1 / Редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. Інститут історії України НАН України. — К.: В-во «Наукова думка», 2018. — 608 с.</ref>

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
|name                = Metamorfozes
|image               = Hayden White 11.jpg
|image_size          = <!-- custom size for image (defaults to 220px)   -->
|caption             = 1556. gada izdevuma vāks<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Hayden White Rare Book Collection|url=http://library.ucsc.edu/special-collections-exhibits|publisher=University of California, Santa Cruz|accessdate=15 April 2013|archive-date={{dat|2015|04|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150418114331/http://library.ucsc.edu/special-collections-exhibits}}</ref>
|author              = [[Ovidijs]]
|title_orig          = ''Metamorphoseon libri''
|pub_date            = 8. gads m.ē.
|language            = Latīņu
|genre               =
}}
'''"Metamorfozes"''' ({{val|la|Metamorphōseōn librī}}) ir romiešu dzejnieka [[Ovidijs|Ovidija]] [[poēma]]. Tā tiek uzskatīta par viņa labāko darbu. Darbs sastāv no vairāk par 250 mītiem, kas apkopoti 15 grāmatās. Mīti ir par laikposmu no pasaules radīšanas līdz [[Jūlijs Cēzars|Jūlija Cēzara]] valdīšanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Polyommatus icarus 001.JPG
| att_nosaukums = Tēviņš
| attēls2 =Polyommatus icarus-02 (xndr).jpg
|| att2_nosaukums = Mātīte
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Lepidoptera
| kārta_lv = Zvīņspārņi
| dzimta =Lycaenidae
| dzimta_lv =Zeltainīšu dzimta
| apakšdzimta = Polyommatinae
| apakšdzimta_lv = Zilenīšu apakšdzimta
| ģints = Polyommatus
| ģints_lv = Zilenīši
| suga =Polyommatus icarus
| suga_lv = Parastais zilenītis
| binomial = Polyommatus icarus
| autors =[[Rottemburg]], 1775
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Papilio arion''
*''Glaucopsyche arion''
*''Maculinea arion''
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Tetjana Lavrenčuka
 |       piktogramma_1 = Wrestling pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Cīņas sports
 |          vārds_orig = ''Тетяна Лавренчук''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1993|3|3}}
 |             dz_viet = {{vieta|Ukraina|Žitomiras apgabals|Baranivkas rajons|Ostrožoka}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |         dzīvesvieta =
 |              garums = {{mērv|cm=159}}
 |               svars = {{mērv|kg=58}}
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{UKR}}
 |        sporta veids = [[Cīņas sports]]
 |               klubs =
 |          disciplīna = Brīvā cīņa
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība =
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = S
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{Medal|Competition|[[Eiropas spēles]]}}
{{Medal|Silver|[[2015. gada Eiropas spēles|Baku 2015]]|[[Cīņas sports 2015. gada Eiropas spēlēs|līdz 58 kg]]}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts cīņas sportā|Eiropas čempionāti]]}}
{{Medal|Bronze|[[2013. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā|Tbilisi 2013]] |līdz 59 kg}}
}}
'''Tetjana Lavrenčuka''' ({{val|uk|Тетяна Вікторівна Лавренчук}}; dzimusi {{dat|1993|3|3}}) ir ukraiņu [[Brīvā cīņa|brīvā stila]] [[cīkstone]], [[Eiropas spēles|Eiropas spēļu]] un [[Eiropas čempionāts cīņas sportā|Eiropas čempionāta]] medaļniece.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://esu.com.ua/search_articles.php?id=52735 |title=Лавренчук Тетяна Вікторівна |accessdate=2020-04-25 |work= |publisher=esu.com.ua/ |date= |language=uk }}</ref>

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences: '''Ahtems Seitablajevs''' ([[Krimas tatāru valoda|krimas tatāru]]:  ''Ahtem Şevket oğlu Seit-Abla'', [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Ахтем Шевкетович Сеітаблаєв'', dzimis [[1972. gads|1972]]. gada [[11. decembris|11. decembrī]] [[Jangijula|Jangijulā]], [[Taškentas apgabals|Taškentas apgabalā]], [[Uzbekijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] izcelsmes [[Ukraina|Ukrainas]] aktieris un režisors.

sentences: '''Zeva statuja''' ir viens no [[septiņi pasaules brīnumi|septiņiem pasaules brīnumiem]]. To veidoja grieķu skulptors [[Feidijs]] apmēram 432. gadā p.m.ē. Zeva statuja atradās [[Zeva templis|Zeva templī]] [[Olimpija|Olimpijā]], [[Grieķija|Grieķijā]]. Statuja bija 12 metrus augsta, tā bija izgatavota no ziloņkaula un ar zeltu pārklātas bronzas. Detalizēts statujas apraksts saglabājies no [[2. gadsimts|2. gadsimta]] ceļotāja Pausanija pierakstiem. 5. gadsimtā Zeva statuja tika pārvesta uz [[Austrumromas impērija|Bizantiju]], kur nezināmu iemeslu dēļ 5.—6. gadsimtā gāja bojā.

sentences:
'''Ekvinokcija''' ({{val|la|aequus}} — ‘vienāds’; ''nox'' — ‘nakts’) jeb '''vienādības''' ir brīdis, kad [[Saule]]s centrs šķērso debess [[ekvators|ekvatoru]]. Uz Zemes šāds brīdis ir divas reizes gadā. Pirmo reizi ekvinokcija ir [[marts|martā]] ([[20. marts|20.]] vai [[21. marts|21. martā]]), ko dēvē par [[pavasaris|pavasara]] ekvinokciju, bet otro reizi — [[septembris|septembrī]] ([[22. septembris|22.]] vai [[23. septembris|23. septembrī]]), ko dēvē par [[rudens]] ekvinokciju. Ekvinokcijas brīdī [[terminators (astronomija)|terminators]] iet caur abiem Zemes [[ģeogrāfiskais pols|poliem]], bet [[diena]]s un [[nakts]] ilgumi ir aptuveni vienādi.
Ekvinokcijas brīdī iestājas astronomiskais [[pavasaris]] vai astronomiskais [[rudens]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Pentti Linkola''
| attēls =Pentti Linkola 2.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Penti Linkola 2011. gadā
| dz_gads =1932
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =7
| dz_vieta ={{vieta|Somija|Helsinki}}
| m_gads =2020
| m_mēnesis=4
| m_diena=5
| m_vieta ={{vieta|Somija|Valkeakoski}}
| pilsonība =
| tautība =[[somi|soms]]
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[envaironmentālisms]], [[dziļā ekoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = [[Eino Leino balva]] (1983)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Karlo Penti Linkola''' ({{val|fi|Kaarlo Pentti Linkola}}; dzimis {{dat|1932|12|7}}, miris {{dat|2020|4|5}})<ref name="Yle">{{ziņu atsauce |title=Luonnonsuojelija Pentti Linkola on kuollut |url=https://yle.fi/uutiset/3-11293151 |publisher=Yleisradio |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi}}</ref><ref name=il>{{ziņu atsauce |title=Pentti Linkola 1932-2020: Äärimmäinen luonnonsuojelija ei säästänyt itseään – ihmisten vihaajaksi luultu erakko oli loistava seuramies |url=https://www.iltalehti.fi/kotimaa/a/0d02380b-5fdb-4d05-87e2-e4ac8b93fb47 |publisher=Iltalehti |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |title=Pentti Linkola kuoli kotonaan nukkuessaan, vielä viikko sitten hän osallistui kokoukseen, suunnitteli metsien suojelua – ja odotti, milloin linnut alkavat taas laulaa |url=https://www.aamulehti.fi/a/0e9861e4-95cf-4db6-8dcd-e20f42aa1492 |publisher=Aamulehti |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi |archive-date={{dat|2020|04|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200406105755/https://www.aamulehti.fi/a/0e9861e4-95cf-4db6-8dcd-e20f42aa1492 }}</ref> bija somu [[dziļā ekoloģija|dziļais ekologs]],<ref>Mika LaVaque-Manty, "Arguments and fists: political agency and justification in liberal theory", Routledge, 2002, [https://books.google.com/books?id=eOGHPaT9FWIC&pg=PT159 p. 159].</ref> [[ornitoloģija|ornitologs]],<ref name ="Harris">{{grāmatas atsauce |last= Harris|first=Paul G.|date=2009 |title=Environmental Change and Foreign Policy: Theory and Practice|publisher=[[Routledge]]|page=[https://books.google.com/books?id=HQl5AgAAQBAJ&pg=PT125 125] |isbn=9781134014811}}</ref> polemists, rakstnieks un makšķernieks. Viņš plaši rakstīja par savām idejām un Somijā bija ievērojams domātājs.<ref>Henry Minde, Svein Jentoft, Harald Gaski, "Indigenous peoples: self-determination, knowledge, indigeneity", Eburon Uitgeverij B.V., 2008, [https://books.google.com/books?id=aVJyN5ZAHeUC&pg=PT100 p. 100].</ref><ref name="Schoolfield">George C. Schoolfield, "A history of Finland's literature", U of Nebraska Press, 1998, [https://books.google.cz/books?id=J9Dctlzud-EC&pg=PT271 p.271].</ref> No 1959. līdz 1995. gadam Linkola bija kaislīgs vissezonas makšķernieks. Viņš makšķerēja [[Keitele]]s, [[Peijenne]]s ezeros un [[Somu līcis|Somu līcī]], bet kopš 1978. gada viņš makšķerēja [[Vanajavesi]] ezerā.<ref>Turtiainen, Pekka: ''Kalastaja''. [[Sääksmäki]]: Voipaalan taidekeskus, 2015.</ref>

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|         name = Starptautiskā telekomunikāciju savienība
|        image =
|      caption =
|         size =
| abbreviation = ITU; UIT
|         type = [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] aģentūra
|       status = aktīva
| leader_title = Vadītājs
|  leader_name = {{nobr|{{flaga|Ķīna}} Houliņs Džao}}
|    formation = {{dat|1865|5|17||bez}}
|      website = {{URL|http://www.itu.int/}}
| headquarters = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Deivids Hjūms
|          vārds_orig = David Hume
|              attēls = David Hume.jpg
|          att_izmērs = 220px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1711
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Edinburga]], [[Skotija]]
|              m_gads = 1776
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 25
|             m_vieta = [[Edinburga]], [[Skotija]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[skoti|skots]]
|            paraksts =
|               skola = [[Skotu apgaismība]], [[empīrisms]], [[naturālisms (filozofija)|naturālisms]], [[skepticisms]], [[utilitārisms]], [[klasiskais liberālisms]]
|           intereses = [[Epistemoloģija]], [[loģika]], [[metafizika]], [[prāta filozofija]], [[ētika]], [[estētika]], .
|              idejas =
|          alma_mater = [[Edinburgas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Džons Loks]], [[Džordžs Bērklijs]], [[Frensis Hatčesons]], [[Īzaks Ņūtons]]
|          ietekmējis = [[Ādams Smits]], [[Ādams Fergusons]], [[Imanuels Kants]], [[Džeremijs Bentams]], [[Džeimss Medisons]], [[Aleksandrs Hamiltons]], [[Ogists Konts]], [[Viljams Džeimss]], [[Čārlzs Darvins]], [[Bērtrands Rasels]], [[Tomass Hakslijs]], [[Džons Stjuarts Mills]], [[Alberts Einšteins]]
|               darbi = [[Traktāts par cilvēka dabu]], [[Pētījums par cilvēka sapratni]]
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Pilosella aurantiaca 113832641.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = [[Oranžā pamauraga]] (''Pilosella aurantiaca'')
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjzieži
| dzimta_r = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Pilosella
| ģints_lv = Pamauragas
| binomial = Pilosella
| autors = Hill
}}
'''Pamauragas''' ({{val|la|Pilosella}}) ir [[kurvjziežu dzimta]]s augu ģints. Dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija]]s [[Mērenā josla|mērenajā joslā]] un [[Āfrika]]s ziemeļrietumos, taču sugas ir introducētas arī citviet pasaulē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30065694-2|title=Pilosella Hill {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-03|language=en}}</ref> Pamauragas ir tuvu radniecīgas [[Mauragas|mauragām]] (''Hieracium''), reizēm tās uzskata par mauragu apakšģinti.<ref name=P>N. Priedītis ''Enciklopēdija Latvijas augi''. Rīga : Gandrs, 2014. 620. lpp. ISBN 978-9934-8015-2-5</ref> Ja pamauragas apskata kā atsevišķu ģinti, tajā ir klasificētas vairāk nekā 250 sugas.<ref name=":0" />

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļmaķedonijā dzimušie]]
[[Kategorija:Skopje]]
{{catmore|Skopje}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Kangaroo and joey03.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = [[Austrumu pelēkais ķengurs]] (''Macropus giganteus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Diprotodontia
| kārta_lv=Diprotodonti
| apakškārta=Macropodiformes
| apakškārta_lv=Ķengurveidīgie
| dzimta=Macropodidae
| dzimta_lv=Ķenguru dzimta
| kategorijas=nē
}}

sentences:
Nosaukums
Iprīts

Ķīmiskā formula	ClCH2CH2SCH2CH2Cl

[[Molmasa]]	159 g/mol

[[Blīvums]]
1270 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]] 	14 °C

[[Viršanas temperatūra]] 	217 °C

sentences:
{{kosmosā}}
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Lorela O'Hara
|          vārds_orig = ''Loral O'Hara''
|              attēls = Expedition 68 Press Conference (NHQ202209200018).jpg
|          att_izmērs = 300px
|       att_nosaukums = L. O'Hara 2022. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1983
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = [[Hjūstona]], [[Teksasa]], {{USA}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = S
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = pašlaik kosmosā
| kos_iesaukums = 2017. gads
| kos_misija = 1. [[SKS 69. ekspedīcija|SKS-69]], [[SKS 70. ekspedīcija|SKS-70]]
| kos_kuģi = ''[[Sojuz MS-24]]''
}}
'''Lorela Ešlija O'Hara''' (''Loral Ashley O'Hara''; dzimusi {{dat|1983|5|3}}) ir ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronaute]], inženiere.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aksaīts
|attēls=
|klase=Borāts
|ŠtruncaID=5/H.17-30
|ķīm_formula=MgB6O7(OH)6·2(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsains, gaišpelēks, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Labi izteikta
|lūzums=
|cietība=2,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.472 nβ = 1.503 nγ = 1.526
|pleohroisms=-
|blīvums=1,99
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vadoņa bērnība
| attēls                   =  The Childhood of a Leader poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Childhood of a Leader''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 =
* [[Breidijs Korbets]]
| producents               =
* [[Antuāns de Klermonts-Tonners]]
* [[Kriss Koens]]
* [[Rons Kērtiss]]
* [[Helēna Danielsone]]
* Breidijs Korbets
* [[Mona Fastvolda]]
* [[Istvans Meidžors]]
| scenārija autors         =
* Breidijs Korbets
* Mona Fastvolda
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Laiems Kaninghems]]
* [[Steisija Mārtina]]
* [[Toms Svīts]]
* [[Berenise Bežo]]
| mūzika                   = [[Skots Vokers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bow and Arrow Entertainment]]''
* ''[[FilmTeam]]''
* ''[[Hepp Film]]''
* ''[[Media Capital]]''
* ''[[MACT Productions]]''
* ''[[Unanimous Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC FIlms]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|9|5|Venēcijas filmu festivāls|2016|7|22|ASV|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/childhood-leader-2015|title=The Childhood of a Leader|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 3, 2019|archive-date={{dat|2018|03|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180304173611/http://www.bbfc.co.uk/releases/childhood-leader-2015}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljomi}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|213,000}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vadoņa bērnība"''' ({{val|en|The Childhood of a Leader}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Breidijs Korbets]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Laiems Kaninghems]], [[Steisija Mārtina]], [[Toms Svīts]] un [[Berenise Bežo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|5||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''7. augusts''' ir gada 219. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. (220. [[garais gads|garajā gadā]]) Līdz gada beigām ir atlikušas 146 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Dasyurus_maculatus.jpg
| att_nosaukums =[[Plankumainais caunsomainis]]
(''Dasyurus maculatus'')
| att_izmērs=250px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Dasyuromorphia
| kārta_lv=Plēsīgie somaiņi
| iedalījums=
* [[Nambatu dzimta]] (''Myrmecobiida'')
* [[Plēsējsomaiņu dzimta]] (''Dasyuridae'')
* †[[Vilksomaiņu dzimta]] (''Thylacinidae'')
| binomial=Dasyuromorphia ([[Theodore Gill|Gill]], 1872)
| kategorijas=nē
}}

sentences: '''Mājsaimniecība''' ir viens vai vairāki cilvēki, kas dzīvo vienā mājoklī un kopīgi sedz izdevumus.<ref>Centrālā Statistikas Pārvalde [https://www.csb.gov.lv/lv/statistika/statistikas-temas/socialie-procesi/mba/tabulas/metadati-majsaimniecibu-budzets-un-paterina-izdevumi Mājsaimniecību budžets un patēriņa izdevumi]</ref> Mājsaimniecības kā analīzes pamatvienību izmanto daudzos [[socioloģija|socioloģiskos]], [[mikroekonomika|mikroekonomiskos]] un valsts pārvaldes modeļos<ref>Ranasinghe ,WC and Hemakumara, GPTS(2018), [http://rjs.ruh.ac.lk/index.php/rjs/article/view/174 Spatial modelling of the householders' perception and assessment of the potentiality to improve the urban green coverage in residential areas: A case study from Issadeen Town Matara] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180803074300/http://rjs.ruh.ac.lk/index.php/rjs/article/view/174 |date={{dat|2018|08|03||bez}} }}, Sri Lanka, Ruhuna Journal of Science,Vol 9(1);</ref> un tās spēlē svarīgu lomu ekonomikā un mantošanas likumdošanā.<ref>Arthur O'Sullivan, Steven M. Sheffrin. [https://www.savvas.com/index.cfm?locator=PSZu4y&PMDbSiteId=2781&PMDbSolutionId=6724&PMDbSubSolutionId=&PMDbCategoryId=815&PMDbSubCategoryId=24843&PMDbSubjectAreaId=&PMDbProgramId=23061 Economics: Principles in action] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161220014709/https://www.savvas.com/index.cfm?locator=PSZu4y&PMDbSiteId=2781&PMDbSolutionId=6724&PMDbSubSolutionId=&PMDbCategoryId=815&PMDbSubCategoryId=24843&PMDbSubjectAreaId=&PMDbProgramId=23061 |date={{dat|2016|12|20||bez}} }}. Upper Saddle River, New Jersey 07458 : Prentice-Hall, 2003. 29. lpp. {{ISBN|978-0-13-063085-8}}</ref>

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-tirozīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C9H11NO3
|molmasa=181,19
|blīvums=1456
|kušanas temperatūra=295 °C (lēni karsējot; sadalās)
343 °C (ātri karsējot; sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,66
}}
'''Tirozīns''' ('''''Tyr''''', 2-amino-3-(4-hidroksilfenil)-propānskābe, β-''p''-oksifenilalanīns, C9H11NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tirozīns pieder pie aromātiskajām aminoskābēm un atšķiras no [[fenilalanīns|fenilalanīna]] tikai ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] pie benzola gredzena. Tirozīns kristalizējas no ūdens kā zīdaini, bezkrāsaini adatveida kristāli.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Annas pagasts
| karte             = Annas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Alūksnes novads
| centrs2           = [[Anna (ciems)|Anna]]
| platība           = 52,61
| iedzīvotāji       = 463<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|06|25||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 463 / 52.61 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Annenhof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Анненская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      = #FFA3A3
| nosaukums             = Piena svētki
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Jelgava 2014 Visparejie Latvijas piena maizes un medus svetki.jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Medus un bites svētku tirgū Jelgavā.
| oficiālais_nosaukums  = Vispārējie Latvijas piena, maizes un medus svētki 2014.
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = augusts
| svinību_laiks         =
| biežums               = Katru gadu
| saistīts_ar           = Latvijas pārtikas preču popularizēšana
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kanaverala rags
|vietējais nosaukums =''Cape Canaveral''
|attēls              = Cape canaveral.jpg
|attēla paraksts     = Kanaverala raga satelītaina
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = ASV#Florida
|reljefa_karte       = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|izvietojums         =
|apskalo             = [[Atlantijas okeāns]]
|atdala              =
|atdala1             =
|latd=28|latm=28|lats= 30|latNS=N
|longd=80|longm=33|longs=10|longEW=W
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{USA}}
|valsts adm vienības tips1 = Pavalsts
|valsts adm vienība1       = [[Florida]]
|valsts adm vienības tips2 = Rajons
|valsts adm vienība2       =
|piezīme =
}}
'''Kanaverala rags''' ({{val|en|Cape Canaveral}}) ir [[zemesrags]] [[Florida]]s austrumu piekrastē, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. No 1964. līdz 1973. gadam dēvēts par '''Kenedija ragu''' (''Cape Kennedy''). Izvietojies [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] krastā austrumos no [[Merita]]s salas. Zemesraga apvidus tiek dēvēts par Kosmosa krastu (''Space Coast'') — tur atrodas divi amerikāņu [[kosmodroms|kosmodromi]] — [[Kenedija Kosmosa centrs]] un [[Kanaverala raga Kosmosa spēku stacija]]. No šiem kosmodromiem veikta lielākā daļa ASV kosmosa lidojumu.

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Alabama
Alabama
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Montgomeri]]
| pilsēta = [[Birmingema (ASV)|Birmingema]]
| iestāšanās = [[1819]]. gada [[14. decembris]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = AL US-AL
| mājaslapa = [http://www.alabama.gov www.alabama.gov]
| iedzgads = 2010
| iedzīvotāji = 4 779 736
| iedzīvotājiV = 23
| iedzblīvums = 33,84
| iedzblīvumsV = 26
| ieņēmumi = 38 111
| ieņēmumiV = 43
| rase = baltādainie — 72,14%
melnādainie — 26,70%
| reliģija = 92% — kristieši, no tiem 80% protestanti
| platība = 135 765
| platībaV = 30
| garums = 531
| platums = 306
| ūdens = 3,20
| augstums = Čeahas kalns, 734
| Vaugstums = 152
| Zaugstums = 0
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Leimaņu pagasts
| karte             = Leimaņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Leimaņu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Leimaņu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Mežgale
| platība           = 101,73
| iedzīvotāji       = 564<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 564 / 101.73 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Aizliegtā pilsēta
| image       = Forbidden City Courtyard.jpg
| imagesize   = 300px
| caption     =
| Country     = {{CHN}}
| Location    = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
| Type        = Kultūra
| Criteria    = i, ii, iii, iv
| ID          = 439
| Region      = Āzija un Klusā okeāna reģions
| Year        = 1987
| Session     = 11
| Extension   = 2004
| Danger      =
| map_type            = Pekina
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  39 | latm  = 54 | lats  = 53 | latNS  = N
| longd = 116 | longm = 23 | longs = 26 | longEW = E
}}
'''Aizliegtā pilsēta''' ir [[Ķīna]]s imperatoru pils, kas kalpoja kā rezidence imperatoriem no [[Minu dinastija]]s līdz [[Cjinu dinastija]]i. Tā atrodas Ķīnas galvaspilsētas [[Pekina]]s centrālajā daļā, mūsdienās Aizliegtajā pilsētā atrodas Pils muzejs. Aizliegtajā pilsētā imperatori un viņu ģimenes locekļi dzīvoja gandrīz piecus gadsimtus. Objektu būvēja laika posmā no 1406. līdz 1420. gadam.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Midland painted turtle.jpg
| att_nosaukums =[[Rakstainais bruņurupucis]] (''Chrysemys picta'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Testudines
| kārta_lv =Bruņurupuči
| apakškārta=Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta = Testudinoidea
| virsdzimta_lv= Sauszemes bruņurupuču virsdzimta
| binomial =Testudinoidea <small>([[Fitzinger]], 1826)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Sauszemes bruņurupuču virsdzimta''' (''Testudinoidea'') ir viena no [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupuču]] virsdzimtām, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas dzimtas un vairākas izmirušas dzimtas. Šai virsdzimtai pieder lielākā daļa gan [[sauszeme]]s, gan [[saldūdens]], gan daļēji ūdenī mūsdienās dzīvojošo bruņurupuču sugu.<ref name=pal>{{Tīmekļa atsauce |url=http://palaeos.com/vertebrates/chelonii/testudinoidea.html |title=Testudinoidea |access-date={{dat|2013|09|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130804210843/http://palaeos.com/vertebrates/chelonii/testudinoidea.html |archivedate={{dat|2013|08|04||bez}} }}</ref><ref>[http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1055790311004544 Dating cryptodiran nodes: Origin and diversification of the turtle superfamily Testudinoidea]</ref> Attīstoties no daļēji ūdenī dzīvojošiem bruņurupučiem, [[sauszemes bruņurupuču dzimta|sauszemes bruņurupuči]] ir vienīgā grupa, kas piemērojusies dzīvei pilnīgi uz sauszemes.<ref name=pal/>

sentences: '''Kokogles''' ir [[koksne]]s pārogļošanās gala produkts, kas rodas, karsējot koksni bez [[gaiss|gaisa]] piekļuves, [[pirolīze]]s procesā. Ogļu struktūru nosaka pirolīzes procesā izmantotā temperatūra (parasti no 450 līdz 550 °C). Kokogles bieži tiek izmantotas [[grilēšana|grilēšanā]], tāpēc tās dažreiz tiek sauktas arī par '''griloglēm'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Securigera varia 145938672.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Coronilla
| ģints_lv = Vainadzītes
| suga = Coronilla varia
| suga_lv = Mainīgā vainadzīte
| binomial = Coronilla varia
| kategorijas =
| autors = [[Linnejs]]
| sinonīmi = ''Securigera varia''
}}'''Mainīgā vainadzīte''' (''Coronilla varia'') ir [[Vainadzītes|vainadzīšu]] suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. Suga arī ir sastopama [[Latvija]]s teritorijā —  to uzskata par no kultūras vai adventīvā ceļā ieviesušos vietējā florā; tā ir pārsvarā sastopama valsts centrālajā un austrumu daļā. Augi aug skrajos un sausos [[Mežs|mežos]], tomēr biežāk ceļu un [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] malās, pamestos grants karjeros un nezālienēs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/coronilla-varia-l/|title=mainīgā vainadzīte - Coronilla varia L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-31}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Burkholderia cepacia}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Burkholderia cepacia'' komplekss
| attēls = Burkholderia cepacia.jpg
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| klase = Beta Proteobacteria
| kārta = Burkholderiales
| dzimta = Burkholderiaceae
| ģints = ''Burkholderia''
| suga = '''''B. cepacia'' komplekss'''
| binarais = ''Burkholderia cepacia'' complex
| binomial_authority = (Palleroni and Holmes 1981)
 Yabuuchi et al. 1993
| type_species =
[http://www.atcc.org/common/catalog/numSearch/numResults.cfm?atccNum=25416 ATCC 25416]

CCUG 12691 and 13226
 CFBP 2227
 CIP 80.24
 DSM 7288
 HAMBI 1976
 [http://scd.landcareresearch.co.nz/Specimen/ICMP_5796 ICMP 5796]
 JCM 5964
 LMG 1222
 NBRC 14074
 NCCB 76047
 NCPPB 2993
 NCTC 10743
 NRRL B-14810
| sinonīmi = *''Pseudomonas cepacia'' Burkholder 1950
*''Pseudomonas multivorans'' Stanier et al. 1966
*''Pseudomonas cepacia'' (ex Burkholder 1950) Palleroni and Holmes 1981
*''Pseudomonas kingii'' Jonsson 1970
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Vašingtona universitāte Sentluisā
| native_name       = Washington University in St. Louis
| image name = Attēls:WashUShielding.png
| image_size        = 200 px
| latin_name        = Universitas Washingtoniana
| motto             = ''Per veritatem vis''
| established       = 1853.gadā
| type              = Privāta
| endowment         = 5,7 miljardi [[ASV dolārs|US$]] (2013)<ref>[http://wuimc.wustl.edu/Pages/EndowmentStatistics.aspx Total Endowment Market Value as of June 30, 2013]. Washington University in St. Louis Investment Management Company. Retrieved May 10, 2014.</ref>
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        =
| president         =
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    =
| administrative_staff  =
| students          =
| undergrad         =
| postgrad          =
| doctoral          =
| other             =
| location          =
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            =
| colours           =
| athletics         =
| sports            =
| nickname          =
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = [http://www.wustl.edu/ wustl.edu]
| logo              =
| footnotes         =
}}

sentences:
s delta]]
'''Mitrājs''' jeb '''mitrzeme''' ir pārmitra vai ar seklu ūdens slāni klāta teritorija, [[bioma]]. Par mitrājiem uzskata upju [[paliene]]s, zāļu un kūdras [[purvs|purvus]] vai ūdeņu platības — dabiskas vai mākslīgas, pastāvīgas vai pārplūstošas, kurās ir stāvošs vai tekošs ūdens, saldūdens, iesāļš vai sāļš ūdens, t.sk. jūras akvatorijas, kuru dziļums [[paisums|bēguma]] laikā nepārsniedz 6 metrus.<ref>Definīcija [http://www.lvm.lv/lat/lvm/normativie_akti/starptautiskie_akti/?doc=100 1971. gada 2. februāra Konvencijā par starptautiskas nozīmes mitrājiem, īpaši kā ūdensputnu dzīves vidi] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20071218053507/http://www.lvm.lv/lat/lvm/normativie_akti/starptautiskie_akti/?doc=100 |date={{dat|2007|12|18||bez}} }}</ref> Mitrājiem ir liela nozīme noteces regulēšanā, ūdeņu attīrīšanā un dabas bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā.

sentences: '''Toli dzeivoj''' ir [[dainas|latgaliešu tautasdziesma]] [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] apdarē, ko [[VII Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Septītajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1931. gadā atskaņoja  [[Latgale]]s jauktie kori [[Emilis Melngailis|Emīla Melngaiļa]] vadībā.

sentences: '''Sponsors''' (no {{val|la|spondeo}} — ‘galvo, garantē’) ir [[Fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kas finansē kādu konkrētu pasākumu. Sponsors atšķirībā no [[Investors|investora]] piešķir finansējumu bez mērķa gūt ienākumus no ieguldījuma.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tētuks
| attēls                   = Big Daddy film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Big Daddy''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Deniss Dugans]]
| producents               =
* [[Allens Koverts]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
| scenārija autors         =
* [[Tims Hērlihijs]]
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Stīvs Frenkss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Džoija Lorēna Adamsa]]
* [[Džons Stjuarts]]
* [[Robs Šneiders]]
* [[Kouls Sprouss]]
* [[Dilans Sprouss]]
* [[Leslija Manna]]
| mūzika                   = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Out of the Blue... Entertainment]]''
* ''[[Jack Giarraputo Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|6|25||bez}}
| ilgums                   = 91 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/big-daddy-1999|title=Big Daddy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 12, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|34,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bigdaddy.htm|title=Big Daddy (1999)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=March 12, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190504173135/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bigdaddy.htm|archivedate={{dat|2019|05|04||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|234,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tētuks"''' ({{val|en|Big Daddy}}) ir 1999. gada komēdija, kuras režisors ir [[Deniss Dugans]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Džoija Lorēna Adamsa]], [[Džons Stjuarts]], [[Robs Šneiders]], [[Kouls Sprouss]], [[Dilans Sprouss]] un [[Leslija Manna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|6|25||bez}}.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Vezuvs
| Nosaukums2       = {{ubl|''Vesuvio''|''Vesuvius''}}
| Photo            = Vesuvius from plane.jpg
| Paraksts         = Skats uz Vezuva krāteri no lidmašīnas
| Augstums         = 1281
| Relatīvais_augstums = 1232
| karte            = Itālija#Kampānija#Eiropa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 40 |latm= 49 |lats= |latNS= N
| longd= 14 |longm= 26 |longs= |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Itālija}}
| Kalnu grēda      = [[Apenīni]]
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = [[1944. gads|1944]]. gadā no 17. līdz 23. martam
}}

sentences: '''Sausais piens''' ir siltā ūdenī šķīdināms [[pulveris]], ko iegūst iztvaicējot pasterizētu [[piens|pienu]], un izmanto [[kulinārija|kulinārijā]], medicīnā, mazuļu pārtikā, kā arī piena ražošanai, jo šis produkts iztvaicēšanas procesā nezaudē savu vērtību. Galvenā priekšrocība — garāks uzglabāšanas termiņš, kas ļauj gan veidot piena rezervi, gan arī atvieglo tā pārvadāšanu.

sentences: '''Klasteru līdzības jeb attāluma mērs''' ir kvantitatīvs lielums, kas [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju analīzē]] raksturo saikni jeb līdzību starp pētāmajiem objektiem. [[Klasteru analīze]] spēj dot atšķirīgus rezultātus vieniem un tiem pašiem [[dati]]em, līdz ar to, lai pareizi izvēlētos līdzības mēru, jānovērtē gan mainīgā veids, gan mērvienību skala, gan pētāmā objekta būtību. Kad dotie dati ir sadalīti klasteros, var aprēķināt to līdzības jeb tuvuma precīzu novērtējumu. Atkarībā no mainīgā veida tiek izdalītas divas attālumu mēru pamatgrupas: mēri mainīgajiem, kas pieder metriskajai skalai<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985.</ref> un mēri bināriem mainīgajiem.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jukatanas pussala
|attēls              = Yucatan peninsula 250m.jpg
|attēla paraksts     = Jukatanas pussalas satelītuzņēmums
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
| map_type    = Meksika#Ziemeļamerika
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums = ''Península de Yucatán''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd=18|latm=51 |latNS=N
|longd=89|longm=08 |longEW=W
|platība             = 181 000
|garums              = 600
|platums             = 275—400
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              = Meksika
|valsts1             = Beliza
|valsts2             = Gvatemala
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        =
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = <!-- [[Merida (Meksika)|Merida]] -->
|piezīme =
}}
'''Jukatanas pussala''' ({{val|es|Península de Yucatán}}) ir [[pussala]] [[Centrālamerika|Centrālamerikā]], ziemeļos no tās atrodas [[Meksikas līcis]], ziemeļaustrumos — [[Jukatanas šaurums]], austrumos — [[Karību jūra]].<ref>{{PZT|312|Jukatana}}</ref> Dienvidrietumos no tās atrodas [[Tevantepekas zemesšaurums]], kas ģeogrāfiski šķir [[Centrālamerika|Centrālameriku]] no [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Omars Haijāms
|    vārds_orig = {{ara|عمر خیام}}
|        attēls = Omar Khayyam2.JPG
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Omara Haijāma portrets
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1048
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 18
|      dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1131
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 4
|       m_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība = persietis
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = [[matemātika]], [[astronomija]], [[dzeja]]
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no = [[Avicenna]]s, [[Al-Horezmī]], [[Eiklīds|Eiklīda]]
|    ietekmējis =
|         darbi =
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Bali_tiger_zanveld.jpg
| att_nosaukums = Nomedīts Bali tīģeris, 1922. gada foto
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Felidae
| dzimta_lv =Kaķu dzimta
| ģints =Panthera
| ģints_lv =Panteras
| suga =Panthera tigris
| suga_lv =Tīģeris
| pasuga =Panthera tigris balica
| pasuga_lv = Bali tīģeris
| binomial =†Panthera tigris balica <small>([[Ernst Schwarz|Schwarz]], 1912)</small>
|kategorijas=nē
| izplatība =

sentences:
{{līdzīgs|Ūra}}
{{Senvietas infokaste
  |name = Urūka
  |native_name = {{ara|وركاء}}
  |alternate_name =
  |image = Uruk Archaeological site at Warka, Iraq MOD 45156521.jpg
  |imagealttext =
  |caption =
  |map_type = Irāka
  |map_alt =
  |map_size =
  |relief = yes
  |latd = 31
  |latm = 19
  |lats = 20
  |latNS = N
  |longd = 45
  |longm = 38
  |longs = 10
  |longEW = E
  |location = {{vieta|Irāka|Semāva}}
  |region = [[Divupe]]
  |type = Pilsētvalsts
  |part_of =
  |length =
  |width =
  |area = 6 km{{sup|2}}
  |height =
  |builder =
  |material =
  |built = 4. gadu tūkstotis p.m.ē.
  |abandoned = ap 700. gadu m.ē.
  |epochs =
  |cultures =
  |dependency_of =
  |occupants =
  |event =
  |excavations =
  |archaeologists =
  |condition =
  |ownership =
  |management =
  |public_access =
  |notes =
}}
'''Urūka''', '''Uruka''' ({{val|sux|Unug}}; {{val|akk|Uruk}}; {{val|he|אֶרֶךְ}}, ''Erech''; {{val|grc|Ὀρχόη / Ὠρύγεια}}, ''Orchoē'' / ''Ōrugeia''; {{val|ar|وركاء}}, {{transl|ar|Warkā'}}) bija [[Šumera]]s [[pilsētvalsts]] [[Divupe|Divupē]] mūsdienu [[Irāka]]s teritorijā. Atradusies [[Eifrata]]s krastā, mūsdienās — apmēram 30 km uz austrumiem no [[Semāva]]s. Viena no lielākajām pilsētām Šumerā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Krotonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H6O2
|molmasa=86,09
|blīvums=1020
|kušanas temperatūra=70 - 73 °C
|viršanas temperatūra=185 - 189 °C
}}
'''Krotonskābe''' (''trans''-2-butēnskābe, cietā krotonskābe, 3-metilakrilskābe, СН3−CH=СН–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Krotonskābe ir balti adatveida kristāli. Krotonskābes nosaukums radies no [[Indija|Indijā]] kultivēta [[eiforbiju dzimta]]s auga ''Croton tiglium'', no kura sēklu eļļas (krotoneļļas) tā iegūta. Krotonskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[izokrotonskābe]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Night Moves''
| operators =
| attēls = Night Moves 1975 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir''
| režisors = [[Arturs Penns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Sjūzena Klārka]]
* [[Dženifere Vorena]]
* [[Melānija Grifita]]
* [[Džeimss Vudss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Night Moves''
| studija = ''Hiller Productions, Ltd. – Layton''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|6|11}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Night Moves''''' ir 1975. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Arturs Penns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Sjūzena Klārka]], [[Dženifere Vorena]], [[Melānija Grifita]] un [[Džeimss Vudss]].

sentences:
[[File:Radiocarbon dating calibration.svg|thumb|''BP'' radiooglekļa datēšanas [[kalibrācija]] ]]
'''Pirms mūsdienām''' ({{val|en|Before Present}} jeb '''BP''') ir laika atskaites mērs, kuru izmanto [[arheoloģija|arheoloģijā]], [[ģeoloģija|ģeoloģijā]] un citās zinātnes nozarēs, lai atzīmētu, ka notikums ir noticis pagātnē. Tā kā "mūsdienu" laiks mainās, tad pieņemts uzskatīt [[1950. gads|1950. gadu]] par mūsdienu atskaites punktu. Tas ir saistīts ar to, ka 1950. gados [[radiooglekļa datēšana]] kļuva praktiski pielietojama.

sentences: {{Commonscat|Nuclear and radiation accidents}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Sicīlijas Diodors
 |    vārds_orig = {{gree|Διόδωρος Σικελιώτης}}
 |        attēls = Diodoro siculo - storico di Agira.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap 90. gadu p.m.ē.
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = [[Adžira]], [[Sicīlija]] (tagad {{ITA}})
 |     m_dat_alt = ap 30. gadu p.m.ē.
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |       zinātne = [[vēsture]], [[ģeogrāfija]]
 |         grāds =
 |  darba_vietas =
 |    akad_amats =
 |    alma_mater =
 |   pasniedzēji =
 | zinātniskie_vadītāji =
 |      studenti =
 |    doktoranti =
 |    sasniegumi = “[[Vēstures bibliotēka]]”
 |   apbalvojumi =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Rabindranats Tagore
|         vārds_orig = রবীন্দ্রনাথ ঠাকুর
|             attēls = Rabindranath Tagore in 1909.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Rabindranats Tagore ap 1915. gadu Kalkutā
|            dz_gads = 1861
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Britu Indija|Kalkuta}}
|             m_gads = 1941
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|Britu Indija|Kalkuta}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = bengālis
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[dramaturgs]], [[rakstnieks]], [[komponists]]
| rakstīšanas valoda = [[bengāļu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = 1913. gadā [[Nobela prēmija literatūrā]]
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences: '''2M1027b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap [[brūnais punduris|brūno punduri]] [[2M1207]], kas atrodas [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura zvaigznājā]], aptuveni 170 [[Gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s. Šī ir viena no pirmajām [[planēta|planētām]], kas nofotografēta [[Infrasarkanais starojums|infrasarkanajā diapazonā]]. Planētu atklāja 2004. gada aprīlī ar VLT teleskopu, kas atrodas ''Paranal'' observatorijā [[Čīle|Čīlē]] un to izdarīja komanda no [[Eiropas Dienvidu observatorija]]s ''Gael Chauvin'' vadībā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ainažu jūrskola
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Heinaste merekooli hoone.JPG
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = Valdemāra 21b, [[Ainaži]], [[Limbažu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.8650832 | latNS  = N
| longd = 24.3604135 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1864.-1914.
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Ainažu jūrskola
|      numurs = 43
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Vēsture
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gabdulla Tukajs
|         vārds_orig = ''Габдулла Тукай''
|             attēls = Tuqay portrait.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1886|4|26}}|{{dat||4|14}}}}
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kazaņas guberņa}}
|          m_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1913|4|15}}|{{dat||4|2}}}} (26 gadu vecumā)
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kazaņas guberņa|Kazaņa}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Tuqay signature.jpg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dzejnieks, literatūrkritiķis, tulkotājs
| rakstīšanas valoda = {{ubl|[[tatāru valoda]]|[[krievu valoda]]}}
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sargies auto!
| attēls                   = Beregis avto poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Берегись автомобиля!''
| žanrs                    = [[Traģikomēdija]]
| režisors                 = [[Eldars Rjazanovs]]
| producents               =
| scenārija autors         = * [[Eldars Rjazanovs]]
* [[Emīls Braginskis]]
| galvenajās lomās         = * [[Inokentijs Smoktunovskis]]
* [[Oļegs Jefremovs]]
* [[Andrejs Mironovs (aktieris)|Andrejs Mironovs]]
* [[Anatolijs Papanovs]]
| mūzika                   = [[Andrejs Petrovs]]
| operators                = * [[Anatolijs Mukasejs]]
* [[Vladimirs Nahabcevs]]
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Mosfilm]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = 1966. gads
| ilgums                   = 90 minūtes
| valsts                   = {{URS}}
| valoda                   = krievu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0060161
}}
'''"Sargies auto!"''' ({{val|ru|Берегись автомобиля!}}) ir 1966. gada [[PSRS|padomju]] filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Eldars Rjazanovs]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Inokentijs Smoktunovskis]], [[Oļegs Jefremovs]], [[Andrejs Mironovs (aktieris)|Andrejs Mironovs]] un [[Anatolijs Papanovs]].

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''SQL injekcija''' ir datorsistēmu ielaušanās veids, kurā uzbrucējs ar klienta tiesībām mēģina piekļūt datubāzei, kas ir dotās [[tīmekļa lapa]]s vai [[lietotne]]s pamatā. Mūsdienās SQL injekcija ir vispopulārākais lietojumprogrammatūru līmeņa uzbrukuma veids. [[SQL]] Injekcijas
pamatā ir nepareizi uzrakstītas programmas vai tīmekļa lietotnes, kas lietotājam ļauj veikt datubāzes vaicājumus, kurus nav paredzējis
programmatūras vai mājaslapas izstrādātājs. Šai situācijai pamatā parasti ir nepietiekoša lietotāju ievadītās informācijas pārbaude,
kuras rezultātā netiek filtrēti SQL īpašie simboli.

sentences:
[[Kategorija:Muzeji pēc tipa]]
[[Kategorija:Māksla]]

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju Rīgā|ciemu Rucavas pagastā|Mangaļi (Rucavas pagasts)}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Mangaļi
| tips                = stacija
| attēls              = Mangaļu stacijas ēka.JPG
| attēla_apraksts     = Mangaļu stacijas ēka
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1872
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Mīlgrāvis, Dzirnupe
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 3 + 9
| adrese              = Mangaļu dzelzceļa stacija,
Vitrupes iela 2, Rīga, LV-1034
| latd  = 57| latm  = 1| lats  = 7.46754| latNS  = N
| longd = 24| longm = 7| longs = 47.57514| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Sarkandaugava (stacija)|Sarkandaugava]] (3 km),
[[Ziemeļblāzma (stacija)|Ziemeļblāzma]] (3 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Vecdaugava (stacija)|Vecdaugava]] (6 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 10
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Gešrībenšteins
| Nosaukums2           = Geschriebenstein
| Photo                = Irottko-kilato-1.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Ungārija#Eiropa
| plat_d = 47 | plat_m  = 21 | plat_s = 10 | plat_NS = N
| gar_d  = 16 | gar_m   = 26 | gar_s  = 02 | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        = jā
| kartes_marķieris     =
| paraksta_novietojums =
| Augstums             = 884
| Relatīvais_augstums  = 397
| Atrašanās vieta      = {{vieta|Austrija|Burgenlande}}
{{vieta|Ungārija|Vašas meģe}}
| Kalnu grēda          = [[Kēšegas kalni]]
| Augstiene            = [[Alpokalja]]
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent         =
| Easiest route        =
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
| Translation          = Aprakstītais akmens
| Language             = vācu, ungāru
| Pronunciation        =
}}

sentences:
, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]).
1. Izvirduma fāze
2. Kalderas iebrukšana
3. Kalderas aizpildīšanās ar pelniem
4. Ezera veidošanās]]
'''Kaldera''' (no {{val|es|caldera}} — ‘katls’) ir liela [[vulkāns|vulkāniskas]] izcelsmes apļveida ieplaka ar stāvām sienām un salīdzinoši līdzenu dibenu. No vulkānu [[krāteris|krāteriem]] un [[mārs|māriem]] kalderas atšķiras ar izmēriem (parasti 1—100 km diametrā)<ref>[http://www.volcano.si.edu/learn_galleries.cfm?p=3 Global Volcanism Program. Types and Processes Gallery]</ref> un morfoloģiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html |title=How Volcanoes Work. Calderas |access-date={{dat|2015|04|13||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150425155847/http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html }}</ref> Pirmoreiz šādu terminu lietojis vācu ģeologs [[Leopolds fon Buhs]] 1815. gadā, aprakstot ceļojumu uz [[Kanāriju salas|Kanāriju salām]], kur aprakstījis Laskanjadas kalderu [[Tenerife]]s salā un Tavurjentes kalderu [[Palma (sala)|Palmas]] salā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Tomass Stērnss Eliots
|     vārds_orig = ''Thomas Stearns Eliot''
|         attēls = T.S. Eliot, 1923.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Sentluisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1965
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}, {{GBR}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods = 1915. — 1965.
|          žanri = [[dzeja]], [[dramaturģija]], [[kritika]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Homērs]], [[Vergīlijs]], [[Bībele]], [[Dante Aligjēri]], [[Viljams Šekspīrs]], [[Semjuels Džonsons]], [[Metjū Arnolds]], [[Žils Laforgs]], [[Viljams Batlers Jeitss]], [[Džons Donns]], [[Šarls Bodlērs]], [[Džozefs Konrads]], [[Alfrēds Tennisons]], [[Džeimss Džordžs Freizers]], [[Ezra Paunds]]
|     ietekmējis = [[Ezra Paunds]], [[Viljams Batlers Jeitss]], [[Harts Kreins]], [[Volless Stīvenss]], [[Marianna Mūra]], [[Vistens Hjū Odens]], [[Teds Hjūdžs]], [[Šeimass Hīnijs]], [[Bobs Dilans]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1948. gada [[Nobela prēmija literatūrā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Tomass Stērnss Eliots''' ({{val|en|Thomas Stearns Eliot}}, {{dat|1888|9|26|N}} — {{dat|1965|1|4|N}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]]-[[angļi|angļu]] [[dzeja|dzejnieks]], [[dramaturģija|dramaturgs]], [[literatūra]]s kritiķis, [[Nobela prēmija]]s literatūrā ieguvējs (1948). Eliots uzskatāms par vienu no izcilākajiem [[modernisms|modernisma]] dzejniekiem.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Berzgales pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Bērzgales pagasts}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Albīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, [[laukšpats]]
|ŠtruncaID=8/J.07-20
|ķīm_formula=NaAlSi3O8
|singonija=[[triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, iezilgana, pelēka, sārta
|svītra=Balta
|habituss=Graudi iežos, nereti redzamas kristāla formas
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba — citā
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas
|cietība=6—6,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,528—1,533 nβ = 1,532—1,537 nγ = 1,538—1,542
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,62
}}

sentences: '''Rembates muižas pils''' bija [[Rembate]]s ({{val|de|Ringmundshof}}) [[muiža]]s kungu māja, kas celta [[19. gadsimts|19. gadsimtā]] vēlīnā [[Klasicisms|klasicisma stilā]] tagadējā [[Lielvārde]]s pilsētā. Līdz mūsdienām ir saglabājies Rembates muižas parks, kas ir valsts nozīmes aizsargājams dabas objekts.

sentences: {{Commonscat|Shooters from Romania|Rumānijas šāvēji}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Krūmiņš
|     vārds_orig =
|         attēls = Jānis Krūmiņš (Pilāts).jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Skrīveru pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|Komunarka (poligons)|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jānis Krūmiņš''', segvārds ''Pilāts'' (1894–1938) bija latviešu [[marksisms|marksists]] un revolucionārs, Latvijas Sociāldemokrātijas Centrālkomitejas Krievijas biroja loceklis (1918).

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieki]]
[[Kategorija:Slepkavību upuri]]
[[Kategorija:Noziegumi]]

sentences:
pie [[Liepāja]]s|thumb|300px]]
'''Jūra''' ir liela [[sālsūdens]] ūdenstilpe, kas saistīta ar [[okeāns|okeānu]], ko parasti no okeāna vairāk vai mazāk atdala [[sauszeme]] un kas no tā atšķiras ar ūdens īpašībām, dzīvajiem organismiem, [[okeāna straume|straumēm]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 211. lpp.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius uvidus G2.2.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. uvidus
| suga_lv =Slapjā pienaine
| binomial =Lactarius uvidus
| sinonīmi =
| kategorijas =nē
}}
'''Slapjā pienaine''' (''Lactarius uvidus'') ir Latvijā reta neliela [[pienaiņu ģints]] [[sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]]. Pastāv iespēja, ka tehniski šī suga ir tuvi radniecisku sugu komplekss, taču līdz sīkākiem pētījumiem tas nav izšķirams.<ref name="Kuo">[http://www.mushroomexpert.com/lactarius_uvidus.html Kuo, M. (2004, September). ''Lactarius uvidus.'' MushroomExpert.Com]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nitroglicerīna struktūrformula

Nitroglicerīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Glicerīna trinitrāts,
1,2,3-trinitroksipropāns
|           CAS numurs = 55-63-0
|      ķīmiskā formula = C3H5N3O9
|              molmasa = 227,0872
|              blīvums = 1130
|  kušanas temperatūra = 13,2 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 50-60 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Nitroglicerīns''' (glicerīna trinitrāts, CH2ONO2CHONO2CH2ONO2), zināms arī kā '''trinitroglicerīns''' (TNG), '''nitro''', '''gliceriltrinitrāts''' (GTN) vai '''1,2,3-trinitroksipropāns''', ir [[Svars|smags]], [[Krāsa|bezkrāsains]], [[Inde|indīgs]], [[Eļļa|eļļains]] sprādzienbīstams [[šķidrums]], ko iegūst, [[Nitrēšana|nitrējot]] [[glicerīns|glicerīnu]]. Nitroglicerīns pieskaitāms pie [[slāpekļskābe]]s [[esteri]]em, jo tā molekulā nitrogrupas −NO2 saistītas ar glicerīnu caur [[Skābeklis|skābekļa]] tiltiņu.

sentences:
[[File:Jauniešu Saeimas pirmā sēde (5792487907).jpg|thumb|Jauniešu Saeimas pirmā sēde]]
'''Jauniešu Saeima''' ir Latvijas Republikas [[Saeima]]s projekts īstenot jauniešu līdzdalību politiskajos procesos. Jauniešiem ir dota iespēja ierosināt un aizstāvēt savas idejas, kā arī iepazīt Saeimas [[deputāts|deputātu]] ikdienu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''BlackBerry''
| operators =
| attēls = Blackberry-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, komēdija, drāma
| režisors = [[Mets Džonsons]]
| producents =
| scenārijs = * Mets Džonsons
* [[Metjū Millers]]
| aktieri = * [[Glens Hauertons]]
* [[Džejs Barušels]]
* Mets Džonsons
| mūzika =
| oriģinālnos = ''BlackBerry''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Elevation Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|2|17|[[73. Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2023|5|12|Kanāda}}
| ilgums = 121 minūte
| valsts = {{CAN}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Blackberry-(2023)#tab=summary |title=Blackberry (2023) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|7|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''BlackBerry''''' ir 2023. gada [[Kanāda]]s biogrāfiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Mets Džonsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Glens Hauertons]], [[Džejs Barušels]] un Mets Džonsons. Filma balstīta uz grāmatu ''Losing the Signal: The Untold Story Behind the Extraordinary Rise and Spectacular Fall of BlackBerry''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Phelsuma lézard.jpg
| att_nosaukums  = [[Madagaskaras dienas gekons]] (''Phelsuma madagascariensis'')
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Phelsuma
| ģints_lv       = Felsumas
| binomial       = Phelsuma, <small>([[John Edward Gray|J. E. Gray]], 1825)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Felsumas''',<ref>Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži. Džeralds Darels. Rīga. Zinātne. 1981</ref> arī '''dienas gekoni''' (''Phelsuma'') ir [[gekonu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kuru pārstāv aptuveni 70 [[suga]]s un pasugas. Atšķirībā no gekonu lielākās daļas, felsumas ir aktīvas diennakts gaišajā laikā.

sentences:
[[Kategorija:Būves pēc tipa]]
[[Kategorija:Monumenti]]

sentences: '''Saistītie dati''' ({{val|en|linked data}}) ir strukturēti, savstarpēji savienoti dati, ko izmanto [[Semantiskie vaicājumi|semantisko vaicājumu]] veikšanai.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mikroskops
| abbreviation = Mic
| name_latin = Microscopium
| RA = 21
| dec = -36
| areatotal = 210
| arearank = 66. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''γ Mic''
| starmagnitude = 4,67
| neareststarname = ''Lacaille 8760''
| stardistance = 12,87
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Mežāzis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Dienvidu Zivs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 45
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Apalačikola
| attēls   = Torreyapark05.jpg
| paraksts    =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Apalachicola watershed.png
| kartes_paraksts   = Apalačikolas baseins
| kartes_izmērs     =
| garums            = 269
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 23
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 23
| caurtece          = 470
| gada_notece       =
| baseins           = 50 505
| baseins_latvijā   =
| satekupes         = [[Čatahūčī]], [[Flinta]]
| ieteka             = [[Meksikas līcis]]
  | sāk_plat_d=30| sāk_plat_m=42| sāk_plat_s=32| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=84| sāk_gar_m=51| sāk_gar_s=51| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=29| iet_plat_m=43| iet_plat_s=36| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=84| iet_gar_m=58| iet_gar_s=39| iet_gar_EW=W
| tek_caur           = {{ASV}}
| baseina_valstis    = {{ASV}}
| pietekas      = [[Čipola]]
}}
'''Apalačikola''' ({{val|en|Apalachicola River}}) ir upe [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidaustrumos, [[Florida]]s štatā.<ref>{{PZT|51}}</ref> Sākas no [[Seminola ezers|Seminola ūdenskrātuves]] uz Floridas un [[Džordžija]]s štata robežas, kur satek [[Čatahūčī]] un [[Flinta]]s upe. Tek dienvidu virzienā un ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]] pie [[Apalačikola (pilsēta)|Apalačikolas]] pilsētas. Kuģojama visā garumā. Nosaukums cēlies no [[apalačikoli|apalačikolu]] indiāņu cilts, kas kādreiz apdzīvojuši šo apvidu.

sentences:
{{0}}[[1A. autobusu maršruts (Tallina)|1A]]{{·}} {{0}}{{0}}[[2. autobusu maršruts (Tallina)|2]]{{·}} {{0}}{{0}}[[3. autobusu maršruts (Tallina)|3]]{{·}} {{0}}{{0}}[[4. autobusu maršruts (Tallina)|4]]{{·}} {{0}}{{0}}[[5. autobusu maršruts (Tallina)|5]]{{·}} {{0}}{{0}}[[6. autobusu maršruts (Tallina)|6]]{{·}} {{0}}{{0}}[[7. autobusu maršruts (Tallina)|7]]{{·}} {{0}}{{0}}[[8. autobusu maršruts (Tallina)|8]]{{·}}
{{0}}{{0}}[[9. autobusu maršruts (Tallina)|9]]{{·}} {{0}}[[10. autobusu maršruts (Tallina)|10]]{{·}} {{0}}[[11. autobusu maršruts (Tallina)|11]]{{·}} {{0}}[[12. autobusu maršruts (Tallina)|12]]{{·}} {{0}}[[13. autobusu maršruts (Tallina)|13]]{{·}} {{0}}[[14. autobusu maršruts (Tallina)|14]]{{·}} {{0}}[[15. autobusu maršruts (Tallina)|15]]{{·}} {{0}}[[16. autobusu maršruts (Tallina)|16]]{{·}}
{{0}}[[17. autobusu maršruts (Tallina)|17]]{{·}} [[17A. autobusu maršruts (Tallina)|17A]]{{·}} {{0}}[[18. autobusu maršruts (Tallina)|18]]{{·}} [[18A. autobusu maršruts (Tallina)|18A]]{{·}} {{0}}[[20. autobusu maršruts (Tallina)|20]]{{·}} [[20A. autobusu maršruts (Tallina)|20A]]{{·}} {{0}}[[21. autobusu maršruts (Tallina)|21]]{{·}} [[21A. autobusu maršruts (Tallina)|21A]]{{·}}
[[21B. autobusu maršruts (Tallina)|21B]]{{·}} {{0}}[[22. autobusu maršruts (Tallina)|22]]{{·}} {{0}}[[23. autobusu maršruts (Tallina)|23]]{{·}} {{0}}[[24. autobusu maršruts (Tallina)|24]]{{·}} [[24A. autobusu maršruts (Tallina)|24A]]{{·}} {{0}}[[25. autobusu maršruts (Tallina)|25]]{{·}} {{0}}[[26. autobusu maršruts (Tallina)|26]]{{·}} [[26A. autobusu maršruts (Tallina)|26A]]{{·}}
{{0}}[[27. autobusu maršruts (Tallina)|27]]{{·}} {{0}}[[28. autobusu maršruts (Tallina)|28]]{{·}} {{0}}[[29. autobusu maršruts (Tallina)|29]]{{·}} {{0}}[[30. autobusu maršruts (Tallina)|30]]{{·}} {{0}}[[31. autobusu maršruts (Tallina)|31]]{{·}} {{0}}[[32. autobusu maršruts (Tallina)|32]]{{·}} {{0}}[[33. autobusu maršruts (Tallina)|33]]{{·}} [[34A. autobusu maršruts (Tallina)|34A]]{{·}}
{{0}}[[35. autobusu maršruts (Tallina)|35]]{{·}} {{0}}[[36. autobusu maršruts (Tallina)|36]]{{·}} {{0}}[[37. autobusu maršruts (Tallina)|37]]{{·}} {{0}}[[38. autobusu maršruts (Tallina)|38]]{{·}} {{0}}[[39. autobusu maršruts (Tallina)|39]]{{·}} {{0}}[[40. autobusu maršruts (Tallina)|40]]{{·}} {{0}}[[41. autobusu maršruts (Tallina)|41]]{{·}} [[41B. autobusu maršruts (Tallina)|41B]]{{·}}
{{0}}[[42. autobusu maršruts (Tallina)|42]]{{·}} {{0}}[[43. autobusu maršruts (Tallina)|43]]{{·}} {{0}}[[44. autobusu maršruts (Tallina)|44]]{{·}} {{0}}[[45. autobusu maršruts (Tallina)|45]]{{·}} {{0}}[[46. autobusu maršruts (Tallina)|46]]{{·}} {{0}}[[47. autobusu maršruts (Tallina)|47]]{{·}} {{0}}[[48. autobusu maršruts (Tallina)|48]]{{·}} {{0}}[[49. autobusu maršruts (Tallina)|49]]{{·}}
{{0}}[[50. autobusu maršruts (Tallina)|50]]{{·}} {{0}}[[51. autobusu maršruts (Tallina)|51]]{{·}} {{0}}[[53. autobusu maršruts (Tallina)|53]]{{·}} {{0}}[[54. autobusu maršruts (Tallina)|54]]{{·}} {{0}}[[55. autobusu maršruts (Tallina)|55]]{{·}} {{0}}[[56. autobusu maršruts (Tallina)|56]]{{·}} {{0}}[[57. autobusu maršruts (Tallina)|57]]{{·}} {{0}}[[58. autobusu maršruts (Tallina)|58]]{{·}}
{{0}}[[59. autobusu maršruts (Tallina)|59]]{{·}} {{0}}[[60. autobusu maršruts (Tallina)|60]]{{·}} {{0}}[[61. autobusu maršruts (Tallina)|61]]{{·}} {{0}}[[62. autobusu maršruts (Tallina)|62]]{{·}} {{0}}[[63. autobusu maršruts (Tallina)|63]]{{·}} {{0}}[[65. autobusu maršruts (Tallina)|65]]{{·}} {{0}}[[66. autobusu maršruts (Tallina)|66]]{{·}} {{0}}[[67. autobusu maršruts (Tallina)|67]]{{·}}
{{0}}[[68. autobusu maršruts (Tallina)|68]]{{·}} {{0}}[[72. autobusu maršruts (Tallina)|72]]{{·}} {{0}}[[73. autobusu maršruts (Tallina)|73]] {{0|000000000000000000000000}}
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]

sentences: '''Borāti''' ir [[borskābe]]s [[sāļi]]. Par borātiem dēvē arī bororganiskos savienojumus — borskābes [[esteri|esterus]], piemēram, [[borskābes metilesteris|borskābes metilesteri]] sauc par metilborātu.

sentences: {{Commonscat|Graphical user interface|Grafiskās lietotāju saskarnes}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ērgļu evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Ērgļu luterāņu baznīca pirms Pirmā pasaules kara.jpg
| image_size            =
| caption               = Ērgļu luterāņu baznīca pirms Pirmā pasaules kara
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Ērgļu luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.899109 | latNS  = N
| longd = 25.642814 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Madonas novads|Ērgļu pagasts|Ērgļi (Ērgļu pagasts)}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1864. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
[[File:Jute Field Bangladesh (7749587518).jpg|thumb|Džutas lauks Bangladešā]]
[[File:Jute Rope (சணல் கயிறு).jpg|thumb|Džutas virve]]

sentences:
[[Kategorija:Katoļu bruņinieku ordeņi]]
[[Kategorija:Vācu ordenis]]
[[Kategorija:Livonija]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Igaunijas vēsture]]
[[Kategorija:Vācijas vēsture]]
[[Kategorija:Livonijas Konfederācija]]

sentences:
{{jāuzlabo|Lietuvas ģeogrāfiskie nosaukumi, pareizrakstība}}
{{ievads+}}
[[Image:Lithuania-roads-(E) v2.png|thumb|250 px|Maģistrālie autoceļi Lietuvā.]]
[[Image:Lithuania-roads-(TEN).png|thumb|250 px|Lietuvas autoceļi TEN-T tīklā.]]
Šajā rakstā vienkopus pārskatāma [[Lietuva]]s transporta infrastruktūra.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āfrikā|Alžīrija]]
[[Kategorija:Alžīrija]]

sentences:
Šī kategorija satur [[Wikipēdija]]i zināmās [[programmēšanas valoda]]s.
{{Commonscat|Programming languages}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = ''Tirreno—Adriatico''
| current_event = 2023. gada Tirreno—Adriatico
| image         = [[Image:Tirreno–Adriatico logo.svg|250px]]
| date          = Marta sākums līdz vidus
| region        = {{ITA}}
| english       =
| localnames    = Tirreno–Adriatico {{it icon}}
| nickname      = Divu jūru sacensības
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = Daudzdienu sacensības
| organiser     = ''[[RCS Sport]]''
| director      =
| first         = 1966
| number        = 57 (2022. gadā)
| last          =
| firstwinner   = {{flaga|ITA}} [[Dino Dzandegu]]
| mostwins      = {{flaga|BEL}} [[Rodžers De Vlāminks]]<br>(6 uzvaras)
| mostrecent    = {{flaga|SLO}} [[Primožs Rogličs]]
}}

sentences: '''Elektriskā lauka indukcija''' (vienkārši — '''elektriskā indukcija''') <math>\vec{D}</math> ir [[Vektors|vektoriāls]] [[Fizikāls lielums|lielums fizikā]], kas vienāds ar [[Elektriskā lauka intensitāte|elektriskā lauka intensitātes]] <math>\vec{E}</math> [[Dielektriķis|dielektriķī]] un [[Dielektriķu polarizēšanās|dielektriķa polarizētības]] <math>\vec{P}</math> summu:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Sorgo
|           attēls = Sorghum.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Parastais sorgo (''Sorghum bicolor'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|      apakšdzimta = Panicoideae
|   apakšdzimta_lv = Prosaugu apakšdzimta
|            cilts = Andropogoneae
|         cilts_lv =
|            ģints = Sorghum
|         ģints_lv = Sorgo
|         binomial = Sorghum
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = iespējams [[Āfrika]]<ref name="britannica"/>
|       iedalījums = aptuveni 30 sugas
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hertogenbosa
 | official_name            = '' 's-Hertogenbosch''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Sintjandenboschnl.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of 's-Hertogenbosch.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = S-Hertogenbosch wapen.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   = top
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļbrabante]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = 1185. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 39.98
 | area_land_km2            = 36.38
 | area_water_km2           = 3.60
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2022. gada maijā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 157486
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 51 | latm = 42 | lats =  | latNS = N
 | longd = 5 | longm = 19 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.s-hertogenbosch.nl/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lathyrus aphaca chezy-sur-marne 02 12052007 1.jpg| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| binomial = Lathyrus aphaca
| autors = L.
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lathyrus
| ģints_lv = Dedestiņas
| suga = Lathyrus aphaca
| suga_lv = Vītņu dedestiņa
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}
'''Vītņu dedestiņa ''' (''Lathyrus aphaca'') ir viengadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s augs. No izcelsmes apgabala [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] suga ir izplatījusies Eiropā kā kultivētu lauku un ceļmalu nezāle.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pilnīgs aptumsums
| attēls                   = Total eclipse poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Total Eclipse''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Agņeška Holanda]]
| producents               =
* [[Žans-Pjērs Ramsijs-Levi]]
* [[Filips Hinčklifs]]
* [[Viktors Glinns]]
| scenārija autors         = [[Kristofers Hemptons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Romāna Boringere]]
* [[Dominika Blanka]]
| mūzika                   = [[Jans A.P. Kazmareks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Fine Line Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1995|11|3}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/total-eclipse-1996|title=Total Eclipse|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{FRA}}
* {{BEL}}
* {{ITA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|agnļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|340,139}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=totaleclipse.htm|title=Total Eclipse (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pilnīgs aptumsums"''' ({{val|en|Total Eclipse}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Francija]]s, [[Beļģija]]s, [[Itālija]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] biogrāfiska drāma, kuras režisore ir [[Agņeška Holanda]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Deivids Tjūliss]], [[Romāna Boringere]] un [[Dominika Blanka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|11|3||bez}}.

sentences:
.]]
'''Nerūsošais tērauds'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=Ner%C5%ABso%C5%A1ais%20t%C4%93rauds&list=&lang=LV&h=yes|title=Nerūsošais tērauds|publisher=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|accessdate={{dat|2013|3|17||bez}}}}</ref> ir [[tērauds]], kas ir [[korozija|korozijizturīgs]] dažādās vidēs, piemēram, gaisā, [[ūdens|ūdenī]], kā arī dažādās agresīvās vidēs. To iegūst, [[sakausējums|sakausējot]] [[dzelzs|dzelzi]] ar dažādiem metāliem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Komodo dragon Varanus komodoensis Ragunan Zoo 2.JPG
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta=Anguimorpha
|    infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|        dzimta = Varanidae
|     dzimta_lv = Varānu dzimta
|         ģints = Varanus
|      ģints_lv = Varāni
|          suga = V. komodoensis
|       suga_lv = Komodo varāns
|     izplatība =

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Eduardo Rīdels
 |       vārds_orģ = ''Eduardo Riedel''
 |          attēls = Governador Eduardo Riedel.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Rīdels 2023. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = 12. [[Matugrosu du Sula]] gubernators
 |     term_sākums = {{dat|2023|1|1|N|bez}}
 |     term_beigas =
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks = Hosē Karloss Barbosa
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis = Reinaldo Azambudža
 |        pēctecis =
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 =
 |    term_sākums2 =
 |    term_beigas2 =
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 =
 |       pēctecis2 =
<!------ Trešais amats ------>
 |          amats3 =
 |    term_sākums3 =
 |    term_beigas3 =
 | viceprezidents3 =
 |   vicepremjers3 =
 |      vietnieks3 =
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 =
 |       pēctecis3 =
<!------ Ceturtais amats ------>
 |          amats4 =
 |    term_sākums4 =
 |    term_beigas4 =
 | viceprezidents4 =
 |   vicepremjers4 =
 |      vietnieks4 =
 |     prezidents4 =
 |       premjers4 =
 |    priekštecis4 =
 |       pēctecis4 =
<!------ Piektais amats ------>
 |          amats5 =
 |    term_sākums5 =
 |    term_beigas5 =
 | viceprezidents5 =
 |   vicepremjers5 =
 |      vietnieks5 =
 |     prezidents5 =
 |       premjers5 =
 |    priekštecis5 =
 |       pēctecis5 =
<!--- ja ir vairāk amatu, var pievienot līdz pat 20, nomainot numerāciju (amats5, amats6, prezidents5, prezidents6 utt.)--->
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1969|7|5}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija = Brazīlijas Sociāldemokratiskā partija
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Monika Rīdela (no 1994. gada)
 |           bērni = 2
 |       profesija =
 |      alma_mater = Riodežaneiro Federālā universitāte
 |        reliģija = [[Romas Katoļu baznīca|Romas katolicisms]]
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Eduardo Rīdels''' ({{val|pt|Eduardo Riedel}}, dzimis {{dat|1969|7|5||bez}}) ir [[Brazīlija]]s politiķis, Brazīlijas Sociāldemokratiskās partijas biedrs. Kopš 2023. 1. janvāra ir Brazīlijas štata [[Matugrosu du Sula]] 12. gubernators, ievēlēts 2022. gada Matugrosu du Sula gubernatora vēlēšanās.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Komi Republika
|official_name=''Республика Коми''
''Коми Республика''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|republika]]
|image_skyline = Река Кожим, Приполярный Урал, республика Коми, нацпарк Югыд-ва. 02.jpg
|image_caption = Kožimas upe Piepolārajos Urālos
|image_flag = Flag of Komi.svg
|image_shield = Coat of Arms of the Komi Republic.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Komi in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Ziemeļrietumu federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Siktivkara]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1921
|official_language = [[krievu valoda]]
[[komi valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=20
|p1 = '''8 republikas pilsētas'''
|p2 = [[Siktivkara]]
|p3 = [[Vorkuta]]
|p4 = [[Vuktila]]
|p5 = [[Inta (pilsēta)|Inta]]
|p6 = [[Pečora (pilsēta)|Pečora]]
|p7 = [[Sosnogorska]]
|p8 = [[Usinska]]
|p9 = [[Uhta]]
|p10 = '''12 rajoni'''
|p11 = [[Ižmas rajons]]
|p12 = [[Kņažpogostas rajons]]
|p13 = [[Kaigorodas rajons]]
|p14 = [[Kortkerosas rajons]]
|p15 = [[Pieluzas rajons]]
|p16 = [[Siktivdinas rajons]]
|p17 = [[Sisolas rajons]]
|p18 = [[Troickopečorskas rajons]]
|p19 = [[Udoru rajons]]
|p20 = [[Ustjvimas rajons]]
|p21 = [[Ustjkulomas rajons]]
|p22 = [[Ustjciļmas rajons]]
|area_total_km2 = 416774
|total_type=Kopā
|population_total = 726434
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[krievi]] (65,1 %)
[[komieši]] (23,7 %)
[[ukraiņi]] (4,2 %)
[[tatāri]] (1,3 %)
| population_density_km2   = auto
|website={{url|http://www.rkomi.ru/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KO
|footnotes =
}}
'''Komi Republika''' ({{val|ru|Республика Коми}}, {{val|kv|Коми Республика}}) ir viena no [[Krievijas Federācija]]s republikām. Tā robežojas ar [[Arhangeļskas apgabals|Arhangeļskas apgabalu]] ziemeļos ([[Ņencu autonomais apvidus]]) un rietumos, [[Kirovas apgabals|Kirovas apgabalu]] dienvidrietumos, [[Permas novads|Permas novadu]] dienvidos, [[Sverdlovskas apgabals|Sverdlovskas apgabalu]] dienvidaustrumos un [[Tjumeņas apgabals|Tjumeņas apgabalu]] ([[Hantu-mansu autonomais apvidus]] un [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus]]) austrumos.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Rīgas HES
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Rigas HES (10).jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Salaspils pagasts]], [[Salaspils novads]], {{LAT}}
| latd  = 56.8507 | latNS  = N
| longd = 24.2708 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1974. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Rīgas HES''' ir jaunākā [[Daugavas hidroelektrostacija]] un otrā lielākā [[elektrostacija]] [[Latvija|Latvijā]]. Tā tika celta no 1966. līdz 1974. gadam un atrodas 35 km no upes grīvas. Maksimālais HES kritums ir {{nobr|18 metri}}. Hidroelektrostacija ir aprīkota ar sešiem hidroagregātiem ar "Kaplan" turbīnām. Elektrostacijas hidroagregātu kopējā uzstādītā jauda ir 402 megavati,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvenergo.lv/portal/page?_pageid=73,753433&_dad=portal&_schema=PORTAL |title=Enerģijas ražošana<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|03|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111125133705/http://www.latvenergo.lv/portal/page?_pageid=73,753433&_dad=portal&_schema=PORTAL |archivedate={{dat|2011|11|25||bez}} }}</ref> bet tās saražotās elektroenerģijas apjomi 2009. gadā veidoja 792,5 gigavatstundas. Neskaitot elektroenerģijas ražošanu, Rīgas HES kalpo arī kā sinhronais kompensators sprieguma un frekvences regulēšanai energosistēmai.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jons Basanavičs
|     vārds_orig = ''Jonas Basanavičius''
|         attēls = Jonas basanavicius.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1851
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = Ožkabaļi, [[Suvalku guberņa]]
(tagad [[Vilkavišķu rajona pašvaldība]], {{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1927
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Viļņa]], [[Viļņas apgabals]]
(tagad {{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[ārsts]], [[publicists]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Jonas-Basanavicius-signature-1918.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Silvija Plāta
|     vārds_orig    = ''Sylvia Plath''
|         attēls    = Sylvia plath.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1932
|     dz_mēnesis    = 10
|       dz_diena    = 27
|       dz_vieta    = [[Bostona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1963
|      m_mēnesis    = 2
|        m_diena    = 11
|        m_vieta    = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[Amerikāņi (nācija)|amerikāniete]]
|        dzimums    = S
|         vecāki    = Oto Plāts, Aurēlija Plāta (dzim. Šobere)
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Teds Hjūzs]]
|          bērni    = Frīda Hjūza, Nikolass Hjūzs
|       paraksts    = Sylvia Plath signature.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejniece un rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    = [[autobiogrāfija]], [[dzeja]]
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[grēksūdzes dzeja]]
|slavenākie darbi   = krājums "''Ariel''" (1965); romāns "[[Stikla kupols]]" (''The Bell Jar'', 1963)
|    ietekmējies    = [[V. H. Odens]], [[Roberts Louels]]
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    = [[Smita koledža]], [[Kembridžas Universitāte]]
|    apbalvojumi    = [[Pulicera balva]] (1982, pēc nāves)
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''Normaņi''' ([[normandiešu valoda|normandiešu]]: ''Normaunds''; {{val|fr|Normands}}; {{val|la|Nortmanni/Normanni}} — 'ziemeļnieki') bija [[vikingi|vikingu]] grupa, kas no 8. gadsimta beigām līdz 11. gadsimtam vidum siroja mūsdienu [[Francija]]s ziemeļos esošajā [[Normandija]]s reģionā un [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas salā]]. Laika gaitā vikingu iekarotāji apmetās uz dzīvi iekarotajās teritorijās un sajaucās ar tur jau dzīvojošajiem [[franki]]em. 911. gadā normaņi dibināja [[Normandijas hercogi]]sti. [[1066. gads|1066. gadā]] tās hercogs [[Viljams I Iekarotājs]] pakļāva [[Anglija|Angliju]] un kļuva par tās karali. 11. un 12. gadsimtā vairākos karos normaņi iekaroja mūsdienu [[Itālija]]s dienvidus un [[Sicīlija|Sicīliju]] un tur dibināja [[Sicīlijas karaliste|Sicīlijas karalisti]]. [[Pirmais Krusta karš|Pirmā Krusta kara]] laikā normaņu izcelsmes krustneši iekaroja teritorijas [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] un [[Ziemeļāfrika]]s piekrastē.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Nacionālais ātrslidošanas ovāls
| native_name         = 国家速滑馆
| nickname            = "Ledus lente" (''The Ice Ribbon'')
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = National Speed Skating Oval Beijing 2.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Ķīna|Pekina|Čaujana rajons|Pekinas olimpiskais parks}}
| pushpin_map         = Ķīna#Pekinas pašvaldība
| latd  =  40 | latm  = 0 | lats  = 57.21 | latNS  = N
| longd = 116 | longm = 22 | longs = 17.09 | longEW = E
| broke_ground        =
| built               = 2017. gada aprīlis
| opened              = 2021. gada 8. oktobris
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           = ''[[Populous]]''
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 12 000 sēdvietas (pagaidu) <br/> 6800 sēdvietas (patstāvīgi)
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
* [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Kauja pie Kresī
| width       =
| partof      = [[Simtgadu karš|Simtgadu kara]]
| image       = Battle of crecy froissart.jpg
|image_size   =300px
| caption     =
| date        = 1346. gada 26. augusts
| place       = [[Kresī]], [[Pikardija]], [[Francija]]
| coordinates =  {{coord|50|15|23|N|01|53|16|E|type:event_region:FR-80|display=inline,title}}
| map_type    = Francija
| map_relief  =
| latitude    =
| longitude   =
| map_size    =
| map_marksize =
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      = angļu uzvara
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = {{flaga|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]]
| combatant2  = [[Francijas Karaliste]]
{{flaga|Bohēmija}}[[Bohēmijas Karaliste]]
| combatant3  =
| commander1  = [[Edvards III]]
[[Melnais princis Edvards]]
[[Northemptonas Grāfs]]
| commander2  = [[Filips VI]]
[[Alensonas Grāfs]]†
[[Jans Luksemburgs]]†
[[Lorēnas Hercogs]]†
[[Bluā Grāfs]]†
[[Flandrijas Grāfs]]†
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   = 7000—15000
| strength2   = 20000—30000
*8000 bruņinieki
*2000—6000 arbaletisti
*nezināms skaits kājnieki
| strength3   =
| casualties1 = 90—400
| casualties2 = vismaz 4000 nogalināti, tajā skaitā 1542 dižciltīgie
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alfrēds Rasiņš
| vārds_orig =
| attēls = Alfrēds Rasiņš.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1916
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 30
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Krasnodaras guberņa|Maikopa|td=Krievija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1995
| m_mēnesis = 03
| m_diena = 02
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Biruta Rasiņa (2022 - 2003), entomoloģe
| bērni = Rūta, Maija, Jānis
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[ekoloģija]], [[arheoloģija]], [[augu aizsardzība]]
| grāds = Dr. biol.
| darba_vietas = [[Augu aizsardzības institūts|Latvijas Augu aizsardzības institūts]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|Bioloģijas institūts]]
| akad_amats = vecākais pētnieks
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| pasniedzēji =
| skolnieki = [[Edgars Vimba]], Austra Āboliņa, [[Gaida Ābele]]
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Alfrēds Rasiņš''' (1916—1995) bija latviešu [[Botānika|botāniķis]], [[Flora|vaskulāro augu floras]] un sistemātikas pētnieks, [[augu aizsardzība]]s speciālists, [[Ekoloģija|ekologs]] un [[Arheoloģija|arheologs]].

sentences:
ar šim minerālam neraksturīgi lieliem kristāliem.]]
'''Karbonātu minerāls''' ir [[minerāls]], kas satur karbonāta [[anjons|anjonu]]: CO32-. [[Zemes garoza|Zemes garozā]] vieni no izplatītākajiem minerāliem. Visbiežāk sastopamie minerāli ir [[kalcīts]], [[dolomīts (minerāls)|dolomīts]] un [[aragonīts]], kuri veido tādus izplatītus [[iezis|iežus]] kā [[kaļķakmens|kaļķakmeni]], [[marmors|marmoru]], [[dolomīts|dolomītu]]. Šie ieži veidojas marīnos apstākļos, jūru vai okeānu gultnēs izgulsnējoties un uzkrājoties [[planktons|planktona]] organismu atliekām. Aragonītam ir liela loma bioloģijā — tas veido daudzu dzīvo organismu ārējo čaulu.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Limbažu lidlauks
| attels                     = Limbažu pagasts, Latvia - panoramio.jpg
| attela-platums             = 250px
| paraksts                   =
| paraksts2                  =
| IATA                       =
| ICAO                       = EVLI
|lat_deg=57|lat_min=29|lat_sec=06|lat_dir=N
|lon_deg=024|lon_min=40|lon_sec=20|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidlauka atrašanās vieta Latvijā
| kartes_marķieris           = EVLI
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  = SIA "Vidrižu Atvari"
| atrasanas_vieta            = [[Limbažu pagasts]], [[Limbažu novads]]
| elevation-f                = 216
| elevation-m                = 66
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 16/34
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 695
400<ref group="P">Nesertificēts</ref>
| r1-surface                 = zāle
asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| majas_lapa                 = {{url|http://langaci.wordpress.com/}}
}}
'''Limbažu lidlauks''' (ICAO: '''EVLI'''; līdz 2011. gadam — '''Langaču lidlauks''', ICAO: '''EVHA''') ir privāts vispārējās aviācijas [[lidlauks]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.caa.lv/lv/informacija-un-uzzinas/civilas-aviacijas-lidlauki |title=Civilās aviācijas aģentūra. Civilās aviācijas lidlauki |access-date={{dat|2014|07|01||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|28||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201028192438/http://www.caa.lv/lv/informacija-un-uzzinas/civilas-aviacijas-lidlauki }}</ref> [[Limbažu novads|Limbažu novadā]]. Izvietojies [[Limbažu pagasts|Limbažu pagasta]] vidienē pie autoceļa [[P53]] {{nobr|4,9 km}} no [[Limbaži|Limbažu]] pilsētas centra. Sertificēts (2014) vizuālajiem lidojumiem diennakts gaišajā laikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ais.lgs.lv/eAIPfiles/26-JUN-2014-AIRAC/html/eAIP/EV-AD-2.EVLI-en-GB.html#AD-2.EVLI |title=Latvian AIP |access-date={{dat|2014|07|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160306190814/https://ais.lgs.lv/eAIPfiles/26-JUN-2014-AIRAC/html/eAIP/EV-AD-2.EVLI-en-GB.html#AD-2.EVLI |archivedate={{dat|2016|03|06||bez}} }}</ref> Lidlaukā ir divi paralēli skrejceļi: sertificēts {{nobr|695 m}} garš un {{nobr|30 m}} plats zāles seguma skrejceļš un nesertificēts {{nobr|400 m}} garš un {{nobr|20 m}} plats asfalta seguma skrejceļš. Lidlauks paredzēts gaisa kuģiem ar masu līdz {{nobr|5700 kg}}.

sentences: '''Augājs''' jeb '''veģetācija''' ({{val|la|vegetatio}}, no ''vegetare'' — 'augt') vispārīgā izpratnē apzīmē [[augi|augu]] valsti, kas klāj [[zeme]]s virskārtu kādā reģionā. Augājs ir plašāks jēdziens par [[flora|floru]], kas apzīmē noteiktu augu kopumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Fennec Fox @ Africa Alive, Lowestoft 2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Vulpes
| ģints_lv =Lapsas
| suga =Vulpes zerda
| suga_lv =Feneks
| binomial =Vulpes zerda <small>([[Eberhard August Wilhelm von Zimmermann|Zimmermann]], 1780)</small>
| izplatība =

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Rūta Konela
 | vārds_orig              = ''Ruth Connell''
 | attēls                  = Ruth Connell by Gage Skidmore.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Rūta Konela 2016.gadā
 | dz. vārds               = Rūta Konela
 | dz. datums              = {{ddv|1979|4|20}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Skotija|Falkērka}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, kinoproducente, dejotāja, horeogrāfe
 | darbības gadi           = 1998—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Rūta Konela''' ({{val|en|Ruth Connell}}; dzimusi {{dat|1979|4|20}}) ir skotu teātra, televīzijas un kino [[aktrise]], kinoproducente, profesionāla [[dejotāja]] un [[horeogrāfe]]. Viņa ir zināma ar Rovēnas lomu [[The CW|CW]] seriālā ''[[Supernatural (seriāls) |Supernatural]]'' (2014—2020).<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Supernatural Season 10 Adding New Mysterious Witch to the Mix, New Details|url=http://hwhills.com/supernatural-season-10-adding-new-mysterious-witch-to-the-mixnew-details/|publisher=Hollywood Hills|accessdate=6 October 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20141211111533/http://hwhills.com/supernatural-season-10-adding-new-mysterious-witch-to-the-mixnew-details/|archivedate=11 December 2014}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Supernatural Season 10 spoilers: Scot Ruth Connell to play Rowena & more!|url=http://primetime.unrealitytv.co.uk/tomorrow-will-post-done-supernatural-season-10-spoilers-scot-ruth-connell-play-rowena-recurring-role/|publisher=Prime Time|accessdate=6 October 2014|archive-date={{dat|2016|03|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160324091647/http://primetime.unrealitytv.co.uk/tomorrow-will-post-done-supernatural-season-10-spoilers-scot-ruth-connell-play-rowena-recurring-role/}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksilamīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un saišu leņķiem

Hidroksilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aminols, azanols
|           CAS numurs = 7803-49-8
|      ķīmiskā formula = NH2OH
|              molmasa = 33,030
|              blīvums = 1210
|  kušanas temperatūra = 306 K (33 °C)
| viršanas temperatūra = 331 K (58 °C) (22 mm Hg spiedienā; sadalās)
| šķīdība ūdenī        = veido hidrātu
|                 citi =
}}
'''Hidroksilamīns''' (NH2OH) ir bezkrāsaina kristāliska (adatveida kristāli) viela, kas viegli šķīst ūdenī, veidojot hidroksilamīna hidrātu NH2OH·H2O. Šķīst arī [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Hidroksilamīns ir higroskopisks un viegli sadalās. Tīri preparāti ir samērā stabili, bet piemaisījumi, it sevišķi [[sārmi]], paātrina sadalīšanos. Hidroksilamīns kūst pie 33 °C, bet pamazām sāk sadalīties jau pie 15 °C. Tālāk sildot izkusušu hidroksilamīnu, tas eksplodē. Strauji ar atklātu [[liesma|liesmu]] uzkarsējot [[mēģene|mēģenē]] hidroksilamīna pilienu, notiek sprādziens ar šautenes šāvienam līdzīgu troksni.<ref>В. А. Палаузов. ''Химические реактивы. Их свойства, получение, методы испытаний и применение''. Харьков, Киев : Государственное научно-техническое издательство Украины, 1935, 230. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spēle ar nāvi
| attēls                   = The Dead Pool.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Dead Pool''
| žanrs                    = asa sižeta filma
| režisors                 = [[Badijs Van Horns]]
| producents               = [[Deivids Valdss]]
| scenārija autors         = [[Stīvs Šārons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Klints Īstvuds]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Evans Kims]]
| mūzika                   = [[Lalo Šifrins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Malpaso Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1988|7|13||bez}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dead-pool-1989|title=The Dead Pool|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 19, 2018|archive-date={{dat|2019|04|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190417072807/http://www.bbfc.co.uk/releases/dead-pool-1989}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|37,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deadpool.htm|title=The Dead Pool (1988) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Spēle ar nāvi"''' ({{val|en|The Dead Pool}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Badijs Van Horns]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Klints Īstvuds]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Liams Nīsons]] un [[Evans Kims]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1988|7|13||bez}}.

sentences:
'''Dārzs''' ir cilvēku radīta [[mākslīgā ekosistēma]], kurā aug cilvēka stādīti [[koks|koki]], krūmi un [[puķe]]s. Ir vairāku veidu dārzi:
* [[Botāniskais dārzs]]
* [[Ziemas dārzs]]
* [[Augļu dārzs]]
* [[Sakņu dārzs]]
* [[Japāņu dārzs]]

sentences:
'''Humbolts''' var būt:
* [[Aleksandrs fon Humbolts]] (''Alexander von Humboldt'') — vācu dabas pētnieks (1769—1859);
* [[Vilhelms fon Humbolts]] (''Wilhelm von Humboldt'') — vācu filozofs (1767—1835).

sentences:
Par leņķa '''kosinusu''' sauc uz tā balstīta [[taisnleņķa trijstūris|taisnleņķa trijstūra]] [[katete|piekatetes]] un [[hipotenūza]]s garumu [[attiecība|attiecību]]. To var simboliski pierakstīt šādi:
:<math> \cos \alpha = \frac{piekatete}{hipoten\bar{u}za}, \,</math>
kur <math>\cos \alpha\,</math> apzīmē kosinusu no leņķa <math>\alpha\,</math> un "''piekatete''" un "''hipotenūza''" apzīmē attiecīgi piekatetes (pie leņķa esošās katetes) un hipotenūzas garumus.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Vīnes starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Flughafen Wien-Schwechat
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = 2011-06-14_10-23-56_Austria_Niederösterreich_Fischamend_Markt.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = VIE
| ICAO                       = LOWW
|lat_deg=48.110833|lat_dir=N
|lon_deg=16.570833|lon_dir=E
| karte                      = Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Vīnes starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = ''Flughafen Wien AG''
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{AUT}}, [[Lejasaustrija]]
| elevation-f                = 600
| elevation-m                = 183
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 11/29
| r1-length-f                = 11 483
| r1-length-m                = 3 500
| r1-surface                 = asfalts
| r2-number                  = 16/34
| r2-length-f                = 11 811
| r2-length-m                = 3 600
| r2-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 27 037 349
| lidojumu_skaits            = 241 004
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Babosa1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Aloe arborescens|Kokveida alveja}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|           klase = Liliopsida
|        klase_lv = Viendīgļlapji
|           rinda = Asparagales
|        rinda_lv = Sparģeļu rinda
|          dzimta = Xanthorrhoeaceae
|       dzimta_lv =
|           ģints = Aloe
|        ģints_lv = Alvejas
|             suga =A. arborescens
|          suga_lv =Kokveida alveja
|         binomial =Aloe arborescens L.
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Sabiles pilskalns
| alternate_name =
| image          = Sabiles pilskalns 2000-10-28.jpg
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57 |latm=02 |lats=49 |latNS=N
| longd=22 |longm=34 |longs=37 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Talsu novads|Sabile}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  = brīvi pieejams
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Sabiles pilskalns ar senpilsētu
|      numurs = 2257
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
}}

sentences: no [[grieķu alfabēts|grieķu]], [[latīņu alfabēts|latīņu]] un [[krievu alfabēts|krievu]] alfabētiem (lielie burti)]]

sentences:
[[Kategorija:Armēnija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Armēnija]]

sentences:
'''Token Ring''' ir lokālā [[datortīkls|datortīkla]] veids. To izstrādāja firma [[IBM]] 1984. gadā. Token Ring tehnoloģija kļuvusi par pamatu [[IEEE]] 802.5 specifikācijai, kura pieņemta kā standarts 1985. gadā. [[IEEE]] 802.5 specifikācija ir gandrīz identiska un pilnīgi saderīga ar IBM Token Ring tīklu.
Jēdzienu “Token Ring” (“marķiergredzens”) parasti lieto gan pie norādes uz Token Ring IBM tīklu, gan arī uz [[IEEE]] 802.5 tīklu. Token Ring lokālais [[datortīkls]] pasaulē nav tik plaši izplatīts kā [[Ethernet]] tīkls, jo tā aparatūra ir salīdzinoši dārga.

sentences:
{{Nepilnīgs}}
'''Cikls''' [[programmēšana|programmēšanā]] ir jēdziens, ar ko apzīmē vairākkārtīgu kādas instrukciju kopas izpildīšanu.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Alisters Kraulijs
|          vārds_orig =''Aleister Crowley''
|              attēls =Aleister Crowley abode of Chaos.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1875
|          dz_mēnesis =10
|            dz_diena =12
|            dz_vieta =[[Lemigtonspa]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =1
|             m_vieta =[[Hastingsa]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[okultisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[telema]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Liber AL vel Legis]]'' (Likuma grāmata)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Akūtas fāzes olbaltumi''' ir [[Asins|asins]] [[Olbaltums|olbaltumu]] klase, kuru līmenis vai nu palielinās (pozitīvi akūtas fāzes olbaltumi) vai pazeminās (negatīvi akūtas fāzes olbaltumi) [[organisms|organisma]] atbildes reakcijā uz [[Iekaisums|iekaisumu]]. Šādu atbildes reakciju dēvē par akūtas fāzes reakciju. Akūtas fāzes atbildes reakcija ir nespecifiska un kompleksa organisma reakcija, kuru stimulē dažādi faktori ([[trauma]]s, organiski bojājumi, [[stress]], [[iekaisums]], [[Audzējs|audzēji]]).<ref name="Tothova.etal2014"/>

sentences:
'''Konkurence''' [[ekonomika|ekonomikā]] ir sacensība starp [[Prece|preču]] ražotājiem par izdevīgākajiem ražošanas un pārdošanas apstākļiem un iespēju gūt lielāku [[peļņa|peļņu]] .<ref>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 219. lpp, {{ISBN|9984-15-169-7}}</ref>
== Raksturojums ==
Konkurence ir viens no faktoriem, kas liek izstrādāt jaunus produktus un [[pakalpojums|pakalpojumus]], attīstīt un pilnveidot esošos, kā arī uzlabot produktu kvalitāti, drošību un dizainu. Mūsdienās konkurence vairs nepastāv tikai vienas nozares vai valsts ietvaros, bet gan plašākā starptautiskā mērogā.
[[Ādams Smits]] pirmais formulē konkurences jēdzienu kā sāncensību, kas paaugstina cenas (līdz ar piedāvājuma samazināšanu) un samazina cenas (līdz ar pārlieku lielu piedāvājumu).<ref>Pančenko, Ē., Konkurence- svarīgs ekonomikas attīstības virzītājspēks. Komersanta vēstnesis. Nr.6 (62), 2007., 14. lpp.</ref>
Konkurence ir tā, kas nosaka, virza un attīsta [[uzņēmums|uzņēmuma]] spēju pielāgoties konkurences prasībām un šajā procesā turpina attīstīties. Konkurence veicina jaunu tehnoloģiju radīšanu, samazina cenas, uzlabo kvalitāti un paplašina klientam piedāvāto produktu un pakalpojumu klāstu. Konkurences jēdziens ir cieši saistīts ar [[uzņēmuma konkurences priekšrocību radīšana|uzņēmuma konkurences priekšrocību radīšanu]].
Konkurence ir ekonomiska sacensība starp diviem vai vairākiem [[tirgus]] dalībniekiem, kas sacenšas viena veida vai aizstājamu preču ražošanā vai realizācijā. Tā ir cīņa par pircēju, par noteicošo lomu tirgū vai kādā tirgus daļā.<ref>Lībermanis, G. Peļņa un konkurence. Rīga: Kamene, 2003. 132. lpp.</ref>
Konkurence ir brīva no administratīviem žņaugiem un detalizētiem priekšrakstiem, taču tā nedrīkst ignorēt valsts likumdošanu, obligātos valsts apstiprinātos noteikumus un likumus konkurences jomā. Konkurenci Latvijā regulē Konkurences likums.
Konkurence ir tirgus ekonomikas neatņemama sastāvdaļa, galvenais stimuls attīstīt ražošanu (pakalpojumus), efektīvi saimniekot. Tirgus dalībnieku ekonomiskā uzvedība ir organiski saistīta ar konkurenci.<ref>Lībermanis, G. Tirgus, cenas, konkurence. Rīga: Kamene, 2002. 133. lpp.</ref>
Konkurence var izpausties kā sacensība tirgū, lai iegūtu labākus rezultātus, tā var kalpot kā tirgus mehānisma elements, kas ļauj līdzsvarot [[pieprasījuma un piedāvājuma likumi|pieprasījumu un piedāvājumu]] un tā var būt kā kritērijs, pēc kura nosaka nozares tirgus tipu.
== Skatīt arī ==
* [[Pilnīgā konkurence]]
* [[Monopolistiskā konkurence]]
* [[Monopols]]
* [[Oligopols]]
== Atsauces ==
{{atsauces}}
== Ārējās saites ==
* [http://www.likumi.lv/doc.php?id=54890 LR Konkurences likums]
{{Ekonomika-aizmetnis}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Žans Moreass''' (''Jean Moréas'', dzimis 1856. gada 15. aprīlī, miris 1910. gada 30. aprīlī), dzimis '''Joannis Papadiamontopuls''' (''Ιωάννης Παπαδιαμαντόπουλος''), bija grieķu dzejnieks, kas rakstīja franču valodā.

sentences:
{{atsauces+}}
]]
]]
'''Asimetrijas koeficients''' ({{val|en|skewness}}) ir statistisks rādītājs, ar kura palīdzību var noteikt to, cik lielā mērā [[Normālsadalījums|normālsadalījuma]] zvanveida grafiks ir simetrisks attiecībā pret centrālo asi. Ja "zvana" labais zars ir izstiepts, bet kreisais aprauts (vairāk rezultātu ir ar zemākām vērtībām), tad saka, ka ''sadalījumam ir pozitīva asimetrija'', bet, ja "zvana" kreisais zars ir izstiepts, bet labais aprauts, tad — ''sadalījumam ir negatīva asimetrija''. Ja asimetrijas koeficients tuvojas [[nulle]]i (aptuveni robežās ±1 — atkarībā no izlases apjoma), tad var runāt par atbilstību normālsadalījumam.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Minhenes olimpiskais stadions
| native_name         = ''Olympiastadion München''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Olympiastadion Muenchen.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Vācija|Minhene}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =48  | latm  =10  | lats  =23  | latNS  =N
| longd =11  | longm =32  | longs =48  | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Germany
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        = 1968. gadā
| built               =
| opened              = {{dat|1972|5|26}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            = ''Olympiapark München GmbH''
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           = [[Ginters Bēnišs]]
[[Frejs Oto]]
| architect_b         = ''Behnisch & Partner''
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 69 250
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Minhenes "Bayern"]] (1972—2005)
''[[TSV 1860 München]]'' (1972—2005)
''Türkgücü München'' (2020—2022)
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences: Par '''imunitāti''' sauc organisma neuzņēmību pret [[slimība|slimību]] [[baktērija|baktērijām]], noteiktām [[inde|indēm]] un dažādiem svešķermeņiem. 20. gadsimta sākumā vācu zinātnieks [[Pauls Ērlihs]] noskaidroja, ka imunitāti rada [[asinis|asinīs]] esošās pretvielas jeb [[antivielas]]. Par šo atklājumu viņš kopā ar Mečņikovu [[1908]]. gadā saņēma [[Nobela prēmija|Nobela prēmiju]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Benjamiņš''' (sieviešu dzimtē [[Benjamiņa]]) var būt:

sentences: '''Globālā jūras negadījumu un drošības sakaru sistēma''' (angļu: ''Global Maritime Distress and Safety System'', GMDSS) ir vispasaules sistēma automātiskai avārijas signālu pārraidei kuģiem jūrā, kuru kā daļu no [[Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras|Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras]] (''International Convention for the Safety of Life at Sea'', SOLAS) ir izstrādājusi Apvienoto Nāciju Organizācijas [[Starptautiskā Jūras organizācija]] (''International Maritime Organization'', IMO).<ref>[https://wwwcdn.imo.org/localresources/en/OurWork/Safety/Documents/GMDSSandSAR1999.pdf Shipping Emergencies - Search and Rescue and the GMDSS] International Maritime Organization 1999. gada marts. 7. lpp. Skatīts: 2024. gada 13. februārī</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Pirmklasīgās 2
|    oriģinālnos = ''Pitch Perfect 2''
|         attēls = Pirmklasīgās 2.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Elizabete Benksa]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rebel Wilson|Rebela Vilsone]]
* [[Heilija Steinsfelda]]
* [[Britānija Snova]]
* [[Aleksisa Knapa]]
* [[Hana Mae Lee|Hana Meja Lī]]
* [[Estera Dīna]]
* [[Krisija Fita]]
* [[Kelija Džekla]]
* [[Šīlija Regnere]]
|         mūzika = [[Marks Motersbo]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija = ''[[Gold Circle Films]]''
|    izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2015|04|20|Lasvegasas pirmizrāde|2015|05|15|ASV}}
|         ilgums = 115 minūtes<!--Theatrical runtime: 112:01--><!--Theatrical runtime: 114:41--><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pitch-perfect-2-film|title=''PITCH PERFECT 2'' (12A)|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=April 20, 2015|accessdate=April 20, 2015|archive-date={{dat|2015|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150518092258/http://www.bbfc.co.uk/releases/pitch-perfect-2-film}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = Angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|29 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://variety.com/2015/film/news/box-office-mad-max-fury-road-pitch-perfect-2-eye-40-million-openings-1201490072/|title=Box Office: ‘Mad Max: Fury Road,’ ‘Pitch Perfect 2′ Eye $40 Million Openings|author=Brent Lang|work=''[[Variety]]''|publisher=([[Penske Media Corporation]])|date=May 7, 2015|accessdate=May 8, 2015}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|284,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pitchperfect2.htm|title=Pitch Perfect 2 (2015)|work=[[Box Office Mojo]]|accessdate=August 20, 2015}}</ref>
|    iepriekšējā = [[Pirmklasīgās]]
|         nākamā = [[Pirmklasīgās 3]]
}}
'''"Pirmklasīgās 2"''' ({{val|en|Pitch Perfect 2}}) ir 2015. gada amerikāņu muzikālā komēdija, kuras režisore un viena no producentēm ir [[Elizabete Benksa]], kas arī saglabājusi savu lomu no pirmās filmas.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Naukszenu pagasts}}
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Piedēklis''' jeb '''sufikss''' ir [[afikss]], ko pievieno pēc vārda saknes. Daži no [[latviešu valoda]]s piedēkļiem ir ''-niek-'', ''-šan-'', ''-kl-'', kas tiek izmantoti vārddarināšanai sekojošos piemēros: ''kurp-e'' — ''kurp-'''niek'''-s'', ''brauk-t'' — ''brauk-'''šan'''-a'', ''ar-t'' — ''ar-'''kl'''-s''.<ref>{{grāmatas atsauce |title=Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca |location=Rīga |year=2007 |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pied%C4%93klis&list=&lang=LV&h=yes |quote=Piedēklis: Afikss, kas vārdā vai vārdformā ir aiz saknes, piemēram, latviešu valodā piedēkļi ''-niek-'', ''-šan-'', ''-kl-'' atvasinātajos vārdos: ''kurp-e'' — ''kurp-'''niek'''-s'', ''brauk-t'' — ''brauk-'''šan'''-a'', ''ar-t'' — ''ar-'''kl'''-s''; piedēkļi ''-st-'', ''-dam-'', ''-āk-'' vārdformās: ''nir-t'' — ''nir-'''st'''-u'', ''brauk-t'' — ''brauk-'''dam'''-s'', ''liel-s'' — ''liel-'''āk'''-s''. Latviešu valodā vārdā vai vārdformā var būt arī vairāki piedēkļi, piemēram, ''zaļ-'''gan'''-'''um'''-s'', ''redz-'''ē'''-'''j'''-'''us'''-i''.}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pauropus huxleyi (Massachusetts, USA).jpg
| att_nosaukums =Pauropods (''Pauropus huxleyi'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Myriapoda
| apakštips_lv =Daudzkāji
| klase =Pauropoda
| klase_lv =Pauropodi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Afrauropodidae}}
* {{TaksoSaite|Brachypauropodidae}}
* {{TaksoSaite|Eurypauropodidae}}
* {{TaksoSaite|Millotauropodidae}}
* {{TaksoSaite|Pauropodidae}}
| kategorijas =nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Krievijas Impērijas cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Pedagogi]]

sentences: '''Siguldas Jaunā pils''' celta 1878. gadā [[neogotika]]s stilā kā [[Sigulda]]s pilsmuižas īpašnieku [[Kropotkini|Kropotkinu]] dzīvojamā māja. Līdz mūsdienām saglabājušās vairākas muižas kompleksa ēkas. Kopš [[1993. gads Latvijā|1993. gada]] pilī atrodas [[Siguldas novads|Siguldas novada]] dome.

sentences:
{{Citas nozīmes|komunistu un padomju virsnieku|Jānis Bērziņš|Jānis Bērziņš}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Bērziņš
| vārds_orig = (Pēteris Ķuzis)
| attēls = Pēteris Ķuzis.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1889
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 13
| dz_vieta = "Kliģene", {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Zaubes pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 29
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|Komunarka (poligons)|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =  [[Otrā ranga armijas komisārs]]
|          valsts =
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[1905. gada revolūcija]]
 [[Pirmais pasaules karš]]
[[Februāra revolūcija]]

[[Oktobra revolūcija]]
  [[Krievijas pilsoņu karš]]
[[Spānijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi = [[Ļeņina ordenis]]
[[Sarkanā Karoga ordenis]] (2)
[[Sarkanās Zvaigznes ordenis]]
}}
}}

sentences: '''Vadības stils''' - paņēmienu kopums, ar kuru palīdzību vadītājs iedarbojas uz padotajiem, lai efektīvi veiktu vadības [[funkcija]]s. Vadīšanas stils (šaurākā nozīmē) ir vadītāja darba paņēmienu [[sistēma]], kas izpaužas vadītāja runas manierē, prasmē uzklausīt padoto un māka sagatavot, pieņemt un īstenot lēmumus.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada februārī,}}
{{jāuzlabo|daudz sīku kļūdu}}
'''Dharma Initiative''', raksta arī kā '''DHARMA''' (''Department of Heuristics and Research on Material Applications'', lv. - ''Heiristikas un Vielas pielietojuma pētniecības nodaļa''), ir izdomāts pētniecības projekts, kas attēlots TV seriālā [[Pazudušie]]. To pieteica otrās sezonas sērijā "Orientācija". 2008. gadā tika atvērta vietne Dharma Initiative.[http://www.dharmawantsyou.com/] Darmas intereses ir tieši saistītas ar [[viņpus zinātne|viņpus zinātni]]. [[Četras cildenās patiesības|Dharma]] ir [[Sanskrits|Sanskrita]] termins, ko lieto [[Hinduisms|Hinduismā]], [[Budisms|Budismā]], [[Džainisms|Džainismā]], un [[Sikhisms|Sikhismā]].

sentences:
{{citas nozīmes|vieglatlētu|Juris Silovs|Juris Silovs|vārds}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Juris Silovs
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1950|8|30}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Krāslava}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2018|9|28|1950|8|30}}
 |        mir_viet =
 |            taut = {{URS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērv|cm=176}}<ref name="sporto" />
 |           svars = {{mērv|kg=78}}<ref name="sporto" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Sprinta distances
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = "Vārpa", ASK
 |        treneris = Imants Liepiņš, Nikolajs Politiko
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=1972}}, {{oss|V=1976}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 10,33 s (1973)
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 10,1 s (1974 — {{piezīme|RH|ar rokas hronometru}})
 |           PR2_d = 100 m
 |             PR3 = 21,3 s (1973)
 |           PR3_d = 200 m
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=1972|teksts=Minhene 1972}}|4×100 m stafete}}
{{Medal|Bronze|{{oss|V=1976|teksts=Monreāla 1976}}|4×100 m stafete}}
{{Medal|Competition|[[Universiāde]]}}
{{Medal|Gold|Maskava 1973|100 m}}
{{Medal|Gold|Roma 1975|4×100 m stafete}}
{{Medal|Gold|Sofija 1977|4×100 m stafete}}
{{Medal|Silver|Maskava 1973|4×100 m stafete}}
}}
'''Juris Silovs''' (dzimis {{dat|1950|8|30}} [[Krāslava|Krāslavā]], miris {{dat|2018|9|28}}) bija [[Latvija]]s vieglatlēts, startēja sprinta distancēs. Pārstāvēja PSRS komandu, kuras dalībnieks bija no 1970. līdz 1978. gadam.<ref name="lozsb" />

sentences: '''Apzināta radīšana''' ({{val-en|intelligent design}}) ir pieņēmums, ka [[Visums|Visumā]] noteiktas īpatnības un [[dzīvība|dzīvās būtnes]] ir vislabāk izskaidrojamas [[Spriešana|apzināta]] cēloņa dēļ, nevis ar netiešu procesu, piemēram, ar [[dabiskā izlase|dabiskās atlases]] teorijas palīdzību.<ref name="DIposition">{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.discovery.org/csc/topQuestions.php#questionsAboutIntelligentDesign |title=Top Questions-1.What is the theory of intelligent design? |publisher=Discovery Institute |accessdate=2007-05-13}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.ideacenter.org/stuff/contentmgr/files/393410a2d36e9b96329c2faff7e2a4df/miscdocs/intelligentdesigntheoryinanutshell.pdf |title=Primer: Intelligent Design Theory in a Nutshell |website=http://www.ideacenter.org/ |publisher=Intelligent Design and Evolution Awareness Center |year=2004 | accessdate = 2007-05-13 |format=PDF}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.intelligentdesignnetwork.org/ | title = Intelligent Design |publisher=Intelligent Design network |year=2007 |accessdate=2007-05-13}}</ref> Cilvēki, kur tic apzinātai radīšanai, uzskata, ka pasauli ir veidojuši "gudrāki" spēki. Šo veidotāju tā arī dažreiz dēvē - par Radītāju, kuru parasti asociē ar [[Dievs|Dievu]]. Apzinātā radīšana cenšas izskaidrot [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]] daudzveidību, kas ir ap mums; tā ir pretrunā [[evolūcijas teorija]]i, kuru izveidoja [[Čārlzs Darvins]]. Vairums zinātnieku nepiekrīt apzinātās radīšanas teorijai, jo neredz iemeslus tai ticēt.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hālids Šeihs Muhameds
|     vārds_orig = خالد شيخ محمد
|         attēls = Khalid Shaikh Mohammed after capture.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Hālids Šeihs Muhameds 2003. gadā pēc apcietināšanas
|     dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1964|3|1}} vai {{dzimšanas datums un vecums|1965|11|14}}<ref name=biography.com>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.biography.com/articles/Khalid-Sheikh-Mohammed-241188 |title=Khalid Sheikh Mohammed Biography - Facts, Birthday, Life Story |publisher=[[The Biography Channel]] |accessdate=2012-02-14 |archive-date=2010-08-31 |archive-url=https://web.archive.org/web/20100831082440/http://www.biography.com/articles/Khalid-Sheikh-Mohammed-241188 }}</ref>
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Pakistāna|Beludžistāna|2s=Beludžistāna (province)}}<ref name=biography.com/><ref name=NYTimesGuantanamoDocketISN10024>{{ziņu atsauce| url = http://projects.nytimes.com/guantanamo/detainees/10024-khalid-shaikh-mohammed| title = Guantanamo Docket: Khalid Shaikh Mohammed| publisher = The New York Times| date = 2008-11-03| author = [[Margot Williams]]| accessdate =| quote= Detaini is a Pakistani who was raised in Kuwait (KU) during his formative years.}}</ref> vai {{vieta|Kuveita|Kuveita|3s=Kuveita (pilsēta)}}<ref name="BBC_16_March_2007">{{ziņu atsauce |date= 16 March 2007 <!-- 09:25 GMT--> |url = http://news.bbc.co.uk/2/hi/south_asia/2811855.stm|title = Profile: Al-Qaeda 'kingpin'|publisher = BBC| accessdate = 2007-08-28}}</ref><ref name=NNDB>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.nndb.com/people/429/000027348/|title=Khalid Shaikh Mohammed|work=[[NNDB]]|accessdate=23 February 2012}}</ref><ref name=GlobalSecurity.org>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.globalsecurity.org/security/profiles/khalid_shaikh_mohammed.htm|title=Khalid Shaikh Mohammed|work=GlobalSecurity.org|accessdate=23 February 2012|archive-date={{dat|2014|09|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140915233211/http://www.globalsecurity.org/security/profiles/khalid_shaikh_mohammed.htm}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140915233211/http://www.globalsecurity.org/security/profiles/khalid_shaikh_mohammed.htm |date={{dat|2014|09|15||bez}} }}</ref>
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[beludžs]]
|   nodarbošanās = [[terorists]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hālids Šeihs Muhameds''' ({{val|ar|خالد شيخ محمد}}, ''Khālid Shaykh Muḥammad'', dzimis {{dat|1964|3|1}} vai {{dat|1965|11|14}}) ir, iespējams, [[Kuveita|Kuveitā]] dzimis [[Pakistāna]]s [[beludži|beludžu]] izcelsmes [[terorists]], kuru uzskata par galveno [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukuma ASV]] organizatoru. Pašlaik atrodas cietumā [[Gvantanamo līča aizturēšanas nometne|ASV karabāzē Gvantanamo]], kur tiek tiesāts par apsūdzībām terora aktu organizēšanā, tai skaitā civiliedzīvotāju masu slepkavībām. Viņš tika notverts Pakistānas pilsētā [[Rāvalpindi]] {{dat|2003|3|2||bez}}.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gustavs Matiass fon der Venge-Lambsdorfs''' ({{val|de|Gustav Matthias von der Wenge gen. Lambsdorff}}, {{val|ru|Матвей Иванович Ламздорф}}; 1745-1828), bija Krievijas Impērijas armijas ģenerālis, [[Kurzemes gubernatoru uzskaitījums|Kurzemes guberņas civilgubernators]] (1796–1798), ķeizara [[Nikolajs I Romanovs|Nikolaja I]] audzinātājs, grāfs (no 1817).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džefs Beizoss
|     vārds_orig = ''Jeff Bezos''
|         attēls = Jeff Bezos at Amazon Spheres Grand Opening in Seattle - 2018 (39074799225) (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džefs Beizoss 2018. gadā
|        dz_gads = 1964
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņūmeksika|Albukerke}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Vašingtonas štats|Sietla|2s=Vašingtona (štats)}}
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = ''[[Amazon|Amazon.com]]'' dibinātājs, izpilddirektors un valdes priekšsēdētājs
|  darbības_gadi =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Makenzija Beizosa (1993—2019, šķīrušies<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.businessinsider.com/jeff-bezos-mackenzie-bezos-divorce-finalized-2019-4|title=Jeff Bezos and MacKenzie Bezos have finalized their divorce agreement, and he's getting 75% of the Amazon shares and voting control of the rest|publisher=businessinsider.com}}</ref>)<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.wired.com/wired/archive/7.03/bezos_pr.html|title=The Inner Bezos|work=[[Wired (tīmekļa vietne)|Wired]]|first=Chip|last=Bayers|accessdate=August 10, 2013}}</ref>
|          bērni = 4<ref name=wp20130810>{{Ziņu atsauce |last=Whoriskey|first=Peter |title=For Jeff Bezos, a new frontier|url=http://www.washingtonpost.com/business/economy/for-bezos-the-post-represents-new-frontier/2013/08/10/ba7cfeb6-013c-11e3-9a3e-916de805f65d_story.html |accessdate=February 20, 2014 |newspaper=The Washington Post |date=August 12, 2013 }}</ref>
|       paraksts = Jeff Bezos signature.svg
|       piezīmes =
|     alma_mater = [[Prinstonas Universitāte]]
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Džefrijs Prestons Beizoss''' ({{val|en|Jeffrey Preston Bezos}}; {{Unicode|[ˈbeɪzoʊs]}};<ref>{{Ziņu atsauce|title=Jeff Bezos pronounces his name|url=http://www.washingtonpost.com/posttv/national/jeff-bezos-pronounces-his-name/2013/08/07/c6992b0a-ffa9-11e2-96a8-d3b921c0924a_video.html|work=The Washington Post|accessdate=17 August 2013|year=2009}}</ref> dzimis {{Dat|1964|1|12}}) ir amerikāņu tehnoloģiju uzņēmējs un investors. Viņš ir nozīmīgi ietekmējis [[Elektroniskā uzņēmējdarbība|elektroniskās uzņēmējdarbības]] attīstību<ref name="TEDprofile">{{Tīmekļa atsauce|title=Jeff Bezos: Online Commerce Pioneer|url=http://www.ted.com/speakers/jeff_bezos.html?/|publisher=TED|accessdate=August 5, 2013}}</ref> kā ''[[Amazon|Amazon.com]]'' dibinātājs un izpilddirektors. ''Amazon.com'' ir tiešsaistes [[interneta veikals]] grāmatām un arī citām preču un pakalpojumu grupām, ieskaitot video straumēšanas pakalpojumus. Tas kļuva par lielāko interneta veikalu un par modeli pārdošanai [[Internets|internetā]].<ref name="Demery">{{Ziņu atsauce|last=Demery|first=Paul|title=Bezos: 'I never expected this'|url=http://www.internetretailer.com/2013/01/14/bezos-i-never-expected|accessdate=August 5, 2013|newspaper=Internet Retailer|date=January 14, 2013}}</ref>

sentences:
'''Divējāda lietojuma pētījumi''' ir [[Eksperiments|eksperimenti]], kuru rezultātā iegūtās tehnoloģijas var izmantot gan cilvēces labā, gan lai nodarītu kaitējumu tiešā vai pastarpinātā veidā. [[Bioloģija|Bioloģijā]] un [[Biomedicīna|biomedicīnā]] tie ir eksperimenti, kas var
* palielināt [[Toksīns|toksīnu]] un bioloģisko aģentu kaitīgumu;
* piešķirt [[Rezistence|rezistenci]] pret terapiju;
* palielināt bioloģiskā aģenta saimniekorganismu daudzveidību un areālu;
* nepamatoti pasliktināt [[Imunitāte|imunitāti]];
* radīt jaunus bioloģiskos aģentus.

sentences: '''ESRB''', arī '''''Entertainment Software Rating Board''''', ir organizācija, kas novērtē datorspēles un videospēles un cita veida izklaides elementus, veidojot to atbilstības reitingu lietotāju vecumam [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda|Kanādā]]. To 1994. gadā izveidoja ''Interactive Digital Software Association'' (mūsdienās ''[[Entertainment Software Association]]''). 2003. gada sākumā ESRB reitingu bija ieguvuši vairāk nekā 8000 produkti no 350 izdevējiem.

sentences: '''Indijas okeāns''' ir trešais lielākais [[okeāns]] pasaulē, kas aizņem ap 20% no planētas ūdens virsmas.<ref>{{PZT|275}}</ref> Jau kopš aizvēsturiskiem laikiem kalpo kā nozīmīgs [[tranzīts|tranzīta]] ceļš starp pasaules [[civilizācija|civilizācijām]].

sentences: :''Skatīt arī [[:Kategorija:Aktuālie sporta notikumi]].''

sentences:
{{Dzelmes infokaste
| Nosaukums            = Landsortas dzelme
| Nosaukums2           = ''Landsortsdjupet''
| Photo                =
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Baltijas jūra#Zviedrija
| plat_d = 58| plat_m  = 35| plat_s = | plat_NS = N
| gar_d  = 18| gar_m   = 14| gar_s  = | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        = jā
| kartes_marķieris     =
| marķieris            =
| paraksta_novietojums =
| Dziļums              = 456,51
| Atrašanās vieta      = [[Baltijas jūra]]
| Dziļvaga             = [[Gotlandes ieplaka]]
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent         =
| Easiest route        =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}
'''Landsortas dzelme''' ({{val|sv|Landsortsdjupet}}) ir [[Baltijas jūra]]s dziļākā vieta. Atrodas starp [[Stokholma|Stokholmu]] un [[Gotlande]]s salu 24 km uz dienvidaustrumiem no Landsortas bākas [[Eja]]s salā un 80 km uz ziemeļrietumiem no Harudena raga Gotlandes ziemeļos. Dzelme ir 456,51 m dziļa un izvietojusies Gotlandes ieplakā. Līdz 1960. gadiem dzelmē tika izgāzti ķīmiskie un vidēji radioaktīvie atkritumi.<ref>[https://www.stralsakerhetsmyndigheten.se/contentassets/e3a0d5c704e64a23a3868d2972c2076d/199678-hantering-av-radioaktivt-avfall-i-sverige-fore-ar-1980-samt-radium-och-radiumavfall-fram-till-ar-1996 Hantering av radioaktivt avfall i Sverige före år 1980 samt radium och radiumavfall fram till år 1996]</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls =
|        attēls = Almandinas.jpg
|    att_izmērs = 300px
|  att_paraksts = Almandīns
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 09.AD.25
|   ķīm_formula = Fe3Al2(SiO4)3
|     singonija =
|         krāsa = sarkanīgi oranžs līdz sarkans
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība =
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums = mērīts: 4,318; aprēķināts: 4,313<ref name="datu lapa">''Almandine'', in: John W. Anthony, Richard A. Bideaux, Kenneth W. Bladh, Monte C. Nichols (Hrsg.): ''Handbook of Mineralogy, Mineralogical Society of America'', 2001 ([http://www.handbookofmineralogy.org/pdfs/almandine.pdf PDF 69,2 kB]), {{en ikona}}</ref>
}}
'''Almandīns''' (dažreiz nepareiz saukts par almandītu), ir [[granātu]] grupai piederošs [[minerāls]]. Šādu nosaukumu šim [[Minerāls|minerālam]] ir devis [[Plīnijs Vecākais]], un šis [[minerāls]] tika atrasts [[Alabandā]], [[Karijas]] pilsētā, mūsdienās šī vieta atrodas [[Turcija]]s teritorijā, [[Ajdinas ils|Ajdinas ila]] administratīvajā teritorijā. Almandīns ir dzelzs alumīnija [[granāts]], kas ir tumši sarkanīgi violetā krāsā. Bieži vien šo minerālu apstrādā izliektas virsmas formā vai arī slīpē pilnībā, un pēc tam šī rota atgādina ugunssarkanu dārgakmeni, kas līdzinās karbunkulam. Vērojot šo minerālu [[spektroskops|spektroskopā]] ļoti stiprā gaismā, var pamanīt trīs raksturīgas [[absorbcijas joslas]]. Labi saredzama [[Daudzskaldnis|daudzskaldnība]]. Almandīns kristalizējas [[kubiskā singonija|kubiskajā singonijā]].<ref name="Paper 1">Geiger C., Armbruster Th., Lager G., Jiang K., Lottermoser W., and Amthauer G. (1992). </ref>

sentences:
s zeķes]]
'''''Zeķes''''' ir [[apģērbs|apģērba]] gabals, kuru velk [[kāja|kājās]]. Tā uzdevums ir sildīt kājas un uzsūkt [[sviedri|sviedrus]], kas izdalās no [[pēda|pēdām]], kā arī novērst kāju berzēšanos ar [[apavi]]em. Mūsdienās zeķes bieži vien ir neatņemama [[stils|stila]] un [[mode]]s sastāvdaļa. Zeķes var būt gan [[adīšana|adītas]], gan [[aušana|austas]], gan tamborētas, gan [[pīšana|pītas]]. Arī materiāls, no kura izgatavo zeķes, var būt dažāds. Tas var būt [[neilons]], [[vilna]], [[kokvilna]], [[akrils]], [[poliesters]]. Zeķes gatavo arī no [[lini|linu]] un [[zīds|zīda]] audumiem.

sentences: {{cita nozīme|par PSRS dibinātāju|viņa brāli|Aleksandrs Uļjanovs}}

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name = Vim
| logo =
| screenshot = vimtutorlv.png
| caption = Vim logotips (augšā) Vim lietošanas pamācības fragments latviski (lejā)
| author =
| developer =
| released =
| latest release version =
| latest release date =
| latest preview version =
| latest preview date =
| programming language = [[C (valoda)|C]]
| engine =
| operating system =
| platform = [[GNU/Linux]], [[Microsoft Windows]], [[MacOS]], [[FreeBSD]], u.c.
| language =
| status =
| genre = Teksta redaktors
| license = Vim license <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/vim/vim/blob/master/LICENSE|title=Vim repozitorijs: license}}</ref>
| repo = https://github.com/vim/vim/
| website = https://vim.org
}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Tvertne''' jeb '''tilpne''' ir dobs priekšmets kaut kā glabāšanai vai [[krava]]s pārvadājumam. Tvertnes var būt dažādas formas un veidoti no dažādiem materiāliem. Uz [[kuģis|kuģiem]] tiek lietotas tā saucamās universālās tvertnes. Tvertnēm ir standartizēti izmēri, kas atvieglo to pārvadāšanu ar dažādiem transporta līdzekļiem.
Standartizētie tvertņu izmēri ir divdesmit pēdu garums, 8 pēdu un 6 collu augstums un 8 pēdu platums, šie izmēri starptautiski pieņemti kā viens TEU ''(Twenty-foot Equivalent Unit)''. Tehnoloģijām attīstoties, liela daļa pasaulē izmantoto tvertņu tagad ir četrdesmit pēdu garas, ko apzīmē ar FEU ''(Forty-foot Equivalent Unit)'' vai arī ar 2 TEU.

sentences:
[[Kategorija:Okeanogrāfija]]
[[Kategorija:Kalnu grēdas]]
[[Kategorija:Okeānu reljefs]]

sentences: '''Miozīns''' ({{val-el|mys (myos)}} — 'muskulis') ir viena no kontraktilajām [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]], kas nodrošina [[muskuļi|muskuļu]] saraušanos un ietilpst [[miofibrillas|miofibrillu]] sastāvā. 40—60 % no kopējā muskuļu olbaltumvielu daudzuma ir miozīns. Miozīna [[molmasa]] ir apmēram {{nobr|500 000 g/mol}}. Miozīns savienojas ar otru miofibrillu olbaltumvielu — [[aktīns|aktīnu]] — un veido aktomiozīna kompleksu, kas ir galvenais muskuļu saraušanās sistēmas komponents. Svarīga miozīna īpašība ir spēja sašķelt [[adenozīntrifosforskābe]]s makroerģiskās saites un pārveidot to enerģiju mehāniskajā enerģijā, tādējādi miozīns darbojas kā [[ferments]], kas nodrošina ATF [[hidrolīze|hidrolīzi]].<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 132. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|sporta veidu|futbols (nozīmju atdalīšana)|futbols}}
{{jāuzlabo|stils}}
{{Sporta infokaste
|attēls      = Football in Bloomington, Indiana, 1996.jpg
|att_izm     = 250px
|apraksts    = Uzbrūkošais spēlētājs (Nr. 10) mēģina sist bumbu garām vārtsargam, lai gūtu vārtus
|savienība   = [[FIFA]]
|iesauka     =
|pirmais     = 19. gadsimta vidus, Anglija
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    = Jā
|komanda     = 11 katrai komandai
|jdzimums    = Jā, atsevišķas sacensības
|kategorijas = [[Komandu sports]], [[bumbu sports]]
|ekipējums   = [[Futbolbumba]]
|vieta       = [[Futbola laukums]]
|olimpisks   = Kopš [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]]. gada, izņemot [[1932. gada vasaras olimpiskās spēles|1932]]. gadu
}}
'''Futbols''' ({{val|en|football}}, no ''foot'' — '[[pēda]]' un ''ball'' — '[[bumba]]'),<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=3. |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=241}}</ref> līdz 1933. gadam arī '''kājbumba,'''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Anglicismi latviešu valodā |author=Juris Baldunčiks |authorlink=Juris Baldunčiks |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0304059354%7carticle:DIVL702%7cpage:174%7cissueType:B |year=1989 |publisher=[[Zinātne (izdevniecība)|Zinātne]] |location=Rīga |isbn=5-7966-0078-8 |page=170 |accessdate={{dat|2017|04|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0304059354%7carticle:DIVL702%7cpage:174%7cissueType:B |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref> ir [[komandu sports|komandu sporta]] veids, kurā piedalās divas komandas, katrā uz laukuma pa vienpadsmit spēlētājiem, izmantojot [[futbolbumba|futbolbumbu]]. Futbols ir vispopulārākais sporta veids pasaulē.<ref>{{Grāmatas atsauce |last=Guttman |first=Allen |editor=Eric Dunning, Joseph A. Maguire, Robert E. Pearton |title=The Sports Process: A Comparative and Developmental Approach |origyear=1993 |accessdate=2008-01-26 |publisher=Human Kinetics |location=[[Champaign, Illinois|Champaign]] |isbn=0880116242 |pages=p129 |chapter=The Diffusion of Sports and the Problem of Cultural Imperialism |chapterurl=http://books.google.com/books?id=tQY5wxQDn5gC&pg=PA129&lpg=PA129&dq=world's+most+popular+team+sport&source=web&ots=6ns3wVUEGV&sig=SZPKYSDMJBrO1uV4mPxNbKyAuJY#PPA129,M1 |quote=the game is complex enough not to be invented independently by many preliterate cultures and yet simple enough to become the world's most popular team sport}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last=Dunning |first=Eric |authorlink=Eric Dunning |title=Sport Matters: Sociological Studies of Sport, Violence and Civilisation |origyear=1999 |accessdate=2008-01-26 |publisher=[[Routledge]] |location=London |isbn=0415064139 |pages=p103 |chapter=The development of soccer as a world game |chapterurl=http://books.google.com/books?id=X3lX_LVBaToC&pg=PA105&lpg=PA105&dq=world's+most+popular+team+sport&source=web&ots=ehee9Lr9o1&sig=nyvDhcrPoR8lXhYKE7k4CZYg_qU#PPA103,M1 |quote=During the twentieth century, soccer emerged as the world's most popular team sport}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |author=Frederick O. Mueller, Robert C. Cantu, Steven P. Van Camp |last= |first= |coauthors= |title=Catastrophic Injuries in High School and College Sports |origdate= |origyear=1996 |accessdate=2008-01-26 |publisher=Human Kinetics |location=[[Champaign, Illinois|Champaign]] |isbn=0873226747 |pages=p57 |chapter=Team Sports |chapterurl=http://books.google.com/books?id=XG6AIHLtyaUC&pg=PA57&lpg=PA57&dq=soccer+most+popular+team+sport&source=web&ots=QzydYB5Am0&sig=w_ouIgmegjytYFfWy7k92guTNfU#PPA57,M1 |quote=Soccer is the most popular sport in the world, and its popularity is growing in the United States. It has been estimated that there were 22 million soccer players in the world in the early 1980s, and that number is increasing. In the United States soccer is now a major sport at both the high school and college levels}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        attēls = Tanuki01 960.jpg
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Carnivora
 |      kārta_lv = Plēsēji
 |        dzimta = Canidae
 |     dzimta_lv = Suņu dzimta
 |         ģints = Nyctereutes
 |      ģints_lv = Jenotsuņi
 |          suga = Nyctereutes procyonoides
 |       suga_lv = Jenotsuns
 |      binomial = Nyctereutes procyonoides <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1834)</small>
 |     izplatība =
{{legend|blue|Dabīgais izplatības areāls}}
{{legend|red|Introdukcijas areāls}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius turpis 2010 G1.jpg
| att_nosaukums= {{TaksoSaite|Lactarius turpis|Cūcene}}
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. turpis
| suga_lv = Cūcene
| binomial =Lactarius turpis Fr.
| sinonīmi = Lactarius necator,<br>Lactarius plumbeus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfāta struktūrformula

Bezūdens nātrija sulfāts
|       citi nosaukumi = glaubersāls
|           CAS numurs = 7757-82-6 (bezūdens sāls),
 7727-73-3 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2SO4
|              molmasa = 142,04
|              blīvums = Bezūdens sālim 2680 kg/m3,
 dekahidrātam 1464
|  kušanas temperatūra = 1157 K (884 °C) (bezūdens),
32,4 °C (dekahidrāts)
| viršanas temperatūra = 1429 °C (bezūdens)
| šķīdība ūdenī        = 4,76 g/100ml (0 °C);
 42,7 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfāts''' (Na2SO4, glaubersāls Na2SO4·10 H2O) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir stabils, neitrāls [[sāļi|sāls]]. Dabā nātrija sulfāts parasti ir sastopams dekahidrāta formā ar 10 kristalizācijas ūdens molekulām ([[mirabilīts]]).

sentences: '''Frenela biprizma''' ir [[optika|optiska]] ierīce divu [[koherence|koherentu]] [[gaisma]]s staru kūļu iegūšanai. Tā ir simetriska platleņķa [[prizma (optika)|prizma]] no [[stikls|stikla]] un tās [[gaismas laušana|laušanas]] leņķis ir ļoti mazs - ap 10 [[leņķa minūte]]s<ref>[https://web.archive.org/web/20110813103242/http://www.physics.spbstu.ru/forstudents/labpractice/technics/Lab_3_03_new_Tech.pdf БИПРИЗМА ФРЕНЕЛЯ. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ДЛИНЫ ВОЛНЫ ЛАЗЕРА ПО ИНТЕРФЕРЕНЦИОННОЙ КАРТИНЕ] {{ru ikona}}</ref> (šāda biprizma sastāv it kā no divām ar īsākajām malām kopā saliktām taisnleņķa prizmām<ref>[http://dic.academic.ru/dic.nsf/brokgauz_efron/13203/%D0%91%D0%B8%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B7%D0%BC%D0%B0 Бипризма Френеля] {{ru ikona}}</ref>). Lai novērotu koherento staru radīto [[interference]]s ainu, sākotnējo gaismas avotu novieto pirms Frenela biprizmas uz tās [[simetrijas ass]]. Gaisma, kas lūst prizmā, sadalās divos kūļos, kuri it kā nāk no gaismas avota [[šķietamais attēls|šķietamajiem attēliem]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://b1v.lv/wp-content/uploads/2008/09/fiz12_5.pdf |title=GAISMAS INTERFERENCE UN POLARIZĀCIJA |access-date={{dat|2010|12|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100215044458/http://b1v.lv/wp-content/uploads/2008/09/fiz12_5.pdf |archivedate={{dat|2010|02|15||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100215044458/http://b1v.lv/wp-content/uploads/2008/09/fiz12_5.pdf |date={{dat|2010|02|15||bez}} }}</ref>.

sentences: '''Dzimstības kontrole''' jeb '''populācijas kontrole''' ir [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaita]] pieauguma ierobežošanas politika, kuru cenšas ieviest nabadzīgās vai blīvi apdzīvotās pasaules daļās, ar [[kontracepcija]]s vai [[sterilizācija]]s programmām.<ref>[http://dictionary.reference.com/browse/population-control "Collins English Dictionary — Complete & Unabridged 10th Edition"] Skatīts: 2015. gada 12.oktobrī</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Ultraauksti atomi''' ir [[Atoms|atomi]], kuru temperatūra ir tuvu [[Absolūtā nulle|absolūtai nullei]]. Parasti tie ir daži desmiti mikro[[Kelvins|kelvinu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pilsēta pie jūra
| operators =
| attēls = City by the sea.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Maikls Ketons-Džounss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Ilaiza Dušku]]
* [[Viljams Forsaits]]
* [[Džordžs Dzundza]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''City by the Sea''
| studija = ''Franchise Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|9|6}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|29,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3880486401/|title=City by the Sea |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pilsēta pie jūras"''' ({{Val|en|City by the Sea}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Maikls Ketons-Džounss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Džeimss Franko]], [[Ilaiza Dušku]], [[Viljams Forsaits]] un [[Džordžs Dzundza]].

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Gambija]]s valsts vadītāji''' kopš neatkarības iegūšanas 1965. gadā. No 1965. līdz 1970. gadam [[Gambija]]s valsts vadītājs [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] karaliene [[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]] un valsti pārvaldīja viņas iecelti ģenerālgubernatori, bet kopš 1970. gada valsts galva ir Gambijas prezidents.

sentences:
s katoļu bīskaps [[Juris Nikolajs Hilzens]] (1692-1775)]]
 (1741)]]
'''Hilzeni''' ({{val-de|von Hülsen}}, {{val-pl|Hylzen, Hilzen}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kuras priekšteči izsekojami līdz 14. gadsimtam, kad viņi piedalījās [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karos]]. Kopš 16. gadsimta pārpoļotā Hilzenu dzimta izplatījās arī tagadējā [[Baltkrievija|Baltkrievijā]], [[Polija|Polijā]] un [[Vācija|Vācijā]]. 18. gadsimtā kļuva par ietekmīgu dzimtu [[Inflantija|Inflantijā]] ([[Latgale|Latgalē]]), kur citu starpā saradojās ar [[Šadurski|Šadursku]] dzimtu.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Jaunava
| abbreviation = Vir
| name_latin = Virgo
| RA = 13
| dec = 0
| areatotal = 1294
| arearank = 2. vieta
| numbermainstars = 9, 15
| numberstarsplanets = 8
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 9
| brighteststarname = Spika
| starmagnitude = 1
| neareststarname = ''Ross 128''
| stardistance = 10,92
| numbermessierobjects = 11
| meteorshowers =
| bordering = [[Vēršu Dzinējs]]
[[Berenikes Mati]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences: '''Nacionālā inovācijas sistēma''' ietver inovācijas procesā iesaistītos dalībniekus ar mērķi veicināt to sadarbību jaunu vērtību radīšanai.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Toms Bārnabijs
| color         = lightblue
| series        = [[Midsomeras slepkavības|"Midsomeras slepkavību"]]
| image         =
| caption       =
| first         =
* ''The Killings at Badger's Drift'' (1997. gada 23. marts)
| last          =
* ''Fit for Murder'' (2011. gada 2. februāris)
| creator       = [[Kerolaina Greiema]]
| portrayer     = [[Džons Netlss]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[cilvēks]]
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = [[policists]]
| title         = galvenais detektīvinspektors (DCI)
| family        =
| spouse        = Džoisa Bārnabija
| significantother =
| children      = Kallija Diksone (Bārnabija)
| relatives     = Neds Bārnabijs (onkulis)<br />Džons Bārnabijs (brālēns)
| religion      =
| nationality   = [[Angļi|anglis]]
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Tomass Džefrijs "Toms" Bārnabijs''' ({{val|en|Thomas Geoffrey "Tom" Barnaby}}; dzimis 1943. gada 20. aprīlī) ir izdomāts tēls, kuru radījusi [[Angļu valoda|angļu]] rakstniece [[Kerolaina Greiema]] kā galveno varoni savā ''Chief Inspector Barnaby'' kriminālromānu sērijā un [[ITV]] detektīvseriālā "[[Midsomeras slepkavības]]".

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra              = Klusais okeāns
|attēls            =
|platība           = 165 250 000
|platība_bez_jūrām =
|garums            = 15 500
|platums           = 19 800
|Max_dziļums       = 10 911
|Vid_dziļums       = 4 280
|tilpums           = 710
|sāļums            =
|valstis           =
|pilsētas          =
}}
'''Klusais okeāns''' ir pasaules lielākā [[ūdenstilpe]], kas klāj aptuveni trešo daļu [[Zeme]]s virsmas. Nosaukumu okeānam devis [[portugāļi|portugāļu]] jūrasbraucējs [[Fernāns Magelāns]] — pirmais eiropietis, kas šķērsoja okeānu. Okeāna nosaukums cēlies no tā, ka visu ceļu no [[Magelāna šaurums|Magelāna šauruma]] līdz [[Filipīnas|Filipīnām]] Magelāna ceļojums pagāja mierīgos laikapstākļos.

sentences:
, [[sinepes|sinepēm]] un gurķu mērci]]
'''Hotdogs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://skrivanek.lv/hot-dogs-pret-hotdogs/ |title= Hot-dogs pret hotdogs pret hot dogs |publisher= [[Skrivanek]] |date= 2019. gada 20. februāris |accessdate= 2019. gada 19. augustā}}</ref> (no {{val|en|hot dog}} — ‘karstais suns’) ir maizīte ar karstu [[cīsiņš|cīsiņu]] un piedevām, piemēram, [[sinepes|sinepēm]], [[kečups|kečupu]] vai [[majonēze|majonēzi]]. Hotdogus pirmie sāka gatavot [[vācieši]]. Viņi izmanto [[Frakfurtes desiņa]]s un [[Vīnes desiņa]]s. 19. gadsimtā vācu imigranti [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] šīs maizītes pārdeva ar nosaukumu ''dachshund sausages'' ([[taksis|takšu]] desiņas, jo desiņas bija tievas un garas kā šī suņu šķirne), bet tā kā šo vārdu amerikāņiem bija grūti izrunāt, tad nosaukums mainījās uz ''dog'' (suns). Parasti hotdogi tiek pārdoti karsti un tāpēc ātri vien radās apzīmējošais vārds ''hot'' (karsts).

sentences:
{{Citas nozīmes|seno zemgaļu zemi|Žagare|Žagare}}
 (''Mitawa''), [[Pasvale]] (''Poswol''), [[Šauļi]] (''Szawle''), [[Raseiņi]] (''Rosienie'') un [[Upītes pilskalns|Upīte]] (''Upita'').]]
'''Žagare''' (latīņu: ''Sagera'') bija seno zemgaļu pilsnovads tagadējās [[Lietuva]]s ziemeļdaļā starp [[Venta]]s, [[Svēte (upe)|Svētes]] un [[Mūsa]]s upēm. Ziemeļos tas robežojās ar [[Tērvetene]]s, [[Spārnene]]s un [[Dobene]]s novadiem. Austrumos no tā [[Mūsa]]s krastos pletās [[Silene (zeme)|Silene]]s novads, bet rietumos pāri [[Venta]]i atradās [[kurši|kuršu]] apdzīvotais [[Ceklis]]. Dienvidos Žagares zeme savienojās ar [[žemaiši|žemaišu]] zemēm.

sentences: '''Kodolenerģija''' ir [[enerģija]]s veids, kura izdalās eksotermiskajās [[kodolreakcija|kodolreakcijās]]. Šādu kodolreakciju gaitā palielinās [[atoma kodols|kodolos]] ietilpstošo [[nukloni|nuklonu]] saites enerģija (enerģija, kura nepieciešama, lai sadalītu kodolu atsevišķos nuklonos). Ērtības labad saites enerģiju attiecina uz vienu nuklonu un dēvē par [[īpatnējā saites enerģija|īpatnējo saites enerģiju]]. Dažādu [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] un to [[izotops|izotopu]] kodoliem īpatnējā saites enerģija ir dažāda. [[Deitērijs|Deitērija]] kodolam tā ir tikai 1 [[elektronvolts|MeV]], bet, palielinoties kodola [[masas skaitlis|masas skaitlim]], strauji pieaug. Vidējas masas kodoliem šī enerģija ir vislielākā ([[dzelzs]] atomu kodoliem ap 8,6 MeV) un, tālāk pieaugot kodolu masai, atkal samazinās (tādēļ pavisam smagie kodoli mēdz būt nestabili). Kodolenerģiju var iegūt, kā vieglajiem kodoliem saplūstot ([[kodoltermiskā sintēze]]), tā arī, daloties smagiem kodoliem (sk. [[kodolreaktors]]). No kodoliem ar masas skaitli 50 līdz 60 (dzelzs un tai tuvie kodoli) enerģiju nevar iegūt, jo tie ir visstabilākie. Dabā kodolu sintēzes reakcijas norisinās [[zvaigzne|zvaigznēs]] ([[hēlijs|hēlija]] veidošanās no [[ūdeņradis|ūdeņraža]] un citas kodolreakcijas, kas nodrošina zvaigžņu "degšanas" enerģiju), bet par dzelzi un [[niķelis|niķeli]] smagāki elementi veidojas [[pārnova|pārnovu]] eksploziju laikā, kad izdalās tik daudz enerģijas, ka tās pietiek, lai rastos [[Urāns (elements)|urāna]] un vēl smagāku elementu kodoli. Arī uz [[Zeme]]s atrodamie smagie elementi radušies šādu sprādzienu laikā, jo [[Saule]] ir otrās paaudzes zvaigzne un [[Saules sistēma]] ir veidojusies no pārnovu eksploziju atlikumiem. Tādēļ var uzskatīt, ka kodolenerģija, kas tiek iegūta kodolreaktoros (galvenokārt no urāna izotopa 235U), ir pirms miljardiem gadu eksplodējušu pārnovu enerģija. Smago kodolu īpatnējā saites enerģija ir ap 1 MeV mazāka nekā vidējas masas kodoliem, tādēļ, vienam smagam kodolam sadaloties 2 daļās, izdalās ap 1 MeV liela enerģija, rēķinot uz 1 nuklonu, jeb apmēram 200 MeV, 1 kodolam sadaloties. Vēl lielāka enerģija uz vienu nuklonu izdalās kodolsintēzes reakciju laikā, piemēram, deitērija un [[tritijs|tritija]] kodolreakcijā

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lauva (nozīmju atdalīšana)|Lauva}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Lauva
| abbreviation = LMi
| name_latin = Leo Minor
| RA = 10
| dec = +35
| areatotal = 232
| arearank = 64. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''46 LMi''
| starmagnitude = 3,83
| neareststarname = ''11 LMi''
| stardistance = 36,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 45
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2478''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2478''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|11|28|SK}} 08:25:58 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Sojuz-2.1b/Fregat]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2015
| Darbības_beigu_datums  = 2015. gada aprīlis
| Darbības_ilgums        = 3 gadi un 4 mēneši
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-071A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2477]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2485]]''
}}
'''''Kosmos-2478''''' (''Космос-2478'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis, kas tika palaists {{dat|2011|11|28||bez}}. Tas bija pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 746. Bija izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 17.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Pēterupe
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          =
| image_caption          =
| image_shield           =
| shield_link            =
| shield_size            = 80px
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Saulkrastu novads]]
| subdivision_name2      = [[Saulkrasti]]
| established_title      =
| established_date       = 1823. gadā
| established_title2     = Apvienoja ar Neibādi
| established_date2      = 1933. gadā
| area_total_km2         =
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = <!-- iedzīvotāju gads -->
| population_footnotes   = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total       = <!-- iedzīvotāju skaits -->
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 15 | lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 24 | longs = 50 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = 10
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-2160 Saulkrasti
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Pēterupe''', agrāk '''Pēterkapella''' ({{val-de|Peterskapelle}}), ir [[Saulkrasti|Saulkrastu]] pilsētas centrālā daļa uz dienvidiem no [[Neibāde (Saulkrasti)|Neibādes]]. Atrodas starp [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] krastu un [[Rīga]]s—[[Skulte (Skultes pagasts)|Skulte]]s dzelzceļu (stacija [[Saulkrasti (stacija)|Saulkrasti]]).

sentences: '''Krievijas mēru sistēma''' tika lietota [[Krievijas Impērija]]s, [[Krievijas PSFR]] un [[Padomju Savienība|PSRS]] teritorijā no 1797. līdz 1925. gadam. Latvijas Republikā šīs sistēmas izmantošana pārtraukta 1924. gada 1. janvārī.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kresida Kovela
|     vārds_orig = ''Cressida Cowell''
|         attēls = 10.8.17CressidaCowellByLuigiNovi1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1966
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Londona]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[rakstniece]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]]
|       paraksts = Cressida Cowell signature.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Kresida Kovela''' ({{val|en|Cressida Cowell}}, dzimusi {{dat|1966|4|15}} [[Londona|Londonā]]) ir [[angļi|angļu]] bērnu rakstniece, pazīstama ar divām bērnu grāmatu sērijām – "[[Kā pieradināt pūķi (grāmatu sērija)|Kā pieradināt pūķi]]" un "[[Emīlija Brauna]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia lutea (L.)
| attēls = Vicia lutea (7358840982).jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia lutea
| suga_lv = Dzeltenais vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}'''Dzeltenais vīķis''' ({{val|la|Vicia lutea}}) ir [[tauriņziežu dzimta]]s suga, kas ir sastopama [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], [[Vidusjūras reģions|Vidusjūras reģionā]], izolēti arī [[Lielbritānija]]s dienviddaļā, kur tā aug tīrumos, sausās nogāzēs un ceļmalās. [[Latvija|Latvijā]] dzeltenais vīķis ir ļoti rets, ievazāts augs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/vicia-lutea-l/|title=dzeltenais vīķis - Vicia lutea L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-09-05}}</ref>

sentences:
'''Augstie gubumākoņi''' ''Altocumulus'' (Ac) ir tipiski siltās sezonas [[mākoņi]]. Tie izskatās kā mazas kaudzītes augstu debesīs. Tie pēc izmēra ir mazāki par parastajiem gubumākoņiem. Dažreiz šie mākoņi sasniedz lielu gubumākoņu stadiju. Tie atrodas 2400—6100 m augstumā. Augstie gubumākoņi parasti veidojas silto [[gaiss|gaisa]] masu pacelšanās dēļ, kā arī ja tuvojas [[aukstā fronte]], kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc augsto gubumākoņu esamība [[vasara]]s rītā bieži vien vēsta par to, ka drīz būs [[pērkona negaiss]], [[lietusgāze]] vai arī kādas citas [[laikapstākļi|laikapstākļu]] izmaiņas.
== Attēli ==
<gallery>
image:Wea00039 - Flickr - NOAA Photo Library.jpg
Image:Mackerelskylincolnshire.jpg
image:Virga 05.jpg|Altocumulus virga
Image:Markeral-Bold2-Color.jpg
</gallery>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Lācis
| vārds_orig =
| attēls = Attēls:Jānis Lācis.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1897
| dz_mēnesis = 02
| dz_diena = 20
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Jaunpiebalgas pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1937
| m_mēnesis = 03
| m_diena = 10
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Habarovska|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[korpusa komandieris]]
|  dienesta_laiks = 1916—1937
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
 {{USSR}}
|       struktūra = sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]], [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Johans Volfgangs fon Gēte
| vārds_orig = ''Johann Wolfgang von Goethe''
| attēls = Goethe (Stieler 1828).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1749
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 28
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Svētā Romas impērija]]
(tagad {{DEU}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1832
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Veimāra]], [[Saksijas-Veimāras lielhercogiste]]
(tagad {{DEU}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Goethe Signature.svg
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Rakstnieks, dzejnieks, dramaturgs, mākslas teorētiķis.
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = ''[[Sturm und Drang]]'', [[Veimāras klasicisms]]
| slavenākie darbi = ''Fausts'' (''Faust. Eine Tragödie.'', 1808; ''Faust. Der Tragödie zweiter Teil'', 1832)
| ietekmējies = [[Homērs]], [[Šillers]], [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]], [[Ruso]], [[Herders]] u.c.
| ietekmējis = [[Hēgelis]], [[Šopenhauers]], [[Nīče]], [[Freids]], [[Turgeņevs]] u.c.
| alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Volfgangs fon Gēte''' ({{val|de|Johann Wolfgang von Goethe}}, arī ''Göthe'', dzimis {{dat|1749|08|28}}, miris {{dat|1832|3|22}}) bija [[Vācieši|vācu]] [[dzeja|dzejnieks]], [[rakstnieks]], dabaszinātnieks, [[māksla]]s teorētiķis un valstsvīrs. Viens no izcilākajiem vācu dzejniekiem un dramaturgiem, sākotnēji ''[[Sturm und Drang]]'' ("Vētras un dziņu"), bet vēlāk — [[Veimāras klasicisms|Veimāras klasicisma]] pārstāvis. Gētes pazīstamākie darbi ir [[romāns|romāni]] "[[Jaunā Vertera ciešanas]]", "[[Vilhelma Meistera mācību gadi]]", "Vilhelma Meistera klejojumu gadi" un [[traģēdija]] "[[Fausts (traģēdija)|Fausts]]".

sentences: '''Datorredze''' ir starpdisciplināra [[zinātne]]s joma, kurā tiek aplūkots, kā var izveidot [[dators|datoru]], lai iegūtu augsta līmeņa izpratni no digitāliem attēliem vai video. No inženierijas viedokļa datorredze tiecas automatizēt to, kā redz cilvēka acs. Saprotamākiem vārdiem sakot, datorredze ir tehnoloģija, kas ļauj interpretēt un saprast attēlā redzamo.<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Ballard |first1=Dana H. |last2=Brown |first2=Christopher M. |title=Computer Vision |year=1982 |url=https://archive.org/details/computervision0000ball |publisher=Prentice Hall |isbn=978-0-13-165316-0 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=1}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Sonka |first1=Milan |last2=Hlavac |first2=Roger |last3=Boyle |title=Image Processing, Analysis, and Machine Vision |url=https://archive.org/details/imageprocessinga0000sonk |date=2008 |publisher=Thomson |isbn=978-0-495-08252-1 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=2}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Valeriana officinalis - Niitvälja.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Dipsacales
| rinda_lv =Dipsaku rinda
| dzimta =Valerianaceae
| dzimta_lv =Baldriānu dzimta
| ģints =Valeriana
| ģints_lv =Baldriāni
| suga =V. officinalis
| suga_lv =Ārstniecības baldriāns
| binomial =Valeriana officinalis
| kategorijas =nē
}}
'''Ārstniecības baldriāns''' (''Valeriana officinalis'') ir [[baldriānu dzimta]]s [[ārstniecības augi|ārstniecības augs]]. Tam piemīt sedatīvas jeb nomierinošas un spazmolītiskas jeb savelkošas un [[spazmas]] mazinošas īpašības. Tautā baldriāns galvenokārt pazīstams kā dabīgs nomierinošs līdzeklis. Baldriāns ir daudzgadīgs ziedaugs.

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Virsaišu ūdenskritums
| photo          = Virsaišu ūdenskritums (1).jpg
| photo_width    =
| photo_caption  =
| map_type       = Latvija
| map_caption    =
| relief         = jā
| latd  = 57 | latm  = 5 | lats  = 20 | latNS  = N
| longd = 22 | longm = 33 | longs = 0 | longEW = E
| region         =
| location       = [[Talsu novads]], [[Abavas pagasts]]
| type           =
| elevation      =
| height         = 1,7 m
| height_longest =
| number_drops   = 1
| width          = līdz 4 m
| average_width  =
| watercourse    = [[Virbupe]]s bezvārda pieteka
| average_flow   =
| world_rank     =
}}
'''Virsaišu ūdenskritums''' ir 1,7 m augsts ūdenskritums [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Abavas pagasts|Abavas pagastā]]. Izvietojies [[Virbupe]]s bezvārda labā krasta pietekā pie Virsaišu mājām. Ūdenskritums izveidojies pār [[devons|augšdevona]] [[dolomīts|dolomīta]] iežiem, tā platums pavasaros un rudeņos sasniedz 4 m. Ūdenskritumu 1998. gadā atklājis (vietējiem iedzīvotājiem zināmo objektu popularizējis plašākam interesentu lokam<ref>[https://uzzini-iepazisti.lv/objekti/interesantas-vietas-latvija/virsaisu-udenskritums/ Virsaišu ūdenskritums Jaunpienācējs Latvijas ūdenskritumu saimē] uzzini-iepazisti.lv</ref>) ģeogrāfs, [[Latvijas Universitāte]]s profesors [[Ivars Strautnieks]]. Kopš 2000. gada ir aizsargājams dabas piemineklis. 2010. gadā tika izvēlēts par gada ģeoloģisko pieminekli.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=128&what=34 |title=Vides Vēstis |access-date={{dat|2016|05|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100808005837/http://videsvestis.lv/content.asp?ID=128&what=34 |archivedate={{dat|2010|08|08||bez}} }}</ref>

sentences: lapā, izkrāsotā [[elektronu mikroskops|elektronu mikroskopa]] attēlā.]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada jūlijā,}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Miša Maiskis
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Mischa Maisky 2.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1948|1|10}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = [[čellists]]
|     Instrumenti = [[čells]]
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Miša Maiskis''' (dzimis kā ''Mihails Maiskis'' {{dat|1948|1|10}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]] [[čells|čellists]], kas dzīvo [[Beļģija|Beļģijā]].
Muzicējis ar vairākiem pasaulē slaveniem orķestriem, arī ar [[Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris|Latvijas Nacionālo simfonisko orķestri]].

sentences: {{Commonscat|Resistance during World War II}}

sentences:
{{iw+}}
'''Trigonometriska nevienādība''' ir [[nevienādība]], kurā ir [[trigonometriskās funkcijas|trigonometriskā funkcija]]. To var atrisināt, izmantojot [[inversās trigonometriskās funkcijas]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''''SQL Slammer''''' ir [[datorvīruss]], kas 2003. gadā izraisīja pakalpojuma atteikumu interneta nodrošinātājos un krasi palēnināja vispārējo [[internets|interneta]] datu satiksmi. Datorvīruss strauji izplatījās — desmit minūšu laikā inficējot ap 75 000 lietotājus.

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Dikļu pagasts}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Vulpes_vulpes_sitting.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Vulpes
| ģints_lv =Lapsas
| suga =V. vulpes
| suga_lv =Rudā lapsa
| binomial =Vulpes vulpes ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
| izplatība =

{{legend|#006600|Dabīgais izplatības areāls}}
{{legend|#512888|Introdukcijas areāls}}
{{legend|#FF7538|Iespējamais izplatības areāls}}
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República de Chile''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Čīles Republika
|            valsts_nosaukums = Chile
|               karoga_attēls = Flag of Chile.svg
|            karoga_nosaukums = Čīles Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Chile.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Čīles Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 125px
|                 valsts_moto = ''Por la razón o la fuerza''
"Ar spēku vai taisnību"{{spaces|1}}{{es ikona}}<ref>{{Tīmekļa atsauce | title= Banknotes and Coins | url= http://www.bcentral.cl/eng/banknotes-coins/coins/m0100.htm | work= Chilean Central Bank | accessdate= 2007-11-11 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20120510231608/http://www.bcentral.cl/eng/banknotes-coins/coins/m0100.htm | archivedate= 2012-05-10 }}</ref>
|                valsts_himna = ''[[Himno Nacional de Chile]]''{{spaces|1}}{{es ikona}}
|               kartes_attēls = CHL orthographic.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Santjago]]1
|latd = 33
|latm = 26
|latNS = S
|longd = 70
|longm = 40
|longEW = W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[prezidentālisms|prezidentāla]] [[republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Čīles prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Gavriels Boriks]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Čīles vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Spānija]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Pirmā nacionālā valdība
|          neatkarības_datums = {{dat|1810|9|18}}
|       neatkarības_notikums2 = Deklarēta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1818|2|12}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1844|4|25}}
|                 platība_km2 = 756 950
|               platība_rangs = 38.
|              procenti_ūdens = 1,07²
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010
|          iedzīvotāju_skaits = 17 031 873
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 60.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 22
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 194.
|                     IKP_PPP = $243,357 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/02/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=228&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=24&pr.y=3 | title= Chile | publisher= International Monetary Fund | accessdate= 2009-10-01}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2008
|               IKP_PPP_rangs = 43.
|          IKP_PPP_per_capita = $14 529<ref name=imf2 />
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 56.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,878
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 44.
|                        Gini = 54<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.mideplan.cl/final/bajar.php?path=casen2006regional&id=Imp_Distrib.pdf | title= Encuesta Casen | work= Mideplan | access-date= {{dat|2012|04|17||bez}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20090325031243/http://www.mideplan.cl/final/bajar.php?path=casen2006regional&id=Imp_Distrib.pdf | archivedate= {{dat|2009|03|25||bez}} }}</ref>
|                   Gini_gads = 2006
|             Gini_kategorija = augsts
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Čīles peso]]
|                valūtas_kods = CLP
|                  laika_zona = n/a
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST = n/a
|              utc_offset_DST = -3
|                      domēns = [[.cl]]
|              tālsarunu_kods = 56
|                    piezīme1 = Likumdošanas orgāni darbojas [[Valparaiso]].
|                    piezīme2 = Ieskaitot Lieldienu Salu un Isla Sala y Gómez; neiekļauj ''{{unit sqkm|1250000|0}}'' [[Antarktika|Antarktikā]].
|                iso_kods_num = 152
|              iso_kods_alfa2 = CL
|              iso_kods_alfa3 = CHL
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Satyr Tragopan 2.jpg
 | att_nosaukums = [[Satīra tragopāns]] (''Tragopan satyra'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Galliformes
 |      kārta_lv = Vistveidīgie
 |    virsdzimta = Phasianoidea
 | virsdzimta_lv = Fazānu virsdzimta
 |        dzimta = Phasianidae
 |     dzimta_lv = Fazānu dzimta
 |      binomial = Phasianidae <small>([[Thomas Horsfield|Horsfield]], 1821)</small>
 |    iedalījums =
* [[Fazānu apakšdzimta]] (''Phasianinae'')
* [[Irbju apakšdzimta]] (''Perdicinae'')
* [[Rubeņu apakšdzimta]] (''Tetraoninae'')
* [[Tītaru apakšdzimta]] (''Meleagridinae'')
 |   kategorijas = nē
}}
'''Fazānu dzimta''' (''Phasianidae'') ir viena no [[putni|putnu klases]] (''Aves'') [[vistveidīgie|vistveidīgo kārtas]] (''Galliformes'') dzimtām. Pazīstamākie putni fazānu dzimtā ir [[fazāni]], [[vistas]], [[paipalas]], [[pāvi]], [[irbes]] un [[rubeņi]]. Tā ir viena no lielākajām putnu dzimtām, tajā ir 184 [[suga]]s, kas iedalītas 52 ģintīs un 4 apakšdzimtās.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ World Bird List: Pheasants, partridges, francolins, 2020]</ref>

sentences: '''1. jūlijs''' ir gada 182. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (183. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 280 dienas.

sentences: {{Valodas infokaste|name=Piktu valoda|nativename=|familycolor=|states=bij. [[Skotija]]|extinct=10. gadsimts|fam1=Neskaidra|fam2=|fam3=|fam4=|iso2=|iso3=|map=}}'''Piktu valoda''' ir [[Mirusi valoda|izmirusi valoda]], ko, domājams, lietoja [[pikti]] — [[Skotija]]s ziemeļos agrīnajos viduslaikos dzīvojoša tauta.

sentences: {{Tilta infokaste|arhitekts=[[Gilberts Roberts]] un [[Vilijams Brauns]]|atklāts={{dat|1973|10|30}}|atrašanās vieta={{vieta|Turcija|Stambula}}|attēls=Bosphorus Bridge.jpg|augstums=165 m|garums=1560 m|latNS=N|latd=41|latm=02|lats=43|longEW=E|longd=29|longm=02|longs=04|map=Stambula|nosauk oriģinālval=''Boğaziçi Köprüsü''|nosaukums=Bosfora tilts|transporta veids=[[Automašīna]]s|šķērso=[[Bosfora šaurums|Bosfora šaurumu]]}}

sentences: '''Monosaharīdi''' ({{val|el|μόνος}} (''monos'') — ‘viens pats, vienīgais’, ''σακχαρ'' (''sakchar'') — ‘cukurs’) ir viena no trijām [[Ogļhidrāti|ogļhidrātu]] grupām (vēl ir [[disaharīdi]] un [[polisaharīdi]]). Tie ir vienkāršo ogļhidrātu (sauktu arī par vienkāršo [[Cukurs|cukuru]]) grupa, kas nehidrolizējas. Visbiežāk tās ir saldas, bezkrāsainas, ūdenī šķīstošas, kristāliskas un cietas vielas. Vispārīgā monosaharīdu formula ir CnH2nOn<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce |title=Organiskā ķīmija |last=Dzintare |first=Zuzanna |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |year=1980 |location=Rīga |pages=361.—362}}</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Mitāgskogels
| Photo                = Poertschach_Halbinsel_mit_Mittagskogel_03022013_033.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Mitāgskogels no [[Verterezers|Verterezera]]
| karte                = Austrija#Slovēnija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=46.506667 |latNS=N
| longd=13.948889 |longEW=E
| Augstums         = 2145
| Relatīvais_augstums  = 706
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}, {{SLO}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Karavanki]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: {{Commonscat|Figure skaters from Norway}}

sentences:
{{Infobox historic site
| name             = Svētā zeme
| native_name      = אֶרֶץ הַקּוֹדֶשׁ
| native_language  = Ivritā
| native_name2     = Terra Sancta
| native_language2 = Latīņu val.
| native_name3     = الأرض المقدسة
| native_language3 = Arābu val.
| other_name=
| image            = 1759 map Holy Land and 12 Tribes.jpg
| image_size=
| alt=
| caption          = [[Augsburga]]s kartogrāfa Tobiasa Konrāda Lotera 1759. gada karte "Svētā zeme jeb Palestīna", kurā ir attēlota [[Jūdeja]] un [[Izraēla]], kā arī ir norādītas 12 ebreju ciltis un to lokācijas, atbilstoši tam, kā tas bija aprakstīts [[Bībele|Bībelē]].
| locmapin=
| map_relief=
| map_width=
| map_caption=
| map_dot_mark=
| coordinates=
| gbgridref=
| gbgridref_note=
| type             = [[Holy place]]
| etymology=
| location         = Reģions starp [[Jordānas upe|Jordānas upi]] un [[Vidusjūra|Vidusjūru]]
| nearest_city=
| original_use     = [[Judaism]]: Judaic [[Promised Land]]

[[Christianity]]: Land of the [[Gospels]]

[[Islam]]: Blessed land of the [[Quran]]
| current_use      =  Major [[pilgrimage]] destination for the [[Abrahamic religions]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1312-73-8
|      ķīmiskā formula = K2S
|              molmasa = 110,262
|              blīvums = 1800
|  kušanas temperatūra = 840 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}

sentences:
[[Džons Teniels|Džona Teniela]] ilustrācijā [[Luiss Kerols|Luisa Kerola]] grāmatai "[[Alises piedzīvojumi Brīnumzemē]]"]]
'''Antropomorfisms''' ({{val-el|anthropōs}} — ‘cilvēks’, {{val-el|morphē}} — ‘forma, veids’) ir [[cilvēks|cilvēka]] īpašību (kā fizisku, tā [[emocijas|emocionālu]]) piedēvēšana dažādām lietām vai būtnēm, piemēram, [[dabas parādība|dabas parādībām]], [[dzīvnieki]]em, [[augi]]em, kā arī izdomātām jeb mītiskām būtnēm. Par antropomorfismu dēvē arī [[dievs|dieva]] iztēlošanos cilvēka veidolā. Antropomorfiskas dievības raksturīgas [[politeisms|politeismam]] jeb daudzdievībai. Antropomorfiski objekti spēj just pārdzīvojumus un emocijas, runāt, domāt, veikt apzinātas cilvēciskas darbības.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Imleria badia - Maronenröhrling cropped.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Xerocomus
| ģints_lv =Samtbekas
| suga =X. badius
| suga_lv =Lāču samtbeka
| binomial =Xerocomus badius
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Isers Harels
| vārds_orig = איסר הראל
| attēls = Isser Harel.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1912
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Vitebska]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br>(tagad {{BLR}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 2003
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 18
| m_vieta = [[Telaviva]], {{ISR}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = drošības dienesta vadītājs
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikiseminārs NVO namā
| datums     = {{dat|2017|5|15}}
| laiks      = 18.00—21.00
| vieta      = NVO nams, auditorija Nr. 206
| apraksts   = Sanāksme NVO namā, līdzi ņemam savus datorus, aicinām interesentus.
| virtuve    = uzkodas ņemam paši
| wifi       = Jā
| adrese     = Ieriķu iela 43a, Rīga [http://osm.org/go/0wMKGNr~q?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Zuiks}}
# {{u|Voll}}
}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      = #107000
| nosaukums             = Jāņi
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Pūdeles iedegšana.jpg
| attēla_izmērs         = 270px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Pūdeles iedegšana
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = [[23. jūnijs|23.]] un [[24. jūnijs]]
| svinību_laiks         =
| biežums               = gadskārta
| saistīts_ar           =
}}
 [[Muižeļa nams|Muižeļa namā]] 1793. gadā ([[Broce]])]]
'''Jāņi''' ir latviešu gadskārtas svētki, ko svin [[vasara]]s [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā, kad ir visīsākā nakts un visgarākā diena. Dienu pirms Jāņiem sauc par [[Zāļu diena|Zāļu dienu]], tās vakaru sauc par Jāņu vakaru, nakti par Jāņu nakti un nākamā diena ir paši Jāņi. Valsts noteiktā Jāņu diena ir [[24. jūnijs|24. jūnijā]],<ref>[https://likumi.lv/doc.php?id=72608 Par svētku, atceres un atzīmējamām dienām] Latvijas Republikas likums</ref> kas ir dažas dienas vēlāk par vasaras saulgriežiem. Daļa latviešu diasporas [[Sibīrija|Sibīrijā]] — 19. gadsimta latviešu kolonistu pēcteči Jāņus svin pēc [[Jūlija kalendārs|vecā stila]] 6. un 7. jūlijā.<ref>Anda Buševica [http://www.lmic.lv/core.php/kultura.lv/www.music.lv/skandarbs.php?id=4780 „Svētki suitos”]{{Novecojusi saite}} — [[Neatkarīgā Rīta Avīze]] 08.07.2004.</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
{{Personas infokaste
| vārds_orig = ''Евгений Понасенков''
| attēls = Ponasenkov 2021.jpg
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 13
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
| tautība = [[krievi|krievs]]
| nodarbošanās = [[publicistika|publicists]], [[vēsturnieks]], [[režisors]], [[videoblogs|videoblogeris]]
| dzimums = V
| alma_mater = [[Maskavas Valsts universitāte]]
}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg4-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tuksneša karaliene
| attēls                   = QOTD poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Queen of the Desert''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Verners Hercogs]]
| producents               =
* [[Maikls Benaroja]]
* [[Marks Burgs]]
* [[Kesiens Elvss]]
* [[Niks N. Raslans]]
| scenārija autors         = Verners Hercogs
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Deimiens Luiss]]
* [[Džejs Abdo]]
| mūzika                   =
* [[Klauss Badelts]]
* [[Marks Jēgers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Palmyra Films]]''
* ''[[H Films]]''
* ''[[Benaroya Pictures]]''
* ''[[Evolution Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC FIlms]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|2|6|Berlīnes filmu festivāls|2017|4|14|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 128 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/queen-desert-2015|title=Queen of the Desert|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 3, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|36 miljomi}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tuksneša karaliene"''' ({{val|en|Queen of the Desert}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Verners Hercogs]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Nikola Kidmena]], [[Džeimss Franko]], [[Deimiens Luiss]] un [[Džejs Abdo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|2|6||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Stilīgā māmiņa
| attēls                   = Raising helen.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Raising Helen''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Gerijs Māršals]]
| producents               =
* [[Ašoks Amritrejs]]
* [[Deivids Kobermans]]
| scenārija autors         =
* [[Džeks Amiels]]
* [[Maikls Beglers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Keita Hadsone]]
* [[Džons Korbets]]
* [[Džoanna Kjūsaka]]
* [[Helēna Mirena]]
* [[Ebigeila Breslina]]
* [[Haidena Panetjēra]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Beacon Pictures]]''
* ''[[Hyde Park Entertainment]]''
* ''[[Mandeville Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|5|28||bez}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/raising-helen-2004|title=Raising Helen|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|49,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=raisinghelen.htm|title=Raising Helen (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Stilīgā māmiņa"''' ({{val|en|Raising Helen}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas atveido [[Keita Hadsone]], [[Džoanna Kjūsaka]], [[Helēna Mirena]], [[Ebigeila Breslina]] un [[Haidena Panetjēra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|5|28||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Droselēšana''' (no [[Vācu valoda|vācu]] ''drosseln'' — 'ierobežot, slāpēt') ir [[gāze]]s (vai [[Tvaiks|tvaika]], arī [[Šķidrums|šķidruma]]) [[Spiediens|spiediena]] samazināšana, gāzei izplūstot caur cauruļvadu sašaurinājumiem — pneimatisko (vai hidraulisko) [[Drosele|droseli]] — vai caur porainu šķērssienu. Izšķir [[Izotermisks process|izotermisko]] un [[Adiabātisks process|adiabātisko]] droselēšanu. Pirmajā gadījumā mainās gāzes [[entalpija]]. Otrajā gadījumā mainās gāzes [[temperatūra]], šajā procesā notiek [[Džoula—Tomsona efekts]]. Droselēšanu izmanto zemas temperatūras iegūšanai, gāzes patēriņa regulēšanai un mērīšanai.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=[[Latvijas padomju enciklopēdija]]|publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]]|year=1982|location=Rīga|pages=663|volume=2}}</ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Mondezers
|attēls=Aerial image of the Mondsee (view from the southeast).jpg
|paraksts=
|map = Austrija#Eiropa
| plat_d=47.816667 | plat_NS=N
| gar_d=13.383333 | gar_EW=E
|vieta={{vieta|Austrija|Zalcburga (zeme)}}<br/>{{vieta|Austrija|Augšaustrija}}
|platība=13,78
|garums=11
|platums=1,5
|Vid_dziļums=36
|Max_dziļums=68
|tilpums=
|augstums_vjl=481
|izteka=Zēahe
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dušanbe
 | official_name            = ''Душанбe''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Dushanbe panorama 07.jpg
 | image_caption            = Skats uz pilsētu no putna lidojuma
 | image_flag               =
 | image_seal               = Coat of Arms of Dushanbe.png
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Tadžikistāna
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              = Dušanbe atrašanās vieta Tadžikistānā
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{TJK}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1925. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Rustams Emomali
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 124.6
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020. gadā
 | population_footnotes     = <ref name="iedzīvotāji"/>
 | population_total         = 863,400
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1051200
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Tadžikistānas laiks]]
 | utc_offset               = +5
 | latd = 38 | latm = 32 | lats = 12 | latNS = N
 | longd = 68 | longm = 46 | longs = 48 | longEW = E
 | coordinates_display      = inline,title
 | coordinates_region       = TJ
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 734xxx
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 706
 | website                  = {{URL|http://www.dushanbe.tj/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''IS/LM modeli''', kuru izmanto, lai aprakstītu lielu Keinsa ekonomikas [[makroekonomika]]s daļu, parasti attēlo kā divas krustojošās taisnes. X taisne attēlo nacionālo ienākumu vai arī reālo IKP (saražotais apjoms) un tiek apzīmēta ar Y, bet Y ass attēlo procentu likmi (naudas vērtību) un tiek apzīmēta ar i vai r. Tātad grafiks parāda attiecību starp ekonomikas reālo, taustāmo daļu un monetāro, naudisko daļu.

sentences: Šajā sarakstā norādītas ievērojamas personas, kuras ir apbedītas [[Rīgas Meža kapi|Rīgas Meža kapos]].

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=BB-0197 Potamogeton rutilus.png|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton rutilus|suga=Potamogeton rutilus|suga_lv=Iesārtā glīvene|autors=Wolfg.|sinonīmi=}}'''Iesārtā glīvene''' ({{val-la|Potamogeton rutilus}}) ir [[glīveņu dzimta]]s suga. Savvaļā tā reti un nevienmērīgi ir sastopama Eiropas [[Centrāleiropa|vidus]] un [[Ziemeļeiropa|ziemeļu]] daļā. [[Latvija|Latvijā]] iesārtā glīvene ir sastopama diezgan reti visā teritorijā, tomēr Latvija ir salīdzinoši viena no blīvākajām atradņu teritorijām sugas areālā. Sugas pārstāvju grupas ir  sastopamas ezeros, retāk upju līčos; to apdraud ezeru [[Piesārņojums|piesārņošana]] un izbradāšana.

sentences:
[[File:Dolly face closeup.jpg|thumb|220px|Dollija]]
'''Dollija''' ({{dat|1996|7|5|N}} — {{dat|2003|2|14|N}}) bija [[aita]], pasaulē pirmais [[klonēšana|klonētais]] [[zīdītājs]]. Viņu no pieauguša dzīvnieka [[somatiskās šūnas|somatiskajām]] [[šūna|šūnām]]<ref>{{publikācijas atsauce|author=McLaren A |title=Cloning: pathways to a pluripotent future |journal=Science |volume=288 |issue=5472 |pages=1775–80 |year=2000 |pmid=10877698 |doi=10.1126/science.288.5472.1775}}</ref><ref name=Wilmut>{{publikācijas atsauce|author=Wilmut I, Schnieke AE, McWhir J, Kind AJ, Campbell KH |title=Viable offspring derived from fetal and adult mammalian cells |journal=Nature |volume=385 |issue=6619 |pages=810–3 |year=1997 |pmid=9039911 | doi=10.1038/385810a0 |bibcode=1997Natur.385..810W}}</ref> klonēja britu zoologi Jana Vilmuta un Kīta Kempbela vadībā Roslina institūtā (''The Roslin Institute'') [[Skotija|Skotijā]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Atrofija''' ({{val-la|atrophia}}) ir [[audi|audu]] vai orgāna samazināšanās, kas saistīta ar [[šūna|šūnu]] barošanās traucējumiem. Ir fizioloģiski un patoloģiski atrofijas paveidi. Fizioloģiskas atrofijas rezultātā, piemēram, jaundzimušam mazulim atmirst nabas asinsvadi. Lielā vecumā sāk atrofēties āda, smadzenes, aknas, liesa un citi orgāni. Patoloģisku atrofiju rada dažādi kaitīgi faktori. Tā, piemēram, var izveidoties, ja audi vai orgāni ilgstoši pakļauti spiedienam, kas traucē audu barošanos un orgāna funkciju.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pālmspringsa
 | oriģinālnos = ''Palm Springs''
 |      attēls = Palm-Springs-plakats.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = Makss Barbakovs
 |  producents =
* [[Endijs Sembergs]]
* [[Akīva Šafars]]
* Bekija Slovitere
* [[Džorma Takouni]]
* Kriss Pārkers
* Dilans Selerss
 |   scenārijs = Endijs Siara
 |     aktieri =
* Endijs Sembergs
* [[Kristina Milioti]]
* [[Dž. K. Simonss]]
 |      mūzika = Metjū Komptons
 |   operators = Kvīens Trans
 | mākslinieks =
 |     montāža =
* Metjū Frīdmens
* Endrū Diklers
 |     studija =
* ''Limelight Productions''
* ''[[The Lonely Island|Lonely Island Classics]]''
* ''Sun Entertainment''
 | izplatītājs =
* ''[[Hulu]]''
* ''[[Neon (kompānija)|Neon]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2020|1|26|[[Sandensas kinofefstivāls|Sandensa]]|2020|7|10|ASV|202|8|14|Latvija}}
 |      ilgums = 90 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="Budget">{{Tīmekļa atsauce|url=https://deadline.com/2020/02/hulu-neon-paid-22-million-palm-springs-streamers-dominated-sundance-film-festival-1202850004/|title=Value Of Hulu/NEON 'Palm Springs' Deal Is Actually $22 Million; How Streamers Ruled 2020 Sundance|website=[[Deadline Hollywood]]|first=Mike Jr.|last=Fleming|date=February 3, 2020|access-date=May 28, 2020}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.boxofficemojo.com/title/tt9484998/ |title=Palm Springs (2020) |website=[[Box Office Mojo]] |access-date={{dat|2022|7|28||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pālmspringsa"''' ({{val|en|Palm Springs}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] ASV [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] romantika [[kinokomēdija]], Filmas režisors ir Makss Barbakovs, kuram tā ir pinmetrāžas debija, scenārija autors ir Endijs Siara. Galvenās lomas atveido [[Endijs Sembergs]] (arī filmas līdzproducents), [[Kristina Milioti]] un [[Dž. K. Simonss]]. Filmas sižets vēsta par diviem svešiniekiem, kuri iepazīstas kādās kāzās [[Pālmspringsa|Pālmspringsā]] un ir iesprūduši [[laika cilpa|laika cilpā]].

sentences:
'''Tuneļdiode''' ir pusvadītāju [[diode]], kas atšķiras no parastās diodes ar negatīvas [[diferenciālā pretestība|diferenciālās pretestības]] posmu voltampēru raksturlīknes tiešajā zarā. Šāda īpašība tuneļdiodēm piemīt [[tuneļefekts|tuneļefekta]] dēļ.

Tuneļdiodēm [[p-n pāreja]]s vietās ir liels metālu piejaukums, tāpēc pie maziem spriegumiem, kad parastām diodēm strāva vēl nav liela, sakarā ar to, ka elektroniem nav enerģijas, lai pārvarētu potenciālu barjeru, rodas elektriskais lauks ar intensitāti 10 kV/m, kas dod elektroniem enerģiju, un potenciālu barjera lavīnveidā samazinās. Rodas negatīvas pretestības posms, strāva samazinās līdz minimālai vērtībai, pēc tam tā sāk palielināties, un sasniedz maksimālo vērtību, pie pārkrituma sprieguma. Pēc tam tā strādā kā parasta diode.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Atvadas
| operators =
| attēls = Last Looks.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija
| režisors = [[Tims Kērkbijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Čārlijs Hanems]]
* [[Mels Gibsons]]
* [[Morēna Bakarina]]
* [[Lūsija Fraja]]
* [[Rūperts Frends]]
* [[Dominiks Monagans]]
* [[Džeisons Skipio]]
* [[Klensijs Brauns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Last Looks''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2022|2|4}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Atvadas"''' ({{Val|en|Last Looks}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Tims Kērkbijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Čārlijs Hanems]], [[Mels Gibsons]], [[Morēna Bakarina]], [[Lūsija Fraja]], [[Rūperts Frends]], [[Dominiks Monagans]], [[Džeisons Skipio]] un [[Klensijs Brauns]]. Filma balstīta uz [[Hauards Maikls Gūlds|Hauarda Maikla Gūlda]] tāda paša nosaukuma 2018. gada romānu.

sentences: {{Commonscat|Athletes from France|Francijas vieglatlēti}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Laima Vaikule
| Attēls = Iveta Vejone, Raimonds Vejonis and Laima Vaikule at Laima Rendez Vous Jurmala 2017 (cropped).jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Laima Vaikule (2017)
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1954|3|31}}
| Vieta_dz = [[Cēsis]], [[Latvijas PSR]], {{USSR}}
(tagad {{LAT}})
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta =
| Žanrs = [[populārā mūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātāja]], [[aktrise|kinoaktrise]]
| Instrumenti = balss
| Gadi = 1979 — pašlaik
| Izdevējkompānija = Melodija
JRP
| Darbojies_arī = [[Raimonds Pauls]], [[Zigmārs Liepiņš]], [[Latvijas Radio un Televīzijas orķestris]], [[Jānis Stībelis]]
| Mlapa = {{url|http://laima.com/}}
| Dzimums = S
}}
'''Laima Vaikule''' (dzimusi {{dat|1954|3|31}} [[Cēsis|Cēsīs]])<ref name=Bio>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.laimav.ru/bio/|title= Биография|accessdate= {{dat|2010|10|20||bez}}|author= |date= |publisher= laimav.ru|archiveurl= https://web.archive.org/web/20100925060850/http://www.laimav.ru/bio/|archivedate= {{dat|2010|09|25||bez}}}}</ref><ref name="lat">{{LAT e|5|629}}</ref> ir [[Latvieši|latviešu]] dziedātāja, aktrise un dejotāja, filmējusies vairākās kinofilmās. Lielāko popularitāti guvusi [[Krievija|Krievijā]] un citās bijušajās padomju republikās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/dziives-ritmi-muzika/dziedataja-laima-vaikule.a116085/|title=Dziedātāja Laima Vaikule|last=Pavasaris|first=Ansis|website=lr1.lsm.lv|access-date=2019-03-25|date=|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190325102407/https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/dziives-ritmi-muzika/dziedataja-laima-vaikule.a116085/|archivedate=2019-03-25}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorpikrīna struktūrformula

Hlorpikrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = trihlornitrometāns,
nitrohloroforms
|           CAS numurs = 76-06-2
|      ķīmiskā formula = CCl3NO2
|              molmasa = 164,375
|              blīvums = 1651<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1086. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|  kušanas temperatūra = -69 °C
| viršanas temperatūra = 112 °C
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Hlorpikrīns''' jeb '''trihlornitrometāns''' (CCl3NO2) ir [[hlororganiskie savienojumi|hlororganiskais savienojums]], kas pieder pie hlorētajiem [[nitroalkāni]]em; to var uzskatīt par [[hloroforms|hloroformu]], kura molekulā [[ūdeņradis]] aizvietots ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]]. Hlorpikrīns ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas izraisa [[acs|acu]] asarošanu (ir spēcīgs [[lakrimators]]). Nešķīst ūdenī un nereaģē ar to, bet jaucas jebkurās attiecībās ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]]. Gaismā ar laiku kļūst dzeltenīgi zaļgans, kas izskaidrojams ar pakāpenisku sadalīšanos, veidojoties [[hlors|hloram]] un [[slāpekļa oksīdi]]em.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
 reliģiskā struktūra pēc apdzīvotām vietām 2002. gadā. [[Musulmaņi]] (zaļā krāsā), [[Pareizticība|pareizticīgie]] (zilā krāsā)]]
'''Islāms Ziemeļmaķedonijā''' ([[Maķedoniešu valoda|maķedoniešu]]: ''Исламот во Македонија'') ir viena no [[Ziemeļmaķedonija|Ziemeļmaķedonijas]] tradicionālajām [[Reliģija|reliģijām]], kas tās teritorijā pastāv kopš 15. gadsimta. Maķedonijas [[musulmaņi]] pārsvarā ir [[Sunnītu islāms|sunnīti]]. Saskaņā ar 2002. gada tautas skaitīšanas datiem Ziemeļmaķedonijā dzīvoja aptuveni 674 000 musulmaņu jeb 33,3 % iedzīvotāju.

sentences: '''Zināšanu sabiedrība''' rada, dalās un dara pieejamas visai sabiedrībai tās zināšanas, kuras var tikt izmantotas, lai veicinātu sabiedrības labklājību. [[UNESCO]], kas aktīvi strādā, lai attīstītu zināšanu sabiedrību, to definē kā sabiedrību, kuras virzītājspēks ir [[kultūra]] un [[izglītība]] un kas ir aicināta, izzinot sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās vides daudzveidību, radīt jaunas zināšanas un tās izmantot kopīgās labklājības veicināšanai.<ref name="Zināšanu sabiedrības definīcija">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.biblioteka.lv/unesco-lnk-asambleja-lemj-par-atbalstu-kulturai-un-zinasanu-sabiedribas-attistibai-articleitem-23822/|title=UNESCO LNK Asambleja lemj par atbalstu kultūrai un zināšanu sabiedrības attīstībai|website=biblioteka.lv|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}}}</ref> Savukārt citi avoti zināšanu sabiedrību definē kā sabiedrību, kurā informācijas un zināšanu radīšana, izplatīšana un izmantošana ir vissvarīgākais faktors ražošanā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.thpanorama.com/articles/cultura-general/sociedad-del-conocimiento-origen-caractersticas-importancia.html|title=Zināšanu sabiedrības izcelsme, īpašības, nozīme|last=|first=|access-date=13/12/2020|date=}}</ref> šādas sabiedrības ir atkarīgas no to potenciāla radīt zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas. Zināšanu sabiedrība atšķiras no informācijas sabiedrības ar to, ka zināšanu sabiedrība pārvērš informāciju resursos, kas sniedz iespēju sabiedrībai efektīvāk funkcionēt, kamēr informācijas sabiedrība rada un izplata neapstrādātus datus.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Castelfranchi|first1=C.|title=Six critical remarks on science and the construction of the knowledge society.|date=2007|publisher=Journal of Science Communication 6(4)|page=1-3|url=https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}|archive-date={{dat|2017|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170202082153/https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf}}</ref> Spēja vākt un analizēt informāciju ir pastāvējusi jau kopš cilvēces pirmsākumiem. Taču ideja par mūsdienu zināšanu sabiedrību ir balstīta ievērojamajā datu radīšanas un informācijas izplatības pieaugumā, ko sekmē informācijas tehnoloģiju inovācijas.<ref name="Vallima">{{grāmatas atsauce|last1=Vallima, J. & Hoffman, D.|title=Knowledge society discourse and higher education|date=2008|publisher=Higher Education, 56(3|page=265-285}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Boss''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Dziga Vertovs
|          vārds_orig = Дзига Вертов
|              attēls = David Kaufman (Dziga Vertov) 1913.jpg
|          att_izmērs = 220 px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1896
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = [[Bjalistoka]], [[Krievijas Impērija]]
({{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1954
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
({{RUS}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{flaga|PSRS}} [[Padomju Savienība|PSRS]]
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        nodarbošanās = kinorežisors, scenāriju autors, kinoteorētiķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
dati, 2006. gads]]
'''Bezdarbs''' jeb precīzāk '''bezdarba līmenis''' ir viens no [[ekonomika|ekonomiskās]] situācijas rādītājiem, to izsaka procentos no konkrētās vietas [[darba resursi]]em — darbspējīgajiem iedzīvotājiem.<ref name=pirmaa>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 93. lpp, {{ISBN|9984-15-169-7}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| infraklase = Neoptera
| infraklase_lv = Jaunspārņi
| virskārta = Exopterygota
| virskārta_lv = Nepilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta = Embioptera
| kārta_lv = Embiji
| dzimta = Anisembiidae
| kategorijas = nē
| binomial= Anisembiidae <small>Davis, 1940</small>
}}
'''''Anisembiidae''''' ir embiju dzimta. Tajā ietilpst 24 ģintis ar 100 sugām.<ref name="Miller.etal2012"/>

sentences: '''Dendroklimatoloģija''' ir zinātne, kas pēta mijsakarību starp [[koks|koku]] gadskārtām un meteoroloģiskajiem elementiem — [[temperatūra|gaisa temperatūru]], [[nokrišņi]]em un [[Saule]]s spīdēšanas ilgumu. Šī zinātne veidojās uz citas zinātnes — dendrohronoloģijas — attīstības bāzes. Dendrohronologi nosaka mežu vecumu, izpētot koku gadskārtu gredzenus. Pēc adataino priežu, ozolu, lapegļu, egļu un ciedrupriežu gadskārtām [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Viduseiropa|Viduseiropā]] ir izdevies atjaunot klimata hronoloģiju par vairāk nekā 8000 gadu lielu laika periodu.

sentences:
{{archive box|search=yes|
* [[Vikipēdija:Balsošana/Jauni administratori|Iepriekšējā balsošana]]
* [[/Arhīvs1]]
}}
'''Administratoru kandidāti''' ir lapa, kurā ikviens Vikipēdijas dalībnieks var pieteikties vai tikt pieteikts kļūšanai par [[Vikipēdija:Administratori|administratoru]] Vikipēdijā latviešu valodā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Haselhuhn-01.jpg
| att_nosaukums = [[Mežirbe]] (''Tetrastes bonasia'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|   apakšdzimta = Tetraoninae
|apakšdzimta_lv = Rubeņu apakšdzimta
|         ģints = Tetrastes
|      ģints_lv = Mežirbes
|      binomial = Tetrastes
([[Alexander Graf Keyserling|Keyserling]] & [[Johann Heinrich Blasius|Blasius]], 1840)
|   kategorijas = nē
}}
'''Mežirbes''', '''mežirbju ģints''' (''Tetrastes'') ir viena no [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') ģintīm, kas apvieno divas [[suga]]s.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ Pheasants, partridges, francolins, 2018]</ref> Abas tradicionāli ir medību putni.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pārejas vecums
| attēls                   = How To Be (movie poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''How to Be''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Olivers Īrvings]]
| producents               = [[Džastins Kellijs]]
| scenārija autors         = Olivers Īrvings
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Rebeka Pidžeona]]
* [[Džeremijs Hārdijs]]
* [[Maikls Īrvings]]
| mūzika                   = [[Džo Hastingss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|1|18|Slemdensas filmu festivāls|2009|4|29|ASV|}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/how-be-2008|title=How to Be|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 4, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pārejas vecums"''' ({{val|en|How to Be}}) ir 2008. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] satīriska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Olivers Īrvings]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Rebeka Pidžeona]], [[Džeremijs Hārdijs]] un [[Maikls Īrvings]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|18||bez}} Slemdensas filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Speciālo uzdevumu vienība S.W.A.T.
| attēls                   = S w a t ver6.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''S.W.A.T.''
| žanrs                    = asa sižeta filma, kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Klārks Džonsons]]
| producents               =
* [[Dens Halsteds]]
* [[Kriss Lī]]
* [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Eijers]]
* [[Deivids Makkenna]]
| galvenajās lomās         =
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Mišela Rodrigesa]]
* [[Kolins Ferels]]
* [[Džeremijs Renners]]
* ''[[LL Cool J]]''
| mūzika                   = [[Eliots Goldenštāls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Original Film]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|8|8||bez}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/swat-2003-3|title=S.W.A.T.|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 23, 2019|archive-date={{dat|2019|04|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190423163056/http://www.bbfc.co.uk/releases/swat-2003-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=swat.htm|title=S.W.A.T.|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|207,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Cionistu okupēta valdība''' ({{val|en|Zionist Occupation Government}}) jeb '''ZOG''' pēc angliskā nosaukuma [[abreviatūra]]s ir [[antisemītisms|antisemītiska]] [[sazvērestības teorija]], kura sakņojas pārliecībā, ka [[ebreji]] slepeni kontrolē valsti, kamēr oficiālā [[valdība]] ir tikai izkārtne.

sentences: '''Lineāls''' ir taisna, šaura [[plāksne]], parasti ar iezīmētu garuma mērvienību skalu, [[taisna līnija|taisnu līniju]] novilkšanai, kā arī garuma [[mērīšana]]i. Tas ir [[kancelejas piederums]], plaši tiek izmantots [[ģeometrija|ģeometrijā]] un [[rasēšana|rasēšanā]]. Lineāli ir gatavoti no dažādiem materiāliem, no [[plastmasas]], [[koksne|koka]], [[metāli|metāla]] vai citiem materiāliem. Arī lineālu garumi var atšķirties.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaivīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID=8/E.25-40
|ķīm_formula=Na19(Ca,Mn++)6(Ti,Nb)3(Si3O9)2(Si10O28)2Cl·2(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, brūngansārts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.618 nε = 1.626
|pleohroisms=
|blīvums=2,76
}}__NOTOC__'''Alluaivīts''' (nosaukts Alluaiva kalna vārdā [[Kolas pussala|Kolas pussalā]]) - [[1990]]. gadā atklāts [[minerāls]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ostrovmuostaha
| oriģinālnosaukums    = ''Остров Муостах''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=71| latm=33| lats=17| latNS=N
| longd=130| longm=01| longs=31| longEW=E
| novietojums          = [[Muostāha]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1935
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1996
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Ostrovmuostaha»''' ({{val|ru|Полярная станция «Остров Муостах»}}) ir slēgta [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?t=1176 Полярная Почта. Муостах, остров]</ref> Izvietojusies [[Muostāha]]s salas dienvidu galā [[Buorhajas līcis|Buorhajas līča]] rietumu daļā [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Stacija izveidota 1935. gadā, slēgta 1996. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://nodc.meteo.ru/EMDM/Laptevix/Tabl1_4/104_tabl1_4.htm |title=ОПИСАНИЕ МОРСКИХ ГИДРОМЕТСТАНЦИЙ И ПОСТОВ |access-date={{dat|2021|01|30||bez}} |archive-date={{dat|2021|02|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210204004406/http://nodc.meteo.ru/EMDM/Laptevix/Tabl1_4/104_tabl1_4.htm }}</ref> Līdzās stacijai atrodas 17 m augsta ar koku apšūta [[bāka]].<ref>[https://turbina.ru/guide/Sakha-(Yakutiya)-Rossiya-86560/Zametki/Zapiski-na-polyakh-Mayak-na-ostrove-Muostakh-78679/ Записки на полях. Маяк на острове Муостах]</ref> Staciju arī pēc tās slēgšanas periodiski izmanto [[ģeokrioloģija|ģeokrioloģiskās]] ekspedīcijas, kas pēta salā [[mūžīgais sasalums|mūžīgā sasaluma]] procesus.<ref>[https://epic.awi.de/id/eprint/48551/1/20Years_of_Terrestrial_Research_in_the_Siberian_Arctic-russian.pdf 20 лет наземных исследований в сибирской Арктике. История экспедиций "Лена"]</ref>

sentences:
{{catmore}}
{{DEFAULTSORT:Kzizmiskas vielas}}
{{Commonscat|Chemical substances|Ķīmiskas vielas}}

sentences: {{cita nozīme|romānu|filmu|Kas nogalina lakstīgalu... (filma)}}

sentences: '''Ziepju opera''' ({{val|en|Soap opera}}), arī '''telenovele''' ({{val|es|Telenovela}}), ir ilgstošs [[televīzija]]s seriāls, kas parasti tiek pārraidīts dienas laikā katru dienu un ar masu gaumei atbilstošu viegli uztveramu [[Sižets|sižetu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:366041|title=ziepju opera {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-01-06}}</ref> Ziepju operas pamatā ir intrigas, melodrāma, daudzi galvenie varoņi un sentimentālisms.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/5588726/ka-radas-un-attistijas-mums-tik-milas-ziepju-operas|title=Kā radās un attīstījās mums tik mīļās ziepju operas?|website=Attiecības|access-date=2024-01-06|date=2010-08-13|language=lv}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Oļa Poļakova
|          Attēls = 2022_Olya_Polyakova_-_by_2eight_-_ZSC6310_(cropped).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Oļa Poļakova 2022. gadā
|        Dz_vārds = Oļha Poļakova
|      Pseidonīms = Oļa Poļakova
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1979|1|17}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Vinnica|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[Popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, TV raidījumu vadītāja
|     Instrumenti = balss, klavieres
|            Gadi = 2000—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
* JRC
* Moon
* Best Music
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|https://polyakova.com.ua/}}
|         Dzimums = S
| paraksts =
}}
'''Oļha Poļakova''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Ольга Юріївна Полякова''; dzimusi [[1979. gads|1979.]] gada [[17. janvāris|17. janvārī]], [[Vinnica|Vinnicā]]),<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tsn.ua/glamur/olya-polyakova-shokuvala-skilki-yiy-naspravdi-rokiv-ta-poyasnila-chomu-prihovuvala-sviy-vik-2078092.html|title=Оля Полякова шокувала, скільки їй насправді років, та пояснила, чому приховувала свій вік|website=ТСН.ua|access-date=2022-10-19|date=2022-06-03|language=uk}}</ref> labāk pazīstama kā '''Oļa Poļakova''', ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]], [[Blogeris|blogere]], TV raidījumu vadītāja, komiķe un [[aktrise]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Ārends Berholcs''' ({{val|de|Arend Berkholz}}) (kopš 1876. gada - Ārends fon Berholcs) (dzimis {{dat|1808|11|8}}, [[Rīga|Rīgā]], [[Vidzemes guberņa|Livonijas guberņā]], [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], miris {{dat|1888|8|11}}, [[Majori|Majorenhofā]], Livonijas guberņā, Krievijas Impērijā) bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes jurists. Ieņēmis daudzus vadošus amatus Rīgas pārvaldē un citās organizācijās.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República Federativa do Brasil''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Brazīlijas Federatīvā Republika
|            valsts_nosaukums = Brazil
|               karoga_attēls = Flag_of_Brazil.svg
|            karoga_nosaukums = Brazīlijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Brazil.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Brazīlijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Ordem e Progresso''
"Kārtība un progress"
|                valsts_himna = ''[[Brazīlijas himna|Ouviram do Ipiranga]]''
|               kartes_attēls = Brazil (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Brazilja]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = [[Sanpaulu]]
|              valsts_valodas = [[portugāļu valoda]] (oficiālā un nacionālā valoda)
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla sistēma|Prezidentāla]] [[federāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Brazīlijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Luizs Inasiu Lula da Silva]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Brazīlijas viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Džeraldo Alkmins]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Brazīlijas Deputātu palātas prezidents|Deputātu palātas prezidents]]
|               valsts_galva3 = [[Arturs Lira]]
|       valsts_galvas_tituls4 = [[Brazīlijas federālā senāta prezidents|Federālā senāta prezidents]]
|               valsts_galva4 = [[Rodrigu Pačeku]]
|       valsts_galvas_tituls5 = [[Brazīlijas augstākās federālās tiesas prezidents|Augstākās federālās tiesas prezidents]]
|               valsts_galva5 = [[Roza Vēbere]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Portugāle]]s
|        neatkarības_notikums = [[Brazīlijas Impērija]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1822|9|7}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1825|8|29}}
|       neatkarības_notikums3 = [[Brazīlijas Pirmā Republika]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1889|11|15}}
|                 platība_km2 = 8514877
|               platība_rangs = 5.
|              procenti_ūdens = 0,65
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010
|          iedzīvotāju_skaits = 190 732 694<ref>IBGE. [http://www.ibge.gov.br/home/presidencia/noticias/noticia_visualiza.php?id_noticia=1766&id_pagina=1 Censo 2010: população do Brasil é de 190.732.694 pessoas].</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 5.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 22
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 182.
|                     IKP_PPP = $2,172 triljoni<ref name=imf>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2011/01/weodata/weorept.aspx?sy=2008&ey=2011&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=223&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=25&pr.y=4 |title=Brazil|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2011-04-21}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2010
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $11 239<ref name=imf/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}0,699
|                    HDI_gads = 2010
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 75.
|                        Gini = 49,3
|                   Gini_gads = 2008
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Brazīlijas reāls]]
|                valūtas_kods = BRL
|                  laika_zona = [[BRT]]1
|                  utc_offset = -2 līdz -5
|              laika_zona_DST = [[BRST]]2
|              utc_offset_DST = -2 līdz -5
|                      domēns = [[.br]]
|              tālsarunu_kods = 55
|                iso_kods_num = 076
|              iso_kods_alfa2 = BR
|              iso_kods_alfa3 = BRA
|                    piezīme1 = Oficiāli [[UTC-3]] (Braziljas laiks)
|                    piezīme2 = Oficiāli [[UTC-2]] (Braziljas laiks)
}}

sentences: '''Bosings''' ({{val|en|bashing}}, no ''to bash'' — 'uzbrukt, lamāt') ir darba devēja īstenots [[psihologija|psiholoģiskais]] terors pret padotajiem. Tā ir kropla personāla [[vadība]], ko izraisa vadītāja nespēja veidot un uzturēt skaidru lietišķo attiecību, pienākumu un atbildības ietvaru, atstājot darbiniekiem ikdienišķās interpretācijas brīvību par organizācijas mērķiem, vērtībām un noteikumiem. Interpretācijas rezultātus vadītājs gan vērtē atšķirīgi, piemērojot dažādas mērauklas dažādiem darbiniekiem līdzīgās situācijās.<ref name="Rolava D. 2009">Rolava D., Psiholoģiski emocionālā drošība darba kolektīvā. // Biznesa Psiholoģija. — R., 2009. — No 17.</ref>

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = LAPD Metropolitēna nodaļa
| abbreviation =
| patch =
| patchcaption = Emblēma
| logo = Seal of the LAPD Metro Division.png
| logocaption = Ģērbonis
| badge =
| badgecaption =
| flag =
| flagcaption =
| imagesize =
| motto = "Can Do, Will Do"
| mottotranslated =
| mission =
| formedyear = {{start date and age|1933|4|16}}
| formedmonthday =
| preceding1 =
| dissolved =
| superseding =
| employees =
| volunteers =
| budget =
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea =
| sizepopulation =
| legaljuris = [[Losandželosa]]
| governingbody = Losandželosas policijas departaments
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local = Yes
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = 2710 West Temple Street
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype = Policijas darbinieki
| sworn officers = 392 (2019)<ref>https://web.archive.org/web/20210226071231/http://www.lapdonline.org/metropolitan_division/content_basic_view/6359</ref>
| civilians =
| total employees =
| electeetype = Nodaļas komandieris
| minister1name = Mario Motars<ref>"LAPD Organizational Chart" (PDF). Los Angeles Police Department. February–March 2023. Retrieved March 11, 2023.</ref>
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations =
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type = Policijas mašīnas
| vehicles1 =
| boat1type = Policijas laivas
| boats1 =
| aircraft1type = Helikopteri
| aircraft1 =
| aircraft2type = Lidmašīnas
| aircraft2 =
| animal1type = Zirgi
| animals1 =
| animal2type = Suņi
| animals2 =
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = https://www.lapdonline.org/
| footnotes =
| reference =
}}
'''Losandželosas policijas departamenta Metropolitēna nodaļa''' {{val|en|LAPD Metropolitan Division}}, ko parasti dēvē par '''Metro nodaļu''' vai vienkārši '''Metro''', ir [[Losandželosas policijas departaments|Losandželosas policijas departamenta]] (LAPD) elitārā nodaļa tās īpašo operāciju grupā. Metropolitēna nodaļa ir atbildīga par LAPD specializēto noziedzības apkarošanas, [[K-9]], jātnieku policijas un [[SWAT]] vienību.

sentences:
{{catmain|Datubāzu pārvaldības sistēma}}
{{Commonscat|Database}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Dobeles un apkārtnes slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Dobele|Ādama iela 2}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = lokālas nozīmes daudzprofilu slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://www.dobelesslimnica.lv/
| other_links         =
}}

'''Dobeles un apkārtnes slimnīca''' (DA slimnīca) ir III līmeņa [[neatliekamā medicīniskā palīdzība|neatliekamās medicīniskās palīdzības]] ārstniecības iestāde Ādama ielā 2 [[Dobele|Dobelē]], kas sniedz stacionāro neatliekamo medicīnisko palīdzību [[terapija]]s, [[neiroloģija]]s, [[ķirurģija]]s, [[traumatoloģija]]s, [[ginekoloģija]]s, [[dzemdniecība]]s, [[pediatrija]]s, [[infekcija]]s un [[reanimācija]]s profila pacientiem. Ambulatoro pacientu ārstēšanu veic [[ginekologs]]-dzemdību speciālists, [[ķirurgs]]-[[traumatologs]], [[oftalmologs]], [[otolaringologs]], [[onkologs]], [[ftiziopneimonologs]] un [[kardiologs]].

sentences:
un [[magones]]]]
'''Tīrums''', arī '''lauks''', ir zemes daļa, kas paredzēta [[lauksaimniecības kultūra|lauksaimniecības kultūru]] audzēšanai. Parasti vienā tīrumā audzē vienu noteiktu kultūru, bet var audzēt arī vairāku augu kopu, piemēram, [[zirņi|zirņus]] ar [[lēcas|lēcām]], kuriem ir līdzīgi augšanas apstākļi. [[Labība]]s laukus mēdz saukt par '''druvu'''.

sentences: '''Banda''' ir prettiesiskas uzvedības īstenojoša indivīdu grupa, kam ir izteikta vadošā persona vai personu grupa (vadība) un iekšēja organizācija un kas ir saistāma vai kas pati ir uzņēmusies kādas teritorijas vai sabiedrības pārvaldi. Bandas dalībnieki bandā iesaistās bez noteiktiem priekšnoteikumiem, bet dažkārt tiem ir jāpierāda sava [[uzticība]] un jāveic bandas noteikti pārbaudījumi, pārsvarā saistīti ar [[vardarbība|vardarbību]] un [[zādzība|zādzībām]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Potomaka
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Potomac River
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = GreatFalls3.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Potomacwatershedmap.png
  | kartes_paraksts   = Potomakas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = ASV
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Česapīkas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 590
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 306
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 38 100
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=39 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=78 | sāk_gar_m=35 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=37 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=76 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=59 | iet_gar_EW=W
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ja....
| operators =
| attēls = If British poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Lindsijs Andersons]]
| producents = * Lindsijs Andersons
* [[Maikls Medvins]]
| scenārijs = [[Deivids Šērvins]]
| aktieri = * [[Malkolms Makdauels]]
* [[Ričards Vorviks]]
* [[Kristīne Nūnana]]
* [[Deivids Vuds]]
* [[Roberts Svons]]
* [[Pīters Džefrijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''if...''
| studija = ''Memorial Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|12|19|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,3 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ja...."''' ({{Val|en|if...}}) ir 1968. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Satīra|satīriska]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Lindsijs Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Malkolms Makdauels]], [[Ričards Vorviks]], [[Kristīne Nūnana]], [[Deivids Vuds]], [[Roberts Svons]] un [[Pīters Džefrijs]].

sentences: [[File:Goat eating placenta.jpg|thumb|200px|Kaza ēdot placentu.]]

sentences: izaudzēts sintētisks [[kvarcs|kvarca]] monokristāls]]

sentences: '''Baltkrievu virtuve''' ({{val|be|беларуская кухня}}) ir [[baltkrievi]]em raksturīgo [[ēdiens|ēdienu]] un to gatavošanas īpatnību kopums, kas veidojies dažādu ģeogrāfisku un vēsturisku apstākļu ietekmē.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Marta fon Grota
|     vārds_orig = ''Martha von Grot''
|         attēls = Marta Grota Tērbatas skolotāju seminārā 1892.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Marta Grota (pa labi) mācību laikā Tērbatas skolotāju seminārā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Fīlbaha]], [[Reinzeme-Pfalca]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pedagoģe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Pāvils
|      dzimšanas datums = ap [[5. gads|5]]. gadu
|          nāves datums = ap [[67. gads|67]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                  godā =
|                attēls = St. Paul, by El Greco.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = [[El Greko]] glezna, kurā attēlots Svētais Pāvils
|       dzimšanas vieta = [[Tarsa|Tarsā]] (tagad {{TUR}})
|           nāves vieta = iespējams [[Roma|Romā]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = [[zobens]]
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pēters de Hemmers-Gudme
|     vārds_orig = ''Peter de Hemmer-Gudme''
|         attēls = Peter de Hemmer Gudme.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Žurnālista darbā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Kopenhāgena]] {{DEN}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 30
|        m_vieta = Kopenhāgena
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[dānis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[leitnants]]
|  dienesta_laiks =
|          valsts = [[Dānija]] un [[Igaunija]]
|       struktūra = sauszemes spēki
|    nodarbošanās =
|         vienība = [[Dāņu Baltijas palīdzības korpuss]]
|       komandēja =
|          kaujas = [[Igaunijas brīvības cīņas]]
[[Latvijas brīvības cīņas]]
|     apbalvojumi = [[Igaunijas Brīvības krusts]] (II šķ. 3. pak.)
[[Lāčplēša Kara ordenis]] (III šķ.)
|      cits_darbs = žurnālists
}}
}}
'''Pēters de Hemmers-Gudme''' ({{val|da|Peter de Hemmer Gudme}}, {{dat|1897|9|28|N|bez}} — {{dat|1944|11|30|N|bez}}) bija dāņu žurnālists un virsnieks, [[Dāņu Baltijas palīdzības korpuss|Dāņu brīvprātīgo korpusa]] sastāvā piedalījās [[Igaunijas brīvības cīņas|Igaunijas]] un [[Latvijas brīvības cīņas|Latvijas brīvības cīņās]]. [[Ivers de Hemmers-Gudme|Ivera de Hemmera-Gudmes]] brālis.<ref>[https://www.geni.com/people/Peter-Gudme/6000000029896170963?through=4836350412720125529 geni.com]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija karbonāta struktūrformula

Kālija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida bezūdens kālija karbonāts
|       citi nosaukumi = potaša, potašs
|           CAS numurs = 584-08-7
|      ķīmiskā formula = K2CO3
|              molmasa = 138,2055
|              blīvums = 2290
|  kušanas temperatūra = 891 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 112g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija karbonāts''' (K2CO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un veido bāzisku šķīdumu. Tas ir [[kālijs|kālija]] [[ogļskābe]]s [[sāls]]. Tehnisko kālija karbonātu sauc par '''potašu''' ({{val-nl|pot}} - pods, ''aschen'' - pelni), no tā cēlies kālija nosaukums angļu valodā - ''potassium''.

sentences: '''Digitālais attēls''' ir [[attēls]], kas sastāv no [[Pikselis|elementiem]], kas pazīstami arī kā ''pikseļi'', katrs ar ''[[Naturāls skaitlis|ierobežotiem]]'', ''[[Diskrētā matemātika|diskrētiem]]'' skaitļu [[Amplitūda|intensitātes]] vai pelēkuma līmeņa attēlojumiem, kas ir tā [[Funkcija|divdimensiju funkciju]] izvade, kas tiek ievadīta ar [[Koordinātu sistēma|telpiskajām koordinātām]], kas apzīmētas ar ''x'', ''y'' attiecīgi uz x ass un y ass. <ref name="Gonzalez 2018 p.">{{Grāmatas atsauce|last=Gonzalez|first=Rafael|title=Digital image processing|publisher=Pearson|location=New York, NY|year=2018|isbn=978-0-13-335672-4|oclc=966609831}}</ref> Atkarībā no tā, vai attēla izšķirtspēja ir fiksēta, tā var būt [[Vektorgrafika|vektora]] vai [[Rastra grafika|rastra]] tipa. Pats par sevi termins "digitālais attēls" parasti attiecas uz rastra attēliem vai bitkartes attēliem (pretstatā vektora attēliem).

sentences:
'''10. janvāris''' ir 10. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 355 dienas (356 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Tatjana (personvārds)|Tatjana]], [[Dorisa]]

sentences: '''Elektriskā vijole''' ir [[vijole]], kam ir [[elektriskais signāls|elektriskā signāla]] izeja. Par elektriskajām vijolēm visbiežāk sauc vijoles ar elektromagnētiskiem skaņas noņēmējiem, kas pārraida no [[stīga|stīgu]] vibrācijas radušos elektrisko signālu [[elektroniskais pastiprinātājs|pastiprinātājā]]. Dažkārt tā mēdz dēvēt arī akustiskās vijoles, kam ir pievienots elektrisks skaņas noņēmējs, tomēr šādām vijolēm lieto precīzāku terminu — ''elektroakustiskās vijoles''.

sentences: '''Gaisa piesārņojums''' ir dažādu kaitīgo [[viela|vielu]] nokļūšana [[atmosfēra|atmosfērā]] lielos daudzumos. Šādām vielām gaisā nevajadzētu būt vai arī tām jābūt ļoti mazos daudzumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 8.klasei|last=Drille|first=Modris|publisher=Zvaigzne ABC|year=2013|isbn=978-9934-0-4342-0|pages=102-104.lpp}}</ref> Piesārņojumu galvenokārt rada rūpnīcas un transportlīdzekļi. Galvenie gaisa piesārņotāji ir [[oglekļa dioksīds]] jeb CO2, [[slāpekļa oksīdi]], [[sēra dioksīds]], [[ogļūdeņraži]], [[aldehīdi]], [[smagie metāli]] kā [[Svins|Pb]], [[Varš|Cu]], [[Cinks|Zn]], [[Kadmijs|Cd]], [[Hroms|Cr]], un atmosfēras [[putekļi]].

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Performing arts|Skatuves māksla}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 65
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 27
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Tb
|             atommasa = 158,92535
|   valences elektroni = [Xe]4f96s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Terbija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,2
|              blīvums = 8230
|  kušanas temperatūra = 1629 K (1356 °C)
| viršanas temperatūra = 3503 K (3230 °C)
}}
'''Terbijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Tb''' un atomskaitli 65. Tas ir sudrabbalts, mīksts [[metāls]]. To iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]], tāpat kā citus [[lantanīdi|lantanīdus]]. Terbija savienojumus lieto par leģējošo piemaisījumu [[pusvadītājs|pusvadītāju]] ierīcēm un par zaļo [[luminofors|luminoforu]] [[kineskops|kineskopos]] un gāzizlādes lampās. Savienojumos terbijam var būt oksidēšanas pakāpes +3 un +4.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džeimss Vats
|     vārds_orig = ''James Watt''
|         attēls = James Watt by Henry Howard.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Grīnoka]] (''Greenock''), [[Inverklaida]], [[Skotija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Birmingema]], [[Anglija]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = James Watt Signature.svg
|   darba_vietas = [[Glāzgovas Universitāte]], kompānija "[[Boltons un Vats]]"
|     alma_mater =
|        zinātne = [[inženierzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[tvaika dzinējs]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{EPC H158}}
'''EPC H158''' jeb '''Étage Principal Cryogénique H158''' (no [[franču valoda|franču]] - kriogēnā pirmā pakāpe) - [[nesējraķete|nesējraķešu]] [[Ariane 5]] pamata [[raķešpakāpe]].

sentences: '''21. jūlijs''' ir gada 202. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (203. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 163 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Gotlībs Fleišers
|          vārds_orig = ''Johann Gottlieb Fleischer''
|              attēls = Johans Gotlībs Fleišers.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums = Litogrāfija pēc [[Eginks|Johana Lēberehta Eginka]] zīmējuma
|             dz_gads = 1797
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1838
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 22
|             m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = ārsts, botāniķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Johans Gotlībs Fleišers''' ({{val|de|Johann Gottlieb Fleischer}}; 1797-1838) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts un botāniķis.  Pētīja [[Baltijas provinces|Baltijas provinču]] [[flora]]s sistematizāciju, grāmatas ''Flora von Esth-, Liv- und Kurland'' autors.

sentences:
'''Anods''' (no {{Val-el|ἄνοδος}}, anodos — ‘augšupceļš’) ir dažādu elektrisku ierīču pozitīvais pols vai arī [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] vai [[spriegums|sprieguma]] avota pols ar pozitīvu potenciālu attiecībā pret [[katods|katodu]] - otru polu.
 anods galvaniskajā šūnā]]
[[Elektrolīze]]s procesos ([[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu elektroķīmiskā sadalīšanā) anods ir pozitīvais elektrods, uz tā notiek [[oksidēšanās]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Augsnes ekoloģija''' ir [[ekoloģija]]s nozare, kas pēta [[Augsne|augsnes]] ekosistēmu struktūru un funkcijas, kā arī faktorus, kas to ietekmē. Augsnes ekoloģija ir saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā augsnes zinātni, augsnes mikromorfoloģiju, augsnes mikrobioloģiju, augsnes zooloģiju un augsnes bioķīmiju.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Zilte
|attēls              = Uwe Düne.JPG
|attēla paraksts     = Salas augstākais punkts — Ūves kāpa
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Vācija
|alt karte = Relief Map of Germany.png
|position = left
|mark = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Ziemeļjūra]]
|arhipelāgs          = [[Ziemeļfrīzu salas]]
|latd=54|latm=54|lats=0|latNS=N |longd=8|longm=20|longs=0|longEW=E
|platība             = 99
|garums              = 38
|platums             = 12
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Ūves kāpa
|augstums            = 52
|salu skaits         =
|valsts              = Vācija
|valsts adm vienības tips = Zeme
|valsts adm vienība       = [[Šlēzviga-Holšteina]]
|iedzīvotāji         = 20 852
|iedzīvotāju gads    = 2010
|blīvums             = 210
|pamatiedzīvotāji    = [[vācieši]], [[frīzi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Vesterlande]]
|piezīme =
}}
[[File:13-09-29-nordfriesisches-wattenmeer-RalfR-05.jpg|thumb|Sylt]]
'''Zilte''' ({{val-de|Sylt}}, {{val-da|Sild}}, [[frīzu valoda|frīzu]]: ''Söl'') ir lielākā [[Vācija]]s sala [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]]. Tā atrodas Vācijas ziemeļos pie [[Dānija]]s robežas [[Ziemeļfrīzu salas|Ziemeļfrīzu salu]] arhipelāgā. Salas platība ir {{nobr|99 km²}}. Ziemeļu - dienvidu virzienā salas garums ir {{nobr|35 km}}, savukārt rietumu - austrumu virzienā {{nobr|13 km}}. Šaurākajā vietā tā ir tikai {{nobr|400 m}} plata. Salā dzīvo {{nobr|21 000}} iedzīvotāju. Augstākais salas punkts (''Uwe-Düne'') ir 52 metrus virs jūras līmeņa.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Roboti
| attēls = Robots2005Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Robots''
| žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija, animācijas filma
| režisors = [[Kriss Vedžs]]
| producents = * [[Džerijs Deiviss]]
* [[Viljams Džoiss]]
* [[Džons S. Donkins]]
| scenārija autors = * [[Deivids Lindsijs-Abeirs]]
* [[Lauels Gancs]]
* [[Bablū Mandels]]
| galvenajās lomās = * [[Jūens Makgregors]]
* [[Halle Berija]]
* [[Gregs Kinīrs]]
* [[Mels Brukss]]
* [[Amanda Bainsa]]
* [[Robins Viljamss]]
* [[Drū Kerijs]]
| mūzika = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[20th Century Animation|20th Century Fox Animation]]''
* ''[[Blue Sky Studios]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2005|3|6|Vestvuda, Losandželosa|2005|3|11|ASV|}}
| ilgums = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/robots-2005-0|title=Robots|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 2, 2019|archive-date={{dat|2019|06|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190602180549/https://bbfc.co.uk/releases/robots-2005-0}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=robots.htm|title=Robots (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 2, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|260,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Roboti"''' ({{val|en|Robots}}) ir 2005. gada animācijas filma, kuras režisors ir [[Kriss Vedžs]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Jūens Makgregors]], [[Halle Berija]], [[Gregs Kinīrs]], [[Mels Brukss]], [[Amanda Bainsa]], [[Robins Viljamss]] un [[Drū Kerijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|3|6||bez}} Vestvudā.

sentences: '''Pumpurošanās''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] [[bezdzimumvairošanās]] veids, kad jauns [[organisms]] vai jauna [[šūna]] veidojas no vecākorganisma vai šūnas izaugumiem. Pumpurošanās raksturīga arī daudzām [[sēnes|sēnēm]]. Dzīvnieku vidū pumpurojoties vairojas galvenokārt vienšūnas organismi, [[sūkļi]], [[zarndobumaiņi]], [[tunikāti]], daži [[tārpi]]. Dažām sugām pumpurošanās nenotiek līdz galam un jaunie īpatņi paliek savienoti ar vecākorganismu, veidojot kolonijas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Morotai
|attēls              = Keindahan Alam Pulau Morotai (27510097198).jpg
|attēla paraksts     = Morotai liedags
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Morotai''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Moluku salas]]
|latd= 2 |latm= 20 |lats= |latNS= N
|longd=128 |longm= 25|longs= |longEW=E
|platība             = 2266,4
|garums              = 80
|platums             = 42
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Sabatai
|augstums            = 1250
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmoluku]]
|iedzīvotāji         = 74 436 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 31,85
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Daruba]]
|piezīme =
}}
'''Morotai''' ({{val|id|Pulau Morotai}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku salu]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Ziemeļmoluku]] provincē, kopā ar piekrastes saliņām veido Morotai apriņķi. Lielākā pilsēta ir apriņķa centrs [[Daruba]] salas dienvidu krastā.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Herlufs Bidstrups
| image         =
| thumb
| imagesize     =
| caption       =
| birthdate     = {{dat|1912|9|10}}
[[Berlīne]], [[Vācija]]
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1988|12|26|1912|9|10}}
[[Alereda]], [[Dānija]]
| nationality   = [[Dānija|dānis]]
| field         = [[karikatūra]]
| movement      =
| famous works  =
}}
'''Herlufs Bidstrups''' ({{val|da|Herluf Bidstrup}}; dzimis {{dat|1912|9|10}} [[Berlīne|Berlīnē]], miris {{dat|1988|12|26}}) bija dāņu karikatūrists un sabiedriskais darbinieks, pārliecināts [[komunists]]. 30. gados sācis publicēt karikatūras laikrakastā ''"Socialdemokraten"''. 1945. gadā Bidstrups kļuva par Dānijas komunistiskās partijas biedru un sāka strādāt tās laikrakstā ''"Land og Folk"''. Ceļojis uz kādreizējo Austrumvāciju un PSRS, apmeklējis arī Latviju. Uzzīmējis vairāk kā 5000 karikatūru. Papildus politiskajām karikatūrām radījis arī darbus, kas attēlo cilvēku ikdienu. Vēl aizvien populārs Krievijā.

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Ilinoisa
Illinois
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Springfīlda (Ilinoisa)|Springfīlda]]
| pilsēta = [[Čikāga]]
| iestāšanās = [[1818]]. gada [[3. decembris]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = IL US-IL
| mājaslapa = [http://www.illinois.gov www.illinois.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 12 812 508
| iedzīvotājiV = 6
| iedzblīvums = 86,27
| iedzblīvumsV = 11
| ieņēmumi = 45 787
| ieņēmumiV = 18
| rase = baltādainie — 71,5%
melnādainie — 14,5%
| reliģija = [[protestanti]] — 36%
[[katoļi]] — 29%
nereliģiozi — 15%
| platība = 149 998
| platībaV = 25
| garums = 629
| platums = 240
| ūdens = 4,0
| augstums = Čārlza paugurs, 377
| Vaugstums = 182
| Zaugstums = 85
}}

sentences: '''26. decembris''' pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir gada 360. [[diena]] (361. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām 5 dienas.

sentences:
— īstajā vārdā Jānis Pliekšāns]]
'''Pseidonīms''' ({{val-el2|pseudos}} — ‘izdoma’, ''onoma'' — ‘vārds’)<ref name="mlv">L. Timofejevs, N. Vengrovs. Mazā literatūrzinātnes terminu mārdnīca, Rīga: Liesma, 1965. gads, 217.—218. lpp.</ref> ir izdomāts vārds vai [[uzvārds]], ar ko [[rakstnieks|rakstnieki]], [[žurnālists|žurnālisti]] paraksta savus darbus vai pieņem īstā vārda vai uzvārda vietā.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Nereti pseidonīmus pieņem arī [[aktieris|aktieri]], [[mākslinieks|mākslinieki]], kā arī sabiedriskie vai politiskie darbinieki.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Sistemātiska nomenklatūra''' ir 1892.gadā [[Ženēva|Ženēvā]] starptautiskajā ķīmiķu kongresā pieņemts noteikumu kopums, kas paredz [[ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] nosaukumu veidošanu. Starptautiskā teorētiskās un praktiskas ķīmijas savienība [[IUPAC]] šo starptautisko nomenklatūru ir pilnveidojusi, un nu tā pazīstama kā '''IUPAC nomenklatūra'''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūnijs}}
'''Iekšzemes kopprodukta deflators''' atspoguļo vidējās [[cena|cenu]] izmaiņas visos [[ekonomika|tautsaimniecības]] sektoros kopā. Šis rādītājs tiek bieži lietots citu [[makroekonomika|makroekonomisko]] rādītāju indeksēšanai, un daudzos gadījumos aprēķiniem var izvēlēties vai nu patēriņa cenu [[inflācija]]s rādītāju, vai iekšzemes kopprodukta deflatoru. Iekšzemes kopprodukta deflators ir piemērots jaukta tipa izmaksu projektiem dažādās nozarēs, kā arī tas ir atbilstošs rādītājs, lai diskontētu sagaidāmās finanšu plūsmas no [[uzņēmējdarbība]]s. Izmaksu un ieguvumu analīzē mikrolīmenī šis rādītājs izmantojams aprēķinos par pakalpojumiem.
== Ārējā saite ==
* [http://stats.oecd.org/Index.aspx?QueryId=14744] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120415062805/http://stats.oecd.org/Index.aspx?QueryId=14744 |date={{dat|2012|04|15||bez}} }} ''OECD'' IKP deflatora statistika {{en ikona}} {{fr ikona}}
{{Ekonomika-aizmetnis}}

sentences:
[[Kategorija:Venecuēla]]
[[Kategorija:Venecuēlas kultūra]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Venecuela]]

sentences: '''Lineārs vienādojums''' ir [[vienādojums]], kura abas puses var būt izteiktas ar pirmās pakāpes [[polinoms|polinomiem]] (no nezināmajiem). Vienādojuma vispārīgais veids ir <math>ax+b=0</math>, kur a un b ir koeficienti un x ir nezināmais.

sentences: '''Ģeometrisks ķermenis''' ir [[telpa]]s tilpuma daļa, kas ir norobežota no apkārtējās telpas ar ģeometriskā ķermeņa virsmu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=218-221 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Floroglucīns''' (1,3,5-trihidroksibenzols, simetriskais trioksibenzols, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em. Floroglucīns ir dzelteni plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Ūdenī šķīst diezgan slikti, labi šķīst [[etanols|etanolā]] un [[ēteris|ēterī]].

sentences:
)]]
'''Kailums''' ir būšana bez apģērba, ietērpa vai apsega. Lielāko daļu [[aizvēsture]]s [[Anatomiski moderns cilvēks|anatomiski modernie cilvēki]], kuri dzīvoja siltā klimatā, bija kaili.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Adornment: what self-decoration tells us about who we are|publisher=Bloomsbury Academic|date=2020|location=London New York Oxford New Delhi Sydney|isbn=978-1-350-12100-3|first=Stephen|last=Davies|pages=168}}</ref> Laikam ritot, cilvēki sāka izmantot ķermeņa rotājumus, tostarp [[Juvelierdarbs|rotaslietas]], [[Tetovējums|tetovējumus]], ķermeņa krāsas un [[Rētošana|rētošanu]],<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Seeing through clothes|url=https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3|publisher=Penguin Books|date=1988|location=New York|isbn=978-0-14-011084-5|first=Anne|last=Hollander|pages=[https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3/page/n102 83]}}</ref> kas daļēji kalpoja kā [[neverbālā komunikācija]], norādot uz cilvēka sociālo statusu un individuālajām īpašībām. Siltajos klimatos dzīvojošie izmantoja apģērbu dekoratīviem, simboliskiem vai svinīgiem nolūkiem, bet bieži bija kaili, jo nebija nepieciešamības valkāt apģērbu, kā arī nepastāvēja [[kauns]]. Sievietes neaizsedza [[Krūts|krūtis]], jo tās netika [[Seksuālā objektizācija|seksualizētas]], bet gan bija asociētas ar bērnu [[Zīdīšana|zīdīšanu]].<ref>Asher-Greve, Julia M.; Sweeney, Deborah (2006). "On Nakedness, Nudity, and Gender in Egyptian and Mesopotamian Art". In Schroer, Sylvia (ed.). Images and Gender: Contributions to the Hermeneutics of Reading Ancient Art. Vandenhoeck & Ruprecht Göttingen: Academic Press Fribourg., pp. 127—128.</ref>

sentences: [[Programmatūra|Programmatūrā]] '''ielāps'''<ref>[http://termini.lv/index.php?term=patch&lang=EN&terms=patch Lielā datorterminu vārdnīca]{{Novecojusi saite}} {{lv ikona}}</ref> ir neliels [[programma]]s labojums, ko parasti veic tās izstrādātājs, lai novērstu iepriekš neparedzētus trūkumus programmas darbībā un/vai [[Drošības caurums|drošības caurumus]].

sentences: {{BioTakso infokaste|apakšklase=Asteridae|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|suga_lv=Starainā dzelzene|suga=Centaurea calcitrapa|ģints_lv=Dzelzenes|ģints=Centaurea|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|dzimta=Asteraceae|rinda_lv=Asteru rinda|rinda=Asterales|att_nosaukums={{TaksoSaite|Centaurea calcitrapa |Starainā dzelzene}}|attēls=Centaurea calcitrapa 001.jpg|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|binomial=}}'''Starainā dzelzene''' (''Centaurea calcitrapa'') ir augu suga [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtas]] [[Dzelzenes|dzelzeņu]] ģintī. Savvaļā tā plaši ir sastopama Eiropas [[Rietumeiropa|rietumu]] un [[Dienvideiropa|dienvidu]] daļā, un [[Āfrika|Āfrikas]] ziemeļrietumos. Starainā dzelzene ir arī sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], tostarp, [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir uzskatāma par retu, adventīvu augu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/centaurea-calcitrapa-l/|title=starainā dzelzene - Centaurea calcitrapa L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-07}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Soross
|     vārds_orig = ''George Soros''
|         attēls = George Soros - Festival Economia 2018 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džordžs Soross 2018. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Budapešta]], [[Ungārijas Karaliste (1920—1946)|Ungārijas Karaliste]]<br />(tagad {{HUN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}<ref name=forbes400/>
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|   nodarbošanās = uzņēmējs
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Džordžs Soross''' jeb '''Ģerģs Šorošs''' ({{val|en|George Soros}}, {{val|hu|Soros György}}; dzimis '''Ģerģs Švarcs''' ({{val|hu|Schwartz György}}) {{dat|1930|8|12}} [[Budapešta|Budapeštā]]) ir [[Ungārija]]s [[ebreji|ebreju]] izcelsmes ASV biznesa magnāts,<ref>{{Ziņu atsauce|title=Latin America Efforts Honored|url=http://articles.sun-sentinel.com/1998-06-04/business/9806030321_1_latin-trade-bravo-business-awards-latin-american|date=June 4, 1998|work=[[South Florida Sun-Sentinel]]|location=Fort Lauderdale|accessdate=October 18, 2011|archive-date=2013-05-27|archive-url=https://web.archive.org/web/20130527120955/http://articles.sun-sentinel.com/1998-06-04/business/9806030321_1_latin-trade-bravo-business-awards-latin-american}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|title=Business magnate George Soros: I'm afraid to come to Israel|url=http://www.haaretz.com/news/business-magnate-george-soros-i-m-afraid-to-come-to-israel-1.53852|date=February 4, 2002|first=Guy|last=Rolnik|work=[[Haaretz]]|location=Tel Aviv|accessdate=October 18, 2011}}</ref> investors, filozofs un filantrops.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija sulfāta struktūrformula

Bārija sulfāta kristālrežģis

Pulverveida bārija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7727-43-7
|      ķīmiskā formula = BaSO4
|              molmasa = 233,43
|              blīvums = 4500
|  kušanas temperatūra = 1580 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 0,0002448 g/100 ml (20 °C)
0,000285 g/100 ml(30 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija sulfāts''' (BaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas praktiski nešķīst ūdenī. Tas ir sastopams dabā, [[barīts|barīta]] jeb smagā špata veidā, taču to iegūst arī mākslīgi, no šķīstošākiem [[bārijs|bārija]] sāļiem un šķīstošiem [[sulfāti]]em.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Amanita pantherina 2013 G1.jpg
| att_nosaukums=[[Panteru mušmire]] (''Amanita pantherina'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Amanitaceae
| dzimta_lv =Mušmiru dzimta
| ģints =Amanita
| ģints_lv =Mušmires
| suga =A. pantherina
| suga_lv =Panteru mušmire
| binomial =Amanita pantherina
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Čūskas acis
| operators =
| attēls = SnakeEyesPoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, mistērija
| režisors = [[Braiens De Palma]]
| producents = Braiens De Palma
| scenārijs = [[Deivids Keps]]
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Gērijs Sinīzs]]
* [[Džons Hērds]]
* [[Karla Gugino]]
* [[Stens Šo]]
* [[Kevins Danns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Snake Eyes''
| studija = * ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Paramount Pictures''
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|8|7}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|73 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|103,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1023431173/|title=Snake Eyes |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|7|18}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Čūskas acis"''' ({{Val|en|Snake Eyes}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un producents ir [[Braiens De Palma]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Gērijs Sinīzs]], [[Džons Hērds]], [[Karla Gugino]], [[Stens Šo]] un [[Kevins Danns]].

sentences: '''Elektriskais dzinējspēks''' jeb '''elektrodzinējspēks''' ('''EDS''') ir [[Skalārs lielums|skalārs]] [[fizikāls lielums]], kurš raksturo ārēju spēku darbu [[Elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] ķēdēs. Slēgtā [[Elektriskais vadītājs|vadītāja]] kontūrā šis spēks ir vienāds ar ārējo spēku [[Darbs (fizika)|darbu]], kas nepieciešams pozitīva vienības [[Elektriskais lādiņš|lādiņa]] pārvietošanai visa vadītāja garumā starp [[Strāvas avots|strāvas avota]] poliem.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=184.—191|last2=Kolangs|first2=I.|last3=Puķītis|first3=P.|last4=Šilters|first4=E.}}</ref> Elektrodzinējspēku apzīmē ar ''<big>ℰ</big>'' vai <math>\mathcal{E}</math>, tā [[Starptautiskā mērvienību sistēma|''SI'']] [[mērvienība]] ir [[volts]] (V).

sentences: '''8. augusts''' ir gada 220. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (221. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 145 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Turkcell İletişim Hizmetleri A.Ş''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1993. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Stambula]]
| location_country = {{TUR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Turkcell Holding A.S.'' (51 %)
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.turkcell.com.tr turkcell.com.tr]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
'''Kūpera tests''' ir [[fiziskā sagatavotība|fiziskās sagatavotības]] pārbaude. To [[1968]]. gadā izstrādāja [[Kenets Kūpers]] ASV armijas vajadzībām. Sākotnējā formā testa mērķis bija aizskriet pēc iespējas tālāk 12 minūšu laikā. Testam būtu jānosaka personas fiziskā sagatavotība, tāpēc tas ir jāskrien vienmērīgā ātrumā bez [[sprints|sprintiem]]. Iznākums tiek veidots no tā, cik tālu persona ir aizskrējusi, un personas dzimuma un vecuma. Rezultāti korelē ar [[skābekļa maksimālais patēriņš|skābekļa maksimālo patēriņu (VO2 Max)]].
Testu ir vienkārši veikt lielai grupai cilvēku, bet tas īsti neder profesionālu sportistu vērtēšanai, jo 12 minūšu laikā noskrietā distance ir starp garo distanču un īso distanču skrējēju ierasto.

sentences: '''Penicilīni''' ({{val|la|penicillus}} — 'ota'; no ''Penicillium'' ģints [[pelējums|pelējuma]] sēnītēm ar otveida formu) ir [[antibiotikas]], ko iegūst no pelējumsēnēm vai sintezē mākslīgi. Penicilīni ir sarežģīti [[heterocikliskie savienojumi]], kuru pamatā ir bicikliska [[sērs|sēru]] un [[slāpeklis|slāpekli]] saturoša struktūra, kas satur [[tiazolidīns|tiazolidīna]] ciklu. Ķīmiski tie ir 6-aminopenicilānskābes atvasinājumi un pieder pie [[bēta-laktāmu antibiotikas|bēta-laktāmu grupas antibiotikām]] (bēta-[[laktāmi|laktāma]] struktūra penicilīna [[molekula|molekulā]] ir slāpekli saturošais kvadrātveida gredzens ar [[ketogrupa|ketogrupu]]). Pirmais iegūtais penicilīns ir [[benzilpenicilīns]] jeb G penicilīns, ko bieži sauc vienkārši par penicilīnu. Penicilīni ir diezgan nestabili savienojumi, kuri, it īpaši [[šķīdums|šķīdumu]] veidā, ātri sašķeļas [[skābes|skābju]], [[sārmi|sārmu]], [[smagie metāli|smago metālu]] [[sāļi|sāļu]], [[etilspirts|etilspirta]], kā arī [[temperatūra]]s un [[Saule]]s [[gaisma]]s iedarbībā. Tā kā penicilīni ir organiskas skābes, tie var veidot sāļus ar organiskām vai neorganiskām [[bāze (ķīmija)|bāzēm]]. Ūdenī mazšķīstošajiem penicilīna sāļiem piemīt ilgstošāka iedarbība.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2458''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2458''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2009
| Starts                 = {{dat|2009|12|14|SK}} 10:38 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2456]]'', ''[[Kosmos-2457]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2018
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|2018|8|6|SK}}
| Darbības_ilgums        = 8 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2457]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2459]]''
}}
'''''Kosmos-2458''''' (''Космос-2458'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 734. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 5.<ref name="ianc.rsa" /> Pavadonis orbītā tika palaists 2009. gada decembrī. 2018. gadā tas sabojājās.

sentences: {{Commonscat|Transport by country|Transports pēc valsts}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Janka Kupala
|     vārds_orig    = ''Янка Купала''
|         attēls    = Yanka Kupala.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1882
|     dz_mēnesis    = 7
|       dz_diena    = 7
|       dz_vieta    = Vjazinka, [[Minskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Maladzječnas rajons]], [[Minskas apgabals]], {{BLR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1942
|      m_mēnesis    = 6
|        m_diena    = 28
|        m_vieta    = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs un publicists
|rakstīšanas valoda = [[baltkrievu valoda]]
|        periods    = 1903—1940
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[neoromantisms]], [[simbolisms]], [[socreālisms]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{vikisaites+}}

sentences: '''Vēders''' ({{val|la|abdomen}}) [[mugurkaulnieki]]em ir ķermeņa daļa, kas atrodas ķermeņa priekšpusē zem [[krūškurvis|krūškurvja]] un virs [[iegurnis|iegurņa]], savukārt [[posmkāji]]em vēders ir noslēdzošā ķermeņa daļa pēc krūtīm. Vēderu veido [[vēdera dobums]], kurā atrodas [[zarnas]], [[kuņģis]], [[aknas]], [[nieres]] un daudzi citi iekšējie orgāni. No krūškurvja vēderu atdala [[diafragma]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C8H8O
|molmasa=120,15
|blīvums=1028
|kušanas temperatūra=19-20 °C
|viršanas temperatūra=202 °C
}}
'''Acetofenons''' (fenilmetilketons, С6H5–СО–СН3) ir vienkāršākais aromātiskais [[ketoni|ketons]]. Acetofenons ir viegli kūstoši kristāli ar patīkamu smaržu.

sentences: '''Lēvenšterni''' ({{val-de|von Löwenstern}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 16. gadsimtā cēlusies no [[Rīga]]s namniekiem Rīgemaņiem, [[Zviedru Vidzeme]]s laikā uzņemta Zviedrijas dižciltīgo ģimeņu sarakstā kā "Rīgemaņi no Lauvas zvaigznes" (''Rigeman von Leijonstjerna'') un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]], [[Dānija|Dānijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{pāradresācija|Lauzis|Par valodnieku|Aldis Lauzis}}
'''Urķis''', '''datorlauzis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|URL=http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=ur%C4%B7is&id=2072931&g=1 |title=Letonika.lv. Enciklopēdijas — Terminu un svešvārdu skaidrojošā vārdnīc. urķis}}</ref> jeb '''hakeris''' ({{val|en|hacker}})<ref>{{AkadTerm|term=hacker|lang=EN}}</ref> ir tehniski izglītots [[dators|datoru]] entuziasts. Hakerus var iedalīt divās kategorijās — urķos un datorlaužos. Datorlauži tāpat kā urķi ir tehniski izglītoti, taču viņi savas zināšanas izmanto, lai nepilnvaroti piekļūtu aizsargātiem [[dati]]em,<ref>{{Tīmekļa atsauce |URL=http://www.delfi.lv/news/national/politics/article.php?id=25812981 |title=Rosina hakerus turpmāk saukt par urķiem vai datorlaužiem |publisher=[[Delfi (portāls)|Delfi]] |date=2009. gada 22. jūlijs}}</ref> bet urķiem šāda nodarbe var būt [[vaļasprieks]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Tuvalu
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Tuvalu
|               karoga_attēls = Flag_of_Tuvalu.svg
|            karoga_nosaukums = Tuvalu karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Tuvalu.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Tuvalu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 80px
|                 valsts_moto = ''Tuvalu mo te Atua''
''Tuvalu for the Almighty''
("Tuvalu varenībai")
|                valsts_himna = ''[[Tuvalu himna|Tuvalu mo te Atua]]''
|               kartes_attēls = Tuvalu on the globe (Polynesia centered).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Funafuti]]
| latd=8 | latm=31 | latNS=S | longd=179 | longm=13 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas = [[tuvaliešu valoda|tuvaliešu]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas = polinēzieši 96%
mikronēzieši 4%
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Parlamentāra demokrātija konstitucionālā monarhijā
|        valsts_galvas_tituls = [[Apvienotās Karalistes monarhs|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Tuvalu ģenerālgubernators|Ģenerālgubernators]]
|               valsts_galva2 = [[Tofiga Vaevalu Falani]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Tuvalu premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = [[Feleti Teo]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1978|10|1}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 26
|               platība_rangs = 226.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|          iedzīvotāju_skaits = 11 312
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 227.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 475,88
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 22.
|                     IKP_PPP = $36 miljoni
|                IKP_PPP_gads = 2010
|               IKP_PPP_rangs = 223.
|          IKP_PPP_per_capita = $3400
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 164.
|                         HDI ={{palielinājās}} 641.
|                    HDI_gads =2021
|              HDI_kategorija =vidējs
|                   HDI_rangs =130.
|                        Gini =39,1
|                   Gini_gads =2010
|             Gini_kategorija =vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Tuvalu dolārs]]
[[Austrālijas dolārs]]
|                valūtas_kods = AUD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.tv]]
|              tālsarunu_kods = 688
|                iso_kods_num = 798
|              iso_kods_alfa2 = TV
|              iso_kods_alfa3 = TUV
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teodors Volfs fon Līdinghauzens
|     vārds_orig =
|         attēls = Volfs fon Ludinghauzens.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Bīskaps T. Volfs fon Līdinghauzens (pa kreisi). Augšējā daļā bīskapa baznīca Daugavpilī, augšā pa labi - bīskapa ģerbonis (no albuma ''Terra Mariana'', 1888)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1662
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Līksnas muiža]] [[Inflantijas vaivadija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
([[Augšdaugavas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1712
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Varšava]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Mērinstruments''' ('''mērrīks''', '''mērlīdzeklis''') ir rīks, ar kuru veic [[Mērīšana|mērīšanu]]. Mērinstrumenta jēdziens ietver sevī etalonus (paraugus, standartus), ar kuriem mērāmais objekts tiek salīdzināts un kuri darbojas, tas ir, uzrāda [[Fizikāls lielums|fizikālo lielumu]] skaitliskās vērtības (mērskaitļus ar [[mērvienība|mērvienībām]]), bez [[enerģija]]s patēriņa, un mēraparātus (mērierīces, mēriekārtas), kuru darbību nodrošina tiem pievadītā enerģija.

sentences:
{{sadalīt}}
'''Islāmisms''', arī '''islāma fundamentālisms''', ir politizēta [[islāms|islāma]] [[ideoloģija]], kas izmanto [[šariats|šariatu]], noliedzot [[Sekulārisms|sekulārās]] valdīšanas formas. Radusies 19. gadsimta vidū kā reakcija uz [[Rietumu pasaule|Rietumu]] ietekmi, straujām izmaiņām [[Musulmaņi|musulmaņu]] sabiedrībā un modernizāciju.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newsweek.com/short-history-islamism-298235|title=A Short History of Islamism|website=Newsweek|access-date=2021-11-26|date=2015-01-10|language=en}}</ref>

sentences: '''Pūtin pūta melnais mednis''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota".

sentences:
{{Citas nozīmes|metalurģijas metālu iedalījumu|Melnais metāls (nozīmju atdalīšana)|melnais metāls}}
 panna.]]

sentences:
'''Sīmenss''' ir [[elektrovadītspēja]]s SI mērvienība, kas nosaukta vācu zinātnieka [[Verners fon Sīmenss|Vernera fon Sīmensa]] vārdā.
Strāvas vadītāja vai [[pusvadītājs|pusvadītāja]] elementiem ar elektrisko pretestību R, vadītspēja G tiek definēta kā

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Sprādzieni Briselē 2016. gada 22. martā
| attēls            = 2016-Brussels-Bombings-OpenStreetMap.png
| attēla_apraksts   = Notikumu vietu karte
| vieta             = {{vieta|Beļģija|Brisele}}
| koordinātas       =
| datums            = {{dat|2016|3|22|N|bez}}
| laiks             = 08.00—09.11
| laika_josla       = [[UTC+1]]
| veids             = [[Masu slepkavība]], [[pašnāvnieku uzbrukums]]
| bojā_gājušie      =
*  32 (upuri)
*  3 (teroristi)
| ievainotie        =
340
| izraisītāji       = [[Islāma valsts]]
}}
'''Sprādzieni Briselē 2016. gada 22. martā''' bija pašnāvnieku sarīkota sprādzienu sērija [[Beļģija]]s galvaspilsētā [[Brisele|Briselē]]: [[Briseles lidosta|lidostā]] un [[Briseles metro|pilsētas metro tīklā]]. Tajos tika nogalināti 32 upuri, gāja bojā arī 3 teroristi. Kopumā 340 cilvēki guva ievainojumus. Atbildību par [[terora akts|terora aktu]] uzņēmās organizācija [[Islāma valsts]].

sentences:
''Pringles'' hiperboliskā paraboloīda formā]]
'''Paraboloīds''' ir ar [[parabola|parabolu]] saistīts [[otrās kārtas virsma]]s veids. Paraboloīds ir neierobežota necentrāla virsma (tai nav [[simetrijas centrs|simetrijas centra]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Bērzkalne
|     vārds_orig =
|         attēls = Anna Bērzkalne.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = "Āriņi", [[Vējavas pagasts]]<ref name="lrb">{{LRB|79.-80}}</ref>
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latviete]]
|   nodarbošanās = Folkloriste, pedagoģe
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Anna Bērzkalne''' (dzimusi {{dat|1891|1|15}}, mirusi {{dat|1956|3|1}}), pseidonīms — A. Vītole,<ref name="lrb" /> bija [[latvieši|latviešu]] [[folkloriste]], [[pedagoģe]]. [[Latviešu folkloras krātuve]]s dibinātāja. Dr. filoz. (1942).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Stelpes pagasts
| karte             = Stelpes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Stelpes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Stelpes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Stelpes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Vecstelpe
| platība           = 68,4
| iedzīvotāji       = 851<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 851 / 68.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Breda
 | official_name            = ''Breda''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Bredacentrum.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Breda.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Breda wapen.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļbrabante]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 129.15
 | area_land_km2            = 126.99
 | area_water_km2           = 2.28
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012. gada 1. janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 176507
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 51 | latm = 34 | lats =  | latNS = N
 | longd = 4 | longm = 48 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4811
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.breda.nl/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Roberts fon Greims
| vārds_orig = ''Robert Ritter von Greim''
| attēls = File:Greim, Robert Ritter von - Generalfeldmarschall.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1892
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 22
| dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Bavārija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1945
| m_mēnesis = 05
| m_diena = 24
| m_vieta = {{vieta|Austrija|Zalcburga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācieši|vācietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = jā
| nodarbošanās = [[militārpersona]]
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Bleins Andersons
| first = ''Never Been Kissed''
| image =
| series = "[[Radīti skatuvei]]"
| caption = Lomas atveidotājs [[Derens Kriss]] Bleina Andersona lomā
| occupation = Vidusskolas skolnieks
| portrayer = [[Derens Kriss]]
| creator = Raiens Mērfijs
Breds Falčuks
Jans Brennans
| family = Kūpers Andersons (brālis)
| significantother = [[Kērts Hammels]]
}}

sentences: '''29. aprīlis''' ir gada 119. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (120. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 246 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs fon Engelharts
|     vārds_orig =
|         attēls = Engelgart E A.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1775
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1862
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Lidija Doroņina-Lasmane
|     vārds_orig =
|         attēls = Lidija Doroņina-Lasmane in 2015.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Lidija Doroņina-Lasmane 2015. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Ulmales pagasts]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Latviete
|  nodarbošanās =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Mihails Doroņins
|          bērni = meita Ārija
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Lidija Doroņina-Lasmane''' (dzimusi '''Lidija Lasmane''' {{dat|1925|7|28}}) ir [[latvieši|latviešu]] [[disidenti|disidente]], PSRS okupācijas laika pretošanās kustības dalībniece.

sentences: '''Knābis''' (''rostrum'') ir [[putni]]em raksturīgs [[orgāns]], kuru veido pagarināti bezzobaini [[žoklis|žokļi]], kas klāti ar [[ragviela]]s apvalku (ramfotēku). Putnu [[augšžokļa kauls|augšžokli]] sauc par augšknābi, bet [[apakšžoklis|apakšžokli]] — par apakšknābi. Augšknābja pamatne daudziem putniem pārklāta ar [[vaskādiņa|vaskādiņu]]. Putniem, kuriem nav vaskādiņas, ramfotēka pakāpeniski sabiezinās un pāriet galvas pieres daļas ādā. Putnu [[embrijs|embrijiem]] uz virsknābja mēdz veidoties speciāls izaugums — [[olas zobs]].

sentences: '''UUCP''' ({{val|en|'''U'''nix to '''U'''nix '''C'''o'''P'''y}} - "kopēšana no [[UNIX]] uz UNIX", sastopams arī skaidrojums '''''U'''nix to '''U'''nix '''C'''opy '''P'''rotocol'') ir [[datorprogramma|datorprogrammu]] un [[tīkla protokols|protokolu]] kopums, kas ļauj izpildīt komandas attālināti un pārvietot [[datne]]s, [[e-pasts|e-pastu]] un jaunumus starp [[dators|datoriem]]. Tas pirmoreiz parādījās [[1979]]. gadā, kad UUCP tika iekļauts [[UNIX]] 7. versijā.

sentences:
<nowiki>
{{Rakstnieka infodaļa
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda =
|           periods =
|             žanri =
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi =
|       ietekmējies =
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi =
|          piezīmes =
}}
</nowiki>

Paredzēts veidnē [[Veidne:Personas infokaste|Personas infokaste]] laukā "Citas daļas" gadījumos, ja personai ir vairākas nodarbošanās (tiks izmantotas attiecīgās nodarbošanās veidnes).
<includeonly>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Sofija Rotaru
|Attēls =
|Att_izm = 220px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = Sofija Rotaru
''София Михайловна Ротару''
|Dzimis = {{Dat|1947|8|7}}
|Miris =
|Vieta = {{flaga|Ukraina}} Mašnci, [[Novoselicjas rajons]], [[Čerņivcu apgabals]], [[Ukraina]]
|Instrumenti = balss, [[ģitāra]], [[sitamie instrumenti]]
|Žanrs = [[popmūzika]], [[deju mūzika]], [[elektroniskā mūzika]], [[tautas mūzika]], [[reps]], [[ritmblūzs]]
|Nodarbošanās = dziedātāja, filmu un ierakstu producente, autore, aktrise, modes dizainere
|Gadi = [[1968]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Artur-Music]]'', ''[[Extraphone]]'', ''[[Sintez Records]]'', ''[[Finnlevy]]'', ''[[Sony BMG Music Entertainment]]'', ''[[Krugozor]]'', ''[[Melodia]]''
|Darbojies_arī =
|Mlapa = [http://rotarusofia.ru rotarusofia.ru ]
|Dzimums = S
}}

sentences:
{{Riteņbraucēja infokaste
 |          ridername = Robērs Maršāns
 |        piktogramma = Cycling (track) pictogram.svg
 |    piktogramma izm = 26px
 |  piktogramma saite = treka riteņbraukšana
 |         vārds_orig = ''Robert Marchand''
 |              image = Robert Marchand.jpg
 |         image_size =
 |      image_caption = Robērs Maršāns (centrā) 2012. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |           fullname =
 |        dateofbirth = {{dat|1911|11|26}}
 |            dz_viet = {{vieta|Francija|Amjēna}}
 |        dateofdeath =
 |           mir_viet = {{miršanas datums un vecums|2021|5|22|1911|11|26}}
 |            tautība = [[franči|francūzis]]
 |        dzīvesvieta =
 |             height = {{mērvienība|cm=150}}<ref name=r4/>
 |             weight =
 |            country = {{FRA}}
 |            kar_sāk =
 |           kar_beig =
<!------ Lielākās uzvaras ------>
 |          majorwins =
}}
'''Robērs Maršāns''' ({{val|fr|Robert Marchand}}; {{dat|1911|11|26|N}}—{{dat|2021|5|22|N}}) bija franču ilgdzīvotājs un riteņbraucējs.

sentences: '''Kištimas katastrofa''' bija kodolavārija, kas notika {{dat|1957|9|29}} ražotnē "[[Majak]]", kas atradās [[slēgtā pilsēta|slēgtajā pilsētā]] Čeļabinska-40 (tagad — [[Ozjorska (Čeļabinskas apgabals)|Ozjorska]]), [[Čeļabinskas apgabals|Čeļabinskas apgabalā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. [[Starptautiskā kodolnegadījumu skala|Starptautiskā kodolnegadījumu skalā]] tā novērtēta ar 6. pakāpi (vienīgais negadījums šajā pakāpē; augstāka pakāpe ir piešķirta tikai [[Čornobiļas AES katastrofa]]i un [[Fukusimas I AES avārija|Fukusimas AES avārijai]]). Līdz ar to Kištimas katastrofu var uzskatīt par trešo nopietnāko kodolnegadījumu vēsturē.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Ruslans Stefančuks
| vārds_orģ = ''Руслан Олексійович Стефанчук''
| attēls = Ruslan_Stefanchuk_podium_(cropped).jpg
| att_izm =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = Ukrainas Augstākās Radas 15. priekšsēdētājs
| term_sākums = {{dat|2021|10|8}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis = <!------ Otrais amats ------>
| amats2 = Ukrainas Augstākās Radas priekšsēdētāja pirmais vietnieks
| term_sākums2 = {{dat|2019|8|29}}
| term_beigas2 = {{dat|2021|10|8}}
| prezidents2 = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 = <!------ Personas dati ------>
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1975|10|20}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Ternopiļa|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija = jurists, advokāts
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}'''Ruslans Stefančuks''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Руслан Олексійович Стефанчук''; dzimis 1975. gada 29. oktobrī [[Ternopiļa|Ternopiļā]]) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] jurists, valstsvīrs, tiesību zinātņu doktors, profesors. [[Augstākā Rada|Ukrainas Augstākās Radas]] priekšsēdētājs kopš 2021. gada 8. oktobra.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pravda.com.ua/rus/news/2021/10/8/7309821/|title=Стефанчука избрали спикером Рады|website=Украинская правда|access-date=2024-03-29|language=ru}}</ref> Ukrainas Nacionālās drošības un aizsardzības padomes loceklis kopš 2021. gada 14. oktobra. Ukrainas Nacionālās juridisko zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (akadēmiķis). Nodarbojies arī ar [[Advokatūra|advokatūru]].

sentences: '''Supermēness''' ir [[pilnmēness]] vai [[jauns mēness|jauna mēness]] sakritība ar [[Mēness]] tuvāko punktu [[Zeme]]i tā eliptiskajā orbītā, kā rezultātā Mēness no Zemes ir redzams lielākajā izmērā. Termins "supermēness" nav [[Astronomija|astronomisks]], bet gan radies no mūsdienu [[astroloģija]]s.<ref name=Discover>{{Tīmekļa atsauce |url=http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ |title=Kryptonite for the supermoon {{!}} Bad Astronomy {{!}} Discover Magazine |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2019|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191022223111/http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ }}</ref> Mēness saistība ar okeāna un zemes garozas svārstībām ir radījusi apgalvojumus, ka supermēness fenomens var būt saistīts ar lielāku risku tādiem notikumiem kā [[zemestrīces]] un [[vulkānu izvirdumi]], bet pierādījumi šādai saistībai tiek uzskatīti par nepārliecinošiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html |title="No Link Between 'Super Moon' and Earthquakes" at news.discovery.com |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2011|06|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110613074015/http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html }}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Terencijs
|     vārds_orig    = P. TERENTIVS AFER
|         attēls    = Terence cropped.png
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = [[195 p.m.ē.|195]]. vai [[185 p.m.ē.|185]].
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Ziemeļāfrika]]<br />({{TUN}})
|      m_dat_alt    = [[159 p.m.ē.]]
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = jūrā?
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[agrīnā romiešu literatūra]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = ''[[Fabula palliata]]''
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = nē
}}

sentences: '''Grinberga lieta''' bija 2005. gada 29. decembrī ierosināts kriminālprocess pēc [[Krimināllikums|Krimināllikuma]] 318. panta 2. daļas un 298. panta 2. daļas par dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu pret [[Aivars Lembergs|Aivaru Lembergu]], kurš ierobežojis valdības ieceltajam pārstāvim Ojāram Grinbergam darboties [[Ventspils brīvostas pārvalde|Ventspils Brīvostas valdē]], norādot uz to, ka Ministru kabineta 2005. gada 23. februārī izdotajā rīkojumā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vestnesis.lv/ta/id/102402|title=Par O.Grinberga iecelšanu Ventspils ostas valdes locekļa amatā|website=lv.lv|access-date=2021-01-30|date=2005-02-25|language=lv}}</ref> kuru sagatavoja [[LR Ekonomikas ministrija|Ekonomikas ministrija]] ministra [[Arturs Krišjānis Kariņš|Krišjāņa Kariņa]] vadībā, netika norādīts Grinberga [[personas kods]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Rozentāls
|     vārds_orig = ''Herman Rosenthal''
|         attēls = Herman Rosenthal (1843-1917).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Jaunjelgava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1917
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Ņujorka|2s=Ņujorka (štats)|Ņujorka}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstnieks, tulkotājs, sabiedrisks darbinieks, bibliotekārs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 2 dēli
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Adžāri''' ([[Gruzīni|gruzīnu]]: აჭარლები ) ir [[Gruzīni|gruzīnu]] [[etnogrāfiskā grupa]]. Lielākā daļa dzīvo [[Adžārija|Adžārijā]] un runā [[Gruzīnu valoda|gruzīnu valodas]] [[Adžāru dialekts|adžāru dialektā]].

sentences: '''29. augusts''' ir gada 241. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (242. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 124 dienas.

sentences: '''Atturība''' jeb '''abstinence'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=abstinence&list=abstinence Akadēmiskā terminu datubāze - abstinence]</ref> (no {{val|la|abstinere}} — 'atturēties)' ir cilvēka brīvprātīga atteikšanās no konkrētām aktivitātēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = http://www.datehookup.com/content-abstinence-education.htm|title = Abstinence Education|access-date = {{dat|2012|07|12||bez}}|archiveurl = https://web.archive.org/web/20120726192535/http://www.datehookup.com/content-abstinence-education.htm|archivedate = {{dat|2012|07|26||bez}}}}</ref> Visbiežāk ar šo terminu saprot atteikšanos no [[sekss|seksa]], [[Alkoholiskie dzērieni|alkohola]], [[ēdiens|ēdiena]], [[narkotikas|narkotikām]] vai [[smēķēšana]]s. Pievēršanās atturībai var būt motivēta ar medicīniskiem, reliģiskiem, personiskiem, sociāliem, morāliem, tiesiskiem un citiem iemesliem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.un.lv/down/undcp/Vardnica.pdf |title=Skolēni un narkotikas. Rokasgrāmata skolotājiem |access-date={{dat|2012|07|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070106132531/http://www.un.lv/down/undcp/Vardnica.pdf |archivedate={{dat|2007|01|06||bez}} }}</ref> Pēc ilguma atturība var būt gan īslaicīga, gan ilglaicīga.

sentences:
ar [[Urbis|urbi]]
* B — [[izvirpošana]] ar [[Grieznis|griezni]] griežņturī
* C — urbuma [[paplašināšana]] ar [[Paplašinātājurbis|papl]][[Paplašinātājurbis|aš]][[Paplašinātājurbis|in]][[Paplašinātājurbis|āt]][[Paplašinātājurbis|āj]][[Paplašinātājurbis|urbi]]
* D — [[izrīvēšana]] ar '''rīvurbi'''
* E un F — norīvēšana ar [[Norīvis|nor]][[Norīvis|ī]][[Norīvis|v]][[Norīvis|i]]
* G — gremdēšana ar [[Gremdurbis|g]][[Gremdurbis|r]][[Gremdurbis|em]][[Gremdurbis|du]][[Gremdurbis|rbi]]
* H — [[Vītne|v]][[Vītne|īt]][[Vītne|ne]][[Vītne|s]] izveidošana ar [[Vītņurbis|vītņ]][[Vītņurbis|ur]][[Vītņurbis|bi]]

sentences: '''Stāmerienas sagša''' ir sevišķi krāšņa [[villaine]], kas iegūta [[latgaļi|latgaļu]] apdzīvota novada [[senkapi|senkapos]]. Sagša atrasta arheoloģiskajos izrakumos [[Stāmerienas pagasts|Stāmerienas pagastā]] pie [[Ludza ezers|Ludza ezera]], nelielas upītes krastā, netālu no "Skolu" mājām. Sagšu atrada 1898. gadā ārsts [[Ernests Putniņš]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.letonika.lv/ | title=Putniņš Ernests}}</ref> atrokot kapu uzkalniņu, kuru pirms tam bija sedzis īpatnējs akmeņkrāvums, ko atzina par iespējamu rituālu veidojumu.<ref>Brastiņš E. Stāmereenes sagša.- Latvijas Saule, 1923, 2.nr., 10.-12.lpp</ref>

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Lisjēns Demanē
 |       piktogramma_1 = Gymnastics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vingrošana
 |          vārds_orig = ''Lucien Démanet''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Žoržs Lisjēns Demanē
 |              dz_dat = {{dat|1874|12|6}}
 |             dz_viet =
 |             mir_dat = {{dat|1979|3|16}}
 |            mir_viet =
 |             tautība = francūzis
 |              garums =
 |               svars =
 |             iesauka =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flag|Francija}}
 |        sporta veids = [[sporta vingrošana]]
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]] un [[1920. gada vasaras olimpiskās spēles|1920]])
 |          os_medaļas = 2 bronzas
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |           pč_dalība = 1 ([[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|1905]])
 |          pč_medaļas = 3 (1 zelta un 2 bronzas)
 |         pč_lab sasn =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|FRA}} [[Francija olimpiskajās spēlēs|Francija]] (FRA)}}
{{MedalSport       | [[File:Gymnastics pictogram.svg|20px]] [[Vingrošana]] (sporta)}}
{{MedalCompetition |VOS}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vingrošana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — individuālā daudzcīņa vīriešiem|Individuālā daudzcīņa]]}}
{{MedalBronze      | [[1920. gada vasaras olimpiskās spēles|Antverpene 1920]] | [[Vingrošana 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — komandu daudzcīņa vīriešiem|Komandu daudzcīņa]]}}
{{MedalCompetition | [[Pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold        | [[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Bordo 1905]] | komandu daudzcīņa}}
{{MedalBronze      | [[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Bordo 1905]] | individuālā daudzcīņa}}
{{MedalBronze      | [[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Bordo 1905]] | vingrošanas stienis}}
}}

sentences: '''Vērpjamais ratiņš''' jeb vienkārši '''ratiņš''' ir kājminama [[vērpšana]]s ierīce ar samērā lielu ratu, lai savērptu dažādu [[šķiedras|šķiedru]] [[dzija|dziju]] , piemēram, [[vilna]]s, [[zīds|zīda]] vai [[kokvilna]]s. Daudzās kultūrās šī ierīce ir bijusi ļoti nozīmīga, bet mūsdienās tai vairs nav tik lielas nozīmes. Mūsdienās dzijas vērpšanu ir nomainījušas citas tehnoloģijas. Vērpjamajam ratiņam [[amatniecība|amatniecībā]] ir saglabājusies tradicionālā un mākslnieciska elementa nozīme.

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Bolupe
|attēls=Balupes_ieteka_Balvu_ezerā.jpg
|paraksts=Bolupes ieteka Balvu ezerā
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
|garums= 82
|baseins= 936
|gada_notece= 0,21
|kritums=17
|izteka= [[Liepnas pagasts]]
|augštece=
|ieteka=[[Pededze]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Vārniene]], [[Kurna]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=17 | sāk_plat_s=22 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=27 | sāk_gar_s=14 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=56 | iet_plat_s=50 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=32 | iet_gar_EW=E
}}
'''Bolupe''' (arī '''Balupe''', '''Pērdeja''', lejtecē — '''Sūra''')<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96348&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref> ir [[Vecpededze]]s pieteka [[Alūksnes novads|Alūksnes]] un [[Balvu novads|Balvu]] novados. Upe sākas [[Žīguru pagasts|Žīguru pagastā]] un turpina savu tecējumu caur [[Vīksnas pagasts|Vīksnas]], [[Kupravas pagasts|Kupravas]], [[Bērzkalnes pagasts|Bērzkalnes]], [[Balvu pagasts|Balvu]], [[Kubulu pagasts|Kubulu]], [[Rugāju pagasts|Rugāju]], [[Lazdukalna pagasts|Lazdukalna]] pagastiem un [[Balvi|Balvu pilsētu]], tek cauri [[Pokuļevas ezers|Pokuļevas]], [[Pērkonu ezers|Pērkonu]] un [[Balvu ezers|Balvu]] ezeriem. Upe ir {{nobr|82 km}} gara, tās kritums ir 17 m.<ref>{{Latvijas daba|1|130|Balupe}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida kalcija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 471-34-1
|      ķīmiskā formula = CaCO3
|              molmasa = 100,087
|              blīvums = 2830
|  kušanas temperatūra = 1090 K (825 °C)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 14 mg/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Kalcija karbonāts''' (CaCO3) ir balta, kristāliska viela. Tas ir plaši sastopams dabā, [[kaļķakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] veidā. Kalcija karbonātu lieto par [[kalcijs|kalcija]] savienojumu un [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] izejvielu. Kalcija karbonāts ir nešķīstoša viela, tomēr tas ir sastopams cietā ūdenī (galvenokārt [[hidrogēnkarbonāti|hidrogēnkarbonāta]] veidā). Kalcija karbonāts reaģē ar stiprām skābēm, izdalot CO2.

sentences: '''Rīga dimd''' ir populāra [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pērn Marienbādē
| operators =
| attēls = Marienbadposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, mistērija
| režisors = [[Alēns Renē]]
| producents =
| scenārijs = [[Alēns Robs-Grijē]]
| aktieri = * [[Delfīne Seiriga]]
* [[Džordžo Albertaci]]
* [[Saša Pitoefs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''L'Année dernière à Marienbad''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1961|8|29|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1961|9|29|Francija}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pērn Marienbādē"''' ({{Val|fr|L'Année dernière à Marienbad}}) ir 1961. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kopražojuma [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Alēns Renē]], bet scenārija autors — [[Alēns Robs-Grijē]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Delfīne Seiriga|Delfina Seriga]], [[Džordžo Albertaci]] un [[Saša Pitoefs]].

sentences: '''Menocore''' ir [[mode]]s tendence [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], nu izplatoties arī plašāk, kas radusies balstoties uz [[normcore]], bet ir paredzēta īpaši [[Sieviete|sievietēm]]. Nosaukums radies sākuma daļu aizgūstot no vārda [[menopauze]], tas ir izvēlēts, jo tamlīdzīga stila [[Apģērbs|apģērbu]] valkā pusmūža un nedaudz jaunāka vai vecāka vecuma sievietes. Tomēr to var valkāt arī stipri jaunākas sievietes, lai sasaistītu sevi ar menocore radītajiem iespaidiem un idejām par piederību augstākai sociālai klasei.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|date=2021-12-09|title=Normcore|url=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Normcore&oldid=1059523104|journal=Wikipedia|language=en}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.racked.com/2017/10/18/16453412/menocore-wealth-age-eileen-fisher|title=Dressing Older Is About Wealth|last=Bernstein|first=Sara Tatyana|website=Racked|access-date=2022-02-02|date=2017-10-18|language=en}}</ref><ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://repeller.com/menocore-fashion-trend/|title=The Menocore Fashion Trend is Everywhere Right Now|website=Repeller|access-date=2022-02-02|date=2018-06-08|language=en-US|archive-date=2022-02-02|archive-url=https://web.archive.org/web/20220202175750/https://repeller.com/menocore-fashion-trend/}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|teorētiķu, sociologu, politologu un vēsturnieku|Tarasovs|Tarasovs}}

sentences:
[[Kategorija:Okeānijas valstis]]
[[Kategorija:Jaunzēlandes asociētās valstis]]
[[Kategorija:Polinēzija]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Guči nams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|154,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11214590/|title=House of Gucci (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|2}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 158 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|11|9}}
| izplatītājs = * ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Bron Creative]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
| operators = [[Dariušs Volskis]]
| oriģinālnos = ''House of Gucci''
| mūzika = [[Harijs Gregsons Viljamss]]
| aktieri = * ''[[Lady Gaga]]''
* [[Ādams Draivers]]
* [[Džēreds Leto]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Salma Hajeka]]
* [[Als Pačīno]]
| scenārijs = * [[Bekija Džonstone]]
* [[Roberto Bentivegna]]
| producents = * Ridlijs Skots
* [[Džannina Skota]]
* [[Kevins Volšs]]
* [[Marks Hafmans]]
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| žanrs = biogrāfija, krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  House.of.Gucci.film.jpeg
| imdb =
}}'''"Guči nams"''' ({{Val|en|House of Gucci}}) ir 2021. gada ASV biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido ''[[Lady Gaga]]'', [[Ādams Draivers]], [[Džēreds Leto]], [[Džeremijs Aironss]], [[Salma Hajeka]] un [[Als Pačīno]]. Filma balstīta uz 2001. gada grāmatu ''The House of Gucci: A Sensational Story of Murder, Madness, Glamour, and Greed'', kuru sarakstījusi Sāra Geja Fordena.

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Azerbaidžānas Valsts naftas un rūpniecības universitāte<br />''Azərbaycan Dövlət Neft və Sənaye Universiteti''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1920]]. gadā|valsts=Azerbaidžāna|vieta=[[Baku]]|tips=valsts|dotācijas=|rektors=|pasniedz=|studenti=16 000|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=https://asoiu.edu.az/|attēls=Azərbaycan_Dövlət_Neft_Akademiyasının_binası.jpg}}'''Azerbaidžānas Valsts naftas un rūpniecības universitāte''' ([[Azerbaidžāņu valoda|azerbaidžāņu]]: ''Azərbaycan Dövlət Neft və Sənaye Universiteti'') ir augstākās izglītības iestāde [[Baku]], [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]].

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Sabats''' ({{val|he|שַׁבָּת}} (''shabbāt'') — 'atpūta' vai 'pārtraukums') ir [[ebreji|ebreju]] nedēļas septītā diena, tiek uzskatīts par vissvarīgākajiem ebreju reliģiskajiem svētkiem. Tam ir bijusi ļoti svarīga loma [[jūdaisms|jūdaisma]] saglabāšanā.

sentences: '''28. augusts''' ir gada 240. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (241. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 125 dienas.

sentences:
s]]
'''Torpēda''' ir peldošs plūdlīnijas zemūdens [[šāviņš]], kam ir pašpiedziņas [[dzinējs]] un kas paredzēts [[kuģis|kuģu]] vai krasta būvju iznīcināšanai. Torpēdu veido [[cilindrs|cilindrisks]] korpuss ar [[dzenskrūve|dzenskrūvi]] pakaļgalā vai reaktīvo sprauslu astes galā (raķeštorpēdām). Torpēdā atrodas [[lādiņš]], [[kurināmais|degviela]] dzinējam, [[dzinējs]] un vadības ierīces. Visbiežāk izmantotais torpēdas kalibrs ir 533 mm (21 colla), bet pastāv arī torpēdas ar kalibru no 254 līdz 660 mm. Vidēji to garums ir 7 metri un masa ap 2 tonnām, no kuras sprāgstvielu masa ir no 200 līdz 400 kg. Ar torpēdām aprīko [[zemūdene]]s, [[torpēdlaiva]]s, citu veidu [[kuģis|kuģus]], [[lidmašīna]]s un [[helikopters|helikopterus]].

sentences:
[[File:Antarctic Circumpolar Current.jpg|thumb|300px|Antarktikas cirkumpolārā straume (ACS). SACC{{nobr| —}} straumes dienvidu fronte, PF{{nobr| —}} polārā fronte, SAF{{nobr| —}} subantarktiskā fronte, STF{{nobr| —}} subtropiskā fronte]]
'''Antarktikas cirkumpolārā straume''' vai '''Rietumvēju straume''' ir aukstā [[okeāna straume]], kas pulksteņa rādītāju virzienā no [[rietumi]]em uz [[austrumi]]em pilnībā apliec [[Antarktīda]]s kontinentu. Straume ir dominējošā [[ūdens]] cirkulācija [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] un ar 125—147 [[sverdrups (mērvienība)|sverdrupiem]] ir pasaules lielākā okeānu straume.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/southern/antarctic-cp.html |title=Surface Currents in the Southern Ocean |access-date={{dat|2013|02|15||bez}} |archive-date={{dat|2010|06|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100614102611/http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/southern/antarctic-cp.html }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = 50/50
 | oriģinālnos = ''50/50''
 |      attēls = 50 50 Poster.jpg
 |     att_izm = 220px
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džonatans Levains]]
 |  producents =
* [[Evans Goldbergss]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Bens Karlins]]
 |   scenārijs = [[Vills Reizers]]
 |     aktieri =
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Braisa Dalasa Hauarda]]
* [[Andželika Hjūstone]]
 |      mūzika = [[Maikls Džakino]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Point Grey]]''
 | izplatītājs = ''[[Summit Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2011|9|12|Toronto kinofestivāls|2011|9|30|ASV|}}
 |      ilgums = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/5050-2011|title=50/50|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 9, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=50fifty.htm|title=50/50 (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 9, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"50/50"''' ({{val|en|50.50}}) ir 2011. gada drāma, kuras režisors ir [[Džonatans Levains]]. Galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Sets Rogens]], [[Anna Kendrika]], [[Braisa Dalasa Hauarda]] un [[Andželika Hjūstone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|12||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences: '''Petroloģija''' ({{val|grc|πέτρος}}, ''pétros'' — ‘[[akmens]]’; {{gree|-λογία}} — ‘mācība’) ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pētī [[magmatiskie ieži|magmatiskos iežus]] un [[metamorfie ieži|metamorfos iežus]].<ref name="tezaurs">{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/petrolo%C4%A3ija:1 | title= Petroloģija | publisher= tezaurs.lv}}</ref> Vispārīgi petroloģija pēta arī [[nogulumieži|nogulumiežus]], tas ir, pēta visus [[ieži|iežus]]. Lielāka uzmanība nogulumiežu veidošanās procesam tiek pievērsta [[sedimentoloģija|sedimentoloģijā]] un [[stratigrāfija|stratigrāfijā]]. Iežu sastāvu, uzbūvi un izcelsmi pēta [[petrogrāfija]]. Jēdziens ‘petrogrāfija’ tiek lietots arī kā sinonīms vārdam ‘petroloģija’.<ref name="tezaurs"/>

sentences: '''Taksidermija''' (no {{val|grc|τάξις}}, ''táxis'' — ‘sakārtojums’,  {{gree|δέρμα}}, ''dérma'' — ‘āda’) ir amatniecības nozare, kas nodarbojas ar dzīvnieku — galvenokārt [[zīdītājs|zīdītāju]] un [[putns|putnu]] — [[izbāznis|izbāžņu]] izgatavošanu. Var izbāzt arī [[zivis]], [[rāpuļi|rāpuļus]] un [[abinieki|abiniekus]]. Dažreiz tiek izbāztas pat [[himera]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nytimes.com/2005/01/03/arts/design/03taxi.html?pagewanted=1&_r=0|title=Head of Goat, Tail of Fish, More Than a Touch of Weirdness.|author=Joel Topcik |date= 2005. gada 3. janvāris|publisher=[[The New York Times]]|accessdate={{dat|2015|2|8||bez}}}}</ref> Galvenais mērķis ir piešķirt gatavam objektam dabisku izskatu. Izbāžņus parasti iegādājas muzeji un privātie kolekcionāri.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasmuzejs.gov.lv/vesture |title=Vēsture. |author= |date= |publisher=[[Latvijas Dabas muzejs]] |accessdate={{dat|2015|2|8||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150324000418/http://www.dabasmuzejs.gov.lv/vesture |archivedate={{dat|2015|03|24||bez}} }}</ref> Mednieki un makšķernieki nereti vēlas iemūžināt kādu īpašu trofeju. Ir gadījumi, kad saimnieki tādā veidā saglabā mīļoto mājdzīvnieku. Taksidermijas meistaru sauc par taksidermistu. Šī amata profesionāļi regulāri rīko čempionātus, kur sacenšas dažādās kategorijās.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/65324/zivju-izbazenu-meistare-sarmite-cer-piedalities-pasaules-cempionata|title= Zivju izbāzeņu meistare Sarmīte cer piedalīties pasaules čempionātā. |author=Māris Puķītis|date= 2011. gada 28. novembris|publisher=kasjauns.lv|accessdate={{dat|2015|2|8||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrelīts
|attēls=[[File:Museo di mineralogia, pietre fluorescenti, agrellite 3.JPG|150px]]
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.15-10
|ķīm_formula=NaCa2Si4O10F
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, pelēkbalta, zaļganbalta
|svītra=Balta
|habituss=Plātņains
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs, slikta - vēl vienā
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.567 nβ = 1.579 nγ = 1.581
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,88
}}
__NOTOC__
'''Agrelīts''' (nosaukts [[Kembridžas Universitāte]]s mineraloga Stjuarta Agrela (''Stuart Agrell'') vārdā) ir rets [[minerāls]].

sentences: '''6. janvāris''' ir gada 6. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 359 dienas (360 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
kristāli]]
'''Biotehnoloģija''' ({{val-el|βίος}}, ''bios'' — 'dzīvība' + [[tehnoloģija]]) ir [[bioloģija]]s un [[tehnika]]s nozare, kas izmanto dabiskās bioloģiskās sistēmas (piemēram, [[mikroorganisms|mikroorganismus]]), lai ražotu bioloģiski nozīmīgas vielas. Biotehnoloģija arī izstrādā un pēta dzīvo [[šūna|šūnu]] un [[audi|audu]] audzēšanas un pavairošanas metodes. Biotehnoloģiju izmanto [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]], [[medicīna|medicīnā]], [[ķīmiska viela|ķīmisko vielu]] ražošanā, [[lopkopība|lopkopībā]] un citur.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Dņepra
| citvaloda         = ru
| oriģinālnosaukums = Днепр
| citvaloda1        = be
| oriģinālnosaukums1= Дняпро
| citvaloda2        = uk
| oriģinālnosaukums2= Днiпро
  | attēls            = Dniepr river in Kyiv (cropped).jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Dņepra [[Kijiva|Kijivā]]
  | karte             = Dnipro Basin River Town International.png
  | kartes_paraksts   = Dņepras upes baseins
  | kartes_izmērs     = 250px
  | izteka            = [[Valdaja augstiene]], [[Smoļenskas apgabals]], [[Krievija]]
  | augštece          =
  | ieteka            = [[Dņepras limāns]], [[Melnā jūra]]
  | baseina_valstis   = {{ubl|{{UKR}}|{{BLR}}|{{RUS}}}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 2201
  | iztekas_augstums  = 220
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          = 1670
  | caurtece_vieta    = pie ietekas [[Hersona|Hersonā]]
  | gada_notece       =
  | baseins           = 516 300
  | pietekas          = [[Desna]], [[Pripete]], [[Psela]], [[Soža]], [[Bjarezina]], [[Inhuleca]], [[Vorskla]], [[Teteriva]], [[Sula (upe)|Sula]]
  | sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= | iet_plat_m= | iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= | iet_gar_m= | iet_gar_s= | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūlijs}}
'''Biosorbcija''' ir fizikālķīmisks process, kas norāda dabiskas izcelsmes materiāla, piemēram, [[kūdra]]s, spēju vidē saistīt [[piesārņojošās vielas]], tādējādi samazinot šo vielu koncentrāciju konkrētajā vidē (visbiežāk — ūdens vidē, piemēram, [[Notekūdeņi|notekūdeņos]]). Termins tiek lietots ar plašāku un šaurāku nozīmi. Plašākā nozīmē — tā ir spēja bioloģiskas izcelsmes materiāliem saistīt ķīmiskās vielas.<ref>{{grāmatas atsauce | author= Salman, M., Athar, M., Farooq, U. | year= 2015 | title= Biosorption of heavy metals from aqueous solutions using indigenous and modified lignocellulosic materials. Reviews in Environmental Science and Biotechnology, 14 | page= 211-228 | url= https://link.springer.com/article/10.1007/s11157-015-9362-x}}</ref> Šaurākā nozīmē — šī termina lietošana ietver tikai [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] (gan dzīvu, gan nedzīvu) izmantošanu piesārņotu ūdeņu attīrīšanā. Dažas no literatūras avotos norādītajām definīcijām:

sentences: '''10. marts''' ir 69. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (70. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 296 dienas.

sentences: {{Mājaslapas infokaste|nosaukums=Vikipēdija mongoļu valodā|logo_attēls=|lapas_attēls=|lozungs=|veids=[[Interneta enciklopēdija]]|valsts=|īpašnieks=[[Wikimedia Foundation]]|izveidotāji=|darbību_uzsāka={{dat|2004|4|28||bez}}|valodas=[[mongoļu valoda]]|komerciāla=Nē|reģistrācija=Iespējama|reģistrēti_lietotāji=|popularitāte=|mājas_lapa={{URL|https://mn.wikipedia.org/wiki/}}}}'''Vikipēdija mongoļu valodā''' ([[Mongoļu valoda|mongoļu]]: ''Монгол Википедиа'') ir bezmaksas tīmekļa [[Enciklopēdija|enciklopēdijas]] [[Vikipēdija|Vikipēdijas]] [[Mongoļu valoda|mongoļu valodas]] versija.

sentences:
grāmata"), rokraksta un [[kaligrāfija]]s piemērs,
1584. gadā]]
 "Ceļā" — 36.5 metru garš tīstoklis un rokraksts, izstādē, [[Louela]], [[Masačūsetsa]], 2007. gadā]]

sentences:
{{cita nozīme|salu|arhipelāgu|Svalbāra}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Špicbergena
|attēls              = Barentsburg3 (js).jpg
|attēla paraksts     = [[Īsfjords|Īsfjorda]] piekraste pie [[Barencburga]]s
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Spitsbergen LocationMap-lv.svg
|vietaskarte         = <!-- Veidne:VietasKarte -->
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position      = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = Špicbergenas izvietojums Svalbāras arhipelāgā
|vietējais nosaukums = ''Spitsbergen''
|izvietojums         = [[Ziemeļu Ledus okeāns]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=78 |latm=45 |lats= |latNS=N
|longd=16 |longm=00 |longs= |longEW=E <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          = [[Svalbāra]]
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             = 37 673
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = <!-- tikai skaitli km -->
|platums             = <!-- tikai skaitli km -->
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Ņūtona kalns]]
|augstums            = 1717
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Teritorija
|valsts adm vienība                = [[Svalbāra]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                = [[Longjērbīene]]
|valsts ciems                      =
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   = 2144
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      = 2650
|iedzīvotāju gads = 2015
|blīvums          = 0,07
|pamatiedzīvotāji = [[norvēģi]]
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Špicbergena''' ({{val|no|Spitsbergen}}), agrāk arī '''Rietumšpicbergena''' ({{val|no|Vestspitsbergen}}), ir [[Norvēģija]]i piederoša sala [[Arktika|Arktikā]],<ref>{{PZT|675}}</ref> lielākā no [[Svalbāra]]s [[arhipelāgs|arhipelāga]]s salām.<ref>{{LPE|9|430}}</ref> Izvietojusies starp [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānu]] ziemeļos, [[Grenlandes jūra|Grenlandes jūru]] rietumos, [[Norvēģu jūra|Norvēģu jūru]] dienvidos un [[Barenca jūra|Barenca jūru]] austrumos. Špicbergena veido 62% no arhipelāga teritorijas, ir lielākā [[Norvēģija]]s sala un 36. lielākā sala pasaulē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Productida.jpg
| att_nosaukums =Produktīdi (Apakšējais perms).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Productida
| kārta_lv =Produktīdi
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Mikronēzija''' ({{val|el|μικρος}} — ‘mazs’, {{val|el|νησος}} — ‘sala’) ir reģions [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], daļa no [[Okeānija]]s. Rietumos no Mikronēzijas atrodas [[Filipīnas]], dienvidrietumos — [[Indonēzija]], dienvidos — [[Papua-Jaungvineja]] un [[Melanēzija]], dienvidaustrumos un austrumos — [[Polinēzija]]. Terminu pirmoreiz piedāvāja franču pētnieks [[Dimons D'Irvils]] [[1831]]. gadā — līdz tam Klusā okeāna salas visas kopā tika dēvētas par Polinēziju.

sentences: '''"Baiga vasara"''' ir [[Edvarts Virza|Edvarta Virzas]] [[dzejolis]], kuru viņš uzrakstīja 1939. gadā kā priekšvēstnesi vēsturiskajiem notikumiem, kas skars [[Latvija]]s likteni, iznīcinot tās valstiskumu, gan arī pašu dzejnieku. Šāds pats nosaukums ir arī [[Baiga vasara (filma)|2000. gada mākslas filmai]], kas attēlo šo laiku.

sentences:
{{Citas nozīmes|1578. gada Cēsu kauju|Cēsu kauja|Cēsu kaujas}}
{{Infobox military conflict
|conflict=Cēsu kauja (1578)
|image= Cesu_pilsdrupas_ 1793.jpg
|caption= Cēsu pilsdrupas pēc sagraušanas Livonijas karā (1793. gads, Broces kolekcija).
|partof=[[Livonijas karš|Livonijas kara]]
|date= 1578. gada 21. oktobris
|place=[[Cēsis]], [[Latvija]]
|coordinates={{coord|57|18|50|N|25|16|8|E|region:LV_type:event|display=inline,title}}
|result= zviedru un poļu-lietuviešu karaspēka uzvara
|combatant1=[[File:Flag of Sweden.svg|22px]] [[Zviedrija]]
[[File:Chorągiew królewska króla Zygmunta III Wazy.svg|25px]] [[Polijas—Lietuvas ūnija]]
|combatant2=[[File:Coat_of_Arms_of_Russia_1577.png|20px]] [[Krievijas cariste]]
|commander1=[[Andžejs Sapjeha]],
[[Jorans Boise ]]<ref name="Bitwa Pod Kiesią 1578"/>
|commander2=[[Ivans Galicins]]<ref name="Ivan the Terrible">Robert Payne, Nikita Romanoff. Ivan the Terrible (1975). p. 368.</ref>
|strength1=4000–6000<ref name="Bitwa Pod Kiesią 1578">{{Cite web|url=https://issuu.com/kwartalniksarmacki/docs/ks03|title=Kwartalnik Sarmacki 1(3)/2013|website=Issuu|date=4 March 2013 }}</ref><ref name="Frost28">Frost (2000), p. 28</ref>
|strength2=18 000–22 000 (Livoniešu dati)<ref name = Frost28/><ref name="Bitwa Pod Kiesią 1578"/>
|casualties1=apmēram 400 karavīru<ref name="Hedberg">Hedberg (1975)</ref>
|casualties2=6280 nogalināti (pārspīlēti<ref name="Filjushkin">Filjushkin A. Ivan the Terrible: A Military History. Pen and Sword. 2008. p. 204</ref> Livoniešu dati<ref>Moscouische Niderlag, und Belegerung der Statt Wenden. Nürnberg. 1579</ref><ref name="auto1">Russow B. Chronica. Der Provintz Lyfflandt, darinnne vermeldet werdt. Andreas Seitner. 1584. p. 116</ref>)
3000 sagūstīti
1720 aizbēguši<ref name="Hedberg"/>
20–30 lielgabali<ref name="Bitwa Pod Kiesią 1578"/>
Vismaz 162 pieminēti 17. gadsimta Krievu sinodes grāmatā<ref name="auto">{{Cite web|url=http://drevlit.ru/docs/russia/XVI/1540-1560/Synodik_po_ubiennych/text.php|title=Синодик по убиенных во брани|website=www.vostlit.info}}</ref>
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Ģipsenes
| ģints = Gypsophila
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Gypsophila elegans 'Covent Garden' 2020-07-10 02.jpg
| att_nosaukums = [[Gleznā ģipsene]] (''Gypsophila elegans'')
| att_izmērs =
}}'''Ģipsenes''' ({{val|la|Gypsophila}}) ir [[neļķu dzimta]]s augu ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], un [[Austrālija|Austrālijā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:6285-1|title=Gypsophila L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-15|language=en}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Pseudorasbora_parva(edited_version).jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Gobionidae
|      dzimta_lv = Grunduļu dzimta
|          ģints = Pseudorasbora
|       ģints_lv = Čebačeki
|           suga = Pseudorasbora parva
|        suga_lv = Amūras čebačeks
|       binomial = Pseudorasbora parva
([[Coenraad Jacob Temminck|Temminck]] & [[Hermann Schlegel|Schlegel]], 1846)
|    kategorijas = nē
}}
'''Amūras čebačeks''' (''Pseudorasbora parva'') ir [[grunduļu dzimta]]s (''Gobionidae'') saldūdens zivs, kuras dabīgais izplatības areāls aptver [[Austrumāzija]]s reģionu [[Sibīrija|Sibīrijā]], [[Korejas pussala|Korejā]] un [[Ķīna|Ķīnā]], sākot ar [[Amūra]]s un beidzot ar [[Pērļu upe]]s baseinu. Areāls ziemeļu virzienā sasniedz 54° ziemeļu paralēli.<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/4691 FishBase: Pseudorasbora parva  (Temminck & Schlegel, 1846) Stone moroko]</ref> Šī suga introducēta daudzviet [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]], kļūstot par invazīvu sugu, kas strauji vairojas un izspiež vietējās zivju sugas.<ref name=fish/>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Edgars Eriņš
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|6|18}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Varakļāni}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta = {{vieta|Latvija|Bauska}}
 |          garums = {{mērvienība|cm=191}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/erins-edgars-1089142/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|21||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120718081524/http://www.london2012.com/athlete/erins-edgars-1089142/|archivedate={{dat|2012|07|18||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=87}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[Murjāņu sporta ģimnāzija]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Daudzcīņa
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 8312 punkti
 |           PR1_d = [[Desmitcīņa]]
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Edgars Eriņš''' (dzimis {{dat|1986|6|18}} [[Varakļāni|Varakļānos]])<ref name="SA" /> ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]], startēja daudzcīņas sacensībās. Pašreizējais [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekordists]] [[desmitcīņa|desmitcīņā]] un septiņcīņā telpās. Pēc sportista karjeras beigām — [[treneris]], strādā kā fiziskās sagatavotības treneris ar sporta spēļu komandām.

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Kongo ieplaka
|attēls                 = Rainforest_-_Ituri_(20874628148).jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Kongo lietus meži
| map               = Āfrika
| map_relief = yes
| latd=0
| longd=22
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āfrika]]
|novietojums            = [[Centrālā Āfrika]]
|valstis                = {{vieta|Kongo Demokrātiskā Republika}}, {{vieta|Kongo Republika}}, {{vieta|Kamerūna}}, {{vieta|Centrālāfrikas Republika}}, {{vieta|Angola}}, {{vieta|Zambija}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1000
|platība                = 1 000 000
|platums                = 1000
|kalns                  =
|augstums               = 300 - 500
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: {{Citas nozīmes|ūdens avotu|Avots (nozīmju atdalīšana)|avots}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Buras (nozīmju atdalīšana)|Buras}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Buras
| abbreviation = Vel
| name_latin = Vela
| RA = 9
| dec = −50
| areatotal = 500
| arearank = 32. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ Vel''
| starmagnitude = 1,6
| neareststarname = ''ψ Vel''
| stardistance = 60,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Draiskule
| attēls                   = Trainwreck poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Trainwreck''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Džads Apatovs]]
| producents               =
* [[Berijs Mendels]]
* Džads Apatovs
| scenārija autors         = [[Eimija Šūmere]]
| aktieri                  =
* [[Eimija Šūmere]]
* [[Bills Heiders]]
* [[Bri Lārsone]]
* [[Kolins Kvinns]]
* [[Džons Sina]]
* [[Vanesa Baijere]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Ezra Millers]]
* [[Lebrons Džeimss]]
| mūzika                   = [[Džons Brions]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Apatow Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|3|15|''South By Southwest'' festivāls|2015|7|17|ASV|2015|8|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 124 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/trainwreck-2015|title=Trainwreck|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 6, 2019|archive-date={{dat|2017|10|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171013223635/http://www.bbfc.co.uk/releases/trainwreck-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{US$|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=trainwreck15.htm|title=Trainwreck (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= February 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{US$|140,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Draiskule"''' ({{val|en|Trainwreck}}) ir 2015. gada romantiska komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Džads Apatovs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eimija Šūmere]], [[Bills Heiders]], [[Bri Lārsone]], [[Kolins Kvinns]], [[Džons Sina]], [[Vanesa Baijere]], [[Tilda Svintone]], [[Ezra Millers]] un [[Lebrons Džeimss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|3|15||bez}} ''South By Southwest'' festivālā.

sentences:
{{Institūta infokaste
|nosaukums    = Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa
|attēla_nos   = [[File:Building for the dendrological research. National botanical garden Latvia.jpg|thumb|center]]
|att_izm      =
|att_apraksts = Ēka, kurā notiek dendrofloras pētījumi un atrodas herbārijs. Miera iela 1, Salaspils
|moto         =
|dibināts     = 1986
|valsts       = {{Latvija}}
|vieta        = Miera ielā 1, [[Salaspils]]
|tips         = Naciuonālā botāniskā dārza struktūrvienība
|direktore    = Linda Strode
|mlapa        = https://nbd.gov.lv/zinatne/dendrofloras-nodala/
}}

sentences: '''Jesaja''' ir [[Bībele]]s [[pravietis]] 8. gadsimtā p.m.ē. un tradicionāli tiek uzskatīs par [[Jesajas grāmata]]s autoru. [[Jūdaisms|Jūdaismā]] Jesaja tiek uzskatīts par pirmo no lielajiem praviešiem.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Porfirijs
|          vārds_orig = Πορφύριος
|              attēls =Porfirio.JPG
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =ap [[234]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =Tīra, [[Romas impērija]]
([[Sūra (pilsēta)|Sūra]], {{LIB}})
|           m_dat_alt =ap [[305]]. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =[[Roma]], [[Romas impērija]]
({{ITA}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[neoplatonisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[Porfirija koks]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =[[Kasijs Longīns]], [[Plotīns]]
|           skolnieks =[[Jamblihs]]
|          ietekme_no =[[Plotīns]], [[Platons]], [[Aristotelis]]
|          ietekmējis =[[Boēcijs]], [[sholastika]]
|               darbi ="[[Izagoģija]]" (Εἰσαγωγή)
|              valoda =[[grieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{| class="wikitable" style="float: right; margin-left: 1em; text-align: center;"
|-
|{{math|...}} (Atkārtojas zilā krāsā
iekrāsotie rezultāti)
|-
|{{math|1=''i''−3 = ''i''}}
|-
|{{math|1=''i''−2 = −1}}
|-
|{{math|1=''i''−1 = −''i''}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''0 = 1}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''1 = i}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''2 = −1}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''3 = −i}}
|-
|{{math|1=''i''4 = 1}}
|-
|{{math|1=''i''5 = ''i''}}
|-
|{{math|1=''i''6 = −1}}
|}
'''Imaginārs skaitlis''' (no {{val|la|imāginārius}} — 'attēlu, iedomu') ir [[komplekss skaitlis]], kas sastāv no [[reāls skaitlis|reāla skaitļa]] un [[Imaginārā vienība|imaginārās vienības]] ''i'' reizinājuma. Imagināro skaitli apzīmē ar '''b''i'''''. Imaginārā skaitļa [[kvadrāts (algebra)|kvadrāts]] ir [[negatīvs skaitlis]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Žans de Labadī''' ({{val|fr|Jean Abbadie-Coulac dit de Labadie-Coulac/Jean de Labadie}}, 1719—1812) bija [[franči|franču]] virsnieks dažādu valstu armijās, no 1793. gada Francijas armijas [[brigādes ģenerālis]].<ref>[http://www.napoleon-series.org/research/frenchgenerals/c_frenchgenerals20.html Generals Who Served in the French Army during the Period 1789 — 1814: Labadie to Lazowski]</ref>
[[Rīgas loža "Ziemeļzvaigzne"|Rīgas ložas "Ziemeļzvaigzne"]] pirmais pārraugs (1751).<ref>Серков А. И. Русское масонство, 1731—2000. Энциклопедический словарь. — Москва, 2001.</ref>

sentences: '''Čuguns''' (no {{val|ru|чугу́н}}) jeb '''ķets''' (no {{val|lt|ketus}}<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas kultūras jautājumi 1. laidiens |chapter=Lituānismi latviešu literārajā valodā |chapterurl=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:641024%7carticle:DIVL215%7cpage:62 |author=Mirdza Brence |url= |year=1965 |publisher=[[Liesma (izdevniecība)|Liesma]] |page=60}}</ref>) ir [[dzelzs]] un [[ogleklis|oglekļa]] [[sakausējums]], kura sastāvā parasti ir 2,0 līdz 4,3% oglekļa.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:694529|page:98|title=Rūpniecības celtniecības un sanitārās tehnikas pamati|last=Kaunīts|first=J.|date=1980.gads|pages=94}}</ref> Tā sastāvā ir arī dažādi piemaisījumi — [[silīcijs]] (0,5—4,25%), [[sērs]] (0,02—0,06%) un [[fosfors]] (0,1—1,2%), kas čugunā nokļūst tā kausēšanas laikā. Čugunam var būt arī īpaši pievienoti leģējoši elementi, piemēram, [[hroms]] vai [[niķelis]]. Ogleklis čuguna sastāvā atrodas [[dzelzs karbīds|dzelzs karbīda]] jeb cementīta veidā, kā arī brīva [[grafīts|grafīta]] veidā.

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Auces rajons]]
[[Kategorija:Jelgavas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons|Bukaiszu]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Bukaišu pagasts}}

sentences: '''Geizers''' ir [[karstais avots]], kam raksturīga neregulāra karstā [[ūdens]] vai [[tvaiks|tvaika]] izšaušanās no [[Zeme]]s dzīlēm.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Geizeru uzbūvi pēta [[hidroģeoloģija]]. Geizeri atrodas tikai dažās vietās uz [[pasaule]]s un tie ļoti reti izšauj ūdens strūklu un līdz ar to, tā ir reta [[dabas parādība]]. Galvenokārt visi geizeru lauki atrodas netālu no [[vulkāns|vulkāniski]] aktīvajām teritorijām. Ūdens tiek uzsildīts aptuveni 2 kilometru dziļumā, kur tas saskaras ar karstiem [[ieži]]em. Pasaulē ir aptuveni 1000 geizeru, no kuriem puse atrodas [[Jeloustonas nacionālais parks|Jeloustonas nacionālajā parkā]].<ref>Glennon, J.A., 2007</ref> Geizeru vulkāniskā aktivitāte var mainīties vai arī rimties, jo notiek minerālu [[nogulsnēšanās]], kas geizeru nobloķē, blakus geizeru aktivitātes pastiprināšanās, [[zemestrīce|zemestrīču]] darbība vai arī cilvēku iejaukšanās.<ref>Bryan, T.S. 1995</ref>

sentences: '''Vistleras Olimpiskais parks''' ir [[2010. gada ziemas olimpiskās spēles|2010. gada ziemas olimpiskās spēļu]] ziemas sporta veidu norises vieta. Parks atrodas Kalagānu ielejā, [[Vistlera]]s rietumos. Šajā parkā norisinās [[biatlons|biatlona]], [[distanču slēpošana]]s, [[ziemeļu divcīņa]]s un [[tramplīnlēkšana]]s sacensības. Pēc Olimpiskajām spēlēm sporta komplekss tiks izmantots publiskām vajadzībām un sacensību rīkošanai.

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Folijskābes struktūrformula

Folijskābes molekulas modelis

Pudelīte ar kristālisku folijskābi
|       citi nosaukumi = folacīns, folāts,
pteroilglutamīnskābe,
B9 vitamīns,
Bc vitamīns, M vitamīns
|           CAS numurs = 59-30-3
|      ķīmiskā formula = C19H19N7O6
|              molmasa = 441,4
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 250°C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 0,0016 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Folijskābe''' jeb '''folskābe''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kas nepieciešams cilvēka [[imūnsistēma]]s un [[sirds un asinsvadu sistēma]]s normālai attīstībai un darbībai. Tāda pati iedarbība kā folijskābei ir arī vairākiem tās atvasinājumiem, piemēram, di-, tri- vai [[glutamāts|poliglutamātiem]] (tos visus kopā ar folijskābi mēdz saukt par '''folacīnu'''). Folijskābe pieder pie B grupas vitamīniem un to senāk dēvēja par B9 vai Bc vitamīnu (retāk arī par B11 vitamīnu).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Byssacanthus dilatatus rekonstrukcija.jpg
| att_nosaukums = ''B. dilatatus'' rekonstrukcija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|    kārta = Asterolepiformis
| kārta_lv = Asterolepjveidīgie
| dzimta = Asterolepididae
| dzimta_lv = Asterolepidīdi
| ģints = Byssacanthus
| ģints_lv = Bisakanti
| suga = Byssacanthus dilatatus
|   kategorijas = nē
}}
'''''Byssacanthus dilatatus''''' ir [[Devons|devona]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] suga, kas dzīvoja [[Austrumeiropas platforma]]s ziemeļrietumu daļā [[Vidusdevons|vidusdevona]] laikā. Sugai nosaukumu 1844. gadā deva vācbaltiešu dabas pētnieks [[Kārlis Eihvalds]] kā ''Onchus dilatatus''. ''B. dilatatus'' ir vienīgais savas ģints pārstāvis.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Baba Vanga
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1911
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 31
| dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (1844–1922).svg}} [[Strumica (pilsēta)|Strumica]], [[Saloniku vilājets]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{MKD}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1996
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 11
| m_vieta = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = mistiķe, gaišreģe un tautas medicīnas piekopēja
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Eleostearīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C18H30O2
|molmasa=278,43
|blīvums=
|kušanas temperatūra=48 °C
|viršanas temperatūra=235 °C pie 12 mmHg (sadalās)
}}
'''Eleostearīnskābe''' (''trans,trans,cis''-9,11,13-oktadekatriēnskābe, α-eleostearīnskābe, konjugētā linolēnskābe, CH3(CH2)3CH=CHCH=CHCH=CH(CH2)7COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trim konjugētām divkāršajām saitēm molekulā. Eleostearīnskābe ir kristāliska viela.

sentences: '''Katedrāle''' (no {{val|gr|καθέδρα}} (''kathédra'') — 'mācību sols') jeb '''Doms''' ({{val|la|domus [Dei]}} — '[Dieva] nams') ir kristīga [[baznīca (celtne)|baznīca]], kurā atrodas [[Metropolīts|metropolīta]], [[Arhibīskaps|arhibīskapa]] vai [[Bīskaps|bīskapa]] [[katedra]] jeb [[tronis]], caur ko viņš simboliski pārvalda savu [[Diecēze|diecēzi]] vai metropolīta gadījumā [[Metropolija|metropoliju]], vai arhibīskapa gadījumā [[Arhidiecēze|arhidiecēzi]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Roza Luksemburga
|          vārds_orig = Rosa Luxemburg
|              attēls = Rosa Luxemburg.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums = Roza Luksemburga ap XX gs. sākumu
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1871
|          dz_mēnesis = 03
|            dz_diena = 05
|            dz_vieta = [[Zamosca]], [[Kongresa Polija]], {{RUS}}<br />(tagad {{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1919
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 15
|             m_vieta = [[Berlīne]], {{GER}}
|        dzīves_vieta = [[Zamosca]], [[Varšava]], [[Cīrihe]], [[Berlīne]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = S
|        nodarbošanās = [[politika|politiķe]]
|       darbības_gadi = 1886 - 1919
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Roza Luksemburga''' ({{val|de|Rosa Luxemburg}}, {{val|pl|Róża Luksemburg}}; dzimusi {{dat|1871|03|05}} kā Rozālija Luksemburga (''Rosalia Luxemburg''); mirusi {{dat|1919|01|15}}) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes kreisi noskaņota [[Krievija]]s ([[Polija]]s) un [[Vācija]]s [[marksisms|marksisma]] teorētiķe un politiskā darbiniece. Darbojusies šādās politiskajās partijās - [[Polijas un Lietuvas karalistes sociāldemokrātija|Polijas un Lietuvas karalistes sociāldemokrātijā]] (''Socjaldemokracja Królestwa Polskiego i Litwy''), [[Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|Vācijas Sociāldemokrātiskajā partijā]] (''Sozialdemokratische Partei Deutschlands'', SDPV), [[Neatkarīgā Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|Neatkarīgajā Vācijas Sociāldemokrātiskajā partijā]] (''Unabhängige Sozialdemokratische Partei Deutschlands'') un [[Vācijas Komunistiskā partija|Vācijas Komunistiskajā partijā]] (''Kommunistische Partei Deutschlands''). Nogalināta, apspiežot [[Spartaka līgas sacelšanās|Spartaka līgas sacelšanos]] [[Berlīne|Berlīnē]] 1919. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Leonhards Adolfi
|     vārds_orig = ''Heinrich Leonhard Adolphi''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1852
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 21
|        m_vieta = Kāgjerve
([[Valgas apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = C. p. 387. km
| tips                = ceļa postenis
| attēls              = 387. kilometrs.jpg
| attēla_apraksts     = 387. kilometra ceļa posteņa ēka 2011. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| pushpin_label_position = left
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Daugavpils|Krustpils—Daugavpils]]
| atvērta             =
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 55 | latm  = 53 | lats  = 43.5 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 29 | longs = 58.9 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Daugavpils Pasažieru parks|Daugavpils]] (3 km)
 [[Daugavpils Šķirošanas parks]] (3 km)
 [[Līksna (stacija)|Līksna]] (12 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[383. kilometrs]] (5 km)
 [[Mežciems (stacija)|Mežciems]] (3 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 215
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''387. kilometrs''' ir [[ceļa postenis]] [[Daugavpils|Daugavpilī]], [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Daugavpils|līnijā Krustpils—Daugavpils]]. Tas atrodas Ezermalas rajonā pie Motoru ielas pārbrauktuves. Ceļa postenis paredzēts, lai apkalpotu savienojošās līnijas uz [[Daugavpils Šķirošanas parks|Daugavpils Šķirošanas parku]] pieslēguma vietu Krustpils—Daugavpils līnijai. Ceļa posteņa ēka mūsdienās ir nojaukta.

sentences: '''Rīgas Reformātu baznīca''' ({{val|de|Die Reformierte Kirche Riga}}) ir sens [[Kalvinisms|reformātu (kalvinistu)]] dievnams Mārstaļu iela 10, [[Vecrīga|Vecrīgā]]. Pašlaik baznīcas ēka pieder [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā Baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskajai baznīcai]], un tajā ir ticis iekārtots LELB Jauniešu centrs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce |url=http://jauniesucentrs.lv/par-jauniesu-centru/ |title=Par Jauniešu centru |access-date={{dat|2014|12|19||bez}} |archive-date={{dat|2015|02|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150214160846/http://jauniesucentrs.lv/par-jauniesu-centru/ }}</ref> Ēka ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.<ref>[http://www.mantojums.lv/?cat=742&lang=lv&offset=21&PROD=6588&prod_sect=9 Reformātu baznīcas un dzīvojamo ēku komplekss - Valsts Kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija.]</ref> Tā ir[[Baroks|barokāla]] vienjoma mūra ēka ar koka pārsegumu, augstu divslīpju jumtu pret Mārstaļu ielu pavērstu zelmini, ko vainago neliels tornītis ar kupolu un galeriju. Fasādi ritmiski sadala uz augsta cokola izvietoti [[Pilastrs|pilastri]], bet ēkas tornīša smailē atrodas t.s. ''Rīta zvaigzne''. [[Smilšakmens]] ieejas portāls ir izveidots [[Brēmene|Brēmenē]] un uzstādīts 1737. gadā. Ieejas vestibilā atrodas divas koka kāpnes, bet zāles sienu griestos saglabājies sākotnējais pilastru dalījums – spoguļvelve. Ar [[Kancele|kanceli]] apvienotais [[altāris]] un [[Ērģeles|ērģeļu]] balkons uzcelts 1805. gadā [[Klasicisms|klasicisma]] stilā. 1783. gadā tika uzstādītas [[Heinrihs Andreass Konciuss|Heinriha Andreasa Konciusa]], bet 1847. gadā - Šulces firmas ērģeles.

sentences: {{Commonscat|Ice hockey players by country}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dzīve aiz kadra
| operators =
| attēls = State and Main movie poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Deivids Memits]]
| producents = [[Sāra Grīna]]
| scenārijs = Deivids Memits
| aktieri = * [[Viljams H. Meisijs]]
* [[Sāra Džesika Pārkere]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Džūlija Stailsa]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Rebeka Pidžona]]
* [[Deivids Peimers]]
* [[Čārlzs Dērnings]]
* [[Petija Lupona]]
* [[Klārks Gregs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''State and Main''
| studija = * ''Filmtown Entertainment''
* ''Green/Renzi''
* ''El Dorado Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''Fine Line Features''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|8|26|Kanāda}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2658371073/weekend/|title=State and Main |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|2|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dzīve aiz kadra"''' ({{Val|en|State and Main}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Deivids Memits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Viljams H. Meisijs]], [[Sāra Džesika Pārkere]], [[Aleks Boldvins]], [[Džūlija Stailsa]], [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Rebeka Pidžona]], [[Deivids Peimers]], [[Čārlzs Dērings]], [[Petija Lupona]] un [[Klārks Gregs]].

sentences: '''Katetes''' ir [[taisnleņķa trijstūris|taisnleņķa trijstūra]] malas, kas savā starpā veido taisnu [[leņķis|leņķi]]. Taisnajam leņķim pretim atrodošos [[trijstūris|trijstūra]] malu sauc par [[hipotenūza|hipotenūzu]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Iecavas luterāņu baznīca
| image                 = Iecavas baznīca 2001-02-11.jpg
| image_size            = 100px
| caption               = Iecavas luterāņu baznīca ar žogu (2001)
| map_type              = Latvija
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| map_label             = Iecavas luterāņu baznīca
| latd  = 56 | latm  = 35 | lats  = 48 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 11 | longs = 30 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Luterisms]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Bauskas novads|Iecava}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1641
| year_completed        = 1657
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Iecavas Evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas]] [[dievnams]] [[Iecava|Iecavā]] [[Zemgale|Zemgalē]]. Tā ietilpst [[Liepājas diecēze (LELB)|Liepājas diecēze]]s Bauskas iecirknī.

sentences: '''Zēmaņa efekts''' (nosaukts nīderlandiešu fiziķa [[Pīters Zēmanis|Pītera Zēmaņa]] vārdā) ir spektrālās līnijas sašķelšanās vairākās komponentēs statiska ārējā [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] klātbūtnē. Tas ir analogs [[Štarka efekts|Štarka efektam]] – spektrālās līnijas šķelšanās vairākās komponentēs [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] klātbūtnē. Līdzīgi kā Štarka efektā, pārejām starp dažādām komponentēm ir, galvenokārt, atšķirīgas intensitātes, dažas no kurām ir pilnīgi aizliegtas (dipolu aproksimācijā) izvēles likumu dēļ.

sentences: '''Kultūraugsne''' ir viens no [[augsne|augšņu]] tipiem. Tās izveidojušās, iekultivējot dažādu tipu [[minerālaugsne]]s un [[kūdra]]s augsnes. [[Trūdvielas|Trūdvielu]] akumulācijas horizonts ir biezāks par 25 cm, un tam nav krasas robežas ar sekojošiem horizontiem. Augsnes reakcija tuva neitrālai vai neitrāla. Nereti notiek sekundāra [[karbonātu augsne]]s uzkrāšanās augsnes virsējā horizontā. Šīm augsnēm ir laba struktūra, līdz ar to labs [[ūdens]] un [[gaiss|gaisa]] režīms. Strauja [[mineralizācija]]s procesa rezultātā samazinājies kūdras slāņa biezums un mainījies tā raksturs. Kultūraugsnes sastopamas nelielās platībās sen apdzīvotu vietu tuvumā, piemājas dārzos, augļu un sakņu dārzos.

sentences: '''Valsts aizsardzības dienests (VAD)''' ir [[Latvija|Latvijas]] valsts dienesta veids, kurš ietver valsts aizsardzības militāro dienestu, kā arī valsts aizsardzības civilo dienestu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=341210|title=Valsts aizsardzības dienesta likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2023-10-12|language=lv}}</ref>

sentences:
'''Nacionalizācija''' ir process, kurā [[privātais sektors|privātais bizness]] vai [[privātais īpašums]] nonāk [[valsts īpašums|valsts īpašumā]]. Dažkārt valstij var nodot arī citas īpašumu formas, piemēram, [[pašvaldības īpašums|pašvaldības īpašumus]]. Pretējs process nacionalizācijai ir [[privatizācija]] jeb denacionalizācija; var būt arī [[municipalizācija]], kad īpašums pāriet [[pašvaldība]]s īpašumā. Visbiežāk rūpnieciskajā sektorā tiek nacionalizētas valstij vitālas nozares: [[transports]], [[Telesakari|sakari]], [[enerģētika]], [[banka]]s un [[dabas resursi]].
Nacionalizācija parasti notiek [[politika|politisku]] vai [[ekonomika|ekonomisku]] mērķu sasniegšanai.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Marjama Mīrzāhāni
|     vārds_orig = {{ara|مریم میرزاخانی}}
|         attēls = Maryam Mirzakhani in Seoul 2014.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Marjama Mīrzāhāni 2014. gadā Seulā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1977
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Irāna|Teherāna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2017
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Stenforda (Kalifornija)|Stenforda]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Paloalto}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = s
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Rūts L. Saters balva|Saters balva]] (2013)<br />[[Fīldsa medaļa]] (2014)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Marjama Mīrzāhāni''' ({{val-fa|مریم میرزاخانی}}; dzimusi {{dat|1977|5|3}}, mirusi {{dat|2017|7|15}}) bija [[Irāna]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[matemātiķe]].

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas daļu|Katlakalns|Katlakalns}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Katlakalns
|attels             =
|paraksts           = Ramas krogs (18. gadsimts)
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 1,554 km²
|iedzivotaju_skaits = 144 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|12|23|60}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/katlakalns/ apkaimes.lv]
}}

sentences: {{Commonscat|Figure skaters from the Soviet Union}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Rietummisamisa
| official_name = ''Misamis Occidental''
| image_skyline = Ozamiz port.jpg
| imagesize =
| image_caption = Piestātne [[Osamisa]]s ostā
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Misamis Occidental in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ziemeļmindanao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1929
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2006.63
| population_total = 617333
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 20 | lats =| latNS = N
| longd =123 | longm = 42 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Orokjeta]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 17
| p1 = '''3 pilsētas'''
| p2 = [[Orokjeta]]
| p3 = [[Osamisa]]
| p4 = [[Tanguba]]
| p5 = '''14 municipalitātes'''
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-MSC
| website                  = {{URL|http://misocc.gov.ph/}}
}}
'''Rietummisamisa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Kanlurang Misamis}}, {{val|en|Province of Misamis Occidental}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Kasadpang Misamis}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Ziemeļmindanao]] reģionā. Administratīvi dalās 3 pilsētās, 14 municipalitātēs un sīkāk 490 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Orokjeta]], bet lielākā apdzīvotā vieta — [[Osamisa]]. Lielākā daļa provinces iedzīvotāju ir [[sebuāņi]], pēc konfesionālās piederības pārsvarā [[katoļi]] (70 %) un citas kristiešu kongregācijas (ap 20 %), kā arī neliela [[musulmaņi|musulmaņu]] kopiena.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ūdens ziloņiem
| attēls                   = Water for Elephants Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Water for Elephants''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Frānsiss Lorenss]]
| producents               =
* [[Džils Neters]]
* [[Ervīns Stofs]]
* [[Endrjū R. Tenenbaums]]
| scenārija autors         = [[Ričards Lagreivenīss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Kristofs Valcs]]
* [[Hals Holbruks]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[3 Arts Entertainment]]''
* ''[[Flashpoint Entertainment]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[Ingenious Media]]''
* ''[[Big Screen Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2011|4|22||bez}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/little-ashes-2008|title=Water for Elephants|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 5, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=waterforelephants.htm|title=Water for Elephants (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|117,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ūdens ziloņiem"''' ({{val|en|Water for Elephants}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz Sāras Gruenas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Frānsiss Lorenss]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Rīza Viterspūna]], [[Kristofs Valcs]] un [[Hals Holbruks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|4|22||bez}}.

sentences:
{{cita nozīme|tauriņziežu dzimtas pākšaugiem|dzidru ķermeni, ko no apkārtējās vides norobežo dažādas lauzējvirsmas,|lēca}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Ēdamās lēcas
|         binomial = Lens culinaris
|           autors =
|           attēls = 3 types of lentil.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Trīs dažāda veida lēcas
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Lens
|         ģints_lv = Lēcas
|          ģints_r = Lēcu ģints
|             suga = L. culinaris
|          suga_lv = Ēdamās lēcas
|           suga_r = Lēcas
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Absvurmbahīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts, braunīta - langabnīta - katoptrīta sērija
|ŠtruncaID=8/B.09-05
|ķīm_formula=(Cu,Mn2+)Mn3+6<nowiki>[</nowiki>O8<nowiki>|</nowiki>SiO4<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Tetragonālā singonija|Tetragonālā]]
|krāsa=Melna
|svītra=Brūni melna
|habituss=
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=
|cietība=6,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=Nav
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,96
}}
'''Absvurmbahīts''' ({{val-en|Abswurmbachite}}) ir rets [[varš|varu]] un [[mangāns|mangānu]] saturošs [[silikātu minerāls]]. Atklāts 1991. gadā [[Grieķija|Grieķijā]], [[Andra]]s salā stipri metamorfizētā [[kvarcīts|kvarcītā]], nodēvēts vācu mineraloģes Irmgardes Absas-Vurmbahas (''Irmgard Abs-Wurmbach'', 1938) vārdā.

sentences:
{{Citas nozīmes|kanālu Rīgā|Mīlgrāvis (nozīmju atdalīšana)|Mīlgrāvis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mīlgrāvis
| attēls            = Mīlgrāvis 2002-11-03.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte       = Rīga
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ķīšezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Sarkandaugava (upe)|Sarkandaugava]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=2 | sāk_plat_s=4 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=8 | sāk_gar_s=5 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=1 | iet_plat_s=25 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=6 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 1,6
| iztekas_augstums  = 0
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 0
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Mīlgrāvis''' ir [[Ķīšezers|Ķīšezera]] notece uz [[Daugava|Daugavu]]. Mīlgrāvi (no {{val|de|Mühlen Graben}} — ‘dzirnavu grāvis’) 13. gadsimtā izraka [[Daugavgrīvas klosteris|Daugavgrīvas klostera]] mūki. Kopš 19. gadsimta stipri padziļināts un paplašināts kuģniecībai un [[doks|doku]] izveidošanai. Kanāla kopējais garums ir 1,6 km, platums — ap 200 m, dziļums — līdz 9 m.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Kanāla dienvidu krastā atrodas [[Jaunmīlgrāvis]], ziemeļu — [[Vecmīlgrāvis]]. Mīlgrāvi šķērso divi tilti: [[Mīlgrāvja tilts|autotransporta tilts]] (savieno [[Mīlgrāvja iela|Mīlgrāvja ielu]] un [[Jaunciema gatve|Jaunciema gatvi]]) un [[Mīlgrāvja dzelzceļa tilts|dzelzceļa tilts]] ([[dzelzceļa līnija Rīga—Skulte]]).
<gallery>
Mīlgrāvis pirms 1900.jpg|Mīlgrāva osta ar [[Dzelzceļa līnija Rīga—Mīlgrāvis|Mīlgrāvja dzelzceļa atzaru]] (pirms 1900)
Mīlgrāvja dienvidu krasts ap 1940.jpg|Mīlgrāvja dienvidu krasts (ap 1940)
</gallery>

sentences:
{{atsauces+}}
'''Agresīvie ūdeņi''' ir [[skābe]]s vai [[sāļi|sāļus]] saturoši dabiskie ūdeņi, kas iedarbojas uz [[betons|betonu]] un [[kaļķi]]em.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Amenda
|     vārds_orig = ''Carl Amenda''
|         attēls = Kārlis Amenda.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1771
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Turlava|Lipaiķi]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad [[Turlava]], [[Turlavas pagasts]], [[Kuldīgas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1836
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Talsi]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, vijolnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Kristiāns Amenda, Anna Veronika Hūna
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Žanete Benuā
|          bērni = 13 bērni
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: [[Telesakari|Telesakaros]] un [[skaitļošana|skaitļošanā]] '''bitu ātrums''' jeb '''bitu pārraides ātrums''' ({{val-en|bit rate}}) ir ātrums, ar kādu tiek pārsūtīti [[bits|biti]]. To mēra izsakot skaitļos pārraidīto bitu skaitu vienā sekundē (bit/s), bieži to savieno ar attiecīgo bitu mērvienības prefiksu "kilo" (1 kbit/s = 1,000 bit/s), "mega" (1 Mbit/s = 1,000 kbit/s), "giga" (1 Gbit/s = 1,000 Mbit/s) vai "tera" (1 Tbit/s = 1,000 Gbit/s).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iec.ch/si/binary.htm|title=IEC - SI Zone > Prefixes for binary multiples|website=www.iec.ch|access-date=2020-05-21|archive-date=2020-05-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20200511104612/https://www.iec.ch/si/binary.htm}}</ref> To apzīmē ar burtu ''R''.<ref>{{cite book |url = http://books.google.com/books?id=-kNn_p6WA38C&pg=PA21&dq=bit+%22rate+R%22#v=onepage&q=bit%20%22rate%20R%22&f=false |title=Data Communications and Computer Networks | first =Prakash C | last = Gupta |publisher=PHI Learning |year= 2006 |accessdate=2011. gada 10. jūlijā}} {{En ikona}}</ref> Astoņi biti sekundē (8 bit/s) atbilst vienam [[baits|baitam]] sekundē (1 B/s).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sīļukalna pagasts
| karte             = Sīļukalna pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs2            = [[Sīļukalns (Sīļukalna pagasts)|Sīļukalns]]
| platība           = 94,6
| iedzīvotāji       = 469<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 469 / 94.6 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Sīļukalna pagasts''' ir viena no [[Preiļu novads|Preiļu novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļrietumos. Robežojas ar sava novada [[Galēnu pagasts|Galēnu]], [[Stabulnieku pagasts|Stabulnieku]] un [[Saunas pagasts|Saunas]] pagastiem, [[Līvānu novads|Līvānu novada]] [[Rudzātu pagasts|Rudzātu pagastu]], [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Atašienes pagasts|Atašienes pagastu]], [[Varakļānu novads|Varakļānu novada]] [[Varakļānu pagasts|Varakļānu pagastu]] un [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Dekšāru pagasts|Dekšāru]] un [[Viļānu pagasts|Viļānu]] pagastiem.

sentences: starta laukumā [[Baikonuras kosmodroms|Baikonurā]]]]

sentences:
{{cita nozīme|komponisti|Normandijas salu|Herma (sala)}}
{{Komponista infokaste
|       platums =
|         vārds = Mīna Herma
|    vārds_orig = ''Miina Härma''
|        attēls = Miina_Härma.jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums = Kronštatē, 1903-1915
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1864
|    dz_mēnesis = 2
|      dz_diena = 9
|      dz_vieta = Kervekila, Rādi pagasts,
[[Tērbatas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{EST}})
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1941
|     m_mēnesis = 11
|       m_diena = 16
|       m_vieta = Tartu, [[Igaunijas PSR]]
(tagad {{EST}})
|  dzīves_vieta = Tartu
|     pilsonība =
|       tautība = igauniete
|       dzimums = S
|      paraksts =
|         stils =
|         žanrs = [[koris|kormūzika]]
|       tehnika =
|         grupa =
|      mācījies = [[Sanktpēterburgas konservatorija]]
|     skolotāji = [[Luiss Homiliuss]]
|     skolnieki =
|   apbalvojumi =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}
'''Mīna Herma''' ({{val|et|Miina Härma}}, līdz [[1935. gads|1935. gadam]] '''Mīna Hermane''' ({{val|et|Miina Hermann}}); dzimusi [[1864. gads|1864]]. gada 9. februārī Kervekilas ciemā, Rādi pagastā pie [[Tartu]] — mirusi [[1941. gads|1941. gada]] 16. novembrī Tartu) bija igauņu [[Komponists|komponiste]], [[Diriģēšana|kora diriģente]] un [[Ērģeles|ērģelniece]]. Viņa bija pirmā profesionālā igauņu komponiste sieviete.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Džarons Laniērs
|     vārds_orig = ''Jaron Lanier''
|         attēls = File:Jaron Lanier 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1960
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = ''Atari, VPL Research, Advanced Network and Services, [[Microsoft Research]]''
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Datorzinātne]], [[Virtuālā realitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: Tabulās uzskaitīti '''[[sporta veidi]]''', kas bijuši iekļauti [[Starptautiskā universitāšu sporta federācija|Starptautiskās universitāšu sporta federācijas]] organizētajās '''vasaras un ziemas [[Universiāde|universiādēs]]'''.<ref>{{Cite web |url=http://www.fisu.net/en/Summer-Universiades-3490.html |title=Summer Universiade |work=FISU |publisher= |date= |accessdate=2019-06-15 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170119015631/http://fisu.net/en/Summer-Universiades-3490.html |archivedate=2017-01-19 }}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste||attēls=Festuca filiformis inflorescence (01).jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Festuca|ģints_lv=Auzenes|suga=Festuca filiformis|suga_lv=Smalklapu auzene|binomial=Festuca filiformis|autors=Pourr.|sinonīmi=Festuca tenuifolia}}'''Smalklapu auzene''' ({{val|la|Festuca filiformis}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s [[lakstaugs]]. Tā dabiskās izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]], uz dienvidiem-dienvidrietumiem no Latvijas, aug smiltājos un sausos priežu mežos. Latvijā šī suga ir ļoti rets (varbūt arī nepietiekami izpētīts) taksons. Suga līdzīga [[aitu auzene]]i (''Festuca ovina'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/festuca-ovina-l-sstr/#festuca-tenuifolia-sibth|title=aitu auzene - Festuca ovina L. s.str. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-11-11}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Gulbene (nozīmju atdalīšana)|Gulbene}}{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gulbene
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Gulbene, brīvības cīņu piemineklis.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Brīvības cīņu piemineklis
 | image_flag               = Flag of Gulbene.svg
 | flag_link                = Gulbenes karogs
 | image_shield             = Coat of Arms of Gulbene.svg
 | shield_link              = Gulbenes ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd =57 | latm =10 | lats =21 | latNS =N
| longd =26 | longm =45 | longs =40 | longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Gulbenes novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1928. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Schwanenburg}}
 | area_total_km2           = 11.9
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Gulbene}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4401
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|http://www.gulbene.lv/}}
 | footnotes                =
}}
'''Gulbene''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s ziemeļaustrumos, [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] centrs, 186 km no [[Rīga]]s. Pilsēta izvietojusies [[Krustalīce]]s un tās pietekas [[Asarupe]]s krastos. Šeit krustojas autoceļi [[P27]], [[P35]], [[P36]], [[P37]] un [[Pļaviņu—Gulbenes dzelzceļš]], kas turpinās kā [[Dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne|Gulbenes—Alūksnes dzelzceļš]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Vara(II) sulfāta kristālhidrāts
|ķīmiskā formula=CuSO4
|molmasa=159,6
|blīvums=3603
|kušanas temperatūra=sadalās pie 650 °C
|viršanas temperatūra=
}}

sentences: '''Halcedons''' (nosaukums saistīts ar [[Senā Grieķija|Seno Grieķiju]], taču pretstatā daudziem skaidrojumiem, nav saistāms ar seno pilsētu Halkedonu) ir viens no [[kvarca paveidi]]em — slēpti kristālisks (halcedonu veidojošie kristāliņi ir mazāki par 1 mikrometru), šķiedrains kvarcs. Kā rāda neseni pētījumi, halcedons bieži ir kvarca un cita [[minerāls|minerāla]] — [[moganīts|moganīta]] maisījums. Halcedons uzskatāms par [[mineraloīds|mineraloīdu]].

sentences: '''Vitriols''' ir dažu divvērtīgo [[metāls|metālu]] [[sulfāti|sulfātu]] [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] sens nosaukums, kas radies no krāsošanai izmantojama auga [[krāsu mēle]]s (''Isatis tinctoria'') [[latīņu valoda|latīniskā]] nosaukuma ''vitrum'' <ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 852. lpp.</ref>. No tā cēlies arī koncentrētas [[sērskābe]]s vecais nosaukums "vitrioleļļa" jeb "vitriola eļļa". Pazīstamākie vitrioli ir [[vara sulfāts|vara vitriols]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs vitriols]]. Pie vitrioliem pieskaita arī [[svina sulfāts|svina sulfātu]], kas neveido kristālhidrātus.

sentences: '''Datorprogrammēšana''' jeb, biežāk lietotais nosaukums, '''programmēšana''' ir [[datorprogramma]]s izveides [[Programmatūras izstrādes process|process]]. Tas ietver [[Datorprogramma|datorprogrammas]] [[pirmkods|pirmkoda]] [[Programmatūras projektēšana|projektēšanu]], rakstīšanu, atkļūdošanu, [[Programmatūras testēšana|testēšanu]] un [[Programmatūras uzturēšana|uzturēšanu]]. Šis pirmkods tiek rakstīts kādā [[programmēšanas valoda|programmēšanas valodā]]. Programmēšanas nolūks ir izveidot lietojamu programmu, kas atbilst iecerētajai darbībai un parametriem. Šis process bieži prasa īpašas zināšanas daudzās dažādās jomās, piemēram, programmas pielietošanas sfēru, specializētus [[algoritms|algoritmus]] un [[loģika|formālo loģiku]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mežāres pagasts
| karte             = Mežāres pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Mežāre
| platība           = 142,83
| iedzīvotāji       = 918<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 918 / 142.83 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Mežāres pagasts''' ir viena no [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Atašienes pagasts|Atašienes]], [[Vīpes pagasts|Vīpes]], [[Kūku pagasts|Kūku]] un [[Variešu pagasts|Variešu]] pagastiem, [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Ļaudonas pagasts|Ļaudonas]] un [[Mētrienas pagasts|Mētrienas]] pagastiem un [[Līvānu novads|Līvānu novada]] [[Turku pagasts|Turku pagastu]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{atsauces+}}
'''Datubāzes izdevniecība''' ir datorizdevniecības vai [[Internets|Interneta]] tehnoloģijas izmantošana, lai varētu izveidot dokumentus, kuros apkopota no konkrētās [[datubāze]]s iegūtā informācija.

sentences:
{{cita nozīme|DNS pavairošanas metodi|programmatūru paketi|LAMP}}
'''Cilpmediēta izotermiska amplifikācija''' ({{val-en|Loop-mediated isothermal amplification}} jeb '''LAMP''') ir vienas [[mēģene]]s metode [[DNS]] amplifikācijai (daudzuma pavairošanai) un lēta alternatīva noteiktu slimību noteikšanai. Apgrieztās transkripcijas cilpmediēta izotermiska amplifikācija (RT-LAMP) apvieno LAMP ar [[apgrieztā transkripcija|apgrieztās transkripcijas]] procesu, lai varētu noteikt [[RNS]].

sentences:
[[Kategorija:Esteri]]
[[Kategorija:Nitrīti]]
[[Kategorija:Psihotropās substances]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ulugbeks
|     vārds_orig =
|         attēls = Ulug Bey.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1394
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Soltānīje]], [[Timurīdu dinastija|Timurīdu]] [[Irāna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1449
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Samarkanda]], [[Timurīdu impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Uzbeks
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Astronomija]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Physics}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Stellaria palustris kz07.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| ģints = Stellaria
| ģints_lv = Virzas (augi)
| suga = Stellaria palustris
| suga_lv = Purva virza
| binomial = Stellaria palustris
| kategorijas = nē
}}'''Purva virza''' ({{val|la|Stellaria palustris}}) ir augu suga [[Virzas (augi)|virzu ģintī]]. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija|Eirāzijā]], taču suga ir ieviesta arī citos kontinentos. [[Latvija|Latvijā]] tā ir sastopama nereti visā valsts teritorijā, kur tā aug zāļu un pārejas [[Purvs|purvos]], purvainās pļavās, mitrās un staignās ūdenstilpju krastmalās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/stellaria-palustris-retz/|title=purva virza - Stellaria palustris Retz. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-07-01}}</ref>

sentences:
[[File:Rey Gambrinus.jpg|thumb|Karalis Gambrins tur alus kausu. Statuja Tolukas, [[Meksika]]s tehnoloģijas muzejā (''Museo Modelo de Ciencias e Industria'')]]
'''Gambrins''' ({{val|la|Gambrinus}}) ir [[Leģenda|leģendārs]] [[Flandrija]]s [[karalis]],<ref>[http://frothnhops.com/history/Gambrinus.html] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160114112835/http://frothnhops.com/history/Gambrinus.html |date={{dat|2016|01|14||bez}} }} Leģenda par Gambrinu  {{en ikona}}</ref> neoficiāls svētais<ref>[http://www.beerhistory.com/library/holdings/patron_saints.shtml] Svētie un alus {{en ikona}}</ref><ref>[http://roadside-attraction.com/king-gambrinus-inventor-of-beer-columbus-ohio/] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130801104813/http://roadside-attraction.com/king-gambrinus-inventor-of-beer-columbus-ohio/ |date={{dat|2013|08|01||bez}} }} Par statuju {{en ikona}}</ref> un [[alus]] darītāju patrons un amata aizbildnis.<ref>[http://www.beerhistory.com/library/holdings/gambrinus.shtml] Alus vēsture {{en ikona}}</ref> Gambrins arī ir [[folklora]]s personāža, reizēm attēlots kā [[Eiropa]]s karalis vai angļu [[Viduslaiki|viduslaiku]] [[bruņinieks]]. Gambrina  dzimšanas diena tradicionāli tiek svinēta 11. aprīlī.<ref>[http://thepetitfour.com/happy-birthday-to-the-king-of-beer-gambrinus/] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131209151250/http://thepetitfour.com/happy-birthday-to-the-king-of-beer-gambrinus/ |date={{dat|2013|12|09||bez}} }} 11 aprīlis.</ref>

sentences:
struktūrformula]]
'''Flavonoīdi''' ir apjomīga (ar daudzām apakšklasēm)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.partikasdb.lv/veseliga-uztura-forums/biologiski-aktivas-vielas/bilogiski-aktivas-vielas/flavonoidi/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150722101441/http://www.partikasdb.lv/veseliga-uztura-forums/biologiski-aktivas-vielas/bilogiski-aktivas-vielas/flavonoidi |archivedate={{dat|2015|07|22||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150722101441/http://www.partikasdb.lv/veseliga-uztura-forums/biologiski-aktivas-vielas/bilogiski-aktivas-vielas/flavonoidi |date={{dat|2015|07|22||bez}} }}</ref> [[Augi|augu]] [[Polifenoli|polifenolu]] klase. Flavonoīdi [[Organisms|organismā]] [[Sintēze|sintezējas]] no [[šikīmskābe]]s, [[pirovīnogskābe]]s, [[malonskābe]]s. No tiem vairāki atrodas šūnās savienojumā ar [[cukuri]]em ([[Glikozīdi|glikozīdu]] veidā). Flavonoīdu vairākums ir [[Pigments|pigmenti]], kas veido nokrāsu dažādiem [[Augi|augu]] organismiem; [[antociāni]] dod sarkanu, zilu, violetu un to toņu nokrāsu; [[flavoni]], [[auroni]], [[halkoni]] dod dzeltenu un oranžu nokrāsu. Citi flavonoīdi ([[katehīni]], [[leikoantociāni]]) ir kondensēto [[Miecvielas|miecvielu]] [[Prekursors|prekursori]].<ref name="Beloshapkin.etal1992"/>

sentences: '''Gliemeņu sistemātika''' apraksta visu [[Gliemenes|gliemeņu]] daudzveidību, dod tām raksturīgus nosaukumus, sakārto tās hierarhiskās kategorijās (dažāda ranga [[Taksons|taksonos]]) un izveido iespējami objektīvu modeli, kurā atspoguļota gliemeņu grupu vēsturiskā attīstība ([[filoģenētika]]) un savstarpējā radniecība.

sentences: '''Dienvidu okeāns''' (arī '''Dienvidu polārais okeāns''' un '''Antarktīdas okeāns''') ir [[okeāns]], kas apņem [[Antarktīda|Antarktīdu]].<ref>{{PZT|173}}</ref> Ceturtais lielākais okeāns pasaulē. Dienvidu okeānu [[Starptautiskā hidrogrāfijas organizācija]] oficiāli izdalīja tikai 2000. gadā, kaut gan jūrnieki šādu terminu lieto jau sen. Dienvidu okeāna atzīšana ataino nesenos [[okeanogrāfija]]s atklājumus par [[okeāna straume|okeānu straumju]] nozīmību. Joprojām ne visas jomā iesaistītās organizācijas atzīst Dienvidu okeāna definēšanu. Latvijas skolu mācību grāmatās ģeogrāfijā Dienvidu okeāns nav atzīts par līdzvērtīgu citiem okeāniem.

sentences:
{{Hokejista infokaste v2
 |           vārds = Terijs Savčuks
 |      vārds_orig = ''Terry Sawchuk''
 |          attēls = Terry Sawchuk 1963.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |     pilns vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1929|12|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Kanāda|Manitoba|Vinipega}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1970|5|31|1929|12|28}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 |          garums = 180 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 86 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |             poz = [[Vārtsargs (hokejs)|Vārtsargs]]
 |        tvēriens = Kreisais
 |         kar_sāk = 1949
 |        kar_beig = 1970
 |       izglītība =
<!------ Kluba informācija ------>
 |             kom =
 |          numurs =
 |           amats =
 |            līga =
<!------ Drafts ------>
 |         b_klubs =
 |          drafts =
 |         dr_gads =
 |         dr_līga =
 |          dr_kom =
<!------ Drafts2 ------>
 |         drafts2 =
 |        dr_gads2 =
 |        dr_līga2 =
 |         dr_kom2 =
<!------ Profesionālie klubi ------>
 |        kl_sez 1 =
 |         klubs 1 =
 |        kl_sez 2 =
 |         klubs 2 =
 |        kl_sez 3 =
 |         klubs 3 =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |      taut_sez 1 =
 |          taut 1 =
<!------ Trenera karjera ------>
 |  tr_klubs_sez 1 =
 |      tr_klubs 1 =
 |  tr_klubs_sez 2 =
 |      tr_klubs 2 =
<!------ Papildinformācija ------>
 |      sasniegumi =
* 4x [[Stenlija kauss]] (1952, 1954, 1955, 1967)
* 11x NHL Visu zvaigžņu spēle (1950, 1951, 1952, 1953, 1954, 1955, 1956, 1959, 1963, 1964, 1968)
* 3x NHL simboliskā pirmā izlase (1951, 1952, 1953)
* 4x NHL simboliskā otrā izlase (1954, 1955, 1959, 1963)
* 4x [[Vezinas balva]] (1952, 1953, 1955, 1965)
 |           slavz = [[Hokeja slavas zāle]] (1971)
 |          aģenti =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Terijs Savčuks''' ({{val|en|Terrance Gordon Sawchuk}}; dzimis {{dat|1929|12|28}}, miris {{dat|1970|5|31}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes kanādiešu [[hokejists]], spēlēja [[Vārtsargs (hokejs)|vārtsarga]] pozīcijā. Viņš 21 sezonu pārstāvēja [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] klubus [[Detroitas "Red Wings"]], [[Bostonas "Bruins"]], [[Toronto "Maple Leafs"]], [[Losandželosas "Kings"]] un [[Ņujorkas "Rangers"]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Sedlecas osuārijs
| native_name         = ''Kostnice v Sedlci''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Čehija#Eiropa
| status              =
| image               = Kostnice_Sedlec.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{Flag|Čehija}}, [[Kutna Horas apriņķis]]
| latd  = 49.961956 | latNS  = N
| longd = 15.288292 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   = 1870. gads
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kutna Hora: Pilsētas vēsturiskais centrs ar Svētās Barbaras baznīcu un Sedlecas Dievmātes katedrāli
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1995 <small>(19. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/732 732]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{CZE}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}

sentences: '''8. septembris''' ir gada 251. diena (252. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 114 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sicista_subtilis_trizona.jpg
| att_nosaukums = [[Stepes sicista]] (''Sicista subtilis'')
|    att_izmērs = 220px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Myomorpha
| apakškārta_lv = Peļveidīgie
|    virsdzimta = Dipodoidea
| virsdzimta_lv = Lēcējpeļu virsdzimta
|  virsdzimta_r = Lēcējpeļu dzimta
|        dzimta = Dipodidae
|     dzimta_lv = Lēcējpeļu dzimta
|   apakšdzimta = Sicistinae
|apakšdzimta_lv = Sicistu apakšdzimta
| apakšdzimta_r = Sicistas
|         ģints = Sicista
|      ģints_lv = Sicistas
|      binomial = Sicista <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1827)</small>
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
}}
'''Sicistas, sicistu ģints''' (''Sicista'') ir viena no [[lēcējpeļu dzimta]]s (''Dipodidae'') ģintīm, kas ir vienīgā ģints '''sicistu apakšdzimtā''' (''Sicistinae''). Tā apvieno 13 mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref>[http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?id=12900062 Mammal Species of the World: Subfamily Sicistinae]</ref> Izplatītas [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Āzija|Āzijā]], lielākā sugu dažādība sastopama [[Centrālāzija|Centrālāzijā]]. Mājo [[mežs|mežos]], biezos [[krūmi|krūmājos]], [[pļava|pļavās]] un [[stepe|stepēs]].<ref name=br/>

sentences: '''Oktamino''' jeb '''8-mino''' ir polimino, kurš sastāv no astoņiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 369 unikāli oktamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 2725 oktamino pozīcijas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Pontuss Delagardijs
| vārds_orģ           =''Pontus De la Gardie''
| attēls              =Pontus de la Gardie.png
| apraksts            =
| amats               =[[Zviedru Igaunija|Zviedru Igaunijas ģenerālgubernators]]
| term_sākums         ={{Dat|1574|||N}}
| term_beigas         ={{Dat|1575|||N}}
| term_sākums2         ={{Dat|1583|||N}}
| term_beigas2         ={{Dat|1585|||N}}
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
| dzim_dati           ={{Dat|1520|||N}}
| dzim_vieta          =[[Francijas Karaliste]] (tagad {{FRA}})
| mir_dati            ={{Dat|1585|11|5|N}}
| mir_vieta           =[[Narva]] (tagad {{EST}})
| tautība             =francūzis
| partija             =
| dzīvesb             =Sofija Jillenjelma
| alma_mater          =
| reliģija            =
| piezīmes            =
}}
'''Pontuss Delagardijs''' vai '''Pontuss Delagardi''' ({{val|sv|Pontus De la Gardie}}, pēc 1520—1585) bija [[Zviedrija]]s un [[Igaunija]]s militārais un valsts darbinieks. [[Zviedru Igaunija]]s gubernators (1574–1575, 1583–1585). Zviedrijas karaspēka virspavēlnieks [[Livonijas karš|Livonijas kara]] laikā.

sentences: {{Pilsētas daļas infokaste|nosaukums=Veļķi|pilseta= [[Tukums]]|autobuss=Veļķi–[[Jauntukums (Tukums)|Jauntukums]]<ref>[https://www.tukums.lv/lv/sabiedriskais-transports Sabiedriskais transports] tukums.lv 2022. gada 26. maijā</ref>|pasta_indekss=LV-3101|augstums=60 m<ref>[https://lv.geoview.info/velki,864297 Veļķi] 2022. gada 26. maijā</ref>}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Tīklainā gupija
|      binomial = Poecilia reticulata
|        autors = [[Vilhelsm Peterss|W. Peters]], 1859
|        attēls = Guppy pho 0048.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspurzivis
|         kārta = Cyprinodontiformes
|      kārta_lv = Zobkarpveidīgās
|        dzimta = Poeciliidae
|     dzimta_lv = Gupiju dzimta
|         ģints = Poecilia
|      ģints_lv = Gupijas
|          suga = P. reticulata
|       suga_lv = Tīklainā gupija
|        suga_r = Gupija
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnās čūskas vaidi
| attēls                   = Blacksnakemoan3.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Black Snake Moan''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Kreigs Brūers]]
| producents               =
* [[Stefānija Alleina]]
* [[Džons Singltons]]
| scenārija autors         = Kreigs Brūers
| galvenajās lomās         =
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Džastins Timberleiks]]
| mūzika                   = [[Skots Bomars]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Deal Productions]]''
* ''[[Southern Cross the Dog Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|12|9|''Butt-Numb-A-Thon'' filmu festivāls|2007|3|2|ASV|}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/black-snake-moan-2007|title=Black Snake Moan|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 28, 2019|archive-date={{dat|2016|04|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160420202201/http://bbfc.co.uk/releases/black-snake-moan-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blacksnakemoan.htm|title=Black Snake Moan (2007)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melnās čūskas vaidi"''' ({{val|en|Black Snake Moan}}) ir 2006. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kreigs Brūers]]. Galvenās lomas atveido [[Semjuels Džeksons]], [[Kristīna Riči]] un [[Džastins Timberleiks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|12|9||bez}} ''Butt-Numb-A-Thon'' filmu festivālā.

sentences: '''Kredītreitings''' ir privātpersonas, uzņēmuma, reģiona vai valsts kredītspēju novērtējums. Kredītreitingus sastāda, vadoties pēc augstākminēto tirgus dalībnieku iepriekšējās un pašreizējās finansu vēstures, kā arī, izvērtējot to īpašumus un finansiālās saistības ([[Parāds|parādus]]). Šī novērtējuma pamatmērķis ir ļaut saprast potenciālajiem kreditoriem un investoriem laicīgas finansiālo saistību nokārtošanas iespējas. Pēdējā laikā ir paplašinājusies arī kredītreitingu lietošanas vide: tos izmanto jauno [[apdrošināšana]]s iemaksu aprēķiniem, īres [[noma (īpašumtiesības)|nomas]] aprēķiniem, kā arī vakanču izskatīšanas procesā palīdz izvērtēt kandidātu īpašības.

sentences:
ir viens no visiespaidīgākajiem elektrības izpausmes veidiem]]
{{commonscat|Electricity|elektrība}}
'''Elektrība''' ({{val-la|electricitas}}) ir procesu kopums, kura pamatā ir [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] vai elektrizētu ķermeņu kustība un mijiedarbība. Bieži ar vārdu "elektrība" saprot [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]] vai [[elektroenerģija|elektroenerģiju]], kas pārsvarā tiek izmantota, lai nodrošinātu [[gaisma|gaismu]], [[siltums|siltumu]] un darbinātu [[elektroierīce]]s mājsaimniecībās, uzņēmumos un citur. Ar terminu "elektrība" dažreiz arī apzīmē [[elektriskais lādiņš|elektriskos lādiņus]], [[elektriskais lauks|elektrisko lauku]] un [[elektromagnētiskā lauka potenciāls|elektriskā lauka potenciālu]]. Elektroenerģija tiek izmantota arī kā [[alternatīva degviela|alternatīvs enerģijas veids]] transportlīdzekļu darbināšanai.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''MetaTrader 4''' jeb MT4 ir elektroniska tirdzniecības platforma, kuru plaši izmanto tiešsaistes tirgotāji. Tās izstrādātājs ir uzņēmums ''MetaQuotes Software''.

Programmatūra sastāv no klienta un servera komponentiem. Servera komponentu pārvalda brokeris, bet klienta programmatūra tiek nodrošināta brokera klientiem, kuri to izmanto, lai skatītu cenas un diagrammas reāllaikā, veiktu pasūtījumus un pārvaldītu savus kontus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Currency Trading Platform|url=https://www.investopedia.com/terms/forex/c/currency-trading-platforms.asp|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=investopedia.com}}</ref>

Klienta programmatūra ir lietotne uz ''[[Microsoft Windows]]'' bāzes. Lai gan oficiāla ''MetaTrader 4'' versija operētājsistēmai ''[[Mac OS]]'' nepastāv, daži brokeri piedāvā pašu izstrādātus MT4 variantus operētājsistēmai Mac OS.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=XEMarkets Launches XEM MT4 for Mac Operating System|url=http://www.forexbrokernews.com/xemarkets/xemarkets-launches-xem-mt4-for-mac-operating-system/|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=forexbrokernews.com|archive-date=2017. gada 22. Aprīlis|archive-url=https://web.archive.org/web/20170422033231/http://www.forexbrokernews.com/xemarkets/xemarkets-launches-xem-mt4-for-mac-operating-system/}}</ref>

Platforma ''MetaTrader 4'' ir orientēta uz maržinālo tirdzniecību. Daži lieli brokeru uzņēmumi izmanto ''MetaTrader 4'' CFD tirdzniecībai,<ref>{{tīmekļa atsauce|title=AvaTrade Review 2021|url=https://comparebrokers.co/avatrade-review/|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=comparebrokers.co}}</ref> tomēr tā nav paredzēta pastāvīgam darbam fondu tirgū:

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Kristofs Lemetrs
 |      vārds_orig = ''Christophe Lemaitre''
 |          attēls = Christophe Lemaitre Barcelone 2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = K. Lemetrs pēc uzvaras [[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010. gada Eiropas čempionātā]].
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1990|6|11}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Francija|Ansī}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{FRA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 189 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 74 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Athlétique Sport Aixois''
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 9,92 s
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 19,80 s
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Francija}}}}
{{MedalCompetition|[[vasaras olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalBronze|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|4×100 m stafete}}
{{MedalBronze|[[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|Riodežaneiro 2016]]|200 m}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|4×100 m stafete}}
{{MedalBronze|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|200 m}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Barselona 2010]]|100 m}}
{{MedalGold|[[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Barselona 2010]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Barselona 2010]]|4×100 m stafete}}
{{MedalGold|[[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2012]]|100 m}}
{{MedalSilver|[[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Cīrihe 2014]]|100 m}}
{{MedalSilver|[[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Cīrihe 2014]]|200 m}}
{{MedalBronze|[[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2012]]|4×100 m stafete}}
{{MedalBronze|[[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Cīrihe 2014]]|4×100 m stafete}}
}}
'''Kristofs Lemetrs''' ({{val|fr|Christophe Lemaitre}}; dzimis {{dat|1990|6|11}} [[Ansī]], [[Francija|Francijā]]) ir franču [[vieglatlēts]], startē sprinta distancēs. Kļuvis par pirmo baltādaino cilvēku, kas [[100 m]] distanci veicis ātrāk par 10 sekundēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://sports.delfi.lv/news/other_kinds/atlethics/francuzis-lemetrs-pirmais-baltadainais-kurs-100-metru-sprintu-veicis-atrak-par-desmit-sekundem.d?id=32950007|title=Francūzis Lemetrs - pirmais baltādainais, kurš 100 metru sprintu veicis ātrāk par desmit sekundēm|date=10. jūlijs 2010|publisher=delfi.lv|accessdate=31 July 2011}}</ref>

sentences: '''Projektu vadība''' ({{val-en|project management}}) ir plānošanas, motivēšanas, organizēšanas un resursu uzraudzības darbību kopums, lai sasniegtu noteiktu [[Projekts|projekta]] mērķi.

sentences: Dažādu autoru izdomātās pasaules, kas parādās literatūrā, filmās, spēlēs vai citur.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ivars Žukovskis
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1936
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = žurnālists
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mūsu stulbais brālis
| attēls                   = Our Idiot Brother Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Our Idiot Brother''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džese Peretzs]]
| producents               =
* [[Entonijs Bregmans]]
* [[Pīters Sarafs]]
* [[Marks Turtltaubs]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Šisgals]]
* [[Evgēnija Peretza]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Zoja Dešanela]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[T. Dž. Millers]]
* [[Ādams Skots]]
| mūzika                   =
* [[Ēriks D. Džonsons]]
* [[Neitans Larsons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Big Beach Films]]''
* ''[[Likely Story]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Walkmark Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|8|26|ASV|}}
| ilgums                   = 86 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/our-idiot-brother-2011 |title=Our Idiot Brother |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=November 4, 2018 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ouridiotbrother.htm|title=Our Idiot Brother (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 4, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|24,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mūsu stulbais brālis"''' ({{val|en|Our Idiot Brother}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Džese Peretzs]]. Galvenās lomas atveido [[Pols Rads]], [[Zoja Dešanela]], [[Elizabete Benksa]], [[Emīlija Mortimera]], [[T. Dž. Millers]] un [[Ādams Skots]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|22||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Paracetamola struktūrformula

Paracetamola molekulas modelis: melnā krāsā iekrāsoti [[ogleklis|oglekļa]],
baltā - [[ūdeņradis|ūdeņraža]], zilā - [[slāpeklis|slāpekļa]], sarkanā - [[skābeklis|skābekļa]] atomi
|       citi nosaukumi = acetaminofēns,
''N''-(4-hidroksifenil)acetamīds
|           CAS numurs = 103-90-2
|      ķīmiskā formula = C8H9NO2
|              molmasa = 151,169
|              blīvums = 1263
|  kušanas temperatūra = 442 K (169 °C)
}}

sentences:
[[Kategorija:Ieroči]]
[[Kategorija:Masu iznīcināšanas ieroči]]
[[Kategorija:Indes]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Mulēna
| image_skyline = Moulins_-_Perspective3.JPG
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag =
| image_shield = Blason_ville_fr_Moulin_(Allier).svg
| pushpin_map = Francija#Eiropa
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{FRA}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = {{flagicon image|Flag of the region Auvergne-Rhône-Alpes.svg}} [[Overņa-Rona-Alpi]]
| subdivision_type2 = Departaments
| subdivision_name2 = [[Aljē (departaments)|Aljē]]
| area_total_km2 = 8.61
| population_as_of = 2018
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total = 19 563
| population_density_km2 =
| timezone = [[UTC+1:00]]/[[UTC+2:00]]
| utc_offset =
| timezone_DST =
| utc_offset_DST =
| latd = 46.5653| latNS = N
| longd = 3.3333| longEW = E
| elevation_m = 202–240
| website = http://www.ville-moulins.fr/
}}

sentences:
, Talsu novada aizvēsture, 1935).]]
'''"Velna laivas"''' jeb '''laivveida akmens krāvuma senkapi''' ir ļoti senas [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] (ap 950—750. gads p.m.ē.) apbedījumu vietas [[Kurzeme]]s ziemeļu daļā. Šādas apbedīšanas tradīcijas bronzas laikmetā un līdz pat [[vikingu laiki]]em bija izplatītas arī citās [[Baltijas jūra]]s reģiona zemēs, galvenokārt [[Gotlande]]s salā, kā arī [[Igaunija]]s un [[Somija]]s rietumu daļā, [[Zviedrija]]s dienvidu daļā, [[Vācija]]s ziemeļu daļā un [[Dānija|Dānijā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Edvardss
|     vārds_orig = ''Robert Edwards''
|         attēls = Robert Geoffrey Edwards (2010).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Betlija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Kembridžas universitāte
|     alma_mater = Velsas universitāte
Edinburgas universitāte
|        zinātne = Reproduktīvā medicīna
Ārpusdzemdes apaugļošana
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (2010)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Roberts Edvardss''' ({{val|en|Robert Geoffrey Edwards}}; dzimis {{dat|1925|9|27}}, miris {{dat|2013|4|10}}) bija britu fiziologs un reproduktīvās medicīnas un ārpusdzemdes apaugļošanas pionieris.

sentences: '''Zemes zinātne''' ir visaptverošs jēdziens, kas sevī ietver vairākas ar [[Zeme|Zemi]] cieši saistītas zinātnes nozares — [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeofizika|ģeofiziku]] un [[ģeodēzija|ģeodēziju]]. Zemes zinātņu disciplīnas izmanto [[ķīmija]]s, [[fizika]]s, [[bioloģija]]s, [[hronoloģija]]s un [[matemātika]]s zināšanas, lai radītu kvantitatīvu sapratni par Zemē notiekošajiem procesiem. Zemes zinātnē tiek izmantota gan holistiskā, gan redukcionisma zinātniskā pieeja.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = ES Intelektuālā īpašuma birojs
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = EUIPO_building_garden.jpg
|image_border =
|size         =
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          =
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation =
|motto        =
|formation    = 1994
|extinction   =
|type         =
|status       =
|purpose      =
|headquarters = {{vieta|Spānija|Alikante}}
|location     =
|coords       =
|region_served = [[Eiropas Savienība]]
|membership   =
|language     =
|leader_title =
|leader_name  =
|main_organ   =
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = [https://euipo.europa.eu/ohimportal/lv euipo.europa.eu]
|remarks      =
|}}

sentences:
[[Kategorija:Ņiebuševo-Bolinko]]
[[Kategorija:Ielas Ščecinā pēc apkaimes|Ņiebuševo-Bolinko]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Subates Svētā Miķeļa Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Subate3.JPG
| image_size            = 290px
| caption               = Subates katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Subates katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 56 | latm  = 00  | lats  = 21 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 54  | longs = 27 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},
[[Augšdaugavas novads]],
 [[Subate]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1831]]
| status                = [[Jelgavas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]]
 Andrejs Skadiņš
| website               = [http://paxvobis.lv/subate/ www.paxvobis.lv/subate]
| architecture_style    = [[senbazilika]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1831]]
| length                = 30 m
| width                 = 16 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
}}

sentences:
'''Pikē''' var būt:
* [[Nelsons Pikē]];
* [[Žerārs Pikē]] — Spānijas futbolists.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Granāta krāsa
| operators =
| attēls = The Color of Pomegranates cover art.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mākslas filma
| režisors = [[Sergejs Paradžanovs]]
| producents =
| scenārijs = Sergejs Paradžanovs
| aktieri = * [[Sofiko Čiaureli]]
* [[Melkons Aleksanjans]]
* [[Vilens Galstjans]]
* [[Giorgi Gegečkori]]
| mūzika = [[Tigrans Mansurians]]
| oriģinālnos = ''Նռան գույնը''
| studija = ''[[Armenfilm]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = 1969. gads
| ilgums = * 78 minūtes (Armēnija)
* 73 minūtes (PSRS)
| valsts = {{USSR}}
| valoda = [[Armēņu valoda|armēņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Granāta krāsa"''' ({{Val|hy|Նռան գույնը}}) ir 1969. gada [[Armēnijas PSR]] mākslas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Sergejs Paradžanovs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sofiko Čiaureli]], [[Melkons Aleksanjans]], [[Vilens Galstjans]] un [[Giorgi Gegečkori]].

sentences:
vada stīgu kvartetu]]
'''Kamermūzika''' (no {{val|la|camera}} — 'istaba') ir [[klasiskā mūzika|klasiskās mūzikas]] žanrs, kam raksturīga skaņas kompozīcija, ko veido neliels daudzums mūzikas instrumentu — parasti tāds, ko var satilpināt vienā pils zālē vai istabā.

sentences: '''22. maijs''' ir gada 142. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (143. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 223 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Dita Rietuma
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1967
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 6
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latviete
| nodarbošanās = [[Nacionālais kino centrs|Nacionālā kino centra]] vadītāja, kinokritiķe
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni = dēls
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]] <br/> [[Maskavas Kinematogrāfijas institūts]]
| paraksts =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
| piezīmes =
}}

sentences: Viļņu '''dispersija''' ({{val|la|dispersus}} — ‘izkliedēts, izkaisīts’) [[optika|optikā]] ir starojuma [[vilnis|viļņu]] [[Laušanas koeficients|laušanas koeficienta]] vai arī viļņu izplatīšanās ātruma atkarība no [[Viļņa garums|viļņu garuma]] (vai [[frekvence]]s).<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=162}}</ref> Dispersija raksturo viļņu izplatīšanos vielā. Tiek izšķirta normālā un anomālā dispersija.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Patriks Pīrss
| vārds_orģ = ''Pádraig Piarais''
| attēls = Patrick_Pearse_cph.3b15294.jpg
| mazs_att =
| apraksts =
| amats =
| term_sākums =
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis =
| amats2 =
| term_sākums2 =
| term_beigas2 =
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| amats3 =
| term_sākums3 =
| term_beigas3 =
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| vietnieks3 =
| prezidents3 =
| premjers3 =
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| dzim_dati = {{dat|1879|11|10}}
| dzim_vieta = {{vieta|Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Dublina}} (tagad {{IRL}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1916|5|3|1879|11|10}}
| mir_vieta = {{vieta|Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Dublina}} (tagad {{IRL}})
| apglabāts =
| tautība = [[īri|īrs]]
| partija =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija =
| alma_mater = Īrijas Karaliskā universitāte
| reliģija = [[Katoļticība|katoļis]]
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}'''Patriks Pīrss''' ({{val|ga|Pádraig Anraí Mac Piarais}}) bija [[Īri|īru]] dzejnieks, rakstnieks, skolotājs, jurists, [[Revolūcija|revolucionārs]] un politiķis. Viens no 1916. gada [[Lieldienu sacelšanās]] līderiem.

sentences: '''Karakačani''' jeb '''sarakacani''' ({{val|el|Σαρακατσάνοι}}) ir [[etniska grupa]], kas dzīvo [[Grieķija]]s kalnu rajonos — [[Tesālija|Tesālijā]], [[Maķedonija (Grieķijas reģions)|Maķedonijā (Grieķijas reģionā)]], [[Ēpeira|Ēpeirā]], [[Peloponēsa|Peloponēsā]], kā arī [[Bulgārija]]s dienvidrietumu daļā. Skaits — apmēram 12 000 līdz 30 000. Domājams, ka etniski karakačani varētu būt [[heti-luvieši|hetu-luviešu]] cilšu — vidusdonavas [[daki|daku]], pēcteči.{{Nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gēra
 | official_name            = Gera
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Gera Untermhaus St. Marienkirche (2007).JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Hissflagge Gera.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Wappen Gera.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Vācija#Tīringene
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federatīvā zeme
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{karogs|Vācija}}
 | subdivision_name1        = [[Tīringene]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 995
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = 1237
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           = 151.93
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 98762
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = CEST
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd =50  | latm =52  | lats =50  | latNS =N
 | longd =12  | longm =05  | longs =0  | longEW =E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 07545–07557
 | elevation_m              = 205
 | website                  = {{url|http://www.gera.de/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada septembris}}
'''Lielais Ķīnas ugunsmūris''' ir cenzūras un uzraudzības projekts, ko izmanto [[Ķīna]]s valsts drošības iestādes. Projekts sākās 1998. gadā kā Zelta Vairoga projekts un aktīvu darbību uzsāka 2003. gada novembrī.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.rfa.org/english/commentaries/china_internet-11242008134108.html|title=How China’s Internet Police Control Speech on the Internet|website=Radio Free Asia|language=en|access-date=2018-08-15}}</ref>

sentences:
[[File:Graffiti Tel Aviv, Khayim Ben Atar St - zoom.jpg|thumb|upright=1.3|[[Klubs 27 grafiti Telavivā]] attēloti daži pazīstamākie kluba biedri. No kreisās uz labo: [[Braiens Džonss]], [[Džimijs Hendrikss]], [[Dženisa Džoplina]], [[Džims Morisons]], [[Žans Mišels Baskija]], [[Kurts Kobeins]], un [[Eimija Vainhausa]].<ref name="Forward">{{Citation|last=Peterson|first=Sydney|title=12 Must-See Works Of Israeli Street Art|date=March 8, 2017 |url=https://forward.com/slideshow/365364/12-must-see-works-of-israeli-street-art/#slide-9|publisher=Forward Magazine|access-date=October 1, 2017}}</ref>]]
'''Klubs 27''' ir neoficiāls saraksts ar [[slavenība|slavenībām]], galvenokārt [[aktieris|aktieriem]], [[mūziķis|mūziķiem]] un [[mākslinieks|māksliniekiem]], kuri miruši 27 gadu vecumā. Šāds saraksts izveidojies tāpēc, ka daudzas slavenības pāragri mūžībā aizgājušas tieši šajā vecumā. Tā kā šis uzskaitījums nav oficiāls, tad personas netiek arī oficiāli iekļautas sarakstā. Plašsaziņas līdzekļos “Klubs 27” pirmo reizi parādījās 1994. gadā pēc [[Kurts Kobeins|Kurta Kobeina]] nāves.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = [[Erzji|Erzju]] sievietes tautastērpos
|tauta=Mordvieši
|native_name = ''эрзят, мокшет''
|skaits=ap 840 tk.
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[erzju valoda]]
[[mokšu valoda]]
[[krievu valoda]]
|reliģija=[[pareizticība]]
|grupas=
|radi= [[marieši]]
}}
'''Mordvieši''' ir apvienojošs nosaukums divām radniecīgām [[Krievija]]s [[Pievolga]]s reģionā dzīvojošām [[somugri|somugru]] tautām — [[erzji]]em un [[mokši]]em.<ref>{{PZT|491}}</ref> Vairāk kā trešā daļa (333 tūkstoši) mordviešu dzīvo [[Mordvija|Mordvijas Republikā]], kur tie veido 40 % no kopējā iedzīvotāju skaita. Pārējie dispersi apdzīvo teritorijas kaimiņu administratīvajās vienībās: [[Samaras apgabals|Samaras]] (65 tūkstoši), [[Penzas apgabals|Penzas]] (54 tūkstoši), [[Uļjanovskas apgabals|Uļjanovskas]] (39 tūkstoši), [[Orenburgas apgabals|Orenburgas]] (38 tūkstoši) apgabalos un citur. Neliela daļa dzīvo [[Ukraina|Ukrainā]] (9 tūkst.), [[Kazahstāna|Kazahstānā]] (8 tūkst.) un citās bijušās [[PSRS]] valstīs. Abām mordviešu tautām ir izteikta atšķirīga nacionālā pašapziņa, tās runā atsevišķās, savstarpēji nesaprotamās valodās.<ref name=autogenerated1>[http://www.fennougria.ee/index.php?id=10921 НДО «Учреждение Фенно-Угриа»]</ref> Mordviešu lielākā daļa ir [[erzji]] (ap 517 000), kas apdzīvo mordviešu areāla austrumus. Mazākā — [[mokši]] (ap 296 000) — apdzīvo mordviešu areāla ziemeļrietumus.

sentences: '''Kontinuants''' ir [[skaņa]], kas tiek izrunāta, nepilnīgi noslēdzot [[balss trakts|balss traktu]]. Kontinuants ir jebkura cita runāta skaņa, izņemot [[slēdzenis|slēdzeņus]] (eksplozīvos un nazālos). [[Afrikāta]]s tiek uzskatītas par saliktu skaņu, kas sastāv gan no slēdzeņa, gan kontinuanta.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.sil.org/linguistics/GlossaryOfLinguisticTerms/WhatIsAContinuant.htm |title=What is a continuant? |access-date={{dat|2008|01|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080110081255/http://www.sil.org/linguistics/glossaryoflinguisticterms/WhatIsAContinuant.htm |archivedate={{dat|2008|01|10||bez}} }}</ref>

sentences:
]]
'''Pētniecība''' jeb '''pētīšana''' ir abstrakts jēdziens, kuru var definēt kā [[zināšanas|zināšanu]] meklēšanu vai jebkādu sistemātisku izmeklēšanu, izmantojot [[zinātniska metode|zinātniskas metodes]], lai konstatētu jaunus [[fakts|faktus]], atrisinātu kādu [[problēma|problēmu]], pierādītu jaunas [[ideja]]s vai attīstītu jaunas [[teorija]]s. Šāda procesa gala rezultātu sauc par '''pētījumu'''. Fundamentālie pētījumi balstās uz [[atklāšana|atklāšanu]] un [[izskaidrošana|izskaidrošanu]]. Savukārt lietišķie pētījumi tiek veikti, lai atrastu veidu, kur izmantot jauniegūtās zināšanas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Praktikants
| attēls                   = Praktikants.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Intern''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Nensija Meiersa]]
| producents               =
* [[Sjūzana Fervela]]
* Nensija Meiersa
| scenārija autors         = Nensija Meiersa
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Renē Ruso]]
* [[Roberts De Niro]]
| mūzika                   =  [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Waverly Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|9|15|Beļģija|2015|9|25|ASV|2015|9|25|Latvija|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/intern-2015|title=The Intern|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 4, 2018|archive-date={{dat|2018|08|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180824073843/http://www.bbfc.co.uk/releases/intern-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=intern.htm|title=The Intern (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 4, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|194,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Praktikants"''' ({{val|en|The Intern}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisore, scenārija autore, kā arī viena no producentēm ir [[Nensija Meiersa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anna Hetaveja]], [[Renē Ruso]] un [[Roberts De Niro]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|15||bez}} Beļģijā.

sentences:
'''Zemsliežu pamats''' ir [[Sliežu ceļš|sliežu ceļa]] virsbūves sastāvdaļa - montāžas elements, pie kuras attiecināmi: gulšņi, brusas un dzelzsbetona bloki un rāmji, kas kalpo spiediena pārnešanai no [[sliede]]s uz balastu (gulsnis attiecīgi tiek pielietots sliežu ceļam; brusa (pārvedbrusa) — attiecīgi tiek pielietota — [[Pārmiju pārveda|pārmiju pārvedām]], ceļa krustojumiem, kā arī [[Ceļa pinums|ceļa pinumiem]] un [[Ceļa savietojums|savietojumiem]], tilta brusa uz balasta - speciāls pastiprināts gulsnis mākslīgajām būvēm ar balasta klātni) vai metāla tiltiem no sliedes uz tilta garensijām (tā attiecīgi saucas — tilta brusa), bet dzelzsbetona bloki un rāmji ir pielietojami visos iepriekšminētajos gadījumos. Gulsnis no brusas atšķiras pēc savas pielietojuma vietas, kā arī tas parasti ir īsāks un tā šķērsgriezums var būt vai nu tāds pats kā brusai vai, kā ir parasti — mazāks. Brusai var piestiprināt vairāk par diviem sliežu pavedieniem vienlaikus. Izšķir dzelzsbetona vai koka vai metāla gulšņus un brusas. Dzelzs gulšņi un brusas ir reti sastopami. Tomēr pārmiju pārvedās tos bieži pielieto dzelzs brusu elektropiedziņas motora uzstādīšanai asmeņu vai [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krusteņa]] kustīgās serdes pārlikšanai. Pēdējā laikā dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāji aizvien vairāk atsakās no koka gulšņu un brusu pielietošanas, dodot priekšroku dzelzsbetona gulšņu un brusu vispārīgam pielietojumam. Tomēr [[Dzelzceļa līnija|dzelzceļa līnijās]], kurās kapitālais remonts ir veikts krietni sen, koka gulšņu un brusu pielietojums aizvien ir ļoti ievērojams. Dzelzsbetonam un kokam ir atšķirīgs saspiešanas elastīgās deformācijas modulis (dzelzsbetona gulsnim t.i. 30 000 — 40 000 MPa jeb 300 000 — 400 000 kgs/cm2; koka gulsnim šķērsi šķiedrām 500 — 1 000 MPa jeb 5 000 — 10 000 kgs/cm2),<ref name="Dz.bet.gulsni" /> tāpēc dzelzsbetona gulšņos obligāti jālieto gumijas starplika, t.sk. sliežu elektriskās izolācijas nodrošināšanai, bet sliežu ceļa uzturēšanas laikā uz pietiekami svarīgiem ceļiem bojātos koka gulšņus aizvien jānomaina pret koka gulšņiem. Stāvēšanas strupceļos un ceļos ar mazu kustību bieži bojāto koka gulšņu pudurus izretina ar secīgi izkārtotiem dzelzsbetona gulšņiem. Tas palīdz stingri noturēt sliežu ceļa platumu, neskatoties uz pārējiem trūkumiem. Gulšņus un brusas, ņemot vērā sliežu ceļa svarīgumu, izliek ievērojot epīras: 2000 gab./km, 1840 gab./km, 1600 gab./km, attiecīgi tas ir, skaitot pa gulšņu vai brusu garenasīm atkarībā no pielietotās epīras no 500 mm — 625 mm viena no otras. Atbildīgākās vietās, tādās kā: mākslīgās būves ar balasta klātni; līknēs ar nelielu rādiusu jeb projektēto aprēķina nedzēsto centrbēdzes paātrinājumu sākot no 0,5 m/s2 un uz augšu; kā arī pārmiju pārvedās pielieto tikai lielākās epīras, t.i. tikai 2000 gab./km vai 1840 gab./km jeb attiecīgi mērot pa garenasīm — no 500 mm — 543 mm. Salaidņu ceļā abus gulšņus pirms un pēc salaidnes, mērot pa garenasīm, izvieto tuvāk -  420 mm — 500 vienu no otra. Metāla tiltos ar bezbalasta klātni, brusas vienu no otras izvieto 100 mm — 150 mm attālumā (epīra attiecīgi ir 2000 gab./km un vairāk jeb mērot pa garenasīm attālums 500 mm un mazāks), bet šķērssiju zonā, mērot pa garenasīm, ne tālāk par — 550 mm vienu no otras. Buka, ostu portālceltņu, torņa celtņu, metropolitēna sliežu ceļos (bet ne vienmēr), uz ritošā sastāva apskates grāvjiem, lokomotīvju griezuļiem u.c. lieto pusgulšņus (normāla gulšņa garums dalīts uz pusēm vai mazliet īsāks).

Gadījumos, kad nepieciešams panākt vienmērīgu dinamisko slodžu elastīgo izkliedi, padarīt stabilāku zemsliežu pamatu, aprobežoties ar esošās masas sliežu pielietošanu un nepalielināt sliežu masu, nodrošināt lielu pretestību pārvietojumiem, atteikšanos no biezas šķembu balasta kārtas, nodrošināt ilgu kalpošanas laiku un samazināt remonta izmaksas salīdzinājumā ar gulšņa režģa konstrukciju, izvēlas dzelzsbetona bloku vai rāmju zemsliežu pamatu veidu.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Serbijas Karpati
|attēls                 = Rtanj4.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Rtaņs|Rtaņa]] kalnu augstākā virsotne [[Šiļaks]]
|lat_dir =N |lat_deg =43|lat_min =23|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =22|lon_min =40|lon_sec =
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{SRB}}
|ģeo_apgabals           = [[Balkāni (kalni)|Balkāni]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Karpati|Karpatos]]
|sastāv                 =
|garums                 = 200
|platums                = 100
|kalns                  = [[Šiļaks]]
|augstums               = 1565
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Serbijas Karpati''' ({{val|sr|Карпатске планине}} vai ''Српски Карпати'') vai '''Austrumserbijas kalni'''<ref>{{PZT|74|Austrumserbijas kalni}}</ref> ir [[Karpati|Karpatu]] kalnu grēdas dienvidu gals [[Serbija]]s teritorijā [[Donava]]s labajā krastā. Izvietojušies starp [[Velika Morāva]]s ieleju rietumos, kas to atdala no [[Dināru kalniene]]s, un [[Timoka]]s ieleju austrumos, kas Serbijas Karpatus atdala no [[Stara Planina]]s. Serbijas Karpatus veido vidēji augstas kalnu grēdas un plakankalnes, kuras saposmo Donavas un Morāvas upju pietekas: Šomrda, Liškovacs, Veliki Grebens, Miročs, Homoļe, Veliki Kršs, Mali Kršs, Stols, Deli Jovans, Beļanica, Kučajs, [[Rtaņs]], Tupižnica, Devica un Ozrens. Vidējie augstumi ir starp 800 un 1500 m v.j.l., augstākā virsotne ir [[Šiļaks]] [[Rtaņs|Rtaņa]] kalnos.

sentences:
uz SLE pacienta sejas.]]
'''Sistēmiskā sarkanā vilkēde''' (SLE) ({{val-la|lupus erythematosus}}) ir hroniska autoimūna iekaisuma slimība, ko raksturo autoantivielas pret šūnu kodolu komponentiem organismā. Tā ir multisistēmu slimība un var skart jebkuru orgānu: [[niere]]s, [[āda|ādu]], [[locītava]]s, [[plaušas]], [[nervu sistēma|nervu sistēmu]], [[sirds|sirdi]] u.c. Vissmagākās komplikācijas ir [[nefrīts]], neiroloģiskie traucējumi un [[ateroskleroze]]. Sistēmiskā sarkanā vilkēde ir pazīstama kā slimība, kas atdarina citu slimību simptomus. Vislielākās izredzes tikt pie pareizās diagnozes ir, konsultējoties ar ārstu reimatologu.<ref name="preventlup"/> Raksturīga SLE ārējā izpausme ir M tauriņveida [[eritēma]] uz sejas. Šī sarkanā maska arī deva slimības latīņu nosaukumu [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākumā, jo atgādināja kopš viduslaikiem zināmo sejas ādas tuberkulozi jeb ‘’lupus vulgaris’’, kas tika dēvēta par “vilka purnu” ({{val-la|lupus}} “vilks”). Saskarsmē ar slimnieku, kuram tā ir, nav iespējams saslimt veselam cilvēkam, jo sistēmiskā sarkanā vilkēde nav [[infekcijas slimība]].<ref name="luporph"/> Neskatoties uz izdzīvošanas izredžu uzlabošanos pēc [[glikokortikoīdi|glikokortikoīdu]] un citu imūnsupresīvo preparātu ieviešanas, mirstība no sistēmiskās sarkanās vilkēdes joprojām ir augsta.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Dornbirne
| official_name = ''Dornbirn''
| other_name =
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Watzenegg7.JPG
| image_caption = Pilsētas centrs
| image_flag =
| image_seal =
| image_shield = Wappendornbirn.svg
| pushpin_map = Austrija
| pushpin_label_position =
| latd = 47| latm = 24| lats = 50| latNS = N
| longd = 09| longm = 44| longs = 40| longEW = E
| nickname =
| motto =
| population_total = 48067
| population_density_km2 = auto
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Austrija}}'''
| subdivision_type1 = [[Austrijas federālās zemes|Federālā zeme]]
| subdivision_name1 = [[Forarlberga]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| area_total_km2 = 120,97
| population_as_of = {{dat|2016|||SK|bez}}
| timezone =
| utc_offset = +1
| timezone_DST =
| utc_offset_DST = +2
| postal_code_type = Pasta indekss
| postal_code = 6850
| area_code = 05572
| website = [https://www.dornbirn.at/]
| footnotes =
}}'''Dornbirne''' ({{Val|de|Dornbirn}}) ir pilsēta [[Austrija|Austrijā]], [[Forarlberga|Forarlbergā]]. {{Dat|2016}} šeit dzīvoja 48 067 iedzīvotāji. Dornbirne ir desmitā lielākā pilsēta Austrijā pēc iedzīvotāju skaita. Pilsētā ir bāzēts [[Austrijas hokeja līga|Austrijas hokeja līgas]] klubs [[Dornbirner EC]].

sentences: '''Konrāds no Meiendorpas''' ({{val-de|Conrad von Meyendorff}}, {{val-la|Conradus de Meyendorpe}}) bija [[Livonijas krusta kari|krusta karotājs Livonijā]] laikā no 1185. gada līdz 1217. gadam. Viens no Livonijas bīskapa Alberta pirmajiem vasaļiem, [[Ikskilu dzimta]]s ciltstēvs.

sentences:
[[File:1997-2001 Saab 9-5 SE sedan 01.jpg|thumb|Pirmās paaudzes (1997-2010) Saab 9-5 sedans]]
[[File:2012 Saab 9-5 Aero Turbo4 Automatic 2.0 Front.jpg|thumb|Otrās paaudzes (2010-2012) Saab 9-5 sedans]]
'''Saab 9-5''' bija [[Zviedrija|Zviedrijas]] autobūves uzņēmuma [[Saab (auto)|Saab]] ražotais automašīnas modelis. Tas tika ražots 2 paaudzēs, no 1997. līdz 2012. gadam.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Diabētiskā autonomā neiropātija (DAN)''' jeb vienkārši '''diabētiskā neiropātija''' ir [[Cukura diabēts|cukura diabēta]] komplikācija, kas parasti attīstās ļoti lēni, gadiem ilgi, laupot spēju pacientam sajust [[Hipoglikēmija|hipoglikēmiju]] vai [[stenokardija]]s lēkmes. Tā kā pie šīs patoloģijas novēro paaugstinātu kardiovaskulāro mirstību un tā ir asociēta ar vairākiem simptomiem un traucējumiem, tās nozīmīgums netiek pietiekoši novērtēts. Autonomās neiropātijas process bieži iet paralēli ar citām cukura diabēta komplikācijām, bet var būt arī izolēts autonomās nervu sistēmas bojājums. Diabētiskā autonomā neiropātija arī ne vienmēr korelē ar citām cukura diabēta neiroloģiskajām komplikācijām. Autonomās nervu sistēmas vazomotorās, visceromotorās un jušanas šķiedras inervē katru orgānu. N.vagus (garākais no autonomās nervu sistēmas nerviem) atbild par 75% no visas parasimpātiskās aktivitātes. Diabētiskā autonomā neiropātija vispirms bojā garākos [[Nervs|nervus]], tādēļ pat agrīnākie tās simptomi ir „plaši”. DAN var būt gan klīniski simptomātiska, gan asimptomātiska. Tā var skart vienu vai vairākus orgānus. Svarīgi prevencijai ir laba glikēmijas kontrole un fiziskas aktivitātes.<ref>Pop-Busui, Rodica; Boulton, Andrew J.M.; Feldman, Eva L.; Bril, Vera; Freeman, Roy; Malik, Rayaz A.; Sosenko, Jay M.; Ziegler, Dan (20 December 2016). "Diabetic Neuropathy: A Position Statement by the American Diabetes Association". Diabetes Care.</ref>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2460''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2460''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|3|1|SK}} 21:19 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2459]]'', ''[[Kosmos-2461]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2459]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2461]]''
}}
'''''Kosmos-2460''''' (''Космос-2460'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada martā. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 732. Izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 23.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Hlorūdeņraža molekulas modelis
(zilā krāsā attēlots pozitīvais lādiņš ap molekulu, sarkanā - negatīvais)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīds
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl
|              molmasa = 36,4606
|              blīvums = 1,477
|  kušanas temperatūra = -114,2 °C
| viršanas temperatūra = -84,9 °C
| šķīdība ūdenī        = 1 tilpumā ūdens izšķīst
 450 tilpumi HCl (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''Hlorūdeņradis''' (HCl) ir [[hlors|hlora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HCl ir bezkrāsaina [[gāze]] ar asu, skābu smaku. Hlorūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] - hlorūdeņražskābi jeb '''[[sālsskābe|sālsskābi]]'''. Mitrā gaisā hlorūdeņradis veido sālsskābes miglu.

sentences: '''Aforisms''' ir konkrēta [[autors|autora]] īss, kodolīgs izteiciens, kas izsaka kādu pabeigtu, vispārinātu domu vai vērtējumu: domugrauds, dzīves gudrība, mutiskā vai pierakstītā formā. Pirmo reizi šis [[termins]] tika lietots [[Hipokrats|Hipokrata]] "[[Aforismi (Hipokrāts)|Aforismos]]".<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref>

sentences: '''Etnonīms''' ({{val|el|ethnos}} — 'tauta' + ''onyma'' — 'vārds') ir [[etnoss|etnosa]] ([[cilts]], cilšu apvienības, [[tautība]]s, [[tauta]]s, [[nācija]]s) nosaukums.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|nosaukums_latv_val  = Vidusfranku valsts
|sugasvārds          =
|kontinents          = [[Eirāzija]]
|reģions             = [[Rietumeiropa]]
|valsts              =
|laikmets            = [[Viduslaiki]]
|statuss             = [[valsts]]
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = [[Monarhija]]
|gads_sākums         = 843
|gads_beigas         = 855

sentences:
s pierādījumi. Pitagora teorēmai pastāv vismaz 370 pierādījumi]]
'''Teorēma''' ({{val-el|θεώρειν}}, ''theórein'' — ‘apdomāt’, ‘aplūkot’)<ref name="ZTV"/> [[matemātika|matemātikā]] ir [[apgalvojums]], kas ir [[matemātisks pierādījums|pierādīts]], balstoties uz [[aksioma|aksiomām]]. Parasti teorēmu veido [[premisa]] un [[secinājums]]. Vispārīgā formā teorēma tiek formulēta šādi: "ja (notiek kaut kas), tad (notiek tas un tas)".<ref name="ZTV"/>

sentences: '''Vaskulārā demence''' ('''VaD''') ir [[Plānprātība|demence]], ko izraisa asins piegādes traucējumi smadzenēs, parasti virkne mazu [[Smadzeņu insults|insultu]], kas izraisa kognitīvo spēju pasliktināšanos, un periodisku samazināšanos. Šis termins attiecas uz sindromu, kas sastāv no sarežģītas smadzeņu asinsvadu slimību un riska faktoru mijiedarbības, kas izraisa [[Smadzenes|smadzeņu]] struktūru izmaiņas insultu un bojājumu dēļ, kā rezultātā mainās [[Izzināšana|izziņa]].<ref name="dementia cunningham">{{Publikācijas atsauce|vauthors=Cunningham EL, McGuinness B, Herron B, Passmore AP|date=May 2015|title=Dementia|journal=The Ulster Medical Journal|volume=84|issue=2|pages=79–87|pmc=4488926|pmid=26170481}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Paranoja
| operators =
| attēls = Disturbia.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', psiholoģisks trilleris
| režisors = [[D. Dž. Karuso]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šia Lebafs]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Sāra Rēmere]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Disturbia''
| studija = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''Cold Spring Pictures''
* ''The Montecito Picture Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|4|4}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|118,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3947857409/|title=Disturbia |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|5|29}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Paranoja"''' ({{Val|en|Disturbia}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors ir [[D. Dž. Karuso]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šia Lebafs]], [[Deivids Morss]], [[Sāra Rēmere]] un [[Kerija Anna Mosa]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mēnessgaisma
 | oriģinālnos = ''Moonlight''
 |      attēls = Moonlight (2016 film).png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Berijs Dženkinss]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* Berijs Dženkinss (scenārijs)
* [[Tarels Elvins Makreinijs]] (sižets)
* pēc Tarela Elvina Makreinija lugas ''In Moonlight Black Boys Look Blue''
 |     aktieri =
* [[Trevante Rodss]]
* [[Andrē Holends]]
* [[Džanella Monē]]
* [[Eštons Sanderss]]
* Džarels Džeroms
* [[Neomija Herisa]]
* [[Maheršala Ali]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[A24 (company)|A24]]''
* ''[[Plan B Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''A24''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|9|2|''Telluride'' kinofestivāls|2016|10|21|ASV}}
 |      ilgums = 111 minūtes<!--Theatrical runtime: 111:09--><ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.bbfc.co.uk/releases/moonlight-film | title=''Moonlight'' | work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] | accessdate=January 20, 2017 | archive-date={{dat|2018|04|11||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20180411115521/http://www.bbfc.co.uk/releases/moonlight-film }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="LATimesTelluride">{{Tīmekļa atsauce|last1=Keegan|first1=Rebecca|title=Telluride Film Festival audiences take a shine to Barry Jenkins' 'Moonlight'|url=http://www.latimes.com/entertainment/movies/la-et-mn-telluride-moonlight-feature-20160901-snap-story.html|website=Los Angeles Times|accessdate=October 24, 2016}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=moonlight2016.htm|title=Moonlight (2016)|website=[[Box Office Mojo]]|accessdate=February 12, 2017|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170128230545/http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=moonlight2016.htm|archivedate={{dat|2017|01|28||bez}}}}</ref><!--INCLUDES FOREIGN B.O-->
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mēnessgaisma"''' ({{val|en|Moonlight}}) ir 2016. gada ASV drāma, kuras režisors ir [[Berijs Dženkinss]].

sentences: '''Kepler-10c''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 173 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pūķa zvaigznājs|Pūķa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Kepler-10]] 0,2407 AU attālumā no tās. 1 [[gads]] uz planētas ilgst 45,3 [[Diennakts|diennaktis]] un tā sver apmēram 20 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā Superzeme klases planēta. Tās rādiuss ir vairāk kā 2 reizes lielāks par Zemes rādiusu.

sentences: '''Baltijas ledus ezers''' bija auksts saldūdens baseins tagadējās [[Baltijas jūra]]s ieplakas dienvidu un centrālajā daļā, kas izveidojās pēdējā [[ledus laikmets|ledus laikmeta]] beigās no [[Ziemeļeiropa]]s ledāja kušanas ūdeņiem un pastāvēja [[pleistocēns|pleistocēna]] epohas noslēgumā (pirms aptuveni {{nobr|13 000}}—{{nobr|10 300}} gadiem).<ref>{{Latvijas daba|1|125}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bridžitas Džonsas dienasgrāmata
| attēls                   = BridgetJonesDiaryMoviePoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bridget Jones's Diary''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Šārona Magvaira]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Džonatans Kavendišs]]
| scenārija autors         =
* [[Ričards Kērtiss]]
* [[Endrjū Deiviss]]
* [[Helēna Fīldinga]]
| galvenajās lomās         =
* [[Renē Zelvēgere]]
* [[Hjū Grānts]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Džemma Džonsa]]
| mūzika                   = [[Patriks Doils]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Little Bird]]''
* ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[United International Pictures]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''[[Mars Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|4|13|Apvienotā Karaliste un ASV|2001|10|10|Francija|}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bridget-joness-diary-2001-4|title=Bridget Jones's Diary|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 14, 2019|archive-date={{dat|2019|03|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190309182417/http://www.bbfc.co.uk/releases/bridget-joness-diary-2001-4}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bridgetjonessdiary.htm|title=Bridget Jones's Diary (2001)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|281,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Bridžita Džonsa. Saprāta robeža]]"
| imdb                     =
}}
'''"Bridžitas Džonsas dienasgrāmata"''' ({{val|en|Bridget Jones's Diary}}) ir 2001. gada romantiska komēdija, kas balstīta uz [[Helēna Fīldinga|Helēnas Fīldingas]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Šārona Magvaira]]. Galvenās lomas atveido [[Renē Zelvēgere]], [[Hjū Grānts]], [[Kolins Fērts]], [[Džims Brodbents]] un [[Džemma Džonsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|4|13||bez}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Filmai ir iznākuši divi turpinājumi: 2004. gada filma "[[Bridžita Džonsa. Saprāta robeža]]" un 2016. gada filma "[[Bridžitas Džonsas mazulis]]".

sentences: '''Talsu draudzes novads''' jeb '''Talsu ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=[[Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm]]|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=16 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Talsen}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Tukuma virspilskunga iecirknis|Tukuma virspilskunga iecirkņa]] Talsu pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Talsen''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Talsu apriņķis|Talsu apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Dodo 1.JPG
| att_nosaukums = Dodo rekonstrukcija, kas veikta [[Oksforda]]s universitātē
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Columbiformes
|      kārta_lv = Baložveidīgie
|        dzimta = Columbidae
|     dzimta_lv = Baložu dzimta
| apakšdzimta =† Raphinae
| apakšdzimta_lv =Didīni
|         ģints = Raphus
|      ģints_lv = Dodo
|          suga = Raphus cucullatus
|       suga_lv = Dodo
|      binomial = † Raphus cucullatus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|     izplatība =
| kategorijas = nē
}}
'''Dodo''' (''Raphus cucullatus'') ir [[baložu dzimta]]s (''Columbidae'') izmiris, nelidojošs [[putns]], kas dzīvoja tikai [[Maurīcija]]s salā [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]]. Cilvēku darbības rezultātā dodo ir izmiris kopš [[17. gadsimts|17. gadsimta]] beigām. Dodo parasti tiek izmantots kā izmirušas [[suga]]s piemērs, jo tā izmiršana notika pierakstītās [[vēsture]]s laikā. Salīdzinājuma frāze "beigts kā dodo" nozīmē "neapšaubāmi miris". Dodo ir [[Maurīcija]]s [[Nacionālo dzīvnieku uzskaitījums|nacionālais putns]].

sentences: {{Commonscat|International System of Units}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 21
|lv = Divdesmit viens
}}
'''21''' ('''divdesmit viens''') ir kārtas skaitlis, kas atrodas starp [[20 (skaitlis)|20]] un [[22 (skaitlis)|22]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada oktobrī,}}
'''Devolūcija''' ir valsts centrālā pārvaldes līmeņa pilnvaru nodošana kādai zemākai vienībai valsts iekšienē, parasti - reģionālajai valdībai. Devolūcija atšķiras no federālisma ar to, ka pilnvaras var tikt uz laiku vai patstāvīgi atkal nodotas centrālajai valdībai, tāpēc juridiski valsts uzskatāma par unitāru.{{fact}}

sentences: '''Termoregulācija''' ir dzīvo [[Organisms|organismu]] spēja uzturēt [[Bioloģisks ķermenis|ķermeņa]] [[Temperatūra|temperatūru]] noteiktās robežās, pat ja ārējās vides temperatūra ievērojami atšķiras.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Merauke
 | official_name            = ''Merauke''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Tugu Lingkaran Brawijaya 969.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Moluku-Papua
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Dienvidpapua]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1902
 | established_title1       = Pilsētas statuss
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 103641
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = 71
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +9
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 28 | lats =  | latNS = S
 | longd = 140 | longm = 20 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.merauke.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Dornier Flugzeugwerke''
| native_name      =
| logo             = Dornier GmbH Logo.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1914. gads
| founder          = [[Klaudiuss Dornjē]]
| defunct          = 2002. gads
| location_city    = [[Frīdrihshāfene]]
| location_country = {{GER}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = lidmašīnas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Šaušanas sports''' ir [[sporta veids]], kurā tā dalībnieki sacenšas šaušanas precizitātē ar [[šaujamierocis|šaujamieročiem]] vai [[pneimatiskie ieroči|pneimatiskajiem ieročiem]]. Sporta veids kopš [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896. gada]] ir iekļauts olimpisko spēļu programmā. Izšķir [[stenda šaušana|stenda šaušanu]] (šaušana lidojošos mērķos ar gludstobra vai medību ieročiem) un [[ložu šaušana|ložu šaušanu]] (šaušana dažāda lieluma mērķos ar šauteni vai pistoli).<ref name="LAT">{{LAT e|5|392}}</ref> Arī [[Medniecība|medību šaušana]] ir viens no šaušanas sporta veidiem, īstu [[baloži|baložu]] šaušana vienu reizi ir bijusi iekļauta [[vasaras olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] programmā ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada Parīzes Olimpiskajās spēlēs]]). Sacensības olimpiskajās spēlēs notiek ar mazkalibra (5,6 mm), lielkalibra (7,62—9,65 mm), pneimatisko (4,5 mm) [[šautene|šautenēm]] vai [[Pistole|pistolēm]].<ref name="LAT" /> Šo sporta veidu starptautiski pārvalda [[Starptautiskā Šaušanas sporta federācija]] (''International Shooting Sport Federation'', ISSF).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boletus junquilleus JPG1.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Neoboletus
| ģints_lv =
| suga =Neoboletus junquilleus
| suga_lv =Dzeltenā beka
| binomial =Neoboletus junquilleus
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Boletus junquilleus''
}}
'''Dzeltenā beka''' (''Neoboletus junquilleus'') ir Latvijā ļoti reta [[beku dzimta]]s [[Sēnes|sēne]], kura retuma dēļ saudzējama. Tā pašlaik dažādos avotos tiek atzīta gan par patstāvīgu sugu,<ref>[http://www.fungipedia.org/hongos/neoboletus-junquilleus.html Fungipedia]</ref> gan par [[pārslainā beka|pārslainās bekas]] formu.<ref>T. Lessoe, Sēnes, 189. lpp., “Zvaigzne ABC”, {{ISBN|9984-22-283-7}}.</ref> Tāpat tā ilgu laiku bijusi jaukta vai uzskatīta par formu bekai ''Neoboletus pseudosulphureus''.<ref>{{cite journal |author=Klofac W. |title=Boletus pseudosulphureus, der gultige Name fur den teilweise fehlinter-pretierten Boletus junquilleus?  |trans_title=Boletus pseudosulphureus, the correct name for the partly misinterpreted Boletus junquilleus?  |journal=Osterreichische Zeitschrift fur Pilzkunde |year=2011 |issue=20 |pages=53–72 |language=German}}</ref> Paretam par dzelteno beku latviešu un arī krievu valodās dēvēta arī cita beka - ''Boletus impolitus'' (arī ''Leccinum impolitum'', tagad ''Hemileccinum impolitum'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dikorosi.lv/lv/448 |title=Arhivēts: Dikorosi.lv |access-date={{dat|2007|10|24||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20071024011002/http://www.dikorosi.lv/lv/448 |archivedate={{dat|2007|10|24||bez}} }}</ref>

sentences: sprādziens]] sprādzienu simulācija aviācijas šovā]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Dafijs''' var būt:

sentences: '''Hemosintēze''' ir bioloģisks process, kurā daži [[mikroorganismi]] no neorganiskām vielām veido organiskās vielas. Šai procesā tiek izmantota enerģija, kas rodas, šiem mikroorganismiem oksidējot neorganiskās vielas (lielākoties [[metāls|metālu]] [[sulfīds|sulfīdi]]).

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Vandas ezers
| attēls       = Lake Vanda Landsat 7 image.jpg
| paraksts     = ''Landsat'' satelītattēls
| vieta        = {{ATA}}
| vieta2       = [[Rosa Teritorija]]
| plat_d=77 | plat_m=33 | plat_s=55 | plat_NS=S
| gar_d=161 | gar_m=11 | gar_s=26 | gar_EW=E
| platība      = 5,2
| garums       = 8
| platums      = 2
| Vid_dziļums  = 30,8
| Max_dziļums  = 75
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = 50
| izteka       =
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| lielbaseins  =
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        = 11
| pilsētas     =
}}
'''Vandas ezers''' ({{val-en|Lake Vanda}}) ir beznoteces ezers [[Raita ieleja|Raita ielejā]] [[Antarktīda]]s [[Rosa Teritorija|Rosa Teritorijā]]. Nosaukta Viktorijas Universitātes antarktiskās ekspedīcijas izpētes partijas vadītājam Ballam (''C. Bull'') [[Grenlande]]s ekspedīcijas laikā piederējušā [[suns|suņa]] vārdā.<ref>[http://geonames.usgs.gov/pls/gnispublic/f?p=115:3:8650131620951283::NO::P3_ANTAR_ID,P3_TITLE:15864%2CVanda%2C%20Lake Antarctica Feature Detail. Vanda, Lake]</ref> Ezerā ietek Antarktīdas garākā upe [[Oniksa]]. Pie upes ietekas no 1968. līdz 1995. gadam pastāvēja [[Jaunzēlande]]s [[polārstacija]] [[Vanda (polārstacija)|Vanda]]. Ezera pretējā krastā iepretī vecajai stacijas vietai ierīkota vasaras nometne Leikvanda (''Lake Vanda Hut'') un automatizēta [[meteoroloģiskā stacija]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Krusts
| abbreviation = Cru
| name_latin = Crux
| RA = 12,5
| dec = −60
| areatotal = 68
| arearank = 88. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cru''
| starmagnitude = 0,87
| neareststarname = ''η Cru''
| stardistance = 64,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]<br />[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 20
| latmin = 90
}}

sentences: '''Datubāzes indekss''' ir [[datu struktūra]], kas uzlabo datu ieguves ātrumu no datu bāzes tabulām, bet palēnina datu ierakstīšanu datu bāzes tabulās, kā arī šādas tabulas aizņem vairāk vietas. Indeksu var izveidot, izmantojot vienu vai vairākas datu bāzes tabulas kolonnas, kas paātrinās piekļuvi gan nejauši sakārtotiem datiem, gan arī sakārtotiem. Indeksi diskā parasti aizņem mazāk vietas, nekā dati, uz kuriem tie attiecas, kas dod iespēju uzglabāt indeksus atmiņā tabulām, kuru dati ir pārāk lieli, lai tās pašas uzglabātu atmiņā.

sentences: '''Kristālvioletais''' (medicīnā zināms ar nosaukumu '''pioktanīns''')<ref name="Gorgas1901"/> ir [[Trifenilmetāns|trifenilmetāna]] [[krāsviela]], kas izmantojama kā [[Histoloģija|histoloģiskā]] krāsviela, kā arī [[Grama metode|Grama metodē]], lai [[Bioloģiskā klasifikācija|klasificētu]] [[baktērijas]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džimijs Veilss
|     vārds_orig = ''Jimmy Wales''
|         attēls = Wikimania 2016 - Press conference with Jimmy Wales and Katherine Maher 01 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džimijs Veilss 2016. gada ''[[Wikimania]]'' konferencē
|        dz_gads = 1966
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Alabama|Hantsvila}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}<ref name=hough/>
|      pilsonība = {{ASV}}
|        tautība = [[amerikāņu nācija|amerikānis]]
|   nodarbošanās = Interneta uzņēmējs,<br>[[Vikipēdija]]s dibinātājs
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3 meitas
|       paraksts = Jimmy Wales signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Hobits jeb Turp un atpakaļ
|          attels =
| attela apraksts = Autora zīmēts pirmā izdevuma vāks
|          autors = [[Dž. R. R. Tolkīns]]
|  orig nosaukums = The Hobbit
|       tulkotajs = Zane Rozenberga
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = [[Fantāzijas literatūra]], [[Bērnu pasaka]]
|        izdevejs =
|          izdota = pirmo reizi izdota 1937. gadā
| izdota latviski = 1991 (un 2002)
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Maiks Taisons
 |       piktogramma_1 = Boxing pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 26px
 | piktogramma_1 saite = Bokss
 |          vārds_orig = ''Mike Tyson''
 |              attēls = Mike Tyson 2019 by Glenn Francis.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Taisons 2019. gadā

 |         pilns vārds = Maikls Džeralds "Maiks" Taisons
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1966|6|30}}
 |             dz_viet = {{Vieta|ASV|Ņujorka|Bruklina}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = amerikānis
 |              garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |               svars =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka = Iron Mike<ref name="espn1">Puma, Mike., [http://static.espn.go.com/classic/biography/s/Tyson_Mike.html Sportscenter Biography: 'Iron Mike' explosive in and out of ring], ''[[ESPN]].com'', 2005-10-10, Retrieved on 2007-03-27</ref>
The Baddest Man on the Planet<ref name="bollywood">[https://web.archive.org/web/20070418013243/http://www.cbc.ca/arts/film/story/2007/04/13/tyson-bollywood.html "Mike Tyson Goes Bollywood"] - CBC News, 13 April 2007</ref>
Kid Dynamite
The Baby Bull<ref>[http://articles.latimes.com/1986-05-11/sports/sp-5608_1_mike-tyson Boxing's Baby Bull]- L.A. Times, 11 May 1986</ref>
 |           mājaslapa =

 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =

 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Bokss]]
 |          disciplīna = Smagsvari
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |          karj cīņas =

 |            liel uzv = [[Lerijs Holmss]], [[Maikls Spinks]]

 |         karj stat 1 = Cīņas
 |    karj stat 1_dati = 58
 |         karj stat 2 = Uzvaras
 |    karj stat 2_dati = 50
 |         karj stat 3 = Uzvaras ar nokautu
 |    karj stat 3_dati = 44
 |         karj stat 4 = Zaudējumi
 |    karj stat 4_dati = 6
 |         karj stat 5 = Neizšķirti
 |    karj stat 5_dati = 0
 |         karj stat 6 = Cīņas bez iznākuma
 |    karj stat 6_dati = 2

 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = Boksa slavas zāle (2011)
 |             dzimums = v
 |           atjaunots =

 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Maikls Džeralds "Maiks" Taisons''' ({{val|en|Michael Gerard "Mike" Tyson}}; dzimis {{dat|1966|6|30}} [[Bruklina|Bruklinā]], [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[bokseris]]. Viņš bija neapstrīdams čempions smagajā svarā,<ref group="P">Par neapstrīdamu čempionu sauc bokseri, kas attiecīgajā svara klasē ir ticis atzīts visu boksa organizāciju versijās.</ref> viņam pieder rekords kā jaunākajam bokserim, kas ir bijis smagsvaru čempions [[WBC]], [[WBA]] un [[IBF]] versijās. WBC titulu viņš ieguva 20 gadu, 4 mēnešu un 22 dienu vecumā. Karjeras laikā viņš kļuva slavens, pateicoties savam niknajam un iebiedējošajam boksēšanās stilam, kā arī pateicoties savai strīdīgajai uzvedībai cīņas ringā un ārpus tā.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Doktors
| color         =
| series        = ''[[Doctor Who]]''
| image         = Versions of the Doctor.jpg
| image_size    = 400px
| caption       = Doktora lomas atveidotāji
| first         = ''An Unearthly Child'' ({{dat|1963|11|23|N|bez}})
| last          =
| creator       = [[Sidnijs Ņūmens]]
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Galifrejietis
| gender        =
| occupation    =
| title         = Laika pavēlnieks
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Aušras vārti
| native_name         = ''Aušros vartai''
| former_names        =
| image               = Ausros vartai.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Aušras vārti
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Viļņa]]
| location_country    = {{LTU}}
| pushpin_map         = Viļņa#Lietuva#Eiropa
| latd  = 54.674444 | latNS  = N
| longd = 25.289444 | longEW = E
| map_caption         =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = starp 1503. un 1522. gadu
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Suns (nozīmju atdalīšana)|Suns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Suns
| abbreviation = CMi
| name_latin = Canis Minor
| RA = 8
| dec = +5
| areatotal = 183
| arearank = 71. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Procions
| starmagnitude = 0,38
| neareststarname = Procions
| stardistance = 11,4
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 85
| latmin = 75
}}

sentences:
[[Kategorija:Sabiedrība pēc valsts]]
[[Kategorija:Urugvaja]]

sentences: '''Saraustītie lietus slāņmākoņi''' ''Fractonimbus'' (Frnb) ir tumši pelēki [[mākoņi]], kuri izskatās arī ar dzeltenīgu vai zilganu nokrāsu. Nokrišņu laikā mākoņu slānis izskatās vienveidīgs, bet kad nokrišņu nav, var manīt to viļņveidīgumu. Mākoņi aizsedz visas debesis bez vietām, kur nav mākoņu. Mākoņu augstums 100—1000 m, bet biezums 2—3 km, bet dažreiz arī 5 km. [[Saule]] un [[Mēness]] caur Frnb nespīd un pat aptuveni nav iespējams noteikt Saules atrašanās vietu debesīs. [[Nokrišņi]] izkrīt mērena lietus vai sniega veidā, dažreiz ar pārtraukumiem. Galvenais mākoņu veidošanās iemesls ir augšupejošās gaisa plūsmas atdzišana [[atmosfēras fronte]]s tuvumā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = No Sudden Move
| operators =
| attēls = No Sudden Move poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Dons Čīdls]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Eimija Saimeca]]
* [[Brendans Freizers]]
* [[Kīrans Kalkins]]
* [[Noā Džups]]
* [[Kreigs Grānts]]
* [[Džūlija Foksa]]
* [[Frenkija Šo]]
* [[Rejs Liota]]
* [[Bils Djūks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''No Sudden Move''
| studija = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Warner Bros. Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|6|18}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''No Sudden Move''''' ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dons Čīdls]], [[Benisio del Toro]], [[Deivids Harbors]], [[Eimijs Saimeca]], [[Brendans Freizers]], [[Kīrans Kalkins]], [[Noā Džups]], [[Kreigs Grānts]], [[Džūlija Foksa]], [[Frenkija Šo]], [[Rejs Liota]] un [[Bils Djūks]].

sentences:
{{Tauta
| tauta = Spāņi
| native_name = Españoles
| image =
| image_caption = Spāņi visā pasaulē
| population = [[Spānija|Spānijas]] pilsoņi — 41 539 400 (kopējais skaits 2015. gadā — 47 059 533)
Simtiem miljonu [[spāņu izcelsmes amerikāņi|spāņu izcelsmes amerikāņu]], kuriem ir pilnīga vai daļēja spāņu izcelsme
Ārvalstīs dzīvojošie: 2 183 043
Kopā ārzemēs: 2 654 723
| valoda = [[spāņu valoda]]
| reliģija = [[katoļticība]]
| related-c = [[portugāļi]], [[franči]], [[itāļi]] un citas [[romāņu tautas]]
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Argentina, 1985''
| operators =
| attēls = Argentina 1985.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Santjago Mitre]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rikardo Darins]]
* [[Huans Pedro Lansani|Peters Lansani]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Argentina, 1985''
| studija = * ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
* ''La Unión de los Ríos''
* ''Kenya Films''
* ''Infinity Hill''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Amazon Studios''
* ''Digicine''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|3|[[79. Venēcijas kinofestivāls]]|2022|9|29|Argentīna}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{ARG}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Argentina, 1985''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Argentīna]]s vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Santjago Mitre]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rikardo Darins]] un [[Peters Lansani]].

sentences: '''Nenoapaļots zema mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis''' ir [[patskanis]], kas sastopams vairākās valodās. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] tā atspoguļošanai izmanto zīmi {{IPA|[ɑ]}}. Tā [[labializācija|noapaļotā]] versija ir patskanis {{IPA|[ɒ]}}. Nenoapaļotu zema mēles pacēluma pakaļējās rindas patskani var realizēt izrunājot skaņu {{IPA|[ɒ]}} un saplacinot lūpas.

sentences:
'''Amāzija''' ir nākotnē iespējams [[superkontinents]], kas varētu veidoties, apvienojoties [[Āzija]]i un [[Ziemeļamerika]]i, un ir alternatīva [[Pēdējā Pangeja|Pēdējai Pangejai]]. [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] plato jau norisinās subdukcijas process ar [[Āzija|Āziju]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļameriku]] kas, var slēgt [[Beringa šaurums|Beringa šaurumu]]. Tikmēr [[Atlantijas okeāns]] izplestos. Tādējādi, kādā brīdī nākotnē [[Atlantijas okeāns]] būtu lielāks, nekā [[Klusais okeāns]]. [[Sibīrija]] un [[Ziemeļamerika]], jau pašlaik sāk apvienoties, tādējādi jau pēc 50 miljoniem gadu var rasties [[superkontinents]].
Rojs Livermors, kurš strādā [[Kembridžas Universitāte|Kembridžas Universitātē]], 1990. gadu beigās norādīja, ka var rasties tāds [[superkontinents]] kā [[Novopangeja]], pieņemot to, ka [[kontinents|kontinentu]] kustības rezultātā, var rasties jauns [[kontinents]]. Amāzija kopā ar diviem citiem iespējamajiem superkontinentiem [[Novopangeja|Novopangeju]] un [[Pēdējā Pangeja|Pēdējo Pangeju]] tika apspriesti un attēloti žurnāla ''[[New Scientist]]'' 2007. gada rakstā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |author=Caroline Williams, Ted Nield |title=Pangaea, the comeback |work=''NewScientist'' |date=2007. gada 20. oktobris |url=http://www.science.org.au/nova/newscientist/104ns_011.htm |accessdate=2015. gada 22. janvāris |archive-date=2008. gada 13. Aprīlis |archive-url=https://web.archive.org/web/20080413162401/http://www.science.org.au/nova/newscientist/104ns_011.htm }}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kašgārijas grēda
|attēls                 = Karakorum-d04.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Kašgārijas grēdas ainava
 | pushpin_map           = Ķīna#Siņdzjana
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =15 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =75|lon_min =25 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CHN}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              = [[Tarimas ieplaka|Tarimas ieplaku]]
|atdala_no              = [[Pamirs|Pamira]]
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 100—250
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Kongurs]]
|augstums               = 7719
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Kašgārijas grēda''' vai '''Kongurmuztags''' ({{val|zh|慕士塔格山}}, ''Mùshìtǎgé Shān'') ir [[kalnu grēda]] [[Pamirs|Pamira]] austrumos, [[ķīna|Ķīnā]].<ref>{{PZT|341}}</ref> Reizēm tiek pieskaitīta [[Kuņluņs|Kuņluņam]], kopā ar [[Kintau]] veidojot tā tālāko ziemeļrietumu izvirzījumu. Stiepjas aptuveni 100 km garumā starp [[Gezdarja|Gezdarju]] ziemeļos un [[Taškorgana|Taškorganu]] dienvidos; rietumos paceļas [[Sarikola grēda]], bet austrumos plešas [[Tarimas ieplaka]]. Dažos avotos Kašgārijas grēdai pieskaita arī [[Kintau]] un [[Ulugartags|Ulugartagu]] ziemeļos līdz [[Markana]]s upei un [[Taškorgantags|Taškorgantagu]] dienvidos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://loadmap.net/ru?qq=38.2321%2075.0288&z=9&s=-1&c=41&g=1 |title=Карты всего мира |access-date={{dat|2015|03|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305021722/http://loadmap.net/ru?qq=38.2321%2075.0288&z=9&s=-1&c=41&g=1 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Grēda veidota no gneisiem, granītiem, kvarcītiem; smailas kores, stāvas, klinšainas nogāzes, dziļas aizas. Apledojums vairāk kā 600 km². Vidējais augstums 5000—6000 metru, augstākās virsotnes ir [[Kongurs]] (7719 m) un [[Muztagata]] (7546 m). Ziemeļu nogāzēs kalnu stepes, dienvidu un austrumu — pustuksneši un tuksneši. Upju ielejās [[tugaji]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aplaupīšana
| operators =
| attēls = Bank job ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Rodžers Donaldsons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeisons Steitems]]
* [[Safrona Berousa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Bank Job''
| studija = * ''Mosaic Media Group''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''Skyline (Baker St.) Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2008|2|19}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{AUS}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|66,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2353366529/|title=The Bank Job |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Aplaupīšana"''' ({{Val|en|The Bank Job}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Austrālija]]s trillera filma, kuras režisors ir [[Rodžers Donaldsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeisons Steitems]] un [[Safrona Berousa]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Ficrojs
|     vārds_orig = ''Robert FitzRoy''
|         attēls = Robert Fitzroy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1805
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Emptona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Norvuda}}
|  dzīvesbiedrs  =
| bērni          = 5
}}
'''Roberts Ficrojs''' ({{val|en|Robert FitzRoy}}; dzimis {{dat|1805|7|5}}, miris {{dat|1864|4|30}}) bija [[angļi|angļu]] flotes virsnieks, viceadmirālis un zinātnieks.

sentences: '''Regolīts''' ir irdens materiāls, kas klāj [[atmosfēra]]s neieskautu [[planēta|planētu]], [[Dabiskais pavadonis|pavadoņu]] un [[asteroīds|asteroīdu]] virsmu un veidojas [[mikrometeorītu]] [[erozija]]s rezultātā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Sweet Smell of Success''
| operators =
| attēls = Sweet Smell of Success (1957 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', drāma
| režisors = [[Aleksandrs Makkendriks]]
| producents = [[Džeimss Hills]]
| scenārijs = * [[Klifords Odetss]]
* [[Ernests Lēmans]]
* Aleksandrs Makkendriks
| aktieri = * [[Bērts Lankasters]]
* [[Tonijs Kērtiss]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| oriģinālnos = ''Sweet Smell of Success''
| studija = * ''Hecht-Hill-Lancaster Productions''
* ''Norma Productions''
* ''Curtleigh Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1957|6|27}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,25 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Sweet Smell of Success''''' ir 1957. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' drāmas filma, kuras režisors ir [[Aleksandrs Makkendriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bērts Lankasters]] un [[Tonijs Kērtiss]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Lovets''' var būt:

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Heart of the Beholder''
| attēls                   = Heart of the Beholder.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Heart of the Beholder''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Kens Tiptons]]
| producents               =
* [[Darlīna Lībliha]]
* [[Žanete Voluturno]]
* [[Ārnons Manors]]
* Kens Tiptons
| scenārija autors         = Kens Tiptons
| galvenajās lomās         =
* [[Mets Leščers]]
* [[Džons Dajs]]
* [[Anne Ramzija]]
* [[Maikls Dorns]]
* [[Džeisons Vailss]]
* [[Gregs Džermans]]
* Kens Tiptons
| mūzika                   = [[Pīters Rafelsons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Beholder Productions]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 106 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|500 000}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Heart of the Beholder''''' ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Kens Tiptons]]. Citas lomas atveido [[Mets Leščers]], [[Džons Dajs]], [[Anne Ramzija]], [[Maikls Dorns]], [[Džeisons Vailss]] un [[Gregs Džermans]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Geranium palustre - leaves and flower.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium palustre
| suga_lv = Pļavas gandrene
| binomial = Geranium palustre
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Purva gandrene''' (''Geranium palustre'') ir [[Gandrenes|gandreņu ģints]] suga. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp nevienmērīgi [[Latvija|Latvijā]], kur izplatība samazinās virzienā no austrumu daļas (sastopama bieži) uz rietumdaļu (sastopama reti).

sentences:
{{Planētas infokaste
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =C/2007 N3
| image =
 | caption =Luliņas komēta
| discovery = yes
| discovery_ref =
| discoverer =[[Je Cjuaņdži]], [[Liņs Čišens]]
| discovered ={{Dat|2007|7|11}}
| mp_name =Luliņas komēta
| epoch =2454623,5 {{Dat|2008|6|6}}<ref name=jpldata>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=C%2F2007+N3&orb=1|title=JPL Small-Body Data (C/2007 N3)|publisher=JPL NASA|accessdate=2009-02-16}}</ref>
| aphelion =269391,899 [[Astronomiskā vienība|AU]] <ref name="HA">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.heavens-above.com/comet.aspx?cid=C%2F2007%20N3&lat=0&lng=0&loc=Unspecified&alt=0&tz=CET|title=Comet C/2007 N3 Lulin|last=Peat|first=Chris|work=Heavens-Above GmbH|publisher=Heavens-Above.com|accessdate=2009-02-16}}</ref>
| perihelion =1,211893874006802 [[Astronomiskā vienība|AU]]<ref name="jpldata"/>
| semimajor =-4892,69964599286 [[Astronomiskā vienība|AU]]<ref name="jpldata"/>
| eccentricity =1,000205059155055<ref name="jpldata"/>
| period =49435956  [[Jūlija gads|a]]<ref name="HA"/>
| inclination =178,3726990740783°<ref name="jpldata"/>
}}

sentences:
{{Atmosfēras uzbūve}}s troposfēra pa [[lidmašīna]]s logu.]]
'''Troposfēra''' ir zemākais un vislabāk izpētītais [[Zemes atmosfēra]]s slānis, kura vidējais augstums ir 11 km (8—10 km virs polārajiem apgabaliem, 10—12 km mērenajos platumos un 16—18 km virs [[tropi|tropu]] rajoniem). Troposfērā atrodas vairāk nekā 80% no visas atmosfēras gaisa masas, bieži notiek [[turbulence]] un [[konvekcija]], šeit koncentrēta lielākā daļa ūdens tvaiku, rodas daudz [[mākoņi|mākoņu]] un [[atmosfēras fronte|atmosfēras fronšu]], [[ciklons|ciklonu]] un [[anticiklons|anticiklonu]], kā arī notiek daudzi citi procesu, kuri ietekmē [[laikapstākļi|laikapstākļus]] un [[klimats|klimatu]]. Troposfērā ik pēc katriem 100 metriem gaisa [[temperatūra]] pazeminās vidēji par 0,65 °C, un sasniedz −53 °C augšējā daļā.

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Labradors (nozīmju atdalīšana)|labradors}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Labradors
|attēls=
|klase= [[Laukšpats]] un [[Tektosilikāta minerāls]]
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=(Ca,Na)(Al,Si)4O8
|singonija= [[Triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Nespodri zilganzaļš, bet, pagriežot pret gaismu, zaigojoši zils, arī oranžs, zaļš, violets, irizācijas visās varavīksnes krāsās
|svītra=Balta
|habituss=Atrodams blokos vai sakopojumos, kas iegūluši starp izvirdumiežu slāņiem, dažkārt atrodami dvīņkristāli
|skaldnība=Lieliska
|lūzums=Nevienmērīgs
|cietība= 6-6,5
|spīdums=Stiklveidīga līdz pērļaina
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.554 - 1.563 nβ = 1.559 - 1.568 nγ = 1.562 - 1.573
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
'''Labradors''' pieder pie [[minerāls|minerālu]] grupas, [[laukšpats|laukšpatiem]], kuri ir bieži sastopami [[Zemes garoza|Zemes garozā]]. Tam piemīt nespodra, tumši zilganzaļa krāsa, bet, ja to pagriež pret gaismu, parādās tumši zils mirdzums - [[irizācija]]. Vairumam labradoru šis mirdzums ir zilā krāsā, dažiem eksemplāriem - zaļā, violetā vai oranžā krāsā, bet ļoti retos gadījumos redzama visu šo krāsu varavīksne. Šādu zaigojumu rada kristālu struktūrā paralēli ieslēgti sīkizmēra minerāli. Tie atstaro gaismu, radot mirdzošu efektu. Pēc ķīmiskā sastāva labradors ir kalcija nātrija alumosilikāts.

sentences: '''Dinamīts''' ir [[sprāgstviela]], ko izgudroja [[Zviedrija|zviedru]] ķīmiķis un inženieris [[Alfrēds Nobels]] [[1866]]. gadā (patentēja [[1867]]. gadā). Tas ātri kļuva populārs, jo bija daudz drošāks par alternatīvām - [[šaujampulveris|šaujampulveri]] un [[nitroglicerīns|nitroglicerīnu]].

sentences:
s krastā]]
'''Smilšakmens''' ir [[drupiezis]], kas ir veidojies, sacementējoties [[smiltis|smiltīm]]. Smilšakmeņus klasificē pēc graudu sastāva — izšķir kvarca, kvarca-laukšpatu, arkozos, polimiktos un tufogēnos smilšakmeņus. Tāpat tos var klasificēt arī pēc graudu lieluma, ģeoloģiskā vecuma, cementa sastāva un derīgā komponenta.

sentences:
; A- organisko vielu sajaukšanās ar minerālvielām; B- notiek [[Māls|mālaino]] daļiņu un barības vielu uzkrāšanās; C- [[cilmiezis]], no kura veidojas augsne; R- [[pamatiezis]] ar vai bez plaisām;<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pasaules ģeogrāfija vidusskolai 1. Mācību grāmata|last=Melbārde|first=Zinaida|publisher=Zvaigzne ABC|year=2009.gads|isbn=978-9984-40-811-8|pages=43}}</ref>]]
'''Augsne''' ir dabiski veidojusies, irdena [[Zeme]]s virskārta, kura sastāv no dažādu [[ieži|iežu]] daļiņām un tai ir raksturīga [[auglība]]. Augsne sastāv no trim [[komponents|komponentiem]]: no [[cietviela]]s, no [[šķidrums|šķidrumiem]] un no [[gāze|gāzēm]]. Cietvielas galvenokārt sastāv no [[minerāls|minerāliem]] un [[organiska viela|organiskām vielām]]. Augsne ir irdena, kas nozīmē, ka starp cietvielas daļiņām ir daudz [[tukšums|tukšumu]]. Līdz ar to cietvielas sastāda vidēji tikai [[puse|pusi]] no visas augsnes kopējā [[tilpums|tilpuma]]. Atlikušo daļu aizpilda [[ūdens]] (šķidrumi) un [[gaiss]] (gāzes).

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Infobox medical condition
 |name            =
 |synonym         = Arteriālā hipertensija, augsts asinsspiediens
 |image           = Grade 1 hypertension.jpg
 |image_size      =
 |image_thumbtime =
 |alt             =
 |caption         = Automātiskais augšdelma [[asinsspiediena mērītājs]], rāda [[sistoliskais spiediens|sistolisko spiedienu]] 158 mm Hg, [[diastoliskais spiediens|diastolisko spiedienu]] 99 mm Hg un pulsu — 80 sitienus minūtē.
 |pronounce       =
 |specialty       = Kardioloģija
 |symptoms        =
 |complications   = [[Koronāro artēriju slimība]], [[insults]], [[sirds mazspēja]], [[perifēro artēriju slimība]], [[redzes zudums]], [[hroniska nieru slimība]], [[demence]]
 |onset           =
 |duration        =
 |types           =
 |causes          = Parasti dzīvesveids un ģenētiskie faktori
 |risks           =
 |diagnosis       = Asinsspiediens miera stāvoklī<br /> 130/80 vai 140/90 mmHg
 |differential    =
 |prevention      =
 |treatment       = Dzīvesveida izmaiņas, medikamenti
 |medication      =
 |prognosis       =
 |frequency       =
 |deaths          =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Grinela Zeme
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Kanāda#Nunavuta
|relief              = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Elsmīra sala]]
|arhipelāgs          =
|latd=80|latm= |lats= |latNS=N
|longd=76|longm= |longs= |longEW=W
|platība             =
|garums              = 460
|platums             = 205
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              = Kanāda
|valsts adm vienības tips = Teritorija
|valsts adm vienība       = {{CA-NU}}
|valsts adm vienības tips1 =
|valsts adm vienība1       =
|iedzīvotāji         = ~10
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems  = [[Jūrika]]
|piezīme =
}}
'''Grinela Zeme''' ({{val|en|Grinnell Land}}) ir vēsturisks nosaukums [[Elsmīra sala]]s vidusdaļai. Dienvidu robeža tiek vilkta no [[Bjūkenena līcis|Bjūkenena līča]] austrumkrastā līdz [[Beifjords|Beifjordam]] rietumkrastā, bet ziemeļu robeža — no [[Lēdijas Franklinas līcis|Lēdijas Franklinas līča]] austrumkrastā līdz [[Grīlija fjords|Grīlija fjordam]] rietumkrastā. Nereti Grinela Zemei tiek pieskaitīta arī [[Grānta Zeme]] ziemeļos. Izstiepta ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā 460 km garumā. Pārsvarā kalnains arktiskais [[tuksnesis]], vidusdaļā plaši ledāji.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dārza ballīte
| attēls                   = Garden party post.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Garden Party''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džeisons Frīlends]]
| producents               =
* [[Tims Jouds]]
* Džeisons Frīlends
| scenārija autors         = Džeisons Frīlends
| galvenajās lomās         =
* [[Vinesa Šo]]
* [[Villa Holanda]]
* [[Dženifere Lorensa]]
| mūzika                   = [[Džons Svihārts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          =  {{dat|2008|7|11||bez}}
| ilgums                   = 88 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|21,886}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gardenparty.htm|title=Garden Party (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dārza ballīte"''' ({{val|en|Garden Party}}) ir 2008. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džeisons Frīlends]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vinesa Šo]], [[Villa Holanda]] un [[Dženifere Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|7|11||bez}}.

sentences: '''Jevhens Petruševičs''' ({{val|uk|Євген Петрушевич}}; dzimis 1863. gada 13. novembris, [[Austrijas Impērija]], miris 1940. gada 29. augustā, [[Berlīne|Berlīnē]], [[Trešais reihs]]) bija [[Ukraiņi|ukraiņu]] jurists, Austrijas parlamenta (1907—1918) un [[Galīcijas Seims|Galīcijas Seima]] (1910—1914) deputāts. Pēc Austroungārijas sabrukuma ukraiņu apdzīvotajās teritorijās pasludinātās [[Rietumukrainas Tautas Republika]]s (RUTR) Ukrainas Nacionālās padomes priekšsēdētājs (prezidents).

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Toms Grēviņš
| vārds_orig =
| attēls = Toms Grēviņš 3.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 16
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = [[Mežaparks (Rīga)|Mežaparks]], [[Rīga]]
| pilsonība = {{LVA}}
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| nodarbošanās = {{ubl|dīdžejs|raidījumu vadītājs|[[žurnālists|mūzikas žurnālists]]}}
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki = {{ubl|[[Māris Grēviņš]]|[[Gundega Saulīte]]}}
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Laura Grēviņa <small>(2013—2022)</small>
| bērni = divi dēli<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.mammamuntetiem.lv/articles/43004/toms-grevins-lidz-ar-bernu-piedzimsanu-kaut-kas-beidzas-kaut-kas-ir-jaziedo/ | title= Toms Grēviņš: „Līdz ar bērnu piedzimšanu kaut kas beidzas, kaut kas ir jāziedo” | publisher= Mammām un Tētiem.lv | accessdate= 2019. gada 22. septembrī | archive-date= 2019. gada 22. Septembris | archive-url= https://web.archive.org/web/20190922075508/https://www.mammamuntetiem.lv/articles/43004/toms-grevins-lidz-ar-bernu-piedzimsanu-kaut-kas-beidzas-kaut-kas-ir-jaziedo/ }}</ref>
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{infokaste+}}
{{jāuzlabo}}
 grāmatai ''Athar al-Baqiya ’an al-Qurun al-Chaliya'').]]
s jaunajā stilā, kuru XVII gs. sāka [[Osmaņu impērija|osmaņu]] mākslinieks Hafizs Osmans.]]
{{islāms}}
'''Muhameds''' ({{val|ar|محمد}}, ''Muḥammad'', saukts arī par '''Mohamedu''', '''Muhammadu''', '''Mehmetu''', '''Mahometu''', dzimis ap [[570. gads|570]]. gadu m.ē., miris {{dat|632|6|8}}) bija arābu sludinātājs no [[Meka]]s, kareivīgs beduīnu tirgotājs, kuru [[islāms|islāma]] ticīgie — [[musulmaņi]] uzskata par pēdējo Dieva [[islāma pravieši|pravieti]].<ref>Leons Taivans, "Tuvo Austrumu civilizācija: arābi, islāms, halifāts", {{ISBN|978-9984-46-309-4}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |author=Cook, Michael |title=Muhammad |url=https://archive.org/details/muhammad0000cook_h0b4 |publisher=Oxford University Press |year=1983 |isbn=0-19-287605-8}}</ref><ref>[http://www.oxfordislamicstudies.com/article/opr/t125/e2223?_hi=0&_pos=6919 "Sira" {{en ikona}}]</ref> 9. g.s. sākumā Muhameda biogrāfiju pierakstīja Ibn Hišāms (''Ibn Hišām'') no Ibn Ishāka (''Ibn Isḥāq'') apkopotajiem materiāliem.<ref>''Donner, Fred McGraw (1998). Narratives of Islamic origins: the beginnings of Islamic historical writing. Darwin Press. p. 132.'' {{ISBN|978-0-87850-127-4}}.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

L-DOPA struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 59-92-7
|      ķīmiskā formula = C9H11NO4
|              molmasa = 197,19
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences: {{Commonscat|Religion in Poland|Reliģija Polijā}}

sentences: '''Heimskringla''' (no [[islandiešu valoda]]s — 'Pasaules loks') ir Snorri Sturlusona sarakstītās sāgas par Norvēģijas un tās karaļu vēsturi.

sentences: '''B2B mārketings''', dažreiz latviskots kā '''izmantotāju tirgus''', nāk no [[Angļu valoda|angļu valodas]] ''business-to-business'' (B2B) un apzīmē starp uzņēmumiem notiekošus [[pārdošana]]s darījumus un to [[Tirgzinība|mārketingu]]. B2B mārketings koncentrējas uz pakalpojumiem, produktiem un izejvielām, kas citiem uzņēmumiem nepieciešami savas darbības nodrošināšanai un produktu ražošanai. Piemēram, auto ražotāji iepērk lielu daļu detaļu no daudziem citiem ražotājiem - metālu, riepas, akumulatorus, audio sistēmas u.c., lai izgatavotu savu gala produktu.<ref>[http://www.businessnewsdaily.com/5000-what-is-b2b.html What Is B2B?]</ref>

sentences: '''Starptautiskais astronomijas gads''' jeb ''SAG2009'') ({{val|en|International Year of Astronomy}}, ''IYA2009'') ir [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s (ANO) gads, kas veltīts [[astronomija]]i. Tas notiek [[2009. gads|2009]]. gadā, atzīmējot 400. gadadienu kopš [[Galileo Galilejs]] pavērsa [[teleskops|teleskopu]] pret debesīm. Pasākuma iniciatori ir [[Starptautiskā Astronomijas savienība]] (SAS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija ([[UNESCO]]). Lēmums par SAG2009 organizēšanu tika pieņemts ANO 62. Ģenerālajā asamblejā [[2007. gads|2007]]. gadā.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Karvendeli
|attēls                 = Karwendel.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Karvendeli
| map = Karwendel_map.png
| map_type            = Vācija#Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.416667 | latNS  = N
| longd = 11.466667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{GER}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Birkaršpice]]
|augstums               = 2 749
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{labs raksts}}
'''Efektīvais altruisms''' ir [[Filozofija|filozofiska]] teorija un sociāla kustība, kas izmanto [[Pierādījums|pierādījumus]] un rūpīgu [[Analīze|analīzi]], lai atrastu [[Efektivitāte (ekonomika)|efektīvākos]] veidus, kā uzlabot pasauli. Efektīvie altruisti aicina izvērtēt visus mērķus un darbības, tad rīkoties tā, lai radītu lielāko pozitīvo ietekmi.<ref name=vox>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vox.com/2015/4/24/8457895/givewell-open-philanthropy-charity|title = You have $8 billion. You want to do as much good as possible. What do you do?|last = Matthews|first = Dylan|date = April 24, 2015|accessdate = April 27, 2015|publisher = ''Vox''}}</ref> Šī plašā un pierādījumos balstītā pieeja atšķir efektīvo altruismu no tradicionālā [[Altruisms|altruisma]] vai [[labdarība]]s. Lai gan nozīmīga daļa efektīvo altruistu ir fokusēti uz [[Bezpeļņas organizācija|bezpeļņas]] sektoru, efektīvā altruisma [[filosofija|filozofija]] sniedzas daudz plašāk, piemēram, prioritizējot [[uzņēmējdarbība]]s, [[zinātne|zinātniskas]] un politiskas iniciatīvas, kuras pēc aplēsēm izglābtu vai uzlabotu visvairāk dzīvju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Global Priorities Project | Prioritisation and policy research|url=http://globalprioritiesproject.org/|website=Global Priorities Project|access-date={{dat|2016|07|25||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160731033806/http://globalprioritiesproject.org/|archivedate={{dat|2016|07|31||bez}}}}</ref> Ievērojamas ar efektīvā altruisma kustību saistītās personas ir [[Prinstonas Universitāte|Prinstonas]] filozofs [[Pīters Singers]] (''Peter Singer''),<ref name="blog.ted.com">{{Tīmekļa atsauce|last1=Walters|first1=Helen|title=The why and how of effective altruism: Peter Singer’s talk visualized|url=http://blog.ted.com/why-how-effective-altruism-peter-singer-visualized/|website=TED Blog}}</ref> ''[[Facebook]]'' līdzdibinātājs Dastins Moskovics (''Dustin Moskovitz'')<ref name="Washington Post on Dustin Moskovitz and Cari Tuna">{{Ziņu atsauce | url=https://www.washingtonpost.com/business/billionaire-couple-give-plenty-to-charity-but-they-do-quite-a-bit-of-homework/2014/12/26/19fae34c-86d6-11e4-b9b7-b8632ae73d25_story.html | title=Cari Tuna and Dustin Moskovitz: Young Silicon Valley billionaires pioneer new approach to philanthropy | date=December 26, 2014 | agency=The Washington Post}}</ref> un [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas]] filozofi [[#Viljams Makaskils|Viljams Makaskils]] (''William MacAskill'')<ref name="The Atlantic article The Greatest Good">{{Ziņu atsauce|last1=Thompson|first1=Derek|title=The Greatest Good|url=http://www.theatlantic.com/business/archive/2015/06/what-is-the-greatest-good/395768/#b06g25t20w15|publisher=The Atlantic|date=June 15, 2015}}</ref> un [[#Tobijs Ords|Tobijs Ords]] (''Toby Ord'').<ref name="Peter Singer The Most Good You Can Do">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/watch?v=NBWWX4ViD3E/|website=YouTube|title=Peter Singer: "The Most Good You Can Do" | Talks at Google}}</ref> Efektīvā altruisma kustību veido vairākas reģionālās un universitāšu nodaļas<ref name="EA groups">{{Tīmekļa atsauce|url=http://eahub.org/groups|website=Effective Altruism Hub|accessdate=4 December 2015|title=Effective Altruist Groups}}</ref> un organizācijas<ref name="EA organizations">{{Tīmekļa atsauce|url=http://effectivealtruism.org/organizations/|website=Effective Altruism|accessdate=4 December 2015|title=Organizations|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160729212638/https://www.effectivealtruism.org/organizations/|archivedate={{dat|2016|07|29||bez}}}}</ref> daudzviet pasaulē.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Sfalerīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]], sulfīdi ar metālu, sfalerīta grupa
|ŠtruncaID=2/C.01-10
|ķīm_formula=Cinka sulfīds, '''ZnS''' taču precīzāk būtu '''(Zn,Fe)S'''
|singonija=[[kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Dzeltena, brūna, pelēka, melna, sarkana, oranža, zaļa, reti — bezkrāsas
|svītra=Dzeltena, gaišbrūna — gaišāka nekā krāsas
|habituss=
|skaldnība=Laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks, pusmetālisks, sveķains, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs ([[marmatīts]])
|laušanas_koef=2,37
|pleohroisms=
|blīvums=3,9—4,1
}}

sentences: '''Brauna kustība''' ir ar aci vai [[mikroskops|mikroskopu]] novērojama [[šķidrums|šķidrumā]] (vai [[gāze|gāzē]]) iejauktu nelielu daļiņu [[siltumkustība]]. Šīs daļiņas kustas [[haoss|haotiski]]. Brauna kustība arī izskaidro tādu fizikālu parādību kā [[difūzija|difūziju]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Gliese 581 d''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 6,13 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Svari (zvaigznājs)|Svaru zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Gliese 581]] vidēji 0,218 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir 0,3809. 1 gads uz planētas ilgst 66,8 Zemes dienas ilgi un tā sver 8,3 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā [[Superzeme]]. Planētu atklāja 2007.gada 24.aprīlī.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''DALL-E''
| logo = DALL-E 2 Signature.svg
| developer = ''[[OpenAI]]''
| released = 2021. gada 5. janvāris
| license =
| website = {{URL|labs.openai.com}}
| genre = [[valodas modelis]]
| logo_size = 130
| screenshot = DALL-E 2 artificial intelligence digital image generated photo.jpg
| caption = Attēls, kas ģenerēts ar ''DALL-E 2'' no uzvednes “[[Rotaļu lācītis|Lācīši]] strādā pie jauniem mākslīgā intelekta pētījumiem zem ūdens ar [[1990. gadi|1990. gadu]] tehnoloģiju”
}}'''''DALL-E''''' (stilizēts '''''DALL·E''''') un '''''DALL-E 2''''' ir [[Mākslīgā intelekta māksla|mākslīgā intelekta attēlveidošanas]] modeļi, kurus izveidoja pētniecības laboratorija ''[[OpenAI]]''. Līdzīgi kā ''[[Midjourney]]'' un ''[[Stable Diffusion]]'', ''DALL-E'' ģenerē attēlus, balstoties uz dabiskā valodā sniegtiem aprakstiem, ko sauc par "[[Uzvedņu inženierija|uzvednēm]]". ''DALL-E'' izmanto ''[[GPT-3]]'' valodas modeļu<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://venturebeat.com/business/openai-debuts-dall-e-for-generating-images-from-text/|title=OpenAI debuts DALL-E for generating images from text|website=VentureBeat|access-date=2023-05-01|date=2021-01-05|language=en-US}}</ref> versiju, kas pārveidota, lai ģenerētu attēlus. 2022. gada aprīlī ''OpenAI'' paziņoja par ''DALL-E 2'' — nākamās paaudzes rīku, kas izstrādāts, lai radītu [[Reālisms|reālistiskākus]] attēlus ar augstāku izšķirtspēju, kas "var apvienot koncepcijas, atribūtus un stilus".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://openai.com/product/dall-e-2|title=DALL·E 2|website=openai.com|access-date=2023-05-01|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q50377630}}
'''2018. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 22. aprīlī. Tā bija 104. reize, kad notika [[Ljēža—Bastoņa—Ljēža]] sacensības un tās bija 18. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences:
'''Anarhokomunisms''' ir viens no [[Anarhisms|anarhisma]] un [[Komunisms|komunisma]] atzariem, kura mērķis ir izveidot [[Anarhija|anarhiju]], kurā maksimāli tiek veicināta cilvēku un to apvienību pašpārvalde un savstarpēja palīdzība.
 (1842−1921)]]
[[Pjotrs Kropotkins]] (1842−1921) tiek uzskatīts par galveno anarhokomunisma idejas teorētiķi, kas tai piešķīra saskaņotu, pabeigtu formu, taču nebija pirmais anarhokomunists.

sentences:
{{commonscat|September 11 attacks|2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV}}
{{catmore}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Tiviešu sievietes tautastērpos kopā ar cīkstoņiem
|tauta=Tivieši
''тывалар''
|skaits=~312 tūkstoši
|vieta=
 [[Tiva]] ([[Krievijas Federācija|KF]]) 279 789 (2021)<ref name=census2021>{{tīmekļa atsauce|title=Национальный состав населения|url=https://rosstat.gov.ru/storage/mediabank/Tom5_tab1_VPN-2020.xlsx|publisher=Federālais Valsts statistikas birojs|accessdate=}}</ref>

{{CHN}} ~14,4 tūkstoši (2021)

{{MNG}} ~2354 (2020)<ref>[https://1212.mn/BookLibraryDownload.ashx?url=Census2020-Main-report.pdf&ln=Mn Mongolian Census 2020 Main report]</ref>

 [[Krasnojarskas novads]] (KF) 2719<ref name="census2021"/>

 [[Hakasija]] (KF) 2051<ref name="census2021"/>

 [[Novosibirskas apgabals]] (KF) 1308<ref name="census2021"/>

 [[Burjatija]] (KF) 1124<ref name="census2021"/>

|valoda=[[tiviešu valoda]]
|reliģija=[[šamanisms]]
[[budisms]]
|grupas=
|radi=[[Tjurku valodas|Tjurkvalodīgie]] [[altajieši]], [[hakasi]], [[uiguri]], [[jakuti]], [[kirgīzi]]
}}
'''Tivieši''' ({{val|tyv|тывалар}}) jeb '''tuvieši'''<ref>{{LPE|101|74}}</ref> ir viena no [[tjurki|tjurku]] tautām un [[Tiva]]s pamatiedzīvotāji, kas dzīvo arī citās [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļās, kā arī Ķīnā un Mongolijā. Tiviešu [[etnoss|etnosu]] dala deviņos reģionos.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|             nosaukums = Kanopuss
|                attēls = [[attēls:Canopus.jpg|250px]]
|        citi nosaukumi = Kuģa Ķīļa Alfa, Kuģa Ķīļa α
|            zvaigznājs = Kuģa Ķīlis
|           deklinācija = -52° 41' 44,378"
|     redzamais spožums = -0,72
|    absolūtais spožums = -5,65
|                  masa = 9,0–10,6
|               rādiuss = 49 660 000 km (71,4 R☉)
|   virsmas temperatūra = 7 350 [[Kelvins|K]]
|              attālums = 310±20 [[gaismas gads|gaismas gadi]]
}}
'''Kanopuss''' ({{val-la|Canopus}}), pazīstams arī kā '''Kuģa Ķīļa Alfa''' jeb '''Kuģa Ķīļa α''' (''α Car''; ''Alpha Carinae''), ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|otra spožākā zvaigzne]] nakts debesīs (aiz [[Sīriuss|Sīriusa]]), kas atrodas [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Kanopuss atrodas aptuveni 313 [[gaismas gads|gaismas gadus]]<ref>Howell, E. [http://www.space.com/22858-canopus.html "Canopus: Amizingly Bright Star"]. ''Space.com''. September 18, 2013. Retrieved October 1, 2015.</ref> attālumā no [[Zeme]]s un ir vismaz 9 reizes masīvāks par [[Saule|Sauli]]. Arī tā rādiuss ir samērā iespaidīgs — tas ir teju 70 reizes lielāks nekā [[Saule]]i,<ref>[http://astropixels.com/stars/Canopus-01.html "Canopus"]. ''AstroPixels.com''. 2011. Retrieved October 1, 2015.</ref> padarot to par vienu no lielākajām zvaigznēm [[Saules sistēma]]s apkārtnē. Turklāt, pateicoties savam spožumam, Kanopuss ir kalpojis par svarīgu objektu navigācijas vēsturē.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ādolfs fon Bergmanis
|          vārds_orig = ''Adolf von Bergmann''
|              attēls = Ādolfs fon Bergmanis ap 1910.jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums = ap 1910. gadu
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1855
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Petrozavodska]], {{RUS}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1922
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 24
|             m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas 1. slimnīca|Rīgas pilsētas slimnīca]]
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = [[Pauls Klemms]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
 viesošanās Rīgas leprozorijā 1896. gada 3. augustā. Aiz viņa stāv Dr. med Ādolfs fon Bergmanis, kreisajā pusē Rīgas Praktizējošo ārstu biedrības sekretārs Dr. med. [[Pauls Klemms]].]]
'''Kārlis Ādolfs fon Bergmanis''' ({{val|de|Karl Adolf von Bergmann}}, 1855-1922) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ķirurgs, [[Rīgas 1. slimnīca|Rīgas pilsētas slimnīca]]s ķirurģijas nodaļas virsārsts (1883), [[Rīgas dome|Rīgas domnieks]] (1890-1893 un 1901-1917). Rīgas goda pilsonis (1920). Veicis pirmo radikālo kuņģa vēža operāciju Latvijā.

sentences:
'''Decibels''' ('''dB''') ir relatīva logaritmiska vienība. Decibels skaitliski ir vienāds ar [[decimāllogaritms|decimāllogaritmu]] ([[logaritms]] pie bāzes desmit) no divu vienāda nosaukuma fizikālu lielumu attiecības. Decibels ir desmitā daļa no retāk izmantotā '''bela''', kas nosaukts par godu [[Aleksandrs Greiems Bells|Aleksandram Greiemam Bellam]]. Decimāllogaritmā ir mērāmā lieluma attiecība pret iepriekš izraudzīta atskaites punkta vērtību, piemēram, izsakot decibelos enerģētiskus lielumus ''E'' un ''E0'', iegūst <math>
10 \mbox{ dB}=\, \lg\left(\frac{E}{E_0}\right)
</math>.

sentences:
{{#invoke:Infobox military conflict|main
| conflict = Irākas karš
| image    =
| caption  = Pulksteņrādītāja virzienā no augšas: ASV karaspēks pie [[Sadams Huseins|Sadama Huseina]] dēlu slēpņa; nemiernieki Ziemeļirākā; nemiernieks izšauj raķeti; ASV karavīri nogāž Sadama Huseina statuju Firdosa laukumā, [[Bagdāde|Bagdādē]].
| partof            = [[Karš pret terorismu|Kara pret terorismu]]
| date              = {{dat|2003|3|20|N|bez}}—{{dat|2011|12|18|N|bez}}
| place             = {{vieta|Irāka}}
| result            =
ASV uzvara iebrukumā un jaunās Irākas valdības uzvara pār nemierniekiem.
* [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] īstenota Irākas okupācija;
* [[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|Baas partijas]] gāšana un [[Sadams Huseins|Sadama Huseina]] nogalināšana;
* Nemiernieku rašanās, ''[[Al-Qaeda]]'' atzara Irākā izveidošanās, pilsoņu karš;
* Pēcāk — vardarbības samazināšanās un ''Al-Qaeda'' Irākā spēku mazināšanās;
* Demokrātiskas vēlēšanas un [[šiītu islāms|šiītu]] valdības izveidošanās;
* ASV spēku izvešana no Irākas 2011. gadā;
* Lielāka [[Irāna]]s ietekme reģionā;
* Nemiernieku, tajā skaitā [[Islāma valsts]], rašanās, kas noveda pie [[Irākas pilsoņu karš|Irākas pilsoņu kara]].
| status            =
| combatant1        = '''Iebrukuma posms (2003)'''

{{vieta|ASV}}

{{vieta|Lielbritānija}}

{{vieta|Austrālija}}

{{vieta|Polija}}

''Atbalsts:''

 [[Pešmerga]]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Nīcas luterāņu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/9797597
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{cita nozīme|Kipras ciemu|Indijas pilsētu|Kočina}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kočina
 | official_name            = ''Koççina''/''Erenköy''
''Κόκκινα''
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Kokkina_2.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | seal_size                =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Cyprus
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{CYP}} (''de jure'')
{{Flag|Ziemeļkipra}} (''de facto'')
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2,5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2019
 | population_total         = 0
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 35.179167 | latNS = N
 | longd = 32.611667 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_m              =
 | website                  =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''AO Avtomobilˈnyj zavod URAL''
| native_name      = ''АО Автомобильный завод «УРАЛ»''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1941. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Miasa]], [[Čeļabinskas apgabals]]
| location_country = {{RUS}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[kravas mašīna]]s, speciālā tehnika
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Obˈedinënnaja mašinostroitelˈnaja gruppa'', {{RUS}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://uralaz.ru uralaz.ru]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Staldzenes stāvkrasts''' ir 4 līdz 18 m augsta [[Baltijas jūra]]s krasta daļa [[Ventspils novads|Ventspils novada]] un [[Ventspils]] pilsētas teritorijā, ietverot 9 km garu jūras krasta posmu gar Staldzeni līdz [[Liepene (ciems)|Liepenes ciemam]]. 2001. gadā 8,6 ha platībā izveidoja ģeoloģisko un ģeomorfoloģisko dabas pieminekli, lai aizsargātu Kurzemes apledojuma [[morēna]]s atsegumus, Latvijas apledojuma beigu fāzes māla un citu Baltijas baseina vēsturisko stadiju nogulumus.<ref name="kurzeme.lv">[https://www.kurzeme.lv/lv/kurp-doties/atputa-daba/247-staldzenes-stavkrasts/ Staldzenes Stāvkrasts]</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Jūlija Saņina
|          Attēls = OIFF 2014-07-11 172650 - Julia Sanina.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Jūlija Saņina Odesas starptautiskajā filmu festivālā 2014. gadā
|        Dz_vārds = Jūlija Holovaņa
|      Pseidonīms = Jūlija Saņina
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1990|10|11}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[Rokmūzika]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste, aktrise, blogere
|     Instrumenti = balss, ģitāra, bungas
|            Gadi = 2011—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = [[Sony BMG Music Entertainment]]
|   Darbojies_arī = [[The Hardkiss]] (2011—pašlaik)
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Jūlija Bebko''' (dzimusi '''Holovaņa'''; [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Юлія Олександрівна Бебко (Головань)'', dzimusi [[1990. gads|1990.]] gada [[11. oktobris|11. oktobrī]]), profesionāli pazīstama kā '''Jūlija Saņina''' (''Юлія Саніна''), ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]] un [[Ukraina]]s [[Alternatīvais roks|alternatīvā roka]] grupas ''[[The Hardkiss]]'' vadošā [[Solists|soliste]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ilūkstes vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Ilūkstes lūgšanu nams
| label_position = top
| latd  = 55.967770 | latNS  = N
| longd = 26.285648 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Augšdaugavas novads|Ilūkste}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1999. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
Šajā lapā ir apkopota [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] pirmā gada (1939) hronoloģija.
== 1939. gads ==
=== Septembris ===
*1. septembris - 4:45 no rīta ar gaisa spēku uzlidojumiem [[Krakova|Krakovai]], [[Lodza|Lodzai]] un [[Varšava|Varšavai]] sākas [[Polijas kampaņa|iebrukums Polijā]], piecas minūtes vēlāk flotes kuģis "Šlēsviga-Holšteina" apšauda poļu militārās noliktavas [[Danciga|Dancigā]], Astoņos no rīta Vācijas armija iebrūk Polijas teritorijā uzsākot kauju pie [[Mokra|Mokras]]
*1. septembris - [[Igaunija]], [[Somija]], [[Lietuva]], [[Latvija]], [[Norvēģija]], [[Šveice]] paziņo par neitralitāti
*1. septembris - [[Lielbritānija]] uzsāk [[Britu armija|Britu bruņoto spēku]] [[mobilizācija|mobilizāciju]] un plāno evakuācijas iespējamo uzlidojumu dēļ
*2. septembris - Lielbritānija un [[Francija]] kopīgi iesniedz ultimātu Vācijai, pieprasot tūlītēju karaspēka atkāpšanos no Polijas teritorijas, [[Benito Musolīni]] paziņo par neitralitāti, Šveice uzsāk karaspēka mobilizāciju
*2. septembris - Lielbritānija izdod likumu par visu 18 līdz 41 gadu vecu vīriešu vispārīgu mobilizāciju
*2. septembris - Vācija anektē Dancigu
*3. septembris - 11:15 pēc Lielbritānijas laika premjerministrs [[Nevils Čemberlens]] radio uzrunā paziņo ka 11:00 beidzās iesniegtā ultimāta termiņš, un tas nozīmē ka Lielbritānija atrodas karastāvoklī ar Vāciju - nākamo stundu laikā [[Austrālija]], [[Indija]] un [[Jaunzēlande]] seko Lielbritānijai un piesaka karu Vācija
*3. septembris - pāris stundas pēc kara pieteikuma, Vācijas zemūdene ''U-30'' torpedē britu pasažieru kuģi ''Athenia'' - bojā iet 112 cilvēki, sākas [[Atlantijas karš]]
*4. septembris - pirmais Lielbritānijas uzbrukums karā - Karaliskie Gaisa spēki dodas uzlidojuma [[Helgolandes līcis|Helgolandes līcī]] izvietotajai vācu flotei ar mērķi iznīcināt kreiseri ''Admiral Scheer'', briti zaudē dažus lidaparātus un lai gan trīs bumbas trāpa kuģim, tās nedetonē
*4. septembris - [[Japāna]] paziņo par neitralitāti, Lielbritānija uzsāk Vācijas blokādi
*4. septembris - [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzsāk "neitralitātes patruļas" - sāk novērot rietumu puslodē notiekošo karadarbību
*5. septembris - ASV oficiāli paziņo par neitralitāti
*6. septembris - Dienvidāfrikas republika piesaka karu Vācijai
*6. septembris - Vācijas armija ieņem Krakovu
*7. septembris - Francija iebrūk Vācijā pie [[Zārbrikene|Zārbrikenas]]
*8. septembris - Lielbritānija uzsāk kravas kuģu konvojēšanu
*9. septembris - apstājas Francijas uzbrukums Vācijai [[Zāra (zeme)|Zārā]]
*10. septembris - [[Kanāda]] piesaka karu Vācijai
*12. septembris - Francijas armijas ģenerālis [[Moriss Gamelins]] pavēl apturēt Francijas iebrukumu Vācijā
*16. septembris - Vācijas armija pilnībā aplenc Varšavu
*16. septembris - Francijas pilnībā atkāpjas no Zāras
*17. septembris - [[Padomju Savienība]] iebrūk Polijā - tiek ieņemta [[Bjalistoka]] un Austrumgalīcija
*18. septembris - Polijas prezidents Ignācijs Mošcickis bēg uz [[Rumānija|Rumāniju]]
*19. septembris - Vācijas un Padomju Armijas armijas satiekas pie  [[Brestļitovska|Brestļitovskas]]
*19. septembris - Padomju Savienība bloķē [[Tallina|Tallinas]] ostu
*20. septembris - Britu flotes iznīcinātāji ''Fortune'' un ''Forester'' nogremdē vācu zemūdeni U-27
*24. septembris - Padomju Savienības aviācija pārkāpj Igaunijas gaisa telpas suverenitāti
*25. septembris - Vācijā sākas pārtikas normēšana kara vajadzībām
*26. septembris - pēc spēcīgas artilērijas apšaudes, vācu armija uzsāk uzbrukumu Varšavai
*27. septembris - vācu artilērija pie [[Zigfrīda līnija|Zigfrīda līnijas]] apšauda Francijas ciematus aiz [[Mažino līnija|Mažino līnijas]]
*28. septembris - tiek parakstīts vācu - padomju draudzības, sadarbības un demarkācijas līgums, izmainot [[Molotova—Ribentropa pakts|Molotova—Ribentropa paktā]] noteiktās interešu zonas
*28. septembris - Polijas armija kapitulē Varšavā
*30. septembris - Vācijas karaflotes karakuģis ''Admiral Graf Spee'' nogremdē pirmo britu kravas kuģī ''Clement'' pie [[Pernambuko]], Brazīlijā

sentences: {{POV}}'''Tīkla mārketings''' ({{val|en|Network marketing}}), pazīstams arī kā '''daudzpakāpju mārketings''' jeb '''vairāklīmeņu mārketings''' (''Multi-level marketing'', ''MLM''),<ref name="winalite">{{cite web|url=http://www.winalitelatvia.lv/index.php/tikla-marketinga-vesture|title=Tīkla mārketinga vēsture|work=winalitelatvia.lv|accessdate=30 April 2017|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170405175403/http://winalitelatvia.lv/index.php/tikla-marketinga-vesture|archivedate={{dat|2017|04|05||bez}}}}</ref><ref name="pampelmuze">{{cite web|url=https://pampelmuze.wordpress.com/tag/tikla-marketings/|title=Tīkla mārketings|work=pampelmuze.wordpress.com|date=15 September 2011|accessdate=30 April 2017}}{{Novecojusi saite}}</ref><ref name="definition">{{cite web|url=http://www.tiklamarketings.lv/2007/11/tkla-mrketinga-defincija.html|title=Tīkla mārketinga definīcija|work=tiklamarketings.lv|accessdate=30 April 2017|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170924123903/http://www.tiklamarketings.lv/2007/11/tkla-mrketinga-defincija.html|archivedate={{dat|2017|09|24||bez}}}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |title=Nauda seko iedvesmai |author=Anna Barkāne, Ingvilda Zālīte |year=2014 |publisher= |location= |isbn=978-9934-14-281-9 |page=20}}</ref> saukts arī par '''sociālo mārketingu'''<ref name="page 9">{{Grāmatas atsauce |title=Nauda seko iedvesmai |author=Anna Barkāne, Ingvilda Zālīte |year=2014 |publisher= |location= |isbn=978-9934-14-281-9 |page=9}}</ref> un '''personīgo franšīzi''' (''personal franchise''),<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Rich Dad's Business School: For People Who Like Helping People|edition=2. |author=Robert T. Kiyosaki |year=2003 |publisher= |location= |isbn=978-1933057309 |page=18}}</ref> ir [[komercdarbība]]s veids, kas galvenokārt tiek balstīts uz [[tiešā pārdošana|tiešās tirdzniecības]] principa, kur katram neatkarīgajam pārdošanas aģentam (distributoram) zem sevis ir tiesības piesaistīt sadarbības partnerus, kas tādējādi ar laiku ļauj izveidot arvien plašāku personīgo biznesa tīklu.<ref name="pampelmuze" /><ref name="definition" /><ref name="page 9" /> Līdz ar to tīkla mārketingā iesaistīto pārdošanas aģentu ienākumus veido komisijas nauda par realizētajiem produktiem un bonusi — papildus atalgojums, kas atkarīgs no partneru grupas pārdošanas apjomiem.<ref name="pampelmuze" /><ref name="definition" />

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sjojaha
 | official_name            = ''Сёяха''
 | settlement_type          = ciems
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | shield_size              = 75px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Jamalas Ņencu autonomais apvidus#Krievija
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          = 280
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Sibīrijas federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
 | subdivision_name2        = [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus]]
 | subdivision_type3        = Rajons
 | subdivision_name3        = [[Jamalas rajons]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1927
 | established_title2       = Pilsētciemats kopš
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           = 59.28
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2019
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 2792
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = [[UTC+5]]
 | utc_offset               = +5
 | latd = 70| latm = 10| lats = 00| latNS = N
 | longd = 72| longm = 30| longs = 30| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Jonizācijas potenciāls''' jeb '''jonizācijas enerģija''' ir minimālā [[enerģija]], kuru pievadot [[atoms|atomam]] vai [[molekula]]i, kāds no ārējo čaulu [[elektrons|elektroniem]] spēj pārvarēt [[potenciāla barjera|potenciāla barjeru]] un atstāt atomu, kurš kļūst par pozitīvu [[jons|jonu]] (katjonu). Jonizācijas potenciālu pieņemts izteikt [[elektronvolts|elektronvoltos]] (eV). Parasti runā par tā saucamo pirmo jonizācijas potenciālu, kas ir neitrāla, neierosināta atoma jonizācijas potenciāls. Daudzelektronu atomiem iespējami arī otrais, trešais un tālāki jonizācijas potenciāli, kas raksturo elektronu atraušanos no katjoniem ar [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] +1, +2 utt.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Sentģerģi
|     vārds_orig = ''Szent-Györgyi Albert''
|         attēls = GyorgyiNIH.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta|td=Ungārija}}
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Masačūsetsa|Vudshola}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Szent Györgyi kezirasa.jpg
|        zinātne = [[bioķīmija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Šemmelvaisas Universitāte]] (1917)|[[Ficviljama koledža]] ([[Kembridžas Universitāte]], 1927)}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = atklājumi saistībā ar [[bioloģiskā oksidācija|bioloģiskās oksidācijas]] procesiem, sevišķi saistībā ar [[C vitamīns|C vitamīnu]] un [[fumārskābe]]s katalīzi
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1937)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name         = Muāvija I
| alt          =
| image        = Caliph Muawiya Calligaprhy.png
| caption      = Muāvijas I zīmogs
| title        =
| succession1  = [[Umajādu kalifāts|Umajādu kalifāta]] kalifs
| predecessor1 =
| successor1   = [[Jazīds I]]
| reign1       = no 661. līdz 680. gadam
| succession2  =
| reign2       =
| reign-type2   =
| predecessor2 =
| successor2   =
| spouse       =
| issue        = [[Jazīds I]]
Abd Allāhs
Ramla (meita)
| full name    = Muāvija ibn Abī Sufjāns
 ({{lang|ar|معاوية ابن أبي سفيان}})
| house        =
| dynasty      = [[Umajādu dinastija]]
| father       = [[Abū Sufjāns ibn Harbs]]
| mother       = [[Hinda bint Utba]]
| birth_date   = 597., 603. vai 605. gadā
| birth_place  = [[Meka]]
| death_date   = 680. gada aprīlī
| death_place  = [[Damaska]]
| burial_place =
| religion     = [[islāms]]
}}

sentences: '''Zooloģija''' ({{val-el|ζῷον}} ''(zōon)'' — 'dzīvnieks'; ''λόγος (logos)'' — 'jēdziens, mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kurā nodarbojas ar [[dzīvnieki|dzīvnieku]] pētīšanu. Mūsdienās tas vairāk ir zinātņu komplekss, tas ir, zooloģija apvieno vairākas citas nozares. To iedala šādās nozarēs:

sentences: '''Džeza deja''' ir performatīvas [[Deja|dejas]] tips un stils, kas attīstījās vienlaicīgi ar [[Džezs|džeza]] mūzika, ap 1900. gadiem, [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]].<ref>Bārns, Klīvs (08.2000). "Who's Jazzy Now?". ''Dance Magazine'': 90.lpp</ref> Stilu un kustības džeza dejai [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ienesa afrikāņu dejotās dejas.<ref>Borads, Gajnors. "You'll Be Amazed to Know the Long and Varied History of Jazz Dance". ''Buzzle''.</ref><ref>Bārns, Klīvs. "Attitudes." ''Dance Magazine''. 08.2004.: 98.</ref> Pirmsākumos par džeza deju uzskatīja jebkuru deju, kas tika dejota džeza pavadījumā, tai skaitā stepu un džiterbagu.

sentences:
{{Coord|51|33|16.21|N|7|4|3.32|E|DE-NW_type:landmark|display=title}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Veltins-Arena
|attēls            = 2010-06-03 Arena AufSchalke 01.jpg
|valsts            = {{flag|Vācija}}
|pilsēta           = Gelzenkirhene
|adrese            =
|celtniecība-no    = {{dat|1998}}
|atklāts           = {{dat|2001}}
|izmaksas1         = 192
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 62 271<ref>https://www.kicker.de/schalke-erhoeht-stadionkapazitaet-629918/artikel</ref>
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = [[FC Schalke 04]] ([[Vācijas futbola Bundeslīga|Bundeslīga]])<br>[[Vācijas futbola izlase]] (atsevišķas spēles)
}}
'''''Veltins-Arena''''' ir futbola stadions [[Gelzenkirhene|Gelzenkirhenē]], [[Vācija|Vācijā]]. Stadions tika atklāts {{dat|2001}}. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Vācijas futbola Bundeslīga|Bundeslīgas]] klubs [[FC Schalke 04]]. Te notika 2004. gada UEFA Čempionu līgas fināls, [[2006. gada FIFA Pasaules kauss|2006. gada FIFA Pasaules kausa]] finālturnīra spēles un [[2010. gada Pasaules čempionāts hokejā|2010. gada Pasaules čempionāta hokejā]] atklāšanas spēle, kuru apmeklēja 77 803 cilvēki, kas ir jauns hokeja spēļu apmeklētības rekords. Futbola spēļu laikā stadionā var ietilpt līdz pat 62 271 cilvēki.

sentences: '''Bauskas plūdi''', kas notika 1928. gadā, bija vieni no postošakajiem plūdiem [[Bauska]]s vēsturē. Smago vasaras lietavu izraisītā [[Mēmele]]s līmeņa celšanās 20. jūnijā aizrāva sev līdzi pa upi pludinātos baļķus, appludināja upei tuvākās Bauskas vecpilsētas ielas un sagrāva daļu no Mēmeles tilta.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_pebr1928n164{{!}}article:DIVL270{{!}}issueType:P |title=Bauska pēc leelās pluhdu katastrofas |access-date={{dat|2014|02|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131231021955/http://www.periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_pebr1928n164{{!}}article:DIVL270{{!}}issueType:P |archivedate={{dat|2013|12|31||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Leopolda un Astridas krasta atrašanās vieta.
|diametrs         =18
|poz_x          =93
|poz_y           =39
}}
'''Leopolda un Astridas krasts''' ({{val|en|Leopold and Astrid Coast}}; {{val|no|Kong Leopold og Dronning Astrid Land}}) ir [[Austrumantarktīda]]s piekrastes daļa gar [[Rietumu šelfa ledājs|Rietumu šelfa ledāju]] krastiem [[Princeses Elizabetes Zeme|Princeses Elizabetes Zemē]]. Stiepjas no [[Penka rags|Penka raga]] austrumos (66°43′S 87°55′E) līdz šelfa ledāja rietumu malai pie [[Berjera līcis|Berjera līča]]. Kopējais piekrastes garums ap {{nobr|300 km}}. Austrumos robežojas ar [[Vilhelma II krasts|Vilhelma II krastu]], rietumos — ar [[Ingridas Kristensenas krasts|Ingridas Kristensenas krastu]]. Krastā noplūst vairāki nelieli šļūdoņi, kas baro šelfa ledāju.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums = Tirdzniecības centrs {{nobr|"Domina Shopping"}}
|logo =Logo-domina-shopping.png
|logo izmērs =120px
|attēls = Domina-Shopping-1.jpg
|attēla paraksts = Tirdzniecības centrs "Domina Shopping"
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte =Rīga
|latd =56 |latm =57 |lats =59 |latNS =N |longd =24 |longm =09 |longs =44 |longEW =E
|valsts = {{flag|Latvija}}
|pilsēta = {{Rīga}}
|priekšpilsēta = Vidzemes priekšpilsēta
|apkaime = [[Purvciems (Rīga)|Purvciems]]
|adrese = [[Ieriķu iela (Rīga)|Ieriķu iela]], 3
|atklāts = 2003. gada septembrī
|rekonstrukcija =
|īpašnieks = EfTEN Kinnisvarafond II AS
|platība = 110 000 m²
|tirdz platība = 42 000 m²
|veikalu sk = vairāk nekā 170
|autostāvvieta = gandrīz 2000
|apmeklētāji = |apgrozījums =
|autobuss = {{Rīga sab|t=a|16|21|49}}
|trolejbuss = {{Rīga sab|t=tb|4|12|13|14|17|18|23|31|34|35}}
|tramvajs = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]]
|mājas lapa = {{URL|http://www.domina-shopping.lv/}}
|mikroautobuss = 209
}}

sentences:
{{Futbola izlases infokaste
| Name=Niue
| FIFA Trigramme=NIU
| Elo Rank=226
| Association=Niues Salas Futbola asociācija
| First game={{fb|NIU}} 0 - 19 {{fb|PNG}}
| Largest win=''Nav uzvarētu spēļu''
| Home stadium=''Niue High School Oval''
| Largest loss={{fb|NIU}} 0 - 19 {{fb|PNG}}
}}

sentences: [[Sfēra]]s vispārinājumu ''n'' > 3 dimensijās sauc par '''hipersfēru''', taču bieži vien to sauc arī vienkārši par '''sfēru'''. Tāpat kā trīs dimensijās, arī ''n'' dimensijās (jebkuram ''n'' ≥ 1) sfēra ir visu to [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kas atrodas vienā un tajā pašā attālumā no sfēras centra. Šo attālumu sauc par sfēras [[rādiuss|rādiusu]] un parasti apzīmē ar ''r''.

sentences: '''19. decembris''' ir gada 353. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (354. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 12 dienas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zaņas pagasts
| karte             = Zaņas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Kareļi
| platība           = 87,24
| iedzīvotāji       = 816<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 816 / 87.24 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.zana.lv
}}
'''Zaņas pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē, [[Venta]]s labajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Nīgrandes pagasts|Nīgrandes]], [[Pampāļu pagasts|Pampāļu]], [[Kursīšu pagasts|Kursīšu]] un [[Ezeres pagasts|Ezeres]] pagastiem.  Lielākās apdzīvotās vietas: Baltaiskrogs, Franči, Kareļi, Lībji, Silaiņi, Zaņas muiža.<br>
Pašreizējais Zaņas pagasts, agrākais Zaņas ciems, izveidojies 1954.gadā, apvienojoties toreizējiem Ezeres pagasta Kreiju un Pampāļu pagasta Zaņas ciemiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ceļš
| operators =
| attēls = La Strada.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Federiko Fellīni]]
| producents = * [[Dino De Laurentiss]]
* [[Karlo Ponti]]
| scenārijs = * Federiko Fellīni
* [[Tuljo Pinelli]]
* [[Ennio Flajāno]]
| aktieri = * [[Džuljeta Mazīna]]
* [[Entonijs Kvinns]]
* [[Ričards Beisharts]]
| mūzika = [[Nino Rota]]
| oriģinālnos = ''La Strada''
| studija = * ''Ponti-De Laurentiis''
* ''Cinematografica''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1954|9|6|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1954|9|2|Itālija}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{ITA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ceļš"''' ({{Val|it|La Strada}}) ir 1954. gada [[Itālija]]s drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Federiko Fellīni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džuljeta Mazīna]], [[Entonijs Kvinns]] un [[Ričards Beisharts]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Krapes pagasts
| karte             = Krapes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Krapes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Krapes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Krape
| mērs              = Inese Sandore
| platība           = 72,7
| iedzīvotāji       = 757<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 757 / 72.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.krape.lv
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Tilts uz Terabitiju
| attēls = Bridgetoterabithiaposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bridge to Terabithia''
| žanrs = drāma, fantāzija
| režisors = [[Gabors Cupo]]
| producents = * [[Deivids L. Patersons]]
* [[Lorēna Levaina]]
* [[Hols Lībermans]]
| scenārija autors = * [[Džefs Stokvels]]
* Deivids L. Patersons
| galvenajās lomās = * [[Džošs Hatčersons]]
* [[AnnaSofija Roba]]
* [[Roberts Patriks]]
* [[Beilija Medisona]]
* [[Zoja Dešanela]]
| mūzika = [[Ārons Zigmans]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walden Media]]''
| izplatītājs = * ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
* ''[[Icon Productions]]''
* ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2007|2|16||bez}}
| ilgums = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bridge-terabithia-2007|title=Bridge to Terabithia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 20, 2019|archive-date={{dat|2019|03|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190306051345/http://www.bbfc.co.uk/releases/bridge-terabithia-2007}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|137,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bridgetoterabithia.htm|title=Bridge to Terabithia (2007)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Tilts uz Terabitiju"''' ({{val|en|Bridge to Terabithia}}) ir 2007. gada drāma, kas balstīta uz Katrīnas Patersones tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Gabors Cupo]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džošs Hatčersons]], [[AnnaSofija Roba]], [[Roberts Patriks]], [[Beilija Medisona]] un [[Zoja Dešanela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|2|16||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Dmitrijs Kropotkins
|     vārds_orig = ''Дмитрий Николаевич Кропоткин''
|         attēls = Dmitry Kropotkin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Harkiva|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1879
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 27
|        m_vieta =  {{vieta|Krievijas Impērija|Harkiva|td=Ukraina}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Olga Borha
|          bērni = [[Nikolajs Kropotkins]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=CaCl2
|molmasa=110,99
|blīvums=2150
|kušanas temperatūra=772 °C
|viršanas temperatūra=>1600 °C
}}
'''Kalcija hlorīds''' (CaCl2) ir balta, kristāliska, higroskopiska [[viela]]. To lielākoties iegūst kā blakusproduktu [[nātrija karbonāts|nātrija karbonāta]] ražošanā, lai arī to var iegūt, [[sālsskābe]]i reaģējot ar [[kalcija karbonāts|kalcija karbonātu]] vai kādu citu kalcija savienojumu. Kalcija hlorīds ar [[ūdens|ūdeni]] veido dihidrātu, tetrahidrātu un heksahidrātu (attiecīgi piesaistītas 2, 4 un 6 ūdens [[molekula]]s). Šķīdība ūdenī ir 74,5 g/100ml (pie 20 °C).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Zemgaliešu Biruta
|     vārds_orig = Konstance Augustīne Grencione
|         attēls = Zemgaliesu biruta.jpg
|     att_izmērs = 200px
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1878
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Stāmeriena]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{Vieta|Krievijas impērija|Rīga}} (tagad {{LAT}})
|        dzimums = S
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods = 1905. — 1906.
|          žanri = [[dzeja]], [[proza]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[dekadence (māksla)|dekadence]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Pols Verlēns]], [[Šarls Bodlērs]]
}}

sentences:
{{Infobox military unit
| unit_name                     = Senās Romas armija
''Exercitus Romanus''
| image                         = [[Image:Vexilloid of the Roman Empire.svg|130px]]
| caption                       = ''[[Vexillum]]'' karogs ar impērijas ''[[Akvila (simbols)|akvilu]]''
| dates                         = 753 gads p.m.ē. – 1453 m.ē.
| country                       = [[Romas ķēniņvalsts]]
[[Romas Republika]]
[[Romas impērija]]
[[Rietumromas impērija]]
[[Austrumromas impērija]]
| allegiance                    =
| size                          = 28–50 leģioni
| command_structure             =
| garrison                      = [[Akvinka]]
[[Bonna]]
[[Lauriakuma]]
[[Iska Augusta]]
[[Aleksandrija]]
[[Singara]]
[[Rēgensburga]]
[[Novija]]
[[Busra]]
| motto                         = 'Gloria Exercitus'
| patron                        =
| garrison_label                = Galvenā mītne
| colors_label                  =
| colors                        =
| march                         =
| battles                       = [[Roman–Gallic wars]]
[[Samnite Wars]]
[[Pyrrhic War]]
[[Punic War]]
[[Macedonian Wars]]
[[Jugurthine War]]
[[Mithridatic War]]
[[Gallic Wars]]
[[Roman civil wars]]
[[Roman invasion of Britain]]
[[Roman–Germanic wars]]
[[Domitian's Dacian War]]
[[Trajan's Dacian Wars]]
[[Roman–Parthian War of 58–63]]
[[Jewish–Roman wars]]
[[Bellum Batonianum|The Great Illyrian Revolt]]
| commander1_label              = Commander-in-chief
| commander1                    = [[Romas imperators|Imperators]]
(''de facto''; 27 gads p.m.ē.–1453 m.ē.)
[[Konsuls (Roma)|Konsuls]]
(''de jure''; 27 gads p.m.ē.–1453 m.ē., 509 gads p.m.ē.–27 m.ē.)
[[Senās Romas karalis|Karalis]]
(753 gads p.m.ē.–509 m.ē.)
| commander2_label              = Notable commanders
| commander2                    = [[Marks Fūrijs Kamills]]
[[Scīpions Afrikānis]]
[[Gajs Marijs]]
[[Jūlijs Cēzars]]
[[Ģermāniks]]
[[Flāvijs Stilihons]]
[[Flāvijs Belisārijs]]
| identification_symbol         =
| identification_symbol_label   =
| identification_symbol_2       =
| identification_symbol_2_label =
}}
s mūsu ēras 2. gadsimtā.]]
 (mūsdienu rekonstrukcija Itālijā, 2007. gads).]]
'''Senās Romas armija''' ({{val|la|Romanus exercitus}}) sevī ietvēra visas [[Senā Roma|Senās Roma]]s sauszemes un jūras [[Karaspēks|karaspēka]] sastāvdaļas, kas galvenokārt pastāvēja [[Romas ķēniņvalsts|ķēniņvalsts]], [[Romas Republika|republikas]] un [[Romas impērija|impērijas]] laika posmā no aptuveni 753. gada [[Anno Domini|pirms mūsu ēras]] (p.m.ē.) līdz 476. gadam. Turpretim aprakstu par [[Austrumromas impērija]]s (395.–1453. gads) bruņotajiem spēkiem skatīt sadaļā [[Bizantijas armija]].

sentences:
s muzejiem]]
'''Jurta''' ([[tjurku valodas|tjurku valodās]] nozīmē ‘mājas’) ir pārvietojams mājoklis [[Centrālāzija]]s tautām, kuru veido [[koksne|koka]] karkass un [[filcs|filca]] pārklājums. Tā parasti tiek izbūvēta apļa veidā kā [[telts]]. Jurta ir aprīkota ar pavardu, krēsliem, galdiem un apgaismojumu.

sentences:
[[Kategorija:Līvānu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Petigrjū jaunkundze dzīvo šodienai
| attēls                   =  Miss pettigrew lives for a day.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Miss Pettigrew Lives for a Day''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Barats Naluri]]
| producents               =
* [[Nellija Bellflauera]]
* [[Stīvens Garets]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Magī]]
* [[Saimons Bofojs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Siarans Hindss]]
* [[Lī Peiss]]
| mūzika                   = [[Pols Englišbijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|3|7|ASV|2008|8|15|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/miss-pettigrew-lives-day-2008|title=Miss Pettigrew Lives for a Day|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2019|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106102129/http://bbfc.co.uk/releases/miss-pettigrew-lives-day-2008}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=misspettigrewlivesforaday.htm|title=Miss Pettigrew Lives for a Day (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 14, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Petigrjū jaunkundze dzīvo šodienai"''' ({{val|en|Miss Pettigrew Lives for a Day}}) ir 2008. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Barats Naluri]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Frānsisa Makdormanda]], [[Eimija Adamsa]], [[Siarans Hindss]] un [[Lī Peiss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|3|7||bez}} ASV.

sentences: '''Dinārs''' vai '''denars''' ir [[valūta]] vairākās valstīs [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], kā arī bijušās [[Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika|Dienvidslāvijas SFR]] valstīs.

sentences:
[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Bauskas rajons]]
[[Kategorija:Bauskas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences: : ''Šis raksts ir par lauksaimniecības darbarīku. Par mērvienību skat. rakstu [[Arkls (mērvienība)]].''

sentences:
{{novecojis}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Useins Bolts
 |      vārds_orig = ''Usain Bolt''
 |          attēls = Usain Bolt smiling Berlin 2009.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Useins Bolts 2009. gada Pasaules čempionātā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds = Useins Sentleo Bolts
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|8|21}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Jamaika|Trelonija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{JAM}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 195 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 93 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka = ''Lightning Bolt''
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = 100 m, 200 m, 400 m, 4x100 m
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Racers Track Club''
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ([[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008]], [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012]])
 |            pc-a = 6 ([[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]], [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]], [[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]], [[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2013]], [[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2015]])
 |            pc-t =
 |            rc-a = 1 (2005)
 |            rc-t =
 |            reg1 = Centrālamerikas un Karību salu
 |            reg2 = CKSČ
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 9,58 s ([[Pasaules rekordi vieglatlētikā|WR]])
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 19,19 s ([[Pasaules rekordi vieglatlētikā|WR]])
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 = 45,28 s
 |           PR3_d = 400 m
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|100 m}}
{{MedalGold|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|200 m}}
{{MedalDisqualified|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|4x100 m stafete}}
{{MedalGold|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|[[Vieglatlētika 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 m]]}}
{{MedalGold|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|4x100 m stafete}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|100 m}}
{{MedalGold|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|4x100 m stafete}}
{{MedalGold|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|4x100 m stafete}}
{{MedalGold|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|100 m}}
{{MedalGold|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|4x100 m stafete}}
{{MedalGold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|100 m}}
{{MedalGold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|4x100 m stafete}}
{{MedalSilver|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|200 m}}
{{MedalSilver|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|4x100 m stafete}}
{{MedalBronze|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|100 m}}
}}
'''Useins Bolts''' ({{val|en|Usain Bolt}}; dzimis {{dat|1986|8|21}} [[Trelonija|Trelonijā]], [[Jamaika|Jamaikā]]) ir jamaikiešu [[vieglatlētika|vieglatlēts]] — sprinteris, [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordists]] [[100 m]] un [[200 m]] sprinta distancēs, kā arī īsā sprinta stafetē. Kopā [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] un [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionātos]] U. Bolts ir izcīnījis 16 zelta medaļas, kas padara viņu par vienu no veiksmīgākajiem vieglatlētiem vēsturē.

sentences: '''Gregoriskie dziedājumi''' pamatā izpaužas kā '''gregoriskais korālis'''. Korāļi parasti ir vienbalsīgas [[liturģija|liturģiskas]] dziesmas, kas izpaužas galvenokārt Rietumu [[kristietība|kristietībā]]. Tā plašais dziedājumu [[repertuārs]] ir vecākais zināmais [[mūzika]]s repertuārs, kura attīstību saista ar 9. un 10. gadsimtu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Front Page''
| operators =
| attēls = Front page movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Billijs Vailders]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Lemons]]
* [[Volters Matau]]
* [[Vinsents Gardenija]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Allens Gārfīlds]]
* [[Deivids Veins]]
* [[Čārlzs Dērnings]]
* [[Ostins Pendltons]]
* [[Kerola Bērneta]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Front Page''
| studija = ''[[Universal Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Universal Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1974|12|18}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Front Page''''' ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnā [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Billijs Vailders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Lemons]], [[Volters Matau]], [[Vinsents Gerdenija]], [[Sūzana Sarandona]], [[Allens Gārfīlds]], [[Deivids Veins]], [[Čārlzs Dērnings]], [[Ostins Pendltons]] un [[Kerola Bērneta]]. Filma balstīta uz [[Bens Hekts|Bena Hekta]] un [[Čārlzs Makartūrs|Čārlza Makartūra]] tāda paša nosaukuma 1928. gada lugu. Šī ir jau trešā lugas filmas adaptācija pēc [[Luiss Mailstouns|Luisa Mailstouna]] tāda paša nosaukuma [[The Front Page (1931. gada filma)|1931. gada filmas]] un [[Hauards Hokss|Hauarda Hoksa]] 1940. gada filmas "[[Viņa meitene Piektdiene]]".

sentences:
{{notiek kosmolidojums}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = SES-1
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''SES''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[Star-2|Star-2.4]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[SES World Skies]], {{NED}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Orbital Sciences Corporation|Orbital Sciences]], {{USA}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|4|24|SK}} 11:19:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Proton-M/Briz-M]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]], {{KAZ}}
| Starta_laukums         =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2010-016A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 3170 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 101° R
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                =
| KA_nāk                 = [[SES-3]]
}}
'''SES-1''' ir [[Nīderlande|Nīderlandē]] bāzētās kompānijas [[SES World Skies]] [[sakaru pavadonis]]. Kosmisko aparātu palaida {{dat|2010|4|24||bez}} ar nesējraķeti [[Proton-M/Briz-M]]. ''SES-2'' sniedz sakaru pakalpojumus [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] teritorijā un [[Karību reģions|Karību reģionā]]. To izgatavojusi kompānija [[Orbital Sciences Corporation]].

sentences:
[[2. autobusu maršruts (Daugavpils)|2]]{{·}} [[3. autobusu maršruts (Daugavpils)|3]]{{·}} [[3B. autobusu maršruts (Daugavpils)|3B]]{{·}} [[3C. autobusu maršruts (Daugavpils)|3C]]{{·}} [[4. autobusu maršruts (Daugavpils)|4]]{{·}} [[5. autobusu maršruts (Daugavpils)|5]]{{·}} [[6. autobusu maršruts (Daugavpils)|6]]{{·}} [[7. autobusu maršruts (Daugavpils)|7]]{{·}} [[7B. autobusu maršruts (Daugavpils)|7B]]{{·}} [[8. autobusu maršruts (Daugavpils)|8]]{{·}} [[10. autobusu maršruts (Daugavpils)|10]]{{·}} [[10A. minibusu maršruts (Daugavpils)|10A]]{{·}} [[11. autobusu maršruts (Daugavpils)|11]]{{·}} [[12. autobusu maršruts (Daugavpils)|12]]{{·}} [[13. autobusu maršruts (Daugavpils)|13]]{{·}} [[13A. minibusu maršruts (Daugavpils)|13A]]{{·}}[[15. autobusu maršruts (Daugavpils)|15]]{{·}} [[16. autobusu maršruts (Daugavpils)|16]]{{·}} [[17. autobusu maršruts (Daugavpils)|17]]{{·}} [[17A. autobusu maršruts (Daugavpils)|17A]]{{·}} [[18. autobusu maršruts (Daugavpils)|18]]{{·}} [[19. autobusu maršruts (Daugavpils)|19]]{{·}} [[20. autobusu maršruts (Daugavpils)|20]]{{·}} [[20A. autobusu maršruts (Daugavpils)|20A]]{{·}} [[20A/2. autobusu maršruts (Daugavpils)|20A/2]]{{·}} [[20B. autobusu maršruts (Daugavpils)|20B]]{{·}} [[21. autobusu maršruts (Daugavpils)|21]]{{·}} [[22. autobusu maršruts (Daugavpils)|22]]{{·}} [[23. autobusu maršruts (Daugavpils)|23]]{{·}} [[24. autobusu maršruts (Daugavpils)|24]] {{·}} [[26. autobusu maršruts (Daugavpils)|26]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences: '''Bezvējš''' ir [[laikapstākļi]], kad [[vējš]] vai nu nepūš nemaz, vai arī tā ātrums ir mazāks par 0,5 m/s. Šādu vēju cilvēks nevar sajust, tāpēc viņam šķiet, ka vēja nav nemaz. Visbiežāk bezvējš novērojams pie [[ekvators|ekvatora]], kur beidz pūst [[pasāti]], kā arī [[Sibīrija]]s austrumdaļā [[ziema|ziemā]]. Tur vēja ātrums var būt tikai 0—0,2 m/s. Bieži vien bezvējš ir naktīs, no rīta un vakarā. Bezvējš no pavisam niecīga vēja (vēja vēsmas) atšķiras ar to, ka pilnīgā bezvējā cilvēks stāvot nevar sajust, ka pūš vējš, no skursteņiem dūmi ceļas augšup vertikāli vai arī tos nepūš prom, koku lapas nekustas, [[upe|upēs]] vai [[ezers|ezeros]] nav viļņu.

sentences: '''Kālis''' ir sakņu dārzenis, kas attīstās ''Brassica napus'' pasugas augiem. Kālis ir ļoti tuvi radniecīgs ar [[Rapsis|rapsi]], kas ir cita ''Brassica napus'' pasuga''.'' Kāļi radās kā [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīds]] starp [[Dārza kāposts|kāpostiem]] (''Brassica oleracea'') un [[Rācenis|rāceņiem]] (''Brassica rapa''). To saknes tiek plaši lietotas uzturā un arī lapas ir ēdamas. Gan saknes, gan lapas izmanto arī kā [[Mājlops|mājlopu]] barību.

sentences: '''Juglas mežs''' ir mežs [[Rīga|Rīgā]] starp [[Mežciems (Rīga)|Mežciemu]], [[Brekši]]em un [[Jugla (Rīga)|Juglu]], dienvidos robežojas ar [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagastu]]. Meža tuvumā atrodas vairākas ārstniecības iestādes, [[Rīgas Ezerkrastu vidusskola]], [[Biķeru kapi]] un [[Rīgas Sv. Katrīnas Biķeru baznīca]]. Cauri mežam tek [[Piķurga]].

sentences: '''Postmodernisms''' ({{val-la|post}} - pēc ''modo'' - nupat) ir visaptveroša [[humanitārās zinātnes|humanitāro zinātņu]] kustība, kam galvenokārt raksturīga [[objektivitāte|objektīvās]] [[patiesība]]s un [[metanaratīvs|metanaratīva]] noliegšana. Tas ir vispārīgs apzīmējums 20. gadsimta beigu pārmaiņām [[Rietumu pasaule|Rietumu kultūras]] un filozofiskajā apziņā, kurām raksturīgs [[Modernisms|modernitātes]] vērtību noliegums.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.letonika.lv/literatura/section.aspx?f=1&id=3112794|title= Postmodernisms|accessdate=2016-01-16 |work= |publisher= tilde.lv|date= }}</ref> "Mūsu pašreizējā kultūra ir cinisms un ironija - jebkas dzīvotspējīgs, katrā ziņā jebkurš mēģinājums paust kādu ideālu novīst to spozmē", tā postmodernismu apraksta Svens Birkerts.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.diena.lv/arhivs/intelekts-11227396|title= Intelekts|accessdate=2016-01-16 |last= Misiņa|first= Māra|coauthors= |date= 2002-01-25|work= |publisher= Diena(Laikraksts)}}</ref>

sentences: Šajā lapā tiek apkopota informācija par '''Vikipēdijas palīdzības sadaļas sakopšanu'''.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Gregors II
| vārds_orģ           = ''Gregorius II''
| attēls              = Pope Gregory II.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|715|5|19|N}}
| term_beigas         = {{dat|731|2|11|N}}
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|669}}
| dzim_vieta          = [[Roma]]
| mir_dati            = {{dat|731|2|11}}
| mir_vieta           = [[Roma]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Pāvests Gregors II''' ({{val|la|Gregorius II}}; dzimis {{dat|669}}, miris {{dat|731|2|11}}) bija [[Romas pāvestu uzskaitījums|Romas bīskaps]] no 715. gada maija līdz nāvei 731. gadā un līdz ar to [[katolisms|katolisma]] tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no [[Romas pāvests|Romas pāvestiem]].

sentences:
'''Starptautiskā meteoroloģijas diena''' ({{val-en|World Meteorological Day}}, {{val-es|Día Meteorológico Mundial}}, {{val-fr|Journée météorologique mondiale}}) tiek svinēta katru gadu [[23. marts|23. martā]] no 1961. gada. Tā ir diena, kad 1950. gadā tika izveidota [[Pasaules Meteoroloģijas Organizācija]]. Organizācija rīko atbilstošus propagandējošus pasākumus. Katru gadu tiek sastādīta attiecīgā gada svētku tematika:
* 2009. gads — [[Laikapstākļi]], [[klimats]] un [[gaiss]], kuru elpojam
* 2008. gads — Mūsu planētas novērojumi labākai nākotnei
* 2007. gads — Polārā meteoroloģija: globālo iedarbību sapratne
* 2006. gads — Dabas stihiju bīstamības novēŗšana un seku likvidēšana
* 2005. gads — Laikapstākļi, klimats, ūdens un intensīva attīstība
* 2004. gads — Laikapstākļi, klimats un ūdens informācijas laikmetā
* 2003. gads — Mūsu nākotnes klimats

sentences: '''Sāknēšanas programma''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Boot loader'', [[krievu valoda|krievu]]: ''программа самозагрузки'') ir īsa programma, kas pastāvīgi glabājas datora energoneatkarīgajā atmiņā un kas vajadzības gadījumā no lasāmatmiņas [[operatīvā atmiņa|operatīvajā atmiņā]] izsauc uzdevumu risināšanas vadības sistēmu (piemēram, [[operētājsistēma|operētājsistēmu]]) vai tās ielādes programmu.

sentences:
{{catmore|Amīdi}}
[[Kategorija:Organiskās vielas]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Ūdeņradis]]

sentences: '''Visums''' jeb '''Universs''' ir viss [[laiktelpa]]s [[kontinuums]], kurā mēs pastāvam, ieskaitot visu tajā atrodošos [[matērija|matēriju]] un [[enerģija|enerģiju]]. Citā definējumā tā ir laiktelpas daļa, ko jebkādiem cilvēkam pieejamiem līdzekļiem iespējams novērot ('''Metagalaktika'''). Līdz aptuveni [[20. gadsimts|20. gadsimta]] vidum populārāka bija pirmā no šīm [[definīcija|definīcijām]], taču tagad ar terminu '''novērojamais Visums''' saprot tieši otro definīciju, jo nav iespējams [[eksperiments|eksperimentāli]] pārbaudīt, vai tas, kas atrodas aiz novērojamās [[laiktelpa]]s robežām, atbilst paredzējumiem. Tam nav arī nozīmes [[fizika]]s teoriju izveidē. Ar Visuma [[pētniecība|pētniecību]] nodarbojas [[kosmoloģija]], kas attīstījusies no fizikas un [[astronomija]]s. Teorētiskās kosmoloģijas pārstāvji uzskata, ka šādi ierobežojumi nepastāv vai tos iespējams bez nopietnām sekām pārkāpt, savukārt novērošanas kosmoloģijas pārstāvji uzsver, ka pilnīgi novērojumi nav iespējami, ja fizika vēlas saglabāt vismaz salīdzinošu [[objektivitāte|objektivitāti]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Cilvēka galvaskauss |
  Latin        = Cranium |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray190.png |
  Caption      = |
  Image2       = Gray188.png|
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds            = Jegors Ļetovs
| Attēls           = Egor Letov 2000-11-04 Nuernberg.jpg
| Att_izm          =
| Apraksts         = Jegors Ļetovs 2000. gadā
| Fons             = solists
| Dz_vārds         = Jegors Ļetovs
| Pseidonīms       =
| Dzimis           = {{dat|1964|9|10}}
| Miris            = {{miršanas datums un vecums|2008|2|19|1964|9|10}}
| Vieta_dz         = [[Omska]], [[Krievijas PFSR]] {{USSR}}<br />(tagad {{RUS}})
| Instrumenti      = balss, ģitāra, basģitāra, bungas
| Žanrs            = [[pankroks]]
| Nodarbošanās     = [[solists|dziedātājs]], ģitārists
| Gadi             = [[1984]] - [[2008. gads|2008]]
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī    =
| Mlapa            = [http://www.gr-oborona.info/ gr-oborona.info]
| Dzimums          = V
}}
'''Jegors Ļetovs''' ({{val-ru| Егор  Летов}}; dzimis {{dat|1964|9|10}} [[Omska|Omskā]], miris {{dat|2008|2|19}} turpat) bija [[krievi|krievu]] [[pankroks|pankroka]] [[mūzika|mūziķis]] un [[Nacionālboļševiku partija]]s pamatlicējs. Ļetovs bija pankroka grupas [[Graždanskaja oborona]] pamatlicējs un līderis.

sentences: {{cita nozīme|fiziku|orientēšanās sportu|Magnēts (orientēšanās sacensības)}}

sentences: '''Grūtniecības periods''' ir laika intervāls, kurā [[zīdītājs|zīdītāji]] iznēsā [[embrijs|embriju]]. Tas ir laika intervāls no [[ieņemšana]]s brīža līdz [[dzimšana]]s brīdim. Dažādiem zīdītājiem šis periods ir atšķirīgs, piemēram, [[trusis|trušiem]] grūtniecības periods ir 33 dienas, bet [[ziloņi]]em — no 600 līdz pat 660 dienām.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Sodankiles ģeofiziskā observatorija
| oriģinālnosaukums    = ''Sodankylän geofysiikan observatorio''
| attēls               = EISCAT Sodankylä radar.JPG
| paraksts             = EISCAT radara antena observatorijā
| karte                = Somija#Arktika
 |relief = jā
| map_label            = SGO
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{FIN}}
| latd=67| latm=22| lats= | latNS=N
| longd=26| longm=38| longs= | longEW=E
| novietojums          = [[Sodankile]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1913
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Oulu universitāte]]
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 180
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Austrumeiropas laiks|EET]] (UTC+2)
| mājaslapa            = www.sgo.fi
}}
'''Sodankiles ģeofiziskā observatorija''' ({{val|fi|Sodankylän geofysiikan observatorio}}, SGO) ir [[Somija]]s pētniecības centrs [[Arktika|Arktikā]]. Atrodas Tehtelē (''Tähtelä'') {{nobr|6 km}} uz dienvidiem no [[Sodankile]]s ciema [[Lapzeme]]s reģionā [[Kitinena]]s upes krastā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolass Steno
|     vārds_orig = Nicolaus Stenonis
|         attēls = Portrait of Nicolas Stenonus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1638
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kopenhāgena]], {{DEN}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1686
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 05
|        m_vieta = [[Šverīne]], [[Mēklenburgas-Šverīnes hercogiste]] (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[ģeoloģija|ģeologs]], [[anatomija|anatoms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=120|ipa=628|unicode=U+0274|ipa-image=Xsampa-Nslash.png|xsampa=N\|kirshenbaum=n"|sound=uvular nasal.ogg}}
'''Uvulārs nazāls līdzskanis''' sastopams nedaudzās [[Mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]]. [[IPA|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] simbols šai skaņai ir {{IPA|ɴ}}, attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>N\</tt>.

sentences: '''Vulva''' ({{val|la|vulva}}) ir [[sieviete]]s ārējā jeb redzamā [[reproduktīvā sistēma|dzimumorgānu]] daļa. Šo terminu attiecina ne tikai uz sieviešu dzimumorgāniem, bet vispārēji arī uz citu [[zīdītāji|zīdītāju]] mātīšu dzimumorgāniem. Vulvu veido [[kaunuma lūpas]] (''labia'') un [[klitors]]. Cilvēku anatomijā, nevis dzīvnieku anatomijā, pie vulvas pieskaita arī [[maksts priekštelpa|maksts priekštelpu]] (''vestibulum vaginae''). [[Urīnizvadkanāls]] no [[urīnpūslis|urīnpūšļa]] noslēdzas vulvā, arī [[maksts]] savieno vulvu ar [[dzemde|dzemdi]]. Vulva ir dzimumorgāna zinātniskais nosaukums; bieži vien tā tiek saukta citādos vārdos, kas ir nepieklājīgi, rupji vai erotiski.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''GX5''
| Nosaukums_orig         = ''Inmarsat-5 F5''
| Attēls                 = Satellite Inmarsat GX5.jpg
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Inmarsat]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Spacebus-4000B2]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Inmarsat]]'', {{GBR}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Thales Alenia Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2019
| Starts                 = {{dat|2019|11|26|SK}} 21:23 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Ariane 5 ECA]]'', {{FRA}}
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_laukums         = ''ELA-3''
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[TIBA 1]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 16 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 4007 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 11° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Hellas-Sat 3 / Inmarsat S EAN|Inmarsat S EAN]]''
| KA_nāk                 = ''[[Inmarsat-6 F1]]''
}}
'''''GX5''''' jeb '''''Inmarsat-5 F5''''' ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēta uzņēmuma ''[[Inmarsat]]'' piektās paaudzes ''Global Xpress'' [[sakaru pavadonis]]. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Eiropā un Vidējos Austrumos. Pavadonis tika palaists 2019. gada decembrī un ievadīts [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir Edward Appleton
| attēls =Appleton.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =6
| dz_vieta =[[Bredforda]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1965
| m_mēnesis=4
| m_diena=21
| m_vieta =[[Edinburga]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]],
[[Edinburgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]], [[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[jonosfēra]]s pētījumi
| apbalvojumi =1947. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}

sentences: '''Datīvs''' ({{val|el|ἡ δοτικὴ πτῶσις}}, {{val|la|casus dativus}}) ir [[locījums]], kas norāda, ka kaut kas tiek dots. Tas atbild uz jautājumu ''kam?''.

sentences: '''Tehniskais progress''' ir tāda [[tehnika]]s vai [[tehnoloģija]]s pilnveidošanās, kuras rezultātā, atkarībā no konkrētās jomas, pieaug [[ražošana]]s vai pakalpojumu sniegšanas efektivitāte, vai tiek sasniegts kāds cits pozitīvs efekts tautsaimniecībā vai sabiedrībā. Tehniskais progress var attīstīties pakāpeniski - evolūcijas veidā, vai radikāli, kā [[tehniskā revolūcija]] (tehniskais apvērsums). Kā vienā, tā otrā gadījumā progresa pamatā ir [[inovācija]]. Parasti evolucionārā un revolucionārā tehniskā progresa fāzes secīgi mainās - pēc tehniska apvērsuma seko ilgāka pakāpeniskas tehnikas un tehnoloģijas pilnveidošanās fāze, līdz nobriest priekšnosacījumi jaunam tehniskam apvērsumam. Rezultātā tehniskais progress attīstās nelineāri, viļņveidīgi, jeb [[Tehnoloģiskais cikls|tehnoloģisko ciklu]] veidā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Seklais kaps
| operators =
| attēls = Shallow Grave 1994 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Denijs Boils]]
| producents = [[Endrū Makdonalds (producents)|Endrū Makdonalds]]
| scenārijs = [[Džons Hodžs]]
| aktieri = * [[Kerija Foksa]]
* [[Kristofers Eklstons]]
* [[Jūens Makgregors]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Shallow Grave''
| studija = * ''PolyGram Filmed Entertainment''
* ''Channel 4 Films''
* ''Glasgow Film Fund''
* ''Figment Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Rank Film Distributors''
| izdošana = {{Filmas datums|1994|5|17|[[Kannu kinofestivāls]]|1995|1|6|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jpbox-office.com/fichfilm.php?id=4001|title=SHALLOW GRAVE (1995) |publisher=JP's Box-Office |accessdate= {{dat|2022|6|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Seklais kaps"''' ({{Val|en|Shallow Grave}}) ir 1994. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] melnās komēdijas kriminālfilma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerija Foksa]], [[Kristofers Eklstons]] un [[Jūens Makgregors]]. "Seklais kaps" ir Boila pirmā režisētā filma.

sentences:
kažoki]]
'''Kažokāda''' ir nonāvēta kažokzvēra vai cita [[dzīvnieks|dzīvnieka]] (parasti [[zīdītāji|zīdītāja]]) [[āda]], kurai ir biezs [[mati|apmatojums]] un kuru pēc īpašas apstrādes izmanto [[apģērbs|apģērba]], piemēram, kažoku, apkakļu un cepuru izgatavošanai.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=ka%C5%BEok%C4%81da Latviešu valodas skaidrojošā vārdnīca]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=ka%C5%BEok%C4%81da |title=Latviešu valodas vārdnīca |access-date={{dat|2012|03|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305094621/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=ka%C5%BEok%C4%81da |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Smitss''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Prizmāna struktūrformulas

Prizmāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = tetraciklo[2.2.0.02,6.03,5]heksāns,
Ladenburga benzols
|           CAS numurs = 650-42-0
|      ķīmiskā formula = C6H6
|              molmasa = 78,1
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Prizmāns''' jeb '''Ladenburga benzols''' (C6H6) ir viens no eksotiskajiem [[benzols|benzola]] [[izomērs|izomēriem]]. Tas ir piesātināts tetraciklisks ogļūdeņradis — tetracikloheksāns, kura molekulai ir trijstūra [[prizma]]s forma, kas atspoguļota vielas pieņemtajā triviālajā nosaukumā. Prizmāns ir bezkrāsains, eksplozīvs šķidrums.

sentences: Datorikā '''virtuālā mašīna''' ir datorsistēmas emulācija. Virtuālās mašīnas ir balstītas [[Datora arhitektūra|datoru arhitektūrās]] un nodrošina fiziska datora funkcionalitāti. To izveidei var lietot specializētu aparatūru, programmatūru vai to kombināciju.

sentences:
[[Kategorija:Valkas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Čārlzs Borhards''' (''Charles Borchardt'', 1834—1892), īstajā vārdā '''Kārlis Amands Borhards''' (''Carl Amandus Borchardt'') bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] fotogrāfs. Arī viņa brāļi [[Roberts Borhards|Roberts Mihaels Borhards]] (1830–1910) un [[Gothards Ferdinands Borhards]] (1836–1885) bija fotogrāfi.

sentences: '''Zēmana—Doplera attēlveidošana''' [[astrofizika|astrofizikā]] ir tehnisks paņēmiens, kuru izmanto, lai iegūtu [[zvaigznes|zvaigžņu]] magnētiskā lauka virsmas [[karte]]s. Šajā metodē tiek noteikta [[spektrāllīnija|spektrāllīniju]] šķelšanās, kas novērojama, ja zvaigzne atrodas [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]]. Tas ir tā saucamais [[Zēmana efekts]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Leimanzu pagasts}}
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Biržu pagasts]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences: '''Strūklas sūknis''' ir ierīce šķidrumu vai gāzu pievadīšanai (inžektors) vai nosūkšanai (ežektors), vai arī hidromaisījumu transportēšanai (hidroelevators) ar šķidruma, tvaika vai gāzes strūklas palīdzību.

sentences:
{{navbox
|name = Siņdzjana
|title = [[Siņdzjanas Uiguru autonomais reģions|Siņdzjanas Uiguru autonomā reģiona]] prefektūras līmeņa administratīvās vienības
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|group1 = Prefektūras līmeņa pilsēta
|list1 =
* [[Hami]]
* [[Karamaja]]
* [[Turpana]]
* '''[[Urumči]]'''
|group2 = Prefektūra
|list2 =
* [[Aksu prefektūra]]
* [[Hotanas prefektūra]]
* [[Kašgaras prefektūra]]
|group3 = Autonomā prefektūra
|list3 =
* [[Bortalas Mongoļu autonomā prefektūra]]
* [[Bajingolinas Mongoļu autonomā prefektūra]]
* [[Čandzji Hueju autonomā prefektūra]]
* [[Ili Kazahu autonomā prefektūra]]
* [[Kizilsū Kirgīzu autonomā prefektūra]]
|group4 = Subordinēta prefektūra
(pakļauta Ili Kazahu autonomajai prefektūrai)
|list4 =
* [[Tačenas prefektūra]]
* [[Altaja prefektūra]]
| below = Provinces tiešās pārvaldības pilsētas: [[Šihedzi]], [[Arala]], [[Tumšuka]], [[Udzjacjui]], [[Beituņa]], [[Tiemeņguaņa]], [[Šuanhe]], [[Kodala]], [[Kuņju]], [[Hujanhe]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Siņdzjana]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jānis Rācenis
|     vārds_orig =
|         attēls = Janis Racenis.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1915
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Erlangenes Universitāte]]
|        zinātne = [[entomoloģija]]
|     sasniegumi =
}}

sentences: '''Nernsta vienādojums''' elektroķīmijā ir [[vienādojums]], ko var izmantot (kopā ar citu informāciju), lai noteiktu [[elektroķīmiskās šūnas potenciāls|elektroķīmiskās šūnas potenciālu]]. To var arī izmantot, lai noteiktu kopējo [[Spriegums|spriegumu]] (EDS) arī [[akumulators|akumulatoram]], kas sastāv no vairākām elektroķīmiskajām šūnām. Tas ir nosaukts par godu vācu fizikālķīmiķim, kurš pirmais formulēja to, [[Valters Hermanis Nernsts|Valteram Hermanim Nernstam]].

sentences:
{{Infobox medical condition (new)
| name          = Uzmanības deficīta un hiperaktivitātes sindroms
| risks         = Radinieki ar UDHS vai UDHS simptomiem, alkohola vai nikotīna lietošana grūtniecības laikā
| frequency     = 84,7 miljoni cilvēku visā pasaulē (2019)
| prognosis     = Bērniem simptomi ar laiku mēdz mazināties, taču pusē gadījumu paliek visu dzīvi.
Pieaugušo UDHS ir hroniski, visu dzīvi esoši nervu sistēmas attīstības traucējumi.
| medication    = [[Stimulanti]], [[metilfenidāts]], [[amfetamīns]], [[atomoksetīns]], [[guanfacīns]], [[klonidīns]], [[antidepresanti]]
| treatment     = [[Psihoterapija]], dzīvesveida izmaiņas, medikamenti
| prevention    =
| differential  = Cilvēks ar augstu aktivitāti, mācīšanās traucējumi, augļa alkohola sindroms, bipolārie traucējumi.
| diagnosis     = Pamatojoties uz simptomiem, kad citi iespējamie cēloņi tiek izslēgti.
| causes        = Iedzimta mazjutība uz dofamīnu un vides faktori, retos gadījumos galvas trauma
| image         = Primary Laos2.jpg
| duration      = Aptuveni pusē gadījumu bērnībā vai pusaudžu gados atklāts UDHS saglabājas visu dzīvi.
| onset         = Pirms 6 vai 12 gadu vecuma
| complications = Grūtības mācībās, darbā, sociālās attiecībās. Paaugstināts nelaimes gadījumu, atkarību, noziedzības, bezdarba un priekšlaicīgas nāves risks.
| symptoms      = Neuzmanība, pārlieku liela fiziska un mentāla aktivitāte, impulsīva uzvedība, grūtības kontrolēt emocijas, grūtības ar nestimulējošu darbu uzsākšanu, veikšanu un pabeigšanu.
| synonyms      = Uzmanības deficīta sindroms, hiperkinētiskie traucējumi, uzmanības un aktivitātes traucējumi, uzmanības deficīta hiperaktivitātes traucējumi, UDHS, ADHD
| field         = [[Psihiatrija]], [[neiroloģija]]
| alt           = Attēls ar bērniem
| caption       = Cilvēkiem ar UDHS ir grūtāk koncentrēties un pabeigt darbus, piemēram, skolā vai darbā.
| deaths        =
}}{{Laba raksta kandidāts}}
'''Uzmanības deficīta un hiperaktivitātes sindroms''' ('''UDHS'''), jeb '''uzmanības deficīta hiperaktivitātes traucējumi (UDHT)''' ({{val|en|attention deficit hyperactivity disorder}} (''ADHD'')) ir nervu sistēmas attīstības traucējumi, kuriem raksturīga vecumam neatbilstoša neuzmanība, hiperaktivitāte un impulsivitāte.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://adhdeurope.eu/adhd/|title=ADHD|website=ADHD Europe|access-date=2021-07-06|date=2020-08-15|language=en-GB}}</ref> UDHS parasti izraisa samazināta atalgojuma [[neiromediatori|neiromediatora]] [[Dofamīns|dofamīna]] un darbības mobilizācijas neiromediatora [[Noradrenalīns|noradrenalīna]] aktivitāte smadzenēs. Cilvēkiem ar UDHS novērojama arī aizkavēta attīstība smadzeņu reģionos, kas atbild par emociju un uzvedības kontroli.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Rubia|first=Katya|date=2018-03-29|title=Cognitive Neuroscience of Attention Deficit Hyperactivity Disorder (ADHD) and Its Clinical Translation|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5884954/|journal=Frontiers in Human Neuroscience|volume=12|doi=10.3389/fnhum.2018.00100|issn=1662-5161|pmc=5884954|pmid=29651240}}</ref> Atkarībā no izmantotā psihiatrisko diagnožu klasifikatora, simptomiem kā vēlākais jābūt novērojamiem 6 vai 12 gadu vecumā un jāilgst vismaz 6 mēnešus, un jārada pierādāmus funkcionētspējas traucējumus vismaz divās dažādās vidēs (skolā, darbā vai mājās).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kostick|first=Karen M.|date=2017-09|title=ICD-10-CM Coding for Attention-Deficit/Hyperactivity Disorder (ADHD)|url=http://bok.ahima.org/doc?oid=302255|journal=Journal of AHIMA|language=en|volume=88|issue=9|pages=56–59}}</ref> Pretēji plaši izplatītajiem pieņēmumiem, ka UDHS skar tikai hiperaktīvus zēnus, UDHS ir sastopams abu dzimumu un visu vecumu cilvēkiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://adhd-institute.com/burden-of-adhd/epidemiology/|title=ADHD Epidemiology|website=ADHD Institute|access-date=2021-07-06|language=en-GB}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Laidu pagasts
| karte             = Laidu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Laidu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Laidu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Laidi
| platība           = 114,97
| iedzīvotāji       = 1119<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1119 / 115 round 1}}
| izveidots         = 1954
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}
'''Laidu pagasts''' ir viena no [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] administratīvajām teritorijām. Tas robežojas ar sava novada [[Turlavas pagasts|Turlavas]], [[Snēpeles pagasts|Snēpeles]], [[Raņķu pagasts|Raņķu]] un [[Rudbāržu pagasts|Rudbāržu]] pagastiem un [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] [[Kazdangas pagasts|Kazdangas]] pagastu.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas dabas pieminekļi|Avoti]]
[[Kategorija:Avoti]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 93
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 22
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Np
|             atommasa = [237]
|   valences elektroni = [Rn]5f46d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ar [[niķelis|niķeli]] pārklāta neptūnija sfēra un neptūnija savienojumu krāsa dažādās oksidēšanas pakāpēs
|  oksidēšanas pakāpes = +3, +4, '''+5''', +6, +7
|  elektronegativitāte = 1,36
|              blīvums = 20 450
|  kušanas temperatūra = 912 K (639 °C)
| viršanas temperatūra = 4447 K (4174 °C)
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sergejs Bubka
 |      vārds_orig = ''Сергій Бубка''
 |          attēls = Sergei Bubka (2007) cropped.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = S. Bubka 2007. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1963|12|4}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Vorošilovgrada}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{UKR}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 80 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[Kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk = [[1981]]
 |        kar_beig = [[2001. gads|2001]]
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 3 ([[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988]], [[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]])
 |            pc-a = 6 ([[1983. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1983]], [[1987. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1987]], [[1991. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1991]], [[1993. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1993]], [[1995. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1995]], [[1997. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1997]])
 |            pc-t = 4 ([[1985. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|1985]], [[1987. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|1987]], [[1991. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|1991]], [[1995. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|1995]])
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 = 6,14 m
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 = 6,15 m
 |           PR2_d = Kārtslēkšana (telpas)
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Sergejs Bubka''' jeb '''Serhijs Bubka''' ({{val|uk|Сергій Назарович Бубка}}; {{val|ru|Сергей Назарович Бубка}}; dzimis {{dat|1963|12|4}} [[Vorošilovgrada|Vorošilovgradā]], [[Ukrainas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir bijušais [[Ukraina|ukraiņu]] [[vieglatlētika|vieglatlēts]], startējis [[kārtslēkšana]]s sacensībās. S. Bubka profesionāli ar kārtslēkšanu nodarbojās un startēja sacensībās laika posmā no 1981. līdz 2001. gadam. Līdz 1991. gadam pārstāvēja [[Padomju Savienība|PSRS]]. Viņš bija pasaules rekorda īpašnieks stadionā (6,14 m), bijis arī rekordists telpās (6,15 m). Kopumā uzstādījis 35 pasaules rekordus (17 stadionā un 18 telpās).<ref>[http://news.bbc.co.uk/sport2/low/athletics/1153086.stm Bubka says farewell] {{en ikona}}</ref><ref>[http://www.iaaf.org/statistics/toplists/inout=i/age=n/season=0/sex=M/all=y/legal=A/disc=PV/detail.html Top Lists: Pole Vault (Indoor)] {{en ikona}}</ref><ref>[http://www.iaaf.org/statistics/toplists/inout=o/age=n/season=0/sex=M/all=y/legal=A/disc=PV/detail.html Top Lists: Pole Vault (Outdoor)] {{en ikona}}</ref> Pirmais vīrietis pasaulē, kas spējis pārvarēt 6,10 m augstumā novietotu latiņu, tāpat bijis pirmais, kas pārvarējis 6,00 m atzīmi, kopumā 6 metru atzīmi ir pārvarējis 45 sacensībās. [[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988. gada Seulas vasaras olimpisko spēļu]] čempions, seškārtējs [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|pasaules čempions]] ([[1983. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1983]], [[1987. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1987]], [[1991. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1991]], [[1993. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1993]], [[1995. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1995]], [[1997. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1997]]). PSRS Nopelniem bagātais sporta meistars (1983). Vairākkārt ticis atzīts par labāko vieglatlētu pasaulē.<ref>[http://www.olympic.org/uk/organisation/ioc/members/bio_uk.asp?id=103 Mr. Sergey BUBKA] {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Endorfīni''' ("endogēnie morfīni") ir [[opioīdi|opioīdu]] [[peptīds|peptīdi]], kas darbojas kā [[neiromediatori]]. Tie izstrādājas [[neirons|neironos]] [[sports|sporta]] un citu fizisku aktivitāšu laikā, [[satraukums|satraukumā]], [[sāpes|sāpēs]], [[kapsaicīns|asu ēdienu ēšanā]], [[mīlestība|mīlestībā]] un [[orgasms|orgasmā]]. Līdzīgi kā citas opioīdu grupas [[narkotikas|narkotiskās vielas]], piemēram, [[morfīns]], endorfīnu nonākšana smadzenēs rada [[analgēzija|analgēziju]], labsajūtu, arī [[eiforija|eiforiju]] un nomierinošu efektu.

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|Kūdra (nozīmju atdalīšana)|Kūdra}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Kūdra
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Kūdras stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Kūdras stacijas ēka 2021. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1951
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 1
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 1
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 55 | lats  = 43.29 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 32 | longs = 45.10 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Sloka (stacija)|Sloka]] (5 km)
 [[Ķemeri (stacija)|Ķemeri]] (4 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Vaivari (stacija)|Vaivari]] (8 km)
[[Smārde (stacija)|Smārde]] (14 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 40
}}

sentences: '''Ģeodēzija''' (no {{val|el|γεωδαισία}} — ‘zemes sadalīšana’) ir zinātne par Zemes mērīšanu, Zemes veidu, formu un lielumu. Ģeodēzija kā zinātne ir cieši saistīta ar daudzām zinātnes nozarēm, piemēram, [[matemātika|matemātiku]] un [[fizika|fiziku]], it sevišķi ar [[ģeofizika|ģeofiziku]]. Praktiskais ģeodēzijas uzdevums ir izdarīt mērījumus apvidū un to rezultātus izmantot dažādiem aprēķiniem, lai noteiktu attālumu, platību, augstumu, zemes darbu apjomu utt., vai arī zināmas zemes virsmas daļas samazināta attēla sastādīšanai ((zemes robežu un topogrāfiskie) plāni un [[karte]]s).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Le Daim''
| operators = Kantēns Dipjē
| attēls = Deerskin poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija
| režisors = [[Kantēns Dipjē]]
| producents =
| scenārijs = Kantēns Dipjē
| aktieri = * [[Žans Dižardēns]]
* [[Adele Enela]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Daim''
| studija = * ''Atelier de production''
* ''Arte Cinema''
* ''Nexus Factory''
* ''UMedia''
* ''uFund''
* ''Garidi Films''
| montāža = Kantēns Dipjē
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2019|5|15|[[Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2019|6|19|Francija}}
| ilgums = 77 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/daim-Le-(France)#tab=summary|title=Le daim (2019) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Le Daim''''' ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Francija]]s melnās komēdijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kantēns Dipjē]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Dižardēns]] un [[Adele Enela]].

sentences:
{{citas nozīmes|valsti Ziemeļamerikā|Kuba (nozīmju atdalīšana)|Kuba}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República de Cuba''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kubas Republika
|            valsts_nosaukums = Kuba
|               karoga_attēls = Flag of Cuba.svg
|            karoga_nosaukums = Kubas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Cuba.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kubas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Patria o Muerte ([[spāņu valoda|spāniski]])''
Tēvzeme vai nāve
|                valsts_himna = [[La Bayamesa]]
|               kartes_attēls = Cuba (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Havana]]
| latd=23 | latm=8 | latNS=N | longd=82 | longm=23 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
|             etniskās_grupas = 65,06% [[baltādainie]]
24,86% [[metisi]] un [[mulati]]
10,08% [[melnādainie]]
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Sociālistiska republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kubas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Miguels Diazs Kanels]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Kubas viceprezidenti|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 =  [[Salvador Valdés Mesa]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = no [[Spānija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1868|10|10}}
|       neatkarības_notikums2 = Izveidota republika
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1902|5|20}}
|       neatkarības_notikums3 = Revolūcija
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1959|1|1}}
|                 platība_km2 = 110 861
|               platība_rangs = 105.
|          iedzīvotāju_skaits = 11 239 004
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2015
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 78.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 102,3
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 104.
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 234,624 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2013
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 20 646
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,769
|                    HDI_gads = 2014
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 67.
|                        Gini = 38,00
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Kubas peso]]
|                valūtas_kods = CUP
|                  laika_zona = [[EST]]
|                  utc_offset = -5
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST = -4
|                      domēns = [[.cu]]
|              tālsarunu_kods = 53
|                iso_kods_num = 192
|              iso_kods_alfa2 = CU
|              iso_kods_alfa3 = CUB
}}
'''Kuba''' ({{val|es|Cuba}}), oficiāli '''Kubas Republika''' (''República de Cuba'') ir [[Sociālisms|sociālistiska]] salu valsts [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], aizņem [[Kuba (sala)|Kubas]] salu (piecpadsmitā lielākā sala pasaulē) [[Lielās Antiļu salas|Lielo Antiļu salu]] arhipelāgā, [[Huventuda]]s salu un vairākas mazākas saliņas.<ref>Kopš 1903. gada ASV kontrolē teritorija ap [[Guantanamo]] līci — Kuba no savas puses uzskata šo nomas līgumu par spēku zaudējušu un teritoriju par okupētu.</ref> No kontinenta to atdala Floridas jūras šaurums ziemeļos un Jukatanas jūras šaurums rietumos. Lielākā pilsēta un galvaspilsēta ir [[Havana]].

sentences:
".]]
'''Bozoni''' (no indiešu fiziķa [[Šatjendranats Boze|Šatjendranata Bozes]] uzvārda) ir [[elementārdaļiņas|daļiņas]] ar veselu [[spins|spina]] vērtību. Bozoni pakļaujas [[Bozes—Einšteina statistika]]i, kas nozīmē, ka vienā kvantu stāvoklī var atrasties neierobežots daudzums daļiņu. Tādēļ bozonus dēvē arī par "radiācijas daļiņām".

sentences: '''9. oktobris''' ir gada 282. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (283. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 83 dienas.

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Ponpejiešu valoda
|nativename=''Pohnpei''
|familycolor=Austronēziešu
|region=[[Ponpeja]]
|speakers=29 000
|fam1=[[Austronēziešu valodas|Austronēziešu]]
|fam2=[[Malajiešu-polinēziešu valodas|Malajiešu-polinēziešu]]
|fam3=[[Okeānijas valodas|Okeānijas]]
|fam4=[[Mikronēziešu valodas|Mikronēziešu]]
|fam5=Kodola mikronēziešu
|fam6=[[Čūkiešu-ponpejiešu valodas|Čūkiešu-ponpejiešu]]
|fam7=[[Ponpejiešu valodas|Ponpejiešu]]
 |nation        = {{FSM}}<br/>{{FM-PNI}}
|script=[[Latīņu alfabēts]] (ponpejiešu ortogrāfija)
 |iso1          = —
 |iso2          = pon
 |iso3          = pon
|image=}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ērgļu pagasts
| karte             = Ērgļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Ērgļu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ērgļu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Ērgļu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs2           = [[Ērgļi (Ērgļu pagasts)|Ērgļi]]
| platība           = 131,4
| iedzīvotāji       = 2 281<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|07|04||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 2281 / 131.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.ergli.lv
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
{{nosaukums slīprakstā}}
, Bulgārijā 2016. gadā]]
'''''OneCoin''''' ir [[Krāpšana|krāpnieciska]] [[tīkla mārketings|tīkla mārketinga]] shēma, ko kā [[kriptovalūta|kriptovalūtu]] reklamē [[Bulgārija|Bulgārijā]] bāzēti<ref name="BBC 2019-11-14" /> ārzonas uzņēmumi ''OneCoin Ltd'' (reģistrēts [[Dubaija|Dubaijā]]) un ''OneLife Network Ltd'' (reģistrēts [[Beliza|Belizā]]), ko 2014. gadā dibinājusi bulgāriete [[Ruža Ignatova]] sadarbībā ar Sebastianu Grīnvudu. Daudzas finanšu institūcijas un žurnālisti ''OneCoin'' ir klasificējuši kā [[Ponci shēma|Ponci shēmu]], un daudzās valstīs ir aizliegta tās darbība. [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] prokurori apgalvoja, ka šī shēma ir saistīta ar aptuveni 4 miljardu [[ASV dolārs|ASV dolāru]] izkrāpšanu visā pasaulē;<ref name="behindmlm 2019-01-23" /> pēc citiem datiem 15 miljardi eiro.<ref name="BBC 2019-11-24" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastā kukurūza
|           attēls =Zea_mays_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-283.jpg
|       att_izmērs = 200px
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|            ģints = Zea
|         ģints_lv = Kukurūzas
|             suga = Z. mays
|          suga_lv = Kukurūza
|         binomial = Zea mays
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Vidusamerika]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Nacionālais liberālisms''' ir [[Konservatīvais liberālisms|labējā liberālisma]] paveids ar [[Nacionālisms|nacionālistisku]] nostāju [[Iedzīvotāju migrācija|migrācijas]], [[Pilsonība|pilsonības]], [[Starptautiskās attiecības|starptautisko attiecību]] un [[Tirdzniecība|tirdzniecības]] jautājumos.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                     = Kirisimasi
 | official_name            = ''Kiritimati''
 | settlement_type          = [[atols]]
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Kiritimati-EO.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | pushpin_map              =
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  =   1 | latm  = 52 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 157 | longm = 24 | longs =  | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Kiribati}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 388.39
 | population_total         = 5586
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | timezone                 =
 | utc_offset               = +14
}}
'''Kirisimasi''' ({{val|gil|Kiritimati}} — ‘Ziemassvētki’) jeb '''Ziemsvētku sala''' ir [[atols]] [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], ietilpst [[Kiribati|Kiribati Republikā]] (valsts sastāv no 33 atoliem un salām). Šis ir pasaulē lielākais koraļļu atols (tā platība sasniedz 388 km{{sup|2}}), aizņem vairāk nekā 70% no visas valsts sauszemes teritorijas.

sentences:
(''Whiddy'' - angļu val.) Īrijā.]]
[[Image:SBM01.jpg|thumb|Peldošā platforma pie [[Putuvipe]]s (''Puthuvype'' - angļu val.), [[Koči (Indija)|Kočinā]], [[Indija|Indijā]].]]
'''Tauvošanās pie peldošās platformas''' ir kuģa pienākšanas un tā nostiprināšanas process pie jūrā noenkurotas pārkraušanas [[boja]]s, kura kalpo gan kā tauvošanās boja, gan arī kā savienojums ar [[Tankkuģis|tankkuģiem]], kuri iekrauj vai izkrauj gāzi vai šķidras kravas. Peldošās platformas veido savienojumu starp nekustīgo jūras dibenā novietoto kolektoru un viļņos šūpojošos tankkuģi. Platformas ir spējīgas apkalpot jebkuras tonnāžas kuģi, pat [[Naftas produktu tankkuģis#VLCC un ULCC|ļoti lielus jēlnaftas tankkuģus]] (''Very large crude carriers (VLCC)'' - angļu val.), ja nav citas iespējas.

sentences: '''Ciparvadība''' (arī '''datoru ciparvadība,''' parasti saukta par '''CNC''')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://termini.gov.lv/kolekcijas/15/skirklis/82671|title=Valsts valodas centra izstrādātie informācijas un komunikācijas tehnoloģiju termini: Numerical control|last=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls (Valsts valodas centrs)|website=https://termini.gov.lv/|access-date=2022-10-14}}</ref> ir mehāniskās apstrādes rīku (piemēram, tādu kā — [[Urbis|urbji]], [[virpa]]s, [[frēzmašīna]]s, [[Maršrutētājs|maršrutētāji]], [[3D drukāšana|3D printeri]]) automatizēta vadība. Vadības procesu īsteno [[dators]], balstoties uz ievadītajiem ciparu datiem. [[CNC iekārtas]] [[Apstrāde ar griešanu|apstrādā dažādus materiālus]] (visbiežāk — metālu, plastmasu, koku, bet arī keramiku un kompozītmateriālu) atbilstoši ievadītajām specifikācijām, ievērojot programmētas instrukcijas. CNC iekārtas darbojas bez manuāla operatora iesaistes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iso.org/obp/ui/#iso:std:iso:2806:ed-2:v1:en|title=ISO 2806:1994(en) Industrial automation systems — Numerical control of machines|website=www.iso.org|access-date=2022-10-14}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
{{Japāņu rakstība}}
'''Japāņu rakstība''' ir [[rakstība]], kuru lieto, rakstot tekstu [[japāņu valoda|japāņu valodā]]. Ir divi fonētiski [[alfabēts|alfabēti]] (hiragana un katakana), kā arī [[logogramma|logogrāfiskā]] sistēma [[kandži]] (漢字), kura ir savulaik aizgūta no [[Ķīna]]s.  Svešvārdus pieraksta, lietojot katakanas fonētisko alfabētu, bet [[Latīņu alfabēts|latīņu burtus]] reti lieto saīsinājumos (piemēram NATO) un kā dizaina elementu. Visus japāņu valodas vārdus ir iespējams pierakstīt kanā.

sentences: '''Pragmatisms''' ir [[filozofija|filozofiska]] tradīcija, kurā uzskata, ka [[teorija]] jāapvieno ar [[prakse|praksi]]. Tā izveidojās 19. gadsimta beigās, savu lielāko uzplaukumu sasniedza 20. gadsimtu sākumā. Pragmatismā tiek uzskatīts, ka teorijas lietderīgums ir balstīts tajā, kāds ir tās praktiskais pielietojums.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Zigrīda Eglīte
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1936
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 08
| dz_vieta = [[Daugavpils]], {{LAT}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| tautība = [[latviete]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1963-1993)
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| zinātne = [[Botānika]]
| sasniegumi = Latvijas staipekņu, kosu un paparžaugu flora. R., 2000.
}}

sentences:
{{Infobox Person
|vārds=Dens Hauels
|attēls=Daniel Howell Vidcon 2019 DSC0341 (cropped).jpg
|dz_dat_alt=1991. gada 11. jūnijs
|dzīves_vieta=Londona
|pilsonība=Brits
|vārds_orig=''Dan Howell''}}
'''Daniels Džeimss <nowiki>''Dens''</nowiki>''' '''Hauels''' ({{val|en|Daniel James <nowiki>''Dan''</nowiki> Howell}}; dzimis [[1991. gads|1991.]] gada [[11. jūnijs|11. jūnijā]]) ir britu video blogeris un radio BBC Radio 1 raidījuma <nowiki>''Dens un Fils'' (''</nowiki>''Dan and Phil<nowiki>''</nowiki>'') vadītājs. Viņš plašāk ir pazīstams ar savu ''[[Youtube]]'' kanālu ''danisnotonfire''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/user/danisnotonfire|title=Daniel Howell - YouTube|website=www.youtube.com}}</ref> (pašlaik nomainījis uz [https://www.youtube.com/channel/UCGjylN-4QCpn8XJ1uY-UOgA DanielHowell]) kuram ir vairāk kā 6 miljoni abonentu. No 2013. gada janvārim līdz 2014. gada septembrim Dens Hauels un Fils Lesters (''Phil Lester'') bija svētdienas nakts izklaides radio raidījuma ''<nowiki>''Dan and Phil''</nowiki>'' vadītāji.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Čedžu
| leader_title2 = Pārstāvniecība valstī
| population_total = 670 858 <ref>https://www.citypopulation.de/en/southkorea/admin/39__jeju_do/</ref>
| population_as_of = 2020. gada novembris
| population_density_km2 = 362,9
| population_rank = 9.
| demographics_type1 = Simboli
| demographics1_title1 = Zieds
| postal_code = 63XXX
| leader_name2 = 3 / 253 (1,19%)
| blank_info_sec1 = Čedžu; [[korejiešu valoda]]
| blank_name_sec1 = Valodas
| website = {{URL|1=http://english.jeju.go.kr/}}
| demographics1_info1 = [[Rododendri]]
| demographics1_title2 = Koks
| demographics1_info2 = Kamparkoks
| demographics1_title3 = Putns
| demographics1_info3 = Dzenis
| blank_name_sec2 = [[Tautas attīstības indekss|HDI]] (2019)
| area_total_km2 = 1,849
| area_rank = 9.
| area_code = +82-64
| leader_name1 = Čedžu provinces padome
| subdivision_type1 = Reģions
| settlement_type = Dienvidkorejas province
| translit_lang1 = korejiešu
| translit_lang1_type1 = hangul
| translit_lang1_info = 제주특별자치도
| image_skyline = Jeju Island montage.png
| image_flag = Flag of Jeju Province.svg
| image_map = Jeju-teukbyeoljachi-do in South Korea.svg
| subdivision_name = [[Dienvidkoreja]]
| subdivision_type = Valsts
| native_name = 제주
| subdivision_name1 = [[Čedžudo sala]]
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = Čedžu
| parts_type = Iedalījums
| parts = 2 pilsētas; 0 novadi
| leader_name = Gū Mansups
| leader_title = Gubernators
| leader_title1 = Pārvaldes institūcija
| official_name = Čedžu īpašā autonomā province
| blank_info_sec2 = 0,9<ref>https://globaldatalab.org/shdi/shdi/KOR/?levels=1%2B4&interpolation=1&extrapolation=0&nearest_real=0</ref><br />{{color|green|ļoti augsts}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dilemma
| attēls                   =  The Dilemma Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Dilemma''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Rons Hauards]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* Rons Hauards
* [[Vinss Vons]]
| scenārija autors         = [[Alans Lēbs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Vinss Vons]]
* [[Kevins Džeimss]]
* [[Dženifere Konelija]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Vinona Raidere]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Lorne Balfs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''[[Wild West Picture Show Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2011|1|14||bez}}
| ilgums                   = 109 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dilemma-2011|title=The Dilemma|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=howardvaughnjames.htm|title=The Dilemma (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 26, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|69,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dilemma"''' ({{val|en|The Dilemma}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Rons Hauards]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Vinss Vons]], [[Kevins Džeimss]], [[Dženifere Konelija]], [[Kvīna Latifa]] un [[Vinona Raidere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|14||bez}}.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Post scriptum''''' ({{val|lv| pēc uzrakstītā, aiz paraksta}}, saīsināts kā '''P.S.''') ir teksts, kas pierakstīts [[vēstule]]s beigās pēc [[paraksts|paraksta]]. Šis teksts var būt vienu teikumu, vienu rindkopu vai pat vairākas rindkopas garš.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Reksemas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Wrexham_Cathedral_(geograph_5518262_cropped).jpg
| image_size            =
| caption               = Reksemas katedrāle
| map_type              = Velsa#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Reksemas katedrāle
| relief                = yes
| label_position        = top
| latd                  = 53.0474
| longd                 = -2.9986
| location              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Velsa|Reksema}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[E. V. Pjūdžins]]
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1857. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Reksemas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942263"
}
</mapframe>
'''Reksemas katedrāle''' ({{val|cy|Eglwys Gadeiriol Wrecsam}}, {{val|en|Wrexham Cathedral}}) jeb '''Skumju Dievmātes katerāles baznīca''' ({{val|cy|Eglwys Gadeiriol y Santes Fair}}, {{val|en|Cathedral Church of Our Lady of Sorrows}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Velsa]]s ziemeļos, [[Reksema]]s pilsētā. Baznīca ir 1987. gadā dibinātās Romas katoļu [[Reksemas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
kristāls]]
Par '''kristālisko struktūru''' [[mineraloģija|mineraloģijā]] un [[kristalogrāfija|kristalogrāfijā]] dēvē likumsakarīgu [[atoms|atomu]] izkārtojumu [[kristāls|kristālā]]. Kristālisko struktūru nosaka atomu grupa, kurā atomi izkārtoti noteiktā veidā. Šāda vienība cikliski atkārtojas trijās dimensijās noteiktā [[Brevē režģis|režģī]]. Attālums starp šīm atomu grupām dažādos virzienos tiek saukts par kristāla ''režģa parametriem''. Kristāla struktūra un simetrija nosaka daudzas kristāla īpašības, piemēram [[skaldnība|skaldnību]], elektronisko [[ķīmiskā saite|saišu struktūru]] un [[kristāloptika|optiskās īpašības]].

sentences:
{{infokaste+}}
{{cita nozīme|nāciju|apdzīvotu vietu|Franči (ciems)}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #FE0000
| nos        = ''1. FC Köln''
| logo       =
| pilns      = ''1. Fußball-Club Köln 01/07 e. V.''
| iesauka    = ''Die Geißböcke'' (Āži)
| pilsēta    = {{vieta|Vācija|Ķelne}}
| dib        = 1948
| dib_mēn    = 2
| dib_dat    = 13
| stad       = ''[[RheinEnergieStadion]]''
| ietilp     = 50 000
| īpašn      =
| prez       = {{flaga|Vācija}} Verners Špinners
| tren       = {{flaga|Vācija}} [[Timo Šulcs]]
| līga       = [[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]]
| sez        = [[2022.—2023. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2022.—2023.]]
| poz        = 11. vieta
| pattern_la1 = _southampton2223h
| pattern_b1  = _koln2223h
| pattern_ra1 = _southampton2223h
| pattern_sh1 = _koln2223h
| pattern_so1 = _koln2223hl
| leftarm1    = FFFFFF
| body1       = FFFFFF
| rightarm1   = FFFFFF
| shorts1     = FFFFFF
| socks1      = FFFFFF
| pattern_la2 = _koln2223a
| pattern_b2  = _koln2223a
| pattern_ra2 = _koln2223a
| pattern_sh2 = _koln2223a
| pattern_so2 = _koln2223a
| leftarm2    = FF0000
| body2       = FF0000
| rightarm2   = FF0000
| shorts2     = FF0000
| socks2      = FF0000
| pattern_la3 = _koln2223t
| pattern_b3  = _koln2223t
| pattern_ra3 = _koln2223t
| pattern_sh3 = _koln2223t
| pattern_so3 = _koln2223t
| leftarm3    = 2e3f6c
| body3       = 2e3f6c
| rightarm3   = 2e3f6c
| shorts3     = 2e3f6c
| socks3      = 2e3f6c
}}

sentences: '''Naudas atmazgāšana''' jeb '''noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācija''' ir process, kurā tiek noslēpta nelegāli iegūtu līdzekļu izcelsme, radot iespaidu, ka tie ir iegūti likumīgā veidā. Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācija saskaņā ar Latvijas Republikas normatīvajiem aktiem ir darbības, kas veiktas ar noziedzīgi iegūtu mantu ar mērķi radīt trešajām personām maldīgu priekšstatu par mantas izcelsmi. Lai radītu iespaidu par līdzekļu likumisko izcelsmi, tiek izmantota finanšu sistēma, veicot šķietami ikdienišķus darījumus.<ref name="definīcija">{{tīmekļa atsauce |title=Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana |url=https://www.fid.gov.lv/lv/darbibas-jomas/noziedzigi-iegutu-lidzeklu-legalizacijas-noversana |accessdate=22.03.2023.}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Serious Request''''' ({{val|lv|nopietns lūgums}}) ir [[Nīderlande]]s nacionālās radio stacijas [[3FM]] aizsākts [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] labdarības maratons. Maratons notiek nedēļu pirms Ziemassvētkiem un tā laikā cilvēki var izvēlēties dziesmu apmaiņā ziedojot naudu labdarības mērķim. Lai piesaistītu cilvēku uzmanību, maratona laikā trīs [[dīdžejs|dīdžeji]] dzīvo stikla studijā lielpilsētas centrā. Visu maratonu var vērot arī tiešraidē televīzijā. Katru gadu stikla studija maina gan pilsētu, gan labdarības mērķi.

sentences:
{{saistīts teksts}}
'''Trigeris''' [[datu bāzu pārvaldības sistēma|datu bāzu pārvaldības sistēmā]] ir [[glabāta procedūra]], kas automātiski tiek izpildīta, mainot datus [[datu bāze|datu bāzē]]. Trigeri var tikt izpildīti pirms vai pēc pieprasītā [[vaicājums|vaicājuma]] (t.i. ierakstu atlases, iespraušanas, maiņas, dzēšanas) vai arī pieprasītā vaicājuma vietā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Metoksetamīna struktūrformula un modulis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1239943-76-0
|      ķīmiskā formula = C15H21NO2
|              molmasa = 247,33
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 389,084 °C (pie 760 mmHg)
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metoksetamīns''' ('''MXE''') jeb '''3-MeO-2-Oxo-PCE''' ir no [[ketamīns|ketamīna]] atvasināta [[arilcikloheksilamīni|arilcikloheksilamīnu]] grupas [[viela]]. Metoksetamīns darbojas kā [[NMDA receptoru antagonisti|NMDA receptoru antagonists]] un [[serotonīna transportviela]] (SERT).<ref name="MXE Binding Profile">{{cite web|title=ACMD Methoxetamine Report (2012)|url=http://www.homeoffice.gov.uk/publications/agencies-public-bodies/acmd1/methoxetamine2012?view=Binary|publisher=Advisory Council on the Misuse of Drugs|accessdate=2013. gada 6.februāris|pages=14–15|date=2012. gada oktobris}} {{en ikona}}</ref> Metoksetamīns atšķiras no citām disociatīvajām [[anestēzija]]s vielām ar to, ka tas ir radīts speciāli [[pelēkais tirgus|pelēkajam tirgum]].<ref name="Interview with a ketamine chemist">Morris, H., [http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 Interview with a ketamine chemist: or to be more precise, an arylcyclohexylamine chemist] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813091725/http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} (2011. gada 11. februāris). Vice Magazine. Atjaunots: {{dat|2011|02|11}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Just Cause''
| attēls                   = Just cause ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Arne Glimčers]]
| producents               =
* [[Stīvs Perijs]]
* [[Lī Ričs]]
* Arne Glimčers
| scenārija autors         =
* [[Džebs Stjuarts]]
* [[Pīters Stouns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Konerijs]]
* [[Keita Kapšova]]
* [[Lorenss Fišburns]]
* [[Blēra Andervuda]]
* [[Eds Heriss]]
* [[Rūbija Dī]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =  ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1995|2|17||bez}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-cause-1995|title=Just Cause|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|27 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|36,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=justcause.htm|title=Just Cause (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Just Cause''''' ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrilleris, kas balstīts uz Džona Kacenbaha tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Arne Glimčers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Šons Konerijs]], [[Keita Kapšova]], [[Lorenss Fišburns]], [[Blēra Andervuda]], [[Eds Heriss]] un [[Rūbija Dī]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|2|17||bez}}.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Parīzes 7. apgabals
 | official_name            = ''7e arrondissement de Paris'' <br />''VIIe arrondissement''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = [[Francijas pašvaldības apgabals]]
 | image_skyline            = Paris.wiki.800pix.eiffelview.jpg
 | image_caption            = Skats uz [[Eifeļa tornis|Eifeļa torni]] un [[Invalīdu nams|Invalīdu namu]]
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Blason ville fr Paris VII.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Paris 7e arr jms.gif
 | pushpin_map              =
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name         = {{karogs|Francija}}
 | subdivision_name1        = [[Ildefransa]]
 | subdivision_name2        = [[Parīze]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Rašīda Dati
 | area_total_km2           = 4.09
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2017. gada 1. janvāris
 | population_total         = 51367
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = 13000
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = +2
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 48 | latm = 51 | lats = 33 | latNS = N
 | longd = 2 | longm = 18 | longs = 46 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_m              =
 | website                  =
}}

sentences: '''Gubu vidējie mākoņi''' ''Cumulus mediocris'' (Cu med) ir neliela izmēra kaudzes veida [[mākoņi]] ar plakanu pamatu un baltām virsotnēm, kuras pēc izskata līdzinās puķu kāpostiem. Šo mākoņu vertikālie izmēri ir apmēram vienādi ar horizontālajiem. Pamata augstums ir 800—1500 m. Tomēr to augstums var atšķirties atkarībā no gaisa mitruma un arī no Zemes virsas. Vertikāli šie mākoņi ir no 100 m līdz dažus kilometrus augsti. Tie veidojas temperatūras [[konvekcija]]s vai frontālās augšupejas rezultātā. Gubu vidējie mākoņi veidojas pēc [[Cu hum]] un pirms [[Cu cong]] mākoņiem. No Gubu vidējiem mākoņiem nokrišņu parasti nav. Vienīgie [[nokrišņi]] var būt īslaicīga pilināšana vai pavisam īslaicīga smidzināšana.

sentences:
{{Atjaunot}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''WikiLeaks''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              = Mēs atveram valdības (''We open governments'')
| veids                = dokumentu arhīvs
| valsts               =
| īpašnieks            = ''The Sunshine Press''<ref name=aboutwikileaks/>
| izveidotāji          = [[Džūljans Asānžs]]
| darbību_uzsāka       = 2006. gada decembrī
| valodas              =
| komerciāla           = nē
| reģistrācija         =
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = pasaule: 861 (2010. gada decembris)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.alexa.com/siteinfo/wikileaks.org|title=wikileaks.org – Traffic Details from Alexa|publisher=[[Alexa Internet]], Inc|accessdate=10 December 2010|archive-date={{dat|2011|12|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20111204145837/http://www.alexa.com/siteinfo/wikileaks.org}}</ref>
| mājas_lapa           = [http://wikileaks.org wikileaks.org]

[[IP adrese]]s:
[http://213.251.145.96 213.251.145.96]
[http://46.59.1.2 46.59.1.2]

[[Augšējā līmeņa domēni]]s:
[http://wikileaks.at wikileaks.at]
[http://wikileaks.ch wikileaks.ch]
[http://wikileaks.de wikileaks.de]
[http://wikileaks.fi wikileaks.fi]
[http://wikileaks.is wikileaks.is]
[http://wikileaks.nl wikileaks.nl]
[http://wikileaks.no wikileaks.no]

[http://wikileaks.ch/mirrors.html Oficiālais spoguļserveru saraksts] (1559 serveri 2010. gada 10. decembris<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.wikileaks.ch/mirrors.html |title=WikiLeaks |access-date={{dat|2010|12|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20101210183255/http://www.wikileaks.ch//mirrors.html |archivedate={{dat|2010|12|10||bez}} }}</ref>)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hitīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = fungīns
|           CAS numurs = 1398-61-4
|      ķīmiskā formula = (C8H13NO5)n
|              molmasa = līdz 260 000
|              blīvums = ~1480<ref>[http://www.chemnet.com/cas/en/1398-61-4/chitin.html 1398-61-4 Chitin]</ref>
|  kušanas temperatūra = sadalās virs 300 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Hitīns''' ({{val|el|χιτών}} (''chitōn'') — '[[hitons]]') ir dabā bieži sastopams [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[polisaharīdi|polisaharīds]]. Tā ir cieta, puscaurspīdīga viela. Ķīmiski hitīns ir uzskatāms par N-acetil[[glikozamīns|glikozamīna]] [[polimērs|polimēru]] — poli-N-acetil-D-glikozo-2-amīnu ar formulu (C8H13NO5)n. N-acetilglikozamīna atlikumi savā starpā saistīti ar ''β''-(1,4)-glikozīdsaitēm, tādējādi hitīna ķīmiskā struktūra līdzīga [[celuloze]]s struktūrai, tikai pie glikozes otrā oglekļa atoma [[hidroksilgrupa]]s −OH vietā hitīnā atrodas acetilaminogrupa −NHCOCH3. Sadalās virs 300 °C

sentences: '''IBM AIX''' ('''Advanced Interactive eXecutive''') ir [[IBM]] [[UNIX]] saimes [[operētājsistēma]], kas balstīta uz [[UNIX System V]] ar [[4.3BSD]] savietojamiem komandu un programmatūras saskarnes paplašinājumiem.

sentences: '''Rakstāmmašīna''' ir [[mašīna|mehāniska]] vai [[elektromehānika|elektromehāniska]] [[rakstīšana]]s ierīce, kur ar reljefas metāla zīmes krāsu lenti piespiež pie [[papīrs|papīra]], veidojot nepieciešamo burtu vai simbolu. Parasti teksts ar noteiktu [[burtveidols|burtveidolu]] uzreiz tiek drukāts uz [[papīrs|papīra]] lapas. Rakstāmmašīnas plaši izmantoja 19. gadsimta beigās un 20. gadsimtā. Mūsdienās tās tikpat kā vairs netiek izmantotas — tās ir nomainījuši [[dators|datori]] un [[printeris|printeri]].

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = 2020. gada sprādzieni Beirūtā
| image                    = Damages after 2020 Beirut explosions 1.jpg
| caption                  = Sprādziena sekas: pa kreisi redzamas graudu glabātuves, bet pa labi applūdušais sprādziena krāteris
| map                      = Libāna
| latd  = 33 | latm  = 54 | lats  = 5 | latNS  = N
| longd = 35 | longm = 31 | longs = 8 | longEW = E
| time                     = 18:08:18 [[Eastern European Summer Time|EEST]] (15:08:18 [[Coordinated Universal Time|UTC]])<br/>(otrais sprādziens)
| duration                 =
| date                     = {{start date|2020|08|04|df=y}}
| venue                    = Beirūtas osta
| location                 = {{vieta|Libāna|Beirūta}}
| type                     =
| reported deaths          = 207
| reported injuries        = 6500+
| reported missing         = 9
| reported property damage = [[United States dollar|US$]]10–15 miljardi
| displaced                = ap 300 000
}}
{{dat|2020|8|4}} [[Libāna]]s galvaspilsētas [[Beirūta]]s ostā notika divi sprādzieni.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Divos sprādzienos Libānas galvaspilsētā 78 bojāgājušie un 4000 ievainoto |url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/divos-spradzienos-libanas-galvaspilseta-78-bojagajusie-un-4000-ievainoto.a369403/ |website=www.lsm.lv |language=lv}}</ref> Spēcīgā otrā sprādziena rezultātā gāja bojā 207 cilvēki, ap 6500 cilvēku guva traumas, tika nodarīti bojājumi aptuveni 10-15 miljardu ASV dolāru apmērā un aptuveni 300 tūkstoši cilvēku kļuva par bezpajumtniekiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.usatoday.com/story/news/world/2020/08/06/aid-lebanon-beirut-explosion-force-corruption-reforms/3307109001/|title=Beirut explosion left 300,000 homeless, caused up to $15 billion in damage|last=wires|first=Staff and|website=USA TODAY|access-date=2023-02-04|language=en-US}}</ref> Tiek uzskatīts, ka sprādzienu izraisīja ugunsgrēks ostas noliktavā, kā rezultātā eksplodēja noliktavā esošās aptuveni 2700 tonnas [[amonija nitrāts|amonija nitrāta]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Observatorijas infokaste
|name            = Vīnes observatorija
|image           = Die_Universitätssternwarte_Wien_aus_der_Vogelperspektive.jpg
|caption         = Vīnes observatorija
|organization    =
|code            =
|location        = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| map = Vīne#Austrija#Eiropa
| latd=48.2319|latNS=N
| longd=16.3337|longEW=E
|altitude        =
|weather         =
|established     = 1883
|website         =
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zemes mākslīgie pavadoņi|Lāzeratstarotājiem]]
[[Kategorija:Optika]]

sentences:
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Lietišķās zinātnes]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences: '''Bioinformātika''' ir [[zinātne]], kur tiek izmantotas [[matemātika|matemātiskās]] un [[informācija|informātiskās]] metodes, lai atrisinātu dažādas ar [[bioloģija|bioloģiju]] saistītas problēmas. Šim nolūkam parasti izmanto [[datormodelēšana|datormodelēšanu]], [[matemātiskais modelis|matemātiskos modeļus]] vai abus. Galvenais bioinformātikas uzdevums ir [[datu ieguve]] par dažādiem [[genoms|genomiem]] un šo datu [[analīze]].

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Vadonības sabiedrība''' ir priekšpēdējā sabiedrības attīstības stadija [[Elmans Sērviss|E. Sērvisa]] izstrādātajā sociālās attīstības modelī.

sentences: [[Valdis Dombrovskis|Valda Dombrovska]] tikšanās ar [[Dānijas Karaliste]]s vēstnieku Latvijā Ufi Oto Volfhekelu (''Uffe Otto Wolffhechel'')]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Apburtā Ella
| attēls                   = EllaEnchantedFilmPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ella Enchanted''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Tomijs O'Havers]]
| producents               =
* [[Sjūzena Millere]]
* [[Džeina Starca]]
| scenārija autors         =
* [[Kārena Makkula Luca]]
* [[Kirstena Smita]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Hjū Dansijs]]
* [[Kerijs Elvss]]
* [[Stīvs Kūgans]]
* [[Eidens Makardls]]
* [[Minnija Draivere]]
| mūzika                   = [[Niks Glenijs-Smits]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blessington Film Productions]]''
* ''[[Jane Startz Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|4|9|ASV|2004|12|17|Apvienotā Karaliste, Īrija|2004|10|1|Latvija|}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ella-enchanted-2004|title=Ella Enchanted|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 3, 2018|archive-date={{dat|2016|04|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160419003404/http://bbfc.co.uk/releases/ella-enchanted-2004}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ellaenchanted.htm|title=Ella Enchanted (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|27,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Apburtā Ella"''' ({{val|en|Ella Enchanted}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Tomijs O'Havers]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Hjū Dansijs]], [[Kerijs Elvss]], [[Stīvs Kūgans]], [[Eidens Makardls]] un [[Minnija Draivere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|4|9||bez}} ASV.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Lubānas evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Lubana.jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Lubānas baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 54  | lats  = 12  | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 43  | longs = 27  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Madonas novads]], [[Lubāna]]
| religious_affiliation = luterānisms
| consecration_year     =
| status                = pabeigta
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[mācītājs]] Reinis Bikše
| website               = http://lubanasdraudze.wordpress.com
| architecture_style    = Neogotika
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1869. gads|1869]]
| year_completed        = [[1872. gads|1872]]
| length                = 40 m
| width                 = 19 m
| width_nave            =
| height_max            = 9,8 m līdz griestiem
| materials             = ķieģelis
}}

sentences: '''Vadības grāmatvedība''' ir informācijas identificēšanas, rādītāju aprēķināšanas un novērtēšanas procesi [[Uzņēmums|uzņēmumā]] vai organizācijā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Krioekstrakcija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''κρύος'' — 'sals', [[Latīņu valoda|latīņu]] ''extrahere'' — 'izvilkt') ir [[Krioķirurģija|krioķirurģiska]] operācija [[Katarakta|kataraktas]] novēršanai. Tās gaitā [[acs lēca]] tiek [[Sasalšana|sasaldēta]] ar kriozondi un izņemta no [[acs]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         = https://www.latvija20gadsimts.lv/apkopojums/pilsetas-un-vietas/baldone0/
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Remisija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''remissio'' — 'mazināšanās, vājināšanās') ir periodiska [[slimība]]s [[Simptoms|simptomu]] vājināšanās (daļēja remisija) vai izzušana (pilnīga remisija).

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Aral Sea|Arāla jūra}}

sentences: '''Zīdīšana''' ir [[Jaundzimušais|jaundzimušo]], cilvēka [[Bērns|bērnu]] un citu sugu [[Mazulis|mazuļu]] barošana ar [[māte]]s [[Piens|pienu]] no [[sieviete]]s (parasti, mātes) vai citas sugas [[Sievišķais dzimums|sievišķā dzimuma]] būtnes [[Krūts|krūtīm]]. Zīšanas [[reflekss]] ļauj jaundzimušajam izzīst pienu no krūts un norīt to. Piens krūtīs rodas [[laktācija]]s rezultātā.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Pāvilostas Svētā Gara Romas katoļu baznīca ar zvanu torni
| source         = https://www.panoramio.com/photo/5914504
| date           =
| author         = Laima Gūtmane(simka)
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ksilola izomēru struktūrformulas

 Ksilola izomēru molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C6H4(CH3)2
|molmasa=106,16
|blīvums=880 (860 ''m''- un ''p''-ksilolam)
|kušanas temperatūra=''o''-ksilolam -25 °C
''m''-ksilolam -48 °C
''p''-ksilolam 13 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ksilolam 144 °C
''m''-ksilolam 139 °C
''p''-ksilolam 138 °C
}}
'''Ksilols''' (dimetilbenzols, C6H4(CH3)2) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums. Tam ir 3 [[izomēri]]: o-ksilols, jeb 1,2-dimetilbenzols, m-ksilols, jeb 1,3-dimetilbenzols un p-ksilols, jeb 1,4-dimetilbenzols.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Istras Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Istras baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 15  | lats  = 48.4  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 59  | longs = 20  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Istras pagasts]], [[Vecslabada]]
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1940. gads|1940]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Vitālijs Filipenoks
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1933. gads|1933]]
| year_completed        = [[1940. gads|1940]]
| length                = 26m
| width                 = 16m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
}}
'''Istras Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub512 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Istras pagasts|Istras pagasta]] [[Vecslabada|Vecslabadā]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Nestors Mahno
| vārds_orig = Не́стор Івáнович Махно́
| attēls = 1921._Нестор_Махно_в_лагере_для_перемещенных_лиц_в_Румынии.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1888|11|07}}|{{dat||10|26}}}}
| dz_gads = 1888
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 07
| dz_vieta = [[Huļajpole]], [[Jekaterinoslavas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1934
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 06
| m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas Trešā republika|Francija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[ukrainis]]
| dzimums = v
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Agafja Kuzmenko
| bērni = Jeļena
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eduards Laursons
|     vārds_orig =
|         attēls = Eduards Laursons.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Jaunvāles pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1950
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 1
|        m_vieta = Javitinskas rajons, [[Amūras apgabals]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latvietis
|   nodarbošanās = skolotājs, sabiedrisks darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Eduards Laursons''' (1876—1950) bija [[latvieši|latviešu]] skolotājs, [[kooperācija]]s propagandists un sabiedriskais darbinieks. [[Latviešu Pagaidu Nacionālā padome|Latviešu Pagaidu Nacionālās padomes]] valdes loceklis (1917), viens no [[Latviešu zemnieku savienība]]s dibinātājiem. Latvijas Tautas bankas valdes priekšsēdētājs, Centrālās savienības "Konzums" valdes un padomes priekšsēdētāja biedrs, Savstarpējās ugunsapdrošināšanas centrālās savienības valdes priekšsēdētājs.

sentences:
'''Epilogs''' ({{val|grc|ἐπίλογος}} — ‘secinājums’) ir literārā darba beigu fragments, parasti tiek izmantots, lai darbu noslēgtu.<ref name="EpiDevice">{{Tīmekļa atsauce
   | url=http://literarydevices.net/epilogue/
   | title=Literary Devices: Definition and Examples of Literary Terms: Epilogue
   | date=2014|publisher=Literary Devices|work=Literary Devices Website
   | accessdate=19 July 2014
}}</ref> Tas ir atkarīgs no stāsta kompozīcijas. Ja [[autors]] tajā vēršas pie lasītāja un atgriežas pie sižeta līnijām, tad tas uzskatāms par '''pēcvārdu'''. Pretējs epilogam ir '''prologs''' — fragments, ar kuru sākas literārais darbs vai [[drāma]], parasti izmantots, lai uzsāktu stāstījumu un kāpinātu interesi par to.<ref name="EpiDevice" />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Enija
| attēls                   = Annie2014Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Annie''
| žanrs                    = komēdija, drāma, muzikāla filma
| režisors                 = [[Vills Glaks]]
| producents               =
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Vills Smits]]
* [[Kalībs Pinkets]]
* ''[[Jay-Z]]''
* [[Lorenss Brauns]]
* [[Tairens Smits]]
* Vills Glaks
| scenārija autors         =
* [[Elīna Broša Makkena]]
* Vills Glaks
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Kvevenžane Volisa]]
* [[Rouza Bairna]]
* [[Bobijs Keneveils]]
* [[Kemerone Diasa]]
| mūzika                   =
* [[Gregs Kērstins]]
* [[Sīa Ferlere]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2014|12|7|Ņujorka|2017|12|19|ASV|2015|2|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/annie-2014|title=Annie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 25, 2019|archive-date={{dat|2019|03|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190325190555/http://www.bbfc.co.uk/releases/annie-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=annie2014.htm|title=Annie (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 25, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|133,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Enija"''' ({{val|en|Annie}}) ir 2014. gada muzikāla komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma mūziklu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vills Glaks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeimijs Fokss]], [[Kvevenžane Volisa]], [[Rouza Bairna]], [[Bobijs Keneveils]] un [[Kemerone Diasa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|12|7||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecauces pagasts
| karte             = Vecauces pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vecauces pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vecauces pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Auce
| platība           = 40,06
| iedzīvotāji       = 820<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 820 / 40.06 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: {{Commonscat|Emperors of Austria|Austrijas imperatori}}

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS = Bāmijānas ielejas arheoloģiskie atradumi
| Image =
| imagecaption =
| State Party = {{flag|Afganistāna}}
| Type = Kultūra
| Criteria = i, ii, iii, iv, vi
| ID = 208
| Region = Āzija un Klusā okeāna reģions
| Year = 2003
| Session = 27.
| Danger = 2003—pašlaik
  |lat_dir = N |lat_deg = 34 |lat_min = 49 |lat_sec = 55
  |lon_dir = E |lon_deg = 67 |lon_min = 49 |lon_sec = 36
| map_type = Afganistāna
}}
'''Bāmijānas Budas statujas''' ({{val|prs|تندیس‌های بودا در بامیان}}, ''tandīshāy-e būdā dar Bāmyān'', {{val|ps|د باميانو بودايي پژۍ}}, ''də Bāmyāno būdāyī paĵəy'',) bija divas milzu [[Buda]]s statujas (viena no tām 55 m augsta, otra — 37 m) [[Kondoza (upe)|Kondozas]] upes ielejā. Tās bija pasaulē lielākās stāvoša Budas statujas.<ref name="teleg">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/asia/afghanistan/1326063/After-1700-years-Buddhas-fall-to-Taliban-dynamite.html|title=After 1,700 years, Buddhas fall to Taliban dynamite|publisher=The Telegraph|accessdate={{dat|2015|1|30||bez}}}}</ref> Daļa no budistu klosteriem Bāmijānas ielejā, [[Afganistāna|Afganistānā]]. 2001. gadā tās uzspridzināja [[Taliban|talibi]], jo uzskatīja tās par pagānu elkiem.<ref name="usa">{{Tīmekļa atsauce|url=http://usatoday30.usatoday.com/news/science/archaeology/2001-03-22-afghan-buddhas.htm|title=Why the Taliban are destroying Buddhas|publisher=Usatoday.com|accessdate={{dat|2015|1|30||bez}}}}</ref>

sentences: '''24. maijs''' ir gada 144. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (145. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 221 diena.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Bartolomejs Anglis''' jeb ''' Bartolomejs no Anglijas''' ({{val|la|Bartholomeus Anglicus}}; dzimis pirms 1203. gada — miris [[1272]]. gadā) bija vēlo viduslaiku [[sholastika|sholastisks]] domātājs, profesors Parīzē, [[Franciskāņu ordenis|franciskāņu ordeņa]] brālis. Viņa lielākais nopelns ir izziņu grāmata "Par lietu īpašībām" ({{val|la|De proprietatibus rerum}}) (datēts ar 1240. gadu), kas uzskatāma par mūsdienu [[enciklopēdija|enciklopēdiju]] priekšteci. Tajā viņš sniedzis uz tajā laikā pieejamajiem tekstiem balstītu mūsdienu Latvijas zemju (Vidzemes un Zemgales) ģeogrāfijas un kultūras aprakstu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vīsbādene
 | official_name            = ''Wiesbaden''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Wiesbaden Luftbild Rathaus Landtag Marktkirche Wilhelmstraße Kurhaus Neroberg Opelbad Griechische Kapelle.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flagge Wiesbaden.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = DEU Wiesbaden COA.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Vācija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{DEU}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        =  [[Hesene]]
 | subdivision_type2        = Reģions
 | subdivision_name2        = [[Darmštates reģions]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = 6. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = ''Gert-Uwe Mende'' ([[Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|SPD]])
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 203.9
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gada 31. decembrī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 278919
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 50 | latm = 05 | lats =  | latNS = N
 | longd = 8 | longm = 14 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 65001 – 65207, 55240 – 55252
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 115
 | website                  = {{URL|http://www.wiesbaden.de/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls =
| image_caption = [[Filips Arābs]] • [[Damaskas Joans]] • [[Al-Kindi]] • [[Al-Khansa]]
 [[Faisals I]] • [[Gamāls Abdels Nāsers]] • [[Asmahana]] • [[Maia Zijade]]
| tauta = Arābi
{{ara|العرب}}, ''al-ʿarab''
| skaits = 500 miljoni
| vieta = {{flagicon image|Flag of the Arab League.svg}} [[Arābu valstu līga]] (430 miljoni) {{Collapsible list | title= Citas valstis |{{BRA}} (no 4 līdz 7 miljoniem)|{{FRA}} (no 3,3 līdz 5,5 miljoniem)|{{IDN}} (no 4 līdz 5 miljoniem arābu pēcteči)|{{TUR}} (5 miljoni)|{{ARG}} (4,5 miljoni)|{{USA}} (3,3 miljoni)|{{ISR}} (1,7 miljoni)|{{VEN}} (1,6 miljoni)|{{IRN}} (1,5 miljoni)}}
| valoda = [[arābu valoda]]
| reliģija = Dominējoši [[islāms]], lielākā minoritāte [[kristieši]]
| grupas =
| radi =
}}

sentences: '''Laboratorija''' ({{val|la|laboratorium}}, no ''laborare'' — ‘strādāt’)<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 376. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir īpaši aprīkota telpa, kas paredzēta [[ķīmiskā analīze|ķīmisko analīžu]] veikšanai, dažādiem zinātniskiem pētījumiem vai [[eksperiments|eksperimentiem]]. Par laboratoriju sauc arī iestādi vai iestādes nodaļu, kurā veic eksperimentālo zinātniskās izpētes darbu. Laboratorijas mēdz būt [[rūpnīca|rūpnīcās]], [[augstskola|augstskolās]], [[aptieka|aptiekās]] u.c.

sentences:
[[File:Spacetime curvature.png|thumb|upright=1.3|Laiktelpas liekums attēlots]]
'''Singularitāte''' ir [[laiktelpa]]s punkts, kur laiktelpas liekums kļūst [[Bezgalība|bezgalīgs]], punkts, kurā [[blīvums]] ir bezgalīgs. Dažas [[teorija]]s prognozē, ka singularitāte veidojas [[melnais caurums|melnā cauruma]] centrā, kā arī [[Visums|Visuma]] beigās vai sākumā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Estosadoka
 | native_name              = ''Эстосадок'', ''Эсто-Садок''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Estosadok sochi2013a.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Olimpiskā kalnu slēpošanas ciemata būvniecība
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | image_map = Map of Russia - Krasnodar Krai (2008-03).svg
 | pushpin_map              = Krasnodaras novads
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 43 | latm  = 41| lats  = 05| latNS  = N
 | longd = 40| longm = 15| longs = 39| longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Krievija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Krasnodaras novads]]
 | subdivision_type2        = Municipalitāte
 | subdivision_name2        = [[Soču municipalitāte|Soči]]
 | subdivision_type3        = Rajons
 | subdivision_name3        = [[Adleras rajons]]
 | area_total_km2           =
 | population_total         = 890
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 =
 | utc_offset               = +4
 | website                  = {{url|http://krasnaya-polyana.w-sochi.ru/}}
 | footnotes                =
}}
'''Estosadoka''' ({{val|ru|Эстосадок}} vai ''Эсто-Садок'', {{val|et|Eesti Aiake}}) ir [[ciems]] [[Krievija]]s [[Krasnodaras novads|Krasnodaras novadā]]. Izvietojies [[Soču municipalitāte|Soču municipalitātē]] {{nobr|4 km}} no [[Krasnaja Poļana]]s pilsētciemata un {{nobr|30 km}} no [[Melnā jūra|Melnās jūras]] krasta [[Mzimta]]s upes krastā {{nobr|578 m}} vjl. Ar [[Soči]]em to savieno automaģistrāle un dzelzceļš.

sentences: '''Medijpratība''', '''mediju pratība''', '''mediju lietotprasme''' jeb '''plašsaziņas līdzekļu lietotprasme''' ir perspektīvu kopums, kuras tiek izmantotas, lai interpretētu [[informācija|informāciju]], kurai tiekam pakļauti ikdienā. Tā ir spēja izprast saņemto informāciju, to izvērtēt un analizēt.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.journals.elsevier.com/procedia-social-and-behavioral-sciences/|title=An Empirical Study on Media Literacy from the Viewpoint of Media|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jaroslavs Seiferts
|     vārds_orig = ''Jaroslav Seifert''
|         attēls =File:Jaroslav_Seifert_1981_foto_Hana_Hamplov%C3%A1.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Žižkova]], [[Austroungārija]]
(tagad [[Čehija]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 01
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Prāga]],  [[Čehoslovākija]]
(tagad [[Čehija]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = čehs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, žurnālists
|rakstīšanas valoda = [[čehu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = poēma "Mēra stabs"
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1984. gada [[Nobela prēmija literatūrā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''1080i''' (zināms arī kā '''''Full HD''''' vai '''BT.709''') ir [[filmas kadrs|kadra]] [[Attēla izšķirtspēja|izšķirtspējas]] un skenēšanas veida kombinācija. 1080i izmanto [[Augstas izšķirtspējas televīzija|augstas izšķirtspējas televīzijā]] (HDTV) un [[augstas izšķirtspējas video]]. Skaitlis "1080" apzīmē horizontālo līniju skaitu ekrānā. "i" ir vārda [[Interlaced video|''interlaced'']] saīsinājums; tas norāda, ka pārmaiņus tiek zīmētas tikai nepāra līnijas un pēc tam katra kadra pāra līnijas (katrs attēls tiek saukts par video lauku), tādējādi video veidošanai tiek izmantota tikai puse no faktisko attēla kadru skaita. Saistītā displeja izšķirtspēja ir [[1080p]], kam ir arī 1080 rindiņas; "p" attiecas uz [[Progresīvā skenēšana|progresīvo skenēšanu]], kas norāda, ka katra kadra izšķirtspējas līnijas tiek secīgi "uzzīmētas" ekrānā.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|att_nosaukums=|binomial=Carex contigua|autors=Hoppe|suga_lv=Vārpainais grīslis|suga=Carex contigua|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=20200520Carex spicata01.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|sinonīmi=Carex spicata Huds.}}'''Vārpainais grīslis''' ({{val|la|Carex contigua}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Auga dabiskais izplatības areāls ir [[Ziemeļamerika]]s austrumdaļā, taču šī suga ir ieviesta arī [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir bieži sastopama visā valsts teritorijā — [[Mežs|mežos]], [[Krūmājs|krūmājos]], mēreni sausās pļavās un [[Atmata|atmatās]], kā arī gar dzelzceļiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-contigua-hoppe/|title=vārpainais grīslis - Carex contigua Hoppe - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-07}}</ref>

sentences: '''1. oktobris''' ir gada 274. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (275. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 91 diena.

sentences: '''Vidējā izglītība''' ir nosaukums [[Izglītība|izglītības]] pakāpei starp [[Pamatizglītība|pamatizglītību]] un [[Augstākā izglītība|augstāko izglītību]].

sentences: '''Uzbrukums Rīgas Policijas pārvaldei''' jeb '''uzbrukums slepenpolicijai''' bija [[LSDSP]] [[kaujinieki|kaujinieku]] grupas operācija [[1905. gada revolūcija Latvijā|1905. gada revolūcijas]] laikā 1906. gada 17. janvārī, lai atbrīvotu apcietinātos biedrus. Atbrīvošana stipri apsargātajā policijas pārvaldes ēkā noritēja bez kļūmēm, stingri pēc iecerētā plāna. Vēstures materiālos šī operācija tika nosaukta par uzbrukumu Rīgas slepenpolicijai, kaut gan faktiski namā, kur risinājās notikumi, atradās [[Rīgas policija]]s pārvalde.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Molize
 | official_name           = ''Molise''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           = Uffici Regione Molise.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = Reģiona valdības ēka
 | image_flag              = Flag of Molise.svg
 | image_shield            = Regione-Molise-Stemma.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Kampobaso]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Molise in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       = Dibināta
 | established_date        = 1970
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            = prezidents
 | leader_name             = Frančesko Roberti
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 4460.65
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 289101
 | population_as_of        = 2023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|http://www.regione.molise.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-67
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Grobiņas
| Image = Grobinas-karogs.jpg
| Nickname = Grobiņas karogs
| Design = Uz diagonāli dalīta lauka ar augšējo kreiso pusi sarkanu un apakšējo labo pusi baltu centrā izvietots Grobiņas ģerbonis - melnā laukā pa kreisi pagriezusies sudraba dzērve paceltā kreisā kājā tur zelta akmeni.
| Designer = [[Grobiņa]]s pilsēta 2023. gadā
}}'''Grobiņas pilsētas karogs''' ir viens no [[Grobiņa]]s pilsētas oficiālajiem simboliem. Izveidots par godu, sagaidot pilsētas 328. dzimšanas dienu 2023. gada 27. februārī.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Idi Amins
| vārds_orģ           = ''Idi Amin''
| attēls              = Idi amin marshal.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 3. [[Uganda]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1971|1|25|N}}
| term_beigas         = {{dat|1979|4|11|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1923|1|1}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Uganda}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2003|8|16|1923|1|1}}
| mir_vieta           = {{vieta|Saūda Arābija|Džida}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Kakva]]
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = Karavīrs
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Idi Amins Dada''' (''Idi Amin Dada''; dzimis aptuveni 1925. gadā;{{Ref label|Birthday|A|}} miris {{dat|2003|8|16}}) bija [[Uganda]]s militārais līderis, kā arī valsts [[prezidents]] laikā no 1971. līdz 1979. gadam.

sentences:
'''Izlāde''' ir atbrīvošanās no kādā sistēmā uzkrātās elektriskās [[enerģija]]s. Izlāde var būt:
* [[Kondensators|kondensatora]], [[akumulators|akumulatora]] vai [[baterija]]s izlādēšanās;
* elektriskā izlāde [[gāze|gāzēs]]:
** [[lokizlāde]];
** [[mirdzizlāde]];
** [[koronizlāde]];
** [[dzirksteļizlāde]] un [[zibens]] izlāde.

sentences:
[[File:Freshly baked gingerbread - Christmas 2004.jpg|250px|thumb|right|Piparkūkas]]
'''Piparkūkas''' ({{val-et|piparkook}}, {{val-fi|piparkakku}}, {{val-sv|pepparkaka}}, {{val-nb|pepperkake}}, {{val-da|peberkage}}) ir tradicionālie [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] cepumi [[Latvija|Latvijā]], [[Igaunija|Igaunijā]], [[Somija|Somijā]] un [[Skandināvija|Skandināvijā]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''Holokausts''' ({{val-el|ὁλόκαυστος}}, ''holókaustos'' — 'vissadedzināmākais upuris') ir [[Genocīds|genocīda]] paveids, ar ko parasti saprot masveida [[ebreji|ebreju]] iznīcināšanu [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā (1939—1945), ko veica [[Trešais reihs|nacistiskā Vācija]]. [[Ivrits|Ivritā]] holokaustu dēvē par '''šoā''' (''השואה'' — 'katastrofa').

sentences: '''Izturība''' - [[cieta viela|cietas vielas]] spēja pretoties sagrūšanai.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
, 1921)]]
'''Krievijas igauņi''' ([[Igauņu valoda|igauņu]]: ''Venemaa eestlased'') ir viena no mazākajām etniskajām grupām [[Krievija|Krievijā]]. Saskaņā ar 2020.–2021. gada Viskrievijas tautas skaitīšanas datiem igauņu skaits Krievijā bija 8093 cilvēki (0,005 % no kopējā iedzīvotāju skaita).

sentences:
{{Senvietas infokaste
 |            name = Ankorvats
 |     native_name = អង្គរវត្ត
 |           image = Angkor Wat.jpg
 |         caption = Galvenā ieeja templī
 |     pushpin_map = Kambodža
 | plat_NS = N | plat_d = 13 | plat_m = 24 | plat_s = 45
 |  gar_EW = E | gar_d = 103 |  gar_m = 52 |  gar_s = 00
 | kartes_paraksts = Ankorvata atrašanās vieta Kambodžā
}}

sentences: '''Ihtioloģija''' ({{val-el|ἰχθυς}}, ''ichthys'' — ‘zivis’; {{gree|λόγος}}, ''logos'' — ‘mācība’) ir [[zooloģija]]s nozare, kurā tiek pētītas [[zivis]] — to uzbūve, uzvedība, attīstība, [[evolūcija]], [[sistemātika]] un citas lietas saistībā ar tām. Ihtioloģija ir cieši saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā [[hidrobioloģija|hidrobioloģiju]], [[jūras bioloģija|jūras bioloģiju]], [[limnoloģija|limnoloģiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]] un citām zinātnēm, kas saistītas ar [[ūdens|ūdeni]].

sentences: '''Autoklāvs''', arī '''tvaika sterilizators''' vai '''patspiednis'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=autokl%C4%81vs&list=autokl%C4%81vs&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze]</ref> ir spiedieniekārta, kas paredzēta medicīnas preču, instrumentu un materiālu [[sterilizēšana (mikrobioloģija)|sterilizēšanai]]. Autoklāvus izmanto arī [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]]. Sterilizēšanas laikā svarīgi ir pareizi uzturēt sterilizēšanas režīmu ([[temperatūra|temperatūra]], [[spiediens|spiediens]], sterilizēšanas ilgums, temperatūras un spiedienu izmaiņas protokoli), tāpēc mūsdienās tiek izmantotas sistēmas, kas sastāv no temperatūras un spiediena [[sensors|sensoriem]] un kontrolieriem ar datorvadību.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Kremļa sienas nekropole
|native_name   = ''Некрополь у Кремлёвской стены''
|image         = Russia-Moscow-Graves near and in Kremlin Wall.jpg
|caption       = Kremļa sienas nekropole
|map_image     = Maskavas centrs#Maskava#Krievija
|map_text      =
|map_width     =
|latd  = 55.753611
|longd = 37.619722
|location      = {{vieta|Krievija|Maskava|Sarkanais laukums}}
|designer      =
|type          = [[kapsēta]]
|material      =
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         = 1917
|complete      = 1987
|open          =
|dedicated_to  =
|extra         =
{{Designation list
|embed=yes
| designation1 = WHS
| designation1_date = 1990 <small>(14. sesija)</small>
| designation1_offname =  Maskavas kremlis un Sarkanais laukums
| designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/545 545]
| designation1_criteria = i, ii, iv, vi
| designation1_type = Kultūra
| designation1_free1name =Valsts
| designation1_free1value ={{RUS}}
| designation1_free2name = Platība
| designation1_free2value = 42,1 ha
}}
}}
<mapframe text="Kremļa sienas nekropole" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1130019"
}
</mapframe>

sentences: '''Jeremijas grāmata''' ir otrā no vēlīno praviešu grāmatām [[jūdaisms|jūdaisma]] un [[kristietība|kristiešu]] [[Bībele|Bībelēs]]. Tās saturs atspoguļo notikumus [[Jūdejas ķēniņvalsts|Jūdejā]] no 627. p.m.ē līdz 582. p.m.ē. Oriģinālais teksts ir rakstīts sarežģītā un poētiskā [[Senebreju valoda|senebreju valodā]], izņemot 10:11 pantu, kas rakstīta Bībeles [[Aramiešu valoda|aramiešu valodā]]. Līdz mūsdienām teksts ir nonācis divās līdzīgās, bet atšķirīgās versijās — senebreju un [[Grieķu valoda|grieķu]] tulkojumā (''[[Septuaginta]]''), kas joprojām dod teologiem un vēsturniekiem iemeslus dažādām teksta interpretācijām. Grāmatas saturs domāts kā vēsts [[Babilonijas trimda|Babilonijas trimdā]] esošajiem ebrejiem, izskaidrojot viņu nelaimes ar piekopto elkdievību. Ebreji tiek salīdzināti ar neuzticīgu sievu un nepaklausīgiem bērniem. Dieva sods par viņu pārkāpumiem ir neizbēgams, taču tam var sekot apžēlošana. [[Jeremija]] nav laimīgs par savu pravieša lomu, viņš ir dusmīgs uz sevi, bet vēl vairāk uz [[Jeruzaleme]]s iedzīvotājiem, kas neklausās viņa brīdinājumos. Par negāciju pilnajiem pareģojumiem viņu pat iesloga un iemet bedrē nomirt.

sentences: '''GLONASS''' (no {{val|ru|'''Гло'''бальная '''на'''вигационная '''с'''путниковая '''с'''истема}}, ''ГЛОНАСС'' — "Globālā navigācijas pavadoņu sistēma") ir [[Krievija]]s [[pavadoņnavigācija|pavadoņu navigācijas sistēma]], kas ir līdzīga [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Globālā pozicionēšanas sistēma|GPS]] sistēmai. Tā atrodas [[Krievijas kosmiskais karaspēks|Krievijas kosmiskā karaspēka]] pārziņā. Ar sistēmas attīstīšanu nodarbojas [[Krievijas Federālā kosmiskā aģentūra|''Roskosmos'']], kosmiskos aparātus izgatavo kompānija ''[[Informacionnye sputnikovye sistemy]]'' (''Информационные спутниковые системы''), zemes atbalsta sistēmas attīsta kompānija ''[[Rossijskie kosmičeskie sistemy]]'' (''Российские космические системы'').

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Ginkgolepis tenericostatus zvīņa.jpg
| att_nosaukums =''Ginkgolepis tenericostatus'' zvīņa.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomatha
| infratips_lv =Žokļaiņi
| klase =Acanthodii
| klase_lv =Žokļžaunzivis
| kārta =Acanthodiformes
| kārta_lv =Akantodveidīgās
| dzimta =Cheiracanthidae
| dzimta_lv =Heirakantīdas
| ģints =Ginkgolepis
| ģints_lv =Ginkolepji
| iedalījums =
| kategorijas =nē
| binomial = Ginkgolepis Pinakhina et Märss, 2018
}}
'''Ginkolepji''' (''Ginkgolepis'') ir [[Heirakantīdas|heirakantīdu]] [[Akantodes|akantodu]] ģints. Šo ģinti izdalīja Darja Pinakina un [[Tiju Mersa]] 2018. gadā. Nosaukums ''Ginkgolepis'' nozīmē ginka zvīņa (no latīņu ''ginkgo'' – ginks un ''lepis'' – zvīņa, no zvīņas vainaga formas, kas atgādina [[Divdaivu ginks|divdaivu ginka]] lapu). Tās pārstāvji bija izplatīti [[Vidusdevons|vidusdevonā]], no [[Narvas svīta|narvas]] līdz [[burtnieku svīta]]i, [[Galvenais devona lauks|Galvenajā devona laukā]]. Ja apstiprināsies, ka arī ''Devononchus ketlerensis'' (Lebedev & Lukševičs 2017) ir pieskaitāms ginkolepju ģintij, tad tās izplatība paplašinās līdz [[Augšdevons|augšdevona]] [[Famenas stāvs|famenai]] un [[Orlas apgabals|Orlas apgabalam]] [[Krievija|Krievijā]]. Šīm [[Zivis|zivīm]] ir zināmas tikai [[zvīņas]]. Veseli ķermeņi nav atrasti. Ginkolepju ģints [[tipveida suga]] ir ''[[Ginkgolepis tenericostatus]]''.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Džordžs Herberts Mīds
|          vārds_orig = ''George Herbert Mead''
|              attēls =George Herbert Mead.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1863
|          dz_mēnesis =2
|            dz_diena =27
|            dz_vieta =[[Sauthadleja]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|              m_gads =1931
|           m_mēnesis =4
|             m_diena =26
|             m_vieta =[[Čikāga]], [[Ilinoisa]], {{USA}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[pragmatisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[simboliskais interakcionisms]], [[socializācijas teorija]]
|          alma_mater =[[Hārvarda Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Vilhelms Vunds]], [[Džons Djūijs]]
|          ietekmējis =[[Jirgens Hābermāss]], [[Džons Djūijs]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Trīs skaidrības''' ({{val-zh|三清}}) ir trīsvienība [[daoisms|daoisma]] svētajā kanonā. To veido trīs galvenie dievi daoisma panteonā, kas tiek uzskatīti par [[dao]] vistīrāko izpausmi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''De Lijn''
| native_name      =
| logo             = De_Lijn.svg
| logo_size = 100px
| image            = Van_Hool_bus_Mechelen2.JPG
| image_size       = 250px
| image_caption    = [[Van Hool]] autobuss [[Mehelena|Mehelenā]]
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1991]]. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Mehelena]], [[Antverpenes province]]
| location_country = {{BEL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[transports]]
| products         =
| services         = [[sabiedriskais transports]] [[Flandrija|Flandrijā]]
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kristofers Robins
| attēls                   =  Christopher Robin poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Christopher Robin''
| žanrs                    = drāma, fantāzija, komēdija
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               =
* [[Kristīna Burra]]
* [[Brighems Teilors]]
| scenārija autors         =
* [[Alekss Ross Perijs]]
* [[Toms Makkārtijs]]
* [[Elisone Šrēdera]]
| galvenajās lomās         =
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Heilija Atvela]]
* [[Džims Kamings]]
* [[Breds Garets]]
| mūzika                   =
* [[Džefs Zanelli]]
* [[Džons Brions]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[2DUX²]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br/>Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|7|30|Bērbanka|2018|8|3|ASV|}}
| ilgums                   = 102 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/christopher-robin-2018|title=Christopher Robin|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2019|archive-date={{dat|2019|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190414025755/http://www.bbfc.co.uk/releases/christopher-robin-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=disneyfairytale2017.htm|title=Disney's Christopher Robin (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|197,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kristofers Robins"''' ({{val|en|Christopher Robin}}) ir 2018. gada drāma, kuras režisors ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Jūens Makgregors]], [[Heilija Atvela]], [[Džims Kamings]] un [[Breds Garets]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|7|30||bez}} [[Bērbanka|Bērbankā]].

sentences: '''Patēriņa cenu indekss''' (PCI) ir [[ekonomika]]s kategorija, kuras pamatā ir [[statistika]]s skaitļu [[dinamiskā rinda]], veidota no vidējām svērtām [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] [[Preču un pakalpojumu grozs|groza]] [[cena|cenām]]. PCI ir [[inflācija]]s [[rādītājs]], jeb [[mērvienība]]. Plašākā nozīmē ar PCI mēdz raksturot arī [[dzīves dārdzība|dzīves dārdzību]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jūlijs Šimanovskis
|     vārds_orig = ''Alphonius Nicolaus Julius von Szymanowski''
|         attēls = Ю. К. Шимановский.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1829
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1868
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Kijiva]]
({{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ķirurgs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Adelaide fon Rambaha
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
| nosaukums            = Mi-17
| logo                 =
| logo_izm             =
| logo_paraksts        =
| attēls               = Mil Mi-8 (16158658583).jpg
| att_izm              = 300px
| paraksts             = Latvijas Gaisa spēku helikopters
| apakšveidne          =
| tips                 = [[helikopters]]
| valsts               = {{vieta|PSRS}}
| ražotājs             = {{vieta|Krievija}}
| dizaineris           =
| pirmais lidojums     =
| komerc_lid           =
| noņemts              =
| status               = tiek ražots
| primārais            = [[PSRS Gaisa spēki]]
| ražošanā             = kopš 1975. gada
| skaits               =
| izmaksas             =
| attīstīts no         =
| modifikācijas        =
}}
'''Mi-17''' ({{val|ru|Ми-17, Mи-8MT}}, [[NATO]] nosaukums — '''''Hip''''') ir 1970. gadu sākumā izstrādāts [[Padomju Savienība]]s daudzfunkcionālais [[helikopters]]. Ražots kā [[Mi-8]] modifikācija kopš 1975. gada, līdz 2007. gadam saražojot vairāk kā {{sk|12000}} šī modeļa helikopteru.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Līdzīgs|Palais Medem}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Villa Medem''
| alternate_names     = Mēdema villa
| status              =
| image               = Jelgava Villa Medem 2017.jpg
| image_size          =
| caption             = 2017. gadā
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[klasicisms]]
| client              =
| owner               = Privātīpašums
| location            = {{vieta|Latvija|Jelgava|Uzvaras iela 55|3s=Uzvaras iela (Jelgava)}}
| pushpin_map         =
| latd  = 56 | latm  = 39 | lats  = 35.3 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 43 | longs = 06.7 | longEW = E
| map_caption         =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1818
| renovation_date     =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Johans Georgs Ādams Berlics]]
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Dzīvojamā ēka "Villa Medem" ar dārzu
|      numurs = 5170
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
| references          =
}}
'''''Villa Medem''''' jeb '''Mēdema villa''' ir 19. gadsimta [[klasicisms|klasicisma]] ēka, kas atrodas [[Uzvaras iela (Jelgava)|Uzvaras ielā 55]], [[Jelgava|Jelgavā]], [[Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis]].<ref>{{VKPAIoa|5170|Dzīvojamā ēka "Villa Medem" ar dārzu}}</ref> Muižnieku pilsētas namu būvējis pēdējās [[Kurzemes hercogi]]enes [[Doroteja fon Mēdema|Dorotejas]] brālis grāfs [[Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems|Žanno fon Mēdems]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Pied Crow.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Corvus
 |      ģints_lv = Vārnas
 |          suga = Corvus albus
 |       suga_lv = Daglā vārna
|     izplatība =
 |      binomial = Corvus albus <small>([[Statius Muller]], 1776)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums = 240px
 |         attēls = Saffran crocus sativus moist.jpg
 |         valsts = Plantae
 |      valsts_lv = Augi
 |           tips = Magnoliophyta
 |        tips_lv = Segsēkļi
 |          klase = Liliopsida
 |       klase_lv = Viendīgļlapji
 |          rinda = Asparagales
 |       rinda_lv = Sparģeļu rinda
 |         dzimta = Iridaceae
 |      dzimta_lv = Skalbju dzimta
 |          ģints = Crocus
 |       ģints_lv = Krokusi
 |           suga = C. sativus
 |        suga_lv = Safrāns
 |       binomial = Crocus sativus
 |    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Kesko Senukai''
| native_name      = ''UAB Kesko Senukai Lithuania''
| logo             = Kesko senukai logo.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1992. gads (1995. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Kauņa]]
| location_country = {{LTU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = tirdzniecība
| products         = būvmateriāli, dārza un mājsaimniecības preces
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.senukai.lt senukai.lt]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{vikisaites+}}
'''Situatīvā apziņa'''{{nepieciešama atsauce}} ir apkārtējās vides un tājā esošo notikumu uztvere un interpretācija.<ref name=":2">Endsley, 1995b, p. 36</ref>

sentences: {{commonscat|Figure skaters from Spain|Spānijas daiļslidotāji}}

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums=Gajānas Universitāte<br />''The University of Guyana''
|attēla_nos=
|att_izm=
|att_apraksts=
|moto=
|dibin=[[1963. gads|1963. gadā]]
|valsts=Gajāna
|vieta=[[Džordžtauna (Gajāna)|Džordžtauna]]
|tips=
|dotācijas=
|rektors=
|pasniedz=
|studenti=
|publik=
|asociācijas=
|trangs=
|arangs=
|mlapa=https://www.uog.edu.gy/newsletters/applications-are-now-open-1/
|attēls=University_of_Guyana_Coat_of_Arms.svg
}}'''Gajānas Universitāte''' ({{val|en|The University of Guyana}}) ir augstākās izglītības iestāde un [[Džordžtauna (Gajāna)|Džordžtaunā]], [[Gajāna|Gajānas Kooperatīvās Republikas]] galvaspilsētā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|             attēls = Calidris ferruginea, winter adult, Pak Thale.jpg
|             valsts = Animalia
|          valsts_lv = Dzīvnieki
|               tips = Chordata
|            tips_lv = Hordaiņi
|              klase = Aves
|           klase_lv = Putni
|              kārta = Charadriiformes
|           kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|             dzimta = Scolopacidae
|          dzimta_lv = Sloku dzimta
|              ģints = Calidris
|           ģints_lv = Šņibīši
|               suga = C. ferruginea
|            suga_lv = Līkšņibītis
| binomial_authority = ([[Erik Pontoppidan|Pontoppidan]], 1763)
|           Sinonīmi =
''Erolia ferruginea'' {{Taxobox_authority | author = [[Louis Jean Pierre Vieillot|Vieillot]] | date = 1816}}
}}
'''Līkšņibītis''' jeb '''līkšņībītis''' (''Calidris ferruginea'') ir mazs [[bridējputns]], kurš ligzdo [[Arktika]]s un [[Sibīrija]]s [[tundra|tundrā]]. Svarīgākās  ziemošanas vietas ir [[Āfrika|Āfrikā]], taču tie ziemo arī dienvidu, dienvidaustrumu [[Āzija|Āzijā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Līkšņibītis ir samērā parasta caurceļojoša suga arī [[Latvija|Latvijā]], visbiežāk sastopams jūras piekrastē. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lolium multiflorum spikelets5 (8685531840).jpg
| att_nosaukums = [[Daudzziedu airene]] (''Lolium multiflorum'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Lolium
| ģints_lv = Airenes
| binomial = Lolium
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
| autors =
}}'''Airenes''' ({{val|la|Lolium}}) ir augu ģints [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. To dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], kā arī sugas tiek kultivētas un ir naturalizējušās [[Austrālija|Austrālijā]], [[Amerika|Amerikā]] un dažādās okeāna salās. Airenes ir tuvi radniecīgas ar  [[auzenes|auzenēm]] (''Festuca'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=118826|title=Lolium in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-12-18}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=5&taxon_id=118826|title=Lolium in Flora of Pakistan @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-12-18}}</ref>

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg4-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Indriķis Laube
|         vārds_orig =
|             attēls = Indrikis Heinrihs Laube.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Laubes Indriķis
|         dz_dat_alt = [[1841]]. gada [[maijs|maijā]]
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = [[Durbe]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1889
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 4
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Vācieši|Vācietis]]<ref>{{Grāmatas atsauce|editor=L. Bībere|title=Latviešu literatūras vēsture|volume=1. sējums|year=1998|publisher=LZA Literatūras, folkloras un mākslas institūts|isbn=9984-17-033-0|page=166}}</ref>
|            dzimums = v
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Tāmnieks, Zobgals, Ņirga, Inga, Rebble Šmulle<ref name="Kuldīga" />
|       nodarbošanās = Rakstnieks, literatūrkritiķis, žurnālists, tulkotājs
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Indriķis Laube''' (dzimis 1841. gada maijā [[Durbe|Durbē]], miris {{dat|1889|10|4}} [[Rīga|Rīgā]]),<ref name="lat" /> arī '''Heinrihs Laube''' ({{val|de|Heinrich Laube}}),<ref name="leto2" /> '''Laubes Indriķis''', bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[rakstnieks]], literatūrkritiķis, žurnālists, tulkotājs.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =332530 Canders
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =I.Eglītis, K.Černis
| discovered ={{Dat|2008|7|29}}
| alt_names = 2008 OS18
| mp_name = 332530
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=canders (332530) Canders = 2008 OS18]</ref>
| aphelion =2.882 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 2.599706 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 2.7408971 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.0515127
| period =4.54 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 5.56671°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 2  [[kilometrs|km]] <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lu.lv/zvd/2015/blumbahs-canders/ |title=„Blumbahs” un „Canders” – jauni mazo planētu nosaukumi |access-date={{dat|2015|02|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150429030329/http://www.lu.lv/zvd/2015/blumbahs-canders/ |archivedate={{dat|2015|04|29||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150429030329/http://www.lu.lv/zvd/2015/blumbahs-canders/ |date={{dat|2015|04|29||bez}} }}</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =17.1 H
| single_temperature=
}}
'''332530 Canders''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[2008]]. gadā [[Latvijas Universitāte|LU]] Astronomijas institūta [[Baldones observatorija|Astrofizikas observatorijā]] ar Šmidta teleskopu atklāja šīs observatorijas vadītājs [[Ilgmārs Eglītis]] sadarbībā ar Lietuvas Universitātes Teorētiskās Fizikas un Astronomijas institūta darbinieku Kazimiru Černi.<ref>[http://www.lza.lv/index.php?option=com_content&task=view&id=413&Itemid=277 Desmit jauni asteroīdi atklāti LU Astronomijas institūta Astrofizikas observatorijā]</ref>

sentences:
]]
'''Smiltis''' ir [[nogulumieži|nogulumiezis]], kā arī mākslīgs materiāls, ko veido irdens mazu [[ieži|iežu]] graudiņu maisījums, kuru izmērs var būt no 0,063 līdz 2 mm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sis.se/api/document/preview/80000191|title=ISO 14688|last=|first=|access-date=08.10.2020.|date=|pages=4}}</ref> Bieži smiltis veido gandrīz tīrs [[kvarcs]]. Smiltis veidojas, sabrūkot cietajiem iežiem. Upju un jūru smiltīm ir noapaļoti graudiņi, bet kalnu smiltīm, kas radušās [[vēja erozija]]s rezultātā, ir asas un smailas malas, tajās ir vairāk nevajadzīgo piejaukumu, nekā upju un jūru smiltīs. Smilšu krāsa ir atkarīga no [[minerāls|minerālu]] sastāva. Smiltis no tīra kvarca ir baltā krāsā. Dažādi piejaukumi tās var iekrāsot pelēkā, dzeltenā, brūnā vai pat melnā krāsā. Pelēkā un melnā krāsa parasti norāda uz [[organiska viela|organisku vielu]] piejaukumu.

sentences:
[[Kategorija:Inovācijas]]
[[Kategorija:Pētniecība]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Ceļš uz nekurieni
  | attēls                    = Attēls:Lost-Higway-01.jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = '''Lost Highway'''
  | žanrs                     = [[psiholoģisks trilleris]]
[[krimināldrāma]]
[[mistērija (filmu žanrs)|mistērija]]
  | valsts                    = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | režisors                  = [[Deivids Linčs]]
  | producents                = [[Mērija Svīneja]]
  | scenārija autors          = Deivids Linčs
[[Berijs Džifords]]
  | galvenajās lomās          = [[Bils Pulmens]]
[[Patrīcija Ārkete]]
[[Baltazars Getijs]]
[[Roberts Lodžija]]
[[Roberts Bleiks]]
  | mūzika                    = [[Andželo Badalamenti]]
  | izdošanas laiks           = [[1997]]. gada [[15. janvāris]]
  | ilgums                    = 135 min
  | valoda                    = angļu
  | budžets                   = ~ $15,000,000
  | imdb                      = 0116922
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Andrejs Kapmals
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Kapmals Andrejs.jpg
 |         att_izm = 180px
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1889|11|5}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1994|1|21|1889|11|5}}
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Krievijas impērija}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Garās distancēs
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1912}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Andrejs Kapmals''' (dzimis {{dat|1889|11|5}}, miris {{dat|1994|1|21}}) bija [[Latvija]]s vieglatlēts, startēja garajās distancēs.<ref name="LOK profils">{{Tīmekļa atsauce |url=https://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/andrejs-kapmals-262 |title=LOK profils |access-date={{dat|2018|12|16||bez}} |archive-date={{dat|2018|11|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181130102737/http://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/andrejs-kapmals-262 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20181130102737/http://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/andrejs-kapmals-262 |date={{dat|2018|11|30||bez}} }}</ref> Pārstāvēja Rīgas "Marss" biedrību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šerloka Holmsa privātā dzīve
| operators =
| attēls = Private Life of Sherlock Holmes 1970.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, piedzīvojumu filma
| režisors = [[Billijs Vailders]]
| producents = * [[I. A. L. Daimonds]]
* Billijs Vailders
| scenārijs = * I. A. L. Daimonds
* Billijs Vailders
| aktieri = * [[Roberts Stīvenss]]
* [[Ženevjēava Pažē]]
* [[Kolins Bleiklijs]]
* [[Kristofers Lī]]
| mūzika = [[Miklošs Roža]]
| oriģinālnos = ''The Private Life of Sherlock Holmes''
| studija = * ''Compton Films''
* ''The Mirisch Corporation''
* ''Phalanx Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|10|29}}
| ilgums = 125 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šerloka Holmsa privātā dzīve"''' ({{Val|en|The Private Life of Sherlock Holmes}}) ir 1970. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Billijs Vailders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Stīvenss]], [[Ženevjēva Pažē]], [[Kolins Bleiklijs]] un [[Kristofers Lī]].

sentences: '''Lielmeistars''' ir augstākais spēlētāja tituls [[šahs|šahā]]. Mūsdienās [[Starptautiskā Šaha federācija]] (FIDE) piešķir starptautiskā lielmeistara titulus.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Asterales
| ģints_lv = Dadži
| ģints = Cirsium
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| dzimta = Asteraceae
| rinda_lv = Asteru rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Cirsium heterophyllum 5 RF.jpg
| att_nosaukums = ''Cirsium heterophyllum''
}}'''Dadži''' ({{Val-la|Cirsium}}) ir [[kurvjziežu dzimta]]s augu ģints. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija]]s [[Mērenā josla|mērenajā joslā]] līdz [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentam]], [[Makaronēzija]] līdz [[Etiopija]]i un [[Zambija]]i. Ģintī ir klasificētas 458 sugas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30001899-2|title=Cirsium Mill. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-01-02|language=en}}</ref> Dažas sugas tiek izmantotas medicīniskos nolūkos un pārtikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:196191-1|title=Cirsium vulgare (Savi) Ten. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-01-02|language=en}}</ref>

sentences: '''Ištaras vārti''' bija astotie [[Babilonija]]s iekšpilsētas vārti. Tie bija četri uz kvadrāta pamatnes celti torņi ar arkveida ieeju, aiz kuras sākās galvenā [[maģistrāle]] — procesiju ceļš. Šo ceļu uzskatīja par svētu, jo tas veda uz Bābeles galveno templi, tā saucamo «Esagilu», kas bija celts par godu dievam Mardukam. Procesiju [[ceļš]] bija izbruģēts ar [[kaļķakmens]] plāksnēm un inkrustēts ar sarkanu [[brekčija|brekčiju]]. Pilsētas mūris, vārtu torņi, sienas gar procesiju ceļu bija celti no dedzinātiem ķieģeļiem, pie kam uz ķieģeļiem ciļņa tehnikā bija attēloti [[lauvas]], [[vērši]], [[pūķis|pūķi]] — dievu simboli. Ciļņus klāja krāsaina [[glazūra]].

sentences: '''Aidaho Universitāte''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''University of Idaho'') ir vecākā publiskā universitāte [[Aidaho]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā atrodas štata ziemeļu centrālajā daļā [[Moskova]]s pilsētā.

sentences: '''12. aprīlis''' ir gada 102. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (103. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 263 dienas.

sentences: '''6. novembris''' ir gada 310. diena (311. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 55 dienas.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Typha × glauca.jpg|att_nosaukums=<i>Typha × glauca</i>|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Typhaceae|dzimta_lv=Vilkvālīšu dzimta|kategorijas=nē|binomial=Typha|ģints_lv=Vilkvālītes|ģints=Typha|autors=}}'''Vilkvālītes''' ({{Val-la|Typha}}) ir [[Vilkvālīšu dzimta|vilkvālīšu dzimtas]] ģints, kurā ir klasificētas aptuveni 30 augu sugas. Ģints ir bieži izplatīta [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]], kur tā ir sastopama dažādos mitrāju biotopos.

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q57082867}}
'''2019. gada Parīze—Nica''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 10. līdz 17. martam. Tā bija 77. reize, kad notika [[Parīze—Nica]] sacensības un tās bija sestās sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2019CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-reveal-worldtour-calendar-for-2019/ |title=UCI reveal WorldTour calendar for 2019 |accessdate=23 October 2018 |work=Cycling News}}</ref>

sentences: '''Ginters''' (no {{val|de|Günther}}, arī ''Gunther, Günter, Gunter'', atvasināts no senākām vārda formām ''Gunthere, Guntharivar'') var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Cygnus bewickii 01.jpg
| att_nosaukums = Pieaudzis mazais gulbis
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Anseriformes
|      kārta_lv = Zosveidīgie
|        dzimta = Anatidae
|     dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anserinae
| apakšdzimta_lv = Zosu apakšdzimta
|         ģints = Cygnus
|      ģints_lv = Gulbji
|          suga = C. columbianus
|       suga_lv = Mazais gulbis
|      binomial = Cygnus columbianus <small>([[Džordžs Ords|Ord]], 1815)</small>
|   kategorijas = nē
|attēls2=Bewick's_Swan_(Cygnus_columbianus)_(W1CDR0001383_BD2).ogg}}

sentences: '''Asterisms''' (no {{val|grc|ἀστήρ}} (''aster'') — 'zvaigzne') ir [[zvaigzne|zvaigžņu]] zīmējums,<ref>Žurnāls Zvaigžņotā debess, 2008.g.(rudens), 29.lpp</ref> kurš jau vēsturiski pazīstams ar patstāvīgu nosaukumu. To var veidot viena [[zvaigznājs|zvaigznāja]] zvaigznes vai arī atsevišķas zvaigznes no vairākiem zvaigznājiem. Asterisms nav zinātnisks termins, tas drīzāk saistīts ar paražām. Vienota asterismu saraksta nav.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Ligūrijas jūra
|attēls=LigurijasJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Itālija#Francija
| relief = jā
 |latd = 43 |latm = 30 |lats =  |latNS = N
 |longd = 9 |longm = 00 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums =
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=15 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums    = 2850
|Vid_dziļums    = 1200
|temperatūra    = 13—23,5
|sāļums         = 38
|valstis={{FRA}}
{{ITA}}
{{MON}}
|pilsētas=[[Dženova]] (Itālija)
[[Livorno (pilsēta)|Livorno]] (Itālija)
[[Nica]] (Francija)
[[Spēcija]] (Itālija)
}}
'''Ligūrijas jūra''' ({{val-fr|mer Ligurienne}}, {{val-it|mar Ligure}}, {{val|co|mari Licuru}}) ir [[Vidusjūra]]s daļa starp Itālijas un Francijas krastiem ([[Rivjēra]]), [[Korsika|Korsiku]] un [[Elba (sala)|Elbas]] salu. Dienvidaustrumos robežojas ar [[Tirēnu jūra|Tirēnu jūru]]. Ziemeļu daļā atrodas [[Dženovas līcis]]. Lielākā pieteka ir [[Arno]].

sentences: '''Neatkarīgais politiķis''', arī '''bezpartejisks''', ir [[persona]], kas neietilpst nevienā [[politiskā partija|politiskajā partijā]], nav [[lojalitāte|lojāla]] vai [[saistības|saistīta]] ar kādu no tām. Neatkarīgie politiķi izvēlas [[kandidēšana|kandidēt]] vai pārstāvēt sevi. Šāda pieeja dod viņiem lielāku brīvību un autonomiju savās politiskajās nostājās un lēmumos. Neatkarīgie politiķi var būt dažādu [[politiskā ideoloģija|politisko ideoloģiju]] piekritēji, un viņi piedalās [[vēlēšanas|vēlēšanās]] vai pilda amata pienākumus bez formālās partijas atbalsta. Šādi politiķi ir gadījumos, kad viņiem rodas nesaskaņas partijas iekšienē un viņi no partijas atdalās, vai arī situācijās, kad persona ir īpaši populāra, kas ļauj vēlētājiem piedāvāt jaunu un neatkarīgu skatījumu. Neatkarīgie politiķi bieži uzstājas ar ideju, kas balstās uz personīgo pārliecību un iedzīvotāju interesēm, nevis partiju programmām.

sentences: '''Biogāze''' ir gāzveida produkts, kas rodas, noārdoties organiskam materiālam bez [[skābeklis|skābekļa]] piekļuves. To var ražot no lauksaimniecības atkritumiem, mēsliem, sadzīves atkritumiem, kanalizācijas un augiem. Tas ir [[Atjaunīgie resursi|atjaunīgais resurss]].

sentences:
'''17. janvāris''' ir 17. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 348 dienas (349 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Dravis]], [[Tenis]]

sentences: - trīs [[kubs|kuba]] skaldnes ar kopīgu virsotni.]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |     nosaukums = Kivi
 |       platums = 235px
 |        attēls = Apteryx mantelli -Rotorua, North Island, New Zealand-8a.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Apterygiformes
 |      kārta_lv = Kiviveidīgie
 |       kārta_r = Kivi (putni)
 |        dzimta = Apterygidae
 |     dzimta_lv = Kivi dzimta
 |      dzimta_r = Kivi (putni)
 |         ģints = Apteryx
 |      ģints_lv = Kivi
 |       ģints_r = Kivi (putni)
 |    iedalījums = 5 sugas:
* [[Lielais pelēkais kivi]] (''Apteryx haastii'')
* [[Mazais pelēkais kivi]] (''Apteryx owenii'')
* [[Okarito brūnais kivi]] (''Apteryx rowi'')
* [[Dienvidsalas brūnais kivi]] (''Apteryx australis'')
* [[Ziemeļsalas brūnais kivi]] (''Apteryx mantelli'')
 |      binomial = Apteryx <small>([[Džordžs Šovs (botāniķis)|Shaw]], 1813)</small>
 |    sinonīmi =
* ''Apternyx''
* ''Stictapteryx''
* ''Kiwi''
 |     izplatība =
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Veikaliņš aiz stūra
| operators =
| attēls = The Shop Around the Corner (1940 poster - Style C).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija
| režisors = [[Ernsts Lubičs]]
| producents = Ernsts Lubičs
| scenārijs = * [[Samsons Rafelsons]]
* [[Bens Hekts]]
| aktieri = * [[Mārgareta Salivana]]
* [[Džeimss Stjuarts]]
* [[Frenks Morgans]]
* [[Jozefs Šildkrauts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Shop Around the Corner''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Loew's Inc.''
| izdošana = {{Filmas datums|1940|1|12}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Veikaliņš aiz stūra"''' ({{Val|en|The Shop Around the Corner}}) ir 1940. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska [[kinokomēdija]], kuras režisors un producents ir [[Ernsts Lubičs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mārgareta Salivana]], [[Džeimss Stjuarts]], [[Frenks Morgans]] un [[Jozefs Šildkrauts]]. Filma balstīta uz [[Miklošs Lāslo|Mikloša Lāslo]] 1937. gada lugu ''Parfumerie''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-news/shop-around-the-corner-1940-review-1235067096/|title=‘The Shop Around the Corner’: THR’s 1940 Review|last=Staff|first=T. H. R.|website=The Hollywood Reporter|access-date=2023-10-28|date=2021-12-23|language=en-US}}</ref>

sentences:
[[File:Al Andalus.png|thumb|280px|Andalusa (zaļā krāsā) ap 1000. gadu]]
'''Andalusa'''  ({{val-ar|الأندلس}} {{val-es|Al Andalús}}) bija [[viduslaiki|viduslaiku]] [[musulmaņi|musulmaņu]] [[valsts]], [[kalifāts]] pēc pārvaldes iekārtas, kas aptvēra pārsvarā mūsdienu [[Spānija]]s un [[Portugāle]]s teritoriju. Vispārinātā nozīmē Andalusa var nozīmēt [[mauri|mauru]] pārvaldīto [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]] laika posmā no 711. līdz 1492. gadam ar nepārtraukti mainīgām robežām, kad vairākām [[Kristietība|kristiešu]] karalistēm izdevās [[Rekonkista]]s kaujās pārņemt varu musulmaņu kontrolētajās zemes.

sentences:
'''Spēka trīscīņa''' jeb '''pauerliftings''' (no {{val|en|powerlifting}}) ir spēka sporta veids, kurā ietilpst 3 disciplīnas — [[pietupieni]] (''squat''), [[guļus spiešana]] (''bench press'') un [[vilkme]] (''deadlift'').
Visi šie vingrinājumi ir bāzes, jo nodarbina vienlaikus vairākas [[muskulis|muskuļu]] grupas.

sentences: '''Valodas modelis''' ({{Val|en|language model}}) ir [[mašīnmācīšanās]] modeļa veids, kas ir apmācīts, lai vārdiem tekstā noteiktu [[Varbūtības sadalījums|varbūtības sadalījumu]]. Modeļa mērķis ir aprēķināt vispiemērotāko vārdu, lai pabeigtu nepilnīgu teikumu vai frāzi, pamatojoties uz dotā teksta [[Konteksts|kontekstu]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.altexsoft.com/blog/language-models-gpt/|title=Language Models, Explained: How GPT and Other Models Work|website=AltexSoft|access-date=2023-03-12|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetranitropentaeritrīta struktūrformula
|ķīmiskā formula=C(CH2ONO2)4
|molmasa=317,15
|blīvums=1773
|kušanas temperatūra=141,3 °C
|viršanas temperatūra=sadalās pie 190 °C
}}
'''Tetranitropentaeritrīts''' (PETN, C(CH2ONO2)4) ir samērā jutīga [[sprāgstviela]], kuru lieto [[detonators|detonatoriem]]. Tas ir jutīgāks (nestabilāks) par [[trinitrotoluols|trinitrotoluolu]] un [[tetrils|tetrilu]]. Pentaeritrīts lietots kā plastiskais sprāgstvielu komponents.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| binomial = Papaver argemone
| attēls = Papaver argemone 1.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Ranunculales
| rinda_lv = Gundegu rinda
| dzimta = Papaveraceae
| dzimta_lv = Magoņu dzimta
| ģints = Papaver
| ģints_lv = Magones
| suga = Papaver argemone
| suga_lv = Sarainā magone
| kategorijas = jā
}}'''Sarainā magone''' ({{val|la|Papaver argemone}}) ir augu suga [[Magoņu dzimta|magoņu dzimtā]]. Sugas sākotnējais izplatības areāls ir [[Dienvideiropa|Eiropas dienviddaļā]], no kurienes tā ir plaši izplatījusies centrālajā un, daļēji, arī ziemeļu daļā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/papaver-argemone-l/|title=sarainā magone - Papaver argemone L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-07-12}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Sudāna]]
[[Kategorija:Sudānas arhitektūra]]
[[Kategorija:Sudāna]]

sentences:
{{cita nozīme|sociālu modeli|patriarha pārvaldītu apgabalu|patriarhāts (reliģija)}}
 glezna "Ābrama ceļojums no Ūras uz Kanaānu". Tajā vīrietis attēlots kā centrālā persona]]
'''Patriarhāts''', arī '''patriarhija''', ir sociāls modelis, kurā valda [[vīrietis|vīrieši]] gan [[sabiedrība|sabiedrībā]] kopumā, gan arī [[ģimene|ģimenēs]]. Šis termins attiecas uz [[dzimumu nevienlīdzība]]s veidu, kur vīrieši tiek uzskatīti par dominējošo [[dzimte (socioloģija)|dzimumu]] un iegūst priekšrocības un privilēģijas salīdzinājumā ar [[sieviete|sievietēm]]. Pretētais patriarhātam ir [[matriarhāts]]. Patriarhālās sabiedrībās bieži vien ir spēcīga vīriešu dominance un kontrole [[politika|politikā]], [[saimnecība|saimniecībā]] un [[reliģija|reliģijā]]. Šāds modelis ietekmē gan sabiedrības institūcijas, piemēram, [[likumdošana|likumdošanu]] un [[valsts struktūra]]s, gan arī [[ikdienas dzīve|ikdienas dzīvi]], piemēram, lomu sadalījums ģimenē, [[fizisks darbs|darba]] dalīšanu un [[sociāla norma|sociālo normu]] veidošanu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Simons Bolivars
| vārds_orģ           = ''Simón Bolívar''
| attēls              = Simón Bolívar - Martín Tovar y Tovar.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 2. [[Venecuēla]]s [[prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1813|8|6|N}}
| term_beigas         = {{dat|1819|12|17|N}}{{ref label|Note1|a|a}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Kristobals Mendosa]]
| pēctecis            = [[Hosē Antonio Paess]]
| amats2              = 1. [[Kolumbija]]s [[prezidents]]
| term_sākums2        = {{dat|1819|12|17|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1830|5|4|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           = [[Domingo Kajsedo]]
| amats3              = 1. [[Bolīvija]]s [[prezidents]]
| term_sākums3        = {{dat|1825|8|12|N}}
| term_beigas3        = {{dat|1825|12|29|N}}
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           = [[Antonio Hosē de Sukre]]
| amats4              = 6. [[Peru]] [[prezidents]]
| term_sākums4        = {{dat|1824|2|17|N}}
| term_beigas4        = {{dat|1827|1|28|N}}
| viceprezidents4     =
| vicepremjers4       =
| vietnieks4          =
| prezidents4         =
| premjers4           =
| priekštecis54       = [[Hosē Bernardo de Tagle]]
| pēctecis4           = [[Andress de Santa Kruss]]
| dzim_dati           = {{dat|1783|7|24}}
| dzim_vieta          = [[Karakasa]], [[Venecuēla]]
| mir_dati            = {{mdv|1830|12|17|1783|7|24}}
| mir_vieta           = [[Santa Marta]], [[Kolumbija]]
| tautība             =
| partija             =
| dzīvesb             = Marija Terēza Rodrigesa del Toro i Alaisa
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Simón Bolívar signature.png
| piezīmes            =
{{note label|Note1|a|a}} Starp {{dat|1814|7|7|A}} un {{dat|1819|2|15|A}} Venecuēlā nebija prezidenta. Bolivars tiek uzskatīts par 2. un 3. Venecuēlas prezidentu.
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|kukaiņiem, kuri ir līdzīgi medus bitēm|Bite (nozīmju atdalīšana)|bite}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Osmia ribifloris bee.jpg
|        att_nosaukums = [[Zilā bite]] (''Osmia ribifloris'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
| virskārta=Endopterygota
| virskārta_lv=Pilnas pārvērtības kukaiņi
|            kārta = Hymenoptera
|         kārta_lv = Plēvspārņi
|       apakškārta = Apocrita
|      apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
|       virsdzimta = Apoidea
|     virsdzimta_lv = Bišu virsdzimta
|       nenoteikta kārta = Anthophila
|    nenoteikta kārta_lv = Bites
|         binomial = Anthophila ([[Latreille]], 1804/1807?)<ref>[http://taxonomicon.taxonomy.nl/TaxonTree.aspx?id=28306 Taxon: Anthophila Latreille, 1804/1807? - bees]</ref>
|        izplatība =
|       iedalījums = Pie bitēm pieder vairākas dzimtas:

* [[Austrālijas zīdbites]] (''Stenotritidae'')
* [[Griezējbites]] (''Megachilidae'')
* [[Grumbuļbites]] (''Melittidae'')
* [[Lielās grumbuļbites]] (''Meganomiidae'')
* [[Medusbišu dzimta|Medusbites]] (''Apidae'')
* [[Primitīvās grumbuļbites]] (''Dasypodaidae'')
* [[Slaidbites]] (''Halictidae'')
* [[Smilšbites]] (''Andrenidae'')
* [[Zīdbites]] (''Colletidae'')
|      kategorijas = nē
| sinonīmi=
* ''Apiformes''
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Francis Grillparcers
|     vārds_orig = ''Franz Grillparzer''
|         attēls = Die Gartenlaube (1860) b 293.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1791
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Vīne]], [[Hābsburgu monarhija]]
({{AUT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1872
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]]
({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Calidris-canutus.jpg
|     att_nosaukums =[[Lielais šņibītis]] (''Calidris canutus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
| virskārta=Neognathae
| virskārta_lv=Neognati
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|       apakškārta = Charadrii
|     apakškārta_lv = Bridējputni
|         binomial = Charadrii
|      kategorijas = nē
}}
'''Bridējputni''' (''Charadrii'') ir viena no [[tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgo putnu]] (''Charadriiformes'') apakškārtām, kas mūsdienās, balstoties uz [[ģenētika|ģenētiskajiem]] pētījumiem, ir sadalījusies vairākās apakškārtās: '''bridējputni''' (''Charadrii''), '''krasta bridējputni''' (''Chionidi''), '''neparastie bridējputni''' (''Thinocori'') un '''slokveidīgie bridējputni''' (''Scolopaci'').<ref name="kl">[http://www.biomedcentral.com/1471-2148/3/16 BioMed Central | Full text | Inter-familial relationships of the shorebirds (Aves: Charadriiformes) based on nuclear DNA sequence data]</ref>

sentences: '''Projekts''' (no {{val|en|project}}, kas savukārt no {{val|la|prōiectus}}) ir darbs, pasākums vai darbu un pasākumu kopums, kuram ir noteikts sākums un beigas, kā arī virkne tehnisku un ekonomisku [[kritērijs|kritēriju]] un [[rādītājs|rādītāju]]. Projekts var būt īslaicīgs, piemēram, dažas dienas vai nedēļas, tas var būt arī ilglaicīgs.

sentences: '''Iemidzināšana''' jeb '''eitanāzija''' - [[Veterinārmedicīna|veterinārmedicīnā]] lietots<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ttc.lv/advantagecms/LV/terminologija/terminusaraksti.html |title=V/A Tulkošanas un terminoloģijas centra "Lopkopības un veterinārijas terminu sarakstā" šāda termina nav. |access-date={{dat|2009|07|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090403054340/http://www.ttc.lv/advantagecms/LV/terminologija/terminusaraksti.html |archivedate={{dat|2009|04|03||bez}} }}</ref> apzīmējums dzīvnieka nesāpīgai nonāvēšanai,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |title=Dzīvnieku aizsardzības likuma 1. nodaļas 1. pants definē: eitanāzija — nesāpīga nogalināšana |access-date={{dat|2009|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091216033625/http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |archivedate={{dat|2009|12|16||bez}} }}</ref> ja tas pakļauts stresam, sāpēm vai ciešanām, ko nevar (vai īpašnieks nevēlas) novērst citām metodēm, ja dzīvnieks ir pārāk agresīvs un apdraud gan cilvēkus, gan dzīvniekus savā tuvumā vai jebkura cita iemesla dēļ, ja eitanānziju pieprasa dzīvnieka īpašnieks.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |title=Dzīvnieku aizsardzības likuma 50. pants. |access-date={{dat|2009|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091216033625/http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |archivedate={{dat|2009|12|16||bez}} }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Grey Crowned Crane.jpg
 | att_nosaukums = [[Pelēkā vainagdzērve]] (''Balearica regulorum'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Neoaves
 |  virskārta_lv = Jaunie putni
 |         kārta = Gruiformes
 |      kārta_lv = Dzērvjveidīgie
 |      binomial = Gruiformes <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1854)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
* [[Dumbrvistiņu apakškārta]] (''Ralli'')
* [[Dzērvju apakškārta]] (''Grui'')
}}
'''Dzērvjveidīgie, dzērvjveidīgo kārtas putni''' (''Gruiformes'') ir liela un mazāka auguma [[putni]], kas izplatīti visā pasaulē. Kopumā ir 19 liela auguma dzērvjveidīgo putnu sugas un 170 mazāka auguma sugas, kas iedalītas 2 apakškartās. Pazīstamākie putni šajā kārtā ir [[dzērves]] un [[dumbrvistiņas]]. Gandrīz visi šīs kārtas putni vairāk vai mazāk ir saistīti ar ūdeņiem.<ref name=putn/>

sentences: '''Papes ornitoloģiskā stacija''' ir [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta]] Ornitoloģijas laboratorijas lauka pētījumu bāze [[Latvija]]s galējos dienvidrietumos [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]], [[Pape|Papē]]. Ornitoloģiskā stacija nodrošina [[putni|putnu]] un [[sikspārņi|sikspārņu]] migrāciju pētījumus. Papes ornitoloģiskās stacijas vaditājs ir Oskars Keišs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lu.lv/par-mums/lu-mediji/zinas/zina/t/82093/|title=Dzīve ar putniem, sikspārņiem un spārēm|website=www.lu.lv|access-date=2023-12-30|date=2023-12-29|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Dītrihs Ernsts fon Šepings
|     vārds_orig = ''Dietrich Ernst op dem Hamme gen. von Schoeppingk''
|         attēls = Schoeppingk_Baron.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Bornsmindes muiža]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], [[Polija-Lietuva]]
([[Ziedoņi]], [[Bauskas novads]], {{Vieta|Latvija}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1818
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete fon Štakelberga
|          bērni = [[Magnuss fon Šepings]], [[Oto fon Šepings]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = ''Tayanna''
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Tayanna 2018.jpg
|         Att_izm = 180px
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Tetjana Mihailivna Rešetņaka
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1984|9|29}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Padomju Savienība|Ukrainas PSR|Čerņivci|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, komponiste
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2006–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = ''[[Гарячий шоколад]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences: {{cita nozīme|ezeru grupu Ziemeļamerikā|ezeru grupu Āfrikā|Āfrikas Lielie ezeri}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Lāzerdifrakcijas spektroskopija''' ir daļiņu lieluma mērīšanas metode, kas izmanto [[Lāzers|lāzera]] stara difrakcijas ainu, kura mainās atkarībā no mērāmās daļiņas izmēra. Ar šo metodi var noteikt izmērus mikro un nanolieluma objektiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.malvernpanalytical.com/en/products/technology/light-scattering/laser-diffraction|title=Laser Diffraction Particle Size Analysis {{!}} Malvern Panalytical|website=www.malvernpanalytical.com|access-date=2020-05-13|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Opera
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = Opera 9.60 beta,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.opera.com/products/desktop/next/ |title=Opera 9.60 beta |archiveurl=https://archive.today/20120909/http://www.opera.com/products/desktop/next/ |archivedate=2012-09-09 |access-date=2008-09-24 }}</ref> lietojot ''[[Windows XP]]'' operētājsistēmu
| developer              = [[Opera Software]]
| latest_release_version = 12.12
| latest_release_date    = (2012. gada 18. decembris)
| operating_system       = Multiplatformu
| genre                  = [[Tīmekļa pārlūkprogramma|Interneta pārlūks]]
| license                = Visas tiesības tiek paturētas
| website                = [http://www.opera.com/ www.opera.com]
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Hokusai<br />北斎
 |           image = Hokusai portrait.jpg
 |       imagesize = 200px
 |         caption = Hokusai pašportrets (1839. gads)
 |       birthname =
 |       birthdate = [[1760. gads|1760]]. gada oktobrī
 |        location = [[Edo]]
 |       deathdate = {{dat|1849|5|10}}
 |      deathplace = [[Edo]]
 |          places =
 |     nationality = [[japāņi|japānis]]
 |           field = [[glezniecība]], [[ukijo-e]], [[kokgriešana]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works = "[[Lielais Kanagavas vilnis]]"
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}

sentences:
'''Nacisms''' - [[NSDAP]] ideoloģija un īstenotā politika.
{{Commonscat|Nazi Germany}}

sentences:
{{Jāuzlabo|Šaubīga terminoloģija}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Paris-quadrifolia(vonSeite).jpg
| att_nosaukums={{TaksoSaite|Paris quadrifolia|Četrlapu čūskoga}}
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Liliopsida
| klase_lv =Viendīgļlapji
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
 paviljoni]]
'''Tirdzniecība''' ir [[prece|preču]] vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] apmaiņa. Izšķir [[maiņas tirdzniecība|maiņas tirdzniecību]] un tirdzniecību ar naudas starpniecību. Tirdzniecības darījumi var notikt vai nu starp divām (divpusēja tirdzniecība) vai vairāk nekā divām pusēm (daudzpusēja tirdzniecība).

sentences: '''Kategoriju vadība''' ir sortimenta pārvaldīšanas process, kurā katra preču kategorija tiek izskatīta kā neatkarīga biznesa vienība. Vēsturiski tiek uzskatīts, ka kategoriju vadība ir [[mazumtirdzniecība|mazumtirgotāju]] veidots jēdziens, kad mazumtirgotājs sadala produktus un preču zīmes pa preču kategorijām — preču grupām, kurās ir ietvertas līdzīgas preces, ar mērķi atvieglot sortimenta pārvaldīšanas procesu. Par preču kategoriju tiek uzskatīti, piemēram, cepumi vai limonādes, vai veļas pulveri, kas nav pārtikas preču kategorija.

sentences: '''Diaspora''' (no {{val|grc|διασπορά}} (''diaspora'') — ‘izkliede, izsēšanās’<ref>''Svešvārdu vārdnīca (3. pap. izd.''), Baldunčiks, J., Pokrotniece, K.,</ref>) ir [[Tauta|tautas]] ([[Etnoss|etnosa]]) daļa, kas dzīvo ārpus savas izcelsmes valsts, kā arī vienkārši pastāvīga dzīvošana ārpus dzimtenes.<ref>''The Jewish time line encyclopedia: a year-by-year history from Creation to the Present'', (New updated edition), Kantor, M., 53, 105-106 lpp.</ref>

sentences:
piesaistītas papīra strēmeles]]
'''Elektrostatika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta mierā esošu elektrisko lādiņu [[mijiedarbība|mijiedarbību]], kas notiek ar [[elektriskais lauks|elektriskā lauka]] starpniecību.<ref name="lpe">{{LPE|3|145}}</ref> Nozares pamatā ir [[Kulona likums]], kas apraksta šo lādiņu mijiedarbību. No Kulona likuma arī izriet [[Gausa teorēma]].<ref name="lpe" />

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Čehijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Čehijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Eduards Ļimonovs
|         vārds_orig = ''Эдуард Лимонов''
|             attēls = Eduard Limonov 2016.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Eduards Ļimonovs 2016. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1943
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Dzeržinska|3s=Dzeržinska (Krievija)}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2020
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 17
|            m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Krievija
|            tautība = [[Krievs]]
|            dzimums = v
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Krievu valoda|Krievu]]
|            periods =
|              žanri = novele , dzeja, īsais stāsts, autbiogrāfija, politiskā eseja
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Harkivas Nacionālā Pedagoģiskā Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Eduards Ļimonovs''' ({{val-ru|Эдуард Лимонов}}, īstajā vārdā '''Eduards Savenko''' ({{val-ru|Эдуард Вениаминович Савенко}}); dzimis {{dat|1943|02|22}} [[Dzeržinska (Krievija)|Dzeržinskā]], miris {{dat|2020|3|17}}) bija [[Krievija]]s [[rakstnieks]] un [[politiķis]], Krievijas [[Nacionālboļševiku partija]]s līderis.

sentences: '''16. aprīlis''' ir gada 106. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (107. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 259 dienas.

sentences:
{{citas nozīmes|dzeramo sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidrogēnkarbonāta formulvienības struktūrformula

Dzeramās sodas pulveris
|       citi nosaukumi = nātrija bikarbonāts,
nātrija hidrokarbonāts,
Bulriha sāls,
nātrija skābais karbonāts,
divogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 144-55-8
|      ķīmiskā formula = NaHCO3
|              molmasa = 84,007
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 50 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = 851 °C (nātrija karbonātam)
| šķīdība ūdenī        = 9 g/100 mL
69 g/L (0 °C)
96 g/L (20 °C)
165 g/L (60 °C)
236 g/L (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hidrogēnkarbonāts''' (NaHCO3) jeb '''dzeramā soda'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&list=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — nātrija hidrogēnkarbonāts]</ref> ir [[nātrijs|nātrija]] un [[ogļskābe]]s skābais [[sāļi|sāls]]. NaHCO3 ir balta, sausā gaisā stabila pulverveida viela ar iesāļu, ziepjainu garšu. Ūdenī šķīst samērā slikti, šķīdumam raksturīga viegli sārmaina reakcija (to var noteikt ar [[metiloranžs|metiloranžo]], bet pie 0°C nevar ar [[fenolftaleīns|fenolftaleīnu]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 222. lpp. {{ru ikona}}</ref> Šķīst [[acetons|acetonā]], nešķīst [[etanols|etanolā]].

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vīnes Iekšpilsēta
|attels             = Wien_-_Graben_(2).JPG
|paraksts           =
|karte              = Kartewien1.png
|paraksts2          =
|pilseta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,88 km²
|iedzivotaju_skaits = 16 409 (2016)
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Vīnes Iekšpilsēta" width=260 height=260 zoom=13 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q267329"
}
</mapframe>
'''Iekšpilsēta''' ({{val|de|Innere Stadt}}) ir [[Austrija]]s galvaspilsētas [[Vīne]]s vēsturiskais centrs. Administratīvi tas ir Vīnes 1. rajons (''1. Bezirk''). Līdz 19. gadsimta vidum to no apkārtnes atdalīja nocietinājumu būves, kuras tika nojauktas, izbūvējot mūsdienu [[Ringštrāse|Ringštrāsi]]. Vēsturiski Iekšpilsēta dalās četros kvartālos, kuru nosaukumi cēlušies no pilsētas vārtu nosaukumiem - ''Stubenviertel'', ''Kärntner Viertel'', ''Widmerviertel'', ''Schottenviertel''. Rajonā, kas ir ievērojams tūrisma cents, atrodas daudzi ievērojami objekti, to skaitā [[Albertina]], [[Austrijas Parlamenta ēka]], [[Burgteātris]], [[Vīnes Dabas vēstures muzejs|Dabas vēstures muzejs]], [[Hofburga]], [[Ķeizaru kapenes]],  [[Mākslas vēstures muzejs (Vīne)|Mākslas vēstures muzejs]], [[Vīnes Svētā Stefana katedrāle|Svētā Stefana katedrāle]], [[Vīnes rātsnams]], [[Vīnes Universitāte]], [[Vīnes Valsts opera]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Bolderājas—Priedaines kāpu grēda
|attēls                 = White dune.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Baltā kāpa (Jūrmala)|Baltā kāpa]] Bolderājas-Priedaines kāpu grēdas rietumu galā
 | pushpin_map         = Latvija
 | pushpin_relief      = jā
|lat_dir =N |lat_deg =56|lat_min =59|lat_sec =25
|lon_dir =E |lon_deg =23|lon_min =57|lon_sec = 47
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             =
|novietojums            = [[Rīga]], [[Jūrmala]]
|valstis                = {{LVA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Piejūras zemiene]]
|sastāv                 =
|garums                 = 10
|platums                = 0,4—1,5
|platība                =
|kalns                  = [[Baltā kāpa (Jūrmala)|Baltā kāpa]]
|augstums               = 27
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Bolderājas—Priedaines kāpu grēda''' (arī '''Buļļu kāpas'''<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=121862&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref> vai '''Bolderājas kāpa'''<ref>[http://balticmaps.eu/?lang=lv&draw_hash=rdmcqp&centerx=499061.6121975025&centery=6316826.625504598&zoom=3&layer=map&ls=o Balticmaps.eu]</ref>) ir [[kāpa|kāpu]] grēda, kas stiepjas no [[Bolderāja]]s līdz [[Vārnukrogs|Vārnukrogam]] starp [[Buļļupe|Buļļupi]] un Babītes lagūnas līdzenumu. Kāpas ir Latvijas [[dabas piemineklis]]<ref>[https://likumi.lv/ta/id/334009-noteikumi-par-aizsargajamiem-geologiskajiem-un-geomorfologiskajiem-dabas-pieminekliem Noteikumi par aizsargājamiem ģeoloģiskajiem un ģeomorfoloģiskajiem dabas pieminekļiem, likumi.lv]</ref>.

sentences: lidaparātu parādē [[Voroņeža|Voroņežā]] 2014. gadā]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Pīters Higss
|     vārds_orig = ''Peter Higgs''
|         attēls = Higgs, Peter (1929)3.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = Pīters Higss 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1929
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Ņūkāsla pie Tainas}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Edinburgas Universitāte]]
[[Londonas Impērijas koledža]]
[[Londonas Karaliskā koledža]]
[[Londonas Universitātes koledža]]
|     alma_mater = Londonas Karaliskā koledža
|        zinātne = Teorētiskā [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = izjauktā simetrija [[elektrovājā mijiedarbība|elektrovājās mijiedarbības]] teorijā
[[Higsa bozons]]
[[Higsa lauks]]
[[Higsa mehānisms]]
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2013)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Pīters Veirs Higss''' ({{val|en|Peter Ware Higgs}}; dzimis {{dat|1929|5|29}}) ir britu [[fizika|fiziķis]] teorētiķis. 2013. gadā kopā ar [[Fransuā Anglērs|Fransuā Anglēru]] saņēmis [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju]] par teorētiskā [[Higsa mahānisms|Higsa mehānisma]] atklāšanu, kas deva ieguldījumu izpratnē par [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] masas izcelsmi, un kas guva apstiprinājumu, atklājot iepriekš paredzēto, fundamentālo [[Higsa bozons|Higsa bozonu]] ATLAS un [[Kompaktais mionu solenoīds|CMS]] eksperimentos [[CERN]] [[Lielais hadronu pretkūļu paātrinātājs|Lielajā hadronu pretkūļu paātrinātājā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 2013 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2013/}}</ref>

sentences: '''Dienvidukraina''' ({{val|uk|Південна Україна}}) ir kultūrvēsturiskais reģions, tajā ir iekļauti mūsdienu [[Zaporižjas apgabals|Zaporižjas]], [[Dņipropetrovskas apgabals|Dņipropetrovskas]], [[Hersonas apgabals|Hersonas]], [[Odesas apgabals|Odesas]] un [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas]] apgabali, kā arī [[Krimas Autonomā Republika]] un [[Sevastopole]]s pilsēta.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Mae
|attēls              = Seychelles 019.JPG
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = <!-- Se-map.gif -->
|vietaskarte         = Indijas okeāns
|alt karte = Indian Ocean laea relief location map.jpg
|label               =
|label_position      = right
|mark                =
|caption             =
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|valodas saite       =
|izvietojums         = [[Indijas okeāns]]
|latd=4 |latm=40 |lats= |latNS=S |longd=55 |longm=28 |longs= |longEW=E
|arhipelāgs          = Seišelas
|platība             = 154,7
|platība_ha          =
|garums              = 28
|platums             = 8
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 905
|valsts adm vienības tips          = Valsts
|valsts adm vienība                = {{karogs|Seišelas}}
|valsts lielpilsēta                = [[Viktorija (Seišelas)|Viktorija]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   = 24 970
|iedzīvotāji      = 90000
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          = 465
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
}}

sentences: '''Radiointerferometrs''' ir instruments [[radioastronomija|radioastronomiskiem]] novērojumiem, kas sastāv no divām vai vairākām [[radioteleskops|radioteleskopa]] antenām, kas novietotas noteiktā attālumā viena no otras. Jo lielāks attālums starp antenām, jo augstāka tā izšķirtspēja. Radiointerferometrs ļauj realizēt astronomijā lielāko iegūstamo izšķirtspēju, kas sasniedz 10<sup>−5</sup> [[Grāds (leņķis)|leņķa sekundes]].

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Zijas līcis
| attēls       = Piraeus harbor 3-2004.JPG
| paraksts     =
| karte        =
  | vietaskarte          = Grieķija
  | alt_karte = Greece relief location map.jpg
  | label                = <!-- "līcis" atšķirīga vērtība -->
  | paraksta_izvietojums = right/left/top/bottom
  | mark                 = <!-- cits marķieris -->
  | kartes_paraksts      = Zijas līča novietojums pie Grieķijas krastiem, Mirtejas jūrā
| vieta        = {{GRE}}
| vieta2       = [[Atēnas]], [[Pireja]]
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Mirtejas jūra]]
| plat_d=37 | plat_m=56 | plat_s=15 | plat_NS=N
| gar_d=23 | gar_m=38 | gar_s=55 | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Atēnas]], [[Pireja]]
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''Rhein-Neckar-Arena''
|attēls            = Rhein-Neckar-Arena Sinsheim.JPG
|valsts            = {{vieta|Vācija|Zinsheima}}
|pilsēta           = Zinsheima
|adrese            =
|celtniecība-no    = 2007
|pabeigts          =
|atklāts           = 2009
|izmaksas          =
|izmaksas1         = 100
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 105 x 68 m
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 30 150
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = ''[[TSG 1899 Hoffenheim]]'' ([[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]])
|mājas-lapa        =
}}
'''''Rhein-Neckar-Arena''''', pašlaik sponsorēšanas nolūkā saukts arī '''''PreZero Arena''''', ir [[stadions]] [[Zinsheima|Zinsheimā]], [[Vācija|Vācijā]]. Stadionā ir 30 150 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada ''[[TSG 1899 Hoffenheim]]''.

sentences: '''Katabatiskais vējš''' (no {{val-el|κατάβασις}} — nolaišanās) ir blīva un auksta [[gaiss|gaisa]] plūsma, kas veidojas, atdzisušām gaisa masām [[gravitācija]]s ietekmē nolaižoties pa zemes virsmas nogāzēm. Par katabatikām sauc arī lejupejošas gaisa plūsmas [[Cumulonimbus|gubu-lietus mākoņos]].

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = "Memento"
|    oriģinālnos = ''Memento''
|         attēls = Memento poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = psiholoģiskais trilleris
|       režisors = [[Kristofers Nolans]]
|     producents =
* [[Dženifere Toda]]
* [[Sjūzana Toda]]
|      scenārijs = Kristofers Nolans
|        aktieri =
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Džo Pantoliāno]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* ''[[Summit Entertainment]]''
* ''Team Todd''
|    izplatītājs = ''[[Newmarket Films|Newmarket]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2000|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2001|3|16|ASV}}
|         ilgums = 113 minūtes<!--Theatrical runtime: 113:15--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=MEMENTO|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/memento-0|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 10, 2013|archive-date={{dat|2014|11|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141129081446/http://www.bbfc.co.uk/releases/memento-0}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Memento (2000) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0209144/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|9|24||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Memento"''' ({{val|en|Memento}}) ir 2000. gada ASV [[psiholoģiskais trilleris|psiholoģiskā trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kristofers Nolans]]. Filmas sižets veidots pēc režisora brāļa [[Džonatans Nolans|Džonatana Nolana]] īsā stāsta ''Memento Mori''.

sentences:
(''Campylopus introflexus'')]]
'''Gada sūna''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2016. gada izvēlas [[Latvijas Botāniķu biedrība]]. Latvijā ir vairāk nekā 500 sūnu sugas, kas atšķiras gan pēc izskata, gan augšanas apstākļiem. Izvirzot gada sūnu, Botāniķu biedrība iepazīstina ar interesantiem un maz pazīstamiem organismiem, aicina cilvēkus būt vērīgiem un atbildīgiem par dabas daudzveidības saglabāšanu.<ref>[https://dabasdati.lv/lv/article/2016-gada-suna-ndash-parasta-straussuna/2016/ Gada sūna 2016 — parastā straussūna] Dabasdati 2016. gada 5. janvārī.</ref> Apkopojot informāciju par veiktajiem novērojumiem, sūnu speciālisti var spriest par pētīto sugu izplatību un augšanas apstākļiem. Reto sugu atradnes liecina par dzīvotnes kvalitāti, ne tikai sūnām, bet arī citiem organismiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls = [[File:Kristallstruktur Zementit.png|Kristallstruktur Zementit|250px]]
Cementīta kristālrežģis
Zilā krāsā dzelzs, pelēkā krāsā ogleklis
| citi nosaukumi = dzelzs karbīds
| CAS numurs = 12011-67-5
| ķīmiskā formula = Fe3C
| molmasa = 179,55
| blīvums = 7690
| kušanas temperatūra = 1837 °C
| citi = Rašanās standartentalpija ir 25,1 kJ/mol
}}'''Cementīts''' jeb '''dzelzs karbīds''' ir [[dzelzs]] un [[Ogleklis|oglekļa]] [[ķīmiskais savienojums]], kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa [[Sakausējums|sakausējumu]] strukturālajām sastāvdaļām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cement%C4%ABts|title=cementīts|website=tezaurs.lv|access-date=08.11.2021}}</ref>

sentences: '''Nemejas stadions''' (sengr. ''Νεμέα στάδιον'') ir panhellēnisko [[Nemejas spēles|Nemejas spēļu]] sacensību vieta [[Nemeja|Nemejā]], mūsdienu [[Korintijas nome|Korintijas nomē]], [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Lēvenrū parks
| alt_name = ''Löwenruh''
| photo = Tallinn löwenruh park.jpg
| photo_width =
| photo_caption =
| photo_alt =
| map = Tallina
| lat_d = 59
| lat_m = 24
| lat_s = 59
| lat_NS = N
| long_d = 24
| long_m = 41
| long_s = 39
| long_EW = E
| type = Publiskais parks
| location = {{vieta|Igaunija|Tallina|Kristīne|3s=Kristīne (Tallina)}}
| nearest_city =
| area = 9 ha
| elevation =
| created =
| designer =
| etymology =
| operator = Kristīnes priekspilsētas direkcija
| visitation_num =
| visitation_year =
| visitation_ref =
| status = Atvērts visu gadu
| awards =
| open = 1798. gadā
| camp_sites =
| hiking_trails =
| other_info =
| website =
|child =
|embedded =
}}
'''Lēvenrū''' ({{val|et|Löwenruh}}) ir publiskais parks [[Tallina|Tallinas]] pilsētas daļā [[Kristīne (Tallina)|Kristīnē]], kvartālā starp Mustamē, Linnu, Algi un Rēgu ielām. Parka pamatlatība 5,9 hektāri, kopā ar blakusplatībām  9 hektāri.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''K-11''
| attēls                   = K-11 ---- movieposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džūlza Stjuarte]]
| producents               = [[Toms Raits jaunākais]]
| scenārija autors         =
* [[Džareds Kurts]]
* Džūlza Stjuarte
| galvenajās lomās         =
* [[Gorans Višņičs]]
* [[Keita del Kastilo]]
* [[D. B. Svīnijs]]
| mūzika                   = [[Filips Māršals]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Libertine Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Breaking Glass Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|11|16|Turīna|2013|3|15|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 88 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''K-11''''' ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Džūlza Stjuarte]]. Galvenās lomas atveido [[Gorans Višņičs]], [[Keita del Kastilo]] un [[D. B. Svīnijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|11|16||bez}} Turīnā.

sentences:
{| align="right" cellpadding="5" style="border:1px solid #CCCCCC; background-color:#F9F9F9; margin-left:1em; margin-top:0.5em;"
|+ style="margin-left:1em; "| '''Dažādu attēla proporciju salīdzinājums'''<br />(visi attēli ir vienādā augstumā)
| 72×54 ||
|-
| 81×54 ||
|-
| 96×54 ||
|-
| 100×54 ||
|-
| 129×54 ||
|}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Stokholma
| operators =
| attēls = Stockholm film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, komēdija, drāma
| režisors = [[Roberts Budro]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ītans Hoks]]
* [[Noumi Rapasa]]
* [[Marks Strongs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Stockholm''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2018|4|19}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3523839489/weekend/|title=Stockholm |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Stokholma"''' ({{Val|en|Stockholm}}) ir 2018. gada [[Kanāda]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Roberts Budro]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ītans Hoks]], [[Noumi Rapasa]] un [[Marks Strongs]].

sentences: '''Kontaktu līdzstrāvas elektromotors''' ({{val|en|Brushed DC Electric motor}}, turpmāk BDC [[Elektrodzinējs|elektromotors]]) ir viens no visvairāk izmantotajiem elektromotoru veidiem. To iespējams sastapt visdažādākajās [[Elektromehāniska sistēmā|elektromehāniskajās sistēmās]], sākot ar bērnu [[Rotaļlieta|rotaļlietām]], līdz pat industriālajiem [[Elektriskais urbis|elektriskajiem urbjiem]]. BDC elektromotors [[Griezes moments|griezes momentu]] (angļu: ''torque'') nodrošina, izmantojot iekšējo, mehāniski realizēto [[Elektriskā strāva|strāvas]] komutāciju. Sarežģīta [[vadības sistēma]] nav nepieciešama, jo motora griezes momenta lielumu nosaka sistēmas [[elektrobarošana]]s avota [[spriegums]]. Tātad, motora griešanās [[ātrums]] ir tieši proporcionāls barošanas avota spriegumam.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus asper branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Ps. asper'' branhiālā plātne (fragments)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =
| suga = Psammosteus asper
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus asper <small>Obruchev, 1965</small>
}}
'''''Psammosteus asper''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1965. gadā. Sugas [[holotips]] ir [[branhiālā plātne]] no [[Sjasa]]s upes labā krasta pie Moncevas mājām ([[augšdevons]], [[pļaviņu svīta]]s sņetogoras slāņi). Nosaukums ''Psammosteus asper'' nozīmē "grubuļainais [[Psammosteji|psammostejs]]" (no plātņu ornamentējuma izskata). Suga izplatība ir zināma tikai tipveida atradnē pie Sjasas upes blakus Rebrovai (Ļeņingradas apgabals).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Iepazīstieties, spartieši"
 | oriģinālnos = ''Meet the Spartans''
 |      attēls = Meet the Spartans poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[parodija]]
 |    režisors =
* [[Džeisons Frībergs]]
* [[Ārons Selcers]]
 |  producents =
* Džeisons Frībergs
* Ārons Selcers
* Pīters Safrans
 |   scenārijs =
* Džeisons Frībergs
* Ārons Selcers
 |     aktieri =
* [[Šons Magvairs]]
* [[Karmena Elektra]]
* [[Kens Davitjans]]
* [[Kevins Sorbo]]
 |      mūzika = Kristofers Lenercs
 |   operators = Šons Maurers
 | mākslinieks =
 |     montāža = Peks Praiors
 |     studija =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[New Regency]]''
* ''3 in the Box''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|1|25}}
 |      ilgums = 83 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Meet The Spartans |url=https://www.bbfc.co.uk/release/meet-the-spartans-q29sbgvjdglvbjpwwc00mty1mdi |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2024|1|2||bez}}}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Meet the Spartans (2008) |url=https://www.the-numbers.com/movie/Meet-the-Spartans#tab=summary |website=[[The Numbers]] |accessdate={{dat|2024|1|2||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|84,6 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Meet the Spartans |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl727877121/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2024|1|2||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Iepazīstieties, spartieši"''' ({{val|en|Meet the Spartans}}) ir 2008. gada ASV [[kinokomēdija]], kuras režisori, scenārija autori un producenti ir [[Džeisons Frībergs]] un [[Ārons Selcers]]. Galvenokārt šī ir parodija par 2007. gada filmu "[[300: Termopilu kauja]]", taču parodētas ir arī citas filmas, TV raidījumi, personības un tā laika [[masu kultūra|popkultūras]] notikumi.

sentences:
, Amerikas Savienotajās Valstīs]]
'''Vēja parks''' ir [[Vēja turbīna|vēja turbīnu]] grupa, kas atrodas tajā pašā vietā, ko izmanto [[Vēja enerģija|elektroenerģijas ražošanai]]. Vēja parku izmēri atšķiras no dažām turbīnām līdz vairākiem simtiem vēja turbīnu, kas aptver plašu teritoriju. Vēja parki var atrasties gan sauszemē, gan atklātā jūrā.

sentences: '''Magnētiskā konstante''' ir [[fizikāla konstante]] un [[skalārs lielums]], kas tiek izmantots [[Elektromagnētisms|elektromagnētisma]] likumu izteiksmēs. Tā ir reizinātājs visās formulās, pēc kurām aprēķina [[Magnētiskā lauka indukcija|magnētiskā lauka indukciju]] vai magnētisko spēku atkarībā no [[Strāvas stiprums|strāvas stipruma]] strāvas kontūrā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Herkulesa tornis
| native_name         = ''Torre de Hércules''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Spānija#Eiropa
| status              =
| image               = A_coruna_torre_de_hercules_sunset_edit.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Akoruņa]], [[Akoruņas province]], [[Galisija]], {{ESP}}
| latd  = 43.385833 | latNS  = N
| longd = 8.406389 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          = 2. gadsimts
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              = 57 m
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = http://www.torredeherculesacoruna.com/
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Herkulesa tornis
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii
|        designation1_date = 2009 <small>(33. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1312 1312]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ESP}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Ženēvas ezers
|attēls=Genfersee bei montreux 2004 pischdi.JPG
|paraksts=Skats uz ezeru no Montrē
|karte=Genfersee satellit.jpg
|kartes_paraksts=Ženēvas ezers no kosmosa
| map = Francija#Šveice
| plat_d=46 | plat_m=26 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=6 | gar_m=36 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{FRA}}
{{SUI}}
|platība=582
|garums=73
|Vid_dziļums=153
|Max_dziļums=310
|tilpums=88,9
|augstums_vjl=372
|izteka=[[Rona]]
|baseins=7975
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Lozanna]], [[Montrē]], [[Niona]],
[[Tononlebēna]], [[Vevē]],
[[Ženēva]]
}}
'''Ženēvas ezers''' (arī '''Lemāns'''; {{val|fr|Lac Léman}}, ''Lac de Genève''; {{val|de|Genfersee}}) ir liels [[ezers]] [[Alpi|Alpos]] uz [[Šveice]]s un [[Francija]]s robežas. 60% ezera atrodas Šveicē, 40% — Francijā. Ezera krastā atrodas daudzu slavenību mājas.

sentences:
[[Kategorija:Pleskodāle]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Pleskodāle]]

sentences: '''Jeremija''' ({{val|he|}}יִרְמְיָה, ''Yirmĭyahu'') [[jūdaisms|jūdaismā]] un [[kristieši|kristietībā]] ir [[pravietis]], kura pravietojumi un dzīve aprakstīti [[Bībele]]s [[Jeremijas grāmata|Jeremijas grāmatā]]. Viņš tiek uzskatīts arī par [[Raudu dziesmas|Raudu dziesmu]] autoru. Aktīvi darbojās no aptuveni 627. gada p.m.ē. līdz 587. gadam p.m.ē.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vandenberga Kosmosa spēku bāze
| native_name         = ''Vandenberg Space Force Base''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Delta IV launch 2013-08-28.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = [[Delta IV Heavy]] starts 2013. gadā
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[ASV Kosmosa spēki|USSF]]
| current_tenants     =
| location            = {{USA}}, [[Kalifornija]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = ASV#Kalifornija
| latd  = 34| latm  = 43| lats  = 58| latNS  = N
| longd = 120| longm = 34| longs = 05| longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1957
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{url|https://www.vandenberg.spaceforce.mil/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Vandenberga Kosmosa spēku bāze''' ({{val-en|Vandenberg Space Force Base}}) ir [[kosmodroms]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] rietumkrastā, kas atrodas [[ASV Gaisa spēki|Gaisa spēku]] pārziņā. Tas atrodas [[Kalifornija]]s štatā.

sentences: '''Plaukstas pamata locītava''' ({{val|la|articulatio radiocarpea}}) ir kustīgs [[augšdelma kauls|augšdelma kaula]] un [[plauksta]]s [[Kaulu savienojums|savienojums]]. Plaukstas locītava nav viena izteikta [[locītava]], bet to veido vairākas mazākas locītavas. Plaukstas pamatā ir 8 nelieli [[kauls|kauli]]. Tā ir elipsveida divasu locītava, kas ļauj plaukstu ne tikai atliek un saliekt, bet arī pavērst to gan [[īkšķis|īkšķa]], gan [[mazais pirksts|mazā pirksta]] virzienā.

sentences:
{{citas nozīmes|sportistu|Alfrēds Alslēbens|Alfrēds Alslēbens}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Alfrēds Kārlis Alslēbens
 |      vārds_orig = Alfred Carl Alsleben
 |          attēls = Alslebens Alfreds.PNG
 |         att_izm = 180px
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1891|7|24}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}<br />(tagad {{LAT}})
 |         mir_dat = {{mdv|1930|11|26|1891|07|24}}
 |        mir_viet = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 |            taut = {{flag|Krievijas impērija}}
 |         tautība = vācbaltietis
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Alfrēds Kārlis Alslēbens''' ({{dat|1891|07|24}}<ref>Rīgas Prefektūras pasu lietu kolekcija - Latvijas Valsts vēstures arhīvs, 2996. f., 1. apr., 8214. l.</ref> (pēc vecā stila — {{dat||7|12}}<ref name="ReferenceA">Rīgas Sv. Trīsvienības ev. lut. draudzes dzimušo reģistrs. - 1891. - Nr.156.</ref>) — {{dat|1930|11|26|N}})<ref name="periodika" /> bija [[Latvija]]s [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[vieglatlēts]]. Piedalījās {{oss|V=1912|L=L}} Stokholmā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = Desiderius Erasmus Roterodamus
|         attēls = Holbein-erasmus.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Roterdamas Erasms [[Hanss Holbeins Jaunākais|Hansa Holbeina Jaunākā]] gleznā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[1466. gads|1466]]. vai {{dat|1469|10|28}}
 [[Svētā Romas impērija]],
 [[Holande]], [[Roterdama]]
(tagad {{NLD}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1536
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{CHE}}, [[Berne]]
|   dzīves_vieta = [[Kembridža]], [[Turīna]], [[Lēvene (Beļģija)|Lēvene]], [[Bāzele]], [[Freiburga Breizgavā]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = teologs, filozofs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Muļķibas slavinājums]]
(''Stultitiae Laus''), 1509
''[[Novum Instrumentum omne]]'', 1516
|    ietekmējies = [[Antīkā literatūra]], [[Samosatas Lukiāns]], [[Bībele]], [[Džons Kolets]], [[Lorenco Valla]], [[Tomass Linakrs]], [[Tomass Mors]]
|     ietekmējis = [[Tomass Mors]], [[Mārtiņš Luters]], [[Viljams Tindeils]]
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte|Sorbonna]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Turīnas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''SECAM''' ({{val-fr|'''Sé'''quentiel '''c'''ouleur '''a'''vec '''m'''émoire}} — krāsu secīgums ar atmiņas iekārtu) ir [[analogā televīzija|analogās televīzijas]] krāsu kodējuma standarts. Iekārtas, kas darbojas tikai SECAM sistēmā, vairs netiek ražotas (parasti tās spēj darboties arī [[PAL]] un/vai [[NTSC]] sistēmās).

sentences:
[[File:Crystal Clear app download manager.png|thumb|upright=0.4 |Attēls, ar ko bieži apzīmē lejupielādi [[cietais disks|cietajā diskā]]]]
'''Lejupielāde''' ({{val|en|download}}) ir [[fails|faila]] pārsūtīšana no attāla [[dators|datora]] lietotāja datoram.<ref>{{AkadTerm|term=download|lang=EN}}</ref> Attālinātu sistēmu, no kurām var veikt lejupielādi, piemēri ir [[tīmekļa serveris]], [[FTP]] serveris, [[e-pasts|e-pasta]] serveris un citas līdzīgas sistēmas.

sentences:
{{Cita nozīme|2002. gada filmu|citām šī vārda nozīmēm|Solāris}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Solāris
| attēls                   =  Solaris2002poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Solaris''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Džeimss Kemerons]]
* [[Džons Lando]]
* [[Rejs Sančini]]
| scenārija autors         = Stīvens Soderbergs
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Nataša Makelhona]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Lightstorm Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2002|11|29|}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/solaris-2002-1|title=Solaris|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 5, 2019|archive-date={{dat|2019|06|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190605170751/https://bbfc.co.uk/releases/solaris-2002-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|47 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=solaris.htm|title=Solaris (2002)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Solāris"''' ({{val|en|Solaris}}) ir 2002. gada [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas drāma]], kas balstīta uz [[Staņislavs Lems|Staņislava Lema]] zinātniskās fantastikas romānu [[Solāris (romāns)|ar tādu pašu nosaukumu]]. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]] un [[Nataša Makelhona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|11|29||bez}}.

sentences: '''Radioaktīvi minerāli''' ir dabiskas izcelsmes [[minerāls|minerāli]], kas izmērāmā daudzumā satur [[radioaktivitāte|radioaktīvus]] ķīmisko elementu [[izotops|izotopus]].

sentences: '''Mazs bij tēva novadiņis''' ir [[Dainas|latviešu tautasdziesma]] [[Helmers Pavasars|Helmera Pavasara]] apdarē. Tā pirmo reizi tika atskaņota [[XX Vispārējie latviešu Dziesmu un X Deju svētki|XX Vispārējos latviešu Dziesmu un X Deju svētkos]] 1990. gadā, kopā atskanot 4 reizes [[Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki|Vispārējos latviešu Dziesmu svētkos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dziesmusvetki.lndb.lv/songs/?key=Mazs+bij+t%C4%93va+novadi%C5%86is+|title=Dziesmu svētku krātuve|website=dziesmusvetki.lndb.lv|access-date=2022-06-22}}</ref>

sentences:
planšetdatorā]]
'''Planšetdators''' ir pārnēsājams [[dators]], kam informācijas ievade galvenokārt notiek izmantojot [[skārienjūtīgais ekrāns|skārienjūtīgo ekrānu]], nevis [[tastatūra|tastatūru]] vai [[datorpele|peli]] kā, piemēram, [[personālais dators|personālajam datoram]]. Planšetdatori ir samērā jauns datoru veids, kas parādījās [[2000. gadi|2000. gadu]] sākumā, bet savu plašāku izplatību ieguva tikai ap 2010. gadu, kad tirgū parādījās kompānijas [[Apple Inc.]] izstrādātais planšetdatora [[iPad]] modelis.

sentences: '''Rihtera skala''' ir skaitļu [[skala]], kuru 1935. gadā izveidoja [[Čārlzs Rihters]], lai izteiktu [[zemestrīce]]s stiprumu jeb '''magnitūdu'''. Rihtera skala ir [[logaritmiska skala]], kur magnitūdas maksimālā vērtība ir 10. Pēc novecojušas definīcijas, magnitūda ir nosacīta mērvienība, kas norāda zemestrīcē vai eksplozijā izdalītās [[enerģija]]s daudzumu uz platības vienību,<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 441. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> tomēr mūsdienās tiek ieteikts terminu 'magnitūda' lietot kā sinonīmu zemestrīces stiprumam.<ref>[http://termini.lza.lv/article.php?id=338 LZA TK protokols Nr. 4/1117 (11.11.2014)]</ref> Agrāk lietoja arī jēdzienu "balles pēc Rihtera skalas", bet mūsdienās tas aizstāts ar magnitūdas vērtībām, un biežāk lietotā seismiskās magnitūdas skala ir momenta magnitūdas skala. Magnitūdas skalu vērtības nedrīkst jaukt ar intensitātes skalu vērtībām (sk. [[Merkalli skala]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ciemos pie Elisas
| attēls                   = Home Again poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Home Again''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Halija Mejersa-Šaiere]]
| producents               =
* [[Ērika Olde]]
* [[Nensija Mejersa]]
| scenārija autors         = Halija Mejersa-Šaiere
| galvenajās lomās         =
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Nats Volfs]]
* [[Džons Rudnickis]]
* [[Piko Aleksandrs]]
* [[Rīds Skots]]
* [[Leika Bella]]
* [[Maikls Šīns]]
* [[Dollija Velsa]]
* [[Kendisa Bergena]]
* [[Džena Kirkmena]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Black Bicycle Entertainment]]''
* ''[[Waverly Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Open Road Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|8|29|Losandželosa|2017|9|8|ASV|}}
| ilgums                   = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/home-again-2017|title=Home Again|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 9, 2019|archive-date={{dat|2019|02|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190211124546/http://www.bbfc.co.uk/releases/home-again-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=homeagain.htm|title=Home Again (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 9, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|27 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ciemos pie Elisas"''' ({{val|en|Home Again}}) ir 2017. gada romantiska komēdija, kuras režisore un scenārija autore ir [[Halija Mejersa-Šaiere]]. Galvenās lomas atveido [[Rīza Viterspūna]], [[Nats Volfs]], [[Džons Rudnickis]], [[Piko Aleksandrs]], [[Rīds Skots]], [[Leika Bella]], [[Maikls Šīns]], [[Dollija Velsa]], [[Kendisa Bergena]] un [[Džena Kirkmena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|8|29||bez}} Losandželosā.

sentences: '''Tamagoči''' jeb '''Tamaguči'''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/tamagu%C4%8Di:1|title=tamaguči {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-11-23}}</ref> ({{Val|ja|たまごっち}}, ''Tamagotchi'', burtiski — "uzraudzīt olu"<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/5269765/uzmanibu-vecaki-tamagoci-atgriezas|title=Uzmanību, vecāki! Tamagoči atgriežas!|website=Egoiste|access-date=2022-11-23|date=2013-11-28|language=lv}}</ref>) ir neliela, pārnēsājama elektroniska [[rotaļlieta]] ar digitālu [[Mājdzīvnieki|mājdzīvnieku]].<ref name=":0" /> To 1996. gada 23. novembrī izlaida [[Japāna]]s rotaļlietu uzņēmums ''[[Bandai]]'', un tā kļuva par vienu no pasaulē populārākajām rotaļlietām 90. gadu beigās un 2000. gadu sākumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/vecaki-un-berni/vecaki-gatavojieties-tamagoci-atgriezas.a233630/|title=Vecāki, gatavojieties! Tamagoči atgriežas!|website=www.lsm.lv|access-date=2022-11-23|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.smithsonianmag.com/innovation/keeping-tamagotchi-alive-180979264/|title=Keeping Tamagotchi Alive|last=Magazine|first=Smithsonian|last2=Delgado|first2=Michelle|website=Smithsonian Magazine|access-date=2022-11-23|language=en}}</ref> 2021. gada martā visā pasaulē bija pārdoti vairāk nekā 83 miljoni vienību. Lielākā daļa Tamagoči ir olas formas elektroniskā rotaļlieta ar [[Ekrāns|ekrānu]], trim pogām, kā arī jaunākajos Tamagoči ir kamera.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tamagotchi.com/product/tamagotchi-pix/|title=» Tamagotchi Pix|access-date=2022-11-23|archive-date=2022-11-19|archive-url=https://web.archive.org/web/20221119054640/https://tamagotchi.com/product/tamagotchi-pix/}}</ref>

sentences:
atoma modelis]]
'''Bora atoma uzbūves modelis''' piedāvā vienkāršotu atoma uzbūves novērtējumu. Šo modeli 1915. gadā ieviesa ievērojamais dāņu fiziķis [[Nilss Bors]]. Bora modelis ir pazīstams kā "planetārais modelis". Tajā [[neitrons|neitroni]] un [[protons|protoni]] aizņem nelielu platību [[atoms|atoma]] centrā, ko dēvē par [[atoma kodols|kodolu]], bet [[elektrons|elektroni]] riņķo orbītās ap kodolu aptuveni tāpat, kā planētas riņķo ap Sauli.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=CaH2
|molmasa=42,10
|blīvums=1900
|kušanas temperatūra=816 °C (ūdeņraža plūsmā)<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 600 °C<ref name="shII" />
}}
'''Kalcija hidrīds''' (CaH2) ir [[kalcijs|kalcija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]], kas pieder pie jonu [[hidrīdi]]em. Tīrs kalcija hidrīds ir balti ortorombiski kristāli (kristalizējas līdzīgi [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]). Parasti kalcija hidrīds ir pelēcīgs, jo kāri reaģē ar gaisa mitrumu. Kalcija hidrīds nešķīst nekādos organiskos šķīdinātājos.

sentences: '''Bezpilota lidaparāts''' ('''BPLA'''), dēvēts arī par '''dronu''' (no {{val|en|drone}} — [[trans]], liekēdis, "dūcējs"), ir [[lidaparāts]], kas lido bez apkalpes uz tā borta. Šādu lidaparātus visplašāk izmanto pasaules valstu bruņotie spēki. Atšķirībā no raķetes, BLPA ir atkārtojami lietojams, šī iemesla dēļ spārnotās raķetes nevar uzskatīt par bezpilota lidaparātiem, jo klasificējamas kā vienreizējas lietošanas ierocis, pat ja ir bezpilota un atsevišķos gadījumos ar distances vadību.

sentences:
, Baznīcas ielā 10]]
'''Pildrežģis''' ir mājas [[karkass|karkasa]] būves paņēmiens, kas sastāv no plakana vai telpiska [[režģojums|režģojuma]], ko veido no stabiem un pildījuma. Karkass sastāv no [[balsts|balstiem]], gulšņiem, [[ielogi]]em, [[atgāžņi]]em un [[sijas|sijām]], kas gatavoti no [[parastais ozols|ozolkoka]] un savienoti viens ar otru ar [[tapas|tapām]]. Pildījums sastāv no apmesta pinuma, ar [[salmi]]em aptītiem [[koksne|koka]] stabiem, [[māls|māla]], [[ķieģelis|ķieģeļu]] vai [[akmens|akmeņu]] [[mūris|mūra]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tehnika|last=Ročāns|first=Gints|publisher=Avots|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5|location=Langervaldes iela 1a, Jelgava, LV-3001|pages=61}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Varlams Šalamovs
|     vārds_orig = Варлам Шаламов
|         attēls = Shalamov.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{flaga|Krievija}} [[Vologda]], [[Krievijas impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1982
|      m_mēnesis = 01
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{Vieta|PSRS|Maskava}}
|   dzīves_vieta = [[Magadāna]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = ''Kolimas stāsti''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''8. marts''' ir 67. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (68. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 298 dienas.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Jehudi Menuhins
|Attēls           = YehudiMenuhinStageDoorCanteen.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Jehudi Menuhins 1943. gada filmā ''[[Stage Door Canteen]]''
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat|1916|04|22|}}
|Vieta_dz         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|Miris            = {{dat|1999|03|12}}
|Vieta_mr         = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
|Instrumenti      = [[vijole]]
|Žanrs            = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[vijolnieks]], [[diriģents]]
|Gadi             =
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī    =
|Mlapa            = [http://www.menuhin.org/ www.menuhin.org]
|Dzimums          = V
}}

sentences: '''Bisektrise''' (no {{val|la|bi-}} — 'divi' un ''sectio'' — 'nogriešana') ir [[stars]], kas sākas [[leņķis|leņķa]] virsotnē un dala leņķi divās vienādās daļās. Bisektrise ir arī visu to leņķa iekšpusē esošo [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no leņķa malām.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Konvencija pret diskrimināciju izglītībā''' ir 1960. g. pieņemtā un 1962. g. spēkā stājusies [[UNESCO]] konvencija. 1962. g. tika pieņemts protokols par samierināšanas un labo pakalpojumu komisijas dibināšanu strīdu starp šīs konvencijas dalībvalstīm risināšanai, kas stājās spēkā 1968. gadā. Uz 2018. gada septembri konvencijai ir 105 dalībvalstis (arī Latvija — 2009. g. 16. jūnijā deponēja pieņemšanas dokumentu; Ķīnas saistības ir ierobežotas ar Makao teritoriju), 37 valstis ir Protokola dalībvalstis (ieskaitot Vjetnamu, kura pēc apvienošanās neziņoja, vai turpina pirmsapvienošanās dalību protokolā).

sentences: '''Polderis'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=71}}</ref> (no {{val|nl|polder}}) ir ar [[dambis|aizsargdambjiem]] norobežota nosusināta platība [[paliene|palienēs]], piejūras [[zemiene|zemienēs]], jūrai atkarotās teritorijās. Veido [[hidroloģija|hidroloģisku]] sistēmu, kura režīmu regulē mākslīgi. T.s. ziemas jeb nepārplūstošie polderi [[pali|palos]] neapplūst, pretēji t.s. vasaras jeb pārplūstošajiem polderiem. Latvijā 1984. gadā bija polderi apm. 40 000 ha platībā. Par polderi sauc arī ar dambjiem vai [[meliorācija]]s grāvjiem norobežotu [[mārša|māršu]] vai mitrāju. Milzīgas polderu platības ir [[Nīderlande|Nīderlandē]].

sentences: '''Caurvilkšana''' ir iekšējas vai ārējas virsmas apstrādāšana ar caurvilci, kuras gaitā tiek noņemta materiāla kārta. Iekšējām virsmām caurvilkšana tiek veikta pēc tādām sākotnējās apstrādes darbībām kā urbšana, urbuma paplašināšana, izrīvēšana.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Top Gun: Maveriks
| attēls = Top Gun Maverick Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Top Gun: Maverick''
| žanrs = spraiga sižeta, drāma
| režisors = [[Džozefs Kosinskis]]
| producents = * [[Džerijs Brukhaimers]]
* [[Toms Krūzs]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2018/film/news/tom-cruise-top-gun-maverick-photo-1202826439/|title=Tom Cruise Shares First Look Photo as 'Top Gun 2' Begins Production|first=Robert|last=Mitchell|date=May 31, 2018|magazine=[[Variety]]|access-date=June 30, 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20190426020852/https://variety.com/2018/film/news/tom-cruise-top-gun-maverick-photo-1202826439/|archive-date=April 26, 2019|dead-url=no}}</ref>
* [[Kristofers Makkvarijs]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2020/film/news/tom-cruise-top-gun-maverick-release-date-1203521021/|author=Dave McNary|author-link=Dave McNary|work=Variety|access-date=March 2, 2020|title=Tom Cruise's 'Top Gun: Maverick' to Release Two Days Early|date=March 2, 2020}}</ref>
* [[Deivids Elisons]]
| scenārija autors = * [[Ērens Krūgers]]
* [[Ēriks Vorens Singers]]
* Kristofers Makvarijs
| galvenajās lomās = * Toms Krūzs
* [[Mailss Tellers]]
* [[Dženifere Konelija]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Glens Pauels]]
* [[Lūiss Pulmens]]
* [[Eds Heriss]]
* [[Vels Kilmers]]
| mūzika = * [[Harolds Faltermaijers]]
* [[Hanss Cimmers]]
| operators = [[Klaudio Miranda]]<ref>{{Tīmekļa atsauce| title = 'Top Gun: Maverick' Will Indeed Have Oscar-Winning Cinematographer Claudio Miranda | url = https://thegww.com/top-gun-maverick-will-indeed-have-oscar-winning-cinematographer-claudio-miranda/ | work = Omega Underground | via = Geeks WorldWide | date = June 5, 2018 | last = Marc | first = Christopher | access-date = July 7, 2019 | archive-url = https://web.archive.org/web/20190708004219/https://thegww.com/top-gun-maverick-will-indeed-have-oscar-winning-cinematographer-claudio-miranda/ | archive-date = July 8, 2019 | dead-url=no }}</ref>
| montāža = * Edijs Hamiltons
* [[Kriss Lēbensons]]
| studija = * ''[[Skydance Media]]''
* ''[[Jerry Bruckheimer Films|Don Simpson/Jerry Bruckheimer Films]]''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/watch?v=Nz9lnIDdkMo|title=Top Gun: Maverick (2022) – Real Flying. Real G-Forces. Pure Adrenaline.|date=Dec 18, 2019}}</ref>
* ''[[New Republic Pictures]]''
* ''[[Toms Krūzs|TC Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2022|5|28|''CinemaCon''|2022|5|27|ASV un Latvija}}
| ilgums =
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|170 miljoni}}<ref name=VarietyProj>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2022/film/box-office/top-gun-maverick-opening-weekend-box-office-projections-tom-cruise-1235276259/ |title=Will 'Top Gun: Maverick' Be Tom Cruise's First $100 Million Opening Weekend? |first= Rebecca |last= Rubin |website=[[Variety]] |date=May 25, 2022 |access-date=May 25, 2022}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,488 miljardi}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Top Gun: Maverick |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2500036097/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|12|15||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Labākais šāvējs]]"
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Top Gun: Maveriks"''' ({{val|en|Top Gun: Maverick}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta drāmas filma. Filmas režisors ir [[Džozefs Kosinskis]], scenāristi [[Ērens Krūgers]], [[Ēriks Vorens Singers]] un [[Kristofers Makkvarijs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://findawriter.wgaeast.org/project/1152598/top-gun-maverick/ |title=Top Gun: Maverick|work=[[Writers Guild of America, East]]|date=March 24, 2020}}</ref> Filma ir turpinājums 1986. gada filmai "[[Labākais šāvējs]]". Galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Mailss Tellers]], [[Dženifere Konelija]], [[Džons Hemms]], [[Glens Pauels]], [[Lūiss Pulmens]], [[Eds Heriss]] un [[Vels Kilmers]]. Krūzs un Kilmers atgriežas iepriekšējās filmas lomās. Filma stāsta par Maverika nevēlēšanos pēc 36 gadiem atgriezties TOPGUN instruktoru programmā, kur viņam jāsastopas ar savu pagātni, apmācot jaunāku lidotāju grupu, tostarp Maverika mirušā labākā drauga dēlu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Virgas pagasts
| karte             = Virgas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Virgas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Virgas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Paplaka
| platība           = 86,21<ref name="autogenerated1">{{EncLP}}</ref>
| iedzīvotāji       = 924<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD_01_07_2013/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2013
| blīvums           = {{#expr: 924/ 86.21 round 1}}
| izveidots         = 1918
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ciklisko [[ēteri]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahidrofurāna struktūrformula un  molekulas modelis

Pudele ar tetrahidrofurānu
|ķīmiskā formula=C4H8O
|CAS numurs=109-99-9
|molmasa=72,11
|blīvums=886
|kušanas temperatūra=164,75 K (-108,4 °C)
|viršanas temperatūra=339,15 K (66 °C)
}}
'''Tetrahidrofurāns''' (THF, C4H8O) ir heterociklisks organisks savienojums, kas pieskaitāms cikliskajiem [[ēteri]]em. Tas ir viens no vispolārākajiem ēteriem. Tetrahidrofurāns ir bezkrāsains, mazviskozs šķidrums ar specifisku ētera smaržu. THF labi šķīst ūdenī.

sentences: '''FIFO''' ([[akronīms]] no ''first in, first out'' — 'pirmais iekšā, pirmais ārā') [[Datorika|datorikā]] un [[Rindu teorija|rindu teorijā]] apzīmē datu organizācijas un manipulācijas metodi, kurā pirmais ievietotais ieraksts tiek apstrādāts kā pirmais. Metodes galvenais lietojums ir [[Rinda (datu struktūra)|rindas]] datu struktūrā.

sentences: {{Commonscat|Athletics competitors from Peru|Peru vieglatlēti}}

sentences:
]]
'''Lezginka''' ({{val|lez|Лезги кьуьл}}, {{val|ru|Лезги́нка}}) ir populāra dažādu [[Kaukāzs|Kaukāza]] [[Etniskā grupa|etnisko grupu]] [[deja]], ko mēdz dejot [[lezgīni]] un citas tautas [[Dagestāna|Dagestānā]], kā [[azerbaidžāņi]], [[gruzīni]], [[osetīni]], [[adigi]], arī [[armēņi]] un [[inguši]], [[čečeni]] un [[Karačaja-Čerkesija|karačajieši]]. Izplatīta kļūda ir šo deju attiecināt tikai uz lezgīniem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Mēģene]] ar silīcijskābi
|       citi nosaukumi = ortosilīcijskābe
|           CAS numurs = 10193-36-9
|      ķīmiskā formula = H4SiO4
|              molmasa = 95,988
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Silīcijskābe''', pazīstama arī kā '''kramskābe'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&list=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze - silīcijskābe] {{lv ikona}}</ref>, ir ļoti vāja [[silīcijs|silīciju]] un [[skābeklis|skābekli]] saturoša [[skābe]] ar mainīgu sastāvu ([SiOx(OH)4-2x]n). [[Hidrolīze|Hidrolizējoties]] [[silikāti]]em (silīcijskābes [[sāļi]]em) vai silīcija skābajiem [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]], rodas '''ortosilīcijskābe''' H4SiO4, kas eksistē tikai vājos ūdens šķīdumos. Uzglabājot tā polimerizējas un veido koloīdos šķīdumus — [[sols (šķīdums)|solus]], kuri vēlāk pārvēršas recekļainās liela tilpuma nogulsnēs ar lielu ūdens saturu vai arī pilnīgi sarec, veidojot [[gels|gelu]]. Ir pazīstama arī '''metasilīcijskābe''' H2SiO3. Silīcijskābju sastāvs ir atkarīgs no iegūšanas veida un reakciju apstākļiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ibogaīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83-74-9
|      ķīmiskā formula = C20H26N2O
|              molmasa = 310,433
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 152—153 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Diomida salas
|attēls              = Diomede Islands Bering Sea Jul 2006.jpg
|attēla paraksts     = Diomida salas. Pa kreisi — [[Mazā Diomida sala]], pa labi — [[Ratmanova sala]]
|attēla izmērs       =
| map_type    = Čukotkas autonomais apvidus#Aļaska#Āzija#Ziemeļamerika
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Beringa šaurums]]
|arhipelāgs          =
|latd=65|latm=46|lats= |latNS=N
|longd=169|longm=00|longs= |longEW=W
|platība             = 37
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Kriša
|augstums            = 505
|salu skaits         =
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips  = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība        = Čukotkas autonomais apvidus
|valsts1              = ASV
|valsts1 adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts1 adm vienība        = Aļaska
|iedzīvotāji         = 135
|iedzīvotāju gads    = 2011
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[iņupiati]]
|valsts1 lielpilsēta  = [[Daiomīda]]
|piezīme =
}}
'''Diomida salas''' ({{val|ru|Острова Диомида}}, {{val|en|Diomede Islands}}) ir salu grupa [[Beringa šaurums|Beringa šaurumā]] starp [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeāna]] [[Čukču jūra|Čukču jūru]] un [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Beringa jūra|Beringa jūru]]. Sastāv no divām salām — [[Krievija]]i piederošās 29 km² lielās [[Ratmanova sala]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošās 7 km² lielās [[Mazā Diomida sala]]s. Pa salas atdalošo nepilnus 4 km plato šaurumu vilkta [[datumu maiņas līnija]], un laika starpība salās ir 21 stunda, tādēļ Ratmanova salu dažkārt dēvē par Rītdienas salu, bet Mazo Diomida salu — par Vakardienas salu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color    = #5B0CB9
| nos         = ''Fiorentina''
| logo        =
| pilns       = ''Associazione Calcio Firenze
Fiorentina SpA''<ref name="fiorentina_society">{{Tīmekļa atsauce|url=http://it.violachannel.tv/organigramma.html|publisher=ACF Fiorentina|title=Organigramma|language=Italian|accessdate=2009-11-29|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090428032254/http://it.violachannel.tv/organigramma.html|archivedate=2009-04-28}}</ref><ref name="fiorentina_society_legacalcio">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lega-calcio.it/it/Serie-A-TIM/Squadre/Fiorentina/Squadra.page|publisher=Lega Calcio|title=Fiorentina|language=Italian|accessdate=2009-02-18|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090225024314/http://www.lega-calcio.it/it/Serie-A-TIM/Squadre/Fiorentina/Squadra.page|archivedate=2009-02-25}}</ref>
| iesauka     = ''Viola'' (Violetie), ''Gigliati'' (Lilijas)
| shortname   =
| pilsēta     = {{vieta|Itālija|Florence}}
| dib         = 1926
| dib_mēn     = 8
| dib_dat     = 26
| dib_com     = (AC Fiorentina)
2002. gadā (ACF Fiorentina)
| stad        = [[Artēmio Franki stadions]]
| ietilp      = 47 282
| prez        = {{flaga|Itālija}} Roko Kommiso
| tren        = {{flaga|Itālija}} [[Vinčenco Italjāno]]
| līga        = [[Itālijas futbola čempionāta A sērija|Itālijas A sērija]]
| sez         = [[2022.—2023. gada Itālijas futbola čempionāta A sērijas sezona|2022.—2023.]]
| poz         = 8. vieta
|pattern_la1        = _fiorentina2021H
|pattern_b1         = _fiorentina2021H
|pattern_ra1        = _fiorentina2021H
|pattern_sh1        = _fiorentina2021H
|pattern_so1        = _fiorentina2021H
|leftarm1           = 4C1D84
|body1              = 4C1D84
|rightarm1          = 4C1D84
|shorts1            = 4C1D84
|socks1             = 4C1D84
|pattern_la2        = _fiorentina2021A
|pattern_b2         = _fiorentina2021A
|pattern_ra2        = _fiorentina2021A
|pattern_sh2        = _fiorentina2021A
|pattern_so2        = _fiorentina2021A
|leftarm2           = FFFFFF
|body2              = FFFFFF
|rightarm2          = FFFFFF
|shorts2            = FFFFFF
|socks2             = FFFFFF
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lycalopex_culpaeus_culpaeus_in_the_Buin_Zoo.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Pseudalopex
| ģints_lv =Zorro
| suga =Pseudalopex culpaeus
| suga_lv =Kolpeo lapsa
| binomial =Pseudalopex culpaeus <small>([[Juan Ignacio Molina|Molina]], 1782)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
* ''Lycalopex culpaeus''
| izplatība=

sentences: '''Vairākplatformu programmatūra''' ir [[programmatūra]], kas var darboties uz vairāk nekā vienas [[dators|datoru]] aparatūras platformas un (vai) [[operētājsistēma]]s.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetonciānhidrīna struktūrformulas

Acetonciānhidrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = acetona ciānhidrīns,
2-hidroksi-2-metilpropānnitrils
|      ķīmiskā formula = C4H7NO
|              molmasa = 85,1045
|              blīvums = 932
|  kušanas temperatūra = -19 °C
| viršanas temperatūra = 95 °C (dažos avotos 69 °C)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Acetonciānhidrīns''' (C4H7NO) ir [[organiskās vielas|organisks savienojums]], kura molekulā pie viena un tā paša [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atoma]] ir [[hidroksilgrupa]] un [[nitrilgrupa]]. Šādus savienojumus sauc par ciānhidrīniem jeb α-oksinitriliem. Acetonciānhidrīns ir bezkrāsains, viegli uzliesmojošs, ārkārtīgi indīgs šķidrums ar vieglu [[parastā mandele|rūgto mandeļu]] smaržu.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 80
|lv = Astoņdesmit
}}
'''80''' ('''astoņdesmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[79 (skaitlis)|79]] un [[81 (skaitlis)|81]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Līgotne
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Vadakste]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=27 | iet_plat_s=03| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=58 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 14,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei
| attēls                   = Spider-Man- Across the Spider-Verse poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spider-Man: Across the Spider-Verse''
| žanrs                    = supervaroņu filma, animācijas filma
| režisors                 =
* [[Žuakins Duš Santušs]]
* [[Kemps Pauerss]]
* Džastins K. Tompsons
| producents               =
* [[Avi Arads]]
* [[Eimija Paskāla]]
* [[Fils Lords]]
* [[Kristofers Millers]]
* Kristīna Šteinberga
| scenārija autors         =
* Fils Lords
* Kristofers Millers
* [[Deivids Kalahems]]
| galvenajās lomās         =
* [[Šamiks Mūrs]]
* [[Heilija Steinfelda]]
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Isa Reja]]
* [[Denjels Kaluja]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Braiens Tairī Henrijs]]
* [[Lorēna Velesa]]
* [[Grēta Lī]]
* [[Reičela Dreča]]
* [[Jorma Takouni]]
* [[Šejs Vigems]]
* [[Oskars Aizeks]]
| mūzika                   = [[Denjels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[Arad Productions]]''
* ''[[Lord Miller Productions]]''
* ''[[Pascal Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2023|6|2|ASV, Latvija}}
| ilgums                   = 140 min
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |last=Couch |first=Aaron |date=May 25, 2023 |title=The Widening Web of Phil Lord and Chris Miller |work=The Hollywood Reporter |url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-features/spider-man-across-the-spider-verse-phil-lord-chris-miller-1235497971/ |dead-url=no|access-date=May 25, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230525155902/https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-features/spider-man-across-the-spider-verse-phil-lord-chris-miller-1235497971/ |archive-date=May 25, 2023}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|689,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Spider-Man: Across the Spider-Verse (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9362722/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|9|4||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei"''' ({{val|en|Spider-Man: Across the Spider-Verse}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaronis|supervaroņu]] [[datoranimācija]]s filma. Filmas režisori ir [[Žuakins Duš Santušs]], [[Kemps Pauerss]] un Džastins K. Tompsons. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Šamiks Mūrs]], [[Heilija Steinfelda]], [[Džeiks Džonsons]], [[Isa Reja]], [[Denjels Kaluja]], [[Džeisons Švarcmans]], [[Braiens Tairī Henrijs]], [[Lorēna Velesa]], [[Grēta Lī]], [[Reičela Dreča]], [[Jorma Takounei]], [[Šejs Vigems]] un [[Oskars Aizeks]].

sentences:
{{Infobox Settlement <!--more fields are available for this Infobox--See Template:Infobox Settlement-->
|official_name = Ankara
|name=Ankara
|settlement_type =[[Lielpilsēta (Turcija)|lielpilsēta]]
|timezone=EET
|utc_offset=+2
|map_caption =Ankaras atrašanās vieta.
|timezone_DST=EEST
|utc_offset_DST=+3
|image_skyline =Ankara Montage 2020.jpg
|image_caption =
|image_blank_emblem =
|blank_emblem_type =
|image_flag =
|subdivision_type = [[Valsts]]
|subdivision_name       = {{TUR}}
|subdivision_type1=[[Turcijas reģioni|Reģions]]
|subdivision_name1 = Centrālās Anatolijas reģions
|subdivision_type2=[[Turcijas ili|Ils]]
|subdivision_name2 = Ankaras ils
  |population_total= 5187949
  |population_metro= 5782285
  |population_footnotes=<ref name="Turkey pop 2007">[http://www.tuik.gov.tr/jsp/duyuru/upload/adnks_Harita_TR/HaritaTR.html Türkiye istatistik kurumu] 2007. gada iedzīvotāju aptauja. Arhivēts 2008-03-21.</ref>
  |population_as_of = 2022
  |population_density_km2 = auto
  |area_total_km2 = 2767.85
  |area_metro_km2 = 24521
  |pushpin_map =Turkey
|pushpin_label_position = <!-- the position of the pushpin label: left, right, top, bottom, none -->
|pushpin_map_caption    =Ankaras atrašanās vieta
|pushpin_mapsize        =
|latd = 39  |latm = 52  |latNS = N
|longd = 32 |longm = 52 |longEW = E
  |elevation_m =938
|postal_code_type=[[Pasta kods]]
|postal_code = 06x xx
  |area_code = 0312
  |blank_info = 06
|blank_name=Auto reģ. nr.
|leader_name = [[Mansurs Javašs]]
|leader_party=
|leader_title=Mērs
|leader_title1 =Vali (gubernators)
|leader_name1 = Kemals Ēnals
|website = [http://www.ankara.bel.tr/ http://www.ankara.bel.tr/]
}}
'''Ankara''' (''Ankara''; agrākais nosaukums — '''Angora''') ir [[Turcija]]s [[galvaspilsēta]], kas atrodas [[Anatolija]]s centrālajā daļā, 900—1300 metrus virs jūras līmeņa.<ref>[http://www.fallingrain.com/world/TU/68/Ankara.html Ankara, Turkey: Latitude, Longitude and Altitude]</ref> Otrā lielākā (pēc [[Stambula]]s) valsts [[pilsēta]]. [[Ankaras ils|Ankaras ila]] un valsts politiskais centrs.

sentences:
pašportrets Korolisckali krastā|thumb|250px]]
'''Korolisckali''' ({{val|ka|ყოროლისწყალი}}) ir upe [[Gruzija|Gruzijā]], [[Melnā jūra|Melnās jūras]] austrumu krastā, netālu no [[Batumi]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Krustu kauls |
  Latin        = Os sacrum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray95.png |
  Caption      = Krustu kaula iegurņa virsma|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Dzimta''' ({{val|la|familia}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Dzimta ir nākamā vienība aiz [[Kārta (bioloģija)|kārtas]]. Dzimtu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[Ģints (bioloģija)|ģintis]].

sentences: '''Skropstas''' ({{val|la|cilium}}) ir [[mati|matiņi]], kas aug [[acu plakstiņi|acu plakstiņu]] malās. Skropstu uzdevums ir samazināt iespēju [[acs|acīs]] iekļūt svešķermeņiem. Dzīvniekiem, piemēram, [[kaķi]]em un [[peles|pelēm]], skropstas palīdz orientēties telpā, tās kalpo kā [[maņu orgānu sistēma|maņu orgāni]]. Sievietes mēdz skropstas krāsot ar [[skropstu tuša|skropstu tušu]], lai tās izceltu, padarītu kuplākas un garākas.

sentences: '''Skopolamīns''' (C17H21NO4) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[melnā driģene|melnās driģenes]], [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[eņģeļtaure]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Skopolamīnam ir [[antiholīnerģiska viela|antiholīnerģiskas]] un [[muskarīna antagonisti|antimuskarīna]] īpašības. To medicīniski lieto, lai novērstu [[nelabums|nelabumu]], [[vemšana|vemšanu]] un [[krampji|krampjus]]. Skopolamīns tiek izmantots arī kā papildviela [[narkotikas|narkotiskajām]] sāpju mazinošajām vielām ([[opioīdi]]em) un kā [[pirmsanestēzijas līdzekļi|pirmsanestēzijas līdzeklis]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Eizenštate
 | official_name            = ''Eisenstadt''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Kismarton légifotó3.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = [[File:Flag of Eisenstadt.gif|100px]]
 | image_seal               =
 | image_shield             = Wappen der Stadt Eisenstadt.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Austrija
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{AUT}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        =  [[Burgenlande]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 42.91
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2018.
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 14 476
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 47 | latm = 51 | lats =  | latNS = N
 | longd = 16 | longm = 31 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 7000
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 182
 | website                  = {{url|http://www.eisenstadt.gv.at/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Atlas roslin pl Bodziszek drobny 1773 7072.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium pusillum
| suga_lv = Sīkā gandrene
| binomial = Geranium pusillum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Sīkā gandrene''' (''Geranium pusillum'') ir augu suga [[Gandrenes|gandreņu ģintī]]. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Āzija|Āzijā]] un [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un grupas aug tīrumos, dārzos, nezālienēs un ceļmalās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-pusillum-l/|title=sīkā gandrene - Geranium pusillum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-12}}</ref>

sentences: Šajā sarakstā parādās raksti, uz kuriem ir visvairāk vikisaišu Vikipēdijas rakstu vārdtelpas rakstu vikitekstā. Saraksts atjaunināts [https://dumps.wikimedia.org/lvwiki/20231201/ 2023. gada 1. decembrī].

sentences:
]]
'''Vējdzirnavas''' ir [[dzirnavas]], kuras veic [[darbs|darbu]], izmantojot [[vējš|vēja]] enerģiju. Vējdzirnavās visbiežāk tiek malti [[graudi]] vai sūknēts [[ūdens]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
]]
'''Ukraiņu uzvārdi''' ({{val|uk|Українські прізвища}}) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] tautas uzvārdi. Uzvārdi ar piedēkli '''-enko''' ir visbiežāk sastopamie ukraiņu uzvārdi. Citas populāras piedēkles ir '''-uks''' / '''-juks'''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Tour de France}}
{{novec|Ārmstronga diskvalifikāciju}}
 laikā]]
'''[[Dopings (sports)|Dopinga]] lietošana ''[[Tour de France]]''''' laikā ir notikusi jau kopš pirmajām sacensībām 1903. gadā. Sākotnējo tūru dalībnieki lietoja dažādas vielas, to skaitā [[alkoholisks dzēriens|alkoholu]] un [[dietilēteris|ēteri]], lai nomāktu sāpju sajūtu, veicot ilgstošos izturības braucienus.<ref>[http://www.amazon.co.uk/exec/obidos/tg/feature/-/187085/202-7384003-1751816As]{{dead link|date=December 2008}} ''History, Drugs and the Tour de France'' by Tim Moore</ref> Vēlāk braucēji sāka izmantot dažādas [[viela]]s, arī lai uzlabotu savu sniegumu un tūres organizatori, [[Union Cycliste Internationale|Starptautiskā riteņbraukšanas savienība]] (UCI), kā arī valdības iestādes ieviesa ierobežojumus, lai cīnītos ar šo praksi.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Margarita Karbonāro''' (''Margherita Carbonaro'', dzimusi 1964. gada 15. jūnijā Milānā) ir itāļu tulkotāja, kas tulko latviešu autoru darbus.

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Zempera opera
| attēls           = Semperoper at night.jpg
| attēla apraksts  = Zempera opera naktī
| attēla izmērs    = 220px
| adrese           = Theaterplatz 2
 01067 Dresden
| pilsēta          = [[Drēzdene]]
| valsts           = {{DEU}}
| arhitekts        = Gotfrīds Zempers (1841)
 Manfrēds Zempers (1878)
 Volfgangs Henšs (1977)
| dibināšanas gads = 1719
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Ulrike Heslere
| lielā zāle       = 1323
| zāle1            = Mēģinājumu zāle
| zāle1_vietas     = 200
| mājas lapa       = [http://www.semperoper.de/ www.semperoper.de/]

sentences: '''Programmētāju diena''' ir profesijas svētki, ko atzīst daudzi tehnoloģiju un [[programmēšana]]s uzņēmumi visā pasaulē, bet [[Krievija|Krievijā]] tai pat ir oficiāls statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |title=Президент России подписал указ об утверждении Дня программиста |access-date={{dat|2013|09|13||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20120711020648/http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |archivedate={{dat|2012|07|11||bez}} }}</ref> Programmētāju dienu atzīmē gada 256. dienā (100 [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]], 28), kas iekrīt [[13. septembris|13. septembrī]] [[īsais gads|īsajos gados]], [[12. septembris|12. septembrī]] - [[garais gads|garajos]].

sentences:
[[File:Chewing gum stick.jpg|thumb|Košļājamā gumija]]
'''Košļājamā gumija''' ir mīksta viela, ko ir paredzēts košļāt, bet nevis norīt. Cilvēki ir izmantojuši košļājamo gumiju vairāk nekā 5000 gadus, tomēr modernā izskatā un veidā tā parādījās 19. gadsimtā. Kopš 1960. gadiem tās tiek ražotas no sintētiskā kaučuka, ko ir arī lētāk ražot.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Makijs''' var būt:

sentences: {{Commons category|Chemical reactions|Ķīmiskās reakcijas}}

sentences:
{{cita nozīme|upi|basketbolistu|Edgars Rūja}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rūja
| citvalsts         = Igaunija
| citnosaukums      = Ruhja
| citvaloda         = et
| citvaloriģin      = Ruhja jõgi
| attēls            = Rūja pie Jeriem 2004-09-25.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rūja pie [[Jeri (Jeru pagasts)|Jeri]]em
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ruhijervs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Burtnieks]]
| sāk_plat_d=58 | sāk_plat_m=00 | sāk_plat_s=35 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=47 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=45 | iet_plat_s=58 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=14 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{EST}}<br />{{LAT}}
| garums            = 77
| garums_latvijā    = 72
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 39,5
| kritums           = 40
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,29
| baseins           = 962,7
| baseins_latvijā   = 792,0
| pietekas          = [[Sapraša]], [[Acupīte]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Promile''' (no {{val|la|per mīlle}} — 'uz tūkstoti') ir [[skaitlis]], kas izsaka kāda daudzuma vai lieluma tūkstošo daļu. Promile ir vienāda ar [[procents|procenta]] desmitdaļu. Promili apzīmē ar promiles zīmi, ko pieraksta ‰, tā ir procenta zīme (%) ar pievienotu papildu [[nulle]]s dalītāju. Tā ir pieejama ''[[Windows]]'', izmantojot ALT+0137.

sentences:
{{Citas nozīmes|1882.—1951. gadā dzīvojušo vēsturnieku|Leonīds Arbuzovs|Leonīds Arbuzovs}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Hanss Rimša
|     vārds_orig = ''Hans Gustav von Rimscha''
|         attēls = Rimsha79-198x300.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]], ({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Erlangene]], [[Bavārija]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Roberts fon Rimša]] un Marija fon Rimša (dzimusi Kuncendorfa)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Hanss Gustavs fon Rimša''' ({{val|de|Hans Gustav von Rimscha}}; 1899—1987) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] publicists un vēsturnieks. [[Baltijas Vēstures komisija]]s loceklis un Baltiešu biedrības vācu-latviešu apvienības priekšsēdis (1959—1973).

sentences: '''11. marts''' ir gada 70. diena (71. diena garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 295 dienas.

sentences:
{{noformējums+}}
Par atslēgu sauc speciāli iezīmētu datu lauku tabulā. Atslēgas vērtība ir lauka dati. [[Datu bāze|Datu bāzēs]] atslēgas tiek izmantotas lai [[Tabula|tabulās]] būtu iespējams identificēt atsevišķus ierakstus, veikt datu filtrēšanu, veidot savstarpējas saiknes starp tabulām un nodrošinātu normālu datubāzu darbību. Pastāv divu veidu atslēgas - primārās atslēgas un ārējās atslēgas.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Koroneišenas līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       = Kugluktuk NT.jpg
| paraksts     = Skats uz [[Kugluktuka|Kugluktuku]] un Koroneišenas līci
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| karte        =
  | vietaskarte          = Kanāda#Nunavuta
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
  | mark                 =
  | reljefa_karte              = jā
| ietilpst     = [[Ziemeļu Ledus okeāns]]
| plat_d= 68| plat_m= 08| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 112| gar_m= 00| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 220
| platums      = 85
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Jorkas Hercoga arhipelāgs]]
| pilsētas     = [[Kugluktuka]]
| citas_daļas  =
}}
'''Koroneišenas līcis''' ({{val|en|Coronation Gulf}} — ‘Kronēšanas līcis’) ir plašs jūras līcis [[Kanāda]]s [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/OADVC Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Coronation Gulf]</ref> Izvietojies [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]] starp [[Viktorijas sala (Kanāda)|Viktorijas salu]] ziemeļos un [[Ziemeļamerika]]s kontinenta krastu dienvidos, savieno [[Dolfinendjūniona šaurums|Dolfinendjūniona šaurumu]] rietumos ar [[Dīza šaurums|Dīza šaurumu]] austrumos. Dienvidaustrumos no Koroneišenas līča atzarojas [[Batērsta līcis]]. Līča vidusdaļā un piekrastē daudz nelielu saliņu, daļa no kurām veido Jorkas Hercoga arhipelāgu. No dienvidiem līcī ietek vairākas upes, ievērojamākā no kurām ir [[Kopermaina (upe)|Kopermaina]]. Krasti mazapdzīvoti, vienīgā pastāvīgi apdzīvotā vieta ir [[Kugluktuka]] līča dienvidrietumu krastā pie Kopermainas ietekas. Līča dienvidu piekrastē ievērojamas [[dimants|dimantu]] un [[urāns (elements)|urāna]] atradnes.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Henriks Radausks''' (''Henrikas Radauskas'', dzimis 1910. gada 23. aprīlī Krakovā, Austroungārijā, miris 1970. gada 27. augustā Vašingtonā, ASV) bija lietuviešu dzejnieks.

sentences: '''''International Business Machines Corporation''''' (zināma kā '''IBM''' jeb '''"Big Blue"''' — 'Lielais zilais') ir daudznacionāla [[dators|datoru]] tehnoloģiju un konsultāciju [[korporācija]] ar galveno biroju Armonkā, [[Ņujorka (štats)|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir viens no nedaudzajiem [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] uzņēmumiem, kurš nepārtraukti darbojies kopš [[19. gadsimts|19. gadsimta]]. IBM ražo un pārdod [[datoru aparatūra|datoru aparatūru]], [[programmatūra|programmatūru]], kā arī infrastruktūras, [[tīmekļa mitināšana]]s un konsultācijas pakalpojumus dažādās jomās, no [[lieldators|lieldatoriem]] līdz [[nanotehnoloģija|nanotehnoloģijām]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://domino.research.ibm.com/comm/research.nsf/pages/r.nanotech.html |title=IBM Research {{!}} IBM Research {{!}} Nanotechnology & Nanoscience<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2007|05|26||bez}} |archive-date={{dat|2009|12|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20091227114934/http://domino.research.ibm.com/comm/research.nsf/pages/r.nanotech.html }}</ref>

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| image = {{image array|perrow=3|width=100|height=100
| image1 = George Enesco.jpg |caption1= [[Džordže Enesku]]
| image2 = Eugene Ionesco 01.jpg |caption2= [[Ežēns Jonesko]]
| image3 = Vlad Tepes 001.jpg |caption3= [[Vlads III Drakuls]]
| image4 = Ion Antonescu portrait.jpg |caption4= [[Jons Antonesku]]
| image5 = Mariana Nicolesco.jpg |caption5= [[Marianna Nikolesku]]
| image6 =|caption6= [[Sofija Rotaru]]
| image7 = Mircea Lucescu 2017.jpg |caption7= [[Mirča Lučesku]]
| image8 = Nadia Comăneci Montreal1976c.jpg |caption8= [[Nadja Komeneči]]
| image9 = Begu RG21 (2) (51376919734).jpg |caption9= [[Irina Kamelija Begu]]
| image10 =
| image11 =
| image12 =
}}
| attēls    =
| tauta     = Rumāņi
| skaits    = no 24 līdz 30 miljoniem
| vieta     = {{ubl
 | {{ROM}} (16,8 miljoni)
 | {{MDA}} (193 tūkstoši)
 }}
 {{Collapsible list
 |title= Citas valstis
 | {{ITA}} (1,2 miljoni)
 | {{GER}} (no 1,1 līdz 2,0 miljoniem)
 | {{ESP}} (1,1 miljons)
 | {{USA}} (no 0,5 līdz 1,1 miljonam)
 }}
|   valoda = [[rumāņu valoda]]
| reliģija = dominē [[Austrumu Pareizticīgā baznīca]]
|   grupas =
|     radi = [[moldāvi]], [[aromūni]], [[vlahi]]
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Hons Sansu
 | vārds_orig              = 홍상수
 | attēls                  = Hong Sangsoo at Berlinale 2022.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Hons Sansu 2022. gada [[72. Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlinālē]]
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1960|10|25}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Dienvidkoreja|Seula}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[kinorežisors]], [[scenārists]]
 | darbības gadi           = 1996—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                = Hong Sang soo signature.svg
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}

sentences: '''Sadursme''' jeb '''trieciens''' [[Klasiskā mehānika|klasiskajā mehānikā]] ir [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] īslaicīga mijiedarbība ar šo ķermeņu [[Ātrums|ātrumu]] krasu izmaiņu. Visās sadursmēs saglabājas kopējais [[impulss]].

sentences:
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
'''Dzimtes binaritāte''' ([[Angļu valoda|angļu val.]] ''Gender Binary System'') ir vispārpieņemta [[ideja]], ka pastāv stingrs visu [[Cilvēks|cilvēku]] iedalījums tikai divos pilnīgi atšķirīgos [[Dzimums|dzimumos]] – [[Vīrietis|vīriešu]] un [[Sieviete|sieviešu]] - un ka katram cilvēkam jāpieder vai nu vienam, vai otram dzimumam. Šis iedalījums ietekmē visu [[Indivīds|indivīda]] dzīvi, proti, vienam vai otram dzimumam tiek piedēvētas noteiktas [[Sabiedrība|sociālas]] lomas, ar vienu vai otru dzimumu saistītas [[Apģērbs|ģērbšanās]] un [[Uzvedība|uzvedības]] normas, romantiskās un [[Sekss|seksuālās]] attiecības. Binārais dalījums neņem vērā lielu skaitu cilvēku, kas nejūtas nedz, kā vīrieši, nedz, kā sievietes, piemēram starpdzimuma cilvēki vai [[transseksuāļi]], [[Androgīnija|androgīni]] vai bezdzimtes cilvēki, [[Hermafrodīts|hermafrodīti]], kuru neatbilstība binārajai sistēmai izpaužas vai nu [[Bioloģija|bioloģiskajā]] [[Bioloģisks ķermenis|ķermeņa]] uzbūvē, vai sociālajā [[Dzimumidentitāte|dzimumidentitātē]].
[[Kategorija:Dzimums]]
[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:LGBT]]
[[Kategorija:Dzimtes identitāte]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ģimene
| operators =
| attēls = The Family 2013, Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Liks Besons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Daiena Egrona]]
* [[Džons D'Leo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Family''
| studija = * ''EuropaCorp''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''TF1 Films Production''
* ''Grive Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''EuropaCorp Distribution''
* ''Relativity Media''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|9|10}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|78,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2404311/|title=
The Family (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ģimene"''' ({{Val|en|The Family}}, {{Val|fr|Malavita}}) ir 2013. gada [[Francija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas kriminālfilma, kuras režisors ir [[Liks Besons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Mišela Feifere]], [[Tomijs Lī Džonss]], [[Daiena Egrona]] un [[Džons D'Leo]]. Filma balstīta uz Tonīno Benakvistas romānu ''Malavita''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Whimbrel_Numenius_phaeopus.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Numenius
|         ģints_lv = Kuitalas
|             suga = Numenius phaeopus
|          suga_lv = Lietuvainis
|         binomial = Numenius phaeopus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Lietuvainis''' (''Numenius phaeopus'') ir [[sloku dzimta]]s (''Scolopacidae'') [[tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgais]] putns.  Izšķir 5 pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref> Lietuvainis ir viena no izplatītākajām [[kuitalas|kuitalu]] sugām pasaulē, ligzdo [[Eiropa]]s, [[Āzija]]s un [[Ziemeļamerika]]s Subarktikas un [[mērenā josla|mērenajā joslā]], bet ziemo [[Āfrika]]s, [[Dienvidāzija]]s, [[Austrālāzija]]s, [[Dienvidamerika]]s un Ziemeļamerikas dienvidu piekrastēs.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22693178/0 IUCN: Numenius phaeopus]</ref><ref name=all>[https://www.allaboutbirds.org/guide/Whimbrel/lifehistory All About Birds: Whimbrel]</ref> Arī migrācijas laikā lietuvainis uzturas piekrastēs.<ref>Birds. Collins Pocket Guide. 1998. p. 156.</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|dzejnieci|Reke|Reke}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elīza fon der Reke
|     vārds_orig = ''Elisa von der Recke''
|         attēls = 1797 Graff Porträt Elisa von der Recke anagoria.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Elīza fon der Reke (Antons Grafs, 1797)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Skaistkalne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
 (Tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksija]]
 (Tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Johans Frīdrihs Mēdems]]
Luīze Doroteja Korfa
|          brāļi = [[Kristofs Johans Frīdrihs Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|          māsas = [[Doroteja fon Mēdema|Anna Šarlote Doroteja fon Mēdema]]
|   dzīvesbiedrs = Georgs fon der Reke (1771-1781)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Elizabete (Elīza) Šarlote Konstance fon der Reke''' (''Elisabeth Charlotte Constanzia von der Recke''; dzimusi {{dat|1754|5|20}}, mirusi {{dat|1833|4|13}}) bija [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes]] [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[dzejnieks|dzejniece]] un publiciste. Viņa bija vēlākās pēdējās [[Kurzemes hercogi]]enes [[Doroteja fon Mēdema|Dorotejas]] pusmāsa un uzticības persona.

sentences: {{Commonscat|Number theorists|Skaitļu teorijas matemātiķi}}

sentences: '''0,999...''', kas arī tiek rakstīts kā '''0,(9)''', <math>0,\bar{9}</math> vai <math>0,\dot{9}</math>, [[matemātika|matemātikā]] ir periodisks [[decimāldaļskaitlis]], kas ir [[reāls skaitlis]] un ir vienāds ar [[1 (skaitlis)|1]]. Citiem vārdiem sakot, skaitlis "0,999..." un "1" ir viens un tas pats skaitlis. Šo [[vienādība|vienādību]] jau sen ir pieņēmuši profesionāli [[matemātiķis|matemātiķi]] un pasnieguši to mācību grāmatās. Šīs identitātes atšķirīgie [[Matemātisks pierādījums|pierādījumi]] ir noformulēti ar dažādu [[precizitāte|precizitāti]], reālo skaitļu attīstību, otršķirīgiem pieņēmumiem, vēsturisku kontekstu un mērķauditoriju.

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Džezroks
| fona_krāsa             = pink
| krāsa                  = black
| stila_izcelsme         = [[džezs]], [[postbops]], [[brīvais džezs]], [[psihodēliskais roks]], [[fankmūzika]], [[klasiskā mūzika]], [[blūzroks]]
| kultūras_izcelsme      = 1960. gadu beigas, [[Amerikas Savienotās Valstis]].
| instrumenti            = [[elektriskā ģitāra]] — [[klavieres]] — [[bungas]] — [[saksofons]] — [[trompete]] — [[taustiņinstrumenti]] — [[basģitāra]]
| popularitāte           =
| atvasinātās_formas     = ''[[Smooth jazz]]'', ''[[Acid jazz]]''
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          =
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
}}
'''Džezroks''' ({{val|en|jazz fusion}}) ir [[mūzikas žanrs]], kas attīstījās sajaucoties [[fankmūzika]]s un [[ritmblūzs|ritmblūza]] ritmiem ar [[rokmūzika]]s skaņas pastiprināšanu un citiem elektroniskajiem efektiem. Džezrokam arī raksturīgi sarežģīti, nerietumu mūzikai rakturīgi [[taktsmērs|taktsmēri]] un garas, parasti instrumentālas kompozīcijas ar džeza improvizācijām un sarežģītu tehniku.

sentences: '''Koncertdārzs "Pūt, vējiņi!"''' ir [[Liepāja]]s brīvdabas koncertu vieta, kas atrodas Liepājas [[Jūrmalas parks (Liepāja)|Jūrmalas parkā]] [[Miķeļa Valtera iela|Miķeļa Valtera ielā]] 13 (agrāk Peldu ielā 59).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://putvejini.com/|title=Putvejini|website=Koncertdārzs "Pūt, vējiņi!"|access-date=2023-04-03|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pirms vētras
| attēls                   =  Serenity (2019 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Serenity''
| žanrs                    = fantāzija, trilleris
| režisors                 = [[Stīvens Naits]]
| producents               =
* [[Gregs Šapiro]]
* [[Gajs Hīlijs]]
* Stīvens Naits
| scenārija autors         = Stīvens Naits
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Džimons Honsū]]
* [[Džeremijs Strongs]]
| mūzika                   = [[Bendžamins Volfišs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Global Road Entertainment]]''
* ''[[Starlings Entertainment]]''
* ''[[Nebulastar]]''
* ''[[Shoebox Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Aviron Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|1|25|ASV|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/serenity-2019|title=Serenity|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 6, 2019|archive-date={{dat|2019|10|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191006142343/https://bbfc.co.uk/releases/serenity-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=serenity2018.htm|title=Serenity|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 6, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pirms vētras"''' ({{val|en|Serenity}}) ir 2019. gada trilleris, kura režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Stīvens Naits]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Anna Hetaveja]], [[Daiena Leina]], [[Džeisons Klārks]], [[Džimons Honsū]] un [[Džeremijs Strongs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|1|25||bez}} ASV.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Guanaco_de_San_Carlos.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|       apakškārta = Tylopoda
|    apakškārta_lv = Biezpēdaiņi
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|      apakšdzimta = Camelinae
|   apakšdzimta_lv = Kamieļu apakšdzimta
|            cilts = Lamini
|         cilts_lv = Lamu cilts
|            ģints = Lama
|         ģints_lv = Lamas
|             suga = Lama guanicoe
|          suga_lv = Gvanako
|         binomial = Lama guanicoe <small>([[Philipp Ludwig Statius Müller|Müller]], 1776)</small>
|      kategorijas = nē
|        izplatība =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|radioteleskopu|Mark II|Mark II}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikipēdijai 15 gadi un Vikialus 85 000
| datums     = {{dat|2018|6|6}}
| laiks      = 18.00—22.00
| vieta      = Folkklubs Ala Pagrabs
| apraksts   = Vikipēdijas latviešu valodā 15. jubilejas un 85 000 rakstu sasniegšanas atzīmēšana
| virtuve    = latviešu ēdieni, uzkodas un dzērieni ([http://www.folkklubs.lv/_Resources/Persistent/97877e9069f2cf4a206a4bd6245c36450b54bd17/Edienkarte-LV-2014.pdf ēdienkarte]; [http://www.folkklubs.lv/lv/dzerieni dzērieni])
| wifi       = Jā
| adrese     = Peldu 19 (pagrabstāvs), Rīga [https://osm.org/go/0wJdcZ25l?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Turaids}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Zuiks}}
# {{u|Juzeris}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Egilus}}
}}

sentences:
13. gadsimta kultūrslānī atrastie māla apmetuma fragmenti ar [[stabule|stabulētāja]] tēlu, [[Latvijas Nacionālais vēstures muzejs]].]]
'''Mūziķis''' ir [[persona]], kuras darbība saistīta ar [[Mūzika|mūziku]]. Mūziķus var klasificēt pēc to darbības:
* [[Instrumentālists|instrumentālisti]] spēlē [[Mūzikas instruments|mūzikas instrumentus]];
* [[Dziedātājs|dziedātāji]] izmanto savu [[Balss|balsi]];
* [[Komponists|komponisti]], [[Aranžētājs|aranžētāji]], [[Dziesmu rakstītājs|dziesmu rakstītāji]] mūziku pieraksta [[Nots|nošu]] veidā vai ieraksta kādā no [[audio]] formātiem;
* [[Diriģents|diriģentu]] uzdevums ir vadīt [[Koris|korus]], [[Ansamblis|ansambļus]] un [[Orķestris|orķestrus]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilsalicilskābes struktūrformula

Acetilsalicilskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aspirīns, acetilsalicilāts,
2-acetiloksibenzoskābe,
etiķskābes salicilesteris
|           CAS numurs = 50-78-2
|      ķīmiskā formula = C9H8O4
|              molmasa = 180,157
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 136 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 140 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971б 449. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = 0,25 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Acetilsalicilskābe''' jeb '''aspirīns''' (CH3COOC6H4COOH) ir [[etiķskābe]]s un [[salicilskābe]]s [[esteri]]s. Aspirīns ir viens no pazīstamākajiem [[medikamenti]]em ({{val-la|Acidum acetylsalicylicum}}).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C13H10O
|molmasa=182,217
|blīvums=1110
|kušanas temperatūra=47,9 °C
|viršanas temperatūra=305,4 °C
}}
'''Benzofenons''' (difenilketons, difenilmetanons, benzoilbenzols, С6H5–СО–С6H5) ir aromātiskais [[ketoni|ketons]] ar diviem benzola gredzeniem molekulā. Benzofenons ir balta kristāliska viela (rombiski kristāli). Ir pazīstama otra benzofenona modifikācija - monoklīni kristāli ar kušanas temperatūru 27 °C (šī modifikācija ir ļoti nestabila).

sentences:
{{Infobox monarch
| name               = Arminijs
| title              =
| image              = Hermannsdenkmal statue.jpg
| caption            = Piemineklis Arminijam (Hermanim) Detmoldā.
| reign              =
| coronation         =
| full name          =
| native_lang1       =
| native_lang1_name1 =
| birth_date         = 18./17. gadā p.m.ē.
| birth_place        = [[Ģermānija]]
| death_date         = 21. gadā m.ē. (39 gadu vecumā)
| death_place        = [[Ģermānija]]
| burial_date        =
| burial_place       =
}}
'''Arminijs''' ({{val|la|Arminius}}, {{val|de|Hermann}}; dzimis 18./17. gadā p.m.ē., miris 21. gadā m.ē.) bija [[ģermāņi|ģermāņu]] cilts [[heruski|herusku]] vadonis.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Oryza sativa
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Asian rice (Oryza sativa) നെല്ല്. (32398084044).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Oryza
| ģints_lv = Rīsi
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = jā
| suga = Oryza sativa
| suga_lv = Sējas rīsi
}}'''Sējas rīsi''' jeb '''Āzijas rīsi''' ({{val|la|Oryza sativa}}) ir [[rīsu ģints]] suga, kura tiek audzēta, lai iegūtu uzturā lietojamos graudus — '''rīsus'''.  No visām uzturā lietojamo rīsu sugām, sējas rīsu šķirnes ir visizplatītākās rīsu šķirnes pasaulē. Sējas rīsi pirmo reizi tika [[Domestikācija|domesticēti]] [[Jandzi]] upes baseinā [[Ķīna|Ķīnā]] pirms 13 500 līdz 8 200 gadiem.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Normile|first=Dennis|date=1997-01-17|title=Yangtze Seen as Earliest Rice Site|url=https://www.science.org/doi/10.1126/science.275.5298.309|journal=Science|language=en|volume=275|issue=5298|pages=309–309|doi=10.1126/science.275.5298.309|issn=0036-8075}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Vaughan|first=Duncan A.|last2=Lu|first2=Bao-Rong|last3=Tomooka|first3=Norihiko|date=2008-04|title=The evolving story of rice evolution|url=https://linkinghub.elsevier.com/retrieve/pii/S0168945208000198|journal=Plant Science|language=en|volume=174|issue=4|pages=394–408|doi=10.1016/j.plantsci.2008.01.016}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Zhang|first=Jianping|last2=Lu|first2=Houyuan|last3=Gu|first3=Wanfa|last4=Wu|first4=Naiqin|last5=Zhou|first5=Kunshu|last6=Hu|first6=Yayi|last7=Xin|first7=Yingjun|last8=Wang|first8=Can|date=2012-12-17|editor-last=Kashkush|editor-first=Khalil|title=Early Mixed Farming of Millet and Rice 7800 Years Ago in the Middle Yellow River Region, China|url=https://dx.plos.org/10.1371/journal.pone.0052146|journal=PLoS ONE|language=en|volume=7|issue=12|pages=e52146|doi=10.1371/journal.pone.0052146|issn=1932-6203}}</ref>

sentences:
'''Ledus laikmets Latvijā''' ir daļa no [[Kainozojs|kainozoja]] ēras [[Kvartārs|kvartāra perioda]] apledojuma, kas sakās pirms 2,58 miljoniem gadu [[Pleistocēns|pleistocēna]] epohā. [[Latvija]]s teritoriju kopš tā laika secīgi pārklājuši un atstājuši savus nogulumus 4 apledojumi.
Starpledus jeb interglaciālajos periodos, kad klimats kļuva siltāks ledājs, lēnam kūstot, atkāpās uz ziemeļiem. Klimatam kļūstot vēsākam, ledājs atkal uzvirzījās un visu Latvijas teritoriju  klāja ļoti biezs monolīts ledājs, kas būtiski ir ietekmējis mūsdienu Latvijas reljefu un to veidojušus nogulumus.

Pēc lielo ledāju atkāpšanās [[Holocēns|holocēna]] epohas sākumā pirms aptuveni 12 000 gadu iestājies relatīvi siltāks periods, no ledāja kušanas ūdeņiem izveidojās [[Baltijas ledus ezers]] tagadējās [[Baltijas jūra]]s ieplakas dienvidu un centrālajā daļā. Baltijas ledus ezera maksimālā uzplūduma josla veido [[Piejūras zemiene|Piejūras zemieni]] ar sekliem ezeriem (piemēram, [[Liepājas ezers|Liepājas ezeru]]), kas ir pati jaunākā Latvijas zemes virsmas daļa.
Ledājam strauji kūstot, veidojās lieli kušanas ūdeņu daudzumi. Ūdens straumes pirmām kārtām plūda pašā ledājā – pārvietojoties pa ledāja virsu, ar lielu ātrumu un spiedienu tecēja pa ledāja plaisām un kanāliem. Izplūduši no ledāja, ūdeņi varenu upju veidā tecēja pa ledus atstāto teritoriju un veidoja [[senieleja]]s (piemēram, [[Gaujas senleja|Gaujas senleju]]). Straumes nesa sev līdzi iežu daļiņas no ledāja, kas akumulējās sprostezeros un ledus ezeros (piemēram, [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumā]]).<ref>[http://latvijas.daba.lv/ainava/#v3 Latvijas fiziskā ģeogrāfija]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Flemings
|     vārds_orig = ''Alexander Fleming''
|         attēls = Synthetic Production of Penicillin TR1468.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Savā laboratorijā (1943)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = Darvela, [[Īsteiršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1955
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Skoti|skots]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Alexander Fleming signature.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
, [[Mazsalaca|Mazsalacā]]]]
'''Straikbols'''<ref>{{Laikraksta atsauce |author= |date=2016. gada 15. aprīlis |title=Par svešvārda atbilsmi latviešu valodā |journal=[[Latvijas Vēstnesis]] |issue=Nr. 52 |url=https://www.vestnesis.lv/op/2016/52.13 |accessdate=2017. gada 24. februārī}}</ref> ({{val|en|strikeball}}), saukts arī par '''airsoftu''' (''airsoft''), ir [[peintbols|peintbolam]] līdzīgs [[komandu sports|komandu sporta]] veids jeb militārās simulācijas sports, kurā lieto ar [[elektrodzinējs|elektrodzinēja]], atsperes vai gāzes spiediena spēku darbināmus priekšmetus, kas izskatās kā šaujamieroči un paredzēti šaušanai ar plastmasas bumbiņām, kuru sākumenerģija nepārsniedz četrus džoulus, kas tiek pildīti ar baltām, cietām, [[plastmasas]] bumbiņām, kuru [[diametrs]] ir 6—8 mm. No straikbola [[Šautene|šauteņu]] [[Lode|lodītēm]] neizdalās nekāda [[krāsa]], tādēļ airsofts ir spēle uz godīgumu un katram tās dalībniekam ir pašam jākonstatē trāpījums. Straikbola ieroču lodīšu [[masa]] var būt 0,20 grami, vājākiem ieročiem 0,23 grami, vidēja stipruma ieročiem 0,25 grami, šautenēm 0,28 grami, spēcīgām bises un [[Snaiperis|snaiperu]] šautenēm 0,30 grami un snaiperu šautenēm 0,43 grami, kas ir vissmagākās.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 29
|lv = Divdesmit deviņi
}}
'''29''' ('''divdesmit deviņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[28 (skaitlis)|28]] un [[30 (skaitlis)|30]].

sentences:
[[File:Blochsphere.svg|thumb|Bloha [[sfēra]] palīdz izprast kvantu skaitļošanu]]
'''Kvantu dators''' ir [[dators|skaitļošanas ierīce]], kuras darbības pamatā ir tādas [[kvantu mehānika]]s parādības kā [[kvantu superpozīcija]] ([[angļu valoda|angliski]]: ''quantum superposition'') un [[sapīts stāvoklis|sapīti stāvokļi]] ([[angļu valoda|angliski]]: ''entangled states''). Zinātnes nozari, kas salīdzina kvantu un klasisko datoru iespējas kā arī pēta iespējamās kvantu datoru fizikālās realizācijas, sauc par '''kvantu skaitļošanu'''.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds =
 |    vārds_orig =
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|877}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] (tagad {{IRQ}})
 |     m_dat_alt = {{dat|960}} (87 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = {{ubl|ceļotājs|ģeogrāfs|rakstnieks}}
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Molekula''' ir mazākā [[viela]]s daļiņa, kas nosaka vielas ķīmisko sastāvu un visas [[fizikāls ķermenis#fizikālās īpašības|fizikālās īpašības]]. Molekula parasti sastāv no diviem vai vairākiem [[atoms|atomiem]], kas saistīti ar dalītu [[elektrons|elektronu]] pāri, veidojot [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]]. Molekula var sastāvēt no vienādiem atomiem (O2) vai dažādiem atomiem (H2O).

sentences: '''WTA balvas''' ir dažādi apbalvojumi, kurus WTA katru gadu piešķir tenisistēm par īpašiem sasniegumiem kalendārā gada laikā.

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Ventas rumba
| photo          = Kuldyga. ventos krioklys, 2006-09-22.jpg
| photo_width    = 250
| photo_caption  =
| map_type       = Latvija
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 05 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 58 | longs = 44 | longEW = E
| region         =
| location       = [[Kuldīga]]
| type           =
| elevation      =
| height         = 2,2 m
| height_longest =
| number_drops   = 1
| width          = 100-270 m
| average_width  =
| watercourse    = [[Venta]]
| average_flow   =
| world_rank     =
}}
'''Ventas rumba''' ir platākais [[ūdenskritums]] [[Eiropa|Eiropā]].<ref>[http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba Ventas rumba] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110514211042/http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba |date={{dat|2011|05|14||bez}} }}, www.latvia.travel</ref> Atrodas uz [[Venta]]s [[Kuldīga|Kuldīgā]]. Rumbas platums ir atkarīgs no ūdens daudzuma, vidēji tas ir 100—110 m, [[pali|palu]] laikā sasniedz pat 270 m, augstums — 1,6—2,2 m.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ventas rumba |url=http://visitkuldiga.com/ventas-rumba/ |website=visitkuldiga.com |publisher=Kuldīgas aktīvās atpūtas centrs |accessdate={{dat|2021|10|28||bez}}}}</ref> Pārgāzi veido visai interesanta līkloču līnija. Ventas rumba ir [[dabas piemineklis]] un ietilpst [[Ventas ielejas dabas liegums|Ventas ielejas dabas liegumā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/pieminekli/Ukr/Ventas.htm |title=dabasretumi.lv |access-date={{dat|2009|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090812114753/http://www.dabasretumi.lv/pieminekli/Ukr/Ventas.htm |archivedate={{dat|2009|08|12||bez}} }}</ref>

sentences: '''Budistu kalendārs''' ir [[Mēness kalendārs|mēness kalendāru]] kopums, ko galvenokārt izmanto [[Kambodža|Kambodžā]], [[Laosa|Laosā]], [[Mjanma|Mjanmā]], [[Indija|Indijā]], [[Šrilanka|Šrilankā]] un [[Taizeme|Taizemē]], kā arī [[Malaizija|Malaizijā]], [[Singapūra|Singapūrā]] un [[Vjetnama|Vjetnamā]] dzīvojošie [[Huacjao|kīnieši]] reliģiskos vai oficiālos gadījumos. Lai arī kalendāriem ir kopīga izcelsme, tiem tomēr ir nelielas, bet svarīgas nianses, piemēram, [[starpdiena|starpdienu]] grafiki, mēnešu nosaukumi un numerācija, ciklu izmantošana utt. Taizemē ar gadu [[kalendārā ēra|numerācijas sistēmas]] nosaukumu Budistu ēra to izmanto tradicionālajā [[taju mēness kalendārs|taju mēness kalendārā]] un [[taju saules kalendārs|taju saules kalendārā]].

sentences:
[[Kategorija:Ziemas olimpisko spēļu dalībnieki pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Skeletonisti| ]]
[[Kategorija:Skeletons olimpiskajās spēlēs]]

sentences: '''[[Algebra]]s pamatteorēma''' apgalvo, ka jebkuram nekonstantam vienargumenta [[polinoms|polinomam]] ar [[Komplekss skaitlis|kompleksiem]] koeficientiem ir vismaz viena kompleksa sakne. Tā kā jebkuru [[reāls skaitlis|reālu skaitli]] var uzskatīt par komplekso skaitli ar [[Imaginārā daļa|imagināro daļu]] 0, tad šī teorēma ir spēkā arī polinomiem ar reāliem koeficientiem.

sentences: '''Hidrostatiskais spiediens''' ir [[spēks]], kas darbojas uz [[šķidrums|šķidruma]] ārējo virsmu vai iekšējā šķēluma laukuma vienību norādītajā punktā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Prāta trauslā robeža
| attēls                   =  The Professor and the Madman (film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Professor and The Madman''
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[P. B. Šemrans]]
| producents               =
* [[Nikolass Čartjērs]]
* [[Gastons Pavlovičs]]
| scenārija autors         =
* [[Tods Komarnickis]]
* P. B. Šemrans
| galvenajās lomās         =
* [[Mels Gibsons]]
* [[Šons Penns]]
* [[Natālija Dormere]]
* [[Edijs Marsans]]
* [[Dženifere Ēle]]
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Deivids O'Hāra]]
| mūzika                   = [[Bērs Makkrīrijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fastnet Films]]''
* ''[[Icon Entertainment International]]''
* ''[[Voltage Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Vertical Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|5|10|ASV|}}
| ilgums                   =
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{IRL}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Prāta trauslā robeža"''' ({{val|en|The Professor and The Madman}}) ir 2019. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Saimona Vinčestera grāmatu ''The Surgeon of Crowthorne''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[P. B. Šemrans]]. Galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Šons Penns]], [[Natālija Dormere]], [[Edijs Marsans]], [[Dženifere Ēle]], [[Džeremijs Ērvins]] un [[Deivids O'Hāra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|11||bez}} ASV.

sentences: '''Trigonometrisko funkciju [[integrālis|integrēšana]]''' ir apgrieztā darbība trigonometrisko funkciju [[atvasinājums|atvasināšanai]] (tiek meklēta tāda [[funkcija]], kuru atvasinot iegūst sākotnēji doto funkciju).

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Salangas pāreja
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Salang_Pass_Road.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Afganistāna#Āzija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 35.313733 | plat_NS = N
 | gar_d  = 69.037086 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = [[Hindukušs]]
 |           augstums =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klamatu kalni
|attēls                 = Pinus balfouriana Trinity Alps.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skujkoku meži Triniti Alpos
|lat_dir =N |lat_deg =41|lat_min = 20 |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =122|lon_min = 29|lon_sec =
 | pushpin_map           = ASV#Kalifornija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 249
|platums                = 181
|kalns                  = Ēdi kalns
|augstums               = 2751
|pilsētas               =
}}
'''Klamatu kalni''' ({{val|en|Klamath Mountains}}) ir kalnu masīvs [[Ziemeļamerika]]s rietumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Kalifornija]]s un [[Oregona]]s pavalstu teritorijā.<ref>{{PZT|362|Klamata masīvs}}</ref> Masīvs savieno [[Sjerranevada (ASV)|Sjerranevada]]s un [[Kaskāžu kalni|Kaskāžu kalnus]] austrumos ar [[Klusā okeāna piekrastes grēdas|Piekrastes grēdām]] rietumos, kā rezultātā masīvam ir kompleksa ģeoloģiskā uzbūve. Masīvu no austrumiem uz rietumiem šķērso [[Klamata]]s upe, bet ziemeļdaļā — [[Roga (upe)|Roga]]. Klamatu kalni sastāv no vairākām grēdām, tā augstākā daļa ir [[Siskiju kalni]] ar to augstāko virsotni Ēdi kalnu {{nobr|2751 m}} vjl. Ievērojamu daļu no kalnu masīva aizņem 11 aizsargājamas dabas teritorijas; apvidus ir nozīmīgs tūrisma galamērķis.

sentences: '''Šeridans''' ({{val|en|Sheridan}}) var būt:

sentences:
[[File:World_marriage-equality laws.svg|thumb|upright=2|{{Legend|#025|Viendzimuma laulība}}]]
'''Viendzimuma laulība''' ir [[laulība]] starp viena [[dzimums|dzimuma]] cilvēkiem. Pirmie likumi par viendzimuma laulību pasaulē parādījās pašā 21. gadsimta sākumā. 2024. gadā viendzimuma laulības slēgšana ir legalizēta 35 valstīs ([[Andora|Andorā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], [[Argentīna|Argentīnā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Austrija|Austrijā]], [[Beļģija|Beļģijā]], [[Brazīlija|Brazīlijā]], [[Čīle|Čīlē]], [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]], [[Dānija|Dānijā]], [[Ekvadora|Ekvadorā]], [[Francija|Francijā]], [[Islande|Islandē]], [[Igaunija|Igaunijā]], [[Īrija|Īrijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Kolumbija|Kolumbijā]], [[Kostarika|Kostarikā]], [[Luksemburga|Luksemburgā]], [[Malta|Maltā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Portugāle|Portugālē]], [[Somija|Somijā]], [[Spānija|Spānijā]], [[Šveice|Šveicē]], [[Ķīnas Republika|Taivānā]], [[Urugvaja|Urugvajā]], [[Vācija|Vācijā]] un [[Zviedrija|Zviedrijā]]). Dažās valstīs viendzimuma laulību var noslēgt tikai atsevišķos apgabalos ([[Meksika|Meksikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]). Vairāku valstu valdības ir izteikušas gatavību nākotnē viendzimuma laulību legalizēt.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Mamuti
|         binomial = Mammuthus
|           attēls = Columbian mammoth.JPG
|    att_nosaukums = [[Kolumbijas mamuts]] Džordža S. Peidža muzejā, [[Losandželosa|Losandželosā]]
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Proboscidea
|         kārta_lv = Snuķaiņi
|           dzimta = Elephantidae
|        dzimta_lv = Ziloņu dzimta
|            ģints = Mammuthus
|         ģints_lv = Mamuti
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = nav zināms sugu skaits<br />pašlaik zināmas 13 sugas (skatīt sadaļu "[[Mamuts#Sistemātika|Sistemātika]]")
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Micron Technology Utah, LLC''
| native_name      =
| logo             = Micron Technology logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2005. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = [[Lehi]], [[Jūta]], {{USA}}
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektronika]]
| products         = ''NAND'' zibatmiņa
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Micron Technology]]'', {{USA}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Micron Technology Utah, LLC''''' (agrākais nosaukums '''''IM Flash Technologies''''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums, kas ražo ''NAND'' [[zibatmiņa]]s [[mikroshēma]]s. Tas pieder [[pusvadītāji|pusvadītāju]] komponenšu ražotājam ''[[Micron Technology]]''. Uzņēmumu 2005. gadā dibināja ''[[Intel|Intel Corporation]]'' un ''Micron Technology''.<ref name=arstechnica1 />
Tā ražotne atrodas [[Lehi]], [[Jūta]]s štatā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hrizoberils
|attēls=
|klase= Berilija alumīnija oksīds
|ŠtruncaID=04.BA.05
|ķīm_formula=[[Berilijs|Be]][[Alumīnijs|Al]]2[[O]]4
|singonija= [[Rombiskā singonija|Rombisks]]
|krāsa= Dzeltena, dzeltenbrūna vai dzeltenzaļa
|svītra=Balta
|habituss=Veido rombiskas un dvīņu formas kristālus, kas veido rozeti
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība= 8,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef= a = 5,481 Å, b = 9,415 Å, c = 4,428 Å; Z = 8
|pleohroisms=
|blīvums= 3,5 - 3,8
}}

sentences:
{{Karoga infokaste
|       Name = Irānas
|    Article =
|       Type =
|      Image = Flag of Iran.svg
|   Nickname =
|  Morenicks =
|        Use = 111111
|     Symbol =
| Proportion = 4:7{{efn|Šī ir karoga vienkāršotā versija. Konstruējot karogu oficiālajā veidā proporcija ir iracionāla: 1 : (75/28)(7√5 − 15)}}
|   Adoption = {{dat|1980|7|29||bez}}
|     Design = Trīs krāsu karogs ar zaļu, baltu un sarkanu joslu un sarkanu [[Irānas ģerbonis|Irānas ģerboni]] baltās joslas centrā. Vietā, kur saskaras zaļā josla ar balto joslu un sarkanā josla ar balto joslu, baltā krāsā [[kufika rakstība|kufika rakstā]] 11 reižu rakstīts ''[[Allahu Akbar]]'' (Dievs ir visvarens).
|   Designer =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dzjanjiņa
 | native_name              = 江阴
 | settlement_type          = apriņķa līmeņa pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = 望江楼眺望江阴市区 2017冬.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ķīna#Dzjansu
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 31| latm  = 50| lats  = 20| latNS  = N
 | longd = 120| longm = 17| longs = 42| longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Dzjansu]]
 | subdivision_type2        = Municipalitāte
 | subdivision_name2        = [[Usji]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | seat_type = Centrs
 | seat =
 | parts_type               =
 | parts                    =
 | p1 =
 | area_total_km2           = 986.97
 | area_urban_km2           =
 | elevation_m              =
 | population_total         = 1594829
 | population_urban         = 1013670
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          = 84
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Ķīnas laiks]]
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | website                  = {{url|http://www.jiangyin.gov.cn/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Agroekoloģija '''ir viena no [[lauksaimniecība]]s sistēmām, mācība par lauksaimnieciskās ražošanas ietekmi uz vidi. Tā ir daudz[[sistemātika|sistemātiska]] pieeja, lai nodrošinātu ilgtspējīgu pārtikas ražošanas sistēmu. Tā vērsta uz [[bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] saglabāšanu un [[pārtikas ražīgums|pārtikas ražīguma]] palielināšanu<ref>Science of Agroecology, homepage, Agroecology, http://www.scienceofagroecology.info/id3.html</ref>

sentences: '''14. oktobris''' ir gada 287. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (288. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 78 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Vespa Mandarinia Magnifica - Filippo Turetta.jpg
| att_nosaukums=
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
|            kārta = Hymenoptera
|         kārta_lv = Plēvspārņi
|       apakškārta = Apocrita
|   apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
|       virsdzimta = Vespoidea
|     virsdzimta_lv = Lapseņu virsdzimta
|           dzimta = Vespidea
|        dzimta_lv = Lapsenes
|       dzimta_r=Lapseņu dzimta
|      apakšdzimta = Vespinae
|   apakšdzimta_lv = Lapseņu apakšdzimta
| ģints=Vespa
| ģints_lv=Sirseņi
|            suga = Vespa mandarinia
|         suga_lv = Āzijas milzu sirsenis
|         binomial = Vespa mandarinia <small>(Smith, 1852)</small><ref name="Smith 1852">{{publikācijas atsauce |last1=Smith |first1=F. |title=VIII. Descriptions of some new and apparently undescribed species of hymenopterous insects from North China, collected by Robert Fortune, Esq |journal=Transactions of the Royal Entomological Society of London | publisher=Royal Entomological Society |date=1852 |volume=7 |issue=2 |pages=33–44 |doi=10.1111/j.1365-2311.1852.tb02208.x |url=https://www.biodiversitylibrary.org/part/35341 }} (''Vespa mandarinia'': p. 38)</ref>
|      kategorijas = nē
}}'''Āzijas milzu sirsenis''' (''Vespa mandarinia'') ir pasaulē lielākais [[sirseņi|sirsenis]]. Tā dabiskais [[areāls]] ir mērenā un tropiskā [[Austrumāzija]], [[Dienvidāzija]], kontinentālā [[Dienvidaustrumāzija]] un [[Krievija]]s Tālo Austrumu dienviddaļa. Tas atrasts arī [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļrietumos — [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] 2019. gada beigās,<ref>[https://news.gov.bc.ca/releases/2019AGRI0106-001818 BC Gov News: Asian Giant Hornet nest eradicated in Nanaimo].</ref><ref>[https://cms.agr.wa.gov/WSDAKentico/Documents/PP/PestProgram/Vespa_mandarinia_NPRG_10Feb2020-(002).pdf USDA New Pest Response Guidelines: ''Vespa mandarinia''].</ref> ar jauniem novērojumiem nākamajos gados [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s piekrastē,<ref name="WSDA1">{{Tīmekļa atsauce|title=Hornets|url=https://agr.wa.gov/departments/insects-pests-and-weeds/insects/hornets|website=Washington State Department of Agriculture}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=WSDA News Releases|url=https://agr.wa.gov/about-wsda/news-and-media-relations/news-releases?article=30594|website=Washington State Department of Agriculture}}</ref><ref name="first-live-2021">{{Tīmekļa atsauce | title=Washington state has first live 'murder hornet' sighting of 2021 | website=NBC News | date=2021-08-13 | url=https://www.nbcnews.com/news/us-news/washington-state-has-first-live-murder-hornet-sighting-2021-n1276730 | access-date=2021-08-13}}</ref><ref name="3rdnest">{{Tīmekļa atsauce|url=https://komonews.com/news-brief-newsletter/3rd-murder-hornet-nest-of-2021-found-in-northwest-washington|title=3rd murder hornet nest of 2021 found in northwest Washington|date=11 September 2021}}</ref> tā izraisot bažas, ka tā varētu kļūt par invazīvu sugu.<ref name="ZhuEtAl">{{publikācijas atsauce |first1=Gengping |last1=Zhu |first2=Javier |last2=Gutierrez Illan |first3=Chris |last3=Looney |first4=David W. |last4=Crowder |date=2020 |title=Assessing the ecological niche and invasion potential of the Asian giant hornet. |journal=Proceedings of the National Academy of Sciences |volume=117 |issue=40 |pages=24646–24648 |doi=10.1073/pnas.2011441117|pmid=32963093 |pmc=7547231 |bibcode=2020PNAS..11724646Z |doi-access=free }}</ref><ref>{{publikācijas atsauce | last1=Alaniz | first1=Alberto J | last2=Carvajal | first2=Mario A | last3=Vergara | first3=Pablo M | title=Giants are coming? Predicting the potential spread and impacts of the giant Asian hornet (''Vespa mandarinia'', Hymenoptera:Vespidae) in the USA | journal=Pest Management Science | publisher=Wiley Publishing | volume=77 | issue=1 | date=2020-09-14 | issn=1526-498X | doi=10.1002/ps.6063 | pages=104–112| pmid=32841491 | s2cid=221327689 }}</ref> Viņi dod priekšroku dzīvei paugurainēs un mežos, cenšoties izvairīties no līdzenumiem un augstiem kalniem. Āzijas milzu sirseņi veido ligzdas zemē, izrokot tās paši, lietojot jau esošus [[grauzēji|grauzēju]] izraktus tuneļus, vai veidojot tās vietās pie trūdošu [[priedes|priežu]] saknēm. Tie galvenokārt barojas ar lieliem kukaiņiem, citu augsti sociālu kukaiņu kolonijām, koku sulām un [[medus|medu]] no bišu saimēm. Sirseņa ķermeņa garums ir ap 45 [[milimetrs|mm]], [[spārnu plētums]] aptuveni 75 mm un tā dzelonis injicē lielu daudzumu spēcīgas indes, kura ir visstiprākā starp visiem kukaiņiem.<ref name="ncbi">[https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/3810666/ Hornet venoms: lethalities and lethal capacities]</ref> Indes bīstamības dēļ populārie mediji reizēm sauc šos sirseņus par "sirseņiem-slepkavām", lai gan visbiežāk cilvēki iet bojā no citas sirseņu sugas — [[Filipīnu sirseņis|Filipīnu sirseņa]] (''Vespa luctuosa'') dzēlieniem, kuru indīgums ir 2,5 reizes zemāks.<ref name="ncbi" />

sentences: '''Apledojums''' ir [[ledus]] slānis uz zemes vai priekšmetu virsmas, kurš parasti veidojas [[ziema|ziemā]] vai [[rudens|rudenī]] pēc atkušņa aukstā laikā, kā arī slapja [[sniegs|sniega]] vai [[lietus]] lāšu sasalšanas dēļ.

sentences: '''Sekundārā emisija''' - [[elektrons|elektronu]] (sekundāro elektronu) [[emisija (elektronika)|emisija]] no materiāla virsmas citu daļiņu (parasti [[jons|jonu]] vai [[enerģija]]s bagātu elektronu) plūsmas iedarbībā. Sekundāro elektronu skaitu, kas tiek emitēti vienas daļiņas iedarbības rezultātā, sauc par sekundārās emisijas iznākumu. Sekundārās elektronu emisijas veidu, kad elektroni no virsmas tiek atdalīti gaismas iedarbībā, sauc par [[fotoemisija|fotoemisiju]]. Ja no virsmas tiek izsisti nevis elektroni, bet joni, to sauc par '''sekundāro jonu emisiju'''.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Malgrata de Mara
 | official_name            = ''Malgrat de Mar''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | image_skyline            = Panoramica Malgrat.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Escut de Malgrat de Mar.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Spānija
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ESP}}
 | subdivision_type1        = Autonomais apgabals
 | subdivision_name1        =  [[Katalonija]]
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name2        = [[Barselonas province]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 8.92
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 18504
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 41 | latm = 39 | lats =  | latNS = N
 | longd = 2 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 08380
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 4
 | website                  = {{url|http://www.ajmalgrat.cat/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Nacionālā basketbola asociācija|Basketbolisti]]
[[Kategorija:Basketbolisti]]

sentences:
„Rizgās” celta rija, [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs]]]]
 „Ļūpīšos” celta rija, [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs]]]]
'''Rija''' bija daudzām Ziemeļaustrumeiropas tautām pazīstama celtne [[labība]]s [[žāvēšana]]i un [[kulšana]]i. Nereti pie rijas bija piebūvētas arī dzīvojamās telpas (kambari) un tās tika sauktas par '''dzīvojamajām rijām'''. Īpaši izplatītas tās bija [[Igaunija|Igaunijā]], dažviet [[Somija|Somijā]] un arī [[Vidzeme|Vidzemē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Gyr falcon - Falco rusticolus - Fálki 2.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Falconiformes
 |      kārta_lv = Piekūnveidīgie
 |        dzimta = Falconidae
 |     dzimta_lv = Piekūnu dzimta
 |         ģints = Falco
 |      ģints_lv = Piekūni
 |          suga = Falco rusticolus
 |       suga_lv = Medību piekūns
 |      binomial =Falco rusticolus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
 | sinonīmi =
*''Falco arcticus''
*''Falco candicans''
*''Falco islandus''
*''Falco obsoletus''
*''Falco swarthi''
*''Hierofalco grebnitzkii''
*''Hierofalco islandus''
*''Hierofalco rusticolus''
| izplatība =

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = ''Ice Cube''
| Attēls = Ice-Cube 2014-01-09-Chicago-photoby-Adam-Bielawski.jpg
| Fons = solists
| Dz_vārds = O'Šea Džeksons
| Dzimis = {{Dat|1969|6|15}}
| Vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
| Miris =
| Žanrs = [[Rietumkrasta hiphops]], [[gangsteru reps]], [[hārdkors (hiphops)|hārdkors]], [[politiskais reps]]
| Nodarbošanās = [[Reperis]], [[dziesmu producents]], [[aktieris]], [[kinorežisors]], [[kinoproducents]]
| Gadi = 1984–pašlaik
| Izdevējkompānija = * ''[[Ruthless Records|Ruthless]]'' (1987—1989)
* ''[[Priority Records|Priority]]'' (1987—pašlaik)
* ''[[Lench Mob Records|Lench Mob]]'' (1994—pašlaik)
* [[EMI]] (2006—pašlaik)
| Darbojies_arī = * ''[[The D.O.C.]]''
* ''[[Crazy Toones]]''
* ''[[Too $hort]]''
* ''[[Yo-Yo]]''
* [[WC (grupa)|WC]]
* ''[[Public Enemy]]''
* [[N.W.A.]]
* ''[[Snoop Dogg]]''
* ''[[Ice T]]''
* ''[[Dr. Dre]]''
| Mlapa = {{URL|www.icecube.com}}
| Dzimums = V
}}
'''O'Šea Džeksons''' ({{val|en|O'Shea Jackson}}, dzimis {{dat|1969|6|15}}), labāk zināms pēc sava skatuves vārda '''''Ice Cube''''', ir amerikāņu [[Reps|reperis]], dziesmu rakstnieks, [[aktieris]] un [[kinorežisors]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Pamirs
|attēls                 = Pamir Mountains, Tajikistan, 06-04-2008.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tuvie un Vidējie Austrumi
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min = |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
{{KGZ}}
{{CHN}}
{{AFG}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 275
|platums                = 250
|platība                = 120 000
|kalns                  = [[Kongurs]]
|augstums               = 7719
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Pamirs''' ({{val|tg|Помир}}, ''Pomir''; {{val|fa|پامیر}}, ''Pāmīr''; {{val-zh|帕米爾}}, ''Pàmǐ'ěr''; {{val-ug|پامىر}}, ''Pamir''; {{val|ky|Памир}}, ''Pamir'') ir [[kalnzeme]] [[Centrālāzija|Centrālāzijā]]. Lielākā daļa izvietojusies [[Tadžikistāna]]s autonomijā [[Kalnu Badahšāna|Kalnu Badahšānā]], bet atsevišķas grēdas vai to priekškalnes iestiepjas [[Kirgizstāna|Kirgizstānā]] ziemeļos, [[Ķīna|Ķīnā]] austrumos un [[Afganistāna|Afganistānā]] dienvidos.<ref>{{PZT|551}}</ref> Kopējā platība tiek lēsta ap {{nobr|120 000}} km², no kuriem ap 1200 km² klāj mūžīgais sniegs un ledus. Vidējais augstums ir 3600—4400 metru v. j. l., klimats sauss un vēss un šeit dzīvojošās [[pamirieši|pamiriešu]] tautas apdzīvo galvenokārt upju ielejas un starpgrēdu zāļainos līdzenumus, ko dēvē par «pamiriem».

sentences: simbolizē [[Pasaules tirdzniecības centrs|Pasaules tirdzniecības centra]] dvīņu torņus.]]

sentences:
{{DEFAULTSORT:Briezzuciema pagasts}}
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Briežuciema pagasts}}

sentences:
{{navbox
|name = Hubei
|title = [[Hubei]] prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|group1 = Prefektūras līmeņa pilsētas
|list1 =
* [[Dzjindžou]]
* [[Dzjinmeņa]]
* [[Edžou]]
* [[Huangana]]
* [[Huanši]]
* [[Ičana]]
* [[Sjanjana]]
* [[Sjaņnina]]
* [[Sjaogaņa]]
* [[Suidžou]]
* [[Šijaņa]]
* '''[[Uhaņa]]'''
|group2 = Autonomās prefektūras
|list2 =
* [[Eņši Tudzja un Meo autonomā prefektūra]]
|below = Hubei provinces tiešā pakļautībā ir prefektūras līmeņa administratīvajās vienībās neietilpstošās apriņķa līmeņa administratīvās vienības [[Cjaņdzjana]], [[Sjaņtao]], [[Tiaņmeņa]] un [[Šeņnundzjas Mežu apgabals]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Hubei]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences: '''7. maijs''' ir gada 127. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (128. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 238 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Charles Babbage
| attēls =CharlesBabbage.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1791
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Londona]], {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}} [[Lielbritānijas Karaliste]]
| m_gads =1871
| m_mēnesis=10
| m_diena=18
| m_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[analītiskā filozofija]], [[datorzinības]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[diferenču mašīna]]<br />[[analītiskā mašīna]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[Egils Melbārdis]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas aktieri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Jānis Strazds]]: <nowiki>[[Kategorija:Latviešu komponisti]]</nowiki>
* [[Kipra olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija:Sports Kiprā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava "Babīte"]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas Universitāte]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Selekcija]]</nowiki>
* [[Laba darīšanas princips]]: <nowiki>[[Kategorija:Bioētika| ]]</nowiki>
* [[Latvijas Gada auto]]: <nowiki>[[Kategorija:Automašīnas]]</nowiki>
* [[Naftas produktu tankkuģis]]: <nowiki>[[Kategorija:Jūrniecība]]</nowiki>
* [[Naratoloģija]]: <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas uzlabojamie raksti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Raksti, kuru apgalvojumiem nepieciešamas atsauces]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas raksti, kam nepieciešamas atsauces]]</nowiki>
* [[Vārpa (ciems)]]: <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas ciemi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas latvieši]]</nowiki>
* [[Zaļaļģes]]: <nowiki>[[Kategorija:Aļģes]]</nowiki>
* [[Ķēniņu iela (Rīga)]]: <nowiki>[[Kategorija:Ielas Rīgā]]</nowiki>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Lielais Pamirs
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Afganistāna#Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =37|lat_min =26 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =73|lon_min =50 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}}<br/>{{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 60—80
|platums                = 2—6
|platība                =
|kalns                  =
|augstums               = 3900—4200
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Lielais Pamirs''' ([[farsi|persiešu]]: ''Pāmīr-e Bozorg, Pāmīr-e Kalan'') ir ap 80 km gara un 2 līdz 6 km plata [[trogieleja]] [[Pamirs|Pamira]] dienviddaļā un [[Afganistāna]]s un [[Tadžikistāna]]s robežas. Izvietojusies starp [[Dienvidaličuras grēda|Dienvidaličuras grēdu]] ziemeļos un [[Vāhānas grēda|Vāhānas grēdu]] ziemeļos. Ielejā vairāki ezeri, lielākais no kuriem ir [[Zorkels]]. No ezera rietumu virzienā iztek viena no [[Amudarja]]s augštecēm [[Pāmira]]. Austrumu virzienā no [[karadungs|Karadunga]] ezera iztek [[Istika]]. Pēc vienas no versijām, Pamira kalnu nosaukums cēlies no šādu ieleju apzīmējuma, ko dēvē par «pamiriem».<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.erdkunde.uni-bonn.de/archive/2004/wakhan-woluswali-in-badakhshan.-observations-and-reflections-from-afghanistans-periphery |title=Sabine Felmy, Hermann Kreutzmann WAKHAN WOLUSWALI IN BADAKHSHAN |access-date={{dat|2015|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2014|10|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20141009101329/http://www.erdkunde.uni-bonn.de/archive/2004/wakhan-woluswali-in-badakhshan.-observations-and-reflections-from-afghanistans-periphery }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Doroteja fon Līvena
|          vārds_orig = ''Dorothea von Lieven''
|              attēls = Countesslieven.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Doroteja fon Līvena Viljama Bromleja gravīrā
|          dz_gads = 1784
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
(Tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1857
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 27
|             m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|             dzimums = S
|              vecāki = Kristofers fon Benkendorfs
Juliāna Šilinga fon Kanštata
|        dzīvesbiedrs = [[Kristaps fon Līvens]]
|   brāļi =
|          māsas =
|               bērni =
|            paraksts =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Taukplēve''' ({{val-la|mesenterium}}) ir divu [[vēderplēve]]s lapiņu savienojums, kas piestiprina [[Tievā zarna|tievo zarnu]] pie vēdera sienas. Priekšējā mala aptver tievo zarnu ([[Tukšā zarna|tukšās]] un [[Līkumainā zarna|līkumainās]] zarnas daļas), it kā pakarinot tās.<ref name="AA"/> Aizmugurējo taukplēves malu, kura piestiprinās pie [[Vēders|vēdera]] sienas, sauc par taukplēves sakni (''radix mesenterii'').<ref name="EuroLab"/>

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-glutamīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H10N2O3
|molmasa=146,15
|blīvums=
|kušanas temperatūra=185 °C
|viršanas temperatūra= —
|izoelektriskais punkts=5,65
}}
'''Glutamīns''' ('''''Gln''''', glutamīnskābes 3-monoamīds, C5H10N2O3) ir viena no dzīvo organismu olbaltumvielu [[aminoskābe|aminoskābēm]]. Glutamīns kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini adatveida kristāli.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vistu dumpis
| attēls                   =Chicken run ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chicken Run''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 =
* [[Niks Parks]]
* [[Pīters Lords]]
| producents               =
* Niks Parks
* Pīters Lords
* Deivids Sprokstons
| scenārija autors         = [[Kerijs Kirkpatriks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Fils Danielss]]
* [[Linna Fērgusone]]
* [[Mels Gibsons]]
* [[Tonijs Heigorts]]
* [[Džeina Horroksa]]
* [[Miranda Ričardsone]]
* [[Džūlija Savalja]]
* [[Timotijs Spols]]
| mūzika                   =
* [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
* [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Aardman Animations]]''
| izplatītājs              =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Pathé]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|6|23|ASV|2000|6|30|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 84 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chicken-run-2000-5|title=Chicken Run|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 17, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chickenrun.htm|title=Chicken Run|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|224,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Principatul Transilvaniei
 Erdélyi Fejedelemség
Fürstentum Siebenbürgen
|nosaukums_latv_val  = '''Transilvānijas hercogiste'''
|sugasvārds          = lielhercogiste
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Rumānijas ziemeļrietumu daļa
|laikmets            = Agrīnie [[Jaunie laiki]]
|statuss             = [[Osmaņu impērija]]s vasaļvalsts
|statusa_teksts      =
|impērija            = Osmaņu impērija
|valdības_veids      = Domīnija
|
|gads_sākums         = 1571
|gads_beigas         = 1699 (1711)
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = Pēc [[Mohāčas kauja]]s ungāru karaļi zaudēja kontroli pār Transilvāniju
|date_pre            =
|event_post          = [[Osmaņu impērija]] atteicās no Transilvānijas par labu [[Austrija]]s impērijai
|date_post           =
|
|p1                  =
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  =
|flag_s1             =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          = Coat of arms of Transylvania.svg
|symbol              =
|symbol_type         = Transilvānijas hercogistes ģerbonis ap 1659. gadu
|
|image_map           = 1606 map Ward 1912.jpg
|image_map_caption   = Transilvānijas karte 1606. gadā
|
|galvaspilsēta       = Alba Jūlija (1571—1692), [[Sibiu]] (1692—1711)
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = ungāru, vācu, rumāņu
|reliģija            = [[kalvinisms]], [[luterticība]], [[pareizticība]], [[katoļticība]], unitārisms
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|representative1     = hercogi (vaivadi)
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļīrija]]
[[Kategorija:Apvienotajā Karalistē dzimušie]]
{{catmore|Ziemeļīrija}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2012. gada septembrī,}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = Ložmetējs IMI Negev
|valsts             = {{ISR}}
|tips               = [[ložmetējs]]
|konstruktors       =
|konstruktori       = Israel Military Industries
|ražotājs           = Israel Military Industries
|ražošanā           = no [[1997]]. gada
|bruņojumā          = no [[1997]]. gada
|patronu_tips       = [[5,56×45 mm]]
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 750-850 vai 850-1000 šāv./min (pārslēdzami režīmi)
|sākuma_ātrums      = 915 m/s
|attālums           = 300-1000 m (iedaļas tēmēklī standarta versijā)
300-800 m (iedaļas tēmēklī Commando versijā)
|masa              = 7,4 kg (standarta versija)
7 kg (Commando versija)
|garums             = 1020 mm ar izlaistu laidi, 890 mm ar salaistu (standarta versija)
780 mm ar izlaistu laidi, 680 mm ar salaistu (Commando versija)
|stobrs             = 460 mm (standarta versija), 330 mm (Commando versija)
|pārlādes_sistēma   = patronu lente vai kārbveida magazīna
|patronas_aptverē   = 150 patronas lentē vai 35 patronas magazīnā
|tēmēklis           =
|versijas           = Negev Commando
|daudzums           =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
'''Holdens''' var būt:

sentences: '''Ūdens staba metrs''' ir ārpussistēmas [[spiediens|spiediena]] mērvienība. To izmanto dažādās [[tehnika]]s nozarēs, galvenokārt [[hidraulika|hidraulikā]]. Starptautiski to apzīmē ar mH2O. 1 ūdens staba metrs ir vienāds ar tāda ūdens staba hidraulisko spiedienu, kura augstums ir 1 m, 4 °C temperatūrā un pie [[brīvās krišanas paātrinājums|brīvās krišanas paātrinājuma]] g = 9,80665 m/s². Tas ir vienāds ar 9806,65 N/m² = 10−4 kgf/m² = 73,556 [[mmHg]].

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Trauksmes traucējumi
| diagnosis     = psiholoģiskais novērtējums
| frequency     = 12% gadā<ref name="Lancet2016">{{Žurnāla atsauce|last1=Craske|first1=MG|last2=Stein|first2=MB|date=24 June 2016|title=Anxiety.|journal=Lancet|volume=388|issue=10063|pages=3048–3059|doi=10.1016/S0140-6736(16)30381-6|pmid=27349358|s2cid=208789585}}</ref><ref name=Kess2007>{{Žurnāla atsauce|last= Kessler | display-authors=etal|date=2007 |title= Lifetime prevalence and age-of-onset distributions of mental disorders in the World Health Organization's World Mental Health Survey Initiative |journal= World Psychiatry |volume=6 |issue= 3|pages=168–76|pmid=18188442 |pmc=2174588}}</ref>
| prognosis     =
| medication    = [[Antidepresanti]], [[anksiolītiskie līdzekļi]], [[beta blokatori]]
| treatment     = Dzīvesveida izmaiņas, psihoterapija, medikamenti
| prevention    =
| differential  = [[Hipertireoze]]; [[sirds slimība]]; [[kofeīns]], [[alkohols]], [[kaņepes]] lietošana; atteikšanās no noteiktām zālēm
| risks         = [[Vardarbība pret bērniem]], ģimenes vēsture, [[nabadzība]]
| image         = The Scream.jpg
| causes        = [[Ģenētiskie traucējumi|Ģenētiskie]], vides un psiholoģiskie faktori<ref name=NIH2016>{{Tīmekļa atsauce|title=Anxiety Disorders|url=http://www.nimh.nih.gov/health/topics/anxiety-disorders/index.shtml#pub2|website=NIMH|access-date=14 August 2016|date=March 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160727230427/http://www.nimh.nih.gov/health/topics/anxiety-disorders/index.shtml#pub2|archive-date=27 July 2016}}</ref>
| duration      = > 6 mēneši
| onset         = 15-35 gadi
| symptoms      = Satraukums, ātra sirdsdarbība (tahikardija), trīce
| specialty     = [[Psihiatrija]], klīniskā psiholoģija
| caption       = ''Kliedziens'' ({{val|no|Skrik}}), Edvarda Munka glezna<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ft.com/intl/cms/s/2/42414792-8968-11e1-85af-00144feab49a.html?ftcamp=published_links/rss/life-arts/feed//product#axzz1sjsVkL2H|title=So, what does 'The Scream' mean?|date=21 April 2012|work=Financial Times|author=Peter Aspden|archive-url=https://web.archive.org/web/20131014055630/http://www.ft.com/intl/cms/s/2/42414792-8968-11e1-85af-00144feab49a.html?ftcamp=published_links%2Frss%2Flife-arts%2Ffeed%2F%2Fproduct#axzz1sjsVkL2H|archive-date=14 October 2013}}</ref>
| deaths        =
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Hammārs
|attēls=
|map = Irāka
| plat_d=30 | plat_m=46 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=47 | gar_m=3 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{IRQ}}
|platība=600—1350
|garums=120
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=1,8—3,0
|tilpums=
|augstums_vjl=
|izteka=
|baseins=
|valstis=[[Irāka]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Hammārs''' ({{val-ar|هور الحمّار}}; ''{{Unicode|Hawr al Ḩammār}}'') ir liels [[sālsezers]] [[Irāka]]s dienvidaustrumos, paralēli [[Eifrata]]i.<ref>{{PZT|250|Hammars}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
[[File:Fabrica et uso del compasso polimetro-1633-illustrazioni-21.png|thumb|''Vesica piscis'' veido divi [[aplis|apļi]], kuru centri ir novirzīti par [[rādiuss|rādiusa]] attālumu. Vienādmalu [[trīsstūris]] rodas, izmantojot tās īso asi kā pamatu. "Dzemdē" izveidojas [[krusts|krusta]] simbols. Otra, vertikālā, krusta ass kļūst par līniju, kuras garums attiecībā pret 1 ir [[kvadrātsakne]]s no 3 proporcija. (√3 ir [[iracionāls skaitlis]]). (No kādas itāļu matemātiķa ''Muzio Oddi'' grāmatas 1633. gadā.)]]
[[File:Codex Bruchsal 1 01v cropped.jpg|thumb|right|[[Kristus]] ''mandorla''<ref> ''Mandorla'' ir [[Parastā mandele|mandele]] itāļu valodā.  Vesica piscis aureola, Kristus godībā, ''Majestas domini''.</ref> aureola [[Viduslaiki|Viduslaiku]] [[Manuskripts|manuskriptā]].]]

sentences: {{Commonscat|Sports in Kosovo|Sports Kosovā}}

sentences:
{{infobox
| child      = {{yesno|{{{embed|}}}}}
| bodyclass  = vcard
|bodystyle   = width:25em;

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dīdsa kungs
| attēls                   = Mr deeds ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mr. Deeds''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Brills]]
| producents               =
* [[Sids Ganiss]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
| scenārija autors         = [[Tims Hērlihijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Vinona Raidere]]
* [[Pīters Galahers]]
* [[Džareds Heriss]]
* [[Allens Koverts]]
* [[Ēriks Avari]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Končata Ferela]]
| mūzika                   = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[New Line Cinema]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|6|28}}
| ilgums                   = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mr-deeds-2002-1|title=Mr. Deeds|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 11, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mrdeeds.htm|title=Mr. Deeds (2002)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 11, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|171,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dīdsa kungs"''' ({{val|en|Mr. Deeds}}) ir 2002. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Brills]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Vinona Raidere]], [[Pīters Galahers]], [[Džareds Heriss]], [[Allens Koverts]], [[Ēriks Avari]], [[Džons Turturo]] un [[Končata Ferela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|6|28||bez}}.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .pr
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1989. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''Gauss Research Laboratory''
|sponsors              = ''Gauss Research Laboratory''
|domātais-pielietojums = ar [[Puertoriko]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = diezgan populārs Puertoriko
|ierobežojumi          = dažiem trešā līmeņa domēniem ir ierobežojumi
|struktūra             = gan otrā, gan trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.pr/ www.nic.pr]
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Sanleučio
| native_name         = ''San Leucio''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Itālija#Eiropa
| status              =
| image               = San_Leucio_-_Fontana.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Itālija|Kampānija|Kazerta}}
| latd  = 41.1 | latNS  = N
| longd = 14.333333 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1762. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kazertas 18. gadsimta karaliskā pils ar parku, Vanvitelli akvedukts un Sanleičio komplekss
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv
|        designation1_date = 1997. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/549 549]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 110,76 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = {{ara|العبّاسيّون}}, ''al-‘Abbāsīyūn''
|nosaukums_latv_val  = Abāsīdu kalifāts
|sugasvārds          =
|
|kontinents          = Afroeirāzija
|reģions             = Tuvie Austrumi
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = kalifāts
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = teokrātija
|
|gads_sākums         = 750. gads
|gads_beigas         = 1258. gads
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Umajādu kalifāts
|flag_p1             = Flag of Umayyad.svg
|image_p1            =
|s1                  = Fatimīdu kalifāts
|flag_s1             = Rectangular green flag.svg
|image_s1            =
|s2                  = Mongoļu impērija
|flag_s2             =
|image_s2            =
|s3                  = Tahirīdu impērija
|flag_s3             = Tahirid Dynasty 821 - 873 (AD).png
|image_s3            =
|
|image_flag          = Abbasid banner.svg
|flag                =
|flag_type           = Abāsīdu melnais standarts
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Abbasid Caliphate 850AD.png
|image_map_caption   = Abāsīdu kalifāts ap 850. gadu
|
|galvaspilsēta       = {{ubl|[[Kufa]] (750–752)|[[Anbara]] (752–762)|{{nobr|[[Bagdāde]] (762–796, 809–836, 892–1258)}}|[[Raka]] (796–809)|[[Sāmarra]] (836–892)}}
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = {{ubl|[[arābu valoda]] (oficiālā)|[[aramiešu valoda]]|[[armēņu valoda]]|[[berberu valodas]]|[[grieķu valoda]]|[[gruzīnu valoda]]|[[ivrits]]}}
|reliģija            = [[sunnītu islāms]]
|nauda               = {{ubl|[[zelta dinārs]]|[[dirhams]]|[[falss]]}}
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences: '''Sājūdens''' jeb '''iesāļūdens''' ir [[ūdens]], kas satur lielāku [[Sāļi|sāļu]] koncentrāciju nekā [[saldūdens]], tomēr mazāku nekā jūras [[sāļūdens]]. Sājūdens veidojas, sajaucoties jūras ūdenim ar saldūdeni, piemēram [[Estuārs|estuāros]]. Tehniski sājūdens satur no 0,5 līdz 30 [[Grams|gramu]] sāls uz 1 [[Litrs|litru]] ūdens. Sājūdeni var saturēt iekšējās [[jūra]]s, kurās ieplūst liels [[Upe|upju]] saldūdens apjoms (piemēram, [[Baltijas jūra]]<ref>[http://raksti.daba.lv/referaati/2005/GEverts/zooplanktonafaili/baltijas2.html Baltijas jūras raksturojums]</ref>).

sentences: {{Commonscat|Astronomers by country|Astronomi pēc valsts}}

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Yabar-IbnJubair.PNG|thumb|350px|Džubaira ceļojumi]]
'''Ibn Džubairs''' ({{val|ar|ابن جبير}}<ref>Pilnā vārdā Abū l- Husayn Muhammad ibn Ahmad ibn Jubayr al-Kenani ({{val-ar|أبو الحسين محمد بن أحمد بن جبير الكناني}}), saukts arī vienkārši Jabair</ref>, dzimis [[1145]]. gadā, miris [[1217]]. gadā) bija [[arābi|arābu]] ceļotājs. Dzimis [[Valensija (Spānija)|Valensijā]]. Studējis [[Korāns|Korānu]] [[Granada|Granadā]], vēlāk kļuvis par sekretāru [[Almohadi|Almohadu]] dinastijas galmā. 1183.gadā pameta galmu un apceļoja [[Aleksandrija|Aleksandriju]], [[Jeruzaleme|Jeruzalemi]], [[Medīna|Medīnu]], [[Meka|Meku]], [[Damaska|Damasku]], [[Mosula|Mosulu]], [[Akra|Akru]] un [[Bagdāde|Bagdādi]]. Sīki aprakstījis savus ceļojumus, izdodams grāmatu, kura tika pārtulkota pārējā [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
Kategorijā tiek iekļauti raksti, kas saistīti ar [[ledājs|ledāju]] darbību un dabas parādībām, kurās iesaistīts [[ledus]].
{{Commonscat|Glaciology}}

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Nīderlandes sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Nīderlandes vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences: '''"Matrikss"''' ({{val|en|The Matrix}}) ir pilnmetrāžas filmu sērija.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Sprādzieni 2013. gada Bostonas maratonā
| attēls            = 1st Boston Marathon blast seen from 2nd floor and a half block away.jpg
| attēla_apraksts   = Notikuma vieta pēc pirmā sprādziena
| vieta             = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
| koordinātas       = {{Coord|42|20|59.2|N|71|04|44.1|W|display=inline,title}}
| datums            = {{dat|2013|4|15|N|bez}}
| laiks             = 14.49
| laika_josla       = [[UTC−4]]
| veids             = sprādzieni, apšaude
| bojā_gājušie      = 3
| ievainotie        = 280
| izraisītāji       =
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Sprādzieni 2013. gada Bostonas maratonā''' notika {{dat|2013|4|15||bez}} plkst. 14.49 pēc vietējā laika (21.49 pēc Latvijas laika) [[Bostonas maratons|Bostonas maratona]] laikā, tieši pirms finiša līnijas. Sprādziena rezultātā bojā gāja trīs cilvēki, tāpat tika ievainoti apmēram 264 citi cilvēki.<ref name="globe-number-injured"/> Notika divi sprādzieni ar 12 sekunžu intervālu, sprādzienu vietas atradās 190 metru attāluma viena no otras.<ref name="NYDN-5/15"/><ref name="cnn-what-we-know"/> Kopumā (sprādzienos un vēlākajās apšaudēs) gāja bojā 18 cilvēki un 280 cilvēki tika ievainoti.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Кавказская губерния''
|nosaukums_latv_val  = Kaukāza guberņa
|sugasvārds          = guberņa
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Krievijas dienvidi, Ukrainas dienvidaustrumi
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Krievijas Impērija
|valdības_veids      = guberņa
|
|gads_sākums         = 1785
|gads_beigas         = 1822
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|
|event_pre           = [[Kaukāza vietvaldība]]s
|date_pre            =
|event_post          = [[Stavropoles guberņa]]
|date_post           =
|
|p1                  = <!--- Name of the article for preceding entity, numbered 1-5 --->
|flag_p1             = <!--- Default: "Flag of {{{p1}}}.svg" (size 30) --->
|image_p1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]] --->
|p2                  =
|flag_p2             =
|image_flag          =
|flag                = <!--- Link target under flag image. Default: Flag of {{{sugasvārds}}} --->
|flag_type           =
|image_coat          = Герб Кавказской области.png
|symbol              = <!--- Link target under symbol image. Default: Coat of arms of {{{sugasvārds}}} --->
|symbol_type         = Kaukāza guberņas ģerbonis
|image_map           = Map of Caucasian Governorate, 1835.gif
|image_map_caption   = Kaukāza guberņa, 1835
|galvaspilsēta       = [[Georgijevska]]
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[krievu valoda|krievu]]
|reliģija            = [[pareizticība]], [[islāms]]
|nauda               =
|
|leader1             = <!--- Name of king or president --->
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = <!--- Years served --->
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Krievijas imperators
|representative1     =
|representative2     = gubernatori
|year_representative1 = <!--- Years served --->
|year_representative2 =
|title_representative = <!--- Default: "Governor"--->
|deputy1             = <!--- Name of prime minister --->
|deputy2             =
|year_deputy1        = <!--- Years served --->
|year_deputy2        =
|title_deputy        = <!--- Default: "Prime minister" --->
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = <!--- Name of legislature --->
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
}}
'''Kaukāza guberņa''' ({{val|ru|Кавказская губерния}}) bija [[Krievijas Impērija]]s guberņa. Dibināta 1785. gadā un pastavēja līdz 1790. gadam, kad tika likvidēta un reorganizēta par apgabalu [[Astrahaņas guberņa]]s sastāvā. 1847. gadā tās teritorijas lielākā daļa tika iekļauta jaundibināmās [[Stavropoles guberņa]]s sastāvā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alakranīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/F.02-50
|ķīm_formula=As8S9
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Orandždzeltena, sarkana
|svītra=Orandždzeltena
|habituss=Graudains materiāls, labi izteikti kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=1,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 2.390 nγ = 2.520
|pleohroisms=nav
|blīvums=3,43
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=H2O2
|molmasa=34
|blīvums=1400
|kušanas temperatūra=262,15 K (-11 °C)
|viršanas temperatūra=423,35 K (150,2 °C)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktie puiši 2
| attēls                   =  Bad boys two.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bad Boys II''
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Maikls Bejs]]
| producents               = [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         =
* [[Rons Šeltons]]
* [[Džerijs Štāls]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Žordi Molā]]
* [[Gabriela Uniona]]
* [[Pīters Stormars]]
* [[Terēze Rendla]]
* [[Džo Pantoliano]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Simpson/Bruckheimer]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|7|18||bez}}
| ilgums                   = 141 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-boys-ii-2003-3|title=Bad Boys II|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 5, 2019|archive-date={{dat|2016|02|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160215063239/http://bbfc.co.uk/releases/bad-boys-ii-2003-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badboys2.htm|title=Bad Boys II (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|273,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Sliktie puiši]]"
| nākamā                   = "[[Sliktie puiši uz mūžu]]"
| imdb                     =
}}
'''"Sliktie puiši 2"''' ({{val|en|Bad Boys II}}) ir 2003. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Mārtins Lorenss]], [[Žordi Molā]], [[Gabriela Uniona]], [[Pīters Stormars]], [[Terēze Rendla]] un [[Džo Pantoliano]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|7||bez}}. Filma ir turpinājums 1995. gada filmai "[[Sliktie puiši]]".

sentences:
'''Madrigāls''' var būt:
* [[Madrigāls (mūzika)|Madrigāls]] mūzikā — vokāls daudzbalsīgs skaņdarbs ar laicīgu saturu,
* [[Madrigāls (literatūra)|Madrigāls]] literatūrā — itāliešu vienstrofas dzejolis, sākotnēji ar idillisku saturu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma fosfāta kristālrežģis
|           CAS numurs = 7789-04-0
|      ķīmiskā formula = CrPO4
|              molmasa = 146,97
|              blīvums = 4236 <ref name="Handbook">{{grāmatas atsauce |last=Brauer |first=Georg|date=1965|orig-year=1962|title=Handbuch Der Präparativen Anorganischen Chemie|trans-title=Preparatīvās Neorganiskās ķīmijas rokasgrāmata|url=https://books.google.com/books?id=Pef47TK5NfkC|language=de|volume=2|location=Stuttgart; New York, New York|publisher=Ferdinand Enke Verlag; Academic Press, Inc.|page=1341|isbn=978-0-32316129-9|access-date=2014-01-10}}</ref>
|  kušanas temperatūra = 1907 °C <ref name="Handbook" />
| viršanas temperatūra = 2671 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}
'''Hroma(III) fosfāts''' apraksta neorganiskos savienojumus ar formulu CrPO4·xH2O, kr x = 0, 4 vai 6. Tie ir krāsaini savienojumi. Bezūdens CrPO4 ir zaļš. Heksahidrāts CrPO4·6H2O ir violets.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Mārtiņš Rubenis
 |       piktogramma_1 = Luge pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 25px
 | piktogramma_1 saite = Kamaniņu braukšana
 |          vārds_orig =
 |              attēls = Martins_Rubenis_Sigulda.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Mārtiņš Rubenis 2018. gadā, 49. FIL Eiropas čempionātā Siguldā
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|26}}
 |             dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |              garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |               svars = 78 [[kilograms|kg]]<ref name="SA">{{laikraksta atsauce|first= Dainis|last= Āzens|author= |authorlink= |coauthors= |date= {{dat|2012|2|7||bez}}|title= Mārtiņš Rubenis «uzlādē baterijas»|journal= [[Sporta Avīze]]|volume= 6|issue= 832|page= |pages= 24.—33. lpp|publisher= SIA "Mediju nams"|location= Rīga|issn= 1691-0451|url= }}</ref>
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola = Rīgas 69. vidusskola
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 = Ģimnāzija
 |      izgl iest1_nos = [[Murjāņu sporta ģimnāzija]]
 |          izgl iest2 = Akadēmija
 |      izgl iest2_nos = [[LSPA]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{LAT}}
 |        sporta veids = [[Kamaniņu braukšana]]
 |             kar_sāk = 1998
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 5 ({{oss|Z=1998}}, {{oss|Z=2002}}, {{oss|Z=2006}}, {{oss|Z=2010}}, {{oss|Z=2014}})
 |          os_medaļas = 2 bronzas
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
 |          reģ1_saite =
 |          reģ2_saite =
 |                reģ1 =
 |          reģ_dalība =
 |         reģ_medaļas =
 |        reģ_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
* Latvijas Gada sportists ([[Latvijas Gada balva sportā 2006|2006]])
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{Medal|Sport|Vīriešu [[kamaniņu braukšana]]}}
{{Medal|Country|{{LAT}}}}
{{Medal|ZOS}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|Turīna 2006]]|Individuāli}}
{{Medal|Bronze|{{oss|Z=2014|teksts=Soči 2014}}|{{osv|Kamaniņu braukšana|2014|Ziemas|title=Stafete|subcategory=Stafete}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Individuāli}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2004. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Nagano 2004]]|Individuāli}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2008. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Čezāna 2008]]|Stafete}}
{{Medal|Gold|[[2010. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2010]]|Stafete}}
{{Medal|Silver|[[2014. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2014]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Vinterberga 2006]]|Stafete}}
}}
'''Mārtiņš Rubenis''' (dzimis {{dat|1978|9|26}} [[Rīga|Rīgā]]) ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[kamaniņu braukšana|kamaniņu braucējs]], šobrīd kamaniņu braukšanas [[treneris|treneris]] un inženieris-mehāniķis.<ref name="SA" /> Pirmais sportists neatkarīgās Latvijas sporta vēsturē, kas izcīnījis medaļu [[ziemas olimpiskās spēles|ziemas olimpiskajās spēlēs]] (bronza [[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|2006. gadā Turīnā]]), vēl ir izcīnījis bronzu Latvijas komandas sastāvā {{oss|Z=2014|L=L}} komandu stafetē.

sentences: '''Prūsijas krusta kari''' ({{val-la|Expeditio sacra}}) bija daļa no [[Ziemeļu krusta kari]]em, un apzīmē [[Balti|baltu]] tautas [[Prūši|prūšu]] apdzīvotās [[Prūsija (zeme)|Prūsijas]] iekarošanu un kristīšanu, ko no [[1217]]. līdz [[1283]]. gadam veica poļu un vāciešu armijas. Krusta karu gaita aprakstīta [[Pēteris no Duisburgas|Duisburgas Pētera]] 1326. gadā sarakstītajā Prūšu zemju hronikā (''Chronicon Terrae Prussiae'').

sentences: '''Vārdšķiras''' ir leksiski gramatiskas [[vārds|vārdu]] klases, kurās ir apvienoti vārdi pēc kopīgām pazīmēm to leksiskajā nozīmē (resp., semantikā) un to [[gramatika|gramatiskajā]] (resp., [[morfoloģija (valodniecība)|morfoloģiskajā]] un [[sintakse|sintaktiskajā]]) lietojumā. Latviešu valodā parasti šķir desmit vārdšķiras: [[lietvārds|lietvārdus]], [[darbības vārds|darbības vārdus]], [[īpašības vārds|īpašības vārdus]], [[vietniekvārds|vietniekvārdus]], [[apstākļa vārds|apstākļa vārdus]], [[skaitļa vārds|skaitļa vārdus]], [[partikula]]s, [[izsauksmes vārds|izsauksmes vārdus]], [[prievārds|prievārdus]] un [[saiklis|saikļus]].<ref name="gramatika2013" />{{rp|320}} Dažus vārdus, piemēram, ‘kaut’, ‘lai’, ‘vai’, var iekļaut vairākās vārdšķirās.

sentences: . gada [[12. oktobris|12.]] - [[13. oktobris|13. oktobrī]].]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rites pagasts
| karte             = Rites pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs2           = [[Cīruļi (Rites pagasts)|Cīruļi]]
| platība           = 97,22
| iedzīvotāji       = 605<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 605 / 97.22 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Rites pagasts''' ir viena no [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos, [[Lietuva]]s pierobežā. Robežojās ar sava novada [[Saukas pagasts|Saukas]] un [[Elkšņu pagasts|Elkšņu]] pagastiem, [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] [[Neretas pagasts|Neretas pagastu]], kā arī Lietuvas [[Panevēžas apriņķis|Panevēžas apriņķa]] [[Roķišķu rajons|Roķišķu rajona]] [[Jodupes seniūnija|Jodupes]] un [[Roķišķu lauku seniūnija|Roķišķu lauku]] seniūnijām.

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Pēteris Barisons
|          vārds_orig =
|              attēls = Pēteris Barisons.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1904
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Jaunjelgavas apriņķis|Sēlpils pagasts|td=Latvija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1947
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 13
|             m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Jēkabpils apriņķis|Sēlpils pagasts|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = vīrietis
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = romantisms
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies = Vīgneru Ernesta Fonoloģijas institūts<br>[[Latvijas Konservatorija|Latvijas Konservatorija]]
|           skolotāji = [[Jāzeps Vītols]], [[Jānis Mediņš]]
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Pēteris Barisons''' (1904—1947) bija [[latvieši|latviešu]] [[komponists]], diriģents un pedagogs.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Sr
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-35
|ķīm_formula=(Sr,Ca,K2,Na2)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, iedzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Agregāti
|skaldnība=Labi izteikta pa vienu plakni
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4-4,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.503 nε = 1.507
|pleohroisms=
|blīvums=2,16
}}
__NOTOC__

sentences:
[[Kategorija:Tehnika]]
[[Kategorija:Mašīnas]]
[[Kategorija:Darbarīki]]
[[Kategorija:Mājas]]

sentences: '''Termins''' ({{val|la|terminus}} — ‘robeža’) ir konkrētas tematiskās jomas ([[Zinātne|zinātnes]], [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]], [[Māksla|mākslas]]), speciālās nozares [[Jēdziens|jēdziena]] vārdisks apzīmējums – vārds vai vārdkopa.<ref name="vva">[https://termini.gov.lv/kolekcijas/93/skirklis/416271 ''Termins'']. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. R.: Valsts valodas aģentūra, 2007. Skatīts: 2023-01-08.</ref> Termini radušies līdz ar nepieciešamību nosaukt kādas jomas jēdzienus. Apzināta, sistēmiska terminrade atsevišķās zinātnes nozarēs (piemēram, bioloģijā, ķīmijā, fizikā) sākusies 18. gadsimtā un, attīstoties dažādām nozarēm, turpinājusies nākamajos gadsimtos. 20. gadsimta sākumā [[Terminoloģija|terminoloģijā]] iesaistījās tehnisko zinātņu speciālisti.<ref name=ne>Iveta Pūtele "[https://enciklopedija.lv/skirklis/5264-termins Termins]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 08.01.2023)</ref>

sentences:
s salā [[Bali]]]]
'''Mangroves''' ir [[augājs|augāja]] veids, kurā ietilpst dažādu [[koks|koku]] un [[krūms|krūmu]] sugas, kas aug [[sālsūdens]] piekrastē [[tropi|tropu]] un [[subtropi|subtropu]] joslās galvenokārt starp 25° Z un 25° D [[ģeogrāfiskais platums|paralēlēm]]. Pie mangrovēm pieskaita 55 koku un krūmu sugas.<ref name="IZ"/> Pēc citu ekologu domām, ir pat 72 sugas (tas ir atkarīgs no iedalījuma [[suga|sugās]] un [[pasuga|pasugās]]).<ref name="IZ"/> Tiek lēsts ka 2000. gadā mangrovju mežu kopējā platība pasaulē (118 valstīs un teritorijās) bija {{nobr|137 760}} km².<ref name="dpi"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = 20. gadsimta sievietes
| attēls                   =  20th Century Women.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''20th Century Women''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Maiks Milss]]
| producents               =
* [[Anna Kerija]]
* [[Megana Elisone]]
* [[Jurijs Henlijs]]
| scenārija autors         = Maiks Milss
| galvenajās lomās         =
* [[Anete Beninga]]
* [[Elle Faninga]]
* [[Greta Gērviga]]
* [[Lūkass Džeids Zumans]]
* [[Billijs Krudups]]
| mūzika                   = [[Rodžers Nīls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Archer Gray]]''
* ''[[Modern People]]''
| izplatītājs              = ''[[A24]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|10|8|Ņujorkas filmu festivāls|2016|12|28|ASV|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/20th-century-women-2016|title=20th Century Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191001171633/https://bbfc.co.uk/releases/20th-century-women-2016|archivedate={{dat|2019|10|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=20thcenturywomen.htm|title=20th Century Women|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"20. gadsimta sievietes"''' ({{val|en|20th Century Women}}) ir 2016. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maiks Milss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anete Beninga]], [[Elle Faninga]], [[Greta Gērviga]], [[Lūkass Džeids Zumans]] un [[Billijs Krudups]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|8||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
Kategorijas raksts: [[Polinēzija]]
{{Commonscat|Polynesia}}

sentences: '''Reklāmas sauklis''' ir lakoniska, viegli iegaumējama [[frāze]], kas izsaka reklāmas paziņojuma būtību un kuru lieto reklāmas kampaņu laikā. Piemēri: ''"Dzer un brauc!"''; ''"Ķeriet tumšo!"''. Daži reklāmas saukļi var būt reģistrētas [[preču zīme]]s.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|           platums =
|             vārds = Harolds Pinters
|        vārds_orig = ''Harold Pinter''
|            attēls = Harold-pinter-atp.jpg
|        att_izmērs = 200px
|     att_nosaukums = Harolds Pinters 2005. gadā
|           dz_gads = 1930
|        dz_mēnesis = 10
|          dz_diena = 10
|          dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|            m_gads = 2008
|         m_mēnesis = 12
|           m_diena = 24
|           m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|      dzīves_vieta =
|         pilsonība = Apvienotā Karaliste
|           tautība = ebrejs
|           dzimums = V
|            vecāki =
|             brāļi =
|             māsas =
|      dzīvesbiedrs =
|             bērni =
|          paraksts =
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās = dramaturgs, scenāriju autors, aktieris, teātra režisors, dzejnieks
|rakstīšanas valoda =
|           periods = 1947-2008
|             žanri = [[absurda drāma]]
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi =
|       ietekmējies = [[Semjuels Bekets|Semjuela Beketa]], [[Tomass Stērnss Eliots|Tomasa Stērnsa Eliota]], [[Ernests Hemingvejs|Ernesta Hemingveja]], [[Džeimss Džoiss|Džeimsa Džoisa]], [[Francs Kafka|Franča Kafkas]], [[Marsels Prusts|Marsela Prusta]], [[Viljams Batlers Jeitss|Viljama Batlera Jeitsa]]
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2005)
|          piezīmes =
|       kategorijas = nē
}}

sentences: '''Amerikas Bibliotēku asociācija''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''American Library Association''; ALA) ir vecākā un lielākā bibliotēku asociācija pasaulē, kurā ir iekļautas asociācijas no dažādām pasaules valstīm. Tā ir dibināta 1876. gadā [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]]. ALA strādā, lai sekmētu un uzlabotu [[Bibliotekārs|bibliotekāra]] profesiju un [[Bibliotēka|bibliotēku]] pakalpojumus. ALA nodrošina būtiskus pakalpojumus un produktus visām asociācijām, un nodarbojas ar izdevējdarbību, rīko konferences, izstrādā standartus un direktīvas, veic pētījumus, statistiku, piešķir apbalvojumus un stipendijas.

sentences: zīmējuma). Tajā apmetās Krievijas cars [[Pēteris I]] (1697) un Zviedrijas karalis [[Kārlis XII]] (1701).]]

sentences: '''Strukturālisms''' bija virziens [[sociālās zinātnes|sociālajās]] un [[humanitārās zinātnes|humanitārajās]] zinātnēs, kas izveidojās 20.gs. pirmajā pusē [[Eiropa|Eiropā]] un dominēja 50. un 60. gados, īpaši spilgti attīstoties [[Francija|Francijā]]. Strukturālisms galvenokārt izpaudās [[lingvistika|lingvistikā]], [[antropoloģija|antropoloģijā]] un [[literatūrzinātne|literatūrzinātnē]]. Strukturālisma pamatā ir pieņēmums, ka novērojamie objekti ([[fenomens|fenomeni]]) pastāv nevis izolēti, bet gan saistībā ar citiem objektiem - [[struktūra|struktūrām]], kas kā nozīmes ģenerētājas kultūrā un sabiedrībā tad arī uzskatāmas par pētniecības pamatobjektiem.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Vidzemes slimnīca
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         = {{Coord|57|31|8.12|N|25|23|8.42|E|display=inline,title}}
| logo                =
| logo_size           =
| location            =
| healthcare          =
| funding             =
| type                =
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =1784. gadā
| closed              =
| demolished          =
| website             =https://vidzemesslimnica.lv/
| other_links         =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Ērberģe
| settlement_type        = vidējciems
| image_skyline          = Erberges muiza 2007.JPG
| image_caption          = [[Mazzalves pamatskola]] ([[Ērberģes muiža]])
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Aizkraukles novads]]
| subdivision_name2      = [[Mazzalves pagasts]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 3,05
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2015
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1158&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 348
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 22 | lats  = 13 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 01 | longs = 10 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = 62
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5133 Ērberģe
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
]]
'''Dārzkopība''' jeb '''dārzniecība''' ir [[lauksaimniecība]]s nozare, dažādu [[dārzs|dārza]] produktu — [[Auglis|augļu]], [[Oga|ogu]], [[Dārzenis|dārzeņu]], [[krāšņumaugs|krāšņumaugu]] — ražošana, kā arī augļu koku, ogulāju, dārzeņu un krāšņumaugu stādāmā materiāla audzēšana. Pie dārzkopības daļēji pieskaita arī parku un apstādījumu ierīkošanu. Cilvēkus, kas ar dārzkopību nodarbojas profesionāli vai sava [[vaļasprieks|vaļasprieka]] dēļ, sauc par '''dārzniekiem'''.

Dārzkopības nozares ir [[augļkopība]], [[dārzeņkopība]], [[daiļdārzniecība]].<ref>{{LPE|2|433}}</ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |      bgcolour =
 |          name = Frīdrihs Šefels
 |     name_orig =
 |         image =
 |     imagesize =
 |       caption =
 |     birthname =
 |     birthdate = {{dat|1865||}}
 |      location = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
 |     deathdate = {{dat|1913||}}
 |    deathplace =
 |        places =
 |   nationality = [[vācbaltietis]]
 |         field = [[arhitektūra]]
 |      training = [[Ekernfērde]]s būvskolā
 |      movement = [[Jūgendstils]]
 |  famous works = [[Kaķu nams]]
 |      paraksts =
 |       patrons =
 | influenced by =
 |      teachers =
 |        pupils =
 |    influenced =
 |        awards =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Balvu Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Balvu_katoļu_baznīca_1.jpg
| image_size            =
| caption               = Balvu katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| label = Balvu katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 57  | latm  = 8  | lats  = 1  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 16  | longs = 19  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Balvi]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1797]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Mārtiņš Klušs
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1797]]
| length                = 22 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[ķieģelis|ķieģeļi]], [[koks]]
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Balvu katoļu baznīca
|      numurs = 2832
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}
'''Balvu Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2012|01|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |date={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Balvi|Balvu]] pilsētā, Baznīcas ielā 1.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Pāliza
|     vārds_orig = ''Johann Palisa''
|         attēls = Johann Palisa.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1848
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Tropava]], [[Austroungārija]], ([[Opava]], {{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Vīne]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = observatorija [[Pula|Pulā]]
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[asteroīds|asteroīdu]] atklāšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{TV seriāla sezonas infokaste
 | bgcolour         = #B22222
 | headercolour     =
 | fgcolour         = white
 | season_name      = Pokémon Origins
 | image            =
 | caption          =
 | country          = {{flag|Japāna}}
 | num_episodes     = 4
 | network          = [[TV Tokyo]]
 | first_aired      = {{dat|2013|10|4|N|bez}}
 | last_aired       =
 | dvd_release_date =
 | region_1         =
 | region_2         =
 | region_3         =
 | region_4         =
 | region_A         =
 | region_B         =
 | region_C         =
 | prev_season      =
 | prev_series      =
 | next_season      =
 | next_series      =
 | episode_list     =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Johans Kārlis Ulrihs Bērs
| image = Johann Carl Ulrich Bähr.jpg
| imagesize =
| caption = Pašportrets (1820)
| birthname =
| birthdate = {{dat|1801|08|18}}
| location = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|1869|09|29|1801|08|18}}
| deathplace =  [[Drēzdene]], [[Saksijas karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
| nationality = [[vācbaltietis]]
| field = [[gleznošana]]
| training = [[Drēzdenes Mākslas akadēmija]] (Frīdrihs Matei), [[Žans Viktors Bertēns]]
| movement =
| famous works =
| influenced by =
| influenced =
| patrons =
| awards =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Japānā]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences: '''Minarhisms''' ir [[valsts]] pārvaldes modelis, kura pilnvaras ir samazinātas līdz nepieciešamajam minimumam, aprobežojoties ar katra [[Pilsonis|pilsoņa]] vai personas, kas uzturas valsts teritorijā, [[brīvība]]s un [[Īpašums|īpašuma]] aizsardzību no ārējiem un iekšējiem agresoriem. Minarhisms kopā ar [[Anarhokapitālisms|anarhokapitālismu]] ir viens no [[Libertārisms|libertārisma]] atzariem.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Nesasteigsim
 | oriģinālnos = ''Playing It Cool''
 |      attēls = Playing It Cool Movie Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija
 |    režisors = [[Džastins Rīrdons]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* [[Kriss Šafers]]
* [[Pols Viknērs]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Mišela Monagana]]
* [[Entonijs Makijs]]
* [[Obrija Plaza]]
* [[Ešlija Tisdeila]]
* [[Tofers Greiss]]
* [[Patriks Varbertons]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Voltage Pictures]]''
* ''[[Wonderland Sound and Vision]]''
 | izplatītājs = ''[[Vertical Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|3|31}}
 |      ilgums = 91 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/playing-it-cool-2014|title=Playing It Cool|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 6, 2018|archive-date={{dat|2015|07|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150722034804/http://www.bbfc.co.uk/releases/playing-it-cool-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Nesasteigsim"''' ({{val|en|Playing It Cool}}) ir 2015. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džastins Rīrdons]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Kriss Evanss]], [[Mišela Monagana]], [[Entonijs Makijs]], [[Obrija Plaza]], [[Ešlija Tisdeila]], [[Tofers Greiss]] un [[Patriks Varbertons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|3|31||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Džons Frimonts
|     vārds_orig =
|         attēls = John C Frémont.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1813
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Savana]], [[Džordžija]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, ceļotājs, uzņēmējs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John C. Frémont Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Telefona būda
| attēls                   = Phone Booth movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Phone Booth''
| žanrs                    = [[asa sižeta filma]], [[drāma]], [[trilleris]]
| režisors                 = [[Džoels Šūmahers]]
| producents               =
* [[Džils Neters]]
* [[Deivids Zakers]]
| scenārija autors         = [[Lerijs Kohens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kolins Ferels]]
* [[Forests Vaitekers]]
* [[Ketija Holmsa]]
* [[Kīfers Saterlends]]
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  = [[Marks Stīvenss]]
| studija                  = ''[[Zucker/Netter Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|9|10}}
| ilgums                   = 81 minūte
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=phonebooth.htm|title=Phone Booth|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|12|29||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|97,8 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Telefona būda''' ({{val|en|Phone Booth}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Galvenās lomas atveido [[Kolins Ferels]], [[Forests Vaitekers]], [[Ketija Holmsa]] un [[Kīfers Saterlends]]. Filmas pirmizrāde notika 2002. gada 10. septembrī.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidamerika]]
[[Kategorija:Antarktika]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes atkarīgās teritorijas]]

sentences: '''Dzimumhormoni''' ir [[Hormoni|hormonu]] grupa, kas nodrošina attīstību un funkcionēšanu organismiem ar [[Dzimumdimorfisms|dzimumu atšķirībām]] pēc [[Vīrišķais dzimums|vīrišķā]] un [[Sievišķais dzimums|sievišķā]] tipa, kas pilnībā izpaužas organismiem sasniedzot [[dzimumbriedums|dzimumbriedumu]]. Saskaņā ar to dzimumhormoni dalās vīrišķajos un sievišķajos.

sentences: '''Liktenis''' ir pārdabisks spēks, kas uztverts kā nemainīti un noteikti pasākumi; nākotne, ko nosaka šis pārdabiskais spēks indivīdam, grupai vai cilvēku masām kopumā.<ref>Ilustrētā angļu valodas vārdnīca = Oxford Illustrated Dictionary / red. D.Strelēvica ; tulk. no angļu val. I.Bērziņa. - 2., atj. un pap. izd. - Rīga : Zvaigzne ABC, [2009]. - 1008 lpp. : il. - (DK Oxford). - Oriģ. nos.: Oxford Illustrated Dictionary. {{ISBN|9789984174464}}.</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Maikls Freins''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Michael Frayn,'' dzimis 1933. gada 8. septembrī Milhilā, tolaik Midlseksā, šobrīd [[Londona|Londonā]]) ir [[Angļi|angļu]] dramaturgs un prozaiķis. Viņš ir vislabāk pazīstams kā komēdijas "Klusumu! Notiek izrāde!" un drāmu "Kopenhāgena" un "Demokrātija" autors. Viņa romāni, tādi kā "Towards the End of the Morning", "Headlong" un "Spies", guvuši atzinīgu kritiķu vērtējumu un bijuši komerciāli veiksmīgi, līdz ar to Freins kļuvis par vienu no nedaudzajiem [[Angļu valoda|angļu valodā]] rakstošajiem rakstniekiem, kas guvuši panākumus gan drāmā, gan prozā. Viņš ir sarakstījis arī filozofiskus darbus, piemēram, "The Human Touch: Our Part in the Creation of the Universe".

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 61
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 23
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pm
|             atommasa = 144,9127
|   valences elektroni = [Xe]4f56s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
[[Uranīts]] (urāna rūda), kas satur kvintiljonās daļas prometija
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,1
|              blīvums = 7260
|  kušanas temperatūra = 1315 K (1042 °C)
| viršanas temperatūra = 3273 K (3000 °C)
}}

sentences: '''Artēziskie ūdeņi''' ir pazemes [[ūdens|ūdeņi]], kas atrodas zem [[Spiediens|spiediena]] starp diviem ūdens mazcaurlaidīgiem slāņiem.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Artēziskie ūdeņi parasti sastopami dziļos horizontos starp ūdeni necaurlaidīgiem slāņiem un kuru pjezometriskie līmeņi ir augstāki par zemes virspusi (spiedienūdeņi). Tiek uzskatīts, ka tie ir tīrāki par [[Gruntsūdens|gruntsūdeņiem]].{{fact}}

sentences:
{{ambox
| type  = style
| image =
| text  = '''Šis ir tikai uzmetums.'''
}}
<!-- vispārējs apraksts -->'''Paātrinātās dzēšanas kritēriji''' nosaka gadījumus, kad Vikipēdijas administrācijai nav būtisku iebildumu, ka tiek izlaista diskusija un nekavējoties tiek dzēsta Vikipēdijas lapa vai medijs. Kritēriji attiecas tikai uz zemāk uzskaitītajiem gadījumiem.

sentences: Projekta '''"Politika"''' mērķis ir apkopot un sakārtot informāciju par pasaules politiskajiem notikumiem un personībām.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada septembrī,}}
'''Baktēriju transformācija''' ir šveša [[DNS]] uzņemšana, līdz ar to iegūstot jaunas īpašības. Šādu transformāciju varētu izmantot [[gēnu inženierija|gēnu inženierijā]], lai baktērijas mainītu savu [[DNS]] un tās darbotos cilvēka, dzīvnieka vai auga labā.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Maiers Prinšteins
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Myer Prinstein''
 |              attēls = Prinstein cropped.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1878|12|22}}
 |             dz_viet = {{vieta|Krievijas Impērija|Ščučina|td=Polija}}
 |             mir_dat = {{dat|1925|3|10}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]] un [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|1904]]) un ''[[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|1906 (neof.)]]''
 |          os_medaļas = 4 (3 zelta un 1 sudraba) + ''1 zelta (1906 (neof.)''
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = [[Starptautiskā ebreju sporta slavas zāle]]
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — Tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalSilver       | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
{{MedalCompetition | Neoficiālās olimpiskās spēles}}
{{MedalGold        | [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|Atēnas 1906]] | [[Vieglatlētika 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences: '''Jazīdi''', zināmi arī kā '''jezīdi''', ir [[Kurdi|kurdu]] etnoreliģiska grupa [[Irāka|Irākā]], [[Nīnavas muhāfaza|Nīnavas reģionā]]. Jazīdi dzīvo arī [[Sīrija]]s ziemeļos, [[Turcija]]s dienvidos, [[Armēnija|Armēnijā]] un [[Gruzija|Gruzijā]]. Jazīdu kopskaits ir no 250 000 līdz 500 000. Pēdējos gados viņus smagi ietekmējis [[Sīrijas pilsoņu karš]] un [[Islāma valsts|ISIL]] asiņainās represijas, kas īpaši vērtas pret jazīdiem. Tāpēc vairākus tūkstošus liela jazīdu kopiena sastopama arī Vācijā.

sentences: '''Jonizācija''' ir [[jons|jonu]] veidošanās no neitrāliem [[atoms|atomiem]] vai [[molekula|molekulām]]. Lai jonizācija varētu notikt, ir nepieciešama [[enerģija]] — tas ir [[endotermisks process]].

sentences:
[[File:Arabic Numerals.svg|thumb|Arābu skaitļi]]
[[File:EuropeanFormOfArabianDigits.png|thumb|Agrīnie eiropiešu rakstītie arābu cipari]]
'''Arābu skaitļi''' ir [[skaitļi|skaitļu]] sistēma, kurā tiek izmantoti desmit [[cipari]]: 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9. Šī ir mūsdienās populārākā skaitļu simboliskās attēlošanas metode.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija dihromāta formulvienības struktūrformula

Kālija dihromāta kristālrežģis

Kālija dihromāta kristāli
|       citi nosaukumi = kālija bihromāts, hrompiks
|           CAS numurs = 7778-50-9
|      ķīmiskā formula = K2Cr2O7
|              molmasa = 294,185
|              blīvums = 2676
|  kušanas temperatūra = 398 °C
| viršanas temperatūra = 500 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 4,9 g/100 ml (0 °C)
102 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija dihromāts''' (K2Cr2O7) ir [[dihromskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir spilgti oranža kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot oranžu šķīdumu. Kālija dihromāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Tāpat kā visi sešvērtīgā [[hroms|hroma]] savienojumi, kālija dihromāts ir visai kaitīgs veselībai. Labi šķīst ūdenī, nešķīst spirtā. Kristalizējas [[triklīnā singonija|triklīnajā singonijā]].

sentences: Pēdējoreiz atjaunots 2006. gada 15. septembrī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Corntassel 7095.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = [[Parastā kukurūza]] (''Zea mays'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Zea
| ģints_lv = Kukurūzas
| binomial = Zea
| autors =
| sinonīmi =
}}'''Kukurūzas''' ({{val|la|Zea}}) ir [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtas]] ģints. Visplašāk pazīstamā suga ir [[parastā kukurūza]] (''Zea mays''), kas ir viena no visnozīmīgākajām labībām pasaulē. Savvaļas sugu dabiskais izplatības areāls ir [[Mezoamerika|Mezoamerikā]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Tasejeva
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls   =
| paraksts    =
| attēla_izmērs      =
| vietaskarte       = Krasnojarskas novads
| reljefs = y
| karte             = Angara.png
| kartes_paraksts   = Tasejeva Angaras baseina kartē
| kartes_izmērs     =
| garums            = 116
| satekupes         = [[Uda]], [[Birjusa]]
| izteka             =
| ieteka             = [[Angara]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=43 | sāk_plat_s=19 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=95 | sāk_gar_m=25 | sāk_gar_s=17 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=58 | iet_plat_m=6 | iet_plat_s= 54 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=93 | iet_gar_m=59 | iet_gar_s= 23 | iet_gar_EW=E
| iztekas_augstums  = 108
| ietekas_augstums  = 91
| kritums           = 17
| caurtece          = 760
| gada_notece       = 24
| baseins           = 128 000
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = [[Usolka]]
}}
'''Tasejeva''' ({{val|ru|Тасеева}}) ir [[Sibīrija]]s upe, [[Angara]]s kreisā un tās lielākā pieteka<ref>{{PZT|690}}</ref> [[Krievijas Federācija]]s [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]]. Veidojas, satekot [[Uda]]i un [[Birjusai]], tek ziemeļrietumu virzienā starp [[Pieangaras plato]] austrumos un [[Jeņisejas skrausts|Jeņisejas skraustu]] rietumos. Upes garums ir 116 km, bet skaitot ar tās lielāko satekupi Udu — 1240 km. 15—20 km pēc satekas tek pa šauru ieleju, tālāk pārtop par līdzenumu upi. Ietek Angarā 68 km no tās ietekas [[Jeņiseja|Jeņisejā]]. Tasejeva visā garumā kuģojama. Aizsalst no oktobra līdz maijam.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''PAO NEFAZ''
| native_name      = ''ПАО НЕФАЗ''
| logo             = NEFAZ_logo.png
| caption          =
| type             = Publiska akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1977. gads (1993. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ņeftekamska]]
| location_country = {{RUS}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[kravas mašīna]]s, [[autobuss|autobusi]], speciālā tehnika, piekabes
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[KAMAZ]]'' (50,02 %)<br />''[[Bank URALSIB]]'' (28,50 %)
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://nefaz.ru/ nefaz.ru]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'' kravas mašīnas]]
'''''PAO NEFAZ''''' (''ПАО «НЕФАЗ»'') ir [[Krievija]]s [[autobūve]]s uzņēmums, kas bāzēts [[Ņeftekamska|Ņeftekamskā]]. Tas ietilpst uzņēmumu grupā ''[[KAMAZ]]''. Uzņēmums dibināts 1993. gadā uz '''Ņeftekamskas autorūpnīcas''' bāzes, kas darbu sāka 1977. gadā.

sentences: '''Pasaules grāmatu un autortiesību diena''' ({{val-en|World Book and Copyright Day}}, {{val-fr|Journée mondiale du livre et du droit d'auteur}}, {{val-ru|Всемирный день книг и авторского права}}, {{val-es|Día Mundial del Libro y del Derecho de Autor}}, {{val-zh|世界图书与版权日}}) jeb '''Pasaules grāmatu diena''' ir ikgadēja starptautiska [[UNESCO]] organizēta svinama diena, kuras mērķis ir godināt [[autortiesības|autorus]], kā arī aicināt cilvēkus vairāk pievērsties gan [[grāmata|grāmatu]] [[lasīšana]]i, gan [[rakstīšana]]i. To visā pasaulē svin [[23. aprīlis|23. aprīlī]]<ref name="ano-un-unesco-starptautiskas-svinamas-dienas">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.unesco.lv/lv/unesco/starptautiskas-dienas/ano-un-unesco-starptautiskas-svinamas-dienas/|title=ANO un UNESCO starptautiskās svinamās dienas|publisher=UNESCO LNK|accessdate=2017-03-03|archive-date=2017-03-14|archive-url=https://web.archive.org/web/20170314200916/http://www.unesco.lv/lv/unesco/starptautiskas-dienas/ano-un-unesco-starptautiskas-svinamas-dienas}}</ref>, izņemot [[Lielbritānija|Lielbritāniju]] un [[Īrija|Īriju]], kur to atzīmē marta pirmajā ceturtdienā.

sentences: '''Ragi''' ir roku [[žests]], ko izveido, iztaisnojot rādītājpirkstu un mazo pirkstiņu, pa to laiku turot vidējos pirkstus ar īkšķi. Žestam ir vulgāra nozīme [[Vidusjūra]]s reģiona valstīs un dažādas citas nozīmes citās kultūrās. Žests ir izplatīts arī smagās [[mūzika]]s izpildītāju un klausītāju vidū.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{Atsauces+}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Drake}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = Drake
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts = Drake 2016. gadā
| Dzimis = {{dat|1986|10|24}} (36 gadi)
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ontārio|Toronto}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Hiphops]] · [[Ritmblūzs|R&B]]
| Nodarbošanās = Reperis · mūzikas autors
| Gadi = 2001–pašlaik
| Izdevējkompānija = OVO Sound · Republic · Young Money · Cash Money
| Mlapa = http://drakerelated.com/
| Dzimums = V
| Attēls = Drake July 2016.jpg
| Dz_vārds = Obrijs Dreiks Greiems
}}'''Obrijs Dreiks Greiems''' (dzimis 1986. gada 24. oktobrī) ir kanādiešu reperis, dziedātājs un aktieris. Dreiks, kas ir ietekmīga mūsdienu populārās mūzikas figūra, ir atzīts par [[dziedāšana]]s un [[Ritmblūzs|R&B]] jūtu popularizēšanu hip hopā. Viņš ieguva atzinību, filmējoties Džimija Brūksa lomā CTV tīņu drāmas seriālā ''Degrassi: The Next Generation'' (2001–2008), un pēc tam uzsāka karjeru mūzikas jomā, 2006. gadā izdodot savu debijas miksteipu ''[[Room for Improvement]]''. Viņš izdeva miksteipu ''Comeback Season'' (2007). un ''[[So Far Gone (miksteips)|So Far Gone]]'' (2009), pirms parakstīja līgumu ar Young Money Entertainment.

sentences: '''Stromatolīti''' ir [[karbonāti]]ski izaugumi ([[biohermi]]) ūdenstilpju dibenā, ar izliektu vai nelīdzenu virsmu un sarežģītu iekšēju slāņojumu. Atkarībā no [[Ekoloģija|ekoloģiskiem]] faktoriem var veidoties dažādas formas stromatolīti: slāņveidīgi, kunkuļveidīgi, stabveidīgi, sazaroti u.c.<ref name="ld">{{Latvijas daba|5|163}}</ref> Tiek uzskatīts, ka stromatolīti veidojas zemāko [[Aļģes|aļģu]] ([[Zilaļģes|zilaļģu]] u.c.) darbības rezultātā. Aļģu bioķīmiskās darbības rezultātā no ūdens izdalās kaļķi. Tie veido atsevišķus [[Kalcīts|kalcīta]] vai [[Dolomīts|dolomīta]] kristālus, aizpilda ar karbonāta graudiem starpas starp pavedieniem, vai arī veido kaļķa garozas ap aļģu [[Šūna|šūnām]] un pavedieniem. Aļģes, ar saviem sapītajiem pavedieniem veidojot [[filcs|filcam]] līdzīgu struktūru, var noturēt [[terigēnais materiāls|terigēnos]] un karbonātiskos nogulumus, kas izkrīt baseina dibenā. Rezultātā veidojas irdena [[kaļķa tufs|kaļķa tufa]] kārtiņa. Pēc aļģu atmiršanas tufs sablīvējas un [[diaģenēze]]s procesā pārvēršas blīvā karbonātiskā garozā. Šī procesa pastāvīga atkārtošanās daudzu gadu garumā noved pie samērā lielu biohermu izveidošanās. Daļa pētnieku, kas pētījuši mūsdienu stromatolītu aļģes, uzskata, ka visiem karbonātiskajiem nogulumiem, kas veido stromatolītu garozas, ir neorganiska izcelsme, bet aļģu kolonijas kalpo tikai par šo nosēdumu uztvērējiem. Taču citi [[Algoloģija (botānika)|algologi]] norāda, ka aļģes spēlē lielu lomu aktīvi izgulsnējot karbonātu no [[jūra]]s ūdens.<ref>Орлов Ю.А. Основы палеонтологии (в 15 томах). Том 14. Водоросли, мохообразные, псилофитовые, плауновидные, членистостебельные, папоротники. Москва. Издательство Академии наук СССР. - 1963. - 38-39.lpp</ref>

sentences: {{Commonscat|Education in Lithuania|Izglītība Lietuvā}}

sentences:
[[Kategorija:Emocijas]]
[[Kategorija:Uztvere]]
[[Kategorija:Simptomi]]
[[Kategorija:Sajūtas]]

sentences: '''Springfīldas pamatskola''' ({{val|en|Springfield Elementary}}) ir [[skola]] seriālā "[[Simpsoni]]". Šajā skolā mācās vieni no seriāla galvenajiem tēliem, [[Bārts Simpsons]] un [[Līza Simpsone]]. Skolas direktors ir [[Seimūrs Skiners]], kuram vairākas reizes neveicas mīlestībā ar 4. klases skolotāju [[Edna Krabapela|Ednu Krabapelu]]. Skolas superindentants ir [[Gērijs Čalmers]], kurš parasti lieto klasisko frāzi, lai pasauktu Skineru — ''SKINER!'', sakot to nosodošā un vienlaikus pieaugošā intonācijā. Skolas vislielākais jokdaris ir Bārts, kurš maskējas aiz vārda ''El Barto''. Skolas huligāni ir [[Nelsons Mancs]], [[Džimbo Džounss]], [[Kērnijs Zikviks]] un [[Dolfs Stravbērns]]. Skolā mācās arī Bārta labākais draugs [[Milhauss Van Hautens]]. Skolas saimniecības darbus veic [[Dārznieks Villijs]], bet skolas autobusu vada [[Oto Mans]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Acipenser ruthenus Prague Vltava 1.jpg
| att_nosaukums =[[Sterlete]] (''Acipenser ruthenus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase = Osteichthyes
| virsklase_lv = Kaulzivis
| klase =Actinopterygii
| klase_lv =Starspurzivis
| apakšklase=Chondrostei
| apakšklase_lv=Skrimšļa ganoīdzivis
| kārta = Acipenseriformes
| kārta_lv = Storveidīgās
| binomial =Acipenseriformes <small>([[Ļevs Bergs|L.S.Berg]], 1940)</small>
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Babītes pagasts
| karte             = Babītes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Babītes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Babītes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Mārupes novads
| centrs            = Piņķi
| platība           = 165,2
| iedzīvotāji       = 7795
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 7795 / 165.2 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.babite.lv
| nos_vācu          = Pinkenhof
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Пинкенская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
[[Kategorija:Klusā okeāna salas]]
[[Kategorija:Krievijas salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Niobija(V) oksīds
|                 attēls =
β-Nb2O5 kristāliskā struktūra
|         citi nosaukumi = Diniobija pentoksīds, niobija pentoksīds
|             CAS numurs = 1313-96-8
|        ķīmiskā formula = Nb2O5
|                molmasa = 265,8
|                blīvums = 4550
|      blīvuma komentārs = <ref name="Tom 3">{{Grāmatas atsauce |title=Химическая энциклопедия. Том 3 |last=Кнунянц |first=И. Л. |author2=Н. С. Зефиров |author3=Н. Н. Кулов |year=1992 |publisher=Большая российская энциклопедия}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 1510 °C<ref name="Tom 3" />
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Niobija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''niobija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[niobijs|niobija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Tas ir bezkrāsains,<ref name="Tom 3" /> nešķīst ūdenī un ir diezgan [[inertums|inerts]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dziļais miegs
| operators =
| attēls = Bigsleep2.JPG
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir''
| režisors = [[Hauards Hokss]]
| producents = Hauards Hokss
| scenārijs =
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Lorēna Bekola]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''The Big Sleep''
| studija = ''[[Warner Bros.]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Warner Bros.''
| izdošana = {{Filmas datums|1946|8|23}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dziļais miegs"''' ({{Val|en|The Big Sleep}}) ir 1946. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'', kuras režisors un producents ir [[Hauards Hokss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]] un [[Lorēna Bekola]]. Filma ir balstīta uz [[Reimonds Čendlers|Reimonda Čendlera]] 1939. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Lodveida zibens''' ir spīdošs, lodveida formas atmosfērā sastopama elektriska dabas [[parādība]], kas dažu desmitu sekunžu vai dažu minūšu laikā izlādējas. Tas ir viens no [[zibens]] veidiem. Negaisa [[mākoņi|mākoņos]] tas novērots līdz 100 reižu biežāk nekā [[Zeme]]s tuvumā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Fulko''' ({{val|la|Fulco}}) bija [[Benediktiešu ordenis|Benediktiešu ordeņa]] mūks, kuru [[Lundas arhibīskaps]] [[Eskils]] 1165. gadā iecēla par bīskapu "Aistu zemē" (ko mūsdienās tulko kā ''Estonia'') vienlaicīgi ar Stefana iecelšanu par pirmo [[Upsāla]]s arhibīskapu 1164. gadā. Nav saglabājušās nekādas ziņas par tā laika dāņu misionāru darbību, izņemot to, ka [[Pāvests Aleksandrs III]] 1171. gadā ir lūdzis norvēģu Trondheimas arhibīskapu sūtīt mūku Nikolaju palīdzēt bīskapam Fulko.

Reizēm viņa vārds tiek interpretēts kā dāņu personvārds '''Folke''' vai tā latīnizētā forma '''Folkvīns''' (''Folquinus''). Tādā gadījumā iespējams, ka Fulko bija kļuvis par bīskapu [[Somija]]s teritorijā un pieminēts 14. gadsimta hronikā ''Chronicon episcoporum Finlandensium'', ja vien tā nav bijusi nezināmā hronikas rakstītāja brīva notikumu interpretācija.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kiss Kiss Bang Bang
| operators =
| attēls = Kiss kiss bang bang poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Šeins Bleks]]
| producents = [[Džoels Silvers]]
| scenārijs = Šeins Bleks
| aktieri = * [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Vels Kilmers]]
* [[Mišela Monagana]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kiss Kiss Bang Bang''
| studija = ''Silver Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|2005|10|21|ASV}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2942076417/|title=
Kiss Kiss Bang Bang |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Kiss Kiss Bang Bang''''' ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Šeins Bleks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Vels Kilmers]] un [[Mišela Monagana]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Lorenzo's Oil''
| attēls                   = Lorenzo's Oil.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džordžs Millers (režisors)|Džordžs Millers]]
| producents               =
* [[Dags Mičels]]
* Džordžs Millers
| scenārija autors         =
* Džordžs Millers
* [[Niks Enraits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Niks Nolte]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Pīters Ustinovs]]
* [[Zaks O'Mallijs Grīnburgs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Kenedy Miller]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1992|12|30|}}
| ilgums                   = 130 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lorenzos-oil-1993|title=Lorenzo's Oil|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 17, 2019|archive-date={{dat|2019|05|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190517172315/https://bbfc.co.uk/releases/lorenzos-oil-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|7,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lorenzosoil.htm|title=Lorenzo's Oil|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 17, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Lorenzo's Oil''''' ir 1992. gada drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džordžs Millers (režisors)|Džordžs Millers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Niks Nolte]], [[Sūzana Sarandona]], [[Pīters Ustinovs]] un [[Zaks O'Mallijs Grīnburgs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|12|30||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Testosterona struktūrformula

Testosterona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',10''R'',13''S'',14''S'',17''S'')-17-hidroksi-
10,13-dimetil-1,2,6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-
dodekahidrociklopenta[a]fenantrēn-3-ons
|           CAS numurs = 58-22-0
|      ķīmiskā formula = C19H28O2
|              molmasa = 288,42
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 155 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī = praktiski nešķīst
|                 citi =
}}
'''Testosterons''' ({{val-la|testis}} — 'sēklinieks' + ''sterol'' —'sterīns') ir svarīgākais vīrišķais [[dzimumhormoni|dzimumhormons]].<ref>Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne, 1986, 293. lpp.</ref> Vīriešu organismā to producē [[sēklinieki|sēklinieku]] Leidiga šūnas. Nelielos daudzumos tas veidojas arī sieviešu [[olnīcas|olnīcās]], kā arī abu dzimumu [[virsnieres|virsnieru]] garozā. Pats testosterons ir bioloģiski visai neaktīvs, bet šūnās tas [[reducēšanās|reducējas]] (pievieno [[ūdeņradis|ūdeņradi]]) līdz aktīvajai formai — '''dihidrotestosteronam'''. To nodrošina īpašs [[ferments]], ko sauc par [[5-alfa-reduktāze|5-alfa-reduktāzi]]. Reta ģenētiskā defekta gadījumā 5-alfa-reduktāzes var nebūt vai arī būt ļoti maz — tad vīriešu dzimuma auglis attīstās ar sievišķā tipa [[dzimumorgāni]]em vai ar neattīstītiem vīrišķajiem dzimumorgāniem. Ja medicīniskiem mērķiem nepieciešams nomākt testosterona aktivitāti, lieto 5-alfa-reduktāzi inhibējošus medikamentus.

sentences: '''Globuss''' ({{val|la|globus}} — 'lode') ir telpisks [[Zeme]]s vai kāda cita debess ķermeņa virsas modelis vai arī debess sfēras modelis (debesu globuss). Pirmais globusu 1492. gadā izveidoja Martīns Behaims

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Lubānas vidusskola
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|dibin        = 1950
|vieta        = Krasta iela 6, [[Lubāna]], {{LAT}}
|tips         = vidusskola
|direktors    = Iveta Peilāne
|skolēni      = 170 (2022)
|mlapa        = [http://skola.lubana.lv skola.lubana.lv/]
}}

sentences: '''Vērpes''' ('''griezes''') '''svārsts''' ir [[svārsts]], kurš sastāv no [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]], kurš ir iekārts tādā veidā, ka tā vienīgā iespējamā kustība ir [[Griezes kustība|griešanās]] ap kādu vienu asi.

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Pļaviņu rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Pļaviņas]]
| iedz =
| plat =
| pils = [[Pļaviņas]]
| robež =
| mlapa =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tīrīšana: Anarhija
| attēls                   = The Purge – Anarchy Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Purge: Anarchy''
| žanrs                    = [[antiutopija]], [[drāma]], [[trilleris]], [[šausmu filma]]
| režisors                 = [[Džeimss Demonako]]
| producents               =
* [[Džeimsons Blums]]
* [[Maikls Bejs]]
* [[Endrū Forms]]
* [[Breds Fulers]]
* [[Sebastjēns K. Lemersjē]]
| scenārija autors         = Džeimss Demonako
| galvenajās lomās         =
* [[Frenks Grillo]]
* [[Karmena Edžogo]]
* [[Zeks Gilfords]]
* [[Kīle Sančesa]]
* [[Maikls K. Viljamss]]
| mūzika                   = [[Neitans Vaitheds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = * ''[[Platinum Dunes]]''
* ''[[Blumhouse Productions]]''
* ''[[Why Not Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = * 2014. gada 18. jūnijs ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])
| ilgums                   = 103 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://bbfc.co.uk/releases/purge-anarchy-film|title=THE PURGE: ANARCHY|publisher=bbfc.co.uk|accessdate={{dat|2019|01|01||bez}}|archive-date={{dat|2014|07|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140707082350/http://www.bbfc.co.uk/releases/purge-anarchy-film}}</ref>
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|9 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=purge2.htm|title=The Purge:
Anarchy|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2019|01|01||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|111 miljoni}}
| iepriekšējā              = [[Tīrīšana (filma)|Tīrīšana]]
| nākošā                   = [[Tīrīšana: Vēlēšanu gads]]
| imdb                     =
}}
'''Tīrīšana: Anarhija''' ({{val|en|The Purge: Anarch}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[šausmu filma]], kuras režisors ir [[Džeimss Demonako]]. Galvenās lomas atveido [[Frenks Grillo]], [[Karmena Edžogo]], [[Zeks Gilfords]], [[Kīle Sančesa]] un [[Maikls K. Viljamss]]. Filmas pirmizrāde [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] notika 2014. gada 18. jūnijā. Filma ir turpinājums 2010. gada filmai "[[Tīrīšana (filma)|Tīrīšana]]". Filmai ir izdoti divi turpinājumi – "[[Tīrīšana: Vēlēšanu gads]]" (2016) un "[[Tīrīšana: Sākums]]" (2018).

sentences: '''Siltumietilpība''' — [[fizikāls lielums]], kas raksturo to [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], kas jāpievada [[Fizikāls ķermenis|ķermenim]], lai tā [[temperatūra]] palielinātos par vienu [[kelvins|kelvinu]].<ref name=":0">Никеров. В. А. Физика: учебник и практикум для академического бакалавриата. — Юрайт, 2015. — С. 127—129. — 415 с. — {{ISBN|978-5-9916-4820-2}}.</ref><ref name=":1">Ильин В. А. Физика: учебник и практикум для прикладного бакалавриата. — Юрайт, 2016. — С. 142—143. — 399 с. — {{ISBN|978-5-9916-6343-4}}.</ref>

sentences: '''Ķīnas Komunistiskās partijas 9. kongress''' notika 1969. gada 1.-24. aprīlī, iezīmējot [[Kultūras revolūcija]]s radikālākā posma beigas. Tajā no amatiem atcēla jau iepriekš tīrīšanai pakļauto Valsts prezidentu un partijas priekšsēdētāja [[Mao Dzeduns|Mao Dzeduna]] vietnieku [[Lju Šaoči]] un partijas ģenerālsekretāru [[Dens Sjaopins|Denu Sjaopinu]]. Kongresā piedalījās 1512 deputāti, no kuriem daudzi nebija partijas biedri, bet [[Sarkanie gvardi (Ķīna)|Sarkano gvardu]] un armijas pārstāvji, tā demonstrējot Mao "trīs vienā" konceptu par partijas, radikālo studentu un armijas vienotību.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 60.66
| latd = 50
| established_title =
| image_shield = Blason binche moderne.svg
| image_skyline = Binche JPG01.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 24
| established_date =
| motto =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 10
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.binche.be/fr}}
| lats =
| elevation_m =
| native_name = ''Binche''
| name = Benša
| population_total = 33598
| pushpin_map = Beļģija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Beļģija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Valonija]]
| subdivision_name2 =  [[Eno]]
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 = Province
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2018
| image_flag = Flag of Binche.svg
}}'''Benša''' ({{Val|fr|Binche}}) ir [[pilsēta]] [[Beļģija|Beļģijā]], [[Valonija]]s reģionā, [[Eno]] provincē. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 33 598 iedzīvotāji.

sentences: {{Commonscat|Schools in Szczecin|Skolas Ščecinā}}

sentences:
s robežas]]
'''Sanstefano līgums''' bija 1879. gada 3. martā [[Sanstefano]] pie [[Stambula]]s parakstīts [[Krievijas Impērija]]s un [[Osmaņu impērija]]s parakstīts miera sarunu priekšlīgums, kurā pēc [[Krievu—turku karš (1877—1878)|1877.-1878. gada krievu-turku kara]] Osmaņu impērija atzina [[Rumānija]]s, [[Serbija]]s un [[Melnkalne]]s neatkarību.
Līgums paredzēja teritoriāli lielu [[Bulgārijas kņaziste|Bulgārijas kņazisti]], kas būtu autonoma no Osmaņu impērijas un kurā vēl dažus gadus uzturētos krievu karaspēks. Līguma rezulātā Bulgārija iegūtu pieeju [[Egejas jūra]]i un iestieptos Balkānos līdz pat [[Albāņi|albāņu]] apdzīvotajām zemēm.

sentences: '''Bannerets''', arī '''[[bruņinieks]] bannerets''' (angl. ''Knight banneret'') - [[Viduslaiki|viduslaikos]] bruņinieks, kuram ir tiesības vest kaujā karaspēka vienību (arī bruņiniekus), zem sava karoga, uz kura attēlots viņa [[ģerbonis|ģerboņa]] [[Heraldika|heraldiskais]] simbols.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glioksilskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С2Н2О3
|molmasa=74,04
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=—93 °C
|viršanas temperatūra=111 °C
}}
'''Glioksilskābe''' (oksoetānskābe, formilskudrskābe, OCH−СООН) ir vienkāršākā aldehīd[[karbonskābe]]. Bezūdens glioksilskābe ir bezkrāsains, higroskopisks sīrupveida šķidrums. Glikolskābes sāļus un esterus sauc par '''glioksilātiem'''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Wikitravel''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                =
| valsts               = {{USA}}
| īpašnieks            = ''[[Internet Brands]]''
| izveidotāji          = [[Evans Prodomo]] (''Evan Prodromou'')
| darbību_uzsāka       = 2003. gada jūlijā
| valodas              = daudzvalodu
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{vikidati|property|P1661}}. vieta pasaulē
| mājas_lapa           = {{URL|http://wikitravel.org}}
}}

sentences: '''Betulīns''' ir kristāliska balta [[organiskā viela]], kas ir atrodama [[bērzu dzimta|bērza]] tāsī. Tieši šīs vielas dēļ bērza stumbram ir balta krāsa. Betulīns ir galvenā bērza tāss ekstrakta sastāvdaļa, un tā daudzums var mainīties no 10% līdz 40% (betulīna masas daļa absolūti sausajā tāsī) atkarībā no bērza [[suga]]s, vecuma, klimata apstākļiem un gadalaika.<ref>Выделение бетулина из бересты березы и изучение его физико-химических и фармакологических свойств / С. А. Кузнецова, Г. П. Скворцова, Ю. Н. Маляр, Е. С. Скурыдина, О. Ф. Веселова // Химия растительного сырья. — 2013.</ref>

sentences: '''Mikroķirurģija''' ir [[ķirurģija]]s metode, kur [[operācija]]s laikā tiek izmantots [[mikroskops]] vai lupu palielinājums. Lai arī šo metodi izmanto dažādas specialitātes, piemēram, [[neiroķirurģija|neiroķirurgi]], LOR speciālisti, acu ķirurgi u.c., ar šo jēdzienu (''mikroķirurgs'') biežāk saprot [[plastiskā ķirurģija|plastiskos ķirurgus]] un [[plaukstas ķirurģija|plaukstas ķirurgus]], kuriem 50-80% operāciju notiek optiskajā palielinājumā.

sentences: '''Elektromagnēts''' ir tāda veida [[magnēts]], kura magnētisko lauku rada tam pieslēgta [[līdzstrāva]]. Strāvu atvienojot, [[magnētiskais lauks]] izzūd. Elektromagnētus plaši lieto kā komponentus dažādās elektriskās ierīcēs, piemēram, [[elektrodzinējs|elektromotoros]], [[ģenerators|ģeneratoros]], [[relejs|relejos]], [[skaļrunis|skaļruņos]], [[cietais disks|cietajos diskos]], magnētiskās rezonanses aparātos, televizoru [[kineskops|kineskopos]] u.c. Lielus elektromagnētus lieto metāllūžņu pacelšanā un pārvietošanā.

sentences: '''Ģints''' ({{val|la|genus}}) ir [[Organismu klasifikācija|organismu klasifikācijas]] [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Lieto gan dzīvu, gan fosilu organismu nosaukšanai. Vienību ģints lieto [[Zooloģija|zooloģijā]].

sentences: '''Telefonija''' ir [[zinātne]]s un [[tehnika]]s nozare, kas aptver telefona sakaru sistēmu uzbūves principu izpēti, aparatūras izstrādi telefona sakaru realizēšanai un izmantošanai, kā arī balss informācijas pārraides kvalitātes novērtēšanu telefona sakaru kanālos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kur sirmgalvjiem nav vietas
| attēls                   = Attēls:No Country for Old Men poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''No Country for Old Men''
| žanrs                    = Krimināltrilleris
| režisors                 = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens un Džoels Koens]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Havjers Bardems]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Kellija Makdonalda]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|11|9|N|bez}}
| ilgums                   = 122 min
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|171 627 166}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0477348
}}
'''"Kur sirmgalvjiem nav vietas"''' ({{val|en|No Country for Old Men}}) ir 2007. gadā izdots [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] krimināltrilleris, kura režisori ir [[Brāļi Koeni|Ītans Koens un Džoels Koens]]. Filmas pamatā ir Kormaka Makkartnija [[Kur sirmgalvjiem nav vietas (grāmata)|tāda paša nosaukuma romāns]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.philly.com/dailynews/columnists/gary_thompson/11139467.html|title=Creep in the heart of Texas|first=Gary|last=Thompson|date=November 9, 2007|publisher=''[[Philadelphia Daily News]]''|accessdate=January 4, 2004}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ew.com/ew/article/0,,20158940,00.html|title=No Country for Old Men|first=Lisa|last=Schwarzbaum|date=November 7, 2007|publisher=''[[EW.com]]''|accessdate=January 4, 2004|archive-date={{dat|2014|10|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141022165150/http://www.ew.com/ew/article/0,,20158940,00.html}}</ref> Filmā galvenās lomas atveido [[Tomijs Lī Džonss]], [[Havjers Bardems]], [[Džošs Brolins]], [[Kellija Makdonalda]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidroksīda kristālrežģis

Nātrija sārma granulas
|       citi nosaukumi = nātrija sārms, kaustiskā soda
|           CAS numurs = 1310-73-2
|      ķīmiskā formula = NaOH
|              molmasa = 40
|              blīvums = 2100
|  kušanas temperatūra = 596 K (323 °C)
| viršanas temperatūra = 1663 K (1390 °C)
| šķīdība ūdenī        = 111 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}

sentences: '''Arktiskā fronte''' ir robežas zona starp arktiskām un mērenajām [[gaisa masa|gaisa masām]]. Parasti atmosfērā ir dažas šādas frontes; visbiežāk tās veidojas [[Eiropa]]s un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļos starp 65 un 75 grādu ziemeļu platumiem un dažreiz izvietojas viena pie otras gandrīz visas [[ziemeļu puslode]]s platumā. Arktiskajā frontē bieži veidojas [[ciklons|cikloni]].

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase=Liliopsida|sinonīmi=Scirpus maritimus <i>L.</i>|binomial=Bolboschoenus maritimus|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Bolboschoenus|ģints_lv=Gumumeldri|suga=Bolboschoenus maritimus|suga_lv=Jūrmalas gumumeldrs|autors=(L.) Palla|attēls=BolboschoenusMaritimus2.jpg}}'''Jūrmalas gumumeldrs''' ({{val-la|Bolboschoenus maritimus}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], tomēr pārsvarā jūru un [[Okeāns|okeānu]] piekrastē. Sugas ietvaros nodala daudzus zemākus taksonus.

sentences:
{{Protestantisms}}
'''Metodisms''' ir viens no [[protestantisms|protestantisma]] novirzieniem. Tas radās, apvienojoties vairākām [[konfesija|konfesijām]], kuru idejas balstījās [[Džons Veslijs|Džona Veslija]] dzīvē un mācībā. Metodismu nozīmīgi ietekmēja arī [[Džordžs Vaitfīlds]] un Džona brālis [[Čārlzs Veslijs]].

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Rīgas Celtniecības koledža
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = [[1872]]
|valsts       = Latvija
|vieta        = [[Gaiziņa iela (Rīga)|Gaziņa iela]] 3, [[Rīga]]
|tips         = [[koledža]]
|dotācijas    =
|rektors      =
|pasniedz     =
|studenti     =
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [https://www.rck.lv/ rck.lv]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Eižens Finks
| vārds_orig =
| attēls = Eižens Finks.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = pases fotogrāfija (1922)
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1885
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 25
| dz_vieta = vilciens Viļņa - Žitomira vai <br />[[Limbaži]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1958
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 6
| m_vieta = [[Rīga]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[čigāns]]/[[vācietis]]<ref>[https://naba.lsm.lv/lv/raksts/rigas-stasti/iemuzinat-redzamo-un-saskatit-neredzamo.-fotografs-un-gaisregis-.a125295/ LSM. Iemūžināt redzamo un saskatīt neredzamo. Fotogrāfs un gaišreģis Eižens Finks]</ref>
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Eižens Finks''' (1885—1958) bija fotogrāfs un [[Maģija|gaišreģis]] Latvijā, reizēm dēvēts par latviešu [[Nostradams|Nostradamu]].<ref>[https://jauns.lv/raksts/sievietem/5987-vins-bija-latvijas-nostradamus-izcila-gaisrega-eizena-finka-paregojumi?page=0 Jauns.lv. Viņš bija Latvijas Nostradamus. Izcilā gaišreģa Eižena Finka pareģojumi]</ref> Viņam piedēvēja spēju pareģot [[nākotne|nākotni]], kas reizēm precīzi piepildījās.<ref>Anita Siliņa „Eižens Finks - leģenda”. — Jumava, Rīga, 2006. {{ISBN|9984380580}} 60 lpp.</ref>

sentences: '''Divmāju augi''' ({{val-en|dioecious plant}}) ir [[augi]], kuriem [[putekšņlapa]]s un [[augļlapa]]s veidojas uz dažādiem īpatņiem. Tādējādi tiek kavēta [[pašappute]], tomēr puse īpatņu šādā gadījumā nedod [[sēkla]]s.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Gasum Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Espo]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      = Somija, Zviedrija, Norvēģija
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         =
| services         = gāzes piegāde, ražošana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = [[Somija]]s valsts
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.gasum.com gasum.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Oreola efekts''' jeb '''halo efekts''' ir kognitīvs [[apziņa]]s [[aizspriedums]], [[spriedums|spriedumu]] par kāda cilvēka raksturu balstot uz kopējo iespaidu, ko šī persona rada. Oreola efekts ir sastopams tiesas sēdēs, izglītības iestādēs un ikdienas [[saskarsme|saskarsmē]]. Jēdzienu ieviesis psihologs Edvards Torndaiks; līdztekus pētnieki ir studējuši šo efektu saistībā ar pievilcību un tā ietekmi uz tiesu un izglītības sistēmu.

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
{{atsauces+}}
Uz mūsu planētas Zemes ir vairāk kā 2 000 000 visdažādāko dzīvības formu, kas tiek sistematizētas un sakārtotas noteiktā kārtībā. Katrai dzīvības formai tiek dots unikāls nosaukums, kas atbilst [[Binārā nomenklatūra|binārās nomenklatūras]] principiem. Visi organismi, vadoties no radniecības pakāpes, tiek apvienoti grupās, kuras savukārt top apvienotas augstāka ranga grupās, veidojot dažādas pakāpes radniecības līmeņus jeb taksonomiskās vienības. Organismu klasifikācija ir vienota gan mūsdienās dzīvojošajiem, gan arī izmirušajiem organismiem. Tā pamatā sastāv no šādām taksonomiskajām vienībām:

sentences:
{{novecojis}}
{{Basketbolista infokaste
 |            vārds = Stīvens Džeksons
 |       vārds_orig = ''Stephen Jackson''
 |           attēls = StephenJacksonCrop.jpg
 |          att_izm =
 |         paraksts =

 |      pilns vārds = Stīvens Džese Džeksons
 |           dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|4|4}}
 |          dz_viet = {{Vieta|ASV|Teksasa|Portartūra (Teksasa)}}
 |          mir_dat =
 |         mir_viet =
 |          tautība = Amerikānis
 |           garums = 203 [[centimetrs|cm]]
 |            svars = 98 [[kilograms|kg]]
 |              poz = [[Uzbrūkošais aizsargs]]
[[Vieglais uzbrucējs]]
 |          kar_sāk = 1997
 |         kar_beig =
 |             alga =
 |          iesauka =

 |       vidusskola = ''Lincoln High School
Oak Hill Academy''
 |          koledža =
 |       augstskola =
 |     universitāte = ''Butler Community''

 |              kom = [[Sanantonio "Spurs"]]
 |           numurs =
 |            amats =
 |             līga = [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]]

 |          b_klubs =
 |           drafts = 43., otrā kārta
 |          dr_gads = [[1997. gada NBA drafts|1997]]
 |          dr_līga = [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]]
 |           dr_kom = [[Fīniksas "Suns"]]

 |         kl_sez 1 = 2000—2001
 |          klubs 1 = [[Ņūdžersijas "Nets"]]
 |         kl_sez 2 = 2001—2003
 |          klubs 2 = [[Sanantonio "Spurs"]]
 |         kl_sez 3 = 2003—2004
 |          klubs 3 = [[Atlantas "Hawks"]]
 |         kl_sez 4 = 2004—2007
 |          klubs 4 = [[Indiānas "Pacers"]]
 |         kl_sez 5 = 2007—2009
 |          klubs 5 = [[Goldensteitas "Warriors"]]
 |         kl_sez 6 = 2009—2011
 |          klubs 6 = [[Šarlotas "Bobcats"]]
 |         kl_sez 7 = 2011—2012
 |          klubs 7 = [[Milvoki "Bucks"]]
 |         kl_sez 8 = 2012—''pašlaik''
 |          klubs 8 = [[Sanantonio "Spurs"]]

 |       taut_sez 1 =
 |           taut 1 =

 |   tr_klubs_sez 1 =
 |       tr_klubs 1 =
 |   tr_klubs_sez 2 =
 |       tr_klubs 2 =

 |             balv =
 |       sasniegumi =
* [[NBA čempioni|NBA čempions]] (2003)
 |           aģenti =
 |            slavz =
 |          dzimums =
 |        atjaunots =

 |    rādīt_medaļas =
 |      headercolor =
 |   medaltemplates =
}}
'''Stīvens Džese Džeksons''' ({{val|en|Stephen Jesse Jackson}}: dzimis {{dat|1978|4|4}} [[Portartūra (Teksasa)|Portartūrā]], [[Teksasa|Teksasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir profesionāls amerikāņu [[basketbolists]], spēlē [[Uzbrūkošais aizsargs|uzbrūkošā aizsarga]] un [[Vieglais uzbrucējs|vieglā uzbrucēja]] pozīcijās. Pašlaik (2013) pārstāv [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] klubu [[Sanantonio "Spurs"]]. [[1997. gada NBA drafts|1997. gada NBA draftā]] viņu izraudzījās [[Fīniksas "Suns"]] otrajā kārtā ar kopējo 43. kārtas numuru.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gustavs Bērziņš''' (1910—1981) bija [[latvieši|latviešu]] jurists, rakstnieks un [[politieslodzītais]].

sentences:
]]
'''Ģeotermālā enerģija''' ir [[Zeme]]s dzīļu [[siltums]]. [[Ieži]] zem Zemes virsas bieži ir karsti. Ģeotermālās [[elektrostacija]]s izmanto šo iežu siltumu, lai pārvērstu [[ūdens|ūdeni]] [[tvaiks|tvaikā]]. Tvaiku savukārt var izmantot [[elektrība]]s ražošanai vai apsildīšanai.<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/dabaszinibas/6-klase/resursi-energijas-avoti-6108/re-0d24576e-7c58-4f75-9748-06b74ae307ef</ref>

sentences: '''Ārpolitika''' ir valsts mērķi un darbības saistībā ar tās attiecībām ar citām valstīm, savienībām un citām politiskām struktūrām, neatkarīgi no tā, vai tās ir divpusējas vai daudzpusējas. ''[[Encyclopædia Britannica]]'' norāda, ka valsts ārpolitiku var ietekmēt iekšējie apsvērumi, citu valstu politika, vai plāni.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/foreign-policy|title=Foreign policy {{!}} Definition, Objectives, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-04-12|language=en}}</ref>

sentences: '''Neverbālā komunikācija''' ir [[saziņa|sazināšanās]] bez [[vārdi]]em, izmantojot tādus līdzekļus kā [[Acis|acu]] skatienu, [[mīmika|mīmiku]], [[žesti|žestus]], [[Poza|pozas]], [[Pantomīma|pantomīmu]], [[Balss|balsi]] - tās [[Intonācija|intonāciju]], [[Pauze|pauzes]], fizisko [[Attālums|distanci]], izvietojumu [[Telpa|telpā]], [[Apģērbs|apģērbu]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Pērla Baka
|         vārds_orig = ''Pearl S. Buck''
|             attēls = Pearl Buck.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1892
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = {{vieta|ASV|Rietumvirdžīnija|Hilsboro}}
|             m_gads = 1973
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 6
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Vērmonta|Denbi}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Amerikāniete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece, skolotāja
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Pērla Baka''' ({{val|en|Pearl Sydenstricker Buck}}, dzimusi {{dat|1892|6|26}}, mirusi {{dat|1973|3|6}}) bija amerikāņu [[rakstniece]], skolotāja.

sentences: '''Patērētāju lojalitāte''' ir patērētāju uzticība kādam [[uzņēmums|uzņēmumam]], [[produkts|produktam]], [[pakalpojums|pakalpojumam]] vai [[zīmols|zīmolam]], kas izpaužas ar atkārtotiem [[pirkums|pirkumiem]].<ref>Customer Loyalty: How To Earn It How To Keep It, Griffin G, p.18, 2002</ref>

sentences:
{{VietasKarte+ (vecā)|Antarktīdas pussala (fiziskā)|width=250|caption=Operācijas laikā izveidotās bāzes [[Antarktīdas pussala]]s reģionā
|places=
{{VietasKarte~ (vecā)|Antarktīdas pussala (fiziskā)|latd=64|latm=49|lats=31|latNS=S|longd= 63|longm=29|longs=40|longEW=W|mark=Orange pog.svg|label=[[Bāze A]]|position=left}}
{{VietasKarte~ (vecā)|Antarktīdas pussala (fiziskā)|latd=62|latm=59|lats=00|latNS=S|longd= 60|longm=34|longs=00|longEW=W|mark=Orange pog.svg|label=[[Bāze B]]|position=left}}
{{VietasKarte~ (vecā)|Antarktīdas pussala (fiziskā)|latd=60|latm=37|lats=00|latNS=S|longd= 46|longm=02|longs=00|longEW=W|mark=Yellow pog.svg|label=''[[Sandefjordbeja|Bāze C]]''|position=left}}
{{VietasKarte~ (vecā)|Antarktīdas pussala (fiziskā)|latd=63|latm=24|lats=00|latNS=S|longd= 56|longm=59|longs=00|longEW=W|mark=Orange pog.svg|label=[[Bāze D]]|position=right}}
}}
'''Operācija “Tabarin”''' ({{val|en|Operation Tabarin}}) bija slepena [[Lielbritānija|Apvienotās Karalistes]] militāra misija [[2. pasaules karš|2. Pasaules kara]] gaitā no 1943. līdz 1945. gadam. Operācijas organizētāji  bija [[Britānijas Admiralitāte]] un [[Koloniju birojs]] un tās galvenais uzdevums bija iedibināt pastāvīgu britu klātbūtni [[Antarktika|Antarktikā]], lai apgrūtinātu ienaidnieka kuģu piekļuvi zināmajām ērtajām enkurvietām.<ref>[http://www.antarctica.ac.uk/about_bas/our_history/stations_and_refuges/index.php British Research Stations and Refuges - History]</ref> Misijas nosaukums tika patapināts no tajā laikā slavena [[Parīze]]s [[naktsklubs|naktskluba]] ''Bal Tabarin''.<ref name =marchesi>[http://www.telegraph.co.uk/news/obituaries/1542459/Captain-Victor-Marchesi.html Captain Victor Marchesi]</ref><ref name=BAS>[http://www.antarctica.ac.uk/about_bas/publications/bas_history.pdf British Antarctic Survey history]</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Bulusans
| Nosaukums2       = ''Bulusan''
| Photo            = A dormant Mt. Bulusan.jpg
| Paraksts         = Bulusans 1984. gadā
| Augstums         = 1565
| Relatīvais_augstums = 1547
| karte            = Filipīnas#Lusona#Sorsogona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 12 |latm= 46 |lats=12 |latNS= N
| longd= 124 |longm= 03 |longs= 00 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Sorsogona}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2022|06|12}}
| First ascent         =
}}
'''Bulusans''' ({{val|fil|Bulkang Bulusan}}, {{val|en|Bulusan Volcano}}, {{val|bcl|Bulkan Bulusan}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienvidaustrumos [[Bikolas pussala|Bikolas pussalā]], administratīvi ietilpst [[Sorsogona]]s provincē. Tā augstums ir {{nobr|1565 m}} vlj un pamatnes diametrs {{nobr|15 km}}. Vulkānam ir četri krāteri, jaunākais no tiem izveidojies 1981. gada izvirdumā.

sentences:
{{cita nozīme|putnu|ciemu|Lakstīgala (ciems)}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Luscinia luscinia vogelartinfo chris romeiks CHR3635.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|    apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|        dzimta = Muscicapidae
|     dzimta_lv = Mušķērāju dzimta
|         ģints = Luscinia
|      ģints_lv = Lakstīgalas
|          suga = Luscinia luscinia
|       suga_lv = Lakstīgala
|      binomial = Luscinia luscinia <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Lakstīgala''' (''Luscinia luscinia'') ir [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] suga, kas pieder pie [[čakstīšu apakšdzimta]]s (''Saxicolinae''). Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ |title=IOC Worls Bird List: Chats, Old World flycatchers, 2020 |access-date={{dat|2020|01|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200418112036/https://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ |archivedate={{dat|2020|04|18||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Moriss Grīns
 |          attēls = Maurice Greene, Sydney2000.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1974|7|23}}
 |         dz_viet = [[Kanzassitija (Kanzasa)|Kanzassitija]], [[Kanzasa]], {{USA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 175 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 82 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk = 1997
 |        kar_beig = 2004
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 2 (2000, 2004)
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 = 9,79 s
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 19,86 s
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Moriss Grīns''' ({{val|en|Maurice Greene}}; dzimis {{dat|1974|7|23}} [[Kanzassitija (Kanzasa)|Kanzassitijā]], [[Kanzasa|Kanzasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlētika|vieglatlēts]], kas startēja [[sprints|sprintā]]. Startējis divās Olimpiādēs (2000, 2004). Savas karjeras laikā izcīnījis 4 Olimpisko spēļu medaļas, tai skaitā 2 zelta, 5 zelta medaļas Pasaules čempionātos. Viņam piederēja Pasaules rekords 100 metru distacē. Pēc karjeras beigām kļuva par [[Starptautiskā vieglatlētikas federācija|IAAF]] vēstnesi un ir piedalījies dažādos TV šovos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorīda kristālrežģis

Kālija hlorīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7447-40-7
|      ķīmiskā formula = KCl
|              molmasa = 74,55
|              blīvums = 1987
|  kušanas temperatūra = 1049 K (776 °C)
| viršanas temperatūra = 1770 K (1500 °C)
| šķīdība ūdenī        = 28,1 g/100 ml (0 °C)
34,4 g/100 ml (20 °C)
56,7 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorīds''' (KCl) ir balta kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tehniskais kālija hlorīds [[dzelzs]] sāļu piemaisījumu dēļ mēdz būt sarkanīgs.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Romāns Gribovs
|     vārds_orig = Роман Валентинович Грибов
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1990
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Zolotonoša]], [[Ukraina]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{UKR}}
|        tautība = [[Ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = robežsargs
|  dienesta_laiks =
|          valsts = {{UKR}}
|       struktūra = Ukrainas Robežsardze
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: '''Krāsu aklums''' ir nespēja vai pasliktināta spēja normālos apgaismojuma apstākļos saskatīt un atšķirt kādu konkrētu [[krāsa|krāsu]], krāsas vai to [[tonis|toņus]]. Tas nereti arī tiek saukts par '''daltonismu''', lai arī šaurākā nozīmē daltonisms attiecināms uz [[cilvēki]]em, kuri neuztver tieši [[sarkanā krāsa|sarkano krāsu]].<ref name="Krāsu aklums">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=krasu-redze|title=Krāsu aklums|work=Neslimo.lv|author=Populārā medicīnas enciklopēdija|accessdate=2012. gada 12. augustā}}</ref> Angļu ķīmiķis [[Džons Daltons]], kurš pats cieta no krāsu akluma, [[1798]]. gadā bija pirmais, kurš par šo tematu publicēja zinātnisko darbu „Neparasti fakti, kas saistīti ar krāsu redzi” ({{val-en|Extraordinary facts relating to the vision of colours}}).<ref>{{Grāmatas atsauce |author=Džons Daltons |title=„Extraordinary facts relating to the vision of colours: with observations” |year = 1798. gads |series= Memoirs of the Literary and Philosophical Society of Manchester |volume = 5. sējums |pages = 28–45 | oclc= 	  9879327}}</ref> Krāsu aklums parasti ir iedzimts, taču to var arī izraisīt [[tīklene]]s, [[redzes nervs|redzes nerva]] vai [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] slimības.<ref name="Krāsu aklums"/>

sentences:
{{atsauces+}}
{{līdzīgs|etoloģija}}
'''Etnoloģija''' ir [[antropoloģija]]s novirziens, kas salīdzina un analizē [[cilvēce]]s un dažādu cilvēku grupu izcelsmi, izplatību, tehnoloģijas, [[reliģija|reliģiju]], [[valoda|valodu]] un [[sociālā struktūra|sociālās struktūras]]. Atšķirībā no [[etnogrāfija]]s, kurā cilvēku grupas tiek pētītas tiešā kontaktā ar to [[kultūra|kultūru]], etnoloģija savukārt nodarbojas ar etnogrāfu iegūto datu apkopošanu, ar kā palīdzību izdara secinājumus par kopīgām vai atšķirīgām dažādu kultūru iezīmēm.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Nissan Motorsport Ltd.
| logo = Nismo logo.svg
| logo_size = 250px
| type = Nodaļa
| genre = Tūnings/Sacīkstes
| founder =
| location_city = [[Tokija]]
| location_country = [[Japāna]]
| location = <!--modifies "Headquarters" entry-->
| locations = <!--# of locations-->
| origins =
| key_people = [[Yasuharu Nanba]] <br> [[Shoichi Miyatani]]
| area_served =
| products = [[Mašīna]]s/rezerves daļas
| services =
| revenue = ¥2.9 triljoni gadā
| operating_income =
| net_income =
| num_employees = 205
| parent = [[Nissan]]
| divisions =
| subsid =
| owner =
| caption =
| homepage = [https://www.nismo.com Nissan Motorsports EN/JP]

sentences:
{{Islāms}}
'''Islāms'''<ref>Nosaukumu "islāms" agrāk latviešu valodā rakstīja ar īso "a" burtu, tas ir, '''islams''', bet mūsdienās šo nosaukumu raksta ar garo. Piemēram, "Latviešu valodas vārdnīcā" ir rakstīts ar īso "a" (1998), bet "Svešvārdu vārdnīcā" (2005) un citos mūsdienu izdevumos ir rakstīts ar garo "ā". Oriģinālam arābu valodā (الإسلام) atbilst ar garo "ā".</ref> ({{val-ar|الإسلام}}, <small>[[IPA]]:</small> {{IPA|[al isla:m]}}) ir [[monoteisms|monoteistiska]] [[reliģija]] un dzīvesveids, kura [[7. gadsimts|7. gadsimtā]] radās [[Arābijas pussala|Arābijas pussalā]]. Islāmticīgie vairākumā ir [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], [[Rietumāfrika]]s valstīs, [[Vidusāzija|Vidusāzijā]] un [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]]. [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentā]] islāmticīgie ir vairākums Pakistānā un Bangladešā un ir liela minoritāte pārējā Indijā. Aptuveni 31% musulmaņu dzīvo [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentā]], 20% dzīvo [[arābu pasaule|arābu valstīs]], bet 13% dzīvo [[Indonēzija|Indonēzijā]]. Lielas musulmaņu kopienas atrodas arī [[Ķīna|Ķīnā]], Austrumāfrikā un [[Krievija|Krievijā]]. Vairākās [[Eiropa]]s valstīs islāms ir otra lielākā reliģija, piemēram, [[Francija|Francijā]] (vislielākā [[Islāms Eiropā|musulmaņu kopiena Eiropā]]) un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

sentences:
{{Mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''"Svētais Vakarēdiens"''' ({{val|it|Il Cenacolo}} vai ''L'Ultima Cena'') ir 15. gadsimta [[freska]]s glezna, kuras autors ir [[Leonardo da Vinči]]. Tā atrodas [[Milānas Svētās Žēlastības Marijas baznīca|Svētās Žēlastības Marijas baznīcā]] [[Milāna|Milānā]]. Tiek uzskatīts, ka da Vinči darbu pie gleznas sāka apmēram 1495. gadā. "Svētais Vakarēdiens" bija kā daļa no baznīcas renovācijas darbiem. Gleznā ir attēlots [[Jēzus Kristus]] un viņa mācekļu [[pēdējais vakarēdiens]], kā tas ir aprakstīts [[Jāņa evaņģēlijs|Jāņa evaņģēlija]] 13:21. Glezna ir 460×880 cm liela. Šī ir viena no populārākajām pēdējo vakarēdienu attēlojošajām gleznām.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ar hroma maisījumu samitrināts keramiskais filtrs.

sentences:
'''Arima''' var būt:
* [[Ko Arima]] (有馬 洪; 1917) — japāņu futbolists;
* [[Haruo Arima]] (有馬 暎夫) — japāņu futbolists.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Karintijas Alpi
|attēls                 = Lago_volaia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Karintijas Alpi pie Volas ezera
| map_type            = Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.5| latNS  = N
| longd = 13 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 100
|platums                =
|kalns                  = [[Koljanss]]
|augstums               = 2 782
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name = Jugio
| show_name_2 = 遊☆戯☆王デュエルモンスターズ
| bgcolour =
| color text =
| image =

| caption = Augšā: sākotnējais logotips
Apakšā: starptautiskais logotips
| genre = [[anime]]
| format =
| creator = [[Kazuki Takahaši]]
| developer =
| writer = * Junki Takegami (1–121)
* Atsushi Maekawa (122–144)
* Shin Yoshida (145–184, 199–224)
* Akemi Omode (185–198)
| director = [[Kunihisa Sugišima]]
| creative_director =
| presenter =
| starring =
| judges =
| voices = * [[Sunsuke Kazama]]
* [[Kendžiro Tsuda]]
* [[Dens Grīns]] (angļu)
* [[Ēriks Stjuarts]] (angļu)
| narrated =
| theme_music_composer =
| opentheme =
| endtheme =
| composer = [[Šinkiči Mitsumune]]
| country = {{JAP}}
| language = [[japāņu valoda|japāņu]]
| num_seasons = 5
| num_episodes = 224
| list_episodes =
| executive_producer =
| producer = * Hidetaka Ikuta
* Naoki Sasada
* Noriko Kobayashi
| editor =
| location =
| cinematography =
| camera =
| runtime = aptuveni 21 minūtes (24 Japānā)
| company = ''[[Gallop]]''
| distributor =
| channel = ''[[TX Network]]''
| picture_format =
| audio_format =
| first_run =
| first_aired = {{dat|2000|4|18|N|bez}}
| last_aired = {{dat|2004|9|29|N|bez}}
| status =
| channel_LV = [[TV3 Latvija|TV3]]
| preceded_by = [[Jugio (1998. gada seriāls)|Jugio]] (1998)
| followed_by = [[Jugio GX]]
| related =
| website =
| production_website =
}}
'''"Jugio"''' jeb '''''Yu-Gi-Oh! Duel Monsters''''' ({{val|ja|遊☆戯☆王デュエルモンスターズ, Yūgiō Dyueru Monsutāzu}}, burtiski — 'Spēļu karalis: Dueļu briesmoņi') ir [[Japāna|Japānā]] veidots [[anime]] seriāls. Seriālu pārraidīja japāņu televīzijas kanāls ''[[TX Network]]'' no {{dat|2000|4|18|G|bez}} līdz {{dat|2004|9|29|D|bez}}. Tā autors ir [[Kazuki Takahaši]]. Tas ir [[atkārtots ekranizējums]] 1998. gada seriālam [[Jugio (1998. gada seriāls)|ar tādu pašu nosaukumu]].

sentences:
— — ierīce asinsspiediena izmērīšanai]]
'''Asinsspiediens''' ir hidrodinamiskais [[spiediens]], kuru uz [[asinsvadi|asinsvadu]] sieniņām rada [[asinis|asiņu]] cirkulācija organismā. Asinsspiediens ir viena no medicīniskajām [[dzīvības pazīmes|dzīvības pazīmēm]]. Asinsspiediena mērījums parasti tiek attiecināts uz [[artērijas|arteriālo]] spiedienu, bet atsevišķos gadījums, kad tas ir nepieciešams, mēra arī [[vēnas|venozo]] un [[kapilāri|kapilāro]] spiedienu. Tā kā asinsspiediens svārstās [[sirdsdarbība]]s rezultātā, tad izšķir sistolisko spiedienu ([[sirds|sirdij]] saraujoties) un diastolisko spiedienu (sirdij atslābinoties). Mērot asinsspiedienu, tiek nolasīti abi šie spiedieni. Katram cilvēkam normāls asinsspiediens var būt atšķirīgs. To ietekmē vairāki faktori, piemēram, [[cilvēka vecums|vecums]], [[dzimums]], ķermeņa stāvoklis (stāvus, sēdus vai guļus) un tā tālāk. Tiek pieņemts, ka normāls asinsspiediens ir tad, kad arteriālais sistoliskais spiediens ir 120 [[mm Hg]], bet diastoliskais spiediens — 80 mm Hg. Arteriālā [[hipotensija]] ir pazemināts asinsspiediens, [[hipertensija]] - paaugstināts asinsspiediens.

sentences: '''Tesmeņveidīgie mākoņi''' jeb '''maisveida mākoņi''' (''Mammatus, (mam)'') ir [[mākoņi]] ar nokareniem [[puslode]]s formas izspiedumiem to apakšdaļā. Šie izspiedumi tiecas uz leju līdzīgi tesmeņiem vai nokarenām kabatām. No tā radies mākoņu nosaukums ({{val|la|mamma}} — [[tesmenis]], [[krūts dziedzeris]]). Šādi mākoņi retumis novērojami [[gubu lietusmākoņi|negaisa mākoņu]] aizmugurē [[vasara]]s periodā. Tie veidojas, strauji izbeidzoties vertikālajām strāvām, kas atbildīgas par gubmākoņa plakanās apakšas un izliektās virsotnes rašanos — tad mākoņa apakšdaļa sāk nolaisties, veidojot uz leju vērstus izliekumus. Tesmeņveida forma var būt novērojama arī pie [[stratocumulus|slāņu gubmākoņiem]] un retāk [[spalvmākoņi]]em, ja tie rodas no negaisa mākoņa "laktas".

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Somu līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       = Finnish gulf near Tallinn.JPG
| paraksts     = Skats uz līci [[Tallina]]s tuvumā
| karte        = BaltijasJura.png
| vieta        = {{FIN}}
{{EST}}
{{RUS}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Baltijas jūra]]
| plat_d=59| plat_m=50| plat_s=0 | plat_NS=N
| gar_d=26| gar_m=00| gar_s=0 | gar_EW=E
| platība      = 29 500
| platība_ha   =
| garums       = 428
| platums      = 120
| Vid_dziļums  = 38
| Max_dziļums  = 115
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Hoglande]]
| pilsētas     = [[Sanktpēterburga]], [[Helsinki]], [[Tallina]]
}}
'''Somu līcis''' ({{val-fi|Suomenlahti}}, {{val-et|Soome laht}}, {{val-ru| Финский залив}}) ir [[līcis]] [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]]. Tā krastos atrodas [[Somija]] (ziemeļos), [[Igaunija]] (dienvidos) un [[Krievija]] (austrumos).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lieliskais Baks Hovards
| attēls                   = The Great Buck Howard poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Great Buck Howard''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Šons Makginlijs]]
| producents               =
* [[Gerijs Getzmens]]
* [[Toms Henkss]]
* [[Rita Vilsone]]
| scenārija autors         = Šons Makginlijs
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Džons Malkovičs]]
* [[Kolins Henkss]]
* [[Emilija Blanta]]
* [[Rikijs Džejs]]
* [[Grifins Danns]]
* [[Stīvs Zāns]]
| mūzika                   = [[Bleiks Nīlijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Playtone]]''
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[Bristol Bay Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Magnolia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|2009|3|20|ASV}}
| ilgums                   = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/great-buck-howard-2011|title=The Great Buck Howard|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 28, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|900,689}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=greatbuckhoward.htm|title=The Great Buck Howard (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 28, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lieliskais Baks Hovards"''' ({{val|en|The Great Buck Howard}}) ir 2008. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Šons Makginlijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Džons Malkovičs]], [[Kolins Henkss]], [[Emilija Blanta]], [[Rikijs Džejs]], [[Grifins Danns]] un [[Stīvs Zāns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Mašīntelpa''' jeb mašīnrūme ir [[kuģis|kuģa]] telpa, kurā izvietoti galvenie [[dzinējs|dzinēji]], palīgdzinēji, mašīntelpas cauruļvadi, katli, [[rezerves daļas]] un [[mašīna|mašīnu]] inventārs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Hidrostatiskie manometri''' — vienkāršākās ierīces [[Vakuums|vakuuma]] mērīšanai.

sentences:
s no 1957. līdz 2001. gadam]]
'''Ozona slānis''', arī '''ozonosfēra''', ir [[Zemes atmosfēra]]s slānis, kas satur relatīvi daudz [[ozons|ozona]] (O3). Ozona slānī ir aptuveni 90% no atmosfērā sastopamā kopējā ozona daudzuma. Ozona [[koncentrācija]] ozona slānī ir aptuveni 10 miljonās daļas (''ppm''), bet atlikušajā atmosfēras daļā — 0,6 ''ppm''. Ozona slānis atrodas [[stratosfēra|stratosfērā]] aptuveni 20—30 km augstumā virs [[Zeme]]s. [[Troposfēra|Troposfērā]] esošo ozonu dēvē par piezemes ozonu. Ozona slānis absorbē 97—99% no [[Saule]]s izstarotā [[ultravioletais starojums|ultravioletā starojuma]] 200 līdz 315 [[nanometrs|nm]] diapazonā. Ja tas netiktu absorbēts, potenciāli tiktu apdraudēta [[dzīvība]]s pastāvēšana uz Zemes.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džeimss Kīts
|     vārds_orig = ''James Francis Edward Keith''<br />''Jakob von Keith''
|         attēls = Generalfeldmarschall Keith (Pesne).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Džeimss Kīts uniformā
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1696
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 11
| dz_vieta = [[Piterhīda]], [[Skotija]] (tagad {{UK}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1758
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 14
| m_vieta = [[Hohkirhe]], [[Saksija]] (tagad {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = skots
| dzimums = V
| vecāki = [[Viljams Kīts]]
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija fosfāta kristālrežģis

Kalcija fosfāta struktūrformula
|           CAS numurs = 7758-87-4
|      ķīmiskā formula = Ca3(PO4)2
|              molmasa = 310,18
|              blīvums = 3140
|  kušanas temperatūra = 1670 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
}}

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Ljēža–Bastoņa–Ljēža
| current_event = 2023. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža
| image         = Liège–Bastogne–Liège logo.svg
| image_caption =
| date          = Aprīļa beigas
| region        = [[Ardēni]], [[Beļģija]]
| latviski      =
| localnames    = Liège–Bastogne–Liège {{fr icon}}
| nickname = ''La Doyenne'' ("vecākās")
| discipline = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition = [[UCI Pasaules tūre]]
| type = [[Klasiskās riteņbraukšanas sacensības|Viendienas klasiku "piemineklis"]]
| organiser = ''[[Amaury Sport Organisation]]''
| director =
| first = 1892
| number = 108 (uz 2022. gadu)
| final =
| firstwinner = {{flaga|Beļģija}} [[Leons Uā]]
| mostwins = {{flaga|Beļģija}} [[Edijs Merkss]]<br>(5 uzvaras)
| mostrecent = {{flaga|BEL}} [[Remko Evenepūls]]
}}

sentences: '''Aviācijas bāzeskuģis'''<ref>Nereti, burtiski tulkojot no krievu valodas, tiek saukts par "avionesējkuģi" ({{val-ru|авианосец}}).</ref> ir [[karakuģis]], kas [[kara flote|kara flotē]] tiek izmantots kā [[aviobāze]] kara [[aviācija]]i.

sentences: '''25. februāris''' ir gada 56. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 309 (310 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Alveolārie līdzskaņi''' tiek artikulēti ar [[Mēle|mēli]] pret vai tuvu augšējai [[Alveola|alveolai]] (augšzobu smaganām). Alveolāri līdzskaņi var būt artikulēti ar mēles galiņu ([[apikāls līdzskanis]]) vai ar mēles lokanās priekšdaļas augšpusi ([[lamināls līdzskanis]]).<ref>{{Ladefoged}}</ref> Lamināli alveolāru artikulāciju reizēm kļūdaini sauc par [[dentāls līdzskanis|dentālu]], jo mēles gals skar vai redzams tuvu zobiem.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Amirs Tāki
 |    vārds_orig = ''Amir Taaki''
 |        attēls = Amir.taaki.Bratislava.December.2012.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1988
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 6
 |      dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[hakeris]], [[programmētājs]], [[revolucionārs]]
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks =
|          valsts = {{flagicon image|Flag of Syrian Kurdistan.svg}} [[Rožava]]
|       struktūra = [[Tautas aizsardzības vienības]]
|    nodarbošanās =
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Sīrijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi =
|       izglītība =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
, mediānas un [[vidējā vērtība|vidējās vērtības]] salīdzinājums]]
'''Mediāna''' ({{val|la|mediana}} — ‘vidējā’) jeb '''centrālā vērtība'''<ref name="rokasgrāmata">{{Grāmatas atsauce|last1=Siliņa|first1=Biruta|authorlink1=Biruta Siliņa|last2=Šteiners|first2=Kārlis|authorlink2=Kārlis Šteiners|title=Rokasgrāmata matemātikā|year=2006|publisher=Zvaigzne ABC|location=Rīga|isbn=9984-37-141-7|page=342}}</ref> [[statistika|statistikā]] un [[varbūtību teorija|varbūtību teorijā]] ir [[skaitlis]], kas sadala kādu sakārtotu skaitļu [[kopa|kopu]] divās daļās. Parasti apzīmē ar '''''Me''''',<ref name="rokasgrāmata" /> taču nav viena noteikta apzīmējuma.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Stikla zvērnīca
| attēls           = The Glass Menagerie (Broadway, 1945) 1.jpg
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Tenesijs Viljamss]]
| title_orig       = ''The Glass Menagerie''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{USA}}
| language         = [[angļu valoda|angļu]]
| series           =
| subject          =
| genre            = [[luga]]
| publisher        =
| pub_date         = 1944
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Stikla zvērnīca"''' ({{val|en|The Glass Menagerie}}) ir [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] dramaturga [[Tenesijs Viljamss|Tenesija Viljamsa]] luga, kas sarakstīta 1944. gadā un atnesa tobrīd maz zināmajam Viljamsam atpazīstamību.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Slavenā Viljamsa "Stikla zvērnīcas" pirmizrāde |url=https://www.tvnet.lv/4955814/slavena-viljamsa-stikla-zvernicas-pirmizrade |website=[[TVNET]] |accessdate={{dat|2020|1|11||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Satezeles pilskalns
| alternate_name =
| image          = Satezeles pilskalns.jpg
| image_size     = 250px
| caption        = Satezeles pilskalns (''Lievenschanze'' — ‘Līvu valnis’) pirms Pirmā pasaules kara
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57.17175 |latNS=N
| longd=24.87048 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Siguldas novads|Sigulda}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Satezeles pilskalns (Lībju kalns)
|      numurs = 2144
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(Nd)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-70
|ķīm_formula=(Pb,Nd,Y,La,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zāles zaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes, agregāti
|skaldnība=
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,72
}}

sentences: '''Skinefekts''' (no [[Angļu valoda|angļu]] ''skin'' — 'apvalks') ir [[parādība]], kad, elektrību [[Elektriskais vadītājs|vadošu]] [[fizikāls ķermenis|ķermeni]] ievietojot [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]] vai mainot magnētisko lauku, kurā ķermenis atrodas, vai ķermenī plūstot [[maiņstrāva]]i, ķermenī [[Elektromagnētiskā indukcija|inducējas]] [[virpuļstrāva]]s, kā rezultātā [[Elektriskā strāva|strāva]] ir nevienmērīgi izplatīta vadītājā, tā ka tās [[Strāvas blīvums|blīvums]] vadītāja virsmas tuvumā ir lielāks nekā vadītāja iekšienē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Bandaka
| Photo                =
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Afganistāna#Āzija
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=36.179167 |latNS=N
| longd=70.983333 |longEW=E
| Augstums         = 6812
| Relatīvais_augstums  = 2834
| Atrašanās vieta  = {{AFG}}, [[Badahšāna]]
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Hindukušs]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vitis vinifera
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Vitis vinifera 001.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Vitales
| rinda_lv = Vīnkoku rinda
| dzimta = Vitaceae
| dzimta_lv = Vīnkoku dzimta
| ģints = Vitis
| ģints_lv = Vīnkoki
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
| suga = Vitis vinifera
| suga_lv = Īstais vīnkoks
}}'''Īstais vīnkoks''' ({{val|la|Vitis vinifera}}) ir [[vīnkoku dzimta]]s suga, kura ir izcēlusies [[Vidusjūra]]s reģionā, [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Āzija]]s dienvidrietumos, no [[Maroka]]s un [[Portugāle]]s ziemeļiem līdz [[Vācija]]s dienvidiem un [[Irāna]]s ziemeļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ww2.bgbm.org/_EuroPlusMed/PTaxonDetail.asp?NameId=34500&PTRefFk=500000|title=The Euro+Med Plantbase Project - Taxon Summary Page|website=web.archive.org|access-date=2023-06-26|date=2007-09-28|archive-date=2007-09-28|archive-url=https://web.archive.org/web/20070928003507/http://ww2.bgbm.org/_EuroPlusMed/PTaxonDetail.asp?NameId=34500&PTRefFk=500000}}</ref>

sentences: [[Image:Stack.png|right|thumb|230px|[[Steks (datu struktūra)|Stekā]] pēdējais ievietotais elements tiek apstrādāts (izņemts) kā pirmais.]]

sentences: '''Lielais auntrusis''' ir [[trusis|trušu]] šķirne, kurai raksturīgs ļoti liels augums un liela kaulu masa. Tiem ir nokārušās ausis, kuru garums (mērot no ausu galiem pāri galvai) ir 38 — 45 cm. Tos var pārot ar vidēja auguma trušiem ([[Kalifornijas trusis]]), lai iegūtu gaļas trušus. Auntrušu matojumam var būt dažādas krāsas, izņemot sudraboto.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://skirnestrusis.lv/auntrusis/|title=Auntrusis – Latvijas šķirnes trušu audzētāju asociācija|access-date=2019-03-28|language=lv-LV|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190328180233/http://skirnestrusis.lv/auntrusis/|archivedate=2019-03-28}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.trusis.lv/index.php?zoomzina=1127&lielbirka=30Tru%C5%A1i&birka=&subbirka=&mazbirka=&depth=|title=AUNTRUSIS - Truši / Trusis un citi - Latvijas sīkdzīvnieku audzētāju biedrība|website=www.trusis.lv|access-date=2019-03-28}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|binomial=Senecio|attēls=Senecio fontanicola RF.jpg|att_nosaukums=''Senecio fontanicola''|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Magnoliopsida|rinda=Asterales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Senecio|ģints_lv=Krustaines|kategorijas=jā}}'''Krustaines''' ({{val|la|Senecio}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Ģints ir izplatīta gandrīz visā pasaulē.

sentences:
]]
'''''Advanced Packaging Tool''''' jeb '''''APT''''' ir pakotņu pārvaldības sistēma, kas tiek lietota ''[[Debian|Debian GNU/Linux]]'' un tā atvasinājumos. ''APT'' vienkāršo programmatūras pārvaldes procesu, automatizējot [[programmatūras pakotne|programmatūras pakotņu]] izguvi, konfigurēšanu un instalēšanu gan no binārajām datnēm gan [[kompilators|kompilējot]] pirmkodu.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Linfords Kristijs
 |      vārds_orig = ''Linford Christie''
 |          attēls = Linford Christie 2009.png
 |         att_izm =
 |        paraksts = Linfords Kristijs 2009. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1960|4|2}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Jamaika|Sentendrūsa}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GBR}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 189 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 84 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Sprints]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{karogs|Apvienotā Karaliste}}}}
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition|
[[Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold|[[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|Barselona 1992]]|100 metri}}
{{MedalSilver|[[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|Seula 1988]]|[[Vieglatlētika 1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
{{MedalSilver|[[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|Seula 1988]]|4x100 m stafete}}
}}
'''Linfords Kristijs''' ({{val|en|Linford Christie}}; dzimis {{dat|1960|4|2}} [[Sentendrūsa|Sentendrūsā]], [[Jamaika|Jamaikā]]) ir bijušais [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[vieglatlēts]], kurš startējis sprinta distancēs. Viņš ir vienīgais Lielbritānijas vieglatlēts starp viriešiem, kurš 100 m sprintā ir guvis uzvaru visās četrās nozīmīgākajās sacensībās, kurās drīkst piedalīties Lielbritānijas sportisti: Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts, Eiropas čempionāts un Nāciju sadraudzības spēles. Olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 1 zelta un 2 sudraba medaļas. Viņš ir pirmais Eiropas sprinteris, kurš 100 m distanci veicis ātrāk par 10 sekundēm un viņam vēl joprojām pieder valsts rekords šajā disciplīnā. Tāpat viņam agrāk piederēja pasaules rekords telpās 200 m distancē, kā arī viņš ir bijušais Eiropas rekorda īpašnieks 60 m, 100 m un 4 x 100 m distancēs. Ar 23 medaļām, kas iegūtas lielākajās sacensībās, viņš ir visu laiku medaļām bagātākais Lielbritānijas vieglatlēts. Viņa karjera beidzās pēc divu gadu soda saņemšanas par dopinga lietošanu.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Es, Ērls un mirstošā meitene
 | oriģinālnos = ''Me and Earl and the Dying Girl''
 |      attēls = Me and Earl and the Dying Girl (film).png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Alfonso Gomezs-Rehons]]
 |  producents =
* [[Džeremijs Dosons]]
* [[Dens Fogelmans]]
* [[Stīvens M. Reilss]]
 |   scenārijs = [[Džese Endrjūss]]
 |     aktieri =
* [[Tomass Manns (aktieris)|Tomass Manns]]
* [[Olīvija Kuka]]
* [[R. Dž. Kailers]]
* [[Niks Ofermans]]
* [[Mollika Šanona]]
* [[Džons Berntāls]]
* [[Konija Britone]]
 |      mūzika =
* [[Braiens Eno]]
* [[Niko Mūlijs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Indian Paintbrush]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|1|25|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|6|12|ASV|}}
 |      ilgums = 101 minūte<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/me-and-earl-and-dying-girl-2015|title=Me and Earl and the Dying Girl|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 19, 2018|archive-date={{dat|2018|10|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181007060133/http://www.bbfc.co.uk/releases/me-and-earl-and-dying-girl-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=meandearl.htm|title=Me and Earl and the Dying Girl (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 19, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|9,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Es, Ērls un mirstošā meitene"''' ({{val|en|Me and Earl and the Dying Girl}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas balstīta uz Džeses Endrjūsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Alfonso Gomezs-Rehons]]. Galvenās lomas atveido [[Tomass Manns (aktieris)|Tomass Manns]], [[Olīvija Kuka]], [[R. Dž. Kailers]], [[Niks Ofermans]], [[Mollika Šanona]], [[Džons Berntāls]] un [[Konija Britone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|25||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
[[Kategorija:Riepu ražotāji]]
[[Kategorija:Somijas uzņēmumi]]
[[Kategorija:Nokia bijušie meitas un asociatīvie uzņēmumi]]
[[Kategorija:Bridgestone]]

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ķīniešu kvartāls
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|29,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1179354625/|title=Chinatown (1974) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= September 24, 2021}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 131 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1974|6|20}}
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| studija =
* ''[[Penthouse]]''
* ''[[Long Road Productions]]''
* ''[[Robert Evans Company]]''
| operators = [[Džons Alonco]]
| oriģinālnos = ''Chinatown''
| mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
| aktieri =
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Feja Danaveja]]
* [[Džons Hilermens]]
* [[Perijs Lopess]]
* [[Bērts Jangs]]
* [[Džons Hjūstons]]
| scenārijs = [[Roberts Tauns]]
| producents = [[Roberts Evanss]]
| režisors = [[Romans Polaņskis]]
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Chinatownposter1.jpg
| imdb =
}}'''"Ķīniešu kvartāls"''' ({{Val|en|Chinatown}}) ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' mistērijas filma, kuras režisors ir [[Romans Polaņskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Feja Danaveja]], [[Džons Hilermens]], [[Perijs Lopess]], [[Bērts Jangs]] un [[Džons Hjūstons]]. Filmu iedvesmoja [[Kalifornija]]s ūdens kari, strīdi par ūdens tiesībām Kalifornijas dienvidos [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākumā. "Ķīniešu kvartāls" ir Polaņska pēdējā filma ASV.

sentences:
'''Slaktīvisms''' (dažreiz '''slakervisms''') ir vārdu ''slacker'' (sliņķis) un ''activism'' ([[aktīvisms]]) savienojums. Vārds parasti tiek uzskatīts par nievājošu terminu, kas apzīmē "labsajūtas" veicināšanas pasākumus, atbalstot kādu jautājumu vai sociālu problēmu, neradot fizisku vai praktisku efektu, ceļot cilvēku pašapmierinātības sajūtu par viņu ieguldījumu. Slaktīvismu var definēt kā sava ego apmierināšanas atbalsta izrādīšanu, piedaloties konkrētajās aktivitātēs. Parasti šīm darbībām nav nepieciešama liela piepūle. Tiek pieņemts, ka slaktīvisma būtība ir aizstāt reālas, patstāvīgas darbības, nevis tās papildināt, kaut gan šis pieņēmums nav pētnieciski pierādīts.<ref name="atsauce1">Davis, Jesse (27.10.2011.) Cause Marketing: Moving Beyond Corporate Slacktivism. ''Evidence Based Marketing''.[http://evidencebasedmarketing.net/cause-marketing-moving-beyond-corporate-slacktivism] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20151208131537/http://evidencebasedmarketing.net/cause-marketing-moving-beyond-corporate-slacktivism|date={{dat|2015|12|08||bez}}}}</ref>
Daudzas tīmekļa vietnes un jaunumu platformas ir integrējušās sociālo mediju vietnēs, piemēram, [[Facebook]] un [[Twitter]], ļaujot cilvēkiem viegli izmantot opcijas "patīk", "dalīties" vai "tvītot", tādā veidā atzīmējot sev interesējošo informāciju. Cilvēki var paust viedokli par sociāliem un politiskiem jautājumiem ar vienu peles klikšķi, radot jautājumu, kas tiek realizēts ar šīm centienus neprasošajām atzīmēm "patīk”.<ref>Carr, David (25.03.2012.) Hashtag Activism, and Its Limits. ''The New York Times''.[http://www.nytimes.com/2012/03/26/business/media/hashtag-activism-and-its-limits.html?_r=0]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
'''Beļskis''' var būt:

sentences:
]]
'''Auditorija''' (no {{val|la|audītōrium}}) jeb '''publika''' (no {{val|la|pūblicus}} — 'cilvēku') ir cilvēku kopums, kas piedalās izrādē vai sastopas ar [[māksla]]s, [[literatūra]]s, [[Teātris|teātra]], [[mūzika]]s, [[Videospēle|videospēļu]] vidi, kurā viņi tiek saukti par klausītāju, skatītāju vai lasītāju kopumu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Sanfrancisko
| settlement_type = Pilsēta un apgabals
| other_name =
| nickname = The City, The City by the Bay, San Fran, Frisco,<ref>{{Ziņu atsauce
 |url         = http://www.sfgate.com/cgi-bin/article.cgi?file=/chronicle/archive/2003/10/14/DD67721.DTL&type=travelbayarea
 |title       = Frisco, that once-verboten term for the city by the bay, is making a comeback among the young and hip. Herb Caen is spinning at warp speed.
 |date        = [[October 14]] [[2003. gads|2003]]
 |publisher   = San Francisco Chronicle
 |access-date = {{dat|2008|06|23||bez}}
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20080623034642/http://www.sfgate.com/cgi-bin/article.cgi?file=%2Fchronicle%2Farchive%2F2003%2F10%2F14%2FDD67721.DTL&type=travelbayarea
 |archivedate = {{dat|2008|06|23||bez}}
}}</ref> Baghdad by the Bay<ref>The nickname "Baghdad by the Bay" was coined in 1949 by columnist [[Herb Caen]]: {{Grāmatas atsauce
 |last = Caen
 |first = Herb
 |title = Baghdad-by-the-Bay
 |url = https://archive.org/details/baghdadbybay00caen
 |publisher = Doubleday
 |date = 1949
 |location = Garden City, N.Y.
 |id =  LC F869.S3 C12
}}</ref>
| motto =
| image_skyline = San_Francisco_from_the_Marin_Headlands_in_March_2019.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag of San Francisco.svg
| flag_size = 125px
| flag_link = Sanfrancisko karogs
| image_shield = Seal of San Francisco.svg
| shield_size = 100px
| shield_link = Sanfrancisko ģerbonis
| pushpin_map = ASV
| pushpin_label_position =
| latd = 37
| latm = 47
| latNS = N
| longd = 122
| longm = 25
| longEW = W
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|ASV}}'''
| subdivision_type1 = Štats
| subdivision_name1 = {{flagicon image|Flag of California.svg}} [[Kalifornija]]
| established_title = Dibināta
| established_date = [[1776]]. gadā
| established_title2 = Pilsētas tiesības
| established_date2 = [[1850]]. gada [[15. aprīlis|15. aprīlī]]
| government_type = [[Sanfrancisko dome]]
| leader_title = Domes priekšsēdētājs
| leader_name = [[Eds Lī]]
| area_footnotes =
| area_total_km2 = 600.6
| area_total_sq_mi =
| area_land_km2 = 121.4
| area_land_sq_mi =
| area_water_km2 = 479.2
| elevation_footnotes =
| elevation_m = 16
| elevation_ft =
| population_footnotes =
| population_total = 805235
| population_as_of = 2010
| population_rank =
| population_density_km2 = 6,632.9
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro = 7,563,460
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
| utc_offset = -8
| timezone_DST =
| utc_offset_DST =
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = 94101–94112, 94114–94147, 94150–94170, 94172, 94175, 94177
| area_code = 415
| website = {{URL|http://www.sfgov.org/}}
| footnotes =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ērģeles]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Profesijas]]

sentences: '''Kabotāža''' ir preču, kravu vai pasažieru pārvadājumi starp divām vietām vienā un tajā pašā valstī, ko veic citas valsts transporta operators. Sākotnēji to piemēroja kuģošanai pa piekrastes maršrutiem, no ostas uz ostu, bet tagad attiecas arī uz [[Aviācija|aviāciju]], [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] un [[Autotransports|autotransportu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Volmārs Antons fon Šlipenbahs
|     vārds_orig = ''Wolmar Anton von Schlippenbach''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1653
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Zviedru Vidzeme]], [[Zviedrija]]
({{LAT}} vai {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1721
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, muižnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
]]
'''Kristalizācija''' ir dabisks vai mākslīgs cietu [[kristāls|kristālu]] veidošanās process — šķīdināmās vielas [[nogulsnes|nogulšņu]] izkrišana no šķīduma, [[kausējums|kausējuma]] sasalšana vai, retāk, kristālu veidošanās tieši no [[gāze]]s ([[desublimācija]]). Tas ir pretējs process kušanai vai šķīšanai. Kristāliskām vielām kušanas temperatūra parasti sakrīt ar kristalizēšanās temperatūru. Kristalizācijas process ir eksotermisks un kristalizācijas siltums ir vienāds ar kušanas siltumu, tikai tam ir pretēja zīme. Ar jēdzienu 'kristalizācija' apzīmē arī kristālu veidošanos no [[pārsātināts šķīdums|pārsātināta šķīduma]].

sentences:
[[Kategorija:Sāres apriņķī dzimušie]]
[[Kategorija:Sāmsala]]

sentences:
. No kreisās — [[dzelzs|dzelzs(III)]], [[varš|vara(II)]], [[kobalts|kobalta(II)]] un [[cinks|cinka]] hidroksīdi]]
'''Hidroksīdi''' ir neorganiskas vielas, kas satur [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] −OH. Ir pazīstami gandrīz visu [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] hidroksīdi. Daži no tiem sastopami dabā [[minerāls|minerālu]] veidā. Šķīstošos bāziskos hidroksīdus — [[sārmu metāli|sārmu metālu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]], kā arī [[amonija hidroksīds|amonija]] un [[tallijs|tallija(I)]] hidroksīdus sauc par [[sārmi]]em.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Mateo Mesīna-Denāro
| vārds_orig = ''Matteu Missina Dinaru''
| attēls = Foto segnaletica di Matteo Messina Denaro (2023).jpg|180px
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1962
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 26
| dz_vieta = [[Kastelvetrano]], [[Sicīlija]], [[Itālija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 2023
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 25
| m_vieta = [[L'Akvila]], [[Abruco]], {{ITA}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = {{ITA}}
| tautība = [[itāļi|itālis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| nodarbošanās = [[mafija]]s boss
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Matteo Mesīna Denaro''' ({{val|it|Matteo Messina Denaro}}; dzimis {{dat|1962|04|26}}, miris {{dat|2023|09|25}}<ref>https://www.tvnet.lv/7861809/italija-miris-nesen-notvertais-cosa-nostra-mafijas-boss</ref>), pazīstams arī kā ''Diaboliks'' (tēls itāļu [[komikss|komiksos]]) bija [[Sicīlija|sicīliešu]] mafiozs. Pēc [[Bernardo Provencāno]] aresta 2006. gada 11. aprīlī viņš kļuva par vienu no jaunajiem mafijas grupējuma ''[[Cosa Nostra]]'' vadītājiem.<ref>https://web.archive.org/web/20111211234616/http://www.utro.ru/articles/2006/04/26/543900.shtml</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Heinrihs fon Bērs
|     vārds_orig = ''Heinrich von Behr''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Renda]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Bonna]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālmajors]]
|  dienesta_laiks = 1919–1962
|          valsts = [[Latvija]] (1919—1920),
[[Veimāras Republika]] (1922-1933),
 [[Trešais reihs]] (1933—1945),
 [[Rietumvācija|Vācijas Federatīvā Republika]] (1956—1962)
|       struktūra = Sauszemes armija
|         vienība =
|       komandēja = [[Vērmahts|Vērmahta]] 90. tanku grenadieru divīzija (''90. Panzer-Grenadier-Division''), [[Bundesvērs|Bundesvēra]] 5. tanku divīzija
|          kaujas = [[Latvijas brīvības cīņas]], [[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Dzelzs krusta Bruņinieka krusts|Dzelzs krusta Bruņinieka krusts ar Ozollapām]] (''Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub'')
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: {{Commonscat|Victims of murder|Slepkavību upuri}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             = Halovīns
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Jack-o'-Lantern 2003-10-31.jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Izgrebts Halovīna ķirbis ar gaismekli vidū
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = [[31. oktobris]]
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[Visu svēto diena|Visu svēto dienu]]
}}
'''Halovīns'''<ref>{{Grāmatas atsauce |author1=Larisa Vjatere |author2=Ilze Vjatere |title=Bieži lietoti jēdzieni un termini. Skaidrojošā vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0305010453%7carticle:DIVL292%7cpage:203 |year=2004 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=978-9984-7574-8-34 |page=187 |access-date={{dat|2020|05|07||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0305010453%7carticle:DIVL292%7cpage:203 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |title=Preses lasītāja svešvārdu vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0304048913%7carticle:DIVL366%7cpage:191 |year=2004 |publisher=[[Nordik]] |location=Rīga |isbn=978-9984-7514-7-4 |page=187 |access-date=2020-05-07 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0304048913%7carticle:DIVL366%7cpage:191 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |author1=Ilmārs Briška |author2=Anna Pavlovska |title=Lielā Enciklopēdiskā vārdnīca |year=2003 |publisher=[[Jumava]] |location=Rīga |isbn=978-9984-0569-4-4 |page=}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |title=Ideju vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0300036793%7carticle:DIVL3507%7cpage:207 |year=1999 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-04-646-X |page=193 |access-date=2020-05-07 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0300036793%7carticle:DIVL3507%7cpage:207 }}</ref><ref name="Skrivanek"/> ({{val|en|Halloween}}) ir [[Visu svēto diena]]s priekšvakars, [[31. oktobris|31. oktobra]] vakars, kas tiek atzīmēts vairākās valstīs, arī Latvijā. Halovīns [[liturģiskais gads|liturģiskajā gadā]] ievada trīs dienu ciklu, kuru veido Halovīns, [[Visu svēto diena]] (1. novembris) un [[Visu dvēseļu diena]] (2. novembris). Halovīnā sāk pieminēt mirušos, svētos, [[Moceklis|mocekļus]] un [[dvēsele]]s, kas vēl atrodas [[šķīstītava|šķīstītavās]].

sentences:
{{Citas nozīmes|filmu|Herkuless (nozīmju atdalīšana)|Herkuless}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Herkuless
| attēls                   = Hercules (1997 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hercules''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, muzikāla filma, fantāzija
| režisors                 =
* [[Rons Klementss]]
* [[Džons Muskers]]
| producents               =
* [[Alise Dūvija]]
* Rons Klementss
* Džons Muskers
| scenārija autors         =
* [[Donalds Makenerijs]]
* [[Bobs Šo]]
* [[Airīna Meči]]
* Rons Klementss
* Džons Muskers
| galvenajās lomās         =
* [[Teits Donovans]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Džeimss Vudss]]
* [[Sjūzana Īgena]]
* [[Rips Torns]]
| mūzika                   = [[Alans Menkens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|6|15|Ņujorka|1997|6|27|ASV|}}
| ilgums                   = 92 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hercules.htm|title=Hercules|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 8, 2019}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|85 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|252,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Koncertturnejas infokaste
| koncertturnejas_nosaukums = ''Herzeleid Tour''
| attēls                    =
| apraksts                  =
| izpildītājs               = ''[[Rammstein]]''
| veids                     =
| vieta                     =
| vietas                    =
| valstis                   =
| albums                    = ''[[Herzeleid]]''
| datumi                    =
| sākuma datums             = {{dat|1994|4|14|N|bez}}
| beigu datums              = {{dat|1996|10|12|N|bez}}
| posmu skaits              =
| koncertu skaits           = 113
| budžets                   =
| ieņēmumi                  =
| Hronoloģija               =
| iepriekšējā turneja       = -
| šī turneja                = '''''Herzeleid Tour'''''
(1994-1996)
| nākošā turneja            = ''[[Sennsucht Tour]]''
(1997-2000)
| Dažādi                    =
}}
'''''Herzeleid Tour''''' bija vācu grupas ''[[Rammstein]]'' pirmā koncerttūre, kas norisinājās grupas pirmā tāda paša nosaukuma [[Herzeleid|albuma]] atbalstam. Tūre sākās 1994. gada 14. aprīlī [[Leipciga|Leipcigā]] un noslēdzās 1996. gada 12. oktobrī. Kopsummā grupa nospēlēja 113 koncertus, katrā atskaņojot gandrīz visas dziesmas no sava debijas albuma, kā arī dažas demo dziesmas, kas vēlāk tika iekļautas grupas otrajā albumā ''[[Sehnsucht]]''.

Tūres laikā grupa ne tikai uzstājās ar solo koncertiem, bet arī bija kā iesildītāji tādām grupām kā ''[[Project Pitchfork]]'' (15 koncerti), ''[[Clawfinger]]'' (5 koncerti), ''[[Ramones]]'' — ''"Adios Amigos Tour"'' (8 koncerti).

''Herzeleid Tour'' koncertos kā ''Rammstein'' grupas iesildītāji bija ''[[DJ KOM]]'' (14 koncerti), ''[[Farmer Boys]]'' un ''[[Mink Stole]]'' (21 koncerti), ''[[Secret Discovery]]'' (13 koncerti), ''[[Eskimo & Egypts]]'' (17 koncerti).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Hičkoks
| attēls = Hitchcock film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hitchcock''
| žanrs = biogrāfiska filma, drāma
| režisors = [[Saša Gervasi]]
| producents = * [[Aivans Raitmans]]
* [[Toms Poloks]]
* [[Džo Medjuks]]
* [[Toms Tejers]]
* [[Alans Barnete]]
| scenārija autors = [[Džons Dž. Maklolins]]
* [[Tims Rasmusens]]
* [[Vinss Di Meglio]]
| galvenajās lomās = * [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Helēna Mirena]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Denijs Hjūstons]]
* [[Džesika Bīla]]
| mūzika = [[Denijs Elfmans]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[The Montecito Picture Company]]''
* ''[[Cold Spring Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2012|11|1|Amerikas filmu institūta festivāls|2012|11|23|ASV|}}
| ilgums = 98 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hitchcock.htm|title=Hitchcock (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 29, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Hičkoks"''' ({{val|en|Hitchcock}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Saša Gervasi]]. Galvenās lomas atveido  [[Entonijs Hopkinss]], [[Helēna Mirena]], [[Skārleta Johansone]], [[Toni Kolete]], [[Denijs Hjūstons]] un [[Džesika Bīla]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|11|1||bez}} Amerikas Filmu institūta festivālā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
'''Fosters''' var būt:
* [[Bens Fosters]]:
** [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]] (''Ben Foster''; dzimis 1980. gadā) — amerikāņu aktieris;
** [[Bens Fosters (futbolists)|Bens Fosters]] (''Ben Foster''; dzimis 1983. gadā) — Anglijas futbola vārtsargs;
* [[Deivids Fosters]] (''David Foster''; dzimis 1949. gadā) — Kanādas mūziķis;
* [[Normans Fosters]] (''Norman Foster''; dzimis 1935. gadā) — britu arhitekts.

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda_lv=Graudzāļu rinda|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Carex caryophyllea Bovenden.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|dzimta=Cyperaceae|rinda=Poales|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex caryophyllea|suga_lv=Pavasara grīslis|autors=Latourr.|binomial=Carex caryophyllea|sinonīmi=- Carex verna Chaix;
- Carex ruthenica V.I.Krecz.}}'''Pavasara grīslis''' ({{val-la|Carex caryophyllea}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā, un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-caryophyllea-latourr/|title=pavasara grīslis - Carex caryophyllea Latourr. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-06}}</ref>

sentences: '''Panorāmas brīvība'''<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=freedom%20of%20panorama&list=Panorama&lang=EN|accessdate={{dat|2016|7|19||bez}}}}</ref> ir noteikums dažādu jurisdikciju [[autortiesības|autortiesību]] likumos, kas ļauj uzņemt ēku un dažkārt arī publiskā vietā novietotu skulptūru un citu mākslas formu fotogrāfijas un video, kā arī radīt cita veida attēlus (kā akvareļus un gleznas) un publicēt tos, nepārkāpjot autortiesības, kas uz šiem darbiem attiecas.<ref name="seiler">Seiler, D.: ''[http://www.fotorecht.de/publikationen/hundertwasserhaus3.html Gebäudefotografie in der EU — Neues vom Hundertwasserhaus] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160604150550/http://www.fotorecht.de/publikationen/hundertwasserhaus3.html |date={{dat|2016|06|04||bez}} }}'', in ''Photopresse'' 1/2 (2006), p. 16. URL last accessed 2007-09-20.</ref> Panorāmas brīvība ierobežo autortiesību īpašnieka iespējas vērsties pret šādu attēlu veidotājiem un izplatītājiem. Tas ir izņēmums parastajiem noteikumiem, kas nosaka, ka autortiesību īpašniekam ir ekskluzīvas tiesības dot atļauju [[atvasināts darbs|atvasinātu darbu]] izveidei un izplatīšanai. Šī frāze radusies no vācu valodas termina ''panoramafreiheit''. Latvijā šobrīd panorāmas brīvība nepastāv.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Volfgangs Hāzenfuss
|     vārds_orig = ''Wolfgang Hasenfuss''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Jēkabpils|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 6
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Gotenhāfene|2s=Gdiņa|td=Polija}}
|   dzīves_vieta = [[Zilupe]]
|      pilsonība = {{LAT}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], [[mediķis]]
}}

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Trolejbusu satiksme Maskavā
|fona krāsa        = #0432C8
|logo              = Moscow trolley icon.svg
|karte             = Moscow trolleybus map 2013-12 osm (11478523196).jpg
|valsts            = {{flag|Krievija}}
|pilsēta           = [[Maskava]]
|atklāts           = {{dat|1933|11|13}}
|slēgts            = {{dat|2020|8|25}}
|izmaksas          =
|kopējais garums   = 3,6 km
|līniju skaits     =
|staciju skaits    =
|pieturu skaits    =
|transporta vienīb = 3
|depo              = 1
|pasažieri dienā   =
|pasažieri gadā    = Ap 350 miljoniem
|mājas lapa        = [https://mosgortrans.ru/ ''Mosgortrans'' mājaslapa]
|apakšveidne       =
}}
'''Trolejbusu satiksme Maskavā''' ({{val|ru|Московский троллейбус}}) bija viens no [[sabiedriskais transports|sabiedriskā transporta]] veidiem [[Krievija]]s galvaspilsētā, kas nodrošināja pasažieru pārvādājumus no 1933. līdz 2020. gadam. Līdz 2015. gadam šī bija lielākā trolejbusu sistēma pasaulē.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=New Trolleys now arriving in Vancouver! |url=http://www.trolleycoalition.org/pdf/bulletin15.pdf |website=trolleycoalition.org}}</ref> Pašlaik lielākā trolejbusu sistēma atrodas [[Trolejbusu satiksme Kijivā|Kijivā]], bet lielākais maršrutu un transportlīdzekļu skaits ir [[Trolejbusu satiksme Minskā|Minskā]].

sentences: '''ANO Klimata pārmaiņu konference''' ir ikgadēja [[ANO vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām|ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām]] dalībvalstu sanāksme ar mērķi cīnīties pret [[klimata pārmaiņas|klimata pārmaiņām]]. Nozīmīgākie pieņemtie lēmumi konferencēs ir [[Kioto protokols]] un [[Parīzes nolīgums]].

sentences:
{{notiek kosmolidojums}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2477''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2477''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 745
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|11|4|SK}} 12:51:41 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M / Briz-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2475]]'', ''[[Kosmos-2476]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-064B
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2476]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2478]]''
}}
'''''Kosmos-2477''''' (''Космос-2477'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas orbītā tika palaists {{dat|2011|11|4||bez}}. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 745. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 7.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: '''Konvencija pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem''' ir 1984. g. pieņemtais [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] līgums. Tā izpildi uzrauga Komiteja pret [[spīdzināšana|spīdzināšanu]] 10 ekspertu sastāvā, izskatot dalībvalstu ziņojumus un sūdzības par konvencijas pārkāpumiem pret tām dalībvalstīm, kas tam piekrīt. Konvencijai uz 2016. g. septembri ir 159 dalībvalstis, vēl 10 to parakstīja, bet par dalībvalstīm pagaidām nekļuva.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sāmsala
|attēls              = Ohessaare 2005.jpg
|attēla paraksts     = Vējdzirnavas pie Ohesāres
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Igaunija
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums = Saaremaa
|izvietojums         = [[Baltijas jūra]]
|arhipelāgs          = [[Monzunda arhipelāgs]]
|latd=58|latm=25|lats=0|latNS=N |longd=22|longm=30|longs=0|longEW=E
|platība             = 2673
|garums              = 97
|platums             = 47
|krasta līnija       = 854
|augstākais kalns    = [[Vidumegi]]
|augstums            = 54
|valsts              = Igaunija
|valsts adm vienības tips = Apriņķis
|valsts adm vienība       = [[Sāres apriņķis]]
|iedzīvotāji         = 32 800
|blīvums             = 12,3
|pamatiedzīvotāji    = [[igauņi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Kuresāre]]
|piezīme =
}}
'''Sāmsala''' jeb '''Sāremā''' ({{val|et|Saaremaa}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kā pareizi lietot kaimiņvalsts salu – '''Sāremā''' vai '''Sāmsala?''' |year= 2008 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=18 |accessdate= 2017. gada 10. maijā |quote=Igauņu valodā salas nosaukums rakstāms '''Saaremaa''', kas latviešu valodā atveidojams '''Sāremā'''. Arī Konsultāciju daļas ieteikums būtu šo salu saukt '''Sāremā''' – atbilstoši igauņu valodā rakstītajam vietvārdam. Salas nosaukumus '''Sāmu sala''' jeb '''Sāmsala''' nosaka latviešu valodā izveidojusies vēsturiska tradīcija.}}</ref> ir lielākā [[Igaunija]]i piederošā [[sala]] un trešā lielākā sala [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]]. Tā atrodas [[Monzunda arhipelāgs|Monzunda arhipelāgā]], uz dienvidiem no [[Hījumā]] salas. Blakus, austrumos atrodas [[Muhu]] sala, bet dienvidos no [[Latvija]]s to šķir [[Irbes šaurums]]. Sāmsala ir [[Sāres apriņķis|Sāres apriņķa]] galvenā sala.

sentences:
<!-- [[en:Category:Seas]] -->
{{Commonscat|Seas}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Upesgala apmetne
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 56.827714 | latNS  = N
|longd = 27.004535 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Balvu novads|Bērzpils pagasts}}
| type           = [[Apmetne]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 3. gadu tūkstotis p.m.ē.
| abandoned      =
| cultures       = [[ķemmes-bedrīšu keramikas kultūra]]
| excavations    = 1964., 1990.
| archaeologists = [[Ilze Loze]] (1990.)
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Upesgala apmetne
|      numurs = 251
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Fidži]]
[[Kategorija:Fidži]]

sentences:
, [[hurma]], [[jāņogas]] un [[vīnogas]]]]
'''Oga''' ({{val-la|bacca; uva}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=oga&list=&lang=LV |title='' Akadēmiskā terminu datubāze'' |access-date={{dat|2011|07|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150924212910/http://termini.lza.lv/term.php?term=oga&list=&lang=LV |archivedate={{dat|2015|09|24||bez}} }}</ref> ir daudzsēklu [[auglis]] ar sulīgu augļapvalka vidējo (mezokarpu) un iekšējo kārtu (endokarpu).<ref name="lpe">{{LPE|7|278}}</ref>

sentences: '''Kombinācija''' [[kombinatorika|kombinatorikā]] ir galīgas [[kopa]]s apakškopa, kas var būt arī pati kopa. Elementi apakškopā drīkst atkārtoties (tomēr biežāk apskata gadījumu, kad elementi neatkārtojas), bet atšķirībā no [[variācija|variācijām]] to secībai nav nozīmes (kopas pieraksti ar atšķirīgu vienu un to pašu elementu novietojumu apraksta vienu un to pašu kopu).

sentences:
{{Datora infokaste
| name = [[AirPort]]
| developer = [[Apple Inc]]
| type = Bezvadu bāzes stacijas un kartes
| photo =
| first_release_date = [[1999]].gada [[21.jūlijs]]
| discontinuation_date =
| processor =
| baseprice =
| website = [http://apple.com/airport Apple.com - AirPort Extreme]
}}

sentences: '''Franko diktatūra Spānijā''' izveidojās [[Spānijas pilsoņu karš|Spānijas pilsoņu kara]] laikā un beidzās drīz pēc [[Francisko Franko]] nāves 1975. gadā, kad 1978. gadā Spānijā pieņēma demokrātisku konstitūciju. Franko diktatūra sava ilglaicīguma dēļ kategorizēta kā [[fašisms|fašistiska]] savā sākumposmā, līdz [[autoritārisms|autoritārai]] savas pastāvēšanas beigās. Franko nebija dogmatisks ideologs, bet konservatīvs pragmatiķis, kas piemērojās situācijai Spānijā un pasaulē un izmantoja to, lai saglabātu savu režīmu. Franko vara balstījās uz pilsoņu kara laikā radušos dažādu labējo un konservatīvo spēku koalīciju – falangistiem, monarhistiem, katoļiem. Režīma pirmo dekāžu ideoloģiskais fašisms un korporatīvās valsts kapitālisms deva vietu katoliskam antikomunismam un liberālam kapitālismam. Diktatūras desmitgadēs Spānija no nabadzīgas lauksaimniecības zemes kļuva par salīdzinoši attīstītu valsti, kas pēc Franko nāves mierīgi izveidoja konstitucionālas monarhijas sistēmu un iestājās [[Eiropas Kopiena|Eiropas Kopienā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Wikimedia}}
'''''Wikimedia'' nodaļas''' ir nacionālas vai reģionālas [[bezpeļņas organizācija]]s, kas ir izveidotas, lai atbalstītu ''[[Wikimedia Foundation]]'' projektu, kā [[Vikipēdija]], intereses vietējā mērogā. Nodaļas ir juridiski neatkarīgas no ''Wikimedia Foundation'' organizācijas. Pēc oficiālas atzīšanas ar fondu tās saista nodaļu vienošanās līgums. Nodaļām nav nekādas kontroles pār fonda tīmekļa vietnēm. Šīs organizācijas rīko reģionālās konferences, informatīvus un globālus pasākumus, kā ''[[Wikimania]]''.<ref name=Konieczny/><ref name=Morell/> 2015. gada janvārī bija 41 atzīta ''Wikimedia'' nodaļa.<ref name=Fontanills/><ref name=Meta/>

sentences: '''Nitrosavienojumi''' ir organiskas vielas, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]] −NO2. Dažreiz pie nitrosavienojumiem pieskaita arī [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]], taču tajos starp [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] atomu ir [[skābeklis]]. Daudzi nitrosavienojumi ir [[sprāgstvielas]] (piemēram, [[trinitrotoluols]]). Nitrosavienojumus lielākoties iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražus]]. Mazmolekulāros nitrosavienojumus iegūst, nitrējot gāzveida fāzē, vielas ar lielāku molekulmasu — šķidrā fāzē.

sentences: '''Vēstule''' ir [[rakstīšana|rakstisks]] [[ziņojums]], kas satur [[informācija|informāciju]], kuru vēstules rakstītājs nosūta adresātam. Vēstuļu loma [[saskarsme]]s nodrošināšanai laika gaitā ir ievērojami mainījusies. Vēsturiski vēstule bija vienīgais veids, lai nodrošinātu saziņu starp attāliem [[cilvēks|cilvēkiem]].

sentences: '''Kaļamība''' ir [[metāli|metāla]] spēja ļauties apstrādei ar [[spiediens|spiedienu]], pieņemt jaunu formu [[siltums|siltuma]] vai [[spiede]]s iedarbībā [[Plaisa|neplaisājoties]]. Metāla kaļamību var ievērot [[Temperatūra|temperatūrā]], kas ir zemāka par tā [[Kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]]. Paaugstinoties temperatūrai, metālu deformēšanās spēja palielinās, jo pavājinās metālu [[Atoms|atomu]] saistība. Noteiktā temperatūrā kaļamība sasniedz maksimumu, un paaugstinot temperatūru, metālu novājina [[Oksīdi|oksīdu]] veidošanās [[Kristāls|kristāla]] iekšienē, kas padara metālu trauslu.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 11.klasei|last=Kaksis|first=Āris|publisher=Lielvārds|year=2010.gads|isbn=978-9984-11-303-6|pages=15}}</ref>

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Vašingtonas Nacionālā katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = WashingtonNationalCathedralHighsmith15393v.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Vašingtona
| location              = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| geo                   =
| latd  = 38 | latm  = 55 | lats  = 50.05 | latNS  = N
| longd = 77 | longm =  4 | longs = 15.13 | longEW = W
| religious_affiliation = [[Episkopālā baznīca]]
| district              =
| consecration_year     =
| status                = [[Katedrāle]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          = yes
| architect             = [[Džordžs Frederiks Bodlijs]]
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1907
| year_completed        = 1990
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1974|5|3|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = 74002170
}}
}}
'''Vašingtonas Nacionālā katedrāle''' ({{val|en|Washington National Cathedral}}) ir [[anglikāņi|anglikāņu]] [[Episkopālā baznīca|Episkopālās baznīcas]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] galvaspilsētā [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Ēka ir būvēta [[neogotika]]s stilā. Vašingtonas Nacionālā katedrāle ir sestā lielākā katedrāle pasaulē un otra lielākā ASV,<ref>[http://www.nationalcathedral.org/about/allFigures.shtml Washington National Cathedral: All Figures] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110811050322/http://www.nationalcathedral.org/about/allFigures.shtml |date={{dat|2011|08|11||bez}} }} Nationalcathedral.org</ref> kā arī ceturtā augstākā celtne Vašingtonā (tā ir 92 m augsta).<ref name="Cathedral">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cathedral.org/cathedral/discover/archpage0.shtml|title=Washington National Cathedral|publisher=Cathedral.org|accessdate=2008-07-06|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080405225839/http://www.cathedral.org/cathedral/discover/archpage0.shtml|archivedate=2008-04-05}}</ref><ref name="Cathedral2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.emporis.com/en/wm/bu/?id=washingtonnationalcastreetdral-washington-dc-usa|title=Washington National Cathedral|publisher=Emporis.com|accessdate=2008-07-06}}</ref> Katedrāles celtniecība tika uzsākta {{dat|1907|9|29||bez}} un tika pabeigta 83 gadus vēlāk 1990. gadā. 2009. gadā baznīcu apmeklēja apmēram 400 000 tūristu. 2007. gadā katedrāle tika ierindota 3. vietā ''America's Favorite Architecture'' sarakstā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.usatoday.com/travel/destinations/2007-06-21-national-cathedral-dc_N.htm?csp=34|title=National Cathedral celebrates its centennial|work=[[USA Today]]|accessdate={{dat|2012|12|31||bez}}|archive-date={{dat|2009|01|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20090122212608/http://www.usatoday.com/travel/destinations/2007-06-21-national-cathedral-dc_N.htm?csp=34}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vītiņu pagasts
| karte             = Vītiņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vītiņu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vītiņu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Vītiņi
| platība           = 133,66
| iedzīvotāji       = 1176<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1176 / 133.66 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ahtenskīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāli
|ŠtruncaID=4/D.10-15
|ķīm_formula=ε-Mn4+O2
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišpelēks līdz melns
|svītra=Melna
|habituss=Pārslaina mikrokristālu masa
|skaldnība=Izteikta vienā plaknē
|lūzums=?
|cietība=?
|spīdums=?
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=4,78
}}
__NOTOC__

sentences: '''Ķiparu kaskāde''' ir sezonāls visaugstākais strauta [[ūdenskritums]] Latvijā, kas atrodas [[Gaujas nacionālais parks|Gaujas nacionālajā parkā]], [[Sigulda|Siguldā]], uz no avotiem izplūstoša bezvārda strauta [[Vējupīte (Gaujas pieteka)|Vējupītes]] gravas labajā krastā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://indulisonthemove.home.blog/viendiennieki/23-02-2019-siguldas-apkartnes-udenskritumi-un-lorupe/|title=23.02.2019. Siguldas apkārtnes ūdenskritumi un Lorupe|website=Indulis raksta|access-date=2023-09-23|date=2019-02-24|language=lv}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://allevents.in/ogre/vidzemes-leduskritumi-dabas-objektu-cien%C4%ABt%C4%81jiem/200021992435840|title=Vidzemes leduskritumi - dabas objektu cienītājiem|website=allevents.in|access-date=2023-09-23}}</ref> Tas sastāv no divām pakāpēm, kas atrodas 18 m attālumā viena no otras. Augšējās pakāpes kritums ir 2,3 m augsts un apakšējais — 6 m augsts, kopā 8,3 m.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.petroglifi.lv/index/latvijas_udenskritumi/0-12|title=Petroglifu centrs - Latvijas ūdenskritumi|website=www.petroglifi.lv|access-date=2023-09-23}}</ref> Platums svārstās no 0,2 līdz 1 m. Kaskāde ir izveidojusies lodīšu [[Smilšakmens|smilšakmeņos]], baltajos [[Amatas svīta]]s smilšakmeņos un dzeltenajos un sarkanajos [[Gaujas svīta]]s smilšakmeņos.

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Chemistry|Nobela prēmijas laureāti ķīmijā}}

sentences: '''Minox''' ir [[Valters Caps|Valtera Capa]] izgudrots  miniatūrs [[fotoaparāts]], kuru no [[1937]]. līdz [[1942]]. gadam  ražoja [[VEF|Valsts elektrotehniskā fabrika (VEF)]]. Fotoaparāta "Minox" dizains kā [[Latvija]]s kultūras vērtība iekļauts [[Latvijas kultūras kanons|Latvijas kultūras kanona]] arhitektūras un dizaina sadaļā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://kulturaskanons.lv/lv/1/9/25/|title=Fotoaparāts Minox 1936 — 1937|author=Pēteris Korsaks|work=Latvijas kultūras kanons|accessdate={{dat|2013|3|24||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20121104052216/http://www.kulturaskanons.lv/lv/1/9/25/|archivedate={{dat|2012|11|04||bez}}}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121104052216/http://www.kulturaskanons.lv/lv/1/9/25/ |date={{dat|2012|11|04||bez}} }}</ref> [[1948]]. gadā tā ražošanu atsāka [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
{{infokaste+}}
Barons '''Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs''' ({{val-de|Wilhelm Friedrich Freiherr von Ungern-Sternberg}}, [[1752]]-[[1832]]) ieņēma augstu vietu Vidzemes guberņas sociālajā hierarhijā 18. gs. beigās un 19. gs. sākumā. Viņš bija [[Vidzemes guberņa|Vidzemes provinces]] padomnieks un Zemes tiesas asesors ([[1784]]-[[1785|85]]). Vidzemes landrātu kolēģijas un hoftiesas loceklis ([[1821]]), [[galma padomnieks]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Edgars Vālgamā
|     vārds_orig = ''Edgar Vaalgamaa''
|         attēls = Volganskis.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Košrags]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{FIN}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, rakstnieks, tulkotājs
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Didriķis Volganskis]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Verners Bergengrīns
|         attēls = WP Werner Bergengruen.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Vernera Bergengrīna portrets (autors: Emīls Štumps, 1929)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1964
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 04
|        m_vieta = [[Bādenbādene]], {{GER}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs = Šarlote Hensela
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Maghagendorfīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/A.06-80
|ķīm_formula=NaMn(Mg,Fe,Fe)3(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļgani melns
|svītra=Pelēki zaļgana
|habituss=
|skaldnība=Laba (?)
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Blue Origin Enterprises, L.P.
| trade_name = Blue Origin
| logo = Blue Origin new logo.svg
| image =
| image_caption =
| type = Komandītsabiedrība
| industry = Aviācija un kosmosa tehnoloģijas, raķešu palaišanas piedāvātājs
| founded = {{Start date and age|Septembris 8, 2000}}
| founder = [[Džefs Beizoss]]
| hq_location_city = [[Kenta, Vašingtona]], ASV
| num_locations = 10 (5 ražošanas rūpnīcas & 5 lauka biroji)
| area_served = ASV
| key_people = Deivs Limps
| products = Kosmosa kuģi, raķetes, augstas kravnesības raķetes un Mēness attīstības  tehnoloģijas
| revenue = 596.4 miljoni<ref>{{ziņu atsauce |url=https://www.cbinsights.com/company/blue-origin/financials |title= Blue Origin Revenue |date=n.d. |publisher=CBINSIGHTS}}</ref>
| owner = Džefs Beizoss
| num_employees = 11,000 (2023)<ref>{{ziņu atsauce |url=https://www.wsj.com/articles/jeff-bezos-blue-origin-new-glenn-rocket-a328067 |title=Jeff Bezos' Blue Origin Plots Launch of Its Mega Rocket. Next Year. Maybe. |date=August 9, 2023 |publisher=The Wall Street Journal |first=Micah |last=Maidenberg |access-date=August 9, 2023}}</ref>
| subsid = {{Unbulleted list|Blue Origin, LLC|Blue Origin Alabama, LLC|Blue Origin Federation, LLC|Blue Origin Florida, LLC|Blue Origin International, LLC|Blue Origin Management, LLC|Blue Origin Texas, LLC|[[Honeybee Robotics]], LLC}}
| website = {{URL|https://www.blueorigin.com/|blueorigin.com}}
| module = {{infobox network service provider|child=yes}}
}}'''Blue Origin''' ir amerikāņu aeronautikas ražotājs, aizsardzības kontraktors un raķešu startu pārdevējs. To izveidojis [[Džefs Beizoss]] 2000. gada 8. augustā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štatā]], [[Kenta, Vašingtona|Kenta]]. Kompānija ražo raķešu dzinējus [[United Launch Alliance]], kā arī raķetes, kosmosa kuģus un satelītus, kā arī smagos nesējus. ''Blue Origin'' ir otrs Mēness nolaižamo aparātu piegādātājs [[NASA]] [[Artemis]] programmai. Kompānija ražo četrus dzinēju veidus. Kompānija saņēmusi Roberta Koljē balvu par atkārtoti izmantojamu raķešu demonstrāciju ''New Shepard'' programmā.

sentences:
1942. gadā gleznotā glezna "[[Naktsputni (glezna)|Naktsputni]]", kurā redzama kafejnīca]]
'''Kafejnīca''' ir iestāde, kurā pasniedz karstu [[kafija|kafiju]] un kafijas dzērienus ([[kapučīno]], [[espreso]]), [[tēja|tēju]] un citus karstos dzērienus. Dažas kafejnīcas pasniedz arī aukstos dzērienus, kā, piemēram, kafiju vai tēju ar ledu. Bieži vien kafejnīcās pasniedz [[uzkoda]]s. Kafejnīcas var būt neliels [[uzņēmums]] vai arī liela kafejnīcu ķēde. Pirmās kafejnīcas [[Eiropa|Eiropā]] parādījās 16. gadsimtā.<ref>W. Scott Haine (11 Sep 1998). The World of the Paris Café. JHU Press. pp. 1—5. {{ISBN|0801860709}}.</ref>

sentences:
{{Enciklopēdiskais stils}}
'''Finanšu nestabilitātes hipotēze''' ({{val-en|Financial Instability Hypothesis}}) ir [[finanšu krīze]]s pētījums, ko izvērsa amerikāņu [[ekonomists]] Haimans Minskījs (''Hyman Minsky'') un valdības un centrālbankas lietpratēji reizēm piesauc [[makroekonomika|makroekonomiskās]] politikas lēmumos.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986">Minsky, Hyman P. (1986), Stabilizing an Unstable Economy, Yale University Press, {{ISBN|978-0071592994}}</ref>
== Raksturojums ==
[[kapitālisms|Kapitālisma]] [[ekonomika]] iekļauj [[inflācija|inflāciju]] un [[deflācija|deflāciju]], kurām ir potenciāls iziet ārpus kontroles. [[Keinsisms|Keinsisma]] valdību mērķi parasti ir apturēt ekonomisko lejupslīdi. Šīs vēsturiskās epizodes tiek pieminētas Minskīja un citu ekonomistu rakstos par ekonomisko stabilitāti.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986"/>

Atšķirībā no klasiskāsās [[monetārā politika|monitārās politikas]] teorijas, hipotēze uzsver [[banka]]s [[peļņa]]s meklēšanas nozīmi. Bankas, tā skaitā visādi brokeri un dīleri, ir arī [[kredīts|kredītu]] un parādu [[tirgus|tirgotāji]], kas cenšas ieviest jauninājumus [[aktīvi|aktīvos]], kurus paši arī iegādājušies. Šī nodarbošanās it kā padara par spēkā neesošu pamata [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājuma]] teorijas efektu, ka ir nemainīgs „naudas” postenis, kura apgrozības ātrums ir praktiski nemainīgs. (Tādējādi izmaiņas šajā [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājumā]] ir lineāra proporcionāla attiecība uz [[cena|cenu]] līmeni.){{fact}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste
| bodystyle      = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw}}
| above          = ''Al-Qaida''
| abovestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| subheader      =
{{ara|القاعدة}}
 Dalībnieki [[karš pret terorismu|karā pret terorismu]], [[Afganistānas pilsoņu karš|Afganistānas pilsoņu karā]], [[Somālijas pilsoņu karš|Somālijas pilsoņu karā]], [[Irākas karš|Irākas karā]], [[Sīrijas pilsoņu karš|Sīrijas pilsoņu karā]]
| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| image          = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image=Flag of Jihad.svg|size=235px|alt=Džihāda karogs — izmanto vairāki ''Al-Qaida'' grupējumi}}
| imagestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|image_box_raw}}
| caption        = Džihāda karogs — izmanto vairāki ''Al-Qaida'' grupējumi
| label1         = Darbība
| data1          = 1988–pašlaik
| label2         = Ideoloģija
| data2          = {{ubl|[[vahābisms]]|[[džihādisms]]|[[kutbisms]]|[[panislāmisms]]|[[antikomunisms]]|[[anticionisms]]|[[antisemītisms]]}}
| label3         = Līderi
| data3          = [[Osama bin Ladens]] (1988–2011)
[[Aimans az Zavāhirī]] (2011–2022)
[[Saifs al Adels]] (2022—pašlaik)
| label4         =
| data4          =
}}
'''''Al-Qaida'''''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/organiz%C4%81cija%20Al-Qaida/lv | title= Organizācija Al-Qaida | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2019. gada 17. jūlijā}}</ref> ({{val|ar|القاعدة}}, ''al-qāʿida'' — ‘pamats’) ir starptautiska [[sunnītu islāms|sunnītu]] islāmistu [[kaujinieks|kaujinieku]] un [[terorisms|teroristu]] organizācija. To 1988. gadā izveidoja [[Abdulla Azāms]] un [[Osama bin Ladens]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Ādlers
|          vārds_orig = ''Alfred Adler''
|              attēls = Alfred Adler1.png
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1870
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = {{Vieta|Austroungārija|Vīne}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1937
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = {{Vieta|Skotija|Aberdīna}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[austrieši|austrietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Vīne]]s Universitāte
|             zinātne = [[psihiatrija]], [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[individuālā psiholoģija|individuālās psiholoģijas]] pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Alfrēds Ādlers''' ({{val|de|Alfred Adler}}; dzimis 1870. gada 7. februārī [[Vīne|Vīnē]] (Rūdolfsheimā), miris 1937. gada 28. maijā [[Aberdīna|Aberdīnā]]) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes [[Austrija|austriešu]] psihologs, psihoanalītiķis un ārsts, [[individuālā psiholoģija|individuālās psiholoģijas]] pamatlicējs.

sentences: '''30. aprīlis''' ir gada 120. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (121. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 245 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Latvijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Latvijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Betula chichibuensis|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Betula|ģints_lv=Bērzi|suga=Betula chichibuensis|suga_lv=Čičibu bērzs|attēls=Betula chichibuensis leaves Arnold Arboretum.jpg|attēls2=}}
'''Čičibu bērzs''' ({{val|la|Betula chichibuensis}}) ir kritiski apdraudēta [[bērzu dzimta]]s suga. Tā ir endēmiska [[Japāna]]i — dabā aug tikai uz Okučičibu kalnu kaļķakmens atsegumiem, [[Kitakami]] kalnos un [[Honsju|Honsju salā]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Igarashi|first=Yuji|last2=Aihara|first2=Hiroki|last3=Handa|first3=Yoshihiro|last4=Katsumata|first4=Hiroshi|last5=Fujii|first5=Masanori|last6=Nakano|first6=Koichiro|last7=Hirao|first7=Toshihide|date=2017-05|title=Development and Evaluation of Microsatellite Markers for the Critically Endangered Birch Betula chichibuensis (Betulaceae)|url=http://doi.wiley.com/10.3732/apps.1700016|journal=Applications in Plant Sciences|language=en|volume=5|issue=5|pages=1700016|doi=10.3732/apps.1700016|issn=2168-0450|pmc=PMC5435406|pmid=28529833}}</ref> Ļoti reti sastopama, iekļauta [[Sarkanā grāmata|Starptautiskajā sarkanajā grāmatā]] kā kritiski apdraudēta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iucnredlist.org/species/194282/2309490|title=Chichibu Birch in the The IUCN Red List of Threatened Species|access-date=07-08-2022|date=2014}}</ref> 1993. gadā savvaļā bija sastopams tikai 21 koks.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=McAllister|first=Hugh|date=2019-12|title=924. BETULA CHICHIBUENSIS|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/curt.12305|journal=Curtis's Botanical Magazine|language=en|volume=36|issue=4|pages=365–374|doi=10.1111/curt.12305|issn=1355-4905}}</ref> Čičibu bērzs nevar veikt [[Apputeksnēšana|pašapputi]], tam ir raksturīga zema sēklu dzīvotspēja (apmēram 1 % pēc dažām aplēsēm<ref name=":0" />), kā arī sugu apdraud biotopu degradācija un [[mežu izciršana]] [[Čičibu apgabals|Čičibu apgabalā]], un tās mazais populācijas lielums padara to īpaši neaizsargātu pret [[dabas katastrofa|dabas katastrofām]] un slimībām. Daudzos pasaules botāniskajos dārzos tagad audzē šo bērzu sugu.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.bbc.com/news/science-environment-34378953|title=UK team germinates critically endangered Japanese birch|work=BBC News|access-date=2022-08-07|date=2015-09-29|language=en-GB}}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Tagali
|attēls          =
|image_caption   = Tagalu vīrieši tradicionālajos baronga kreklos
|native_name     = ''mga Tagalog''
|skaits          = 28 273 666 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[tagalu valoda]]<br/>[[angļu valoda]]
|reliģija        = [[kristietība]]
|grupas=
|radi            = citi [[filipīnieši]]
}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name         = Starptautiskā Slēpošanas federācija
| native_name  = ''Fédération internationale de ski''
| image        = FIS logo.svg
| size         = 140px
| motto        =
| type         = sporta federācija
| formation    = {{dat|1924|2|2}}
| headquarters = {{vieta|Šveice|Oberhofene pie Tūnas ezera}}
| membership   = 132 federācijas
| leader_title = Prezidents
| leader_name  = {{flaga|SWE}} Johans Eliašs
| language     = [[Angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]], [[vācu valoda|vācu]], [[krievu valoda|krievu]]
| website      = {{URL|http://fis-ski.com/}}
}}

sentences: '''Hidraulika''' ir zinātne par šķidrumu līdzsvara un kustības [[likumsakarība|likumsakarībām]] un to izmantojamību praktisko uzdevumu risināšanā. Hidraulika pētī šķidrumu un [[Gāze|gāzu]] plūsmas (ja to kustības ātrums ir daudz mazāks par [[Skaņas ātrums|skaņas ātrumu]]), ko orientē un aptver cietas sieniņas, piemēram, caurules.

sentences:
([[Citroën Xsara]]) atrodas vadošajā pozīcijā, 2004. gada kvalifikācijā]]
'''Rallijkross''' ir [[Autosports|autosporta]] veids, kas norisinās slēgtā dažādu segumu apļa [[Sacīkšu trase|trasē]] ar speciāli šim sporta veidam sagatavotām sacīkšu [[Automašīna|automašīnām]]. Šis sporta veids lielākoties ir populārs [[Ziemeļvalstis|Ziemeļvalstīs]], [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Beļģija|Beļģijā]], [[Francija|Francijā]] un [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija sulfāta struktūrformula

Amonija sulfāta formulvienības modelis

Tehniskā amonija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais amonijs
|           CAS numurs = 7783-20-2
|      ķīmiskā formula = (NH4)2SO4
|              molmasa = 132,14
|              blīvums = 1769
|  kušanas temperatūra = 235—280 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 70,6 g/100 mL (0 °C),
74,4 g/100mL (20 °C),
103,8 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija sulfāts''' ((NH4)2SO4) ir [[sērskābe]]s [[amonija sāļi|amonija sāls]]. Tīrs amonija sulfāts ir bezkrāsaina, nedaudz higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, lpp. 662. {{krieviski}}</ref> Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, spirtā, ēterī. Šī viela ir cilvēkam praktiski nekaitīga.

sentences:
{{Citas nozīmes|kuģā sastāvdaļu|Korpuss|Korpuss}}
'''Korpuss''' ir lielākā [[kuģis|kuģa]] sastāvdaļa, kura nodrošina kuģa peldamību. Tajā izvieto kravas tilpnes un [[Mašīntelpa|mašīntelpu]]. Uz tā būvē virsbūves. Korpuss nodrošina kuģa ūdensnecaurlaidību. Tā forma, savukārt, nodrošina pietiekamu noturību pret apgāšanos. Kuģus, kuri būvēti izmantojot divus korpusus sauc par katamarāniem, bet kuģus ar trīs korpusiem par trimarāniem.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Kompass (nozīmju atdalīšana)|Kompass}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kompass
| abbreviation = Pyx
| name_latin = Pyxis
| RA = 9
| dec = −30
| areatotal = 221
| arearank = 65. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Pyx''
| starmagnitude = 3,68
| neareststarname = ''HD 72673''
| stardistance = 39,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 50
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|coordinates={{coord|16|35|S|179|11|E|scale:2500000|display=inline}}
|valsts=Fidži
|attēls=2004.03.04_08_Vanua_Levu_ferry_Fiji.jpg
|garums=180
|platums=50
|iedzīvotāji=135 961
|iedzīvotāju gads=2007
|augstums=1111
|augstākais kalns=[[Nasorolevu]]
|arhipelāgs=[[Vanua Levu grupa]]
|valsts adm vienības tips=Apgabals
|valsts adm vienība=[[Ziemeļu apgabals (Fidži)|Ziemeļu apgabals]]
|blīvums=23,27
|valsts lielpilsēta=[[Labasa]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji=27 949
|pamatiedzīvotāji=galvenokārt [[fidžieši]] un [[Fidži indieši]]}}
'''Vanua Levu''', kas agrāk bija pazīstama kā '''Sandalkoka sala''', ir otrā lielākā [[sala]] [[Fidži]]. Tā atrodas 64 [[Kilometrs|kilometrus]] uz [[ziemeļi]]em no Fidži lielākās salas [[Viti Levu]]. Salas platība ir 5587,1 [[Kvadrātkilometrs|kvadrātkilometri]], un tās iedzīvotāju skaits ir 135 961.

sentences:
{{Infobox
|bodystyle    = border-spacing: 2px 5px;
|bodyclass    = plainlist
|above        = {{ifempty|{{{nosaukums<includeonly>|</includeonly>}}}|{{PAGENAME}}}}
|abovestyle   = background-color:{{ifempty|{{{color|{{{krasa|}}}}}}|#BFBF79}}; color:{{ifempty|{{{color text|{{{teksta_krasa|}}}}}}|#000}};
|image        = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{attels|}}}|size={{{image_size|}}}|sizedefault=220px|title={{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}}}
|caption    = {{{attela_paraksts|}}}
|captionstyle = font-size: smaller;
|headerstyle  = background-color:{{ifempty|{{{color|{{{krasa|}}}}}}|#BFBF79}}; color:{{ifempty|{{{color text|{{{teksta_krasa|}}}}}}|#000}};
|labelstyle   = {{{lbl-style|}}}
|datastyle    = {{{data-style|}}}

sentences: '''Riņķa līnija''' ir visu to [[plakne]]s [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no kāda fiksēta plaknes punkta. Šo punktu sauc par riņķa līnijas centru, bet attālumu — par tās [[rādiuss|rādiusu]].<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> Riņķa līnijas un riņķa jēdzieni ir cieši saistīti, taču nav identiski. [[Riņķis]] ir riņķa līnijas iekšpuse jeb plaknes daļa, ko ierobežo riņķa līnija un kurā atrodas tās centrs.

sentences: '''Divpadsmit ciltis''', [[Bībele|Bībelē]] aprakstītās seno [[izraēļi|izraēļu]] ciltis, kas bija [[patriarhs|patriarha]] [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkaba]] (ko sauca arī par Izraēlu) dēlu pēcnācēji. Pēc aiziešanas no [[Ēģiptes verdzība]]s, [[Mozus]] un pēc tam [[Jozua]] katrai ciltij piešķira zemi iekarotajā [[Apsolītā zeme|Apsolītajā zemē]]. Seno izraēļu dalīšana ciltīs faktiski izzūd līdz ar desmit ziemeļu cilšu veidotās [[Izraēlas karaliste]]s un divu dienvidu cilšu veidotās [[Jūdeja|Jūdejas karalistes]] iznīcināšanu un lielas iedzīvotāju daļas izsūtīšanu trimdā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propēna struktūrformula un vienkāršotā struktūrformula
|ķīmiskā formula=H2C=CHCH3
|molmasa=42,08
|blīvums=1,79
|kušanas temperatūra=88 K (-185,2 °C)
|viršanas temperatūra=225,5 K (-47,6 °C)
}}
'''Propēns''' (propilēns, H2C=CHCH3) ir otrs vienkāršākais [[alkēni|alkēns]]. Kā visiem alkēniem, pēc [[IUPAC]] nomenklatūras tā nosaukums beidzas ar ''-ēns'', bet triviālais nosaukums - ar ''-ilēns''. Tā ir bezkrāsaina, degtspējīga gāze, un to iegūst no [[nafta]]s. Propilēnu lieto par [[polipropilēns|polipropilēna]] izejvielu. Hidratējot propilēnu, iegūst [[izopropanols|izopropanolu]]. Propilēnu lieto arī dažādu savienojumu alkilēšanai, lai pievienotu izopropilgrupu.
{{Nepiesat}}

sentences:
[[Kategorija:Futbola stadioni pēc valsts|Gibraltārs]]
[[Kategorija:Gibraltārs]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Pasolini''
| operators =
| attēls = Pasolini-Abel-Ferrara.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Abels Ferrara]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vilems Defo]]
* [[Nineto Davoli]]
* [[Rikardo Skamarčo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Pasolini''
| studija = * ''Capricci Films''
* ''Urania Pictures''
* ''Tarantula''
* ''Dublin Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Capricci Films''
* ''Europictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|9|4|[[Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]}}
| ilgums = 84 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
* {{BEL}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Pasolini''''' ir 2014. gada [[Francija]]s, [[Itālija]]s un [[Beļģija]]s [[Biogrāfija|biogrāfiska]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Abels Ferrara]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vilems Defo]], [[Nineto Davoli]] un [[Rikardo Skamarčo]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 91
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 20
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pa
|             atommasa = 231,03588
|   valences elektroni = [Rn]5f26d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Protaktīnija kristāli
|  oksidēšanas pakāpes = +2, +3, +4, '''+5'''
|  elektronegativitāte = 1,5
|              blīvums = 15370
|  kušanas temperatūra = 1841 K (1568 °C)
| viršanas temperatūra = ~4300 K (~4027 °C)
}}

sentences:
. Šajā vienādojumā rakstīts: <math>14\sqrt{x}+\vert 15\vert=\vert 71\vert</math>]]
'''Vienādojums''' ir matemātisks apgalvojums, kas satur divas [[matemātiska izteiksme|izteiksmes]] un tās savstarpēji ir [[vienādība|vienādas]]. Šajās izteiksmēs ietverts viens vai vairāki [[mainīgais lielums|mainīgie lielumi]], kuru [[vērtība]]s var noteikt. Atšķirībā no [[identitāte]]s, vienādojums nav patiess visām mainīgā lieluma vērtībām.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://presmarymethuen.org/lv/dictionary/what-is-the-difference-between-equation-and-identity/ | title= Kāda ir atšķirība starp vienādību un identitāti? | publisher= Wörterbuch nach presmarymethuen.org | accessdate= 2020. gada 1. septembrī }}{{Novecojusi saite}}</ref> Matemātikā pastāv ļoti daudz un dažādi vienādojumu veidi. Dažādus vienādojumus izmanto dažādās [[matemātika]]s apakšnozarēs. Katrā no šiem vienādojumiem ir jāizmanto cita veida atrisinājuma [[Matemātiskā formula|formulas]].

sentences: '''Anaboliskie steroīdi''', '''androgēnie anaboliskie steroīdi''' jeb '''AAS''' ir [[steroīdi|steroīdu]] klases [[hormoni]], kas uzskatāmi par vīriešu dzimumhormonu, galvenokārt [[testosterons|testosterona]], atvasinājumiem.  Tie šūnās pastiprina [[olbaltumvielu biosintēze|olbaltumvielu sintēzi]], kā rezultātā ir novērojams [[šūnaudi|šūnaudu]] pieaugums, īpaši [[muskuļi|muskuļos]], slāpekļa, fosfora un kalcija aizture organismā, kaulu lūzumu ātrāka saaugšana.

sentences:
[[Kategorija:Glikozīdi]]
[[Kategorija:Sēru saturoši savienojumi]]

sentences: '''Tinte''' ({{val-la|tincta [aqua]}} — ‘krāsains [ūdens]’) ir [[šķidrums]] vai [[pasta]], kas satur [[pigments|pigmentus]] un [[krāsvielas]] un tiek izmantota [[rakstīšana]]i un [[zīmēšana]]i. Tinte parasti tiek iepildīta [[pildspalva|pildspalvā]], ar kuru pēc tam var ērti rakstīt. Pildspalvas vietā var izmantot arī putnu [[spalva|spalvu]], kuru iemērcot [[tintnīca|tintnīcā]] var rakstīt. Tinti pastas veidā izmanto [[augstspiedums|augstspiedumu]] un [[litogrāfija]]s zīmējumos.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Calkinzīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Karbonātu minerāls]]
|ŠtruncaID=5/D.03-10
|ķīm_formula=(Ce,La)2[CO3]3·4H2O
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bāli dzeltena
|svītra=
|habituss=Plātņveida kristāli
|skaldnība=Ļoti laba pa vienu plakni, izteikta pa otru plakni
|lūzums=
|cietība=2,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.569 nβ = 1.657 nγ = 1.686
|pleohroisms=
|blīvums=3,28
}}
__NOTOC__

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada oktobris}}
'''Năstase''' var būt:
* [[Adrians Nestase]];
* [[Ilie Nestase]].

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
 apstarošanas procedūru]]
'''Radioterapija''' jeb '''staru terapija''' ir [[terapija|ārstēšanas]] metode, kurā izmanto [[jonizējošais starojums|jonizējošo starojumu]], lai iznīcinātu vai ierobežotu [[audzējs|audzēja]] augšanu. Šo metodi izmanto gan [[ļaundabīgs audzējs|ļaundabīgu audzēju]], gan [[labdabīgs audzējs|labdabīgu audzēju]] ārstēšanā. Ir dažādi veidi un tehnoloģijas, kā var veikt radioterapiju, kas galvenokārt ir atkarīgs no pacienta un konkrētās slimības īpatnībām. Radioterapija izmanto arī audzēju [[metastāze]]s kontrolēšanai un ierobežošanai, kā arī var būt efektīva [[sāpes|sāpju]] mazināšanā, kas rodas audzēju veidošanās procesā.

sentences:
s diktators [[Josifs Staļins]] pie galda]]
'''Diktatūra''' ({{val|la|dictatura}} — ‘teikšana’) ir autokrātiska [[valsts pārvaldes forma]], kurā vienam cilvēkam vai šauram cilvēku lokam pieder neierobežota [[vara]]. Politiskās norises [[valsts|valstī]] kontrolē [[diktators]] un to palīdz paveikt iekšējs un pietuvināts [[elite]]s loks, kas sastāv no padomdevējiem, ģenerāļiem un citām augsta ranga amatpersonām. Diktatora vara tiek nodrošināta, ietekmējot un nomierinot iekšējo loku, kā arī apspiežot jebkuru [[opozīcija|opozīciju]], piemēram sāncenšu [[politiskā partija|politiskās partijas]] un nelojālus sabiedrotos. To paveic ar [[militārisms|militāru]] un [[politika|politisku]] spēku. Diktatūras ir [[autoritārisms|autoritāras]] vai [[totalitārisms|totalitāras]]. Visbiežāk sastopamie diktatūru veidi ir [[militārā diktatūra]], [[vienpartijas sistēma]] un [[autokrātija]] vai [[personības kults]], kā arī [[absolūtā monarhija]].

sentences: '''Izaugsmes kapitāls''' ir [[Privātais kapitāls|privāta kapitāla]] ieguldījuma veids, kas nodrošina nobriedušus [[Uzņēmums|uzņēmumus]] ar papildus līdzekļiem [[Kapitālieguldījumi|investīciju]] veikšanai, lai paplašinātu vai pārstrukturētu darbību, lai veicinātu izaugsmi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.wallstreetmojo.com/growth-capital/|title=What is Growth Capital?|last=FRM|first=Dheeraj Vaidya, CFA|website=WallStreetMojo|access-date=2023-02-03|date=2017-06-14|language=en-US}}</ref>

sentences: '''23. aprīlis''' ir gada 113. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (114. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 252 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Austrālijas Aborigēnu valodu transkripcija'''

sentences: '''Eikozānkarbonskābe''' (С20Н41СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Normālos apstākļos eikozānkarbonskābe ir balta pulverveida viela.

sentences: Šajā sarakstā ir uzskaitīti dažādi '''augstmaņu tituli''' pēc [[pasaule]]s daļām.

sentences: '''Elektromagnētiskā mijiedarbība''' ir [[fundamentālā mijiedarbība|fundamentāla mijiedarbība]], kas realizējas ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētiskā lauka]] starpniecību. Mijiedarbojas daļiņas, kam ir elektriskais lādiņš vai magnētiskais moments. Elektromagnētiskajā mijiedarbībā pastāv vairāk nezūdamības likumi: [[enerģijas nezūdamības likums|enerģijas]], [[impulsa nezūdamības likums|impulsa]], [[impulsa momenta nezūdamības likums|impulsa momenta]], [[lādiņa nezūdamības likums|lādiņa]].<ref name="lpe">{{LPE|3|129}}</ref>

sentences: '''SQL''' ({{IPA2|ˈɛsˈkjuˈɛl}}; no {{val|en|Structured Query Language}} — 'strukturēto vaicājumu valoda') ir [[vaicājumu valoda]], kas paredzēta [[dati|datu]] manipulēšanai relāciju [[Datu bāzu pārvaldības sistēma|datubāžu pārvaldības sistēmās]]. Tas ir [[ANSI]]/[[ISO]] standarts.

sentences:
[[File:Middle finger BNC.jpg|thumb|Vidējais pirksts]]
'''Vidējais pirksts''' ir trešais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas starp [[rādītājpirksts|rādītājpirkstu]] un [[zeltnesis|zeltnesi]]. Rokā tas parasti ir garākais pirksts.

sentences: '''13. oktobris''' ir gada 286. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (287. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 79 dienas.

sentences:
[[File:Baby.jpg|thumb|[[Mazulis]] ]]
'''Attīstības psiholoģija''' interesējas par [[cilvēks|cilvēka]] [[psihe|psihisko]] attīstību no dzimšanas brīža līdz sirmam vecumam.
Tā sastāv no prenatālās un perinatālās psiholoģijas, [[bērnu psiholoģija]]s un [[gerontopsiholoģija]]s.

sentences: '''Alkohola reibums''' jeb [[sarunvaloda|sarunvalodā]] '''piedzeršanās''' ir psiholoģisks stāvoklis, kas var rasties no pārmērīgas [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] lietošanas. Reibums rodas, ja [[asinis|asinīs]] nokļūst vairāk [[etanols|etanola]], nekā [[aknas]] to spēj pārstrādāt. Pēc alkohola reibuma parasti seko [[paģiru sindroms]].

sentences:
'''HAT-P-7b''' ir [[citplanēta]], kura riņķo ap zvaigzni [[HAT-P-7]], kas atrodas 318 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbja zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir 0,0377 [[Astronomiskā vienība|AU]] un gads uz tās ilgst 2,20473 dienas. Tā kā planēta atrodas ļoti tuvu zvaigznei, uz planētas ir pārāk karsts, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi, kā uz Zemes. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo HAT-P-7b, tad uz tās būtu 2027 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli.
,
Planētas masa ir 1,802 reižu lielāka par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]], un tās rādiuss ir 1,421 reizes lielāks nekā Jupiteram. Masas un rādiusa raksturlielumu dēļ to pieskaita pie Jupitera tipa planētām.

sentences:
pie Omiķiem. (Mūru svītas stratotips)]]
'''Mūru svīta (D3mr)''' ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Famenas stāvs|famenas stāva]] mūru horizonta [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]]. Izplatīta Latvijas dienvidrietumos ([[Polijas-Lietuvas ieplaka|Polijas-Lietuvas ieplakā]]). Tālāk tā iestiepjas Lietuvas teritorijas ziemeļrietumu daļā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Dario Fo
|         vārds_orig = ''Dario Fo''
|             attēls = Dario Fo portrait.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1926
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = {{vieta|Itālija|Sandžāno}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2016
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 13
|            m_vieta = {{vieta|Itālija|Milāna}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = itālis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Franka Rami]] (1954—2013, mirusi)
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dramaturgs]]
| rakstīšanas valoda = [[Itāļu valoda|Itāļu]]
|            periods =
|              žanri = Drāma
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies = [[Bertolts Brehts]], [[Antonio Gramši]]
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1997)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Dario Fo''' ({{val|it|Dario Fo}}; dzimis {{dat|1926|3|24}}, miris {{dat|2016|10|13}}) bija [[itāļi|itāļu]] satīriķis, dramaturgs, teātra direktors, aktieris un komponists. 1997. gadā Fo saņēma [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmiju literatūrā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/literature/laureates/1997/index.html#|title=The Nobel Prize in Literature 1997|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2012|1|30||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mariona fon Klota
|     vārds_orig = ''Marion von Klot''
|         attēls = Mariona fon Klota.jpg
|     att_izmērs = 130px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Puikule]]s muiža, [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad [[Limbažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dziedātāja
|        dzimums = S
|         vecāki = tēvs - Reinholds fon Klots, māte - Edīte, dzimusi fon Volfa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Commons category|Sports in Laos|Sports Laosā}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Auss |
  Latin        = Auris |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Earcov.JPG |
  Caption      = Cilvēka auss <sub>(redzama auss gliemežnīca un ārējā auss atvere)</sub>|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|                 jūra = Austrumsibīrijas jūra
|               attēls =
|          vietaskarte = Arktika
| latd = 72 |latm =  |lats =  |latNS = N
| longd = 164 |longm =  |longs =  |longEW = E
| paraksta_izvietojums = bottom
|               relief = jā
|               okeāns = Ziemeļu Ledus okeāns
|              platība = 944 600
|               garums =
|              platums =
|          Max_dziļums = 358
|          Vid_dziļums = 66
|              tilpums = 60 700
|              valstis = [[Krievija]]
|             pilsētas = [[Peveka]]
}}
'''Austrumsibīrijas jūra''' ({{val|ru|Восто́чно-Сиби́рское мо́ре}}) ir [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīga [[malas jūra]].

sentences: Uzskatu par '''[[Sfēra|Sfērisku]] [[Zeme|Zemi]]''' pirmie pauda [[Senā Grieķija|sengrieķu]] filozofi aptuveni 6. gadsimtā p.m.ē.,<ref name="dicks">{{grāmatas atsauce  |last=Dicks |first=D.R. |title=Early Greek Astronomy to Aristotle |url=https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick |pages=[https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick/page/72 72]–198 |year=1970 |isbn=978-0-8014-0561-7 |publisher=Cornell University Press |location=Ithaca, N.Y.}}</ref> taču tas bija tikai filozofisks prātojums, līdz to pieņēma [[Hellēnisms|Hellēnisma]] [[astronomija]] 3. gadsimtā p.m.ē. Hellēnisma uzskatu vēlā antīkā laikmeta un viduslaiku laikā pakāpeniski pieņēma arī pārējā [[Vecā pasaule]].<ref name="Krüger: Roman and medieval continuation">Continuation into Roman and medieval thought: Reinhard Krüger: "[http://www.uni-stuttgart.de/lettres/krueger/forschungsvorhaben_erdkugeltheorie_biblio.html Materialien und Dokumente zur mittelalterlichen Erdkugeltheorie von der Spätantike bis zur Kolumbusfahrt (1492)]"</ref><ref name="Ragep: Islamic adoption">Direct adoption of the Greek concept by Islam: Ragep, F. Jamil: "Astronomy", in: Krämer, Gudrun (ed.) et al.: ''Encyclopaedia of Islam'', THREE, Brill 2010, without page numbers</ref><ref name="Pingree: Indian adoption">Direct adoption by India: [[David Pingree|D. Pingree]]: "History of Mathematical Astronomy in India", ''Dictionary of Scientific Biography'', Vol. 15 (1978), pp. 533−633 (554f.); Glick, Thomas F., Livesey, Steven John, Wallis, Faith (eds.): "Medieval Science, Technology, and Medicine: An Encyclopedia", Routledge, New York 2005, {{ISBN|0-415-96930-1}}, p. 463</ref><ref name="Martzloff, Cullen: Chinese adoption">Adoption by China via European science: Jean-Claude Martzloff, “Space and Time in Chinese Texts of Astronomy and of Mathematical Astronomy in the Seventeenth and Eighteenth Centuries”, ''Chinese Science'' 11 (1993-94): 66–92 (69) and Christopher Cullen, "A Chinese Eratosthenes of the Flat Earth: A Study of a Fragment of Cosmology in Huai Nan tzu 淮 南 子", ''Bulletin of the School of Oriental and African Studies'', Vol. 39, No. 1 (1976), pp. 106–127 (107)</ref> Praksē zemes apaļumu pierādīja [[Fernāns Magelāns|Fernāna Magelāna]] un [[Huans Sevastjans Elkano|Huana Sevastjana Elkano]] ceļojums apkārt zemeslodei (1519-1522).<ref>Ilustrētā pasaules vēsture, novembris 2011. Magelāns palika pusceļā.</ref><ref>Pigafetta, Antonio (1906). Magellan's Voyage around the World. Arthur A. Clark. [http://www.archive.org/details/primerviajeentor00piga]</ref>

sentences:
{| class="infobox" style="font-size: 88%; width: 25em;"
|+ style="font-size: larger;" | '''{{{nosaukums}}}'''
{{#if:{{{oriģ. nosaukums|}}} |
 {{{oriģ. nosaukums|}}} }}
|-
| colspan="2" |
{{#if:{{{attēls|}}}|

 {{{attēla paraksts|}}}
}}
|-
|{{#if:{{{izgat. nosaukums|}}}|'''Izgatavotāja nosaukums'''  {{{izgat. nosaukums|}}} }}
|-
|{{#if:{{{GRAU indekss|}}}|'''[[GRAU indeksi|GRAU indekss]]'''  {{{GRAU indekss|}}} }}
|-
|'''Pielietojums'''|| {{{pielietojums}}}
|-
|'''Raķešu saime'''|| {{{raķešu saime}}}
|-
|'''Raķešu grupa'''|| {{{raķešu grupa}}}
|-
|'''Valsts'''|| {{{valsts}}}
|-
|'''Izgatavotājs'''|| {{{izgatavotājs}}}
|-
! colspan="2" bgcolor="#FFDEAD" | '''Izmēri'''
|-
|'''Augstums'''||{{{augstums}}} {{#if:{{{alt-height|}}}|({{{alt-height|}}}) }}
|-
|'''Diametrs '''||{{{diametrs }}} {{#if:{{{alt-diameter|}}}|({{{alt-diameter|}}}) }}
|-
|'''Masa'''||{{{masa}}} {{#if:{{{alt-mass|}}}|({{{alt-mass|}}}) }}
|-
|'''Pakāpju skaits'''||{{{pakāpes }}}
|-
! colspan="2" bgcolor="#FFDEAD" | '''Celtspēja'''
|-
|{{#if:{{{derīgā krava|}}}|'''[[Derīgā krava]] {{{derīgā krava|}}} }}
|-
|{{#if:{{{LEO masa|}}}|'''[[Derīgā krava]] uz [[Zemā Zemes orbīta|LEO]]'''{{{LEO masa|}}}{{#if:{{{alt-LEO|}}}|({{{alt-LEO|}}}) }}

{{#if:{{{payload-location|}}}|'''Payload to
{{{payload-location}}}'''{{{payload|}}} {{#if:{{{alt-payload|}}}|({{{alt-payload|}}}) }}
}}
}}
|-
|{{#if:{{{GTO masa|}}}|'''[[Derīgā krava]] uz [[Ģeostacionārā pārejas orbīta|GTO]]'''{{{GTO masa|}}} }}

sentences: '''Cefeja Gamma Ab''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 14,1 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Cefejs (zvaigznājs)|Cefeja zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Cefeja Gamma A]] vidēji 2,039 AU attālumā. Planētas [[orbitālā ekscentricitāte|orbītas ekscentricitāte]] ir 0,1146. 1 Gads uz planētas ilgst 902,876 [[Zeme]]s dienas ilgi un tā sver 1,603 reizes vairāk par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zāle
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Saale
| attēls            = ICE bei Saaleck.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ātrgaitas dzelzceļa tilti pār Zāli
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Fihtela kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{DEU}}
| garums            = 413
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 3
| baseins           = 23 700
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=7 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=50 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=17 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=11 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
}}
'''Zāle''' ({{val-de|Saale}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]]. [[Elba]]s kreisā krasta pieteka. Sākas [[Fihtela kalni|Fihtela kalnos]]. No [[Halle]]s kanalizēta (vairākas [[slūžas]]).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
| nosaukums            = ''AH-64 Apache''
| logo                 =
| logo_izm             =
| logo_paraksts        =
| attēls               = AH-64D Apache Longbow.jpg
| att_izm              = 275px
| paraksts             =
| apakšveidne          =
| tips                 = [[helikopters]]
| valsts               = {{vieta|ASV}}
| ražotājs             =
* ''[[Hughes Helicopters]]'' (1975–1984)
* ''[[McDonnell Douglas]]'' (1984–1997)
* ''[[Boeing Defense, Space & Security]]'' (1997–pašlaik)
| dizaineris           =
| pirmais lidojums     = 1975. gada 30. septembris<ref>https://boeing.mediaroom.com/2000-10-02-Boeing-Marks-25th-Anniversary-of-Apache-First-Flight-Sept.-30</ref>
| komerc_lid           =
| noņemts              =
| status               = tiek ražots
| primārais            = [[ASV Gaisa spēki]]
| ražošanā             = 1975—''pašlaik''
| skaits               = 2400 (līdz 2020. gada aprīlim)<ref>https://web.archive.org/web/20200418123320/https://www.airforce-technology.com/news/us-army-takes-delivery-of-500th-boeing-ah-64e-apache-helicopter/</ref>
| izmaksas             =
| attīstīts no         =
| modifikācijas        = ''[[AgustaWestland Apache]]''
}}
'''''Boeing AH-64 Apache''''' (/əˈpætʃi/) ir [[ASV]] divu turbovārpstu uzbrukuma [[helikopters]] ar astes riteņa tipa šasiju un tandēma kabīni divu cilvēku apkalpei. Tam ir priekšgalā piestiprināts sensoru komplekts mērķa iegūšanai un nakts redzamības sistēmām. <!-- Tas ir bruņots ar 30 mm (1,18 collas) ķēdes pistoli M230, kas atrodas starp galveno šasiju, zem lidmašīnas priekšējās fizelāžas, un četriem cietajiem galiem, kas uzstādīti uz spārnu balstiem bruņojuma un krājumu pārvadāšanai, parasti AGM-114 Hellfire maisījums. raķetes un Hydra 70 raķešu podi. AH-64 ir ievērojama sistēmu dublēšana, lai uzlabotu kaujas izturību. -->

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Aspo Oyj''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''[[Nokia]]''
| successor        =
| foundation       = 1929. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = daudznozaru uzņēmums
| products         = jūras transporta pakalpojumi, pārtikas vielas, ķimikālijas, iekārtas, rūpnieciskās tehnoloģijas u.c.
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.aspo.com aspo.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akonītskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H6O6
|molmasa=174,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=191—195 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Akonītskābe''' (''cis''-1,2,3-propēntrikarbonskābe, HOOC−CH=C(COOH)−CH2−СООН) ir vienkāršākā nepiesātinātā trīsvērtīgā [[karbonskābe]]. Akonītskābe kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini adatveida vai plāksnīšveida kristāli. Akonītskābes sāļus un esterus sauc par '''akonitātiem'''.

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Kapitāls. Politiskās ekonomijas kritika
''Das Kapital, Kritik der politischen Ökonomie''
|          attels =
| attela apraksts = Pirmās daļas 1967. gada izdevuma titullapa
|          autors = [[Kārlis Markss]]
|  orig nosaukums = Das Kapital, Kritik der politischen Ökonomie
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda = [[vācu valoda|vācu]] (oriģināls)
|          serija =
|          temats = [[tautsaimniecība]], [[kapitālisms]]
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = 1867.—1883.
| izdota latviski =
|       tulkotajs =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|           isbn2 =
|           isbn3 =

|        izdevums =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''Kapitāls. Politiskās ekonomijas kritika''' ({{val|de|Das Kapital, Kritik der politischen Ökonomie}}, {{izrunā|das kapiˈtaːl}}) ir [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] sarakstīta [[kapitālisms|kapitālistiskās]] sistēmas analīze un kritika. Grāmatas trīs daļas izdotas no 1867. līdz 1883. gadam. Tas bija viens no pirmajiem ievērojamajiem darbiem, kas kritizēja [[Ādams Smits|Ādama Smita]] un citu tā laika ekonomistu atbalstīto [[brīvā tirgus ekonomika|brīvā tirgus ekonomiku]].

sentences: '''Sāļūdens''' jeb '''sālsūdeņi''' ir dabīgs [[ūdens]], kas satur lielāku [[Sāļi|sāļu]] koncentrāciju nekā [[sājūdens]], bet mazāku nekā [[piesātināts sāļūdens]] vai rapa. Ūdenī izšķīdušo sāļu lielāko daļu veido [[nātrija hlorīds]], kā arī citi [[Nātrijs|nātrija]], [[Kalcijs|kalcija]] un [[Magnijs|magnija]] sāļi. Tehniski sāļūdens satur no 30 līdz 50 [[Grams|gramu]] sāls uz 1 [[Litrs|litru]] ūdens. Sāļūdens ir visizplatītākais ūdens veids uz Zemes, jo to satur visi okeāni un lielākā daļa jūru. [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] sāļums variē 34-36 promiļu robežās (vidēji 35 ‰), bet, piemēram, [[Sarkanā jūra|Sarkanajā jūrā]] sasniedz 41 promili. Sakarā ar augsto sāļu saturu sāļūdeņiem ir lielāks blīvums un viskozitāte, nekā [[Saldūdens|saldūdenim]], un tas sasalst pie zemākas temperatūras. Latvijā sāļūdens ir sastopams urbumos, [[Kembrijs|kembrija]] [[Smilšakmeņi|smilšakmeņos]] 500 m līdz 1800 m dziļumā<ref name="ld">{{Latvijas daba|5|42}}</ref> un var tikt izmantots minerālūdens ražošanā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Ernest Walton''
| attēls =Ernest Walton.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1903
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =6
| dz_vieta =[[Dungarvana]] (''Dungarvan''), [[Manstera]], {{GBR}}, tagad {{IRL}}
| m_gads =1995
| m_mēnesis=6
| m_diena=25
| m_vieta =[[Belfāsta]], [[Ziemeļīrija]], {{GBR}}
| pilsonība ={{IRL}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Trinitijas koledža (Dublina)|Trinitijas koledža]],<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[atoma kodols|atoma kodola]] sašķelšana
| apbalvojumi =1951. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: {{Commons category|Buildings in Portugal|Celtnes un būves Portugālē}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Quercus|ģints_lv=Ozoli|suga=Quercus ilicifolia|suga_lv=Pundurozols|binomial=Quercus ilicifolia|attēls=Quercus ilicifolia (24109573126).jpg|attēls2=Quercus ilicifolia (24205318825).jpg}}
'''Pundurozols''' ({{val-la|Quercus ilicifolia}}) ir daudzgadīga [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga.

sentences:
batiālajā zonā]]
'''Batiāle''' (no {{val|el|βαϑύς}} (''bathýs'') — 'dziļš') jeb '''batiālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] zona, kas atrodas dziļumā no 200—500 līdz 2000 metriem<ref>{{LPE|1}}</ref>, aizņemot platību starp [[Šelfs|šelfa]] [[Sublitorāle|sublitorāli]] un dziļūdens [[abisālā zona|abisālo zonu]]. Citos avotos batiāles apakšējā robeža ir minēta 2500<ref>[https://slovar.cc/enc/bse/1976577.html Значение слова БАТИАЛЬ в Большой советской энциклопедии, БСЭ]</ref> vai 3000<ref>{{cite web|url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/7655358.stm|first= Rebecca|last= Morelle |title= Deepest ever' living fish filmed |work=BBC News|date=7 October 2008|access-date=5 June 2017}}</ref> metru dziļumā. Kopsummā tā aizņem 20% no kopējās Pasaules okeāna platības. [[Ģeomorfoloģija|Ģeomorfoloģiski]] batiāle aptuveni atbilst [[Kontinentālā nogāze|kontinentālajai nogāzei]]. Augšējā robeža ir atkarīga no dziļuma, kurā lēzenais kontinentālais šelfs pāriet samērā stāvā nogāzē. Batiāli raksturo šādi parametri: ūdens [[spiediens]] līdz 25 MPa (t.i. līdz 250 atm.), strauja dziļuma un spiediena palielināšanās, gandrīz pilnīga tumsa, nenozīmīgas sezonālās [[temperatūra]]s un ūdens [[Blīvums|blīvuma]] svārstības, salīdzinoši neliela (tomēr lielāka nekā [[abisāle|abisālē]]) ūdens kustība, bieži vien posmots dibena [[reljefs]], nogulumu ([[batiālie nogulumi]]) nevienmērīgs biezums un bieži [[pamatieži|pamatiežu]] atsegumi.

sentences: '''Fon Ašebergi''' ({{val|de|von Ascheberg}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas bija ieceļojusi Latvijā [[Livonijas krusta kari|krusta karu]] laikā 15. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Zviedrija|Zviedrijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada maijs}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Musa Mamuts
 |    vārds_orig = ''Муса Мамут''
 |        attēls = Musa Mamut.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1931
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 20
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS}}, Uzundža
 |        m_gads = 1978
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 28
 |       m_vieta = {{vieta|PSRS}}, Beš-Tereka
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība = [[Krimas tatāri|Krimas tatārs]]
 |  nodarbošanās = mašīnists un traktorists
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Zekije Abdulla
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Musa Mamuts''' ({{val|crh|Муса Мамут}}; 1931. gada 20. februāris — 1978. gada 23. jūnijs) bija politiskais aktīvists, kurš pašsadedzinājās [[Krima|Krimā]], protestējot pret [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] apspiešanu. Viņš kļuva par Krimas tatāru pašnoteikšanās simbolu.{{sfn|Allworth|1998|pp.167-169}}{{sfn|RFE/RL|2008}}{{sfn|janpalach.cz}}<ref>{{tīmekļa atsauce|title=25 ЛЕТ СО ДНЯ САМОСОЖЖЕНИЯ МУСЫ МАМУТА|url=http://www.kirimtatar.com/Archive/mamut.html|access-date={{dat|2014|11|24||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130821064455/http://kirimtatar.com/Archive/mamut.html|archivedate={{dat|2013|08|21||bez}}}}</ref>

sentences: '''Antroponīmija''' vai '''antroponomastika''' (no {{val|el|anthropos}} — 'cilvēks' + ''onuma'' — 'vārds') ir [[onomastika]]s nozare, kas pēta cilvēku vārdus (antroponīmus).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans fon der Borhs
|     vārds_orig = ''Johann von der Borch<br />Jan Andrzej Borch''|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|         attēls = Jan Andrzej Borch.PNG

sentences: '''Emisārs''' (no {{val|la|emissarius}} — 'sūtītais') ir [[valsts]] vai politiskas organizācijas pārstāvis, kas nosūtīts uz citu valsti dažādu uzdevumu (tai skaitā slepenu) izpildei. Lielākoties emisāra misijai nav oficiāls raksturs. Parasti emisārs pārbauda dažādu personu nostāju, sagatavo pamatu turpmākajai darbībai.

sentences:
[[Kategorija:Programmatūra]]
[[Kategorija:Mobilie telefoni|Programmatūra]]
[[Kategorija:Mobilie datori|Programmatūra]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Matrikss
| attēls = The Matrix Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts = Filmas "Matrikss" plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Matrix''
| žanrs = zinātniskā fantastika
| režisors = * [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| producents = Džoels Silvers
| scenārija autors = * Endijs Vačovsks
* Lerijs Vačovsks
| galvenajās lomās = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Džo Pantoliano]]
* [[Hugo Vīvings]]
| mūzika = Dons Deiviss
| operators = Bils Poups
| montāža = Zahs Stenbergs
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1999|3|31|N|bez}}
| ilgums = 136 [[minūte]]s
| valsts = * {{USA}}
* {{AUS}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|63 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|463,5 miljoni}}<ref name="boxoffice" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Matrikss atjaunots]]"
| imdb = 0133093
}}
'''"Matrikss"''' ({{val|en|The Matrix}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]], viņi ir arī filmas scenārija autori un vieni no producentiem. Galvenās lomas filmā atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Džo Pantoliano]] un [[Hugo Vīvings]]. Šis ir pirmais darbs par Matriksu veidotajā filmu, komiksu, datorspēļu un animāciju sērijā. Triloģijas otrā daļa "[[Matrikss atjaunots]]" (''The Matrix Reloaded'') iznāca 2003. gadā.

sentences:
.]]
.]]
).]]
'''Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca''' ({{val|ru|Русская Православная Старообрядческая Церковь}}) ir lielākā vecticībnieku-popiešu ([[vecticībnieki]], kas atzīst priesterus) [[Krievija|Krievijā]] un pasaulē. Uzskata sevi par senās Krievu Baznīcas turpinājumu. Viena no divām baznīcām, kas atzīst Belajakriņicas hierarhiju. Literatūrā šī baznīca bieži tiek saukta par '''Belajakriņicas hierarhiju''' ([[Krievu valoda|krievu:]] ''Белокриницкая иерархия'').

sentences: '''Sieks'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://vesture.eu/Sieks|title=Sieks - Vēsture|website=vesture.eu|access-date=2020-10-31}}</ref> ir [[Latvija|Latvijā]] lietota [[tilpums|tilpuma]] vai [[svars|svara]] [[mērvienība]] beramam produktam (piemēram, [[labība]]i) 15. un 16. gadsimtā.

sentences: '''Strauts''' ir neliela [[ūdenstece]] [[Zeme]]s virspusē, kuras platums nepārsniedz dažus desmitus centimetru vai dažus metrus. Parasti strauti rodas no [[avots|avota]] — [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņu]] — izplūšanas vietas virszemē vai [[nokrišņi]]em. Nav stingri noteikta robeža starp strautu un lielāku ūdensteci — [[upe|upi]]. Strauti parasti ir seklāki, tiem ir iespējams viegli pārbrist pāri vai pat pārlēkt, arī to garums parasti ir mazāks. Savukārt ūdens plūšanas ātrums strautos bieži ir salīdzinoši lielāks nekā upēs, pat vairāki metri sekundē. Strauti ir svarīga daļa no [[ūdens cikls|ūdens aprites dabā]]. Strautus iedala pastāvīgajos un sezonālajos strautos, kā arī līdzenuma un kalnu strautos.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis fon Meks
|     vārds_orig = ''Karl von Meck''
''Карл Фёдорович Фон Мекк''
|         attēls = Karl von Meck.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Slampe]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Tukuma novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1876
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = uzņēmējs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Nadežda fon Meka]], dzimusi Frolovska
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#A2AAAD|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=1 (2017)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=5|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Niks Siriani|bg_color=#004851|divīzija=Austrumu divīzija|klubs=Philadelphia Eagles|logo=Philadelphia Eagles logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Filadelfijas "''Eagles''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1933|menedžeris=Houijs Rousmans|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''[[Lincoln Financial Field]]''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=69 796|krāsas=Zaļa, sudraba, melna, balta<br />{{color box|#004851}} {{color box|#A2AAAD}} {{color box|#000000}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Džefrijs Līrijs|prezidents=Dons Smolenskis|divīzijas tituli=16}}'''Filadelfijas "Eagles"''' ({{Val|en|Philadelphia Eagles}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1933. gadā. "Eagles" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Austrumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''[[Lincoln Financial Field]]'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis vienā [[Superkauss|Superkausa]] izcīņā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernsts Reinholds fon Mengdens
|     vārds_orig = ''Ernst Reinhold von Mengden''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Carnikava]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 22
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = [[Krievijas Impērija]]s virskambarkungs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = Tēvs [[Magnuss Gustavs brīvkungs fon Mengdens]], [[Zviedru Vidzeme]]s [[Vidzemes landmaršali|landmaršals]]  (1663-1726), māte [[Doroteja Sofija fon Rozena]] (1690-1773)
|          brāļi = [[Gustavs Johans fon Mengdens]] (1708-1773), [[Frīdrihs fon Mengdens]] (1724-1787), [[Oto fon Mengdens]] (1724).
|          māsas = [[Anna Barbara fon Mengdena]] (1707),[[Sofija Elizabete fon Mengdena]] (1711-1791), [[Regīna Šarlote fon Mengdena]] (1714-1752), [[Anna Doroteja fon Minniha|Anna Doroteja fon Mengdena (fon Minniha)]] (1716-1760), [[Auguste Juliāna fon Mendgena]] (1719-1787), [[Sabīna fon Mengdena]](1720<ref name="adelsvapen.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Mengden_nr_198|title=Von Mengden nr 198 - Adelsvapen-Wiki|website=www.adelsvapen.com}}</ref>-), [[Marija Aurora fon Mengdena]] (1722-), [[Jakobīna fon Mengdena]] (1721-1772),
|   dzīvesbiedrs = 1.[[Auguste Juliāna grāfiene fon Mengdena (Cēge fon Manteifele)]], 2. [[Helēna Ģertrūde Elizabete fon Mengdena]], 3.[[Johanna Helēna fon Krīdenere]].
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Grāfs Ernsts Reinholds fon Mengdens''' (dzimis 1726. gada 20. septembrī, miris 1798. gada 22. jūnijā) bija vācbaltu aristokrāts, [[Krievijas Impērija]]s virskambarkungs, landrāts (1779), [[Valsts padomnieks (Krievijas Impērija)|valsts padomnieks]] (1786), [[Carnikava]]s, [[Suntaži|Suntažu]] (''Sunzel''), [[Odziena]]s (''Odsen'') dzimtskungs.

sentences:
]]
'''Vecvecāki''' ir otrās pakāpes [[radniecība|radinieki]]. Tie ir [[tēvs|tēva]] vai [[māte]]s [[vecāki]]. Vecvecāki pēc dzimuma tiek dalīti vectēvos (vectētiņos, opīšos) un vecāsmātēs (vecmammās, vecmāmiņās, omītēs). [[Persona]], attiecībā pret saviem vecvecākiem, ir mazbērns (mazdēls vai mazmeita). Dažādās kultūrās un sabiedrībās vecvecākiem var būt atšķirīgas lomas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Māra Cielēna
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1954
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 29
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Rakstniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Māra Cielēna''' (dzimusi {{dat|1954|5|29}} [[Rīga|Rīgā]])<ref name="LAT">{{LAT e|2|22}}</ref> ir [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]].

sentences: '''3D projekcija''' ir metodes veids ar kādu trīs dimensionālie punkti tiek pārnesti uz divu dimensiju plakni. Tā kā lielākā daļa metožu ir balstīta uz pikseļu informāciju, kas tiek atainota bitu plaknēs, tā iegūstot divdimensionālu attēlu, tad šo projekcijas veidu plaši izmanto datorgrafikā, inženierijā un rasēšanā.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 31
|             7. čaula =
|             6. čaula =
|             5. čaula =
|             4. čaula = 3
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ga
|             atommasa = 69,723
|   valences elektroni = [Ar]3d104s24p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Gallija kristāls ar tīrību 99,999% un gallija pāreja no šķidruma cietā fāzē
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2, +1
|  elektronegativitāte = 1,81
|              blīvums = 5910
|  kušanas temperatūra = 302,9146 K (29,7646 °C)
| viršanas temperatūra = 2477 K (2204 °C)
}}

sentences: '''Zemais purvs''' jeb '''zāļu purvs''' ir viens no [[purvs|purvu]] veidiem. Zemie purvi veidojas ieplakās un to galvenais ūdensguves avots ir pazemes ūdeņi vai minerālvielām bagāti upju ūdeņi. Zemo purvu kūdru izmanto lauku mēslošanai. [[Latvija|Latvijā]] zemie purvi aizņem apmēram 49% no purvu kopplatības.{{nepieciešama atsauce}} Visvairāk tie sastopami [[Piejūras zemiene]]s ieplakās, [[Austrumlatvijas zemiene|Austrumlatvijas zemienē]], Sedas līdzenumā un [[Gauja]]s senlejā.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''"Ideoloģija un utopija"''' (1929) ir vācu [[Socioloģija|sociologa]] [[Karls Manheims|Karla Manheima]] darbs.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi Eiropā|Reina (nozīmju atdalīšana)|Reina}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Reina
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Rhein
| citvaloda2      = fr
| oriģinālnosaukums2 = le Rhin
| citvaloda3      = nl
| oriģinālnosaukums3 = Rijn
| attēls            = Aussicht_vom_Loreleyblick_Maria_Ruh_auf_das_Rheintal_mit_der_Loreley_-_panoramio.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Reina pie Lorelejas klints
| vietaskarte       = Eiropa
| reljefs           = jā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=37 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=8 | sāk_gar_m=40 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=47 | iet_plat_s=47 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=3 | iet_gar_m=50 | iet_gar_s=55 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CHE}}, {{LIE}}, {{AUT}}, {{GER}}, {{FRA}}, {{NED}}
| garums            = 1233
| iztekas_augstums  = 2412
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 2 200
| gada_notece       =
| baseins           = 185 000
| pietekas          =

sentences: s karte 13. gadsimta vidū. Krievu karagājiens notika uz Imeru (pie Valmieras, kartē - ''Wolmar'') un Idumeju.]]

sentences: '''Stoksa likums''' ir [[mehānika]]s likums, tas nosaka frontālās [[Mehāniskā pretestība|pretestības]] [[Spēks|spēku]], kāds darbojas uz [[Lode|lodi]], kura kustas viskozā vidē ([[Šķidrums|šķidrumā]] vai [[Gāze|gāzē]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://termini.gov.lv/kolekcijas/89/skirklis/406929|title=Stoksa likums|website=termini.gov.lv|access-date=24.05.2021}}</ref>. Svarīgi atšķirt '''Stoksa likumu''' no [[Stoksa teorēma]]s un [[Stoksa nobīde]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.wikipedia.org/wiki/Stokes_shift|title=Stokes' law|website=en.wikipedia|access-date=24.05.2021}}</ref>.

sentences:
{{citas nozīmes|revolucionāru|Jānis Jansons|Jānis Jansons}}
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Jansons
| vārds_orig =
| attēls = Jānis Jansons (Brauns).jpg
| att_izmērs = 175px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1872
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Rāvas pagasts|Rāvas pagasta]] „Kaugari”, [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1917
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 13
| m_vieta = [[Ziemeļjūra]]
| dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Maskava]], [[Londona]]
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Ernests
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms = Brauns
| nodarbošanās = revolucionārs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods =
| žanri = [[publicistika]]
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi = „Domas par jaunlaiku literatūru” (1892—1893), „Baltijas revolūcija” (1912)
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Dubļi''' ir [[ūdens]] un [[augsne]]s vai [[māls|māla]] maisījums. Tie parasti veidojas pēc [[nokrišņi]]em vai [[ūdenstilpe|ūdenstilpju]] tuvumā. Dubļi parasti tiek saistīti ar netīrumiem. Pēc spēcīgām [[lietusgāze|lietusgāzēm]] stāvās kraujās var izveidoties [[dubļu lavīna]]s. Tos izmanto arī izklaidē, piemēram, rīkojot [[dubļu cīņa]]s, vai procedūrās, veidojot [[dubļu vanna]]s.

sentences: '''Lēnais valsis''' ir [[Valsis|valsis]], kas dejojams pie tempa 28—32 taktis minūtē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dejuklubsreveranss.lv/home/muzikas-piemerotiba-sabiedriskajam-dejam |title=Mūzikas piemērotība sabiedriskajām dejām |access-date={{dat|2015|09|06||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305070931/http://www.dejuklubsreveranss.lv/home/muzikas-piemerotiba-sabiedriskajam-dejam }}</ref> Tas tiek izdalīts kā atsevišķa deja ar specifiskām figūrām un tehniku, atšķirībā no [[Vīnes valsis|Vīnes valša]]. Lēnā valša taktsmērs ir 3/4.

sentences: '''27. oktobris''' ir gada 300. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (301. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 65 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Agaricus_langei_(F.H._Møller)_F.H._Møller_(231468).jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. langei
| suga_lv =Sarkstošā atmatene
| binomial = Agaricus langei
| kategorijas =nē
}}

sentences:
[[File:Zangezi.jpg|thumb|[[Veļimirs Hļebņikovs|Veļimira Hļebņikova]] grāmta ''Zangezi'' (1922).]]
'''Zaums''' ({{val|ru|за́умь}}, arī {{val|ru|зау́мный язык}}) ir literārs paņēmiens, kad notiek atteikšanās no dažiem vai visiem dabiskas [[Valoda|valodas]] elementiem, tos aizstājot ar citiem elementiem vai konstrukcijām, kas konceptualizējami kā analoģiski valodas elementi.<ref>Литературная энциклопедия 1929—1939. — М.: 1987</ref> Zauma elementus izmantoja tādi krievu [[Dzejnieks|dzejnieki]] [[Futūrisms|futūristi]] kā [[Veļimirs Hļebņikovs]] un [[Aleksejs Kručonihs]]. Zaums nav jāsaprot kā atteikšanās no jēgas vispār (vai kā dažu [[Runas traucējumi|runas traucējumu]], piemēram, [[šizofāzija]]s, imitēšana): valodas elementu aizstāšana ļauj [[Autors|autoram]] piešķirt kādu nozīmi valodā trūkstošām skaņas sistēmām un [[Vārds|vārdu]] savienojumiem, bet lasītājam — šo (vai kādu citu) nozīmi uztvert. Taču precīzi formulēt zauma valodas konstrukcijās ietverto saturu ir grūti, bieži tas pat vispār nav iespējams, un tādēļ, kā uzskata šo paņēmienu izmantojošie autori, lasītāja saskarsmē ar zauma tekstu [[Emocijas|emocionāli]] [[Intuīcija|intuitīvā]] [[uztvere]] ņem virsroku pār [[Racionalitāte|racionālo]]. Tādēļ [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[Filoloģija|filologs]] [[Džeralds Janečeks]] ({{val|en|Gerald Janeceek}}) zauma valodu uzskata par valodu ar nenoteiktām nozīmēm.

sentences:
{{Bibliotēkas infokaste
| nosaukums        = Vācijas Nacionālā bibliotēka
| logo             = DNB.svg
| logo_izm         =
| logo_par         =
| attēls           =
| attēls_izm       =
| virsraksts       =
| vieta            = [[Leipciga]] un [[Frankfurte pie Mainas]]
| koordinātas      =
| dibināta         = 1912
| filiāles         =
| kolekcija        = 26 908 904 vienības
| gada_aprite      =
| lasītāji         = <!--Iedzīvotāju skaits, kam pieejam bibliotēka.-->
| lietotāji        = <!--Lasītāja kartes-->
| budžets          =
| direktors        =
| darbinieki       =
| website          =
}}
'''Vācijas Nacionālā bibliotēka''' ({{val|de|Deutsche Nationalbibliothek}}, '''DNB''') ir [[Vācija]]s centrālā arhīva [[bibliotēka]] un nacionālais bibliogrāfiskais centrs. Bibliotēkas uzdevums ir vākt, arhivēt, visaptveroši dokumentēt un reģistrēt visas Vācijas un vācu valodas publikācijas kopš 1913. gada, ārzemju publikācijas par Vāciju, darbu tulkojumus vācu valodā un vācvalodīgo emigrantu darbus, kas publicēti ārzemēs no 1933. līdz 1945. gadam, un padarīt tos pieejamus sabiedrībai.

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Informācija|Teoretikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi]]
[[Kategorija:Datorzinātnieki]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Arveds fon Hāns''' (''Arved Baron von Hahn'', 1872-1948) bija vācbaltiešu muižnieks, [[Baltijas hercogiste]]s Reģentu padomes loceklis

sentences: '''Operētājsistēmas''' var klasificēt pēc to bāzes tehnoloģijas (Unix-veidīgās OS un [[Unix]] pēcteči), licences tipa, pēc tā vai OS attīstās arī mūsdienās (novecojušas vai mūsdienu OS), pēc pielietojuma un pēc daudziem citiem faktoriem.

sentences: '''23. augusts''' ir gada 235. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (236. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 130 dienas.

sentences:
{{citas nozīmes|ķīmisko elementu|Titāns (nozīmju atdalīšana)|titāns}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 22
 |              4. čaula = 2
 |              3. čaula = 10
 |              2. čaula = 8
 |              1. čaula = 2
 |               simbols = Ti
 |              atommasa = 47,867
 |    valences elektroni = [Ar]3d24s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Titāna gabaliņš un ar titānu pārklāts rokaspulksteņa korpuss
 |   oksidēšanas pakāpes = +1, +2, +3, '''+4'''
 |   elektronegativitāte = 1,54
 |               blīvums = 4506
 |   kušanas temperatūra = 1941 K (1668 °C)
 |  viršanas temperatūra = 3560 K (3287 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 4,2{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums = 5090
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,147
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ludvigs Štīda
|          vārds_orig = ''Ludwig Stieda''
|              attēls = Ludwig Stieda.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1837
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1918
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Gīsene]], [[Vācijas Impērija]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Tērbatas Universitāte]], [[Kēnigsbergas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[anatomija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kristians Hermanis Ludvigs Štīda''' ({{val|de|Christian Hermann Ludwig Stieda}}; 1837-1918) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] anatoms. [[Tērbatas Universitāte]]s profesors (1875), dekāns (1875—1885). Veica pētījumus nervu sistēmas salīdzinošajā anatomijā, antropoloģijā, arheoloģijā un medicīnas vēsturē.<ref>[[Jānis Stradiņš]]. Zinātnes un augstskolu sākotne Latvijā. Rīga: Latvijas vēstures institūta apgāds, 2012. — 455 lpp.</ref>

sentences: '''Siltumkustība''' ir vielas [[atoms|atomu]] un [[molekula|molekulu]] patstāvīga haotiska [[kustība]]. Nekad nevar paredzēt, kur un ar kādu [[ātrums|ātrumu]] pēc mirkļa pārvietosies kāda molekula. Atomi un molekulas vielā nav nekustīgi, tie vienmēr kustas. Tie pārvietojas no vienas vietas uz citu, no vienas savstarpējas [[sadursme]]s līdz nākamajai sadursmei, gan arī svārstas šurpu turpu ap savām [[līdzsvars|līdzsvara]] vietām.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name       = Jordānijas
| Image      = Flag of Jordan.svg
| Use        = 110110
| Proportion = 1:2
| Adoption   = 1928. gada 18. aprīlī
| Design     = Horizontāls [[trikolors]] ar melnu, baltu un zaļu joslu, karogkāta pusē sarkans trijstūris ar baltas krāsas septiņstaru zvaigzni
}}
'''[[Jordānija]]s karogs''', oficiāli apstiprināts 1928. gada 18. aprīlī, ir balstīts uz 1917. gada [[Arābu sacelšanās]] karogu pret [[Osmaņu impērija|Osmaņu impēriju]] [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] laikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/flag-of-Jordan|title=Flag of Jordan|website=Encyclopedia Britannica|access-date=2019-04-21|language=en}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Viktorija
 | official_name            = ''Victoria''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Victoria (Seychelles).jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Seychelles
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              = Viktorijas atrašanās vieta Seišelās
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Sala
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Seišelas}} [[Seišelas]]
 | subdivision_name1        = [[Mae]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2010
 | population_footnotes     =
 | population_total         = ~84 000
 | population_urban         = ~26 450
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 4 | latm = 37 | lats = 00 | latNS = S
 | longd = 55 | longm = 27 | longs = 00 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Minto rifs
|attēls              = Minto.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Minto Reef''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 8 |latm= 10 |lats=  |latNS= N
|longd=154 |longm= 20 |longs=  |longEW=E
|platība             = 0
|garums              = 8
|platums             = 6
|lagūna              = 32,2
|atols               = 44,5
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 0
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpeja]]
|iedzīvotāji         = 0 <small>(2010)</small>
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Minto rifs''' ({{val|en|Minto Reef}}) ir neapdzīvots koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga austrumu daļā. Pieder [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpejas]] pavalstij, administratīvi pakļauts Sokēsas municipalitātei [[Ponpeja]]s salas ziemeļrietumos.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Troizēna
| native_name    = {{gree|Τροιζήν}}
| image          = The ruins of the 4th century BC Temple of Hippolytus (son of Theseus) at Troezen, Argolid, Greece (14005631442).jpg
| image_size     =
| caption        = Ipolita tempļa drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 30| lats = 11| latNS = N
| longd = 23| longm = 20| longs = 53| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Troizēna''' ({{val|grc|Τροιζήν}}) bija [[Sengrieķi|sengrieķu]] joniešu pilsēta [[Argolīda|Argolīdā]], [[Peloponēsa]]s austrumos, [[Grieķija|Grieķijā]]. Netālu atrodas neliels ciemats Trizina, kas iepriekš saucās Damalas (Δαμαλάς), bet tagadējo nosaukumu par godu Troizēnai ieguva 1929. gadā. Troizēna skaitās mitoloģiskā varoņa [[Tēzejs|Tēzeja]] dzimtā pilsēta.<ref>N. Kūns, Sengrieķu mīti un varoņteikas, Latvijas Valsts Izdevniecība, Rīga, 1959. g., 191. lpp.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dārgumiņš
| attēls                   = Precious2009poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Precious''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Lī Denielss]]
| producents               =
* [[Lī Denielss]]
* [[Gerijs Magness]]
* [[Sāra Sīgela-Magnesa]]
* [[Opra Vinfrija]]
* [[Toms Hellers]]
* [[Tailers Perijs]]
* [[Liza Korteza]]
| scenārija autors         = [[Džefrijs S. Flečers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Gabereja Sidibeja]]
* [[Mo'Nique]]
* [[Pola Patone]]
* [[Meraija Kerija]]
* [[Šerija Šeperda]]
* [[Lenijs Kravics]]
| mūzika                   = [[Mario Grigorovs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Lee Daniels Entertainment]]''
* ''[[Smokewood Entertainment]]''
* ''[[Harpo Films]]''
* ''[[34th Street Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|1|15|[[Sandensas kinofestivāls]]|2009|11|6|ASV|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/precious-2009-0|title=Precious|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 24, 2019|archive-date={{dat|2019|03|31||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190331212637/https://www.bbfc.co.uk/releases/precious-2009-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=preciouspush.htm|title=Precious:
Based on the Novel "Push" by Sapphire (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 24, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|63,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dārgumiņš"''' ({{val|en|Precious}}) ir 2009. gada drāma, kas balstīta uz Ramonas Loftones romānu ''"Push"''. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Lī Denielss]]. Galvenās lomas atveido [[Gabereja Sidibeja]], [[Mo'Nique]], [[Pola Patone]], [[Meraija Kerija]], [[Šerija Šeperda]] un [[Lenijs Kravics]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|1|15||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Infobox
| bodyclass      = vcard plainlist
| aboveclass     = fn org
| above          = {{{name}}}
| subheader      = {{{native_name|}}}

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Common zebra 1.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Hippotigris
| apakšģints_lv = Zebras
|          suga = Equus quagga
|       suga_lv = Līdzenumu zebra
|        pasuga = Equus quagga chapmani
|     pasuga_lv = Čapmana zebra
|      binomial = Equus quagga chapmani <small>([[Layard]], 1865)</small>
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Lotus corniculatus RF.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lotus
| ģints_lv = Vanagnadziņi
| suga = Lotus corniculatus
| suga_lv = Ragainais vanagnadziņš
| binomial = Lotus corniculatus
| kategorijas =
| autors = L. s.str.
}}'''Ragainais vanagnadziņš''' (''Lotus corniculatus'') ir mainīga izskata suga [[Vanagnadziņi|vanagnadziņu]] ģintī. Tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp nereti visā [[Latvija]]s teritorijā, [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un dažviet [[Āzija|Āzijā]]. Atsevišķi eksemplāri un skrajas grupas aug sausos priežu [[Mežs|mežos]], krūmājos, pļavās, atmatās un kāpu smiltājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/lotus-corniculatus-l-sstr/|title=ragainais vanagnadziņš - Lotus corniculatus L. s.str. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-17}}</ref>

sentences: [[Ģeometrija|Ģeometrijā]] '''taisnstūra paralēlskaldnis''' ir [[daudzskaldnis]] ar sešām [[skaldne|skaldnēm]], kas visas ir [[taisnstūris|taisnstūri]]. Skaldnes ir pa pāriem paralēlas. Diagonāles ir vienādas. Taisnstūra paralēlskaldnim ir 8 [[virsotne]]s un 12 [[šķautne]]s. Tā speciāls gadījums ir [[kubs]] - taisnstūra paralēlskaldnis, kura visas šķautnes ir vienāda garuma. Taisnstūra paralēlskaldņa forma ir [[ķieģelis|ķieģeļiem]] un dažādiem celtniecībā lietotiem blokiem, [[kaste|kastēm]], sērkociņu kastītei un citiem priekšmetiem.

sentences:
{{tautas infokaste
|tauta  =Mohegani
|attēls =
|skaits =1611 (2003.g.)
|vieta  =[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Konektikuta]]
|reliģija=Kristietība
|valoda =[[Angļu valoda|Angļu]], sākotnēju pekotu/moheganu
|radi   =Pekoti
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Arturs Velzlijs, Velingtonas hercogs
| vārds_orģ           = ''Arthur Wellesley, Duke of Wellington''
| attēls              = Sir Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington.png
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Apvienotās Karalistes premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1828|1|22|N}}
| term_beigas         = {{dat|1830|11|16|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              =
| term_sākums2        = {{dat|1834|11|14|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1834|12|10|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1769|5|1}}
| dzim_vieta          = [[Dublina]], [[Īrijas Karaliste]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1852|9|14|1769|5|1}}
| mir_vieta           = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Kenta|Volmera}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[Toriji (Apvienotā Karaliste)|Toriji]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Arturs Velzlijs, pirmais Velingtonas hercogs''' ({{val|en|Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington}}; dzimis {{dat|1769|5|1}}, miris {{dat|1852|9|14}}) bija britu karavīrs un valstsvīrs, [[Apvienotās Karalistes premjerministrs]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Egenbergas pils
| native_name         = ''Schloss Eggenberg''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Austrija#Eiropa
| relief = yes
| status              =
| image               = 17-10-26-Graz-Schloß-Eggenberg RR79497.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Austrija|Štīrija|Grāca}}
| latd                = 47.07395
| longd               = 15.39137
| groundbreaking_date =
| start_date          = pēc 1460. gada, 1625. gads (baroka pārbūve)
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded            =
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Grācas pilsēta — vēsturiskais cents un Egenbergas pils
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1999
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/931bis 931bis]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name =
|  designation1_free2value =
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Egenbergas pils" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q203797"
}
</mapframe>
'''Egenbergas pils''' ({{val|de|Schloss Eggenberg}}) ir [[baroks|baroka]] pils ansablis [[Austrija]]s pilsētas [[Grāca]]s ziemeļrietumu nomalē. 2010. gadā pils ansambli pievienoja [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] objektam - [[Grāca]]s vecpilsētai.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''DC Comics''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1934 (kā ''National Allied Publications'')
| founder          = Malkolms Vīlers-Nikolsons
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|http://www.dccomics.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''DC Comics, Inc''''' ir ASV uzņēmums, kas nodarbojas ar komiksu un ar to saistītu mediju izdošanu. To dibināja 1934. gadā kā ''National Allied Publications''.<ref name=origin>{{Tīmekļa atsauce | title=DC Entertainment Chronology | url=http://www.comicbookbin.com/dcchronologyplatinumage_001.html | accessdate=October 18, 2008}}</ref> Uzņēmums ir daļa no ''DC Entertainment'', kas pieder ''[[Warner Bros.]] Entertainment'' uzņēmumam,<ref name="CBRDE">{{Tīmekļa atsauce|url=http://robot6.comicbookresources.com/2009/09/dc-entertainment-what-we-know-so-far/|title=DC Entertainment - what we know so far|last=Melrose|first=Kevin|date=October 10, 2009|publisher=Comic Book Resources|accessdate=September 11, 2009|archive-date={{dat|2016|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160601111626/http://robot6.comicbookresources.com/2009/09/dc-entertainment-what-we-know-so-far/}}</ref> kas savukārt pieder ''[[WarnerMedia]]''. ''DC Comics'' ir izveidojuši vairākus plaši pazīstamus tēlus, tai skaitā [[Supermens|Supermenu]], [[Betmens|Betmenu]], Robinu, [[Brīnumsieviete|Brīnumsievieti]], Zaļo Laternu, Zibsni, Leksu Lutoru, [[Džokers (tēls)|Džokeru]], Kaķsievieti, Pingvīnu, ģenerāli Zodu, Divseji un citus. Uzņēmums arī publicē komiksus, kas nav saistīti ar ''[[DC Universe]]'', tostarp "[[Sargi]]" (''Wachers''), "[[V ir vendeta]]", ''[[Fables]]'' un daudzus citus komiksus, ko publicē ar ''[[Vertigo]]'' preču zīmi.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Biņana
 | official_name            = ''Biñan''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border:1;
| perrow                   = 1/2/1/2/1
| image1                   = Plaza Rizal, Biñan City.jpg
| image2                   = 3684Biñan City, Laguna Barangays Landmarks 36.jpg
| image3                   = 130Biñan City Roads Laguna Roads Landmarks 34.jpg
| image4                   = Biñan Plaza panorama.jpg
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Biñan, Laguna.png
 | image_seal               = Binan City Seal.png
 | seal_size                = 70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kalabarsona]]
 | subdivision_name2        = [[Laguna]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1688
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        = 2010
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 24
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 43.5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 407437
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 20 | lats =  | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 05 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4024
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 68
 | website                  = {{URL|http://www.binan.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Džons Draidens
|     vārds_orig    = ''John Dryden''
|         attēls    = John Dryden by John Michael Wright, 1668 (detail), National Portrait Gallery, London.JPG
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1631
|     dz_mēnesis    = 8
|       dz_diena    = 19
|       dz_vieta    = Oldvinkla (''Aldwincle''), [[Anglijas karaliste]]
([[Northemptonšīra]], {{GBR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1700
|      m_mēnesis    = 5
|        m_diena    = 12
|        m_vieta    = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = anglis
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, dramaturgs, tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[17. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[klasicisms]]
|slavenākie darbi   = ''Absalom and Achitophel'', 1681-82
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences: '''Lielais kanjons''' ir viens no dziļākajiem [[Kanjons|kanjoniem]] pasaulē, tas atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Arizona|Arizonas štatā]]. Kanjonu izgrauzusi [[Kolorādo upe]]. Lielais kanjons ir 446 km garš, 6 līdz 29 km plats (bet kanjona dziļumā tā platums ir mazāks par puskilometru) un līdz 1,83 km dziļš.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Debora Tanena
 |    vārds_orig = ''Deborah Tannen''
 |        attēls = DeborahTannen2013.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Debora Tanena 2013. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1945
 |    dz_mēnesis = 7
 |      dz_diena = 7
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = autore, valodniece, profesore
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = Bingemtonas Universitāte
Veina Valsts universitāte
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)|Kalifornijas Universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Debora Tanena''' ({{val|en|Deborah Tannen}}, dzimusi {{dat|1945|7|7}}) ir [[ASV|amerikāņu]] akadēmiķe un [[valodniecība]]s profesore [[Džordžtaunas Universitāte|Džordžtaunas Universitātē]] [[Vašingtona|Vašingtonā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Deborah F Tannen |url=https://gufaculty360.georgetown.edu/s/contact/00336000014RccLAAS/deborah-tannen |publisher=Georgetown University}}</ref> Saņēmusi apbalvojumus par savu ieguldījumu [[Prinstonas Universitāte|Prinstonas Universitātē]], darbojusies centrā, kas pētījis cilvēku uzvedības pamatprincipus un ietekmes. Par saviem pētījumiem lasījusi lekcijas daudzās pasaules valstīs, tāpat arī sarakstījusi grāmatas, dažādus rakstus un analīzes par dzimumu atšķirībām saziņā.

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia tetrasperma
| autors = ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]) Schreb.
| attēls = Vicia tetrasperma1 eF.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia tetrasperma
| suga_lv = Četrsēklu vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}'''Četrsēklu vīķis''' ({{val|la|Vicia tetrasperma}}) ir [[tauriņziežu dzimta]]s suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]] un dienvidrietumu [[Āzija|Āzijā]], taču suga ir plaši ieviesusies [[Centrāleiropa|Eiropas centrālajā]] un [[Ziemeļeiropa|ziemeļu]] daļā, tostarp [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir sastopama nereti visā valsts teritorijā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 55.67
| latd = 51
| established_title =
| image_shield = Blason ville be Dendermonde (avec ornements).svg
| image_skyline = Dendermonde town hall and belfry during golden hour (DSCF0501).jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 2
| established_date =
| motto =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 6
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.dendermonde.be/}}
| lats =
| elevation_m =
| native_name = ''Dendermonde''
| name = Dendermonde
| population_total = 45673
| pushpin_map = Beļģija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Beļģija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Flandrija]]
| subdivision_name2 =  [[Austrumflandrija]]
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 = Province
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2018
| image_flag = Dendermonde Belgium.svg
}}'''Dendermonde''' ({{Val|nl|Dendermonde}}) ir [[pilsēta]] [[Beļģija|Beļģijā]], [[Flandrija]]s reģionā, [[Austrumflandrija]]s provincē. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 45 673 iedzīvotāji.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Preses izdevuma infokaste|title=Northwestern Lumberman|image_file=File:Northwestern Lumberman.jpg|image_caption=XIV sējuma 23. izdevums|frequency=Ikmēneša|founded=1874. gadā|firstdate=1874. gada janvāris|country={{vieta|ASV}}|language=[[angļu valoda|angļu]]|total_circulation=30000|headquarters=bāzēta Čikāga}}'''''Northwestern Lumberman''''' ([[Latviešu valoda|latviešu]]: ''Ziemeļrietumu Mežstrādnieks'') bija deviņpadsmitā gadsimta amerikāņu ikmēneša profesionālās industrijas izdevums (trade magazine), veltīts zāģmateriālu industrijai. Tas bija pirmais šai industrijai veltītais izdevums [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Gadu gaitā tas palielinājās apjomā un aptvēra arvien plašākus reģionus, un, mainoties nosaukumiem, tiek izdots vēljoprojām.

sentences: {{commonscat|Categories by time|Kategorijas pēc laika}}

sentences:
'''Joners''' var būt:
* [[Hanss Joners]] (''Hans Johner'') — Šveices šahists (1889—1975);
* [[Pauls Joners]] (''Paul Johner'') — Šveices šahists (1887—1938).

sentences: '''Cianāti''' ir [[ciānskābe]]s [[sāļi]]. Cianāta [[jons]] satur [[skābeklis|skābekli]], [[ogleklis|oglekli]] un [[slāpeklis|slāpekli]] tieši šādā secībā (-OCN). Organiskie cianāti ir ciānskābes [[esteri]]. Cianāta grupa ir viena no organisko savienojumu [[funkcionālās grupas|funkcionālajām grupām]]. Cianāti ir relatīvi stabili (salīdzinot ar [[fulmināti]]em) un maztoksiski (salīdzinot ar [[cianīdi]]em). Cianīdu atindēšana bieži vien ir cianīdu oksidēšana par cianātiem ar [[kālija permanganāts|kālija permanganātu]].

sentences:
{{Atsauces+}}{{BioTakso infokaste
| attēls =Bedford's Flatworm.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Pseudobiceros bedfordi|Bedforda plakantārps}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| tips =Platyhelminthes
| tips_lv =Plakantārpi
| iedalījums =
* [[Lenteņi]] (''Cestoda'')
* [[Monogeneji]] (''Monogenoidea'')
* [[Skropstiņtārpi]] (''Turbellaria'')
* [[Sūcējtārpi]] jeb trematodes (''Trematoda'')
}}
'''Plakantārpi''' (''Platyhelminthes'') ir [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] tips. Ir uzskats, ka šis ir [[parafilētisks tips]], un nākotnē, iespējams, tiks sadalīts vairākos atsevišķos tipos.
== Raksturojums ==
Ķermenis parasti lentveida vai lapveida, dorsoventrāli plakans. Ķermeņa izmēri ir no milimetra daļām līdz vairākiem metriem. Dažām formām redzami izteikta homologo orgānu kompleksu likumsakarīga atkārtošanās, kam atbilst tikpat likumsakarīgs ārējais posmojums (neīstā segmentācija jeb [[pseidometamērija]]).
No ārpuses ķermeni ietver ādas-muskuļu maiss, kas sastāv no epitēlija un parasti arī no daudzslāņainas un saliktas [[muskulatūra]]s. Parazītiskajām formām ķermeni klāj blīva, [[kutikula]]. Ķermeņa dobuma nav, [[iekšējie orgāni]] vienmēr atrodas [[parenhīma|parenhīmā]] (parasti [[mezoderma|mezodermālas]] izcelsmes). [[Gremošanas orgāni|Gremošanas orgānu]] sistēma vairumam formu ir slēgta gremojamā maisa veidā, dažkārt tā komplicēti sazarojusies. Dažām sugām gremošanas orgānu sistēma sastāv tikai no parenhimā iegrimušu šūnu sakopojuma, kas izpilda [[gremošana]]s funkciju. Dažām parazītiskajām formām gremošanas orgānu sistēma ir atrofējusies, un barību tās uzņem [[osmoze|osmotiski]] caur ādu. [[Asinsrites sistēma]]s un [[elpošanas orgāni|elpošanas orgānu]] plakanajiem tārpiem nav. Tie elpo caur [[āda|ādu]], bet zarnu trakta parazītiem paralēli [[aerobā elpošana|aerobai elpošanai]] notiek [[anaerobā elpošana|anaerobās elpošanas]] process ([[rūgšana]]), kurā bezskābekļa vidē sadalās tārpu ķermenī esošās [[organiskās vielas]] (galvenokārt [[glikogēns]]). [[Izvadorgānu sistēma]] ir protonefrīdiju tipa. [[Nervu sistēma]] sastāv no [[galvas nervu mezgli]]em ([[gangliji]]em) un dažāda skaita gareniskajām nervu stiegrām, kas vairākumā gadījumu ir saistītas ar šķērseniskām [[komisūras|komisūrām]]; parasti attīstītāki par citiem ir divi sānu zari. [[Dzimumorgānu sistēma]], ar dažiem izņēmumiem, [[hermafrodītisms|hermafrodītiska]], ar vairākiem papildu [[dziedzeri]]em, kuri piedalās olu un to apvalku formēšanas procesā.
== Ekoloģija ==
Pašreiz pazīstamas apmēram 25 000 plakantārpu sugas. Daļa no tām ir brīvi dzīvojošas formas, kas mīt [[jūra|jūrās]], [[saldūdens|saldūdeņos]], kā arī mitrās vietās uz [[sauszeme]]s, bet lielākais vairums ir [[dzīvnieku parazīti]]. Dažas formas parazitē arī [[cilvēks|cilvēkā]]. Attīstība pārsvarā ir sarežģīta, ar paaudžu (dzimumpaaudzes un bezdzimumpaaudzes) un saimnieku maiņu: starpsaimnieks (attīstās parazīta [[kāpurs]]), finna (iecistējies biezos apvalkos parazīta kāpurs), definitīvais saimnieks (dzīvo pieaudzis parazīts).

sentences: '''Laidars''' ir [[mājlopi]]em domāts [[aploks]] tieši pie [[kūts]]. Reizēm ar šo vārdu apzīmē arī jebkādu aploku (''lauka laidars''), dažos apvidos arī lielu kūti.<ref>[https://lv.oxforddictionaries.com/skaidrojums/laidars Oxford Dictionaries]{{Novecojusi saite}}</ref> Laidara izmēri var būt ļoti dažādi atkarībā no saimniecības rakstura un lopu skaita. Vasarās laidaros slauca govis un ēdināja lopus. Ja lopus pastāvīgi tur laidaros, nelaižot ganībās, tad to sauc par laidaru sistēmu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/llvv/ |title=“Latviešu literārās valodas vārdnīca”: Laidars |access-date={{dat|2017|11|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ |archivedate={{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref> Vidzemē laidara iežogojums parasti tika novietots kūts priekšā, Kurzemē un Zemgalē šādam mērķim izmantoja leņķveidā būvētas kūts iekšpagalmu, Latgalē to izvietoja starp kūti un dzīvojamo ēku, reizēm pārklājot ar kūts jumta spārnu.<ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 5-1. sējums, 1984., 689. lpp.</ref>

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{cita nozīme|optisku parādību|filmu|Mirāža (filma)}}
'''Mirāža''' ir optiska parādība, kad [[Saule]]s stari atstarojas uz siltu un aukstu (t.i., dažādi blīvu) [[gaiss|gaisa]] masu robežas.

sentences: '''"Netīrā" bumba''' jeb '''radioloģiskais ierocis'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=Dirty%20bomb&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze — Dirty bomb]</ref> ir spridzināšanas ierīce, kas sastāv no [[radioaktivitāte|radioaktīva]] materiāla un parastās ķīmiskās [[sprāgstviela]]s, kas ir tās [[enerģija]]s avots. Par "netīrajām bumbām" dēvē arī ierīces, kam ir tāda materiāla apvalks, kas [[radiācija]]s iedarbībā viegli veido lielu daudzumu radioaktīvu [[izotops|izotopu]] (sk. [[kobalta bumba]]). Lai gan sprādziena rezultātā apkārtne var tikt piesārņota ar radioaktīvajiem materiāliem, sprādzienu neizraisa [[kodolreakcija]], kā tas ir [[kodolieroči|kodolieroču]] gadījumā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kaulu kolekcionārs
| operators =
| attēls = Bone collector poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Filips Noiss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Denzels Vašingtons]]
* [[Andželīna Džolija]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Maikls Rukers]]
* [[Maiks Makglons]]
* [[Luiss Gusmans]]
* [[Līlends Orsers]]
* [[Eds O'Nīls]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Bone Collector''
| studija = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Bregman Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Universal Pictures''
* ''Columbia TriStar Film Distributors International''
| izdošana = {{Filmas datums|1999|11|5}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|73 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|151,5 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Bone-Collector-The#tab=summary|title=The Bone Collector (1999) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|7|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kaulu kolekcionārs"''' ({{Val|en|The Bone Collector}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Filips Noiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Andželīna Džolija]], [[Kvīna Latifa]], [[Maikls Rukers]], [[Maiks Makglons]], [[Luiss Gusmans]], [[Līlends Orsers]] un [[Eds O'Nīls]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma Džefrija Dīvera 1997. gada romānu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ftalskābes izomēru struktūrformulas
|ķīmiskā formula=C6H4(COOH)2
|molmasa=166,14
|blīvums=''o''-ftalskābei 1593 kg/m3
''m''-ftalskābei 1526 kg/m3
''p''-ftalskābei 1522
|kušanas temperatūra=''o''-ftalskābei 210 °C
''m''-ftalskābei 346 °C
''p''-ftalskābei 402 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ftalskābe - sadalās
''m''-ftalskābe - sublimējas
''p''-ftalskābe - sublimējas
}}
'''Ftalskābe''' (benzoldikarbonskābe, C6H4(COOH)2) ir vienkāršākā aromātiskā divvērtīgā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Visi ftalskābes [[izomēri]] ir bezkrāsainas cietas vielas, kas nešķīst ūdenī (relatīvi labāk šķīst ''o''-ftalskābe). Ftalskābes sāļus un esterus sauc par '''ftalātiem'''.

sentences:
[[Kategorija:Prūsija]]
[[Kategorija:Eiropas vēsture]]
[[Kategorija:Vēsture pēc valsts]]

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Izdevējdarbība]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija sulfāta pushidrāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-18-9
|      ķīmiskā formula = CaSO4
|              molmasa = 136,142
|              blīvums = 2960
|  kušanas temperatūra = 1460 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 2,1 mg/100 ml
(anhidrīts)
|                 citi =
}}
'''Kalcija sulfāts''' (CaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir galvenais minerāla [[ģipsis|ģipša]] komponents. [[Kalcijs|Kalcija]] sulfāts var veidot vairākus kristālhidrātus.
* CaSO4 - [[anhidrīts]], dabā sastopams reti, jo hidratējas
* CaSO4·0,5H2O - pushidrāts, galvenā celtniecības ģipša sastāvdaļa
* CaSO4·2H2O - dihidrāts, galvenā [[ģipšakmens]] sastāvdaļa

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Nīderlandē|apkaimi ASV|Hārlema (ASV)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hārlema
 | official_name            = ''Haarlem''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Haarlem on the spaarne.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag Haarlem.svg
 | image_shield             = Haarlem wapen.svg
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 52 | latm  = 22 | lats  = 49 | latNS  = N
 | longd = 4 | longm = 38 | longs = 26 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Nīderlande}}'''
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļholande]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 32.09
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            = 29.24
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           = 2.85
 | population_total         = 150611
 | population_as_of         = {{dat|2010|12|31|SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{url|http://www.haarlem.nl/}}
 | footnotes                =
}}
'''Hārlema''' ({{val|nl|Haarlem}}) ir pilsēta [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provinces administratīvais centrs. 2010. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 150 tūkstoši cilvēku. Pilsēta atrodas Spārnes upes krastā, 20 km uz rietumiem no valsts galvaspilsētas [[Amsterdama]]s. Hārlemā ir bāzēts arī valstī vecākais futbola klubs — ''[[Koninklijke HFC]]''. Katra gada aprīlī pilsētā notiek ''Bloemencorso'' festivāls.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''A Tale of Love and Darkness''
| attēls                   = A tale-of-love-and-darkness-poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Natālija Portmane]]
| producents               =
* [[Rams Bergmans]]
* [[Deivids Mandils]]
| scenārija autors         = Natālija Portmane
| galvenajās lomās         =
* Natālija Portmane
* [[Amirs Teslers]]
* [[Džilads Kahana]]
| mūzika                   = [[Nikolass Britels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Ram Bergman Productions]]''
* ''[[MoviePlus Productions]]''
* ''[[Mountaintop Productions]]''
* ''[[Voltage Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[United King Films]]''
* ''[[Focus Features#Focus World|Focus World]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|5|16|Kannu filmu festivāls|2015|9|3|Izraēla|}}
| ilgums                   = 95 [[minūte|min]]
| valsts                   = [[Izraēla]]
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Krievu valoda|Krievu]]
* [[Ebreju valoda|Ebreju]]
* [[Arābu valoda|Arābu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
foto, 1994. gads]]
'''Lībiešu krasts''' ({{val|liv|Līvõd rānda}}) ir no 1991. gada līdz 2003. gadam [[Ziemeļkurzeme|Ziemeļkurzemē]] (piekrastes teritorija no [[Ovīši]]em [[Baltijas jūra]]s krastā līdz [[Ģipka]]i [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] pusē) pastāvējusi Valsts īpaši aizsargājamā [[Lībieši|lībiešu]] kultūrvēsturiskā teritorija un lībiešu kultūras atjaunošanas programma. Līdz tam šo teritoriju tās atšķirīgā [[Etniskā grupa|etniskā]] sastāva dēļ dēvēja par "lībiešu jūrmalu".

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
'''Hass''' var būt:

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikitikšanās
| datums     = {{dat|2017|11|29}}
| laiks      = no 18.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Aktuālās tēmas, iespaidi par vairākām vikikonferencēm.
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Treisijs}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Feens}}
}}

sentences: {{Commonscat|Athletes from the Netherlands}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Leobene
 | official_name            = ''Leoben''
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            = Blick auf Leoben 2009.jpg
 | image_caption            = Leobenes panorāma
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Wappen von Leoben.svg
 | shield_size              = 70px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | pushpin_map              = Austrija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{AUT}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Štīrija]]
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Leobenes apgabals]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = 1261. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 107.74
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gada janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 24600
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 47 | latm = 22 | lats = 54 | latNS = N
 | longd = 15 | longm = 05 | longs = 50 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 8700
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 541
 | website                  = [http://www.leoben.at/ www.leoben.at]
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātne]]
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 | platums = 260px
 | attēls =Sylvia borin vogelartinfo chris romeiks CHR4866.jpg
 | att_nosaukums =
 | att_izmērs = 260px
 | valsts = Animalia
 | valsts_lv = Dzīvnieki
 | tips = Chordata
 | tips_lv = Hordaiņi
 | klase = Aves
 | klase_lv = Putni
 | kārta = Passeriformes
 | kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 | dzimta = Sylviidae
 | dzimta_lv = Ķauķu dzimta
 | ģints = Sylvia
 | ģints_lv = Ķauķi
 | suga = Sylvia borin
 | suga_lv = Dārza ķauķis
 | binomial = Sylvia borin <small>([[Pieter Boddaert|Boddaert]], 1783)</small>
 | kategorijas = nē
 | izplatība =

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Mārtiņa kapi
| native_name =
| image       = Grindeļa kapliča Rīgas Mārtiņa kapi.JPG
| imagesize   =
| caption     = Grindeļa kapliča Mārtiņa kapos
| established =[[1773]]
| country     = {{Flaga|Latvija}}[[Latvija]]
| location    = {{Rīga}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 04 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 04 | longs = 11 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| type        =
| style       =
| owner       =[[Rīgas dome|Rīgas pašvaldība]]
| size        =
| graves      =
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     =
| findagrave  =
| political   =
}}
'''Mārtiņa kapi''' ir [[kapsēta]], kas atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Kurzemes rajons|Kurzemes rajona]] [[Āgenskalns|Āgenskalna]] apkaimē, starp [[Slokas iela (Rīga)|Slokas]], [[Hāmaņa iela|Hāmaņa]], [[Krēslas iela (Rīga)|Krēslas]] un [[Daugavgrīvas iela (Rīga)|Daugavgrīvas]] ielām Hāmaņa ielā 4<ref>[https://memorialservices.lv/lv/martina-kapseta Memorial Services: Mārtiņa kapsēta]</ref><ref name="Dome">{{Tīmekļa atsauce |url=https://mvd.riga.lv/nozares/kapsetu-parvalde/kapsetas/ |title=RD MVD: Kapsētas |access-date={{dat|2021|03|01||bez}} |archive-date={{dat|2021|04|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210417032431/https://mvd.riga.lv/nozares/kapsetu-parvalde/kapsetas/ }}</ref> (daži avoti nosauc kā adresi arī Krēslas ielu 1<ref name="timenote">[https://timenote.info/lv/Rigas-Martina-kapi Timenote.info: Rīga, Mārtiņa kapi (saukti arī par Jāņa kapiem)]</ref> vai baznīcas adresi Slokas ielā 34<ref name="mantojums">[https://is.mantojums.lv/monument/6618 Mantojums.lv: 6618 — Mārtiņa kapi ar memoriālajām celtnēm]</ref>). Kopējā platība — 2,82 [[hektārs|hektāri]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada martā,}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Crabro peltarius 01.JPG
| att_nosaukums = ''Crabro peltarius'' tēviņš
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hymenoptera
| kārta_lv = Plēvspārņu kārta
| apakškārta = Apocrita
| apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
| virsdzimta = Apoidea
| virsdzimta_lv =
| dzimta=Crabronidae
| dzimta_lv=Racējlapseņu dzimta
| apakšdzimta = Crabroninae
| apakšdzimta_lv =
| ģints = Crabro
| ģints_lv =
| suga = Crabro peltarius
| suga_lv =
| kategorijas = nē
| binomial= Crabro peltarius (Schreber, 1784)
| sinonīmi =
* ''Sphex peltaria'' (Schreber, 1784)
* ''Crabro dentipes'' (Panzer, 1797)
* ''Crabro mediatus'' (Fabricius, 1798)
| iedalījums =
* pasuga: ''Crabro peltarius bilbaoensis'' (Leclercq, 1960)
* pasuga: ''Crabro peltarius peltarius'' (Schreber, 1784)
}}
'''Crabro peltarius''' ir [[racējlapseņu dzimta]]s suga.

sentences:
{{Infobox political party
| name = Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte
| native_name = Frente Sandinista de Liberación Nacional
| native_name_lang = [[Spāņu valoda]]
| logo = Flag of the FSLN.svg
| caption = Sandīnistu Nacionālās Atbrīvošanas Frontes karogs
| colorcode = #FF2400
| abbreviation = FSLN
| chairperson = [[Danjels Ortega]]
| founder = [[Karloss Fonseka]], [[Silvio Majorga]] un [[Tomass Borhe]]
| founded = {{start date|1961|7|19}}
| legalised =
| merger =
| split =
| predecessor =
| merged =
| successor =
| headquarters = {{vieta|Nikaragva|Managvas departaments|Managva}}
| newspaper = [http://www.elpueblopresidente.com/ El Pueblo Presidente]
[http://www.lavozdelsandinismo.com/ La Voz del Sandinismo]
| student_wing =
| youth_wing =
| womens_wing =
| membership_year =
| membership =
| ideology = [[Sandīnisms]]
[[Demokrātiskais sociālisms]]
[[Kreiso nacionālisms]]
[[Kristīgais sociālisms]]<ref name="kristietiba">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lavozdelsandinismo.com/nicaragua/2011-04-29/daniel-anuncia-que-a-partir-de-mayo-el-bono-cristiano-socialista-y-solidario-sera-de-setecientos-cordobas/|title=Daniel: la unidad es fundamental para el proyecto Cristiano, Socialista y Solidario|publisher=(spāniski) LaVozDelSandinismo.com|accessdate=2016-05-30|archive-date=2016-04-02|archive-url=https://web.archive.org/web/20160402212343/http://www.lavozdelsandinismo.com/nicaragua/2011-04-29/daniel-anuncia-que-a-partir-de-mayo-el-bono-cristiano-socialista-y-solidario-sera-de-setecientos-cordobas/}}</ref>
| position = [[Kreisa politika|Kreisa]]
| religion = [[Romas Katoļu baznīca|Romas katolicisms]]<ref name="kristietiba" />
| national =
| regional =
| continental =
| international =
| affiliation1_title = Starptautiskās organizācijas
| affiliation1 = [[Sociālistu internacionāle]]
| colors = {{colorbox|#DC241f}} {{colorbox|#000000}} [[Sarkans]], [[Melns]]
| slogan = ''¡Patria libre o morir!''
 (Brīvu dzimteni vai mirt!)
| blank1_title = Himna
| blank1 = ''Himno a la Unidad Sandinista'' (Himna sandīnistu vienotībai)
| seats1_title = [[Nacionālā asambleja (Nikaragva)|Nacionālā asambleja]]
| seats1 =  {{Composition bar|63|92|hex=#DC241f}}

| symbol =
| flag =
| website =
| country_dab1 =
| parties_dab1 =
| elections_dab1 =
| country2 = asf
| country_dab2 =
| parties_dab2 =
| elections_dab2 =
| footnotes =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Eritropoetīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = EPO, epoetīns, hemopoetīns
|           CAS numurs = 113427-24-0
|      ķīmiskā formula =
|              molmasa = ap 34 000
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Eritropoetīns''' (EPO) ir [[hormons]], kas veidojas [[nieres|nierēs]] un veicina sarkano asinsķermenīšu — [[eritrocīti|eritrocītu]] — izstrādāšanos [[sarkanās kaulu smadzenes|sarkanajās kaulu smadzenēs]].<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 22. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref> No tā cēlies šīs bioloģiski aktīvās vielas nosaukums ([[eritropoēze]] — eritrocītu veidošanās). Eritropoetīns pieder pie [[glikoproteīni]]em. Eritropoetīnu izmanto dažādu [[anēmija|anēmiju]] (mazasinību) ārstēšanai. Eritropoetīna sekrēcija palielinās [[glikokortikoīdi|glikokortikoīdu]] ietekmē, kas  palielina asiņu [[skābeklis|skābekļa]] pārnešanas spēju stresa situācijās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Baltā tveice
| operators =
| attēls = White Heat (1949 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Rauls Volšs]]
| producents = [[Luiss Edelmans]]
| scenārijs = * [[Ivans Gofs]]
* [[Bens Robertss]]
| aktieri = * [[Džeimss Kegnijs]]
* [[Virdžīnija Majo]]
* [[Edmonds O'Braiens]]
* [[Mārgareta Viherlija]]
* [[Stīvs Kokrans]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''White Heat''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1949|9|2}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1—1,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,9—3,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Baltā tveice"''' ({{Val|en|White Heat}}) ir 1949. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Rauls Volšs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Kegnijs]], [[Virdžīnija Majo]], [[Edmonds O'Braiens]], [[Mārgareta Viherlija]] un [[Stīvs Kokrans]].

sentences: '''Šengenas līgums''' ir [[līgums]] par [[robežkontrole]]s atcelšanu starp [[Eiropas Savienība]]s (ES) valstīm, izveidojot [[Šengenas zona|Šengenas zonu]]. To {{dat|1985|7|14}} parakstīja piecas no tā laika desmit [[Eiropas Ekonomikas Kopiena]]s valstīm — [[Beļģija]], [[Francija]], [[Luksemburga]], [[Nīderlande]] un [[Vācija]]. Līgums stājās spēkā {{dat|1995|3|26}}.

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada aprīlis}}

sentences:
{{Citas nozīmes|interneta portālu|Apollo|Apollo}}
{{novecojis}}
{{Mājaslapas infokaste
|logo_attēls = Apollo-logo 2014.png
|darbību_uzsāka = 1997. gada 28. februārī
|mājas_lapa = https://www.apollo.lv
|valodas = Latviešu, Krievu
|valsts = {{LAT}}
|veids = informatīvi izklaidējošs
|īpašnieks = [[TVNET GRUPA|SIA "TVNET GRUPA"]]
}}
'''Apollo''' ir informatīvi izklaidējošs [[interneta portāls]] [[Latvija|Latvijā]], kas pieder uzņēmumam [[TVNET GRUPA|SIA "TVNET GRUPA"]]. Portāls adresēts lietotājiem plašā interešu diapazonā. Katru dienu portālu apollo.lv vidēji apmeklē 136 tūkstoši cilvēku un mēnesī tie ir vairāk nekā 450 tūkstoši lietotāju.{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''Alsjena Sintija ''"''Sindija''"'' Kiro''' ({{val|en|Alcyion Cynthia "Cindy" Kiro}}; dzimusi {{dat|1958|7|2}}, [[Nortlenda (reģions)|Nortlendā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]) ir Jaunzēlandes valsts un sabiedriskais darbinieks, Jaunzēlandes ģenerālgubernatore no 2021. gada 21. oktobra.

sentences:
[[1. autobusu maršruts (Jēkabpils)|1]]{{·}} [[2. autobusu maršruts (Jēkabpils)|2]]{{·}} [[3. autobusu maršruts (Jēkabpils)|3]]{{·}} [[5. autobusu maršruts (Jēkabpils)|5]]{{·}} [[7. autobusu maršruts (Jēkabpils)|7]]{{·}} [[8. autobusu maršruts (Jēkabpils)|8]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{Protestantisms}}
'''Septītās dienas adventisti''' (SDA) ir [[protestanti|protestantu]] [[konfesija]], kas radusies 19. gadsimta vidū [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]]. 2012. gada vidū pasaulē bija vairāk kā 17 miljoni adventistu.<ref>[http://www.adventist.org Seventh-day Adventist World Church Statistics] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120919232321/http://www.adventist.org/world-church/facts-and-figures/index.html |date={{dat|2012|09|19||bez}} }} Seventh-day Adventist Church adventist.org Atjaunināts:{{dat|2012|9|11}}</ref>

sentences:
s lidostā.]]
'''Avārijas nosēšanās''' ir prioritāra [[nosēšanās]], ko veic [[gaisa kuģis]], reaģējot uz [[ārkārtas situācija|ārkārtas situāciju]], kad radušies tūlītēji vai pastāvīgi draudi gaisa kuģa drošībai un ekspluatācijai, vai arī pēkšņi nepieciešams [[pasažieris|pasažieri]] vai apkalpes locekli nogādāt uz zemes, lai tam sniegtu [[medicīna|medicīnisko]] palīdzību.

sentences:
{{Tauta
| tauta = Ebreji
| native_name = יְהוּדִים ''(Yehudim)''
| image =
| image_caption = Ebreji visā pasaulē (2021)
| population = 15,1 miljons
| valoda = [[ivrits]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču ]], [[krievu valoda|krievu]], [[spāņu valoda|spāņu]], vēsturiski arī [[jidišs]], [[ladino]] u.c.
| reliģija = [[jūdaisms]]
| related-c = [[arābi]], [[asīrieši]], [[samarieši]]
| flag =
| flag_caption = [[Dāvida zvaigzne]], ebreju tautas simbols
| grupas = [[aškenazi]], [[karaīmi]], [[sefardi]] u.c.
}}'''Ebreji''' ({{val|he|יהודים}}) ir [[Semītu valodas|semītu]] grupas tauta, kuras izcelsme ir [[Tuvie Austrumi]]. Mūsdienās bieži tiek uzskatīti ne tik daudz par konkrētas etniskas grupas pārstāvjiem, kā par no [[izraēļi]]em cēlušos [[jūdaisms|jūdaisma]] piekritēju pēcnācējiem, kā arī tiem, kas šo reliģiju pieņēmuši brīvprātīgi. Līdz [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām ebreji [[Latvija|Latvijā]] parasti tika dēvēti par '''žīdiem''', apzīmējums ebreji tika lietots retāk.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/viedokli/293921-leo_dribins_ebreji_negaida_greksudzi Aigars Dāboliņš. Ebreji negaida grēksūdzi (Intervija ar vēstures profesoru Leo Dribinu). Republika.lv, Nr.46, 2006]</ref> Pēc Otrā pasaules kara tiek lietots vārds "ebrejs", jo "žīds" tika negatīvi izmantots nacistu [[antisemītisms|antisemītiskajā]] propagandā un [[Holokausts|Holokaustā]]. Vienlaikus, ņemot vērā, ka līdz ar [[Padomju Savienība|PSRS]] okupāciju Latvijā iebrauca ebreji no [[Ukraina]]s, [[Krievija]]s un citām [[Padomju Sociālistiskās Republikas|padomju republikām]], tika pārņemta [[krievu valoda]]s tradīcija izvairīties no vārda ''жид'', kas krievu valodā uzskatāms par netaktisku ebreju apzīmējumu.

sentences: '''Vokatīvs''' ({{val|la|vocativus}}) ir [[locījums]], kas tiek izmantots [[uzruna|uzrunai]]. Tam nav jautājuma.

sentences: '''Faktoru modelis''' ir ekonomiskais [[modelis]], kurš balstīts uz statistisko [[faktoru analīze|faktoru analīzi]]<ref>Handbook of Economic Forecasting, Volume 1, Editors: Elliot G., Granger W.J.C., Timmermann A., North-holland, Amsterdam, 2006.</ref>. Faktoru modeļu galvenā ideja ir faktoru analīzes pielietošana ekonomisko sakarību pētīšanā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Pseidointelektuāls''' ({{val|la|pseudo}} — šķietams, viltus, neīsts un ''intellectus'' [[intelekts]] — spriestspēja, [[domāšana]]) ir personu noniecinošs jēdziens, kas lietots, lai raksturotu kādu, kas uzskata sevi par intelektuālu un pielieto iegūtās un arī neiegūtās šķietamās zināšanas sociālās attiecībās, ar mērķi uzdoties par kompetentu, gudru, pieredzējušu cilvēku un iegūt sev attiecīgu statusu un apkārtējo cieņu.

sentences: '''Stars''' ir [[taisne]]s viena daļa kopā ar [[punkts (ģeometrija)|punktu]], kurš to sadala divās daļās. Šo punktu sauc par stara sākumpunktu.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 27. lpp.</ref> Parasti starus apzīmē ar vienu mazo burtu vai diviem lielajiem burtiem. Stara nosaukumu pieraksta no tā sākumpunkta, ja uz taisnes atrodas vēl kāds punkts. Staru dažkārt sauc arī par pustaisni.

sentences:
s drupas Jukatanas štatā]]
'''Maiju civilizācija''' ir vēsturiska [[Mezoamerika]]s civilizācija, kas bija izplatīta mūsdienu [[Centrālamerika]]s valstīs ([[Gvatemala]], [[Beliza]], rietumu [[Hondurasa]] un [[Salvadora]]), kā arī [[Meksika]]s [[Čjapasa]]s, [[Tabasko]], [[Kintana Roo|Kintanas Roo]], [[Kampeče]]s un [[Jukatana]]s štatos.

sentences: '''Johans Martins fon Elmpts''' ({{val|de|Graf Johann Martin von Elmpt}}, {{val|ru|Иван Карпович Эльмпт}}, 1726−1802) bija [[Krievijas Impērija]]s armijas [[ģenerālfeldmaršals]], [[Svitenes muiža]]s īpašnieks.

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums        = Vidzemes ģerbonis
|attēls           = Coat of arms of Vidzeme.svg
|attēla_platums   = 220
|mazais           =
|mazais_platums   = 100
|mazais_paraksts  =
|īpašnieks        = [[Latvija]]s Republika
|ieviests         = 1930. gadā
|vairogs          = sarkanā laukā sudraba [[grifs]] ar tādu pašu zobenu labajā ķetnā
|agr_versijas     =
|lietojums        =
}}

sentences: '''29. decembris''' ir gada 363. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (364. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 2 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Sports|Rekordi]]
[[Kategorija:Statistika]]
[[Kategorija:Sporta vēsture]]

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=L.|attēls=Primula elatior Anthese.jpg|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|rinda_lv=Viršu rinda|rinda=Ericales|dzimta=Primulaceae|dzimta_lv=Prīmulu dzimta|ģints=Primula|ģints_lv=Prīmulas|suga=Primula elatior|suga_lv=Dižā prīmula|binomial=Primula elatior|attēls2=Primula elatior TK.jpg}}'''Dižā prīmula''' ({{val-la|Primula elatior}}) ir [[Prīmulu dzimta|prīmulu dzimtas]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls [[Eiropa|Eiropā]] ziemeļos pienāk diezgan tuvu [[Baltijas valstis|Baltijas valstīm]], taču dižā prīmula [[Latvija|Latvijas]] teritorijā  konstatēta tikai kā dārzbēglis. Salīdzinājumā ar [[Gaiļbiksīte|gaiļbiksīti]], kopumā tā ir nedaudz masīvāka, gaišziedaināka, bez izteiktiem (dzeltenoranžiem) plankumiem vainaga rīklītes pamatdaļā un ar mazliet lielākiem ziediem. Kauss salīdzinoši blīvāk piegulst pie vainaga stobriņa (nevis atstāj tikko jaušami uzpūstu un atstāvošu iespaidu kā gaiļbiksītei).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/primula-veris-l/#primula-elatior-l-hill|title=gaiļbiksīte - Primula veris L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-01}}</ref>

sentences: '''Barbarismi''' (no {{val|grc|βαρβαρισμός}} (''varvarismós'')) ir nestandarta, [[valoda]]s sistēmai neatbilstoši vārdi, kas bieži vien ir leksiski aizguvumi no kādas [[svešvaloda]]s, kam aizguvējvalodā ir literārs [[sinonīms]].

sentences: '''Kara ārsts''' ir [[militārpersona]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bionity.com/en/encyclopedia/Combat_medic.html|title=Combat medic|website=bionity.com}}</ref> ar medicīnas izglītību, kas veic [[Ārsts|ārsta]] darbu [[Karaspēks|bruņotajos spēkos]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Sputnik''
| logo_attēls          = Sputnik logo.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = ziņu aģentūra
| valsts               = {{flaga|Krievija}} [[Maskava]], [[Krievija]]
| īpašnieks            =
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2014|11|10}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = vairāk par 30
| komerciāla           =
| reģistrācija         =
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://sputniknews.com/}}
}}
'''''Sputnik''''' (no {{val|ru|спутник}} — 'pavadonis'; agrāk '''''Golos Rossii''''' un '''''RIA Novosti''''') ir ziņu aģentūra, ko izveidojusi [[Krievijas Federācijas valdība]]i piederošā aģentūra ''[[Rossiya Segodnya]]''.<ref name="Al Jazeera America">{{tīmekļa atsauce |url=http://america.aljazeera.com/articles/2013/12/9/putin-dissolves-rianovostinewsagency.html |title=Putin dissolves RIA Novosti news agency |last1=Pizzi |first1=Michael |date=9 December 2013 |publisher=[[Al Jazeera America]] }}</ref> Tās galvenā mītne atrodas [[Maskava|Maskavā]], ar filiālēm [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Kaira|Kairā]], [[Pekina|Pekinā]], [[Parīze|Parīzē]], [[Berlīne|Berlīnē]], [[Londona|Londonā]] un [[Edinburga|Edinburgā]]. Portāls paredzēts ārvalstu auditorijai, un tajā tiek publicēti raksti par pasaules politiku un [[ekonomika|ekonomiku]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://sputniknews.com/docs/about/index.html|title=Sputnik International|first=|last=Sputnik|work=sputniknews.com|access-date={{dat|2019|07|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|07|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190720144948/https://sputniknews.com/docs/about/index.html}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://sputniknewslv.com/docs/about/index.html|title=Par projektu|publisher=sputnik.lv|accessdate={{dat|2019|7|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190413090622/https://sputniknewslv.com/docs/about/index.html}}</ref>

sentences: '''26. septembris''' ir gada 269. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (270. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 96 dienas.

sentences:
{{infobox
| datastyle   = text-align: left;
| above       = {{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAMEBASE}}}}
| bodyclass   = plainlist

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vijciema pagasts
| karte             = Vijciema pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Vijciema pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Vijciema pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vijciema pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valkas novads
| centrs            = Vijciems
| platība           = 141,93
| iedzīvotāji       = 700<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 700 / 141.93 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Wiezemhof
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Вицемская
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Berlīnes zilā kristāli
|       citi nosaukumi = dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III),
dzelzs ferocianīds, Prūsijas zilais,
Parīzes zilais, Turnbula zilais
|           CAS numurs = 14038-43-8
|      ķīmiskā formula = Fe7(CN)18
|              molmasa = 859,23
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 140 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = mazšķīstošs
|                 citi =
}}
'''Berlīnes zilais''' jeb '''dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III)''' ([Fe4[Fe(CN)6]3]) ir viens no [[cianoferāti|cianoferātu]] tipa [[kompleksie savienojumi|kompleksajiem savienojumiem]], kurš satur tikai [[dzelzs|dzelzi]] un [[cianīdi|cianīdgrupas]]. Berlīnes zilais ir tumšzili, ūdenī gandrīz nešķīstoši kristāli ar sarkanīgu atspīdumu (var iegūt arī līdzīgu kāliju saturošu savienojumu, kurš ūdenī veido [[koloīdi šķīdumu|koloīdu šķīdumu]]). Nešķīst arī atšķaidītās [[skābe|skābēs]], bet šķīst [[skābeņskābe|skābeņskābē]], rodoties tumši zilam šķīdumam (šādā veidā var izgatavot [[tinte|tinti]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 308. lpp. {{ru ikona}}</ref> Berlīnes zilais ir cilvēkam pilnīgi nekaitīgs, jo cianīdgrupas ir cieši saistītas kompleksajā cianoferāta jonā. Ļoti stipri (zem 5,5 K) atdzesējot, Berlīnes zilais kļūst par [[feromagnētiķis|feromagnētiķi]].

sentences:
{{labs raksts}}
s domes priekšsēdētāja vēlēšanām (attēlā — Jūrmalas ģerbonis)]]
'''Jūrmalgeita''' ir skandāls, kas ir saistīts ar 20 000 [[eiro]] liela kukuļa piedāvāšanu [[Jūrmala]]s domes deputātam [[Ilmārs Ančāns|Ilmāram Ančānam]], lai viņš {{dat|2005|03|18}} paredzētajā domes sēdē atbalstītu [[Juris Hlevickis|Jura Hlevicka]] kandidatūru pilsētas mēra amatam. Ančāns par notikušo ziņoja [[Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs|Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam]] (KNAB), kas arestēja vairākas personas.

sentences: '''Robotprogrammatūra''', jeb '''bots''', ir [[programmatūra]]s veids, kas [[Internets|internetā]] izpilda automātizētus uzdevumus ([[Skriptu valoda|skriptus]]), parasti ar nolūku lielā mērogā atdarināt cilvēka darbību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Malicious bots : an inside look into the cyber-criminal underground of the internet|url=https://www.worldcat.org/oclc/440648110|publisher=Auerbach Publications|date=2009|location=Boca Raton|isbn=1-4200-6903-9|oclc=440648110|first=Ken|last=Dunham}}</ref> Bots [[Klienta servera arhitektūra|klienta-servera]] modelī ieņem klienta lomu, savukārt servera lomu parasti veic [[Tīmekļa serveris|tīmekļa serveri]]. Interneta robotprogrammatūra spēj veikt vienkāršus, cikliskus uzdevumus daudz ātrāk, nekā varētu īsts cilvēks. Visplašāk robotprogrammatūra tiek izmantota tīmekļa pārmeklēšanai, kurā automatizēts skripts ienes, analizē un kataloģizē informāciju no tīmekļa serveriem. Vairāk nekā pusi no visas tīmekļa datplūsmas ģenerē robotprogrammatūra.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.imperva.com/blog/bot-traffic-report-2016/|title=Bot Traffic Report 2016 {{!}} Imperva|website=Blog|access-date=2022-09-18|date=2017-01-24|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Reno Lavilenī
 |      vārds_orig = ''Renaud Lavillenie''
 |          attēls = Renaud_Lavillenie_Berlin_2009.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Reno Lavilenī 2009. gada Pasaules čempionātā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|9|18}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Francija|Barbezjē-Senilerī}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{FRA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 177 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 69 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,01 m
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 = 6,16 m
 |           PR2_d = Kārtslēkšana (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Francija}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|{{osv|Vieglatlētika|2012|Vasaras|title=Kārtslēkšana}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Barselona 2010]]|Kārtslēkšana}}
}}
'''Reno Lavilenī''' ({{val|fr|Renaud Lavillenie}}; dzimis {{dat|1986|9|18}} [[Barbezjē-Senilerī]], [[Francija|Francijā]]) ir [[franči|franču]] [[vieglatlēts]], startē [[kārtslēkšana]]s sacensībās. Viņš ir {{oss|V=2012|L=Ģ}} zelta medaļas ieguvējs. 2014. gadā, pārvarot 6,16 m augstumā novietotu latiņu kārtslēkšanas sacensībās telpās, viņš veica tobrīd augstāko lēcienu oficiālās sacensībās vieglatlētikas vēsturē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums = Kokvarde
|        attēls = Hyla02 ST 10.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Amphibia
|      klase_lv = Abinieki
|         kārta = Anura
|      kārta_lv = Bezastainie abinieki
|        dzimta = Hylidae
|     dzimta_lv = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|         ģints = Hyla
|      ģints_lv = Kokvardes
|          suga = Hyla arborea
|       suga_lv = Eiropas kokvarde
|        suga_r = Eiropas kokvarde
|      binomial = Hyla arborea <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Rana arborea''<ref>[http://research.amnh.org/vz/herpetology/amphibia/Amphibia/Anura/Hylidae/Hylinae/Hyla/Hyla-arborea Hyla arborea (Linnaeus, 1758)]</ref>
*''Rana viridis''
*''Hyla viridis''
*''Hyla vulgaris''
*''Calamita arboreus''
*''Calamita viridis''
| izplatība =

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from India|Autosportisti no Indijas}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ai
|background            = #CCF
|atklāts               = 1995
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Offshore Information Services
|sponsors              = [[Angilja]]s valdība
|domātais-pielietojums = Ar [[Angilja|Angilju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek mazliet lietots Angiljā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://whois.ai Whois.ai]
|}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 22
|lv = Divdesmit divi
}}
'''22''' ('''divdesmit divi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[21 (skaitlis)|21]] un [[23 (skaitlis)|23]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Edgars Vimba
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1930
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Tērvete (Tērvetes pagasts)|Tērvetē]], {{LAT}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = V
| darba_vieta = [[Latvijas Universitāte]], [[Bioloģijas fakultāte]], [[Rīga]], [[Latvija]]
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| zinātne = [[botāniķis]], [[mikologs]]
| sasniegumi = ''Dr.biol. emeritus'', A. Kirhenšteina prēmijas laureāts par ''Ramularia'' ģints pētījumiem Latvijā. H. Skujas balva, 2017.<br>
Sēņu aizsardzības koncepcijas izstrādātājs un Latvijas īpaši aizsargājamo sēņu saraksta sastādītājs. Pedagogs.
}}
'''Edgars Vimba''' (1930) ir latviešu [[biologs]], augstskolas pasniedzējs, [[Latvijas Universitāte]]s docents, [[Bioloģijas fakultāte]]s dekāns (1970—1974), [[mikologs]], [[Latvijas flora|Latvijas vaskulāro augu floras]] un dabas aizsardzības speciālists. ''Dr. emeritus''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dona Žuana kaislības
| attēls                   = Don Jon Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Don Jon''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Džozefs Gordons-Levits]]
| producents               = [[Rams Bergmans]]
| scenārija autors         = Džozefs Gordons-Levits
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* Džozefs Gordons-Levits
* [[Džūliana Mora]]
* [[Brī Larsone]]
* [[Robs Brauns]]
| mūzika                   =
* [[Neitans Džonsons]]
* [[Malkolms Kirbijs (jaunākais)|Malkolms Kirbijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''
* ''[[Voltage Pictures]]''
* ''[[HitRecord Films]]''
* ''[[Ram Bergman Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Relativity Media]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2013|1|8|[[Sandensas kinofestivāls]]|2013|9|27|ASV|2013|9|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 90 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/don-jon-2013|title=Don Jon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 4, 2018|archive-date={{dat|2018|12|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181214100158/http://www.bbfc.co.uk/releases/don-jon-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=donjon.htm|title=Don Jon (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 4, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|30,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dona Žuana kaislības"''' ({{val|en|Don Jon}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Džozefs Gordons-Levits]]. Citas galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Džuliana Mora]], [[Brī Larsone]] un [[Robs Brauns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|8||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
'''Kristus Pestītājs''' ({{val-pt|O Cristo Redentor}}) ir [[Jēzus Kristus]] statuja, kas atrodas [[Riodežaneiro (pilsēta)|Riodežaneiro]], [[Brazīlija|Brazīlijā]].<ref>[http://www.time.com/time/magazine/article/0,9171,742502,00.html Reliģija: Lielākais Kristus] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130812022608/http://www.time.com/time/magazine/article/0,9171,742502,00.html |date={{dat|2013|08|12||bez}} }}
 {{en ikona}}</ref> Statuja ir 39,6 [[metrs|metrus]] augsta, sver 700 [[tonna]]s un atrodas [[Korkovadu]] 700 metrus augstajā virsotnē, kas atrodas [[Tižukas mežs|Tižukas meža]] Nacionālajā parkā. Tā ir viena no pasaulē augstākajām Kristus statujām.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/arvalstis/353064-polija_pabeigta_pasaule_lielaka_jezus_statuja Polijā pabeigta pasaulē lielākā Jēzus statuja] {{lv ikona}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Afognaka
|attēls              = Afognak coastline.jpg
|attēla paraksts     = Kazakova līcis salas piekrastē
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Afognak''
|izvietojums         = [[Aļaskas līcis]]
|arhipelāgs          = [[Kodiakas arhipelāgs]]
|latd=58|latm=15|lats= |latNS=N
|longd=152|longm=30|longs= |longEW=W
|platība             = 1812,6
|garums              = 69
|platums             = 37
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 776
|salu skaits         =
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|valsts1              =
|valsts1 adm vienības tips  =
|valsts1 adm vienība        =
|iedzīvotāji         = 169
|blīvums             = 0,09
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = Aleneva
|valsts1 lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Afognaka''' ({{val|en|Afognak}}, {{val|ems|Agw’aneq}}) ir sala [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Aļaskas līcis|Aļaskas līcī]], [[Kodiakas arhipelāgs|Kodiakas arhipelāga]] otra lielākā sala. Administratīvi pieder [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstij, ietilpst Kodiakas salas boro. Salā dzīvo ap 160 iedzīvotājiem, vienīgā pastāvīgā apdzīvotā vieta ir Alenevas [[vecticībnieki|vecticībnieku]] ciems salas dienvidaustrumos ar 37 iedzīvotājiem (2010). Salas pirmiedzīvotāji [[alutīki]] salu pameta pēc postošās 1964. gada [[zemestrīce]]s; tie pārcēlās uz jaunuzbūvēto Portlaionsas ciemu Kodiakas salā.<ref>[https://www.afognak.org/about-nva/our-story/ The Native Village of Afognak]</ref>

sentences: '''Militārā diktatūra''' ir [[valdība]]s forma, kurā [[politiskā vara]] pieder bruņotajiem spēkiem.

sentences: '''Vēbera-Fehnera likums''' apraksta sakarību, ka [[dzirde]]s sajūtu izmaiņa ir proporcionāla [[skaņa]]s stipruma [[Logaritms|logaritma]] izmaiņai.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://odo.lv/ftp/files/BakalauraDarbs.pdf|title=Vienmērīgās temperācijas problēmas|last=Vītoliņs|first=Valdis|access-date=10.11.2019.|date=1994|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191110142332/https://odo.lv/ftp/files/BakalauraDarbs.pdf|archivedate=10.11.2019}}</ref>

sentences: '''15. oktobris''' ir gada 288. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (289. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 78 dienas.

sentences:
s [[Doms|Doma]]]]
 [[nauda]]s zīmes]]
s pilsētas ģerboņa]]
'''Dieva acs,''' arī '''Providences acs''' ir [[simbols]], [[Dievs|Dieva]] nodomas, tālredzības un īstenošanās acs.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tornakalns.eu/?mediateka=03-01-2015-i-paics-2moz-22-10-dieva-providence |title=Dieva providence {{lv ikona}} |access-date={{dat|2015|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304125943/http://tornakalns.eu/?mediateka=03-01-2015-i-paics-2moz-22-10-dieva-providence |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gotquestions.org/latviesu/Dieviska-talredziba.html |title=Dievišķā tālredzība {{lv ikona}} |access-date={{dat|2015|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150317134511/http://gotquestions.org/Latviesu/Dieviska-talredziba.html |archivedate={{dat|2015|03|17||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://books.google.lv/books?id=rFvu92GyDQoC&lpg=PA68&pg=PA68&hl=en#v=onepage&q&f=false |title=''Providence'' {{en ikona}} |access-date={{dat|2015|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160722045713/https://books.google.lv/books?id=rFvu92GyDQoC&lpg=PA68&pg=PA68&hl=en#v=onepage&q&f=false |archivedate={{dat|2016|07|22||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Tālu no debesīm
| attēls = Far from Heaven (2002 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Far from Heaven''
| žanrs = melodrāma
| režisors = [[Tods Heinss]]
| producents = * [[Džodija Allena]]
* [[Kristīne Vačona]]
| scenārija autors = Tods Heinss
| galvenajās lomās = * [[Džūliana Mora]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Deniss Heisberts]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Džeimss Rebhorns]]
* [[Vaiola Deivisa]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Killer Films]]''
* ''[[Consolidated Film Industries]]''
* ''[[TF1 Cinema]]''
* ''[[Section Eight]]''
* ''[[Vulcan Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2002|9|2|Venēcijas filmu festivāls|2002|11|8|ASV}}
| ilgums = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002|title=Far from Heaven|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2019|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902162341/https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|13,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=farfromheaven.htm |title=Far from Heaven (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=September 2, 2019 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190830193620/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=farfromheaven.htm |archivedate={{dat|2019|08|30||bez}} }}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|29 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Tālu no debesīm"''' ({{val|en|Far from Heaven}}) ir 2002. gada melodrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Tods Heinss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džūliana Mora]], [[Deniss Kveids]], [[Deniss Heisberts]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Džeimss Rebhorns]] un [[Vaiola Deivisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Franču sakarnieks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|51,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3511846401/|title=The French Connection (1971) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|2|25}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 104 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|7}}
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = ''Philip D'Antoni Productions''
| operators = [[Ouens Roizmens]]
| oriģinālnos = ''The French Connection''
| mūzika = [[Dons Eliss]]
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Fernando Rejs]]
* [[Rojs Šeiders]]
* [[Tonijs Lo Bjanko]]
* [[Marsels Bozufī]]
| scenārijs = [[Ernests Taidimens]]
| producents = [[Filips D'Antoni]]
| režisors = [[Viljams Frīdkins]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  TheFrenchConnection.jpg
| imdb =
}}'''"Franču sakarnieks"''' ({{Val|en|The French Connection}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Viljams Frīdkins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Fernando Rejs]], [[Rojs Šeiders]], [[Tonijs Lo Bjanko]] un [[Marsels Bozufī]]. Filma ir balstīta uz 1969. gada [[Roberts Mūrs|Roberta Mūra]] tāda paša nosaukuma romānu.

sentences: '''29. janvāris''' ir gada 29. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 336 dienas (337 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Ikšķiles lidlauks
| attels                     = Ikšķiles lidlauka skrejceļš 2.jpg
| attela-platums             = 250px
| paraksts                   = Ikšķiles lidlauka skrejceļš un angārs
| paraksts2                  =
| IATA                       =
| ICAO                       = EVPA
|lat_deg=56|lat_min=48|lat_sec=54|lat_dir=N
|lon_deg=24|lon_min=31|lon_sec=40|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Latvijā
| paraksta_novietojums       = right
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Ikšķile]], [[Ogres novads]]
| elevation-f                = 65
| elevation-m                = 20
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 08/26
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 600
| r1-surface                 = zāle
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| majas_lapa                 =
}}
'''Ikšķiles lidlauks''' (ICAO: '''EVPA''') ir privāts vispārējās aviācijas [[lidlauks]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.caa.lv/lv/informacija-un-uzzinas/civilas-aviacijas-lidlauki |title=Civilās aviācijas aģentūra. Civilās aviācijas lidlauki |access-date={{dat|2014|06|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|28||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201028192438/http://www.caa.lv/lv/informacija-un-uzzinas/civilas-aviacijas-lidlauki }}</ref> [[Ogres novads|Ogres novadā]]. Izvietojies [[Daugava]]s labajā krastā [[Ikšķile]]s pilsētas dienvidaustrumos {{nobr|2,8 km}} no Ikšķiles centra un {{nobr|6 km}} no [[Ogre]]s pilsētas centra. Sertificēts <small>(2014)</small> vizuālajiem lidojumiem diennakts gaišajā laikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ais.lgs.lv/eAIPfiles/26-JUN-2014-AIRAC/html/eAIP/EV-AD-2.EVPA-en-GB.html#AD-2.EVPA |title=Latvian AIP |access-date={{dat|2014|06|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160307011645/https://ais.lgs.lv/eAIPfiles/26-JUN-2014-AIRAC/html/eAIP/EV-AD-2.EVPA-en-GB.html#AD-2.EVPA |archivedate={{dat|2016|03|07||bez}} }}</ref> Lidlaukā ir viens {{nobr|600 m}} garš un {{nobr|20 m}} plats zāles seguma skrejceļš.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Elerts Krūze
|     vārds_orig = ''Elert Kruse''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Tērbatas bīskapija]]
|      m_dat_alt = [[1587]]. gads
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Prūsija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katrīna fon Tīzenhauzena
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''''Inmarsat plc''''' ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēts uzņēmums.

sentences:
[[File:Rubens Abundance.jpg|thumb|250px|Pārpilnības rags [[Rubenss|Rubensa]] gleznā ar [[Senā Roma|romiešu]] dievieti [[Abundancija|Abundanciju]] (ap 1630. gadu)]]
'''Pārpilnības rags''' ({{val|la|cornu copiae}}) vai '''Amaltejas rags''' ({{val|el|κέρας Ἀμαλθείας}}) ir pārpilnības un pārticības simbols. Parasti tiek attēlots kā [[ragi|raga]] formas trauks, pilns ar augļiem, ziediem un riekstiem. Cēlies no [[Senā Grieķija|sengrieķu]] [[mitoloģija]]s, ko vēlāk pārņēmuši [[Senā Roma|romieši]] un plaši lietots arī mūsdienās, sevišķi tēlotājā mākslā, arhitektūrā, [[heraldika|heraldikā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Fluorūdeņradis|Fluorūdeņraža]] molekulas modelis

Pudele ar fluorūdeņražskābi
|       citi nosaukumi = hidronija fluorīds
|           CAS numurs = 7664-39-3
|      ķīmiskā formula = HF šķīdums ūdenī
|              molmasa = (HF) 20,01
|              blīvums = (48% šķīdums) 1150
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Aiz kulisēm
| attēls                   = BeyondtheLightsposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Beyond the Lights''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džīna Prinsa-Baitvuda]]
| producents               =
* [[Stefānija Alleina]]
* [[Redžijs Roks Baitvuds]]
* [[Raiens Kavana]]
| scenārija autors         = Džīna Prinsa-Baitvuda
| galvenajās lomās         =
* [[Gugu Mbata-Rova]]
* [[Minnija Draivere]]
* [[Neits Pārkers]]
* [[Denijs Glovers]]
| mūzika                   = [[Marks Isems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Homegrown Pictures]]''
* ''[[Undisputed Cinema]]''
| izplatītājs              = ''[[Relativity Media]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2014|9|6|Toronto kinofestivāls|2014|11|14|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 116 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/beyond-lights-2014-0|title=Beyond the Lights|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 29, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blackbird.htm|title=Beyond the Lights (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 29, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|14,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Aiz kulisēm "''' ({{val|en|Beyond the Lights}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Džīna Prinsa-Baitvuda]]. Galvenās lomas atveido [[Gugu Mbata-Rova]], [[Minnija Draivere]], [[Neits Pārkers]] un [[Denijs Glovers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|6||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
'''Mora''' ir [[fonoloģija|fonoloģiska]] vienība, kas bieži ir mazāka par [[zilbe|zilbi]],<ref name="mora">{{tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=mora&list=&lang=&h=yes |title=
Akadēmiskā terminu datubāze – mora |quote=Fonoloģiska vienība, kas ir lielāka par fonētisko segmentu, bet parasti mazāka par zilbi, piemēram, viena mora veido vieglo zilbi, divas moras — smago zilbi. Mora ir svarīgs ritmisks elements japāņu valodā un antīkajā grieķu valodā. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007}}</ref> kuru skaits zilbē nosaka tā saucamo "'''zilbes garumu'''" ({{val-de|Silbenlänge}}) jeb "'''zilbes svaru'''" ({{val-de|Silbengewicht}}). Garuma un svara apzīmējumus bieži lieto kā sinonīmus, taču ir valodas, kur abus apzīmējumus lieto līdztekus, ar dažādām nozīmēm. [[lībiešu valoda|Lībiešu valodā]] īsas zilbes vienmēr ir vieglas, garas zilbes savukārt iedalās vieglās un smagās, šis iedalījums ir līdzīgs igauņu valodas iedalījumam, kur pirmās un otrās garuma pakāpes zilbes ir vieglas, bet trešās garuma pakāpes zilbes ir smagas.<ref>Renāte Blumberga, Tapio Mäkeläinen, Karl Pajusalu ('''2013'''), ''Lībieši: vēsture, valoda un kultūra'', Rīga: Līvõ Kultūr sidām, {{ISBN|978-9984-49-730-3}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Apis mellifera carnica worker hive entrance 3.jpg
| cilts = Apini
| iedalījums =
| izplatība =
| binomial = Apis mellifera carnica <small>(Polmans, 1879)</small>
| pasuga_lv = Karniolas medusbite
| pasuga = Apis mellifera carnica
| suga_lv = Eiropas medusbite
| suga = Apis mellifera
| ģints_lv = Medusbites
| ģints = Apis
| cilts_lv = Medusbišu cilts
| dzimta_lv = Bišu dzimta
| dzimta = Apidae
| kārta_lv = Plēvspārņi
| kārta = Hymenoptera
| klase_lv = Kukaiņi
| klase = Insecta
| tips_lv = Posmkāji
| tips = Arthropoda
| valsts_lv = Dzīvnieki
| valsts = Animalia
| kategorijas = nē
}}
'''Karniolas medusbite''' (''Apis mellifera carnica''; dažādos reģionos arī '''Karintijas medusbite''', '''Krainas medusbite, Karpatu medusbite''')<ref name="ReferenceA">{{Grāmatas atsauce|edition=2. Aufl|title=Naturgeschichte der Honigbienen: Biologie, Sozialleben, Arten und Verbreitung|publisher=Franckh-Kosmos Verl|date=2003|location=Stuttgart|isbn=978-3-440-09477-8|first=Friedrich|last=Ruttner|first2=Martin|last2=Lindauer}}</ref> ir rietumu [[Medusbites|medusbišu]] [[Eiropas medusbite|Eiropas medusbišu]] pasuga, kas pielāgojusies Centrālās un Dienvidaustrumu Eiropas videi. Pasuga nosaukta par godu vēsturiskajam [[Karniola]]s (Krainas) reģionam, kurš atradās mūsdienu [[Slovēnija|Slovēnijā]], un ir vistālāk ziemeļos mītošā no Balkānu populācijas Eiropas medusbitēm. Mūsdienās tā ir viena no visā pasaulē visvairāk audzētajām medusbišu pasugām.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Uzunov|first=Aleksandar|last2=Costa|first2=Cecilia|last3=Panasiuk|first3=Beata|last4=Meixner|first4=Marina|last5=Kryger|first5=Per|last6=Hatjina|first6=Fani|last7=Bouga|first7=Maria|last8=Andonov|first8=Sreten|last9=Bienkowska|first9=Malgorzata|date=2014|title=Swarming, defensive and hygienic behaviour in honey bee colonies of different genetic origin in a pan-European experiment|url=https://www.academia.edu/19071966/Swarming_defensive_and_hygienic_behaviour_in_honey_bee_colonies_of_different_genetic_origin_in_a_pan_European_experiment|journal=Journal of Apicultural Research|volume=53|issue=2|pages=248|issn=0021-8839}}</ref>

sentences: '''Identifikācija''' vai '''identificēšana''' ir [[objekts|objekta]] vai [[subjekts|subjekta]] atpazīšana pēc tā '''identifikatora'''. Identifikācija ir nepieciešama, lai objektus atšķirtu vienu no otra.

sentences:
kolekcijas).]]
'''Zasumuiža''' ({{val|de|Sassenhof}}) bija [[Rīgas patrimoniālais apgabals|Rīgas patrimoniālā apgabala]] [[muiža]], kas atradās tagadējā [[Zasulauks|Zasulauka]] apkaimē [[Pārdaugava|Pārdaugavā]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Valērijs Mežlauks
| attēls = Mezhlauk Valery Ivanovich (1893-1938).jpg
| att_izm = 200px
| amats = [[PSRS Tautas komisāru padome]]s priekšsēdētāja vietnieks
| term_sākums = {{dat|1937|10|17}}
| term_beigas = {{dat|1937|12|01}}
| premjers = [[Vjačeslavs Molotovs]]
| amats2 = [[PSRS Valsts plāns|PSRS Tautas komisāru padomes Valsts plāna komisijas]] priekšsēdētājs
| term_sākums2 = {{dat|1934|04|25}}
| term_beigas2 = {{dat|1937|02|25}}
| premjers2 = [[Vjačeslavs Molotovs]]
| priekštecis2 = [[Valeriāns Kuibiševs]]
| pēctecis2 = [[Genādijs Smirnovs (1903—1938)|Genādijs Smirnovs]]
| amats3 = [[PSRS Smagās rūpniecības Tautas komisariāts|PSRS smagās rūpniecības Tautas komisārs]]
| term_sākums3 = {{dat|1937|02|25}}
| term_beigas3 = {{dat|1937|08|22}}
| premjers3 = [[Vjačeslavs Molotovs]]
| priekštecis3 = [[Grigorijs Ordžonikidze]]
| pēctecis3 = [[Lazars Kaganovičs]]
| amats4 = [[PSRS Mašīnbūves Tautas komisariāts|PSRS mašīnbūves Tautas komisārs]]
| term_sākums4 = {{dat|1937|08|23}}
| term_beigas4 = {{dat|1937|10|17}}
| premjers4 = [[Vjačeslavs Molotovs]]
| priekštecis4 = ''amatvieta izveidota''
| pēctecis4 = [[Aleksandrs Bruskins]]
| amats5 = [[PSRS Valsts plāns|PSRS Tautas komisāru padomes Valsts plāna komisijas]] priekšsēdētājs
| term_sākums5 = {{dat|1937|10|17}}
| term_beigas5 = {{dat|1937|12|01}}
| premjers5 = [[Vjačeslavs Molotovs]]
| priekštecis5 = [[Genādijs Smirnovs (1903—1938)|Genādijs Smirnovs]]
| pēctecis5 = [[Nikolajs Voznesenskis]]
| alma_mater = [[Harkivas Universitāte]]
| dzim_dati = {{dat|1893|02|19}}
| dzim_vieta = [[Harkiva]], [[Harkivas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| mir_dati = {{mdv|1938|7|29|1893|2|19}}
| mir_vieta = [[Komunarka (poligons)|Komunarka]], pie [[Maskava]]s, [[KPFSR]], [[PSRS]]
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzīvesb = Čarna (Sofija) Maers-Mihailova (1902–1941)
| citas_daļas1 = {{amatpersonas infodaļa
| apbalvojumi = [[Ļeņina ordenis]]<br>[[Sarkanā Karoga ordenis]]
}}
}}
'''Valērijs Mežlauks''' ({{val|ru|Валерий Иванович Межлаук}}, {{val|uk|Валерій Іванович Межлаук}}; 1893—1938) bija [[latvieši|latviešu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|PSRS]] sabiedriskais un saimnieciskais darbinieks. Kā PSRS Valsts Plāna komitejas priekšsēdētājs (1934—1937) vadīja Padomju Savienības [[industrializācija]]s programmu, bija 1., 2. un 3. piecgades plānu līdzautors, laikraksta "''За индустриализацию"'' atbildīgais redaktors.<ref name="SET167">
{{grāmatas atsauce
 |first=R.W.|last=Davies
 |title=The Industrialization of Soviet Russia, Volume 3: The Soviet Economy in Turmoil, 1929-1930
 |location=Cambridge, MA|publisher=Harvard University Press|year=1989|pages=167 (fn. 31), 555}}
</ref> Īpaši veicināja smagās rūpniecības (arī tanku un lidmašīnu ražošanas) attīstību. Aizrāvās ar PSRS un [[Padomju Savienības Komunistiskā partija|VK(b)P]] vadošo darbinieku karikatūru zīmēšanu. Nogalināts [[Lielais terors|Lielā terora]] laikā 1938. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Bed_bug,_Cimex_lectularius.jpg
| att_nosaukums = [[Gultas blakts]] (''Cimex lectularius'')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| virskārta=Paraneoptera
| virskārta_lv=Blakšveidīgie
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| apakškārta    = Heteroptera
| apakškārta_lv =Blaktis
| infrakārta = Cimicomorpha
| infrakārta_lv = Asinsblakšveidīgie
| virsdzimta = Cimicoidea
| virsdzimta_lv = Asinsblakšu virsdzimta
| dzimta = Cimicidae
| dzimta_lv = Asinsblaktis
| iedalījums    =
| binomial=Cimicidae <small>([[Latreille]], 1802)</small>
| kategorijas= nē
}}
'''Asinsblaktis, asinsblakšu dzimta''' (''Cimicidae'') ir [[blaktis|blakšu]] (''Heteroptera'') dzimta, kas pieder pie [[asinsblakšu virsdzimta]]s (''Cimicoidea''). Dzimtā ir 74 sugas, kuras visas ir ektoparazīti. Tās barojas ar siltasiņu dzīvnieku [[asinis|asinīm]], galvenokārt parazitējot uz [[sikspārņi]]em un [[putni]]em.<ref name=phy>{{Tīmekļa atsauce |url=http://faculty.inverhills.edu/lford/The%20Phylogeny%20and%20Biogeography%20of%20the%20Cimicoidea%20pdf.pdf |title=The Phylogeny and Biogeography of the Cimicoidea (Insecta: Hemiptera) |access-date={{dat|2014|12|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304232357/http://faculty.inverhills.edu/lford/The%20Phylogeny%20and%20Biogeography%20of%20the%20Cimicoidea%20pdf.pdf |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> No 22 dzimtas ģintīm 12 ģinšu sugas barojas ar sikspārņu asinīm, 9 ģintis putnu asinīm un tikai vienas ģints — ''[[Cimex]]'' — sugas ir specializējušās uz dažādiem upuriem, tomēr to galvenais mērķis ir sikspārņi, putni un [[cilvēks|cilvēki]].<ref name=link>[http://link.springer.com/referenceworkentry/10.1007%2F978-1-4020-6359-6_257 Bed Bugs (Hemiptera: Cimicidae: Cimex spp.)]</ref> Asinblakšu izplatība aptver visu pasauli.<ref name=ohi/> [[Latvija|Latvijā]] mājo 2 asinsblakšu sugas: [[gultas blakts]] (''Cimex lectularius'') un [[bezdelīgu blakts]] (''Oeciacus hirundinis'').<ref name=lat>[http://latvijas.daba.lv/dzivnieki/posmkaaji/kukainhi/blaktis/ Latvijas Daba: Blaktis (Heteroptera)]</ref> Ir pieņemts, tās asinsblaktis, kuras barojas ar cilvēku asinīm, saukt par '''gultas blaktīm'''.<ref>[http://www.bulletinofinsectology.org/pdfarticles/vol61-2008-129-130balvin.pdf Revision of the West Palaearctic Cimex species. Preliminary report]</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Anna Ņetrebko
|      Vārds_orig = ''Анна Нетребко''
|          Attēls = Anna Netrebko.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Anna Ņetrebko 2005. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1971|9|18}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnodara|td=Krievija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1993 – pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = Dziedājusi filmā “[[Princese pret pašas gribu 2]]”
|           Mlapa = {{URL|http://www.annanetrebko.com/}}
|         Dzimums = S
}}
'''Anna Ņetrebko''' ({{val|ru|Анна Юрьевна Нетребко}}; dzimusi {{dat|1971|9|18}}) ir [[krievi|krievu]] [[operdziedātāja]], [[soprāns]]. Operas dīvai ir gan [[Krievija]]s, gan [[Austrija]]s pilsonība, šobrīd dzīvo [[Vīne|Vīnē]] un [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''A Canterbury Tale''
| operators =
| attēls = Canterburytaleposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = * [[Maikls Pauels]]
* [[Emeriks Presburgers]]
| producents = * Maikls Pauels
* Emeriks Presburgers
| scenārijs = * Maikls Pauels
* Emeriks Presburgers
| aktieri = * [[Ēriks Portmans]]
* [[Šeila Sima]]
* [[Deniss Praiss]]
* [[Džons Svīts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Canterbury Tale''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''General Film Distributors''
* ''Eagle-Lion Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1944|8|21|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''A Canterbury Tale''''' ir 1944. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s [[komēdijdrāma]]s filma, kuras autori ir [[Maikls Pauels]] un [[Emeriks Presburgers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ēriks Portmans]], [[Šeila Sima]], [[Deniss Praiss]] un [[Džons Svīts]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =European bee eater.jpg
 | att_nosaukums = [[Bišu dzenis]] (''Merops apiaster'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Coraciiformes
 |      kārta_lv = Zaļvārnveidīgie
 |        dzimta = Meropidae
 |     dzimta_lv = Bišu dzeņu dzimta
 |      binomial = Meropidae <small>([[Rafinesque]], 1815)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Mazo un vidējo uzņēmumu mārketings (MVU mārketings)''' ir [[tirgzinība]]s zinātnes virziens, kas pēta mārketinga jautājumus MVU. Tikai nesen pasaules zinātnieki šim virzienam sāka pievērst pastiprinātu uzmanību. Viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc šis virziens ir kļuvis aktuāls, ir apgalvojums, ka MVU neizmanto visas mārketinga iesējas vai izmanto tās nepilnīgi, lai palielinātu savu [[konkurētspēja|konkurētspēju]]. Līdz ar to MVU mārketinga viens no galvenajiem uzdevumiem ir palīdzēt paaugstināt MVU konkurētspēju un uzlabot [[uzņēmums|uzņēmumu]] saimnieciskās darbības rezultātus.

sentences: '''Lasīšana''' ir [[teksts|teksta]] uztveršana un saprašana pēc [[rakstzīme|rakstzīmēm]]. Neprasmi lasīt sauc par [[analfabētisms|analfabētismu]]. Lasīšanai atvēlētas publiskās telpas sauc par [[lasītava|lasītavām]]. Parasti tās atrodas [[Bibliotēka|bibliotēkās]].

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,
 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,
3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C8H11NO2
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128 °C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

sentences: '''Centrbēdzes svārsts''' ir speciāli aprīkots ritošais sastāvs, kas ļauj, tam esot kustībā, pa speciāli apzīmētiem transporta infrastruktūras maršrutiem ([[sliežu ceļš]], autoceļš) izbraukt ceļa plāna līknes un ar sānsveres svārstību kompensēt nedzēsto centrbēdzes paātrinājumu, izmantojot ritošā sastāva virsbūves svara gravitācijas spēku.

sentences:
{{Skaitļa infokaste
|num = 35
|lv = Trīsdesmit pieci
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Lerijs Sendžers
|     vārds_orig = Larry Sanger
|         attēls = L Sanger.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Lerijs Sendžers 2006. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1968
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{flaga|ASV}} [[Belvjū]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtona]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
}}
'''Lerijs Sendžers''' ({{val|en|Larry Sanger}}, pilnā vārdā '''Lorenss Marks Sendžers''' ({{val|en|Lawrence Mark Sanger}}); dzimis [[1968]]. gada [[16. jūlijs|16. jūlijā]] [[Belvjū]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir viens no [[Vikipēdija]]s dibinātājiem un bija galvenais redaktors, kamēr strādāja kompānijā "[[Bomis]]".

sentences:
{{Citas nozīmes|Jūrmalas daļu|Lielupe (nozīmju atdalīšana)|Lielupe}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Lielupe
|attels             =
|paraksts           = Brīvības cīņu piemiņas zīme «Tilts un mūžība»
|karte              =
|paraksts2          = Lielupes novietojums Jūrmalā
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,6km2
|iedzivotaju_skaits = 1623 ([[2008. gads|2008]])<ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Lielupe (upe)|Lielupe]]
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      = [[1. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|1.]]
|cits               = Vilciens ([[Lielupe (stacija)|Lielupes stacija]])
|pasta_indekss      = LV-2010
|areja_saite        =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Aidaho
| official_name           = ''Idaho''
| other_name              =
| settlement_type         = Štats
| image_skyline           = Boise Idaho.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Aidaho kapitolijs Boisisitijā
| image_flag              = Flag of Idaho.svg
| flag_size               = 120px
| image_seal              = Seal of Idaho.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = Dārgakmeņu štats
(''Gem state'')
| motto                   = ''Esto perpetua''
| anthem                  =
| capital                 = [[Boisisitija]]
| largest_city            =
| official_language       = nav
| spoken_language         = [[angļu valoda]]
| image_map               = Idaho in United States.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Aidaho atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Breds Litls]] ([[ASV Republikāniskā partija|R]])
| leader_title1            = Vicegubernatore
| leader_name1             = [[Dženisa Makgīčina]] ([[ASV Republikāniskā partija|R]])
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 216632
| area_land_km2           =216400
| area_water_km2          =2398
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 1839106
| population_as_of        = 2020. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 89,1%
[[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņi]] — 1,4%
aziāti — 1,2%
melnādainie — 0,6%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 29,3%
[[mormoņi]] — 23%
[[katoļi]] — 18%
nereliģiozi — 12,7%
| utc_offset              =
| website                 = {{URL|http://www.idaho.gov}}
| footnotes               =
}}

sentences: '''Micēlijs''' (no {{val|grc|μύκης}} ''(múkēs)'' — 'sēne') jeb '''sēņotne''' ir [[sēne|sēņu]] organisma paslēptā daļa, kas var atrasties zem [[sūnas|sūnām]], koku mizas, vai vienkārši zemē. Tas ir smalks tīklveida veidojums, veidots no ļoti smalkām pavedienveida [[hifas|hifām]], kas izplešas tālu prom no sēnes [[augļķermenis|augļķermeņa]]. Micēlijs var būt vienšūnas jeb ''rizomicēlijs'' (zemākajām sēnēm) vai daudzšūnu (augstākajām sēnēm). Sēņotne kalpo gan kā barības uzsūcējs, gan arī priekš [[veģetatīvā vairošanās|veģetatīvās vairošanās]]. Primitīvākajām sēnēm micēlija var arī nebūt. Sēņu organisms galvenokārt attīstās no [[sporas|sporām]], kas labvēlīgos apstākļos izdīgst un izveido sēņotni.

sentences: '''Meita''' ir [[sieviete|sieviešu]] dzimuma [[bērns]] attiecībā pret [[vecāki]]em. Analogs vīriešiem ir [[dēls]]. Viena laulātā meita no iepriekšējās [[laulība]]s otrajam laulātajam ir pameita. Dažkārt ar jēdzienu meita var tikt apzīmētas attiecības starp grupām vai elementiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Hauzers''' var būt:

sentences: '''Triboluminiscence''' ({{val-el|tribos}} — berze) ir [[luminiscence]]s veids, kas rodas [[kristāls|kristāliskās]] [[viela|vielās]] mehāniskās iedarbības (beršanas, spiešanas, sašķelšanas) iespaidā. To, piemēram, var izraisīt [[dislokācija|dislokāciju]] pārvietošanās, deformējot kristālu. Triboluminiscenci var arī izskaidrot ar [[fotoluminiscence|fotoluminiscenci]] no elektriskajām [[izlāde|izlādēm]], kas rodas, sagraujot kristālrežģi. Triboluminiscence ir mazāk izplatīta nekā citi luminiscences veidi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Avanafila struktūrformula

Avanafila molekulas modelis
|          citi nosaukumi        = (''S'')-4-((3-hloro-4-metoksibenzil)amino)-2-(2-(hidroksimetil)-1-pirolidinil)-''N''-(2-pirilidinilmetil)-5-pirimidīnkarboksamīds
|      ķīmiskā formula = C23H26C1N7O3
|              molmasa = 483,95064
|CAS numurs            =  330784-47-9
}}
'''Avanafils''' ir potenciāli jauns, otrās paaudzes, selektīvs 5. apakštipa fosfodiesterāzes inhibitors, kas parādījās 2012. gadā [[erektilā disfunkcija|erektilās disfunkcijas]] ārstēšanai. [[Eiropa|Eiropā]] tas reģistrēts 2013. gadā ar komercnosaukumu “Spedra”. Pieejamās tablešu devas — 50 mg, 100 mg un 200 mg. Pēc darbības līdzīgs [[sildenafils|sildenafilam]], [[tadafils|tadafilam]] un [[vardenafils|vardenafilam]], taču avanafila priekšrocība ir tā, ka tas sāk darboties salīdzinoši ātrāk nekā citi [[fosfodiesterāzes inhibitori]], sasniedzot maksimālo koncentrāciju asinīs apmēram 30 — 45 min laikā, arī efekts saglabājas ilgāku laiku.<ref name="zvalv" />

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ostende
| native_name = ''Oostende''
| other_name =
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Albert-I-promenade-20040908-010.jpg
| image_caption = Pilsētas centrs
| image_flag = Afbeelding OostendeVlag.svg
| image_seal =
| image_shield = Wapen van Oostende.svg
| pushpin_map = Beļģija
| latd = 51
| longd = 2
| pushpin_label_position =
| latNS = N
| latm = 14
| lats = 0
| longEW = E
| longm = 55
| longs = 0
| nickname =
| motto =
| population_total = 70 994
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Beļģija}}'''
| subdivision_type1 = Valsts daļa
| subdivision_name1 = [[Flandrija]]
| subdivision_type2 = Province
| subdivision_name2 = [[Rietumflandrija]]
| area_total_km2 = 37,72
| population_as_of = {{dat|2017|||SK|bez}}
| timezone =
| utc_offset = +1
| timezone_DST =
| utc_offset_DST = +2
| postal_code_type = Pasta indekss
| postal_code = 8400
| area_code = 059
| website = [https://www.oostende.be/]
| footnotes =
}}'''Ostende''' ({{Val|nl|Oostende}}, {{Val|de|Ostende}}, {{Val|fr|Ostende}}) ir pilsēta [[Beļģija|Beļģijā]], [[Flandrija|Flandrijā]], [[Rietumflandrija|Rietumflandrijas]] provincē. {{Dat|2017}} pilsētā dzīvoja 70 994 iedzīvotāji. Ostende atrodas [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūras]] krastā. Pilsētā ir bāzēts [[Beļģijas futbola Pro līga|Beļģijas futbola Pro līgas]] klubs [[KV Oostende]].

sentences: '''Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija''' (UNCLOS) ir starptautiska vienošanās par [[teritoriālie ūdeņi|teritoriālajiem ūdeņiem]] un [[jūras robeža|robežām]], par miermīlīgu caurbraukšanu pa šiem teritoriālajiem ūdeņiem, par [[pieguļošā zona|pieguļošo zonu]], par starptautisku kuģošanu pa [[jūras šaurums|jūras šaurumiem]], par [[ekskluzīva ekonomiskā zona|ekskluzīvajām ekonomiskajām zonām]], par valstu tiesībām uz [[kontinentālais šelfs|kontinentālajiem šelfiem]], kā arī par kuģošanu atklātā jūrā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Salvia officinalis1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Salvia officinalis|Ārstniecības salvija}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Lamiales
|         rinda_lv =Panātru rinda
|           dzimta =Lamiaceae
|        dzimta_lv =Lūpziežu dzimta
|            ģints =Salvia
|         ģints_lv =Salvijas
|             suga =S. officinalis
|          suga_lv =Ārstniecības salvija
|         binomial =Salvia officinalis L.
}}

sentences: {{citas nozīmes|kurdu apdzīvotu apgabalu|Kurdistāna (nozīmju atdalīšana)|Kurdistāna}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kombuļu pagasts
| karte             = Kombuļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads <!-- Administratīvā vienība kurā ietilpst/pēdējā ietilpa pagasts -->
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads<!-- novada, rajona, apriņķa nosaukums bez vikisaites -->
| centrs            = Kombuļi
| platība           = 80,92
| iedzīvotāji       = 672<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 672 / 80.92 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Kombuļu pagasts''' ir viena no [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Izvaltas pagasts|Izvaltas]], [[Ūdrīšu pagasts|Ūdrīšu]], [[Krāslavas pagasts|Krāslavas]], [[Skaistas pagasts|Skaistas]], [[Aulejas pagasts|Aulejas]] un [[Grāveru pagasts|Grāveru]] pagastiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Knospe
| oriģinālnosaukums    = ''Knospe''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra#Arktika
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{flaga|DEU|Nazi}} [[Trešais Reihs|Vācija]]
| latd=79| latm=15| lats=43| latNS=N
| longd=11| longm=30| longs=25| longEW=E
| novietojums          = [[Špicbergena]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1941
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1942
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 6
| pers_ziema           = 6
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           =
| mājaslapa            =
}}
'''Knospe''' ({{val|de|Unternehmen Knospe}} — ‘pumpurs’) bija [[Trešais Reihs|Vācijas]] ''[[Kriegsmarine]]'' slepena [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]] 2. Pasaules kara laikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://cruise-handbook.npolar.no/en/kongsfjorden/signehamna.html |title=Signehamna [79° 16.4' N 11° 33' E] |access-date={{dat|2019|12|16||bez}} |archive-date={{dat|2010|01|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100117132013/http://cruise-handbook.npolar.no/en/kongsfjorden/signehamna.html }}</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s galvenās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos. Knospe bija pirmā no vairākām secīgi izveidotām [[Vērmahts|Vērmahta]]s autonomajām meteostacijām Arktikā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Apis mellifera - Prunus padus - Keila.jpg
| att_nosaukums = [[Eiropas medus bite]] (''Apis mellifera'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips = Hexapoda
| apakštips_lv = Seškāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Apterygota|Bezspārņu apakšklase}}
* {{TaksoSaite|Pterygota|Spārneņu apakšklase}}
| sinonīmi =
*''Ectognatha''
*''Entomida''
| kategorijas = nē
| binomial=Insecta <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Poa annua 131359287.jpg
| att_nosaukums = [[Maura skarene]] (''Poa annua'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Poa
| ģints_lv = Skarenes
| kategorijas = nē
| binomial = Poa
| autors =
}}'''Skarenes''' ({{val|la|Poa}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kurā ir klasificētas apmēram 570 [[Lakstaugs|lakstaugu]] sugas, kuras savvaļā ir sastopamas abu pusložu [[Mērenā josla|mērenajā joslā]]. ''Poa'' (πόα) [[Grieķu valoda|grieķu valodā]] nozīmē "[[lopbarība]]".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=126123|title=Poa in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-02-10}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=5&taxon_id=126123|title=Poa in Flora of Pakistan @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-02-10}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30001404-2|title=Poa L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-02-10|language=en}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mērsraga pagasts
| karte             = Mērsraga pagasts location Latvia.svg
| ģerboņa_attēls    = Mērsraga pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Mērsraga pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  = Mērsraga pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Mērsrags
| platība           = 109,0
| iedzīvotāji       = 1712<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |date={{dat|2016|10|20||bez}} }} Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās 01.01.2016</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1712 / 109 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mērs              =
| mērs_partija      =
| mērs_gads         =
| teritorijas       =
| pakalpojumu_centri=
| mājaslapa         = www.mersrags.lv
}}

sentences: [[Programminženierija|Programminženierijā]] '''projektēšanas šablons''' ir vispārīgs atkalizmantojams risinājums biežai problēmai [[programmatūras projektējums|programmatūras projektējumā]]. Tas nav pabeigts risinājums, ko var tieši pārveidot [[izejas kods|izejas kodā]] vai [[mašīnkods|mašīnkodā]]. Tas ir apraksts vai paraugs tam, kā risināt problēmu, un to var izmantot daudzās dažādās situācijās. Projektēšanas šabloni ir formalizētas [[labā prakse|labās prakses]], kuras programmētāji var izmantot, lai risinātu biežāk sastopamās problēmas sistēmas vai lietotnes projektēšanas gaitā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ardievu, mazā, ardievu
 | oriģinālnos = ''Gone Baby Gone''
 |      attēls = Gone Baby Gone poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = mistērija, drāma
 |    režisors = [[Bens Afleks]]
 |  producents =
* [[Šons Beilijs]]
* [[Alans Leds jaunākais]]
* [[Dantons Risners]]
 |   scenārijs =
* [[Ārons Stokhārds]]
* Bens Afleks
 |     aktieri =
* [[Keisijs Afleks]]
* [[Mišela Monagana]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Eds Heriss]]
* [[Džons Eštons]]
* [[Eimija Raiena]]
 |      mūzika = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[The Ladd Company]]''
 | izplatītājs = ''[[Miramax]]''
 |    izdošana = {{dat|2007|10|19||bez}}
 |      ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gone-baby-gone-2007|title=Gone Baby Gone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 6, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033613/http://bbfc.co.uk/releases/gone-baby-gone-2007}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gonebabygone.htm|title=Gone Baby Gone (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 6, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|34,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ardievu, mazā, ardievu"''' ({{val|en|Gone Baby Gone}}) ir 2007. gada drāma, kas balstīta uz Denīzes Leheinas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Bens Afleks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Keisijs Afleks]], [[Mišela Monagana]], [[Morgans Frīmens]], [[Eds Heriss]], [[Džons Eštons]] un [[Eimija Raiena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|10|19||bez}}.

sentences: '''25. oktobris''' ir gada 298. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (299. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 67 dienas.

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}

sentences:
]]
'''Politika''' ({{val|el|πολιτικά}}, ''politiká'' — ‘valsts darīšanas’) ir sabiedrisks process, kurā dažādas iedzīvotāju [[interešu grupa]]s, nacionālas un starptautiskas [[institūcija]]s, [[uzņēmums|uzņēmumi]] vai atsevišķi [[indivīds|indivīdi]], veic darbības savu oficiālu vai neoficiālu [[vara]]s, ietekmes, ekonomisko vai citu mērķu sasniegšanai. Politika plašākā nozīmē ietver arī aktivitātes, caur kurām cilvēki pieņem, uztur un maina vispārējos noteikumus, kas regulē viņu dzīvi.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Politics|last=Andrew.|first=Heywood,|publisher=Palgrave Macmillan|isbn=0230363385|url=https://www.worldcat.org/oclc/798132841|edition=4th ed|location=Houndmills, Basingstoke, Hampshire|date=2013|oclc=798132841}}</ref> Politika tādēļ ir ļoti saistīta ar [[konflikts|konflikta]] un sadarbības fenomenu.<ref name=":0" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Dipterus sp.JPG
| att_nosaukums =  Diptera pārakmeņojums.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| virsklase = Osteichthyes
| virsklase_lv = Kaulzivis
| klase = Sarcopterygii
| klase_lv = Daivspurzivis
| apakšklase = Dipnoi
| apakšklase_lv = Divējādelpojošās zivis
| kārta = Dipteridiformes
| kārta_lv = Dipterīdveidīgās
| dzimta = Dipteridae
| dzimta_lv = Dipterīdas
| ģints = Dipterus
| ģints_lv = Dipteri
| iedalījums =
|   binomial = Dipterus <small>Sedgwick et Murchison, 1828</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Dipteri''' (''Dipterus'') ir izmirušu [[Dipterīdveidīgās|dipterīdveidīgo zivju]] ģints no [[Divējādelpojošās zivis|divējādelpojošo zivju]] virskārtas. Ģinti 1828. gadā aprakstīja britu ģeologi [[Roderiks Merčisons]] un [[Ādams Sedžviks]]. Šīs zivis dzīvoja [[Devons|devona]] periodā un bija izplatītas [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Arī [[Latvija]]s devona nogulumos ir sastopamas dipteru [[Fosilijas|fosilās]] paliekas (piem. ''[[Dipterus serratus]] '' no [[narvas svīta]]s nogulumiem.<ref>В.С. Сорокин, Л.А. Лярская, Л.С. Саваитова и др, Девон и карбон Прибалтики, издательство "Зинатне", Рига, 1981. г., 109. lpp.</ref>) Ģints [[tipveida suga]] ir ''[[Dipterus valenciennesi]]''. Ģintī ir virs 20 sugām. Dipteri ir [[Dipterīdas|dipterīdu]] dzimtas tipveida ģints.

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds =
| Attēls = Jeff Porcaro Toto Fahrenheit World Tour 1986.jpg
| Dzimis = {{birth date|1954|4|1|mf=y}}
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors, ierakstu producents
| Dz_vārds = Džefrijs Tomass Porkaro
| Miris = {{death date and age|1992|8|5|1954|4|1}}
| Vieta_mr = West Hills, California, U.S.
| Gadi = 1971–1992
| Darbojies_arī = {{hlist|[[Toto (band)|Toto]]|[[Steely Dan]]|[[Nik Kershaw]]|[[Boz Scaggs]]|[[Michael Jackson]]|[[Bee Gees]]}}
| Vieta_dz = South Windsor, Connecticut, U.S.
| Žanrs = {{hlist|Hard rock|pop rock|progressive rock|jazz fusion}}
| Instrumenti = Bungas, sitaminstrumenti
| Apraksts = Džefs Porkaro pie bungām, Toto Farenheit Pasaules Tūrē, iekš [[Blaisdell Arena]] Honolulu, Havaju salās, 1986. gada 10. novembrī.
| Vārds_orig = Jeffrey Thomas Porcaro
}}'''Džefrijs Tomass Porkaro''' (''Jeffrey Thomas Porcaro'';<ref>{{Youtube|"Jeff Porcaro and Joe Porcaro Drum Lesson Video"}}</ref> 1. aprīlis 1954 — 5. augusts 1992) ir amerikāņu [[bundzinieks]], dziesmu autors un ierakstu producents. Viņš ir vislabāk pazīstams ar savu darbu rokgrupā Toto, bet ir viens no visvairāk ierakstītajiem sesiju mūziķiem, kurš strādājis pie simtiem albumu un tūkstošiem sesiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php|title=Freedrumlessons.com|publisher=Freeodrumlessons.com|access-date=2010-12-09|date=|archive-date=2016-01-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20160109131921/http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php}}</ref><ref name="autogenerated1">{{Tīmekļa atsauce|url={{Allmusic|class=artist |id=jeff-porcaro-p112306/biography |pure_url=yes}}|title=Jeff Porcaro|last=Ruhlmann|first=William|publisher=AllMusic|access-date=2011-10-24|date=}}</ref> Kamēr viņš jau bija pazīstams studijas spēlētājs 1970. gados, viņš izcēlās Amerikas Savienotajās Valstīs kā bundzinieks Steely Dan albumā ''Katy Lied''.

sentences:
gabals peld parafīna eļļā]]
Par '''vieglajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi maziem [[blīvums|blīvumiem]]. Lai gan nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, parasti par vieglajiem metāliem sauc tādus, kuru blīvums ir mazāks par 5 g/cm3.<ref>A. F. Holleman, E. Wiberg, N. Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. 102. Auflage. Walter de Gruyter, Berlin 2007, ISBN 978-3-11-017770-1, S. 1141.</ref><ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> Pēc šīs definīcijas, vieglie metāli ir visi [[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju]] metāli (izņemot [[rādijs|rādiju]]), kā arī daži 3., 4. un 13. grupas elementi. Pats vieglākais metāls ir [[litijs]], kura blīvums ir 0,535 g/cm3.

sentences: '''WASP-12 b''' ir [[citplanēta]], kas atklāta citplanētu meklēšanas projekta [[SuperWASP]] ietvaros, zvaigznes [[WASP-12]] orbītā. Citplanēta atklāta {{dat|2008|4|1}}.

sentences: '''51 Pegasi''' (arī '''51 Peg'''; {{val|lv|Pegazs 51}}) jeb '''Helvēcijs''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''Helvetios'')<ref>[http://www.iau.org/news/pressreleases/detail/iau1514/ "Final Results of NameExoWorlds Public Vote Released"]. ''International Astronomical Union''. December 15, 2015. Retrieved January 8, 2016.</ref> ir zvaigzne, kas atrodas [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Tā atrodas aptuveni 50 [[gaismas gads|gaismas gadus]] attālumā no [[Zeme]]s,<ref>[http://www.solstation.com/stars2/51pegasi.htm "51 Pegasi"]. ''Solstation.com''. 2006. Retrieved January 30, 2015.</ref><ref>Kitchin, C. ''Exoplanets: Finding, Exploring, and Understanding Alien Worlds''. New York: Springer, 2012. P. 57.</ref> un, kaut gan salīdzinoši blāvi, nakts debesīs tā ir pamanāma ar neapbruņotu aci. 51 Pegasi kļuva plašāk pazīstama tad, kad 1995. gadā tā kļuva par pirmo [[galvenās secības zvaigzne|galvenās secības zvaigzni]], ap kuru tika atrasta [[citplanēta]], kurai vēlāk tika dots nosaukums [[51 Pegasi b]].<ref>Kitchin, C. ''Exoplanets: Finding, Exploring, and Understanding Alien Worlds''. New York: Springer, 2012. P. 34.</ref><ref>Perryman, M. ''The Exoplanet Handbook''. Cambridge: Cambridge University Press, 2011. P. 20.</ref>

sentences: '''Miljons''' jeb '''1000000''' ir [[naturāls skaitlis]], kas seko aiz 999999. Nākamais naturālais skaitlis pēc miljona ir 1000001. [[Romiešu skaitļi|Romiešu skaitļu]] sistēmā miljonu apzīmē ar {{overline|M}}. [[Binārā skaitīšanas sistēma|Binārajā skaitīšanas sistēmā]] miljons ir 11110100001001000000.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Anna Košmala
| attēls =
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1994|10|22}}
| dz. vieta = {{vieta|Ukraina|Kijiva}}
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktieris|aktrise]]
| darbības gadi = 2011—pašlaik
| dzīvesbiedrs =
| apbalvojumi = ''Teletriumf'' (2012)
| dzimums = S
}}
'''Anna Košmala''' ({{val|uk|Ганна Сергіївна Кошмал}}; dzimusi 1994. gada 22. oktobrī [[Kijiva|Kijivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir ukraiņu kinoaktrise. Pazīstama ar Žeņas Kovaļevas lomai televīzijas seriāla "[[Radu būšana]]" (''Сваты'') piektajā, sestajā un septītajā sezonā, par ko viņa divas reizes tika nominēta Ukrainas televīzijas balvai ''Teletriumf''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://teletriumf.ua/history/2012/334/ |title=Телетріумф. Лауреати і номінанти 2012 року |access-date={{dat|2022|01|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|08|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200813174349/https://teletriumf.ua/history/2012/334/ }}</ref> Spēlējusi arī galveno lomu populāros ukraiņu seriālos "Saška" (''Сашка''), "Labs puisis" (''Хороший парень''), "Ciems uz miljonu" (''Село на миллион'').

sentences: '''Šķiedrveidīgie spalvmākoņi''' ({{val|la|Cirrus fibratus}}, ''Ci fib'') ir garas, baltas, dažreiz gandrīz taisnas, diegiem līdzīgas [[spalvmākoņi|spalvmākoņu]] līnijas, kuras var būt gan paralēlas, gan haotiskas. Agrāk dēvēti par ''Cirrus filosus (Ci fil)''. Parasti tie sastāv no ledus kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem ūdens pilieniem. Atšķiras ar to, ka tie ir gari un neaizsedz visas debesis. Biežāk šķiedrveidīgie spalvmākoņi ir vērojami labos [[laikapstākļi|laikapstākļos]], kā arī pirms siltās frontes tuvošanās. To augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos — 17—18 km. Arktiskajos platumos šie mākoņi ļoti zemās [[temperatūra|temperatūrās]] var izplatīties pa zemes virsu. Mākoņu biezums var ļoti atšķirties — no 100 metriem līdz dažiem kilometriem. Mākoņi ir caurspīdīgi, cauri tiem viegli tiek [[Saule]]s, [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma, dažreiz cauri tiem var redzēt arī zilas debesis. Dienā tie tikpat kā nesamazina apgaismojumu, ir tikpat gaišs, cik būtu, ja mākoņu nebūtu. Nokrišņi ir mazi [[ledus]] kristāliņi, kuri var lēni krist lejup, bet vienmēr tie iztvaiko lielā augstumā, nesasniedzot zemes virsu un izveidojot vien nokrišņu joslas ([[virga|virgu]]).

sentences:
'''20. aprīlis''' ir gada 110. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (111. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 255 dienas.
== Vārda dienas ==
[[Meija (personvārds)|Meija]], [[Mirta]], [[Ziedīte]]

sentences: '''Lielais Magelāna Mākonis''' ({{val|en|Large Magellanic Cloud, LMC}}) ir [[pundurgalaktika]], kas kalpo par lielāko [[dabiskais pavadonis|pavadoni]] [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] [[galaktika]]i. Lai gan Lielais Magelāna Mākonis atrodas gandrīz 160 000 gaismas gadu attālumā, tas ir saskatāms ar neapbruņotu aci tikai [[Dienvidu puslode|Dienvidu puslodē]] starp [[Zelta Zivs]] un [[Galds (zvaigznājs)|Galda]] zvaigznāju.

sentences:
[[File:RG-59.jpg|thumb|right|400px|[[RG-59]] lokanā koaksiālā kabeļa sastāvs:

ārējais plastmasas apvalks

austais vara ekrāns (ārējais vadītājs)

iekšējais [[Dielektriķis|dielektriskais]] izolators

vara kodols (iekšējais vadītājs)

]]

sentences:
[[Kategorija:PSRS ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:PSRS ģeologi| ]]

sentences: '''Vulkanoloģija''' ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pēta [[Vulkāns|vulkānus]], bet [[Zinātnieks|zinātniekus]], kuri ilgstoši novēro vulkānu uzvedību un to izcelšanos, pēta [[lava]]s un [[Gāze|gāzu]] sastāvu, sauc par vulkanologiem. Pētot lavas, gāzu, [[fumarola|fumarolu]] ķīmisko sastāvu un [[Temperatūra|temperatūru]], zinātnieki spēj izpētīt [[Zemes mantija|Zemes mantiju]] un [[Zemes garoza|garozu]] un var paredzēt aptuvenu nākamo izvirduma laiku, savukārt tas ļauj laikus brīdināt un [[Evakuācija|evakuēt]] iedzīvotājus.

sentences:
{{jāuzlabo|jāsakārto [[Palīdzība:Iekšējās saites un tabulas|saites]]}}
'''Fonga ēnojums''' attiecas uz [[interpolācijas]] paņēmienu, kuru izmanto virsmas ēnošanai [[3D datorgrafikā]]. To arī sauc par Fonga interpolāciju<ref name="Watt19922">{{cite book|last = Watt|first = Alan H.|title = Advanced Animation and Rendering Techniques: Theory and Practice|url = https://archive.org/details/advancedanimatio00watt|year = 1992|publisher = Addison-Wesley Professional|isbn = 978-0-201-54412-1|pages = [https://archive.org/details/advancedanimatio00watt/page/n28 21]–26|author2 = Watt, Mark}}</ref> vai normālvektora interpolācijas ēnojumu.<ref name="Foley19962">{{cite book|last = Foley|first = James D.|title = Computer Graphics: Principles and Practice. (2nd ed. in C)|year = 1996|publisher = Addison-Wesley Publishing Company|isbn = 0-201-84840-6|author2 = van Dam, Andries|author3 = Feiner, Steven K.|author4 = Hughes, John F.|pages = 738-739}}</ref> Tas plaknē interpolē normālu, pāri taisnstūra režģa(ar pikseļiem) poligoniem un datorpikseļu krāsām, balstoties uz interpolētā normālu un atspulga modeli. Fonga ēnojums arī var attiekties uz specifisku kombināciju no Fonga interpolācijas un Fonga atspulga modeļiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus livonicus branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus livonicus'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =
| suga = Psammosteus livonicus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus livonicus Obruchev, 1965
}}
'''''Psammosteus livonicus''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Latvija|Latvijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1965. gadā. Sugas [[holotips]] ir jauna īpatņa [[branhiālā plātne]] no [[Daugava]]s atseguma pie [[Pasta muiža]]s (augšpus [[Koknese|Kokneses]]; [[augšdevons]], [[amatas svīta]]). Nosaukums ''Psammosteus livonicus'' nozīmē "[[Livonija]]s [[Psammosteji|psammostejs]]" (pēc autora domām Latvijas latīniskais nosaukums). Suga bija izplatīta [[Frānas stāvs|frānas stāvā]], amatas svītā [[Latvija|Latvijā]] pie [[Koknese]]s. 2016. gada psammosteīdu revīzijas rezultātā ''Ps. livonicus'' sugai tika pieskaitītas arī iepriekš aprakstītās ''Oredezhosteus kuleshovi'' Moloshnikov, 2009 un ''Psammolepis aerata'' Obruchev, 1965.<ref>Glinskiy, V., Mark-Kurik, E. 2016. Revision of Psammosteus livonicus Obruchev (Agnatha, Heterostraci) from the Devonian Amata Regional Stage of the NW of the East European Platform. Estonian Journal of Earth Sciences 65, 1, 1-18.</ref> Tas paplašina ''Ps. livonicus'' izplatības areālu arī uz [[Orodeža]]s upi pie Milodežas un [[Jamtesova]]s.

sentences: '''Augu veģetatīvā pavairošana''' ir [[augi|augu]] pavairošana, izmantojot to [[orgāns|orgānus]] vai orgānu pārveidnes, kuri satur [[veidotājaudi| meristematiskos audus]]. Šādi pavairojot, jaunais augs ir ģenētiski identisks mātes augam.<ref>[http://www.tekura.school.nz/departments/horticulture/ht105_p1.html/Asexual propagation]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|Darba svētkiem 1. maijā|Darba svētkiem Amerikas Savienotajās Valstīs|Darba svētki (ASV)}}
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa     = #FFA3A3
| nosaukums            = Darba svētki
| apakšvirsraksts      =
| attēls               = 1.Mai 2013 (8697603319).jpg
| attēla_paraksts      = Starptautiskās strādnieku dienas svinības [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]] {{dat|2013||||bez}}.
| oficiālais_nosaukums = Latvijā  - Darba svētki, Latvijas Republikas Satversmes sapulces sasaukšanas diena
| citi_nosaukumi       = Darba svētki
Pirmais maijs
| atzīmēšana           = [[gājiens|gājieni]], [[demonstrācija|demonstrācijas]]
| brīvs_nosaukums1     =
| brīvs_lauks1         =
| brīvs_nosaukums2     =
| brīvs_lauks2         =
| brīvs_nosaukums3     =
| brīvs_lauks3         =
| datums               = [[1. maijs]]
(dažās valstīs Darba svētki citos datumos)
| svinību_laiks        =
| biežums              = katru gadu
| saistīts_ar          =
}}

sentences: '''Kosmiskais starojums''' ir ar augstu [[enerģija|enerģiju]] apveltītu [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] plūsma, kas galvenokārt nāk no [[Saules sistēma]]s ārpuses. Ir divu veidu kosmiskie starojumi: primārais un sekundārais starojums. Primāro starojumu veido [[protons|protoni]] un [[atoma kodols|atomu kodoli]], bet sekundārais starojums ir citu elementārdaļiņu plūsma, kas nonāk uz [[Zeme]]s virsmas, primārajam starojumam iedarbojoties uz [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]]. Šādu sekundāro plūsmu, kas rodas, kosmisko staru daļiņai ar milzīgu enerģiju saduroties ar atmosfēras atomiem, sauc par [[kosmiskās šaltis|kosmiskajām šaltīm]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=kosmisko&cid=649057&g=2 Kosmiskās šaltis (letonika.lv)]</ref> Kosmiskais starojums veido daļu no dabiskās [[radiācija]]s fona.

sentences:
[[Kategorija:ASV]]
[[Kategorija:Tautas Ziemeļamerikā pēc valsts]]

sentences:
ilustrācija "Kalevipoegs".]]
'''Kalevipoegs''' ({{val-et|Kalevipoeg}}, latviskojot — '''Kaleva dēls'''<ref name="al">"Latvijas Kareivis" [http://www.periodika.lv/Repository/getFiles.asp?Style=OliveXLib:LowLevelEntityToSaveGifMSIE_LATVIAARCHL&Type=text/html&Locale=latvian-skin-custom&Path=LAK/1938/02/24&ChunkNum=-1&ID=Ar00500&PageLabel=5 ''Kaleva dēls — varoņa tēls igauņu literatūrā.'']{{Novecojusi saite}} (24.02.1938.)</ref>) ir igauņu [[eposs]], kuru uz tautas dziesmu un teiku pamata [[19. gadsimts|19. gadsimta]] vidū izveidoja [[igauņi|igauņu]] literāts [[Frīdrihs Reinholds Kreicvalds]].<ref name="pe">{{LPE|4|563}}</ref>

sentences:
(''Megaptera novaeangliae''), [[Vaļveidīgie|vaļveidīgo infrakārtas]] (''Cetacea'') pārstāvis]]
 (''Hydrurga leptonyx''), [[Plēsēji|plēsēju kārtas]] (''Carnivora'') pārstāvis]]
'''Jūras zīdītāji''' ir ūdenī dzīvojoši [[zīdītāji]], kas mājo [[okeāns|okeānu]] un [[jūra|jūru]] ekosistēmās. Tie ir, piemēram, [[roņi]], [[vaļi]], [[Sirēnas (zīdītāji)|sirēnas]], [[Kalāns|kalāni]] un [[Leduslācis|leduslāči]]. Jūras zīdītāji neveido kādu konkrētu [[taksons|taksonu]] vai sistemātikas grupu, tos apvieno tikai jūras vide, kurā tie visi barojas.<ref name=jef/>

sentences:
{{cita nozīme|bijušo dzelzceļa staciju|pilsētu|Grobiņa}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Grobiņa
| tips                = stacija
| attēls              = Grobiņas stacija 05.jpg
| attēla_apraksts     = Grobiņas stacijas ēka 2017. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi <!-- ja koordinātas nav uzdotas, atstāt tukšu, bez kartes nosaukuma! -->
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Liepāja—Aizpute|Liepāja—Aizpute]]
| atvērta             = 1900
| slēgta              = 1964
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| arhitekts2          = <!-- bez vikisaites -->
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              = Grobiņa, Celtnieku iela 50
| latd  = 56| latm  = 32| lats  = 9.3| latNS  = N
| longd = 21| longm = 10| longs = 46.6| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = Iļģi (Ezerpils), Ilgale
| tuvākie_pp_un_cp    =
| attālums_līdz_Rīgai =
}}
'''Grobiņa''' ir bijusī stacija dzelzceļa līnijā [[Dzelzceļa līnija Liepāja—Aizpute|Liepāja—Aizpute]]. Tā atradās [[Grobiņa]]s pilsētā. Mūsdienās saglabājusies stacijas koka ēka Celtnieku ielā 50, kā arī kravas rampa Celtnieku ielas malā. Par bijušo dzelzceļu liecina arī Stacijas ielas nosaukums ielai Grobiņā, kas kādreiz veda uz staciju.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Nekāra''' ([[vācu valoda|vācu]] - Neckar) ir upe [[Vācija|Vācijā]] ([[Bādene-Virtemberga|Bādenē-Virtembergā]] un [[Hesene|Hesenē]]). [[Reina]]s labā krasta pieteka. Izteka [[Švarcvalde|Švarcvaldē]], pie [[Filingene-Šveningene|Filingenes-Šveningenes]]. Tek dziļā ielejā.

sentences: '''13. augusts''' ir gada 225. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (226. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 140 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu Brazīlijā|Sanpaulu (nozīmju atdalīšana)|Sanpaulu}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanpaulu
 | native_name              = ''São Paulo''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 = ''Terra da Garoa and Sampa''
 | motto                    = ''Non ducor, duco'' (latīņu valodā)
 | image_skyline            = Montagem SP.png
 | image_caption            =
 | image_flag               = Bandeira da cidade de São Paulo.svg
 | flag_size                = 100px
 | flag_link                =
 | image_seal               = Brasão da cidade de São Paulo.svg
 | seal_size                = 100px
 | seal_link                =
 | image_shield             =
 | shield_size              =
 | shield_link              =
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | mapsize                  =
 | pushpin_map              = Brazil
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 23 | latm  = 33 | lats  = | latNS  = S
 | longd = 46 | longm = 38 | longs = | longEW = W
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Brazīlija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Dienvidaustrumu reģions (Brazīlija)|Dienvidaustrumu]]
 | subdivision_type2        = Štats
 | subdivision_name2        =  [[Sanpaulu (štats)|Sanpaulu]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1554]].g.
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | founder                  =
 | named_for                =
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | government_type          = Pilsētas dome
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Ricardo Nunes
 | area_footnotes           =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 1522.986
 | area_total_sq_mi         = 588.028
 | area_land_km2            =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 772
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 12396372
 | population_as_of         = {{dat|2021|1|1|SK|bez}}
 | population_rank          = 1.
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 12396372
 | population_metro         = 20820093
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[BRT]]
 | utc_offset               = -3
 | timezone_DST             = [[BRST]]
 | utc_offset_DST           = -2
 | website                  = {{URL|http://www.saopaulo.sp.gov.br}}
 | footnotes                =
}}
'''Sanpaulu''' (arī '''Sanpaula'''<ref name=":0" /><ref>Ķīvītis J., Rudzītis Laimonis, [http://newspapers.lib.sfu.ca/lat-21064/page-5 "18. novembris Sanpaulā"]; Laikraksts "Latvija Amerikā", Toronto, 17-12-1966</ref>; {{val|pt|São Paulo}}) ir pilsēta [[Brazīlija]]s dienvidos pie [[Tjete]]s upes. [[Sanpaulu (štats)|Sanpaulu]] štata administratīvais centrs un Brazīlijas lielākā pilsēta. Veidojusies kā daudzkultūru metropole un arī mūsdienās pilsētā redzama [[itāļi|itāļu]] (mūsdienās 60% Sanpaulu iedzīvotāju ir pilnībā vai daļēji itāļu izcelsmes), [[portugāļi|portugāļu]], [[vācieši|vācu]], [[arābi|arābu]] un [[japāņi|japāņu]] [[kultūra|kultūru]] ietekme.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Pagauri
| ģints = Spergularia
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Spergularia rubra sl30.jpg
| att_nosaukums = [[Rožainais pagaurs]] (''Spergularia rubra'')
}}'''Pagauri''' ({{val|la|Spergularia}}) ir [[neļķu dzimta]]s augu ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Mērenā josla|mērenajā joslā]] un [[Tropu josla|tropiskajos]] kalnos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:1194102-2|title=Spergularia (Pers.) J.Presl & C.Presl {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-18|language=en}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name = Barkavas Svētā Staņislava Romas katoļu baznīca
| infobox_width =
| image = Barkavas katolu baznica.jpg
| image_size =
| caption = Barkavas katoļu baznīca
| map_type = Latvia
| map_size =
| position = left
| latd = 56
| latm = 43
| lats = 33
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 36
| longs = 41
| longEW = E
| map_label = Barkavas baznīca
| location = {{Flag|Latvija}}, [[Barkavas pagasts]], [[Barkava]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year = [[1896]]
| status = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership = [[prāvests]] Arturs Mozga
| website =
| architecture_style = [[Gotika]]
| facade_direction = R
| groundbreaking =
| year_completed = [[1882]]
| length = 38m
| width = 28m
| width_nave =
| height_max =
| materials = [[ķieģelis|ķieģeļi]], [[laukakmens|laukakmeņi]]
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Barkavas katoļu baznīca
|      numurs = 8772
|       grupa = vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|2011|04|06|N|bez}}
}}
}}
'''Barkavas Svētā Staņislava Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2012|01|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub462 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |date={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Barkavas pagasts|Barkavas pagasta]] centrā [[ciems|ciemā]] [[Barkava|Barkavā]]. Dievnams ir iekļauts valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā.<ref name="nosaukums-1">[http://www.mantojums.lv/?cat=660&lang=lv www.mantojums.lv]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=All.|attēls=Aconogonon alpinum.jpg|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|rinda_lv=Neļķu rinda|rinda=Caryophyllales|dzimta=Polygonaceae|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|ģints=Polygonum|ģints_lv=Sūrenes|suga=Polygonum alpinum|suga_lv=Alpīnā sūrene|binomial=Polygonum alpinum|sinonīmi=- Aconogonon alpinum (All.) Schur,
- Koenigia alaskana}}'''Alpīnā sūrene''' ({{val|la|Polygonum alpinum}}) ir augu suga [[Sūreņu dzimta|sūreņu dzimtā]]. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas [[Dienvideiropa|dienvidu]] un [[Dienvidaustrumeiropa|dienvidaustrumu]] daļā, kā arī ir plaši [[Āzija|Āzijā]] sastopama suga.
[[Latvija|Latvijā]] aplīnā sūrene tiek kultivēta kā dekoratīvs augs un tā arī ir sastopama savvaļā — tā ir rets dārzbēglis, tālu ziemeļos no dabiskā izplatības apvidus.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/polygonum-alpinum-all/|title=alpīnā sūrene - Polygonum alpinum All. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-19}}</ref>

sentences:
(63Li) kodolreakcija ar [[deitērijs|deitēriju]] (21H), starpposmā veidojot nestabilu [[Berilijs|berilija]] kodolu (84Be), kas nekavējoties sabrūk divos [[hēlijs|hēlija-4]] (42He) kodolos jeb [[alfa daļiņa|alfa daliņās]]. [[Protons|Protoni]] apzīmēti ar sarkanām sfērām, bet [[neitrons|neitroni]] ar zilām.]]
'''Kodolreakcija''' ir process, kurā no viena veida [[atoms|atomiem]] rodas cita veida atomi.
To, kāda [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] atomi radušies kodolreakcijā, nosaka [[protoni|protonu]] skaits [[atoms|atoma]] kodolā, bet to, kāds elementa [[izotops]] radies, nosaka [[neitrons|neitronu]] skaits atoma kodolā.

sentences: '''Buldozers''' (no {{val|en|bulldozer}}) ir liela motorizēta zemes darbu mašīna uz [[traktors|traktora]] bāzes, kas parasti pārvietojas ar [[kāpurķēdes|kāpurķēdēm]] un priekšpusē ir aprīkota ar metāla plāksni ("vērstuvi" vai "lāpstu"), lai stumtu uz priekšu dažādus materiālus: augsni, smiltis, sniegu, šķembas vai iežus būvniecības vai pārbūves darbu laikā. Vērstuve var būt paceļama, grozāma vai universāla, to vada ar trosēm vai [[hidrocilindrs|hidrocilindriem]].<ref name="LPE">{{LPE|2|181}}</ref> Reizēm aizmugurē var uzstādīt papildus aprīkojumu, piemēram, blīvu materiālu sasmalcināšanai. Vārds "buldozers" principā attiecas tikai uz traktoru, kas aprīkots ar buldozera vērstuvi. Dažreiz šo vārdu neprecīzi lieto citām zemes pārvietošanas iekārtām, piemēram, ekskavatoriem vai kāpurķēžu iekrāvējiem ar plašu priekšējo kausu. Ceļu uzturēšanas specializētā versija, bieži ar irdinātāju vai papildus vērstuvi, saucas arī "[[autogreiders]]" (no {{val|en|grader}} — "nolīdzinātājs").<ref name="LPE2">{{LPE|1|542}}</ref>

sentences: '''Kontaktdakša''' jeb '''spraudkontakts''' ir izjaucamā elektrokontaktu savienojuma daļa, ko pievieno [[elektrība]]s [[kabelis|kabelim]] vai [[vads (elektrotehnika)|vadam]], lai to varētu iespraust [[kontaktligzda|kontaktligzdā]]. [[Vienkāršruna|Vienkāršrunā]] kontaktdakšu dažkārt dēvē par '''štepseli''' (no {{val|de|der Stöpsel}} — 'korķis')<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas slenga vārdnīca |author1=Ojārs Bušs |authorlink1=Ojārs Bušs |author2=Vineta Ernstsone |year=2009 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=[[Rīga]] |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0306053317%7carticle:DIVL102%7cpage:498 |isbn=978-9934-00-704-0 |page=494 }}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}</ref> vai '''štekeri''' (''Stecker'').<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas slenga vārdnīca |author1=Ojārs Bušs |authorlink1=Ojārs Bušs |author2=Vineta Ernstsone |year=2009 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=[[Rīga]] |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0306053317%7carticle:DIVL102%7cpage:496 |isbn=978-9934-00-704-0 |page=492 }}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Batāte
|           attēls = Ipomoea batatas.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Batātes zieds
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Convolvulaceae
|        dzimta_lv = Tīteņu dzimta
|            ģints = Ipomoea
|         ģints_lv = Ipomejas
|             suga = I. batatas
|          suga_lv = Batāte
|         binomial = Ipomoea batatas
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Amerika]]s tropi
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Spīķeru promenāde''' atrodas [[Daugava]]s labajā krastā posmā no [[Dzelzceļa tilts (Rīga)|Dzelzceļa]] līdz [[Salu tilts|Salu tiltam]]. Tā tika atklāta 2013. gada 1. augustā, pēc tam kad bija noslēgušies [[Lastādijas iela|Lastādijas]], [[Krasta iela (Rīga)|Krasta]] un [[Vilhelma Purvīša iela (Rīga)|Vilhelma Purvīša]] ielas kvartāla degradētās teritorijas revitalizācijas darbi.

sentences: '''Darba ražīgums''' ir [[Strādāšana|darba]] [[Efektivitāte (ekonomika)|efektivitātes]] rādītājs, kas rāda noteiktā laika periodā uz vienu strādājošo saražotās produkcijas daudzumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.naudasskola.lv/lv/direct-popup/1414|title=Darba ražīgums {{!}} Naudas skola|last=|first=|website=|access-date=|date=|language=}}{{Novecojusi saite}}</ref> Jo augstāks ir darba ražīgums, jo mazāka ir [[Darba alga|darba algas]] daļa preces vērtībā, jo lielāku peļņu var gūt [[uzņēmējs]], jo īsākā laikā strādnieks atpelnīs savu algu, jo vairāk produkcijas tiks saražots. Kāpināt darba ražīgumu ir ieinteresēti gan strādnieki, gan darba devēji, gan arī valsts.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Biznesa ekonomiskie pamati|last=Siņicins|first=Mihails|publisher="Izdevniecība RaKa"|year=2008|isbn=|location=Rīga|pages=110}}</ref>

sentences: '''Polinoms''' ir [[funkcija]], kas izsakāma kā viena vai vairāku [[Monoms|monomu]] summa no viena vai vairākiem mainīgajiem. Piemēram, funkcija <math>\ x^2+3x-5</math> ir vienargumenta polinoms, kura mainīgais ir <math>\ x</math>. <math>\ f=3x^2-4xy+x+2y-7</math> ir divargumentu polinoms, kura mainīgie ir <math>\ x</math> un <math>\ y</math>.

sentences:
[[Kategorija:Horvātijas futbola klubi]]
[[Kategorija:Splita]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Virsmas viļņainums''' ir tādu virsmas nelīdzenumu kopa, kuri periodiski atkārtojas un kuru solis nepārsniedz bāzes garumu. Tas ir stāvoklis starp [[Virsmas raupjums|raupjumu]] un formas novirzēm. Viļņu forma ir atkarīga no tā, kas izraisījis virsmas viļņainumu, visbiežāk tas ir sinusoidāls, radies sistēmas darbmašīna—detaļa—instruments vibrāciju dēļ.

sentences: '''Izzināšana''' ir [[cilvēks|cilvēka]] [[informācija]]s apstrādes procesi un to likumsakarības, uzmanība, uztvere, paternu atpazīšana, [[zināšanas|zināšanu]] reprezentācijas, [[atmiņa]], [[valoda]], [[domāšana]], problēmu risināšana, radošums, lēmumu pieņemšana, mākslīgais un cilvēka [[intelekts]]. Kognitīvos procesus pēta [[kognitīvā psiholoģija]]. Šos procesus sauc arī par '''kognitīvajiem procesiem''' ({{val|la|cognitio}} — 'izzināšana, priekšstats, jēdziens').

sentences:
[[Kategorija:Tramvajs]]
[[Kategorija:Sabiedriskais transports]]
[[Kategorija:Transports]]
[[Kategorija:Satiksme]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte
| attēls = The-best-exotic-marigold-hotel.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Best Exotic Marigold Hotel''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Džons Medens]]
| producents = * [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Czernins]]
| scenārija autors = [[Ols Pārkers]]
| galvenajās lomās = * [[Džūdija Denča]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Penelope Viltone]]
* [[Devs Patels]]
* [[Selija Imrija]]
* [[Megija Smita]]
| mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Participant Media]]''
* ''[[Imagenation Abu Dhabi FZ]]''
* ''[[Blueprint Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|11|30|Pirmizrāde|2012|2|24|Apvienotā Karaliste|2012|3|30|Latvija|2012|5|4|ASV}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/best-exotic-marigold-hotel-2011|title=The Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 17, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190517170231/https://bbfc.co.uk/releases/best-exotic-marigold-hotel-2011|archivedate={{dat|2019|05|17||bez}}}}</ref>
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bestexoticmarigoldhotel.htm|title=The Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 17, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|136,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]"
| imdb =
}}
'''Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte''' ({{val|en|The Best Exotic Marigold Hotel}}) ir 2011. gada Apvienotās Karalistes kinokomēdija, kas balstīta uz Deboras Mogačas romānu ''These Foolish Things''. Filmas režisors ir [[Džons Medens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džūdija Denča]], [[Bills Naijs]], [[Penelope Viltone]], [[Devs Patels]], [[Selija Imrija]] un [[Megija Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|11|30||bez}}. 2015. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]".

sentences:
[[Kategorija:Indijas monarhi]]
[[Kategorija:Mogulu impērija]]
[[Kategorija:Imperatori]]
[[Kategorija:Musulmaņi]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dricānu pagasts
| karte             = Dricānu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Dricānu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Dricānu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Dricāni
| platība           = 103,3
| iedzīvotāji       = 931<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|29||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 931/ 103.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Irēna Žolio-Kirī
|     vārds_orig = ''Irène Joliot-Curie''
|         attēls = Irène Joliot-Curie Harcourt.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Francija
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Pjērs Kirī]]
[[Marija Sklodovska-Kirī]]
|          brāļi =
|          māsas = [[Ēva Kirī]]
|   dzīvesbiedrs = [[Frederiks Žolio-Kirī]]
|          bērni = [[Helēna Lanževēna-Žolio]]
[[Pjērs Žolio]]
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Parīzes universitāte]] (Sorbona)
|        zinātne = [[ķīmija]]
|    pasniedzēji = [[Pols Lanževēns]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Atoma kodols|atoma kodola]] pētījumi
jaunu [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu sintēze
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija ķīmijā]] (1935)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Irēna Žolio-Kirī''', dzimtais uzvārds '''Kirī''' ({{val|fr|Irène Joliot-Curie}}, dzimusi {{dat|1897|9|12}} [[Parīze|Parīzē]], mirusi {{dat|1956|3|17}} [[Parīze|Parīzē]]), bija [[Francija|franču]] ķīmiķe ([[Marija Sklodovska-Kirī|Marijas Sklodovskas-Kirī]] un [[Pjērs Kirī|Pjēra Kirī]] meita). Kopā ar savu vīru [[Frederiks Žolio-Kirī|Frederiku Žolio-Kirī]] 1935. gadā ieguva [[Nobela prēmija ķīmijā|Nobela prēmiju ķīmijā]] par jaunu [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu sintēzi.<ref>{{cite web |title=The Nobel Prize in Chemistry 1935 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/chemistry/laureates/1935/}}</ref>

sentences:
'''Vanagveidīgie''' putni ir jauna zinātnieku izvirzīta putnu kārta, par kuras vajadzību zinātnieku starpā nevalda vienprātība.
{{Commonscat|Accipitriformes}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 55
 | lv  = Piecdesmit pieci
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Apera interrupta (6261602457).jpg|att_nosaukums=<i>Apera interrupta</i>|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Apera|ģints_lv=Rudzusmilgas|binomial=Apera|sinonīmi=|kategorijas=nē}}
'''Rudzusmilgas''' ({{val|la|Apera}}) ir neliela viengadīgu graudzāļu dzimtas ģints. Savvaļā rudzusmilgu sugas ir sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika]] un [[Āzija|Āzijā]], bet ir introducētas un naturalizētas lielākajā daļā [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikas]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://wcsp.science.kew.org/namedetail.do?name_id=394103|title=World Checklist of Selected Plant Families: Royal Botanic Gardens, Kew|website=wcsp.science.kew.org|access-date=2022-09-10}}</ref><ref>Cabi, E. & M. Doğan. 2012. Poaceae. 690–756. In A. Güner, S. Aslan, T. Ekim, M. Vural & M. T. Babaç (eds.) Türkiye Bitkileri Listesi. Nezahat Gökyiğit Botanik Bahçesi ve Flora Araştırmaları Derneği Yayını, Istanbul</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ucjeps.berkeley.edu/cgi-bin/get_JM_treatment?8738,8809|title=UC/JEPS: Jepson Manual treatment for APERA|website=ucjeps.berkeley.edu|access-date=2022-09-10}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Dmitrijs Gordons / Dmitro Hordons
| vārds_orig = ''Дмитрий Гордон'' / ''Дмитро Гордон''
| attēls = Дмитрий_Гордон_2015.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Dmitrijs Gordons 2015. gadā
| dz_gads = 1967
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 21
| dz_vieta = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = [[Kijiva]], [[Ukraina]]
| pilsonība = {{UKR}}
| tautība = [[ebreji|ebrejs]]
| nodarbošanās = [[žurnālists]], [[politiķis]], [[blogeris]]
| ienākumi =
| darbības_gadi = 1991-pašlaik
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Aļesja Bacmane
| bērni = 7
| alma_mater = Bērklija Mūzikas koledža<br />Kijivas Nacionālā būvniecības un arhitektūras universitāte
| paraksts = Dmitry_Gordon_Signature_2014.png
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Dmitrijs Gordons''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Дмитрий Ильич Гордон'') jeb '''Dmitro Hordons''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Дмитро Ілліч Гордон''; dzimis {{dat|1967|10|21}} [[Kijiva|Kijivā]]) ir [[Ukraina|Ukrainas]] [[žurnālists]], [[Televīzija|TV]] raidījumu vadītājs, [[blogeris]], [[politiķis]], [[mūziķis]] un [[uzņēmējs]]. Avīzes ''Бульвар Гордона'' galvenais redaktors ([[1995. gads|1995]]-[[2019. gads|2019]]), [[Internets|tiešsaistes]] izdevuma ''ГОРДОН'' dibinātājs, divu ''[[YouTube]] Zelta pogu'' ieguvējs par viņa ''[[YouTube]]'' kanālu ''Дмитрий Гордон'' un ''В гостях у Гордона'' abonentu skaitu, kas pārsniedz miljonu.<ref>{{Atsauce|title=Гордон продемонстрировал две Золотые кнопки ютуба|url=https://www.youtube.com/watch?v=TDLU7h_ADiw|accessdate=2022-05-10|language=lv-LV}}</ref> Bijis arī [[Kijiva]]s pilsētas domes deputāts (2014–2016).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kale i Nova
| image_skyline = Qala-I-Naw_Apr_2009_2.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag =
| image_shield =
| pushpin_map = Afganistāna#Āzija
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{AFG}}
| subdivision_type1 = Vilajets
| subdivision_name1 = [[Bādgīsa]]
| area_total_km2 =
| population_as_of = 2015
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total = 64 125
| population_density_km2 =
| timezone = [[UTC+4:30]]
| utc_offset =
| timezone_DST =
| utc_offset_DST =
| latd = 34.986667| latNS = N
| longd = 63.129167| longEW = E
| elevation_m = 967
| website =
}}

sentences: '''Aborts''' ir dabīga vai mākslīga [[grūtniecība]]s pārtraukšana pirms [[dzemdības|dzemdībām]], augļa vai [[Embrijs|embrija]] attīstības stadijā esošajam [[Bērns|bērnam]] ejot bojā. Sabiedrībā ir dažādi uzskati par to, kad un vai vispār pieļaujama grūtniecības mākslīga pārtraukšana. Viedokļu daudzveidības diapazons ietver gan pilnīgu mākslīgo abortu neatzīšanu, gan aborta pieļaušanu jebkurā grūtniecības stadijā.

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Drustu pagasts}}

sentences: '''Francijas Tautas fronte''' bija nosaukums komunistu, sociālistu un centristu koalīcijai Francijas Trešajā republikā, kas valdīja no 1936. gada jūnija līdz 1937. gada jūnijam. Tautas fronte faktiski beidza pastāvēt 1938. gada martā, kad sociālisti un radikāļi izbeidza sadarboties. Tautas fronte bija rezultāts ilgstoši neapmierinātajām franču strādnieku prasībām pēc reformām, kā arī augošajām fašisma briesmām Francijā un Eiropā. Tautas fronti vērtē kā politisku un ekonomisku neveiksmi, kas nepiepildīja savu atbalstītāju cerības un izraisīja labā spārna politisko pretreakciju. Taču tās ideāli lielā mērā ietekmēja pēckara [[Francijas Ceturtā republika|Francijas Ceturtās republikas]] politiku un modernās franču labklājības valsts veidošanos.

sentences:
'''Logans''' var būt:
* [[Logans (kalns)|Logans]] — kalns Kanādā;
* [[Logans (filma)|Logans]] — 2017. gada amerikāņu supervaroņu filma;
* [[Džonijs Logans]] (''Johnny Logan''; 1954) — Austrālijā dzimis īru dziedātājs un dziesmu autors;
* [[M. L. Logans]] (''M. L. Logan'') — britu regbists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Aknīstes pagasts
| karte             = Aknīstes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Aknīstes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Aknīstes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Aknīste
| platība           = 129,7
| iedzīvotāji       = 531<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 531 / 129.7 round 1}}
| izveidots         = 1863
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Islandes ķērpis''' (''Cetraria Islandica'') jeb '''krūšu sūna''' (novecojis nosaukums)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://periodika.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pa|issue:659642|article:DIVL44|title=Periodika|publisher=Latvijas Farmaceitu Žurnāls, Nr.5|access-date=2023. gada 20. marts|date=1932. gada 1. maijs}}</ref> ir līdz 12 cm augsts krūmveida ķērpis ar zarainām daivām. Daivu virspuse olīvbrūna vai brūngani pelēka, apakšpuse bāli pelēka. Apakšdaļā [[laponis]] bieži iesarkans. Gar daivu malām daudz apmēram l mm garu izīdijveida izaugumu. Aug smilšainās [[augsne|augsnēs]] silos, [[tundra|tundrās]] un kalnos. Laponis vāji saaug vai nemaz nesaaug ar substrātu. Izplatīts visā ziemeļu puslodē, dienvidos — kalnos. [[Ārstniecības augs]]. Satur [[rūgtvielas|rūgtvielu]] - [[cetrārskābe|cetrārskābi]], [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] — [[lihenīns|lihenīnu]] (30— 70%), [[ēteriskās eļļas]], cukurus u.c. [[viela]]s. Ārstniecībā lieto ēstgribas un gremošanas veicināšanai, pret klepu, gremošanas orgānu iekaisumiem u.c. Ziemeļos Islandes ķērpjus lieto [[ziemeļbrieži|ziemeļbriežu]] barībai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Filomena
| operators =
| attēls = Philomena poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūdija Denča]]
* [[Stīvs Kūgens]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Philomena''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2013|11|1|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|100,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=philomena.htm|title=Philomena |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Filomena"''' ({{Val|en|Philomena}}) ir 2013. gada [[Francija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūdija Denča]] un [[Stīvs Kūgens]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Urāna heksafluorīda struktūrformula un kristālrežģis

Urāna heksafluorīda kristāli aizkausētā ampulā
|       citi nosaukumi = urāna (VI) fluorīds
|           CAS numurs = 7783-81-5
|      ķīmiskā formula = UF6
|              molmasa = 351,99
|              blīvums = 4680
|  kušanas temperatūra = 64,0 °C 1,44 MPa spiedienā
| viršanas temperatūra = 56,4 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Urāna heksafluorīds''' (UF6) ir sešvērtīgā [[Urāns (elements)|urāna]] un [[fluorūdeņražskābe]]s [[sāļi|sāls]]. UF6 ir gaistoši, pelēcīgi [[ortorombiskā singonija|ortorombiski]] kristāli, kas sildot [[Sublimācija (fizika)|sublimējas]] — tieši pāriet [[gāze]]s fāzē. Šķīst [[hloroforms|hloroformā]], [[broms|bromā]], [[nitrobenzols|nitrobenzolā]]; ar [[ūdens|ūdeni]] strauji reaģē.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|valsts_lv=Augi|ģints_lv=Pameldri|suga=Eleocharis acicularis|suga_lv=Adatu pameldrs|autors=(L.) Roem. et Schult.|binomial=Eleocharis acicularis|att_nosaukums=|valsts=Plantae|nodalījums=Magnoliophyta|rinda=Poales|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Eleocharis acicularis inflorescence (01).jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Eleocharis|sinonīmi=}}'''Adatu pameldrs''' ({{val-la|Eleocharis acicularis}}) ir mainīga izskata [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga, kuras ietvaros nodala zemākus taksonus. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], arī [[Dienvidamerika|Dienvidamerikas]] ziemeļos.

sentences: '''Starpdiedziņi''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido savītas šķiedraino [[Polipeptīdi|polipeptīdu molekulas]], kuras katros [[Audi|audos]] ir atšķirīgas. To diametrs ir ap 8—11 [[nanometrs|nm]], un tie ir tievāki par [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulītēm]], bet resnāki par [[aktīna diedziņi]]em. Starpdiedziņi balsta [[Šūnas kodols|kodola]] apvalku un plazmatisko [[Šūnas membrāna|membrānu]], kā arī piedalās starpšūnu [[Saišu apvienošana|saišu veidošanā]]. [[Olbaltumvielas]] [[keratīns|keratīna]] diedziņi nodrošina ādas [[Šūna|šūnu]] mehānisko izturību. Starpdiedziņi ir ļoti aktīvi — tie paši savijas un atvijas, ja pie to šķīstošajiem [[enzīmi]]em pievieno [[Fosfāti|fosfātu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|article:DIVL1562|page:89|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 89.lpp.|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=05.10.2021|year=2001}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Politika pēc virziena]]
[[Kategorija:Tieslietas]]

sentences:
noslēgšana [[Pasvale|Pasvalē]] starp Livonijas ordeni un Lietuvas dižkunigaiti un Polijas karali [[Sigismunds II Augusts|Sigismundu II Augustu]]. Maurīcija Gotlība (Maurycy Gottlieb, 1856-1879) zīmējums]]
 arhīva).]]

sentences:
{{cita nozīme|salu Indonēzijā|upi Krievijā|Muna (upe)}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Muna
|attēls              = Traditional houses of Bajo Tribe in Tampo, Muna Regency, South East Sulawesi, Indonesia.jpg
|attēla paraksts     = Tradicionāls piekrastes ciems Munas ziemeļos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Sulavesi
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Muna''
|izvietojums         = [[Floresas jūra]]
|arhipelāgs          = [[Lielās Zunda salas]]
|latd= 5 |latm= 00 |lats= |latNS= S
|longd=122 |longm= 30|longs= |longEW=E
|platība             = 2889
|garums              = 95
|platums             = 25—50
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 91
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Dienvidaustrumu Sulavesi]]
|iedzīvotāji         = 368 654 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 127,6
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Raha]]
|piezīme =
}}
'''Muna''' ({{val|id|Pulau Muna}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Lielās Zunda salas|Lielo Zunda salu]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Dienvidaustrumu Sulavesi]] provincē, dalās trijos apriņķos. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Raha]] (69 980), bet iedzīvotāji lielākoties pieder [[muni (tauta)|munu]] un [[butoni|butonu]] tautām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra heksafluorīda struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = sēra (VI) fluorīds, elegāze
|           CAS numurs = 2551-62-4
|      ķīmiskā formula = SF6
|              molmasa = 146,06
|              blīvums = 6,164
|  kušanas temperatūra = -50,7 °C ([[trīskāršais punkts]])
| viršanas temperatūra = -63,8 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = 1,47 ml/100 g (pie 0 °C)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 203. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}
'''Sēra heksafluorīds''' SF6 ir [[sērs|sēra]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]], kurā sēram ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Sēra heksafluorīds ir bezkrāsaina, smaga (6 reizes smagāka par [[gaiss|gaisu]]) [[gāze]], kas ir ķīmiski inerta un cilvēkam praktiski nekaitīga. Sēra heksafluorīdu sauc arī par '''elegāzi''' (saīsinājums no ''elektriskā gāze''), jo to lieto [[elektrotehnika|elektrotehnikā]] kā izolējošu vielu. SF6 ūdenī šķīst vāji, labi šķīst [[nitrometāns|nitrometānā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=American Airlines}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
|name            = ''American Airlines'' reiss 77
|image           = Flightpath-AA77.gif
|caption         = ''American Airlines'' reisa 77 ceļš no Dalasas līdz Ārlingtonas apgabalam
|date            = {{dat|2001|9|11|N|bez}}
|type            =
|occurrence_type = Nolaupīšanas
|site            = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Ārlingtonas apgabals|Pentagons}}
|passengers      = 53 (un 5 nolaupītāji)
|crew            = 6
|fatalities      = 59 (un 5 nolaupītāji) un 125 cilvēki Pentagonā
|survivors       = 0
|aircraft_type   = ''[[Boeing 757|Boeing 757-223]]''
|operator        = ''[[American Airlines]]''
|tail_number     = [http://registry.faa.gov/aircraftinquiry/NNum_Results.aspx?NNumbertxt=644AA N644AA]
|origin          = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Dalsa|Vašingtonas Dalsas starptautiskā lidosta}}
|destination     = {{vieta|ASV|Losandželosa|Losandželosas starptautiskā lidosta}}
}}
'''''American Airlines'' reiss 77''' bija iekšzemes pasažieru lidmašīnas reiss, kuru nolaupīja pieci ''[[Al-Qaida]]'' locekļi {{dat|2001|9|11||bez}} [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukuma ASV]] ietvaros.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 10
|lv = Desmit
}}
'''10''' ('''desmit''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp [[9 (skaitlis)|9]] un [[11 (skaitlis)|11]]. Desmit ir bāze [[decimālā skaitīšanas sistēma|decimālajai skaitīšanas sistēmai]], līdz šim visplašāk izmantotajai sistēmai skaitļu apzīmēšanai gan mutiskajā, gan rakstiskajā valodā. Tiek pieņemts, ka iemesls, kāpēc ir izvēlēts tieši skaitlis desmit, ir tāpēc, ka [[cilvēks|cilvēkam]] kopā ir desmit roku pirkstu.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Olimpiskais muzejs
| native_name         = ''Musée olympique''
| image               = The Olympic Museum Logo.svg
| imagesize           =
| caption             = Olimpiskā muzeja logo
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 46 | latm  = 30 | lats  = 31| latNS  = N
| longd = 6| longm = 38 | longs = 2 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1993. gada 23. jūnijs
| dissolved           =
| location            = {{flaga|Šveice}} [[Lozanna]]
| type                =
| collection          = 10 000
| visitors            = 250 000
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               = [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja|IOC]]
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://www.olympic.org/en/content/Olympic-Museum/|olympic.org}}
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Viktorija Tkačuka
 |      vārds_orig = ''Вікторія Ткачук''
 |          attēls = 2022-08-19 European Championships 2022 – Women's 400 Metres Hurdles by Sandro Halank–010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Viktorija Tkačuka 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1994|11|8}}
 |         dz_viet = {{vieta|Ukraina|Hmeļnickas apgabals|Pļiščina}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{UKR}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=178}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=67}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m barjerskrējiens]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 53,76 (2021)
 |           PR1_d = 400 m/b
 |             PR2 = 51,85 (2020)
 |           PR2_d = 400 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|[[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{UKR}}}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|400 m/b}}
}}
'''Viktorija Tkačuka''' ({{val|uk|Вікторія Вікторівна Ткачук}}; dzimusi {{dat|1994|11|8}}) ir ukraiņu [[vieglatlēte]], kas specializējas [[400 metru barjerskrējiens|400 metru barjerskrējienā]], startē arī [[400 metri|400 metru distancē]] un stafetēs.

sentences: '''11. decembris''' ir gada 345. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (346. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 20 dienas.

sentences: '''Herkona relejs''' ir elektromagnētiskais [[relejs]], kas sastāv no [[elektromagnēts|elektromagnēta]] un viena vai vairākiem [[herkons|herkoniem]]. Herkons atrodas elektromagnēta spoles iekšienē.

sentences:
{{Citas nozīmes|1210. gada Rīgas aplenkumu|Rīgas aplenkums|Rīgas aplenkums}}
 glezna).]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lerna
| native_name    = {{gree|Λέρνη}}
| image          = Lerna1.JPG
| image_size     =
| caption        = "Dakstiņu nama" kāpnes uz 2. stāvu.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 33| lats = 04| latNS = N
| longd = 22| longm = 43| longs = 06| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Hellādas (Lernas I-V)
| excavations    = no 1952. gada
| archaeologists = Džons Kaski
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Lerna''' (gr. ''Λέρνη'') ir klasiskās [[Grieķija]]s vēsturiskais apgabals, kas pazīstams ar saviem avotiem ([[Strabons]] rakstīja, ka Lernas avoti bija ārstnieciski) un seno ezeru netālu no [[Peloponēsa]]s austrumu piekrastes uz dienvidiem no [[Argosa]]s. Tā atradās netālu no mūsdienu Mili ciemata pie [[Argoliks|Argolika]]. Grieķu mitoloģijā Lerna ir pazīstama ar [[Lernas hidra|Lernas hidru]], kas sargāja ieeju mirušo valstībā, un kuru nosita [[Hērakls]], veicot savu kārtējo [[Hērakla varoņdarbi|varoņdarbu]].<ref>N. Kūns, Sengrieķu mīti un varoņteikas, Latvijas Valsts Izdevniecība, Rīga, 1959. g., 142. lpp.</ref> [[Karsta process|Karsta]] avoti ir saglabājušies līdz mūsdienām, bet lagūnu ezers 19. gadsimtā samazinājās izmēros un pēc tam izžuva.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Magdalēna Elizabete fon Hallarte
|     vārds_orig =''Magdalene Elisabeth von Hallart''
|         attēls =Magdalēna Elizabete fon Hallarte.jpg
|     att_izmērs =150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =1683
|     dz_mēnesis =7
|       dz_diena =4
|       dz_vieta =[[Beļavas muiža]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =1750
|      m_mēnesis =1
|        m_diena =29
|        m_vieta =[[Valmiermuiža]], [[Rīgas guberņa]]  (tagad {{LAT}})
|   nodarbošanās =
| dzimums = S
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Frīdrihs Parrots
|     vārds_orig = ''Georg Friedrich Parrot''
|         attēls = Georg Friedrich Parrot.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1767
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Monbeljāra]], [[Virtembergas hercogiste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1852
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|Somija|Helsinki}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Frīdrihs Parots]]
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Georgs Frīdrihs Parrots''' ({{val|de|Georg Friedrich Parrot}}), arī '''Žoržs Frēderiks Parro''' ({{val|fr|George-Frédéric Parrot}}; dzimis {{dat|1767|7|5}}, miris {{dat|1852|7|20}}) bija franču izcelsmes [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[fiziķis]]. [[Tartu Universitāte|Tērbatas Universitātes]] pirmais rektors.
[[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s akadēmiķis no 1826. gada, goda loceklis no 1840. gada.<ref name="lat" />

sentences: {{Commonscat|Religion in Hungary|Reliģija Ungārija}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Meinhards Marnics
|     vārds_orig = ''Meinhard Marnitz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Ikšķile]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Ogres novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = inženieris, SA grupenfīrers
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Ksavers Marnics]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Retorika]]

sentences: '''Fotosintēze''' (no {{val|el|φώτο-}} (''fōto-'') — 'gaisma' un ''σύνθεσις'' (''súnthesis'') — 'aizstāšana') ir organisku vielu sintēze no neorganiskiem savienojumiem ([[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] un [[ūdens]]), izmantojot [[gaisma]]s enerģiju. Kā blakusprodukts izdalās [[skābeklis]]. Fotosintēze notiek [[fotoautotrofie organismi|fotoautotrofajos organismos]] — [[augs|augos]], [[aļģes|aļģēs]] un fotosintezējošās [[baktērijas|baktērijās]]. Augi fotosintēzei izmanto mazāk kā 2% Zemi sasniegušās saules enerģijas.<ref name="S.S.Madera">{{Grāmatas atsauce |title= Bioloģija 1. daļa  |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |isbn=9789984174747 |pages=115—116}}</ref> Fotosintēzē ik gadu uz Zemes rodas apmēram 150 miljardi tonnu organisko vielu un 150 miljardi tonnu skābekļa, kā arī augi uzņem apmēram 200 miljardus tonnu oglekļa dioksīda.

sentences:
valdīšanas laikā]]
'''Sefevīdi''' ({{val-fa|سلسلهٔ صفويان}}; {{val-az|Səfəvilər, صفویلر}}) bija valdnieku ([[Šahs (monarhs)|šahu]]) dinastija [[Persija|Persijā]] (mūsdienu [[Irāna|Irānā]]). Tā bija viena no nozīmīgākajām valdošajām dinastijām valsts vēsturē un bieži tiek uzskatīta par "modernās Persijas vēstures sākumu". Sefevīdi valdīja laikā no 1501. līdz 1722. gadam un no 1729. līdz 1736. gadam. Kad valsts sasniedza savu augstāko virsotni, Sefevīdu dinastija pārvaldīja visu mūsdienu [[Irāna]]s, [[Azerbaidžāna]]s, [[Bahreina]]s un [[Armēnija]]s teritoriju, kā arī lielāko [[Gruzija]]s, [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāza]], [[Irāka]]s, [[Kuveita]]s un [[Afganistāna]]s daļu, kā arī daļu no [[Turcija]]s, [[Sīrija]]s, [[Pakistāna]]s, [[Turkmenistāna]]s un [[Uzbekistāna]]s.

sentences: '''2011. gada Bahreinas nemieri''' jeb '''Pērļu revolūcija''' ({{val-ar|ثورة الؤلؤ}}) bija vispārējs tautas protestu vilnis [[Bahreina|Bahreinā]] 2011. gada pavasarī, pieprasot valsts demokratizāciju. Protesti tika apspiesti ar bruņotu spēku, tautas vadoņi notiesāti.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šugarlendas ekspresis
| attēls                   = Attēls:Sugar Land Express poster 01.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Filmas plakāts.
| nosaukums oriģinālvalodā = The Sugarland Express
| žanrs                    = [[Drāma]]
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
* [[Ričards D. Zanuks]]
* [[Deivids Brauns]]
| scenārija autors         =
* [[Hals Barvuds]]
* [[Metjū Robinsons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Goldija Hona]]
* [[Bens Džonsons (aktieris)|Bens Džonsons]]
* [[Viljams Atertons]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                = [[Vilmošs Žigmonds]]
| montāža                  =
* Edvards M. Ebroms
* [[Verna Fīlds]]
| studija                  = ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1974|4|5}}
| ilgums                   = 110 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,8 miljoni}}
| imdb = 0072226
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Zamboangieši
|attēls          =
|image_caption   = Zamboangiešu tradicionālā paragvas deja
|native_name     = ''Zamboangueño''
|skaits          = 487 110 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[čavakano]]
[[filipīniešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija        = [[kristietība]]
|grupas          =
|radi            = [[spāņi]], [[visaji]]
}}
'''Zamboangieši''' (pašnosaukums: ''Zamboangueño'') ir [[kreoli|kreolu]] tauta [[Filipīnas|Filipīnās]]. Apdzīvo galvenokārt [[Mindanao]] [[Zamboangas pussala|Zamboangas pussalu]] un [[Basilana]]s salu. Kopējais skaits Filipīnās ir ap 500 tūkstošiem; lielākais zamboangiešu īpatsvars ir [[Zamboanga]]s (365 677; 37,7 %) un [[Isabela (Basilana)|Isabelas]] (26 867; 20,6 %) pilsētās un [[Basilana (province)|Basilanas]] (17 398; 4,1 %) un [[Zamboanga Sibugaja|Zamboangas Sibugajas]] (13 317; 2,0 %) provincēs, kā arī [[Manila]]s (16 918) aglomerācijā.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Pēc konfesionālās piederības lielākā daļa ir [[katoļi]], mazākums — [[musulmaņi]] un [[animisms|animisti]]. Sadzīvē runā [[kreolu valodas|kreoliskajā]] [[čavakano]] valodā, oficiālajā saziņā lieto [[angļu valoda|angļu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodas.

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|Asari|Asari}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Asari
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Asaru stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Asaru stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1877
| citi_nosaukumi      = ''Assern'', Asari I
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = Pēteris Feders
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              = [[Stacijas iela (Jūrmala)|Stacijas iela]] 20,
 [[Jūrmala]], LV-2008
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 25.82 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 41 | longs = 21.91 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (6 km)
[[Sloka (stacija)|Sloka]] (4 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Melluži (stacija)|Melluži]] (2 km)
[[Vaivari (stacija)|Vaivari]] (1 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 31
}}

sentences: '''Pasaules mantojuma komiteja''' nosaka tās vietas/objektus, kas tiek iekļautas [[UNESCO]] [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|Pasaules mantojumu sarakstā]]. Komiteja ir atbildīga par Pasaules mantojuma konvencijas īstenošanu, kā arī definē un piešķir Pasaules mantojuma fonda līdzekļus un finansiālo palīdzību pēc dalībvalsts pieprasījuma. Pasaules mantojuma komitejā tiek iekļauti 21 valsts pārstāvji<ref>According to the UNESCO World Heritage [[website]], [http://whc.unesco.org/en/statesparties/ States Parties] are countries that signed and ratified [http://whc.unesco.org/en/convention/ The World Heritage Convention]. As of March 2013, there are a total of 190 State Parties.</ref>, kurus uz noteiktu laiku ievēl Konvencijas dalībvalstu Ģenerālajā asamblejā<ref name="world">{{cite web|url=http://whc.unesco.org/en/comittee/|title=The World Heritage Committee|publisher=UNESCO World Heritage Site|accessdate=2006-10-14}}</ref> .

sentences:
em]]
'''Nuga''' (no {{val|fr|nougat}} {{IPA|[nu.ɡa]}}) ir [[konditoreja]]s izstrādājums, ko tradicionāli gatavo no [[cukurs|cukura]] vai [[medus]] un grauzdētiem [[rieksti]]em (visbiežāk [[parastā mandele|mandelēm]] vai [[lazdu rieksti]]em), dažkārt pievienojot arī [[šokolāde|šokolādi]]. Nugu parasti izmanto šokolādes batoniņu un šokolādes konfekšu pildījumos vai dažādu [[kūka|kūciņu]] un [[torte|tortu]] krēmos un rotājumos.<ref name="Segliņš, Kunkulberga">{{Grāmatas atsauce |title=Miltu konditorejas izstrādājumu ražošana |author1=Valdis Segliņš |author2=Daiga Kunkulberga |year=2013 |publisher=RTU izdevniecība |location=Rīga |isbn=978-9934-10-519-7 |pages=93.—94}}</ref>

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = pilsētas
| Article = [[Rēzekne]]s
| Type =
| Image =Flag of Rēzekne.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use =
| Symbol =
| Proportion = 2:1:2
| Adoption =
| Design = Taisnstūra forma, tā audekls sadalīts trīs horizontālās vienāda platuma joslās: augšējā un apakšējā daļa - gaiši zilā, vidējā daļa - baltā krāsā. Karoga vidū attēlots Rēzeknes pilsētas ģerbonis
| Designer =
}}
'''Rēzeknes karogs''' ir viens no [[Rēzekne|Rēzeknes]] oficiālajiem simboliem kopā ar [[Rēzeknes ģerbonis|Rēzeknes pilsētas ģerboni]].
, Atbrīvošanas alejas laternas.]] Karogam ir 2 krāsas - zila un balta. Tas sadalīts trīs daļās, proporcionāli 2:1:2, gar malām ir zila krāsa, bet pa vidu balta. Karoga vidū ir novietots [[Rēzeknes ģerbonis]].<ref>http://www.likumi.lv/doc.php?id=246715</ref> Bieži karogs tiek izkārts vertikāli, piemēram, pie apgaismes stabiem, ēku sienām un citos gadījumos. Zilā krāsa tajā, iespējams, norāda uz pilsētas piederību Latgalei un Rēzeknes kā "Latgales sirds" simbolismu.
Karoga krāsas ir noteiktas Rēzeknes domes saistošajos noteikumos Nr.10 un ir šādas:
{{Rēzeknes karoga krāsas}}

sentences:
{{Dalībnieks:Edgars2007/Pieprasīt datu atjaunināšanu}}
Šajā uzskaitījumā ir tie gadu raksti, kas nav latviešu valodas Vikipēdijā, bet ir 51 un vairāk citu valodu Vikipēdijās.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Viesīte (nozīmju atdalīšana)|Viesīte}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Viesīte
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Viesite kolaza.png|thumb|Viesīte town collage
| imagesize =
| image_caption = Pilsētas skati
| image_flag = Flag_of_Viesīte.png
| flag_link = Viesītes karogs
| image_shield = Viesite COA.svg
| shield_link = Viesītes ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 20
| lats = 42
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 33
| longs = 27
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Jēkabpils novads]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = [[1634]]. gadā
| established_title2 = Pilsētas tiesības
| established_date2 = kopš [[1928]]. gada
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|lv|Eķengrāve, Ēķingrāve, Ieķingrāve, Āžu miests, Āži}}
{{val|de|Eckengrafen}}
{{val|ru|Экенграфен}}<ref>[https://www.vestnesis.lv/ta/id/50532 Latvijas pilsētu vēsturiskie vāciskie, poliskie vai krieviskie nosaukumi]{{Novecojusi saite}}</ref>
| government_type =
| leader_title =
| leader_name =
| area_total_km2 = 2.3
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Viesīte}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 115
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5237
| area_code = (+371) 652
| website = {{URL|www.viesite.lv}}
| footnotes =
}}
'''Viesīte''' ir pilsēta [[Sēlija|Sēlijā]], [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]]. Tās kopējā platība ir 2,3 km2 un iedzīvotāju skaits {{iedzsk|dat|dat_f=L}} bija {{iedzsk|dati|Viesīte}}.<ref name="iedz skaits" /> Pēc iedzīvotāju skaita tā ir trešā lielākā apdzīvotā vieta Sēlijā (neskaitot republikas nozīmes pilsētas [[Jēkabpils|Jēkabpili]] un [[Daugavpils|Daugavpili]], kas abas Sēlijā atrodas daļēji). Mazpilsēta atrodas [[Augšzemes augstiene]]s [[Sēlijas paugurvalnis|Sēlijas paugurvalnī]]. Reljefs pilsētā izteikti paugurains. Ziemeļrietumu daļā atrodas [[Mazais ezers (Viesīte)|Mazais ezers]].

sentences:
]]
'''[[Inženierģeodēzija]]''' ir [[ģeodēzija]]s zinātnes virziens, ko izmanto inženierizpētes darbos, veicot zemes virsmas un formas mērījumus<ref name="Amelin3"> S.V.Amelin_ M.P.Smirnov_ V.I.Ryazancev i.dr. Ustroistvo_ remont i tekuschee soderjanie jeleznodorojnogo puti. – M_ Transport 1981. – 286 s.</ref> transporta ceļu līniju izmeklēšanā pirms būvniecības, rekonstrukcijas un uzturēšanas darbos, zemes ierīcībā, mežierīcībā, mežizstrādē, videssaimniecībā un aizsardzībā, [[Derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] ieguvē u.c.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2017. gada jūnijs}}
'''''Börse Berlin''''' ir [[birža]], kas atrodas [[Vācijas Demokrātiskā Republika|Vācijas]] galvaspilsētā [[Berlīne|Berlīnē]]. Tā ir viena no vecākajām Eiropas biržām, tikusi nodibināta 1685. gadā. Lai labāk atrisinātu saistības ar internacionalizāciju un pieaugušo konsolidācijas spiedienu, ''Börse Berlin'' ir veiksmīgi veikusi nišas stratēģiju kopš deviņdesmito gadu vidus, īpašu uzmanību pievēršot tirdzniecībai. Piedāvājot pēc iespējas plašāku klāstu ārvalstu [[Akcija (vērtspapīrs)|akcijām]]. Ar „Advent” palīdzību MiFID ([[Finanšu instrumentu tirgus direktīva|Finanšu instrumentu tirgus direktīvu]]), līdzsvarojot sevī pilnīgi jaunu tirgus segmentu. Veiksmīgi savienot privātos investorus, piedāvājot gatavus piedāvājumus, un risinājumus profesionāliem tirgus dalībniekiem, bija ''Börse Berlin'' biržas veiksmes atslēga.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ļoti sliktas lietas
| attēls                   = Very Bad Things.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Very Bad Things''
| žanrs                    = melnā komēdija
| režisors                 = [[Pīters Bergs]]
| producents               =
* [[Sindijs Kovana]]
* [[Daiena Nabatofa]]
* [[Maikls Šifers]]
| scenārija autors         = Pīters Bergs
| galvenajās lomās         =
* [[Kristians Sleiters]]
* [[Denjels Stērns]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Žanna Triplhorna]]
* [[Džons Favro]]
* [[Džeremijs Paivens]]
* [[Lelands Orsers]]
| mūzika                   = [[Stjuarts Kouplends]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Initial Entertainment Group]]''
* ''[[Interscope Communications]]''
| izplatītājs              = ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|11|25||bez}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/very-bad-things-1998|title=Very Bad Things|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 27, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=verybadthings.htm|title=Very Bad Things (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 27, 2019}}</ref>
|ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ļoti sliktas lietas"''' ({{val|en|Very Bad Things}}) ir 1998. gada melnā komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Bergs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kristians Sleiters]], [[Denjels Stērns]], [[Kemerone Diasa]], [[Žanna Triplhorna]], [[Džons Favro]], [[Džeremijs Paivens]] un [[Lelands Orsers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|11|25||bez}}.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Elvijs Misāns
 |          attēls = Elvijs Misans.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Elvijs Misāns 2011. gadā

 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1989|4|8}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Sigulda|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 190 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 72 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =

 |            disc = [[Tāllēkšana]]
[[Trīssoļlēkšana]]
Sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = Mārīte Lūse
 |           trenē =

 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =

 |             PR1 = 8,08 m {{icon|lr-v}}
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 16,77 m
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR3 = 17,02 m
 |           PR3_d = Trīssoļlēkšana (telpās)
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =

 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =

 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Elvijs Misāns''' (dzimis {{dat|1989|4|8}} [[Sigulda|Siguldā]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]], startē [[tāllēkšana]]s, [[trīssoļlēkšana]]s un sprinta skriešanas distancēs. Pašreizējais [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekordists]] tāllēkšanā (8,08 m). Atzīts par 2017. gada labāko vieglatlētu.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/sports/vieglatletika/ikauniece-admidina-un-misans-atziti-par-gada-labakajiem-vieglatletiem.a267069/|title=Ikauniece-Admidiņa un Misāns atzīti par gada labākajiem vieglatlētiem|date={{dat|2018|2|7||bez}}|publisher=[[lsm.lv]]|accessdate={{dat|2018|4|23||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| full_name           = Саюз беларусаў Латвіі
| nombre nativo       =
| founder             = [[Valentīna Puskunova]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Šrilanka]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āziju|Šrilanka]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Šrilanka]]

sentences: '''Verdenas līgums''' bija [[843]]. gadā [[Verdena|Verdenā]] parakstīts līgums, kura rezultātā [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] mazdēli [[Lotars I]], [[Ludviķis Vācietis]] un [[Kārlis II Plikgalvis]] sadalīja savā starpā vectēva atstāto [[Franku impērija|Franku impēriju]].

sentences: '''Aprakstošā statistika''' ir [[statistika]]s apakšnozare. Tas ir [[dati|datu]] kvantitatīvs vākšanas un summēšanas process, ko izmanto, lai pārveidotu datus no liela apjoma skaitļu formas uz formu, kas ir ērta cilvēkam uztverei un tālākai analīzei.

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=115|ipa=625|ipa-image=Xsampa-F.png|unicode=U+0271|xsampa=F|kirshenbaum=M|sound=labiodental nasal.ogg}}
s vārdā ''komfyr'' ''([[plīts]])''.]]
'''Labiodentāls nazāls līdzskanis''' tiek lietots dažās runātajās [[Valoda|valodās]]. [[IPA]] simbols šai skaņai ir {{IPA|ɱ}}, attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>F</tt>. Reizēm IPA tiek lietots <m> ar [[Dentāls līdzskanis|dentālo]] [[Diakritiskā zīme|diakritisko zīmi]]: {{IPA|[m̪]}}.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Alex Luna
| Vārds_orig = ''Алекс Луна''
| Attēls = Alex Luna2.JPG
| Att_izm =
| Apraksts = Alex Luna izpildot singlu "Nakts" 2008. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|3|2}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ohotska|Habarovskas_novads|td=Krievija}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta = {{UKR}}
| Žanrs = [[opera]], [[Popmūzika|pops]]
| Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[kontrtenors]]
| Instrumenti = vokāls
| Gadi = 2003—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = ''Tuaron''
| Darbojies_arī =
| Mlapa = {{URL|https://alexluna.eu/}}
| Dalībnieki =
| Bij_dalībnieki =
| Dzimums = V
}}
'''Oleksandrs Tiščenko''' ({{val|uk|Олександр Вiкторович Тищенко}}), plašāk pazīstams kā '''''Alex Luna''''' (''Алекс Луна''; dzimis 1986. gada 2. martā) ir [[Ukraina]]s dziedātājs, [[kontrtenors]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://conferences.tochka.net/532-alex-luna-unikalnyy-ispolnitel-obladatel-redkogo-golosa/|title=Alex Luna – уникальный исполнитель, обладатель редкого голоса|website=Tochka.net|access-date=2023-07-02|date=2008-02-08|language=ru}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Soniks 2: Filma
| attēls                   = Sonic the Hedgehog 2 Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sonic the Hedgehog 2''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Džefs Foulers]]
| producents               =
* [[Nīls Morics]]
* Tobijs Ašers
* Toru Nakahara
* Hitoši Okuno
| scenārija autors         =
* [[Patriks Keisijs]]
* [[Džošs Millers]]
* [[Džons Vaitingtons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Bens Švarcs]]
* [[Taika Samptere]]
* [[Nataša Rotvela]]
* [[Ādams Pallijs]]
* [[Šemārs Mors]]
* [[Idriss Elba]]
* [[Nikola Šercingere]]
* [[Džims Kerijs]]
| mūzika                   = [[Junkie XL|Toms Holkenborgs]]
| operators                = [[Brendons Trosts]]
| montāža                  = Džims Mejs
| studija                  =
* ''[[Sega Sammy Group]]''
* ''[[Original Film]]''
* ''[[Marza Animation Planet]]''
* ''[[Blur Studio]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2022|3|31|Austrālija un Krievija|2022|4|1|Latvija|2022|4|8|ASV}}
| ilgums                   =
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{JPN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |last1=Scott |first1=Mendelson |title=Weekend Box Office: ‘Sonic 2’ Races To Record $71 Million Debut |url=https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2022/04/10/weekend-box-office-sonic-2-races-to-record-71-million-debut/?sh=ed4b84e4bf18 |website=Forbes |access-date=11 April 2022}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|402,6 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Sonic the Hedgehog 2 |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr614552069/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|15||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Soniks: Filma]]"
| nākošā                   = "[[Soniks 3: Filma]]"
| imdb                     =
}}
'''"Soniks 2: Filma"''' ({{val|en|Sonic the Hedgehog 2}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Japāna]]s kopražojuma [[piedzīvojumu filma|piedzīvojumu]] [[animācijas filma]], ko izplatīs kinokompānija ''[[Paramount Pictures]]'' un kas balstīta uz ''[[Sega (uzņēmums)|Sega]]'' izdotās [[Sonic the Hedgehog|tāda paša nosaukuma]] videospēļu franšīzes. Filma ir turpinājums 2020. gada filmai "[[Soniks: Filma]]". Tā pat kā pirmajai daļai filmas režisors ir [[Džefs Foulers]], scenārija autori [[Patriks Keisijs]] un [[Džošs Millers]] kopā ar [[Džons Vaitingtons|Džonu Vaitingtonu]]. Galvenās lomas ierunājuši un atveido [[Džeimss Mārsdens]], [[Bens Švarcs]], [[Taika Samptere]], [[Nataša Rotvela]], [[Ādams Pallijs]], [[Šemārs Mors]], [[Idriss Elba]], [[Nikola Šercingere]] un [[Džims Kerijs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Meitene ar pūķa tetovējumu
|    oriģinālnos = ''The Girl with the Dragon Tattoo''
|         attēls =The Girl with the Dragon Tattoo Poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = [[Trilleris]]
|       režisors = [[Deivids Finčers]]
|     producents = * [[Skots Radins]]
|      scenārijs =  [[Stīvens Zeiliāns]]
| galvenajās lomās         = * [[Denjels Kreigs]]
* [[Rūnija Mara]]
* [[Kristofers Plamers]]
* [[Stellans Skašgords]]
* [[Stīvens Berkofs]]
* [[Robina Raita]]
|         mūzika = * [[Trents Reznors]]
* [[Atikuss Ross]]
|      operators = [[Džefs Kronenvets]]
|        montāža = * [[Kērks Baksters]]
* [[Enguss Vols]]
|        studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|Metro-Goldwyn-Mayer Pictures]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
* ''Yellow Bird''
|    izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2011|12|20|ASV|2011|12|21|Zviedrija|2012|1|6|Latvija}}
|         ilgums = 158 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-dragon-tattoo-film|title=THE GIRL WITH THE DRAGON TATTOO|publisher=the-numbers.com|accessdate={{dat|2018|12|02||bez}}|archive-date={{dat|2019|01|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190123025608/http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-dragon-tattoo-film}}</ref>
|         valsts = * {{USA}}
* {{SWE}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=girldragontattoo11.htm|title=The Girl with the Dragon Tattoo (2011)|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|12|12||bez}}}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|232 miljoni}}
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb = 1568346
}}
'''"Meitene ar pūķa tetovējumu"''' ({{val|en|The Girl with the Dragon Tattoo}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Zviedrija]]s kopražojuma [[trilleris]], kuras režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filma balstīta [[Stīgs Lāšons|Stīga Lāšona]] [[Meitene ar pūķa tetovējumu|tāda paša nosaukuma romānā]], galvēnās lomas atveido [[Denjels Kreigs]], [[Rūnija Mara]], [[Kristofers Plamers]], [[Stellans Skašgords]], [[Stīvens Berkofs]] un [[Robina Raita]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|2011|12|20|}}, bet [[Latvija|Latvijā]] – {{dat|2012|1|6|}}.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste 2
| nosaukums = Keplera pārnova
| attēls = NASA's Great Observatories Provide a Detailed View of Kepler's Supernova Remnant.jpg
| att_izm =
| paraksts = Keplera pārnovas kombinēts attēls dažādos [[Elektromagnētiskais starojums|starojuma]] diapazonos.
| epoha = J2000
| zvaigznājs = Čūsknesis
| rektascensija = 17h 30m 38,5s
| deklinācija = -21° 28′ 48″
| redz.spožums= −2.25 līdz −2.95 (1604. gadā)
| r.ātrums=
| ī.kustība=
| paralakse=
| attālums = 20 000 gaismas gadu
| abs.spožums=
| s.klase=
| tips = Ia tipa pārnova<ref name="chandra">{{cite web
  | title = Chandra X-Ray Observatory
  | work = Kepler's Supernova Remnant: A Star's Death Comes to Life
  | url = http://chandra.harvard.edu/photo/2007/kepler/index.html
  | accessdate = 16 January 2006 }}</ref><ref name = "Reynolds2007"/>
| masa =
| rādiuss =
| starjauda=
| temperatūra=
| vecums=
| c.nosaukumi= SN 1640, Čūskneša V843 u.c.
}}
{{Commons category|Kepler's Supernova|Keplera pārnova}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Olga Lisovska
|     vārds_orig =
|         attēls = Lisovska Olga.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 04
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Jaunpiebalga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2015
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|   dzīvesbiedrs = [[Aivars Čakste]]
|        dzimums = S
|   nodarbošanās = dzejniece, tulkotāja
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = dzeja, atdzeja
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|rinda_lv=Genciānu rinda|suga_lv=Krustlapu drudzene|suga=Gentiana cruciata|ģints_lv=Drudzenes|ģints=Gentiana|dzimta_lv=Genciānu dzimta|dzimta=Gentianaceae|rinda=Gentianales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|attēls=Gentiana cruciata 100711.JPG|binomial=Gentiana cruciata <small>L.</small>}}'''Krustlapu drudzene''' ({{val|la|Gentiana cruciata}}) ir augu suga [[genciānu dzimta]]s [[Drudzenes|drudzeņu ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama dažviet [[Āzija|Āzijā]], centrālajā un austrumu [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija|Latviju]] šķērso sugas izplatības ziemeļrietumu robeža un tādēļ tā valsts teritorijā ir sastopama reti — galvenokārt [[Upe|upju]] ielejās, kā arī sausās [[Pļava|pļavās]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cheval de Przewalski.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus ferus
| suga_lv =Savvaļas zirgs
| pasuga =Equus ferus przewalskii
| pasuga_lv =Prževaļska zirgs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo Prževaļska zirgs savvaļā
| kategorijas = zirgi
| binomial=Equus ferus przewalskii ([[Poliakov]], 1881)
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Aleksandrs Ribaks
|          Attēls = Alexander Rybak 2018.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Aleksandrs Ribaks [[2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2018. gada Eirovīzijas]] preses konferencē.
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = [[Baltkrievu valoda|Baltkrievu]]: Аляксандр Рыбак
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|5|13}}
|        Vieta_dz = [[Minska]], Baltkrievijas PSR, [[Padomju Savienība|PSRS]]
|     Instrumenti = [[balss]], [[vijole]], [[klavieres]]
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]]
[[Folkmūzika|Folks]]
[[Klasiskā mūzika|Klasiskā]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[aktieris]], [[vijolnieks]], [[komponists]], [[pianists]]
|            Gadi = [[1991]] - ''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = [[Frikar]]
|           Mlapa = [http://www.alexanderrybak.com/ alexanderrybak.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Litija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=LiH
|molmasa=7,95
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=692 °C
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 850 °C<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Litija hidrīds''' (LiH) ir jonu tipa [[hidrīdi|hidrīds]] — [[litijs|litija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tas ir balta vai pelēcīga, cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli, to [[kristālrežģis]] līdzīgs [[NaCl]] kristālrežģim). Litija hidrīds nedaudz šķīst [[ēteris|ēterī]].

sentences: '''24. decembris''' ir gada 358. diena (359. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 7 dienas.

sentences:
un [[Cēsis]]), 2. Landmaršala teritorija ([[Sigulda]] un [[Aizkraukle]]), 3. [[Vīlande]]s komtureja, 4.[[Tallina]]s komtureja, 5. Jerves fogteja, 6. [[Kuldīga]]s komtureja, 7. [[Alūksne]]s komtureja, 8. [[Pērnava]]s komtureja, 9. Māsilinas (''Maasilinna'') fogteja, 10. [[Rakvere]]s fogteja, 11. [[Narva]]s fogteja, 12. Vasknarvas fogteja, 13. Tolses (''Toolse'') fogteja, 14. Kursi komtureja, 15. [[Bauska]]s fogteja, 16. [[Rēzekne]]s fogteja, 17. [[Daugavpils]] komtureja, 18. [[Sēlpils fogteja]], 19. [[Dobele]]s komtureja, 20. [[Kandava]]s fogteja, 21. [[Grobiņa]]s fogteja, 22. [[Ventspils]] komtureja]]
'''Kuldīgas komturi''' (vācu: ''Komtur von Goldingen'') bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] [[Kuldīgas pils]] pārvaldnieki un savu Kurzemes vasaļu karavadoņi (komturs - "komandieris") ordeņa karagājienos pret [[žemaiši]]em, [[lietuvieši]]em, [[zemgaļi]]em, [[Rīga]]s pilsētu, [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapu]] un [[krievi]]em. Ziņas par pirmajiem Kuldīgas komturiem ir ļoti epizodiskas.

sentences: '''Pasaules ass''' ir [[taisne]], kas iet caur [[debess sfēra]]s centru un ir paralēla [[Zeme]]s rotācijas asij. Pasaules ass krusto debess sfēru [[debess pols|debess polos]]. Līdzīgi kā Zemes polus, tos sauc par debess ziemeļpolu un debess dienvidpolu. Pirmais atrodas [[Mazais Lācis|Mazā Lāča zvaigznājā]], otrais – [[Oktants (zvaigznājs)|Oktanta zvaigznājā]].

sentences: '''Mācību grāmata''' ir [[grāmata]], kura ir palīgs kāda [[mācību priekšmets|mācību priekšmeta]] apguvē. Mācību grāmatas tiek izstrādātas tā, lai [[skolēns|skolēni]] spētu apgūt konkrētā priekšmeta prasības. Mūsdienās mācību grāmatas ir pieejamas arī elektroniskā formātā.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Evelīna Pārkere
| attēls =
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz vārds =
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|2000|9|7}}
| dz vieta =
| mirš datums =
| mirš vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktrise]], [[video blogere]]
| darbības gadi = 2013—pašlaik
| dzīvesbiedrs =
| apbalvojumi =
| dzimums = S
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Francijas Anrī
|     vārds_orig = ''Henri de France''
|         attēls = Biskup.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1121
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1175
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 13
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = garīdznieks
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Luijs VI Resnais]], māte - [[Savojas Adele]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Nabassaites asinis''' ir tās [[asinis]], kas pēc [[dzemdības|dzemdībām]] paliek [[placenta|placentā]] un [[nabassaite|nabassaitē]]. Nabassaites asinis satur nabassaites asins [[cilmes šūna]]s, kuras var izmantot dažu [[hematopoētiskās slimības|hematopoētisko]] (asinsrades) un [[ģenētiskās slimības|ģenētisko slimību]] ārstēšanā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=H2C=CH2
|molmasa=28,05
|blīvums=1,178
|kušanas temperatūra=-169,1 °C
|viršanas temperatūra=-103,7 °C
}}
'''Etilēns''' (etēns, H2C=CH2) ir bezkrāsaina gāze, tas ir vienkāršākais [[nepiesātinātais ogļūdeņradis]]. To iegūst no naftas. To lieto par [[polietilēns|polietilēna]] monomēru (polimerizācija), [[etanols|etanola]] (pievieno [[ūdens|ūdeni]]), [[vinilhlorīds|vinilhlorīda]] ([[hlorēšana]]) un etilbenzola (pievieno [[benzols|benzolu]]) izejvielu. Etilēns ir [[augu hormoni|augu hormons]] un augos piedalās dažādu fizioloģisku un bioķīmisku procesu regulācijā. Piemēram, tas paātrina augļu nogatavošanos.

sentences:
[[Kategorija:Baltkrievijas cilvēki]]
[[Kategorija:Komponisti pēc tautības]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums       = Pasaules čempionāts rokasbumbā vīriešiem
| aktuāla_sezona  = 2023. gada Pasaules čempionāts rokasbumbā vīriešiem
| logo            =
| pikseļi         =
| apraksts        =
| sports          = [[rokasbumba]]
| dibin           = {{dat|1938}}
| komandas        = 32 (finālturnīrā)
| reģions         = {{flaga|Pasaule}} Pasaule
| čempions        = {{sp|hb|DEN}}<br />(2023; 3. tituls)
| čempions_visv   = {{sp|hb|FRA}} (6 tituli)
| mlapa           =
}}
'''Pasaules čempionāts rokasbumbā vīriešiem''' ir [[rokasbumba]]s nacionālo izlašu turnīrs, ko rīko [[Starptautiskā Handbola federācija]]. Pirmais čempionāts notika 1938. gadā. Pašlaik čempionāts tiek rīkots katru otro gadu. Visvairāk čempiontitulu ir izcīnījusi [[Francijas rokasbumbas izlase|Francijas izlase]] — 6. Līdz šim par čempionēm ir kļuvušas tikai Eiropas izlases.

sentences: Pasaulē ir 16 '''bobsleja, kamaniņu un skeletona trašu''', kuras lieto [[bobslejs|bobsleja]], [[kamaniņu sports|kamaniņu sporta]] un [[skeletons|skeletona]] vajadzībām. Visas šīs trases (izņemot Sanktmoricu, kura tiek būvēta no sniega un ledus, kā arī ir dabīgi saldēta), tiek būvētas no [[dzelzsbetons|dzelzsbetona]] un tiek atvēsinātas ar [[amonjaks|amonjaku]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Džons Viks
 | oriģinālnos = ''John Wick''
 |      attēls =  John Wick TeaserPoster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = asa sižeta filma
 |    režisors = [[Čads Stahelski]]
 |  producents =
 |   scenārijs = [[Dereks Kostalds]]
 |     aktieri =
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Maikls Naikvists]]
* [[Elfijs Alens]]
* [[Adriana Paliki]]
* [[Bridžita Moinahana]]
* [[Dīns Vinterss]]
* [[Ians Makšeins]]
* [[Džons Legisamo]]
* [[Vilems Defo]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''Thunder Road Pictures''
* ''87Eleven Productions''
* ''MJW Films''
* ''DefyNite Films''
 | izplatītājs = ''Summit Entertainment''
 |    izdošana =
 |      ilgums = 102 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=John Wick |url=https://bbfc.co.uk/releases/john-wick-film |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2020|2|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20191130164024/https://bbfc.co.uk/releases/john-wick-film |archivedate={{dat|2019|11|30||bez}} }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu, krievu
 |     budžets = {{ASV dolārs|20–30 miljoni}}<ref name="mojo">{{tīmekļa atsauce |title=John Wick |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1482524161/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2020|2|22||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|86 miljoni}}<ref name="mojo"/>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = "[[Džons Viks 2]]" (2017)
 |        imdb =
}}
'''"Džons Viks"''' ({{val|en|John Wick}}) ir 2014. gada filma, kuras režisors ir [[Čads Stahelski]].

sentences: '''Rīgas Starptautiskais kino forums "Arsenāls"''' bija [[Latvija|Latvijā]] rīkots starptautisks [[kinofestivāls]], kas norisinājās no 1988. līdz 2012. gadam, bet kā filmu skate — kopš 1986. gada.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.kinokino.lv/kino-zinas/latvija/lasit/11662-iznak-gramata-par-arsenala-vesturi|title=Iznāk grāmata par Arsenāla vēsturi|publisher=kinokino.lv|accessdate={{dat|2010|9|17}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20091230090027/http://www.kinokino.lv/kino-zinas/latvija/lasit/11662-iznak-gramata-par-arsenala-vesturi|archivedate={{dat|2009|12|30||bez}}}} {{lv ikona}}</ref> Kino foruma "Arsenāls" organizētājs un vadītājs bija [[Augusts Sukuts]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/kultura/news/in-memoriam/muziba-aizgajis-arsenala-dibinatajs-augusts-sukuts.d?id=49585775|title=Mūžībā aizgājis 'Arsenāla' dibinātājs Augusts Sukuts|publisher=delfi.lv}}</ref>

sentences: '''Riņķa krusts''' (arī '''Saules krusts''', '''rata krusts''' vai '''Saules ritenis''') ir sens, domājams, galvenokārt [[Saule]]s simbols, kas sastāv no vienādmalu [[Krusts|krusta]] apļa iekšpusē. Atšķirībā no [[Ķeltu krusts|ķeltu krusta]], tā zaru gali nešķērso apli.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Obsidiāns
|        attēls = Lipari-Obsidienne (5).jpg
|    att_izmērs = 225
|  att_paraksts = Nošķelts obsidiāna gabals.
|         klase =
|     ŠtruncaID =
|   ķīm_formula = 70–75% SiO2,
plus MgO, Fe3O4
|     singonija =
|         krāsa =
|        svītra = tumši melna vai arī melni zaļa
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība =
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums =
}}
'''Obsidiāns''' ir [[magmatiskie ieži|magmatisks iezis]], kas izveidojas, ja [[lava]]i strauji sacietējot, neveidojas kristāli.<ref>{{Grāmatas atsauce
  | title=A Consumer's Guide to Archaeological Science: Analytical Techniques
  | author=M. E. Malainey
  | year=2010
  | publisher=Springer
  | url=http://books.google.com/books?id=GUlunYOdWvAC&pg=PA150
  | isbn=1441957030
}}</ref><ref name="Svarney">
{{Grāmatas atsauce
  | title=The Handy Geology Answer Book
  | author=P. L. Barnes-Svarney, T. E. Svarney
  | year=2004
  | publisher=Visible Ink Press
  | url=http://books.google.com/books?id=0_GXPSsXoPUC&pg=PA123
  | isbn=1578591562
}}</ref><ref name="Società Italiana di Fisica">{{Grāmatas atsauce
  | title=Physics Methods in Archaeometry
  | author=M. Martini, M. Milazzo, M. Piacentini, Società Italiana di Fisica
  | year=2004
  | volume=154
  | publisher=IOS Press
  | url=http://books.google.com/books?id=IURum42ob9UC&pg=PA422
  | isbn=1586034243
}}</ref> Tas tiek saukts arī par vulkānisko stiklu, pieskaitāms pie [[efuzīvie ieži|efuzīvajiem iežiem]]. Skaistākie obsidiāna paveidi tiek uzskatīti par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]]. Galvenokārt sastāv no silīcija dioksīda (70-75%), ar magnija un dzelzs oksīda piedevām. Jau no 700 000 gadiem p.m.ē. cilvēki to izmantojuši darbarīku izgatavošanai. Obsidiāns ir ciets, taču arī trausls, tā nošķēlumus ar ļoti asām malām izmantoja griešanai un caurduršanai domātiem darbarīkiem — nažiem, skrāpjiem, šķēpu un bultu uzgaļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 | url         = http://www.agni.lv/lv/katalogs/akmens-apstrade
 | title       = Akmens apstrāde
 | date        = 2010
}}</ref> Eksperimentāli tas ticis lietots ķirurģisko skalpeļu asmeņiem.<ref>{{Grāmatas atsauce
  | title=Mechanics of pre-industrial technology: an introduction to the mechanics of ancient and traditional material culture
  | author=Brian Cotterell, Johan Kamminga
  | year=1992
  | pages=127–
  | publisher=Cambridge University Press
  | url=http://books.google.com/books?id=0-xOM8y6Uc8C&pg=PA127
  | accessdate = 9 September 2011
  | isbn=978-0-521-42871-2
}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Philosophers by country|Filozofi pēc valsts}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sventes pagasts
| karte             = Sventes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = COA of Sventes pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Sventes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Sventes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Svente
| platība           = 127,13
| iedzīvotāji       = 1289<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1289 / 127.13 round 1}}
| izveidots         = 1864
| mājaslapa         = www.svente.lv
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Antracēna struktūrformula ar atomu numerāciju

Antracēna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = paranaftalīns
|           CAS numurs = 120-12-7
|      ķīmiskā formula = С14Н10
|              molmasa = 178,23
|              blīvums = 1250
|  kušanas temperatūra = 218 °C
| viršanas temperatūra = 340 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Antracēns''' (С14Н10) ir [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži|policikliskais aromātiskais ogļūdeņradis]] (tā molekula sastāv no 3 lineāri kondensētiem [[benzols|benzola]] gredzeniem). Antracēns ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas nešķīst ūdenī, bet šķīst [[acetons|acetonā]] un [[acetonitrils|acetonitrilā]], kā arī karstā [[benzols|benzolā]]. Antracēna  šķīdumiem un pilnīgi tīriem kristāliem raksturīga violeta [[fluorescence]].

sentences: '''Portugāles Austrumāfrika''' jeb '''Portugāles Mozambika''' ({{val|pt|Estado da África Oriental}}) ir neoficiāls [[Portugāles koloniālā impērija|Portugāles impērijas]] koloniālo īpašumu nosaukums [[Austrumāfrika|Austrumāfrikā]]. Tagad [[Mozambika|Mozambikas Republikas]] teritorija.

sentences: '''Glacioizostāze''' ir [[litosfēra]]s vertikāla kustība, ko izraisa virs tās esošā ledāja masas palielināšanās vai samazināšanās.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Dzīve ir skaista
 | oriģinālnos = ''Life Is Beautiful''
 |      attēls = Vitaebella.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Roberto Beninji]]
 |  producents =
* [[Džianluidži Braši]]
* [[Elda Ferri]]
 |   scenārijs =
* [[Vinšenzo Serami]]
* Roberto Beninji
 |     aktieri =
* [[Roberto Beninji]]
* [[Nikoleta Braši]]
 |      mūzika = [[Nikolā Piovani]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Cecchi Gori Group]]''
 | izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
 |    izdošana = {{dat|1997|12|20||bez}}
 |      ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/la-vita-e-bella-1997 |title=La Vita E Bella |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=November 10, 2018 |archive-date={{dat|2017|10|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20171009115745/http://www.bbfc.co.uk/releases/la-vita-e-bella-1997 }}</ref>
 |      valsts = {{ITA}}
 |      valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|229,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lifeisbeautiful.htm|title=Life Is Beautiful (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Dzīve ir skaista"''' ({{val|it|La vita è bella}}) ir 1997. gada [[Itālija]]s drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Roberto Beninji]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|12|20||bez}}.

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Vostok
| oriģ. nosaukums = Восток
| izgat. nosaukums =
| GRAU indekss = 8K72K
| attēls = Russia-Moscow-VDNH-Rocket R-7-1.jpg
| attēla izmērs = 200
| attēla paraksts = ''Vostok'' raķetes makets Krievijas izstāžu centrā Maskavā
| pielietojums = [[nesējraķete]]
| raķešu saime =[[R-7 (raķešu saime)|R-7]]
| raķešu grupa = Vostok
| valsts = [[Padomju Savienība|PSRS]]
| izgatavotājs =
| augstums = 38,36 m
| diametrs = 2,95 m (centr. bloks)
| masa = 287 000 kg
| pakāpes = 3
| derīgā krava = 200 km orbītā — 4730 kg
| GTO masa =
| statuss = nelido
| starta vietas = Tjuratama ([[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]])
| startu skaits = 13
| veiksmīgie = 11
| avārijas = 2
| daļēji =
| pirmais = {{dat|1960|12|22|sk}}
| pirmais veiksmīgais = {{dat|1961|3|9|sk}}
| pēdējais = {{dat|1964|7|10|sk}}
}}
'''Vostok''' jeb '''8K72K''' bija [[Padomju Savienība|PSRS]] kosmiskā [[nesējraķete]], ar kuru tika veikti pirmie cilvēku lidojumi kosmosā. Tā tika izveidota, modificējot raķeti [[Vostok 8K72]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Amerikāņu kāzas"
| attēls                   = American Wedding movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Wedding''
| žanrs                    = Pusaudžu komēdija
| režisors                 = [[Džesijs Dilans]]
| producents               =
* [[Kriss Mūrs]]
* [[Varens Zids]]
| scenārija autors         = [[Adams Hercs]]
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = [[Universal Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|8|1}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{karogs|ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{US$|55 miljoni}}<ref name="box office">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=americanwedding.htm|title=''Box Office Mojo'' profils|publisher=Boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2012|3|24||bez}}}}</ref>
| ienākumi = {{US$|231 449 203}}<ref name="box office" />
| iepriekšējā = "[[Amerikāņu pīrāgs 2]]"
| nākamā = "[[Amerikāņu pīrāgs piedāvā: Orķestra nometne]]"
| imdb = 0328828
}}
'''"Amerikāņu kāzas"''' ({{val|en|American Wedding}}; arī '''"Amerikāņu pīrāgs: Kāzas"''' (''American Pie: The Wedding'')) ir [[2003. gads|2003]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] pusaudžu komēdija, kuras režisors ir [[Džesijs Dilans]]. Šī ir "[[Amerikāņu pīrāgs|Amerikāņu pīrāga]]" sēriju trešā daļa, kā arī pēdējā oriģinālsēriju filma (tomēr filmai ir turpinājums — "[[Amerikāņu pīrāgs: Salidojums]]").

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Transā
| operators =
| attēls = Trance2013Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiskais trilleris
| režisors = [[Denijs Boils]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimss Makevojs]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Rosario Dosone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Trance''
| studija = * ''Pathé''
* ''Film4''
* ''Cloud Eight Films''
* ''Decibel Films''
* ''TSG Entertainment''
* ''Ingenious Media''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
* ''Pathé Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|3|19}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|24,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3161949697/|title=Trance |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Transā"''' ({{Val|en|Trance}}) ir 2013. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Makevojs]], [[Vinsents Kasels]] un [[Rosario Dosone]].

sentences:
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Pilnīgas analīzes sistēma''' ({{val|en|Total Analysis System}}, ''TAS'') [[ķīmija|ķīmijā]] ir jebkura ierīce, kas automatizē un ietver visus parauga ķīmiskai analīzei nepieciešamos posmus, tai skaitā paraugu ņemšanu, transportēšanu, filtrēšanu, atšķaidīšanu, ķīmiskās reakcijas, atdalīšanu un noteikšanu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bilskas pagasts
| karte             = Bilskas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Bilska
| platība           = 161,1
| iedzīvotāji       = 1217<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/Iedzivotaju%20re%C4%A3istrs/07022017/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās uz 01.01.2017.]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2017
| blīvums           = {{#expr: 1217 / 161.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Alt-Bilskenshof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Билькенская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
"[[Vitrūvijas cilvēks]]" bija nozīmīgs solis fizioloģijas pētījumos]]
'''Cilvēka fizioloģija''' (no [[grieķu valoda|grieķu]]: ''φυσις'' — 'daba' un ''λόγος'' — 'mācība') ir [[medicīna]]s apakšnozare, kas pēta [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]] un visa organisma funkcijas un to regulācijas mehānismus. Fizioloģijas uzdevums ir atklāt un izprast organismā notiekošos procesu (veģetatīvo, somatisko, sensoro un psihisko) būtību un noskaidrot visu to norišu precīzu secību, ar kuru palīdzību [[organisms]] pielāgojas mainīgajai ārējai videi. Šo norišu izzināšana dod iespējas mainīt dzīvā organisma funkcijas vēlamajā virzienā un tādējādi palīdzēt praktiskajai [[medicīna]]i.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Fizioloģija ārstiem |author=Liga Aberberga-Augškalne, Olga Koroļova |year=2007 |publisher=Izdevniecība Nacionālais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-26-294-9 |page=13}}</ref>

sentences:
[[File:Khanty in front of Chum near Lake Numto.jpg|thumb|250px|[[Hanti|Hantu]] čums]]
'''Čums''' (no {{val|kv|чом}} — ‘telts’) ir tradicionāls [[Eiropa]]s un [[Krievija]]s ziemeļu un [[Sibīrija]]s [[nomadi|nomadu]] tautu pārvietojams mājoklis. Būvē [[konuss|konusa]] formā, par karkasu izmantojot viegla koka kārtis un apšuj vasarā ar audumu vai koka mizu (tāsi), ziemā — ar [[voiloks|voiloku]] vai zvērādām.<ref>[http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=config&morpho=0&basename=\data\ie\vasmer&first=1&off=&text_word=%D1%87%D1%83%D0%BC&method_word=substring&ww_word=on&ic_word=on&text_general=&method_general=substring&ic_general=on&text_origin=&method_origin=substring&ic_origin=on&text_trubachev=&method_trubachev=substring&ic_trubachev=on&text_editorial=&method_editorial=substring&ic_editorial=on&text_pages=&method_pages=substring&ic_pages=on&text_any=&method_any=substring&sort=word&ic_any=on&encoding=utf-rus Словарь Фасмера]</ref> Apakšējā daļā čuma diametrs ir 3—8 metri. Mūsdienās reti tiek izmantots kā mājoklis, lielākoties — kā vasaras vai ceļojumu miteklis, dažkārt — noliktava vai vasaras virtuve.

sentences: '''Sojas mērce''' ir no [[Soja|sojas pupiņu]] pastas izgatavota garšviela, kura tika radīta pirms aptuveni 2200 gadiem senās [[Haņu dinastija|Ķīnas Rietumu Haņu dinastijas]] laikā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://theculturetrip.com/asia/china/articles/a-history-of-soy-sauce-in-1-minute/|title=A History Of Soy Sauce In 1 Minute|last=Gao|first=Sally|website=Culture Trip|access-date=2022-11-29|date=2016-12-13|language=en}}</ref> un ir ļoti populāra ēdiena piedeva [[Austrumāzija|Austrumāzijā]] un [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.jpf.go.jp/e/publish/periodic/jfn/pdf/jfn27_2.pdf|title=Shōyu: The Flavor of Japan|last=Tanaka|first=Norio|website=web.archive.org|access-date=2022-11-29|date=2009-02-26|archive-date=2009-02-26|archive-url=https://web.archive.org/web/20090226200239/http://www.jpf.go.jp/e/publish/periodic/jfn/pdf/jfn27_2.pdf}}</ref> Tradicionāli tā tiek gatavota raudzējot sojas pupiņu, grauzdētu [[Kvieši|kviešu]], [[Sāļūdens|sālsūdens]] un ''Aspergillus oryzae'' vai ''Aspergillus sojae'' [[Pelējums|pelējuma]] [[Sēnītes|sēnīšu]] maisījumu.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=2nd ed|title=Microbiology : laboratory theory and application|url=https://www.worldcat.org/oclc/66920285|publisher=Morton Pub. Co|date=2006|location=Englewood, Colo.|isbn=0-89582-708-5|oclc=66920285|first=Michael J.|last=Leboffe|pages=317}}</ref> Tiek uzskatīts, ka sojas mērce satur spēcīgu [[umami]] garšu.

sentences: '''Gaisa temperatūra''' ir viens no [[Zemes atmosfēra]]s termodinamiskajiem lielumiem, kas raksturo [[gaiss|gaisa]] sasiluma pakāpi jeb [[temperatūra|temperatūru]]. To mēra ar [[termometrs|termometru]]. Meteoroloģijā gaisa temperatūra tiek mērīta aptuveni 2 metru augstumā virs zemes, lai to neietekmē [[augsne]]s temperatūra, kā arī [[ēna|ēnā]], lai tieši [[Saule]]s stari nesildītu termometru.

sentences:
{{Personas infokaste
| alma_mater = [[Kornela Universitāte]]
| vārds = Anna Koltera
| vārds_orig = Ann Coulter
| attēls = Ann Coulter by Gage Skidmore 3.jpg
| att_nosaukums = Koltera 2013. gadā
| dz_gads = 1961
| dz_mēnesis = 12
| dz_vieta = [[Ņujorka]], ASV
| dz_diena = 8
| nodarbošanās = rakstniece, politiska komentētāja
|dzimums=S
}}
'''Anna Hārta Koltera''' ({{val|en|Ann Hart Coulter}}; dzimusi 1961. gada 8. decembrī, [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref>Coulter, however disputes this birth date. {{Ziņu atsauce|url=https://www.theguardian.com/us-news/2018/oct/17/ann-coulter-believes-the-left-has-lost-its-mind-should-we-listen|title=Ann Coulter believes the left has 'lost its mind'. Should we listen?|work=The Guardian|access-date=October 17, 2018|date=October 17, 2018|last=Conroy, J Oliver}}</ref> ir labēja amerikāņu politikas komentētāja, [[rakstniece]], [[žurnāliste]] un [[Advokāts|juriste]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.washingtonpost.com/politics/2018/12/21/ann-coulter-once-called-trump-god-now-she-says-hes-gutless-if-he-cant-build-wall/|title=Ann Coulter once called Trump a 'god.' Now she says he's 'gutless' if he can't build the wall.|last=Rosenberg|first=Eli|website=The Washington Post|access-date=16 February 2019|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pastemagazine.com/articles/2018/12/ann-coulter-of-all-people-just-handed-democrats-th.html|title=Ann Coulter, of All People, Just Handed Democrats Their Strategy for 2020|last=Sollenberger|first=Roger|website=pastemagazine.com|access-date=16 February 2019|language=en|archive-date={{dat|2019|02|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190217030256/https://www.pastemagazine.com/articles/2018/12/ann-coulter-of-all-people-just-handed-democrats-th.html}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.timesofisrael.com/ann-coulter-says-jews-like-rest-of-democratic-base-hate-white-men/|title=Ann Coulter says Jews, like rest of Democratic base, 'hate white men'|last=|first=|publisher=The Times of Israel|website=www.timesofisrael.com|access-date=16 February 2019|date=}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/us-news/2018/oct/17/ann-coulter-believes-the-left-has-lost-its-mind-should-we-listen|title=Ann Coulter believes the left has 'lost its mind'. Should we listen?|last=Conroy|first=J. Oliver|website=The Guardian|access-date=16 February 2019|date=17 October 2018}}</ref>
Koltera ir uzrakstījusi 13 grāmatas, kurās apraksta savus politiskos uzskatus.<ref>https://anncoulter.com/books/</ref>

sentences:
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Baltkrievijā]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Istmija
| native_name    = {{gree|Ισθμία}}
| image          = Poseidona templis (Istmija).JPG
| image_size     =
| caption        = Poseidona tempļa pamati.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 54| lats = 57| latNS = N
| longd = 22| longm = 59| longs = 35| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Korintija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu, senā Roma
| excavations    = no 1952. gada
| archaeologists = Oskars Bronērs,<br />Pauls Klements
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Istmija''' (sengr. ''Ισθμία'') bija senā Poseidona svētnīca [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumā]], [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodoties [[Senā Korinta|senās Korintas]] [[pilsētvalsts]] teritorijā tā senatnē bija pazīstama ar [[Istmijas spēles|Istmijas spēlēm]] un Poseidona templi. Svētnīca atrodas pie Kiras Vrisi ciemata. Blakus svētnīcai ir izveidots [[Istmijas arheoloģijas muzejs]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Kalkunes pagasts}}
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Grīvas rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
[[Kategorija:Laucesas pagasts]]
{{catmore|Kalkūnes pagasts}}

sentences:
{{cita nozīme|zinātnieku|taifūnu|Taifūns Haijans}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džābirs ibn Haijāns
|     vārds_orig = جابر بن حیان
|         attēls = Jabir ibn Hayyan.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = apmēram 722. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram 804. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Persietis vai arābs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Alķīmija, ķīmija, astronomija, astroloģija, medicīna, farmācija, filozofija, fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Abū Mūsa Džābirs ibn Haijāns''' ({{val|fa|جابر بن حیان}}, {{val|ar|جابر بن حیان}}, ''Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān''; dzimis apmēram 722. gadā, miris apmēram 804. gadā),<ref name="britannica.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/eb/article-9043128/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title= Abu Musa Jabir ibn Hayyan|publisher=Encyclopædia Britannica Online|accessdate=11 February 2008}}</ref> pazīstams arī kā '''Gebers''', bija persiešu vai arābu<ref name="EI2">{{Cite encyclopedia | edition = 2nd| publisher = Brill Academic Publishers| volume = 2| pages = 357–359| last = Kraus| first = P.| title = Djābir B. Ḥayyān| encyclopedia = Encyclopaedia of Islam| year = 1962}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce| publisher = Kessinger Publishing| isbn = 978-0-7661-0015-2| last = Holmyard| first = E. J.|author2=Jabir, Richard Russell| title = The Works of Geber| date = 1997-09}}</ref> alķīmiķis, ķīmiķis, astronoms, astrologs, ārsts, farmaceits, filozofs un fiziķis. Viņš tiek uzskatīts par pirmo alķīmiķi praktiķi, kā arī ķīmijas iedibinātāju.<ref name="Rēvalds">{{Grāmatas atsauce|last=Rēvalds|first=Valdis|authorlink=Valdis Rēvalds|title=Fizikas un tehnikas vēstures lappuses|year=2008|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|location=Rīga|isbn=9984-802-20-5|page=73}}</ref> Viņš sistematizēja vielu "kvantitatīvo" analīzi,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/298619/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title=Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2012|6|3||bez}}}}</ref> tāpat atklāja vairākas vielas, tai skaitā [[Sālsskābe|sālsskābi]].

sentences: '''X.509''' ir publiskās atslēgas kriptogrāfisko sertifikātu formāta standarts.

sentences: '''Bumerangs''' ir medību un kaujas metamais [[ierocis]], bet tas tiek izmantots arī sportā un izklaidei. Bumerangs ir veidots tā, lai metot to gaisā tas atgrieztos atpakaļ pie metēja. Bijis izplatīts [[Austrālija|Austrālijā]], [[Senā Ēģipte|Senajā Ēģiptē]], [[Indija]]s dienvidos, [[Āzija]]s dienvidaustrumos, [[Meksika|Meksikā]] un [[Eiropa|Eiropā]]. Bumerangs parasti ir darināts no līka koka, kas ir izveidots [[sirpis|sirpja]] formā. Bumerangs joprojām tiek bieži izmantots Austrālijas aborigēnu vidū un tas tiek uzskatīts par vienu no Austrālijas simboliem.

sentences:
{{Citas nozīmes|Palestīnas valsti|Palestīna (nozīmju atdalīšana)|Palestīna}}
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Palestīnas Valsts
|        vietējais_nosaukums = {{val|ar|دولة فلسطين}}
''{{transl|ar|DIN|Dawlat Filasṭin}}''
|           valsts_nosaukums = Palestīna
|           karoga_nosaukums = Palestīnas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Palestine.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Palestīnas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Palestine (Official).svg
|              kartes_attēls = LocationPalestine.svg
|               valsts_himna =
|              galvaspilsēta =
 {{unbulleted list
  | {{nowrap|[[Jeruzaleme]] {{small|(proklamētā)}}<ref name=Pagep161>{{grāmatas atsauce|url=http://books.google.com/?id=NYszJtC66FAC&pg=PA161&dq=%22official+name%22+palestine+page&cd=1#v=onepage&q=|title=Middle East Review| author = Baroud, Ramzy|editor= [[Kogan Page]]|edition=27th| location = London | publisher= [[Kogan Page]] |year=2004| page = 161 | isbn=978-0-7494-4066-4}}</ref><ref name=Bissiop433>{{grāmatas atsauce |title=The World: A Third World Guide 1995–96 |url=https://archive.org/details/worldthirdworldg0000unse |editor= Bissio, Robert Remo |location=Montevideo |publisher=[[ITeM|Instituto del Tercer Mundo]] |year=1995 |page=[https://archive.org/details/worldthirdworldg0000unse/page/443 443] |isbn=978-0-85598-291-1}}</ref>}}
  | {{nowrap|[[Rāmalla]] {{small|(administratīvā)}}}}
 }}
|            lielākā_pilsēta = [[Gaza]]
|             valsts_valodas = [[Arābu valoda|Arābu]]
|             valsts_iekārta = ''[[De jure]]'' parlamentāra demokrātija
''[[de facto]]'' pusprezidentāla sistēma
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Mahmūds Abāss]] (محمود عباس)
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|               valsts_galva2 = [[Mohammads Mustafa]] (محمد مصطفى)
|                platība_km2 = 6220
|area_sq_mi = 2400
|area_footnote =
{{unbulleted list
     | [[Rietumkrasts]]: 5860 km{{smallsup|2}}
     | {{nbsp|3}}{{small|• [[Nāves jūra]]: 220 km{{smallsup|2}} }}<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html |title=CIA - The World Factbook |publisher=cia.gov |date= |accessdate=2012-09-01 |archive-date=2014-05-06 |archive-url=https://web.archive.org/web/20140506164505/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html }}</ref>
     | [[Gazas josla]]: 360 km{{smallsup|2}} <ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gz.html |title=CIA - The World Factbook |publisher=cia.gov |date= |accessdate=2012-09-01 |archive-date=2014-06-08 |archive-url=https://web.archive.org/web/20140608204417/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gz.html }}</ref>
   }}

|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 4 260 636
|density = 707,7/km{{smallsup|2}}
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 124.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2010
|population_refugees = 7 428 260
|population_census_year =
|                    IKP_PPP = {{nowrap|$11,95 miljardi}}
|              IKP_PPP_rangs = –
|               IKP_PPP_gads = 2008
|         IKP_PPP_per_capita = $2900
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = –
|       neatkarības_iegūšana = Suverenitāte ir apstrīdēta
|        neatkarības_piezīme = ar [[Izraēla|Izraēlu]]
|       neatkarības_notikums = Neatkarības deklarācija
|         neatkarības_datums = 1988. gada 15. novembris
|      neatkarības_notikums2 = [[ANO ĢA]] novērotāja valsts rezolūcija
|        neatkarības_datums2 = 2012. gada 29. novembris
|      neatkarības_notikums3 = Valsts statuss
|        neatkarības_datums3 = {{nowrap|''nav spēkā'' <ref>[http://www.israelnationalnews.com/News/News.aspx/162844#.UO6JlEeWxol “the state of Palestine is occupied,” PA official said]</ref><ref name="Limitations">[https://archive.today/20130217023733/au.news.yahoo.com/world/a/-/world/15783743/palestine-name-change-shows-limitations/ Palestine name change shows limitations]: "Israel remains in charge of territories the world says should one day make up that state."</ref>}}
|                  Gini_gads = |Gini_change =   |                       Gini =  |Gini_ref = |                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = 2007
|HDI_change = decrease
|                        HDI = 0,731
|HDI_ref =
|                  HDI_rangs = 106.
|                     valūta = Izraēlas šekelis (NIS){{citation needed|date=October 2012}}
|               valūtas_kods = ILS
|country_code = PLE
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +2
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST = +3
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 970
|                     domēns = [[.ps]]
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kārsava
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Kārsavas kultūras nams.jpg
| imagesize =
| image_caption = Kārsavas kultūras nams
| image_flag =
| flag_link =
| image_shield = Karsava COA.svg
| shield_link = Kārsavas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 47
| lats = 02
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 41
| longs = 05
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Ludzas novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1928]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = Korsova<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Lettland Handbuch - Die Stempel und Postanstalten 1918—1940 / The Postmarks and Post Offices 1918—1940 |last=v. Hofmann |first=Harry |publisher=Harry v. Hofmann Verlag |page=124 |year=1999 |language=Vācu un angļu valodas |isbn=3763650725}}</ref>
{{val|de|Karsau}}
{{val|ltg|Kuorsova}}
| area_total_km2 = 3.9
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Kārsava}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5717
| area_code =
| website =
| footnotes =
}}
'''Kārsava''' ir pilsēta [[Latgale]]s austrumos, [[Ludzas novads|Ludzas novadā]], netālu no [[Krievija]]s robežas, agrākā [[Kārsavas novads|Kārsavas novada]] centrs. Pilsēta atrodas [[Rītupe]]s kreisajā krastā, 31 km uz ziemeļiem no [[Ludza]]s, pie [[Pēterburga]]s—[[Viļņa]]s dzelzceļa līnijas un autoceļu [[A13]], [[P48]], [[P49]] un [[P50]] krustojumā.

sentences: '''Pazeme''' ir zeme zem [[Zeme]]s virskārtām, ko var sastapt dažādos veidos un dziļumos. Tā ir daļa no [[Zemes garoza]]s, var ietvert dažādas struktūras un veidojumus, piemēram, [[augsne|augsni]], [[ieži|iežus]], [[minerāls|minerālus]] vai [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņus]]. Pazemes dziļumi var būt daudzveidīgi, sākot no [[reljefs|reljefa]] virsmas līdz dziļām [[ala|alām]], ūdens [[avots|avotiem]] vai pat dziļām zemes slāņiem, kurus pēta zinātne, piemēram, [[ģeoloģija]] un [[ehidroloģija]]. Dažādos kultūras uzskatos pazeme ir asociēta ar dažādām idejām, piemēram, ar [[mirušo pasaule|mirušo pasauli]] vai kā simbolisku vietu, kur slēpjas [[noslēpums|noslēpumi]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Varieszu pagasts}}
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Krustpils rajons]]
[[Kategorija:Krustpils pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Atkritēji
| attēls                   = Departed234.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Departed''
| žanrs                    = Krimināldrāma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Mārtins Šīns]]
* [[Rejs Vinstons]]
* [[Vera Fārmiga]]
* [[Aleks Boldvins]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|9|26}}
| ilgums                   = 151 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|289 847 354}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 0407887
}}
'''"Atkritēji"''' ({{val|en|The Departed}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] krimināldrāma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmas pamatā ir 2002. gada [[Honkonga]]s trilleris "Iekšlietas" (''Infernal Affairs''). Filma saņēma četras [[79. Kinoakadēmijas balva|"Oskara" balvas]] kategorijās "[[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā filma]]", "[[Labākais režisors (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais režisors"]], "[[Labākais adaptētais scenārijs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais adaptētais scenārijs"]] (Viljams Monahens) un "[[Labākā montāža (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā montāža"]] (Telma Šonmeikera), kopumā tā tika nominēta piecām balvām. Galvenās lomas filmā atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Mets Deimons]], [[Džeks Nikolsons]], [[Aleks Boldvins]], [[Mārtins Šīns]].

sentences:
jogurts trauciņā]]
'''Jogurts''' ir [[skābpiena produkti|skābpiena produkts]], ko iegūst sarecinot [[pasterizēšana|pasterizētu]] [[piens|pienu]] ar [[pienskābes baktērijas|pienskābes baktēriju]] ''[[Streptococcus thermophilus]]'' un ''[[Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus]]'' [[ieraugs|ieraugu]], kurās šīs baktērijas ir noteiktās attiecībās.<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:79 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=75.—78 |access-date={{dat|2019|08|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:79 }}</ref> [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Eiropa|Eiropā]], izņemot Dienvideiropu, jogurts galvenokārt tiek gatavots no [[govs]] piena, [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]] un [[Turcija|Turcijā]] — no [[aita]]s un [[kaza]]s piena, bet [[Ēģipte|Ēģiptē]] un [[Indija|Indijā]] — no [[ūdens bifelis|ūdens bifeļa]] piena.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Amels Tuka
 |      vārds_orig = ''Amel Tuka''
 |          attēls = 083 800m series tuka (32505894374) (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Amels Tuka 2017. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1991|1|9}}
 |         dz_viet = {{vieta|Dienvidslāvija|Bosnijas un Hercegovinas SR|Kakaņa|2s=Bosnija un Hercegovina|td=Bosnija un Hercegovina}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BIH}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērv|cm=187}}
 |           svars = {{mērv|kg=77}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[800 metri|800 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''AK Zenica''
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|Pasaules čempionāti}}
{{Medal|Bronze|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]| 800 m}}
{{Medal|Silver|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]| 800 m}}
{{MedalCompetition|U-23 Eiropas čempionāti}}
{{Medal|Bronze|[[2015. gada U-23 Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Tampere 2013]]| 800 m}}
}}
'''Amels Tuka''' ({{val|bs|Amel Tuka}}; dzimis {{dat|1991|1|9}}) ir [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] [[vieglatlēts]], vidējo distanču skrējējs, divu [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionātu]] medaļnieks [[800 metri|800 m]] skrējienā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.european-athletics.org/athletes/group=t/athlete=150262-tuka-amel/index.html |title=AMEL TUKA |accessdate=2019-04-02 |work= |publisher=european-athletics.org |date= |language=en }}</ref> Viņš ir vienīgais Bosnijas sportists, kas ieguvis medaļas lielākajās starptautiskajās vieglatlētikas sacensībās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Es esmu mīlestība
| oriģinālnos = ''Io sono l'amore''
| attēls = Iosonolamoreposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska fima, drāma
| režisors = [[Luka Gvadanjīno]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tilda Svintone]]
* [[Flavio Parenti]]
* [[Edoardo Gabrielīni]]
* [[Pipo Delbono]]
| mūzika = Džons Adamss
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[First Sun]]''
| izplatītājs = ''[[Mikado Film]]''
| izdošana = {{filmas datums|2009|9|5|Venēcija|2010|3|19|Itālija|}}
| ilgums = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-am-love-2009|title=I Am Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 20, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{ITA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|Itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iamlove.htm|title=I Am Love (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Es esmu mīlestība"''' ({{val|it|Io sono l'amore}}) ir 2009. gada [[Itālija]]s romantiska drāma, kura režisors ir [[Luka Gvadanjīno]]. Galvenās lomas atveido [[Tilda Svintone]], [[Flavio Parenti]], [[Edoardo Gabrielīni]] un [[Pipo Delbono]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|9|5||bez}} Venēcijā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
{{infokaste+}}
'''Gābors Koša''' ({{val|hu|Gábor Kósa}}; dzimis 1971. gada 31. janvārī) ir [[ungāri|ungāru]] reliģiju [[vēsturnieks]], [[Lorānda Ētveša universitāte]]s Ķīnas studiju nodaļas Humanitāro zinātņu fakultātes asociētais profesors. (Ķīniešu nosaukums: '''Kāng Gāobǎo'''; tradicionālā ķīniešu: 康高寶; vienkāršotā ķīniešu: 康高宝.)<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://mta.hu/koztestuleti_tagok|title=Köztestületi tagok|website=mta.hu|access-date=10 October 2021|language=hu}}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Elburss
|attēls                 = Aerial View of Tehran 26.11.2008 04-34-54.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Teherāna]] uz Elbursa fona
|lat_dir =N |lat_deg =36|lat_min =|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =52|lon_min =|lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{IRN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 600—900
|platums                = 60—130
|kalns                  = [[Demāvends]]
|augstums               = 5671
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
 | pushpin_map           = Irāna
 | pushpin_relief        = jā
}}
'''Elburss''' ({{val|fa|البرز}} — ''Alborz'') ir kalnu grēda [[Irāna]]s ziemeļos starp [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]] un [[Irānas kalniene|Irānas kalnieni]].<ref>{{PZT|199|Elbursa kalni}}</ref> Stiepjas no [[Azerbaidžāna]]s pierobežas ziemeļrietumos, kur piekļaujas [[Armēnijas kalniene]]i, no dienvidiem apliecot Kaspijas jūru, līdz pat [[Afganistāna]]s pierobežai, kur piekļaujas [[Sefīdkūhs|Sefīdkūha]] grēdai. Skatoties no tā, kādas no austrumu grēdām pieskaita Elbursam, tā garums ir no 600 līdz pat 900 km. Augstākais kalns ir apdzisušais vulkāns [[Demāvends]] (5671 m v.j.l.).

sentences: '''2. janvāris''' ir gada 2. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 363 dienas (364 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Imaginārā vienība''' ir tāds [[komplekss skaitlis]], kura [[kvadrāts (algebra)|kvadrāts]] ir vienāds ar −1. To parasti apzīmē ar ''i''. Imaginārā vienība nav [[reāls skaitlis]], jo reāla skaitļa kvadrāts nevar būt vienāds ar −1.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vandāni
| settlement_type          = Vidējciems
| image_skyline            = Parceltuve Livanos.jpg
| image_caption            = Pārceltuve, skats no Līvāniem uz Vandānu krastu
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Dignājas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2306&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 265
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 20 | lats  = 01 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 09 | longs = 35 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5215 Dignāja
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: Šajā sarakstā ir uzskaitīti '''[[Paragvaja]]s prezidenti'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Insaiders
| operators =
| attēls = Inside Man (film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Spaiks Lī]]
| producents = [[Braiens Greizers]]
| scenārijs = [[Rasels Gevircs]]
| aktieri = * [[Denzels Vašingtons]]
* [[Klaivs Ouens]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Kristofers Plamers]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Čīvetels Edžiofors]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Inside Man''
| studija = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''Imagine Entertainment''
* ''40 Acres and a Mule Filmworks''
| montāža =
| izplatītājs = ''Universal Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|3|20}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|184,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0454848/|title=Inside Man (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Insaiders"''' ({{Val|en|Inside Man}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Spaiks Lī]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Klaivs Ouens]], [[Džodija Fostere]], [[Kristofers Plamers]], [[Vilems Defo]] un [[Čīvetels Edžiofors]].

sentences: '''Nacionālais veselības un medicīnas pētniecības institūts''' ({{val-fr|Institut national de la santé et de la recherche médicale}}, '''INSERM''') ir 1964. gadā dibināta [[Francijas Republika]]s Veselības ministrijas un Zinātnes ministrijas kopīgi uzturēta pētniecības un attīstības organizācija, kas ietver daudzas laboratorijas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimdota Sēle
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1951
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = {{vieta|Latvijas PSR|Ventspils|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Astra Egle<ref name=literatura.lv>{{Tīmekļa atsauce|title=Laimdota Sēle|url=http://literatura.lv/person/872016?lang=lv|publisher=literatura.lv|accessdate=17 March 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|       nodarbošanās = [[dzejniece]], [[rakstniece]], [[vēsturniece]], [[žurnāliste]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laimdota Sēle''' (dzimusi {{dat|1951|11|5}}, pseidonīms ''Astra Egle'') ir latviešu [[dzejniece]], [[rakstniece]], [[vēsturniece]]<ref name=lr1>{{Tīmekļa atsauce|title=Vēsturniece un rakstniece Laimdota Sēle|url=https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/melnbaltais-foto/vesturniece-un-rakstniece-laimdota-sele.a53169/?highlight=Laimdota%20S%C4%93le|publisher=lr1.lsm.lv|accessdate=17 March 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref> un [[žurnāliste]].

sentences:
em]]
'''Poļani''' ([[Senkrievu valoda|senkrievu]]: ''Полѧне'') bija [[Austrumslāvi|austrumslāvu]] cilšu savienība, kas apdzīvoja [[Dņepra]]s upes labo krastu, kur tika nodibināta [[Kijivas Krievzeme]]s galvaspilsēta [[Kijiva]].

sentences:
{{Mūzikas instrumenta infokaste
| name                  = Trompete
| image                 =
| image_size            =
| caption               = Trompete tās tradicionālajā izskatā
| background            =
| names                 =
| classification        = [[metāla pūšamais mūzikas instruments]]
| hornbostel_sachs      =
| hornbostel_sachs_desc = 423.233
| inventors             =
| developed             =
| timbre                =
| volume                =
| attack                =
| decay                 =
| range                 =
| pitch                 =
| related               = [[kornete]], [[flīgerhorns]], [[fanfaras]]
| musicians             =
| builders              =
| articles              =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Montānskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C28H56O2
|molmasa=424,75
|blīvums=
|kušanas temperatūra=90 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Montānskābe''' (oktakozānskābe, С27Н55СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Montānskābe ir balta kristāliska viela.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mangāna karbonāta kristālrežģis

Pulverveida mangāna karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 598-62-9
|      ķīmiskā formula = MnCO3
|              molmasa = 114,947
|              blīvums = 3,12
|  kušanas temperatūra = sadalās (300 °C)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 0,00011 g/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Mangāna karbonāts''' (MnCO3) ir bāli rozā, kristāliska viela, [[Skābeklis|skābekļa]] un [[ūdens]] klātbūtnē iegūst rūsganu nokrāsu. [[Kristāli]]em ir [[Heksagonālā singonija|heksagonāls]] ķīmiskais režģis. Dabā ir sastopams [[rodohrozīts|rodohrozīta]] kristālu veidā. Mangāna karbonāts ūdenī nešķīst, reaģē ar [[Skābes|skābēm]], izdalot CO2.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Bādgīsa
| native_name             = ''بادغیس''
| other_name              = ''بادغیس''
| settlement_type         = vilajets
| image_skyline           =Northwestern Afghanistan.jpg
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Kale i Nova]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Badghis in Afghanistan.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Afganistāna}}
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 20591
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 499393
| population_as_of        = 2012
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = UTC
| utc_offset              = +4:30
| timezone_DST            =
| utc_offset_DST          =
| website                 =
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Heliotrops
|attēls=
|klase= [[Tektosilikāta minerāls]]
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=[[Silīcijs|Si]][[Skābeklis|O]]2
|singonija= [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Zaļa ar tumši sarkaniem vai sarkanīgi oranžiem lāsumiem un svītrām
|svītra=
|habituss=Masīvas asociācijas ar sarkanās jašmas ieslēgumiem
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība= 6,5–7
|spīdums=
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef= 1,53–1,54
|pleohroisms=
|blīvums=2,38-2,45
}}
'''Heliotrops''' jeb '''asinsakmens''' ir [[halcedons|halcedona]] paveids, kuram tumši zaļā krāsa izraibināta ar sarkanās [[jašma]]s ieslēgumiem. Kā kvarca grupas minerālam tā cietība ir piemērota apstrādāšanai, un to bieži izmanto telpu apdarei. Lielākās atradnes vietas atrodas [[Austrālija|Austrālijā]], [[Brazīlija|Brazīlijā]], [[Ķīna|Ķīnā]], [[Indija|Indijā]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences: '''7. janvāris''' ir 7. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 358 dienas (359 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
[[Image:P2P-network.svg|thumb|200px|Vienādranga tīkls, kurā saistītie mezgli savstarpēji dalās ar resursiem, neizmantojot centralizētu sistēmu]]
[[Image:Server-based-network.svg|thumb|200px|[[Klients-serveris|Klienta-servera]] tīkla arhitektūra, kurā klients izmanto servisus un resursus no centralizēta servera]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hanss fon Krannhalss
|     vārds_orig = ''Hanns von Krannhals''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1911
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1970
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Līneburga]], [[Lejassaksija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks, tulks, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
[[Holocēns]] ir jaunākā kvartāra perioda epoha, kas aptver pēdējos 11 700 gadus. Daudzviet holocēna laika posmā ir veidojušies organogēnie nogulumi, piemēram, purva fosfāti, kūdra, daļēji [[okers]], sapropelis, [[koraļļu rifi]], saldūdens kaļķi, diatomīti. Šo organogēno nogulumu veidošanās laikā uzkrājušās dzīvnieku un augu atliekas spēj saglabāties vairākus gadu tūkstošus, tādējādi no šiem nogulumiem ir iespējams iegūt informāciju par nogulumu izmaiņām un to uzkrāšanās apstākļiem. Šīs liecības vislabāk saglabājas kūdrā un sapropelī. Tādējādi, purvu un bieži vien zem tiem esošo ezeru nogulumu izpētes rezultāti ļauj noteikt nogulumu uzkrāšanās vides izmaiņas holocēnā. Tā kā jaunākie nogulumi uzkrājas uz vecākajiem, veidojot secību, no tiem var uzzināt ģeoloģisko notikumu secību.<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Ozola|first1=Ilze|title=HOLOCĒNA ORGANOGĒNO NOGULUMU PĒTĪJUMI|url=http://www.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/zinas/Ilze_Ozola_kopsavilkums_2013.pdf}}{{Novecojusi saite}}</ref>
<!--
Holocēna [[eksogēnie procesi]] vērojami arī [[Vidzemes augstiene|Vidzemes augstienē]], [[Ilzes ezers (Taurenes pagasts)|Ilzes ezerā]]. Ezera krastā notiek viļņu un vēja erozija. D un DR vējš iekustina ūdeni veidojot viļņus, kas erodē ezera krastu. Tā kā pūš šie valdošie vēji, tie erodē tikai vienu ezera krastu veidojot abrāzijas stāvkrastu, bet pretējais krasts ir lēzens, jo viļņu erozija nav tik izteikta. Erodētais materiāls ieskalojas ezerā – smalkākais dziļāk, bet rupjākais uzkrājas tuvāk krastam – veidojot limniskos nogulumus. Šāda veida procesi ir saskatāmi arī [[Bānūžu ezers|Bānūžu ezerā]]. -->

sentences:
{{Latvijas V ceļa infokaste
|numurs = 559
|nosaukums = Dricāni—Dricānu skola
|karte =
|leģenda =
|garums = 0,2
|ārpus_pilsētas = 0,2
|ceļš_pilsētā = 0
|segums = grants
|reģions = [[Latgale]]
|attēls =
|paraksts =
}}
{{Maršruta tabula/krustojums||{{V ceļš|557}}}}
{{Maršruta tabula/beigas}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Reinīra kalns
| Photo            = Mount Rainier 5917s.JPG
| Augstums         = 4392
| Atrašanās vieta  = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Augstiene        = [[Kaskāžu kalni]]
}}

sentences: '''Sašķidrinātas dabasgāzes pārvadātājs'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/sa%C5%A1%C4%B7idrin%C4%81tas%20dabasg%C4%81zes%20(LNG)%20p%C4%81rvad%C4%81t%C4%81js/lv | title= Sašķidrinātas dabasgāzes (LNG) pārvadātājs | publisher= termini.gov.lv | accessdate= 2021. gada 22. aprīlī }}{{Novecojusi saite}}</ref> jeb '''LNG tankkuģis''' ir [[gāzes tankkuģis]], kurš paredzēts [[sašķidrinātā dabasgāze|sašķidrinātās dabasgāzes]] pārvadāšanai. Tā kā LNG tirgus strauji aug,<ref>[https://www.eia.gov/energyexplained/natural-gas/liquefied-natural-gas.php Natural gas explained. Liquefied natural gas.] U.S. Energy Information Administration 2020. gada 15. jūlijs. Skatīts: 2021. gada 23. martā</ref> LNG tankkuģu flote turpina piedzīvot milzīgu izaugsmi.

sentences: '''31. jūlijs''' ir gada 212. diena (213. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 153 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilformamīda struktūrformula

Dimetilformamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ''N'',''N''-dimetilformamīds,
DMF, DMFA
|           CAS numurs = 68-12-2
|      ķīmiskā formula = С3Н7NO
|              molmasa = 73,10
|              blīvums = 948
|  kušanas temperatūra = −60,5 °C
| viršanas temperatūra = 153 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilformamīds''' (DMF, DMFA) ir organisks savienojums, kas pieder pie karbonskābju [[amīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, samērā viskozs šķidrums. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet parasti dimetilformamīdam piemīt vāja zivju smaka sadalīšanās produkta [[dimetilamīns|dimetilamīna]] dēļ. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar vairumu citu [[šķīdinātājs|šķīdinātāju]], izņemot [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. DMFA pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī vairāki neorganiskie [[sāļi]].

sentences: '''27. marts''' ir gada 86. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (87. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 279 dienas.

sentences:
Šī ir [[Stīvens Spīlbergs|Stīvena Spīlberga]] filmogrāfija, sarakstā ir iekļauti viņa [[Kinorežisors|režisora]], [[Kinoproducents|producenta]] un [[Aktieris|aktiera]] darbi filmās.
" filmēšanas starplaikā]]
Interesants fakts par Stīvenu Spīlbergu, viņš ļoti rūpējās par sava vārda atpazīstamību. Ja Spīlbergs ir producents vai izpildproducents filmām, kuras pēc paša uzskatiem neatbilst standartiem, tad viņš lūdz, lai izņem viņa vārdu no filmas titriem.

sentences:
{{sadalīt}}
{{ievads+}}
{{interviki+}}
)]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanais aplis
| operators =
| attēls = Lecerclerouge.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents = Robērs Dorfmans
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Burvils]]
* [[Īvs Montāns]]
* [[Džans Marija Volonte]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Cercle Rouge''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Variety Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|10|20|Francija}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanais aplis"''' ({{Val|fr|Le Cercle Rouge}}) ir 1970. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Burvils]], [[Īvs Montāns]] un [[Džans Marija Volonte]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = ''Ethereum''
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = Ethereum logo translucent.svg
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = ''Ethereum'' projekta logotips
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 150px
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           =
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  =
|subvienības nosaukums  =
|valūtas simbols        = {{nowrap|Ξ, [[ETH]], ēteris}}
|subvienības simbols    =
|iesauka              =
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepenais aģents: Cīņa pret Eskobaru
| operators =
| attēls = The Infiltrator (2016 film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, krimināldrāma
| režisors = [[Breds Furmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Braians Krenstons]]
* [[Diāna Krīgere]]
* [[Džons Legisamo]]
* [[Bendžamins Brets]]
* [[Juls Vaskess]]
* [[Eimija Raiena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Infiltrator''
| studija = * ''Good Films''
* ''Lipsync''
| montāža =
| izplatītājs = ''Broad Green Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|7|6}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|28–47,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Infiltrator-The#tab=summary|title=The Infiltrator (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|19}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepenais aģents: Cīņa pret Eskobaru"''' ({{Val|en|The Infiltrator}}) ir [[2016. gads kino|2016. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Breds Furmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Braians Krenstons]], [[Diāna Krīgere]], [[Džons Legisamo]], [[Bendžamins Brets]], [[Juls Vaskess]] un [[Eimija Raiena]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jānis Neimanis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1852
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Piltene|td=Latvija}}
|      m_dat_alt = 1904
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = veterinārārsts
|        dzimums = V
|         vecāki = Jānis Neimanis, Tija Neimane
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{coord|56.9706339|24.1613604|display=title|format=dms}}
{{Kluba infokaste
|nosaukums       = Godvil
|logo            =
|logo izmērs     =
|attēls          =
|attēla izmērs   =
|attēla paraksts =
|vieta         = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese        = [[Brīvības iela (Rīga)|Brīvības iela]] 214b
|tips          = Koncertzāle
Mūzikas klubs
|žanrs         = [[Populārā mūzika]]
[[Elektroniskā mūzika]]
[[Elektroniskā deju mūzika]]
|uzcelts       =
|atvērts       = {{dat|2008|12|12}}
|renovēts      =
|slēgts        =
|izmaksas      =
|īpašnieks     =
|vadība        =
|nosaukumi     =
|kapacitāte    =
|mājas lapa    = [http://www.godvil.lv/ godvil.lv]
}}
'''Godvil''' ir [[Koncerts|koncertu]] klubs [[Rīga|Rīgā]], [[Brīvības iela (Rīga)|Brīvības ielā]] 214b. Kluba pastāvēšanas laikā tajā ir koncertējuši [[Dj Groove]], [[Uma2rmaH]], [[Jānis Stībelis]], [[Timati]], [[Haddaway]], [[Serebro]] un citi mūziķi. Klubā vairākas reizes norisinājušies arī konkursa [[Jaunais Vilnis (konkurss)|"Jaunais Vilnis"]] Latvijas pārstāvju atlases un ''afterparty''.

sentences: '''Neminerāls''' ir [[mineraloģija|mineraloģijā]] samērā reti lietots termins, kas apzīmē dabā atrodamu vielu, kā īpašības neļauj to pieskaitīt [[minerāls|minerāliem]] (tai skaitā arī [[iezis|iežiem]], kas sastāv no minerāliem) un [[mineraloīds|mineraloīdiem]]. Termins apvieno daudzus savstarpēji krasi atšķirīgus materiālus, ko vieno tas, ka tiem nepiemīt kaut viena no šādām minerālu īpašībām: ciets [[viela|agregātstāvoklis]], ar [[kristāliskā struktūra|kristālisku struktūru]], neorganisks, homogēns.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Itālijas fronte (1915–1918)
| partof            =  [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] [[Eiropas karadarbības teātra]]
| image             = Italian front (World War I).jpg
| image_size        = 300px
| caption           = no kreisās uz labo: [[Ortlēra]],1917. gada rudens; Fort Verēna,1915. gada jūnijs; [[Paterno]], 1915. gads; [[Karsts (plato)]], 1917. gads; [[Toblahas kara lidlauks]], 1915. gads
| date              = 1915. gada 23. maijs – 1918. gada 6. novembris
| place             = [[Austrumu Alpi]] un  [[Venēcijas līdzenums]]
| result            = Itālijas uzvara
* [[Villa Džiusti pamiers]]
* beidz pastāvēt [[Austroungārijas impērija]]
* [[Fiumes republika]]
* [[Senžermēnas en Lejas miera līgums]]
* [[Trianonas miera līgums]]
| combatant1        = {{ubl|'''[[Antante]]:'''}}
''' [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]'''
{{flaga|GBR}} [[Lielbritānija]]
{{flaga|FRA}} [[Francijas Trešā republika]]
{{flaga|ASV|1912}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| combatant2        = {{ubl|'''[[Centrālās lielvalstis]]:'''}}
{{flaga|Austroungārija}} [[Austroungārija]]
{{flaga|Vācijas Impērija}} [[Vācijas Impērija]]
| commander1        =  [[Luidži Kadorna]]
 [[Emanuēle Filiberto]]
 [[Armando Diazs]]
{{flaga|GBR}} [[Rūdolfs Lemberts]]
{{nowrap|{{flagicon|FRA}} [[Žans Graciāni]]}}
| commander2        = {{nowrap|{{flaga |Austria-Hungary}} [[Konrāds fon Hocendorfs]]}}
{{flaga|Austria-Hungary}} [[Svetozars Boroevičs]]
{{nowrap|{{flagicon|Austria-Hungary}} [[Artūrs Arcs fon Strausenburgs]]}}
{{flaga|Vācijas Impērija}} [[Otto fon Belovs]]
| strength1         = [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]
1915 – līdz 58 divīzijām
{{flaga|GBR}}[[Lielbritānija]]
1917 – 3 divīzijas
{{flaga|FRA}} [[Francijas Trešā republika]]
1918 – 2 divīzijas
{{flaga|Bohēmija}} [[Čehoslovāku leģions]]
1918 – 5 [[pulki]]
{{flaga|ROM}} [[Rumāņu leģions]]
1918 – 3 pulki
{{flaga|ASV|1912}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
1918 – 1 pulks
| strength2         = {{flaga| Austroungārija}}[[Austroungārija]]
1915 – līdz 61 divīzijām
{{flaga|Vācijas Impērija}}[[Vācijas Impērija]]
1917 – 5 divīzijas
| casualties1       =  [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]] '''2 150 000:'''<ref>{{harvnb|Mortara|1925|pp= 28–29}}</ref>{{sfn|Clodfelter|2017|p=419}}
651 000 nogalināti
953 886 ievainoti
530 000 pazuduši vai sagūstīti
{{flaga|GBR}} [[Lielbritānija]] '''6 700:'''
1 057 nogalināti
4 971 ievainoti
670 pazuduši vai sagūstīti<ref>Statistics of the Military Effort of the British Empire During the Great War 1914–1920, The War Office, p. 744.</ref>
{{flaga|FRA}}[[Francijas Trešā republika]] '''2 872:'''
480 nogalināti
2 302 ievainoti
nezināms skaits sagūstīti
----
'''Kopā:
~2 160 000 upuri'''
| casualties2       = {{flaga|Austroungārija}}[[Austroungārija]] '''2 330 000:<ref>Heinz von Lichem, "Gebirgskrieg," Volume 3. States that 1/3 of Austro-Hungarian casualties were incurred on the Italian front, which if accurate would equate to 400,000 killed, 1,210,000 wounded, and 730,000 missing/captured.</ref>'''
400 000 nogalināti
1 210 000+ ievainoti
477 024 sagūstīti
176 000 pazuduši<ref>Clodfelter gives the total missing/captured as 653,000; well-documented Italian sources give the total number of prisoners as 477,024.</ref>
{{flaga|Vācijas Impērija}}[[Vācijas Impērija]] nav zināms
----
'''Kopā:
2 330 000+ upuri'''
| casualties3       = 589 000 Itāļu civilpersonas mirušas no kara izraisītiem apstākļiem
| campaignbox       =
}}
'''Itālijas fronte''' [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] ietvaros izveidojās mūsdienu [[Itālija]]s ziemeļos, kad [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]] izlēma uzbrukt [[Austroungārija]]i. Kaujas no 1915. gada līdz 1918. gadam notika sarežģītos [[Alpi|Alpu]] kalnu apstākļos un noveda pie milzīgiem kareivju un civiliedzīvotāju upuriem.

sentences:
izmanto skaitļu (simbolu) nejaušai ģenerēšanai. ]]
'''Varbūtību teorija''' ir [[matemātika]]s nozare, kas pētī gadījuma rakstura parādību un procesu matemātisko modeļu vispārīgās īpašības. Varbūtību teorijā izmanto [[varbūtība]]s, [[gadījuma lielums|gadījuma lieluma]] un [[gadījuma notikums|gadījuma notikuma]] jēdzienus. Uz varbūtību teoriju balstās matemātiskā [[statistika]].

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Africa|Pasaules mantojuma vietas Āfrikā}}

sentences: '''Hidrīdi''' ({{Val-el|hydōr}} - [[ūdens]]) ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]] ar tādiem [[ķīmiskais elements|elementiem]], kas ievērojami mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par to. Hidrīdos ūdeņraža oksidēšanas pakāpe ir -1. Dažreiz par hidrīdiem nepareizi dēvē visus ūdeņraža bināros savienojumus. Ūdeņraža [[izotops|izotopu]] ([[protijs|protija]], [[deitērijs|deitērija]] un [[tritijs|tritija]]) veidotos hidrīdus dēvē attiecīgi par '''protīdiem''', '''deiterīdiem''' un '''tritīdiem''' (sk. [[litija deiterīds]]).

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 62
 | lv  = Sešdesmit viens
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Paršins''' var būt:

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Mērilenda
Maryland
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = Nav
| galvaspilsēta = [[Anapolisa]]
| pilsēta = [[Baltimora]]
| iestāšanās = [[1788]]. gada [[28. aprīlis]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
| saīsinājumi = MD US-MD
| mājaslapa = [http://www.maryland.gov www.maryland.gov]
| iedzgads = 2006
| iedzīvotāji = 5 615 727
| iedzīvotājiV = 19
| iedzblīvums = 209,2
| iedzblīvumsV = 3
| ieņēmumi = 56 763
| ieņēmumiV = 3
| rase = baltādainie — 65,29%
melnādainie — 30,16%
| reliģija = [[protestanti]] — 56%
[[katoļi]] — 23%
nereliģiozi — 14%
| platība = 32 160
| platībaV = 42
| garums = 400
| platums = 145
| ūdens = 21
| augstums = Hoija virsotne, 1 024
| Vaugstums = 105
| Zaugstums = 0
}}
'''Mērilenda''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas austrumu krastā. Mērilendas [[galvaspilsēta]] ir [[Anapolisa]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = ''F-16 Fighting Falcon''
|attēls               = Attēls:F-16 June 2008.jpg
|paraksts             =
|tips                 = [[Iznīcinātājs]]
|valsts               = {{flag|ASV}} un 25 citas
|ražotājs             = {{flag|ASV}}
|dizaineris           = ''General Dynamics''
|pirmais lidojums     = {{Dat|1974|01|20}}
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             =
|skaits               = 4500+
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Panthera tigris sondaica 01.jpg
| att_nosaukums = Pazīstama Javas Tīģera fotogrāfija (1938)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Felidae
| dzimta_lv =Kaķu dzimta
| ģints =Panthera
| ģints_lv =Panteras
| suga =Panthera tigris
| suga_lv =Tīģeris
| pasuga =Panthera tigris sondaica
| pasuga_lv = Javas tīģeris
| binomial =†Panthera tigris sondaica <small>([[Coenraad Jacob Temminck|Temminck]], 1844)</small>
|kategorijas=nē
| izplatība =

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Džefersons Deiviss
| vārds_orģ           =''Jefferson Davis''
| attēls              =Jefferson Davis - 1853 daguerreotype - color.png
| apraksts            =
| amats               =[[Amerikas Konfederatīvās Valstis|Amerikas Konfederatīvo Valstu]] prezidents
| term_sākums         ={{Dat|1861|02|18|N}}
| term_beigas         ={{Dat|1865|05|05|N}}
| viceprezidents      =[[Aleksandrs Stīvenss]]
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           ={{Dat|1808|6|3}}
| dzim_vieta          =Kristiānas apgabals, [[Kentuki]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1889|12|6|1808|6|3}}
| mir_vieta           =[[Ņūorleāna]], [[Luiziāna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| partija             =[[ASV Demokrātiskā partija|Demokrāti]]
| dzīvesb             =Sāra Noksa Teilore, Varina Hauela
| profesija           =karavīrs, politiķis
| reliģija            =[[Episkopālā baznīca (ASV)|Episkopālā baznīca]]
| paraksts            =Jefferson Davis Signature.svg
| alma_mater          =[[Vestpointa]]
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Jakutu valoda
|nativename=саха тыла
|pronunciation=
|states= {{RUS}}
|rank=
|speakers= 450 140 (2010)<ref>[http://www.gks.ru/free_doc/new_site/population/demo/per-itog/tab6.xls Перепись-2010]</ref>
|familycolor=Altajiešu
|fam1=[[Altajiešu valodas|Altajiešu]]
|fam2=[[Tjurku valodas|Tjurku]]
|fam3=[[Ziemeļtjurku valodas|Ziemeļtjurku]]
|script=[[Kirilica]] ([[jakutu alfabēts]])
|nation={{RU-SA}}
|iso2=sah
|iso3=sah
|map=

Jakutu (zils) un [[dolganu valoda]]s (zaļš) izplatības areāls
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Tatjana Kuzņecova
|     vārds_orig = ''Татьяна Дмитриевна Кузнецова''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1941
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Maskava]], {{URS}} (tagad {{RUS}}
|         m_gads = 2018
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 28
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|      izglītība = Rjazaņas pedagoģiskais institūts
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids =
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = nav lidojusi kosmosā
| kos_iesaukums = 1962. gads
| kos_misija =
| kos_kuģi =
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[pulkvedis]]
|  dienesta_laiks = 1962.—1991.
|          valsts = {{RUS}}
|       struktūra =
|    nodarbošanās =
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas =
|     apbalvojumi =
|       izglītība = Žukovska Kara gaisa inženieru akadēmija
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Tatjana Kuzņecova''' (''Татьяна Дмитриевна Кузнецова''; dzimusi {{dat|1941|7|14}}, mirusi {{dat|2018|8|28}}) bija [[PSRS]] inženiere, [[kosmonauts|kosmonaute]], nav lidojusi kosmosā.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Beibe Zahariasa
 |       piktogramma_1 =
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite =
 |       piktogramma_2 =
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite =
 |          vārds_orig = ''Babe Zaharias''
 |              attēls = Babe Zaharias.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1911|6|26}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Teksasa|Portartūra}}
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1956|9|27|1911|6|26}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Teksasa|Galvestona}}
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Basketbols]], [[golfs]], [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Drafts ------>
 |             b_klubs =
 |              drafts =
 |             dr_gads =
 |             dr_līga =
 |              dr_kom =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība =
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = Golfa slavas zāle (1951)
 |             dzimums = S
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Mildrēda Ella "Beibe" Didriksone Zahariasa''' ({{val|en|Mildred Ella "Babe" Didrikson Zaharias}}; {{dat|1911|6|26|N}} — {{dat|1956|9|27|N}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[sportiste]]. Viņa guva labus panākumus [[golfs|golfā]], [[basketbols|basketbolā]] un [[vieglatlētika|vieglatlētikā]].

sentences: '''Litorīnas jūra''' bija [[sājūdens]] [[jūra]]s baseins [[Baltijas jūras ieplaka|Baltijas jūras ieplakā]] pirms aptuveni 7500—4000 gadiem,<ref>{{LME|2|402}}</ref> kad [[jūras transgresija]]s dēļ atjaunojās [[Ancilus ezers|Ancilus ezera]] savienojums ar [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]] un caur tagadējo [[Kategats|Kategatu]] tajā ieplūda sāļāks ūdens.

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}

sentences:
{{Cita nozīme|pašreizējo pilsoņu karu|ASV iebrukumu un tam sekojošo cīņu pret nemierniekiem 2003.—2011. gadam|Irākas karš}}
{{#invoke:Infobox military conflict|main
| conflict = Irākas pilsoņu karš
| image    =
| caption  =

Irākas karte pēc uzvaras pār Islāma valsti 2017. gada decembrī

{{krāsa|#cc829b}} [[Irāka|Irākas valdība]] un tās sabiedrotie militārie grupējumi

{{krāsa|#d7e074}} [[Irākas Kurdistāna]] ([[Pešmerga]])

{{krāsa|#e3da75}} [[Jazīdi|Jazīdu]] un [[Kurdistānas Strādnieku partija|PKK]] bruņoto vienību kontrolētā teritorija

| partof            =
| date              = {{dat|2014|01|01|N|bez}}—{{dat|2017|12|09|N|bez}}
| place             = {{vieta|Irāka}}
| result            = Irākas uzvara.
| status            =
| combatants_header = Karojošās puses
| combatant1        = '''{{vieta|Irāka}}'''

 [[Irākas Kurdistāna]]
* [[Pešmerga]]
{{vieta|Irāna}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.thetimes.co.uk/article/irans-special-forces-rush-in-to-help-floundering-ally-g5lw3hsfcxb|title=Iran’s special forces rush in to help floundering ally|publisher=''[[The Times]]''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

 [[Rožava]]

 [[Kurdistānas Strādnieku partija|PKK]]

 [[Kurdistānas Brīvās Dzīves partija|PJAK]]

[[Hezbollah]]

{{collapsible list
| title =  [[Apvienoto spēku militārā operācija „Inherent Resolve”|CJTF–OIR]]
| bullets = true
| {{vieta|ASV}}
| {{vieta|Apvienotā Karaliste}}
| {{vieta|Francija}}
| {{vieta|Beļģija}}
| {{vieta|Nīderlande}}
| {{vieta|Austrālija}}
| {{vieta|Jordānija}}
| {{vieta|Dānija}}
| {{vieta|Maroka}}
| {{vieta|Kanāda}}
}}
| combatant2=''' [[Islāma valsts]]'''

'''Atbalsts:'''

{{vieta|Saūda Arābija}}<ref name="wikilQSAsupport">{{tīmekļa atsauce|url=https://wikileaks.org/podesta-emails/emailid/55380|title=Here's what I mentioned|publisher=''[[WikiLeaks]]''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref> (pati noliedz)
{{vieta|Katara}}<ref name="wikilQSAsupport"/> (pati noliedz)
|commander1    =
|commander2    =
|strength1     =
|strength2     =
|casualties1   =

18 802 civiliedzīvotāju gājuši bojā, 36 245 ievainoti

([[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] dati, 2014.I—2015.X)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.usnews.com/news/world/articles/2016-01-19/un-report-nearly-19-000-civilians-killed-in-under-2-years|title=U.N. Says Nearly 19K Dead in Iraq Due to IS|publisher=''U.S. News''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

54 203 civiliedzīvotāju gājuši bojā

(''Iraq Body Count'' dati, 2014.I—2016.XII)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.iraqbodycount.org/database/|title=Documented civilian deaths from violence|publisher=''Iraq Body Count''|accessdate={{dat|2017||||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

4 687 398 pārvietotas personas

no tām 1 613 784 atgriezušies mājās

([[Starptautiskā Migrācijas organizācija|SMO]] dati, 2014.I—2017.III)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://iraqdtm.iom.int/|title=Figures from Jan 2014 to 16 Mar 2017|publisher=[[Starptautiskā Migrācijas organizācija|SMO]]|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

|casualties2   =
|notes         =
}}
'''Irākas pilsoņu karš''' (2014—2017) bija [[pilsoņu karš]] [[Irāka|Irākā]], kura laikā 2016. gada otrajā pusē un 2017. gada sākumā [[Islāma valsts]] cieta sakāvi.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/world-middle-east-38641509|title=Islamic State group 'lost quarter of territory' in 2016|publisher=''[[BBC News]]''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.aol.com/article/news/2017/02/22/isis-is-losing-massive-amounts-of-territory-heres-what-theyv/21719401/|title=ISIS is losing massive amounts of territory — here's what they've left behind|publisher='''[[AOL]]'''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Bayerische Motoren Werke AG''
| logo             = BMWLogo.svg.png
| caption          = BMW Logo 1992-2011
| type             = Akciju sabiedrba
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1916
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Minhene]]
| location_country = {{DEU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      = Visā pasaulē
| key_people       =
| industry         = Mašīnbūve
| products         = Automašīnas, motocikli, riteņi, dzinēji, u.c.
| services         =
| revenue          = [[€]]62.82 miljardi(2011)
| operating_income = [[€]]8.006 miljardi(2011)
| net_income       = [[€]]4.881 miljardi(2011)
| aum              =
| assets           = [[€]]123.42 miljardi(2011)
| equity           = [[€]]27.10 miljardi(2011)
| owner            =
| num_employees    = 102 007(2011)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           = Mini<br />Rolls Royce
| homepage         = {{URL|www.bmw.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''BMW''''' ('''''Bayerische Motoren Werke AG''''' — "Bavārijas Motordarbnīcas") ir [[Vācija]]s uzņēmums, kas ražo automobiļus, motociklus, velosipēdus un dzinējus, un ir dibināta 1916. gada 7. martā. BMW galvenā mītne atrodas Minhenē, Bavārijā, Vācijā. Kompānijai arī pieder un ražo ''Mini'' un ''Rolls Royce'' markas automašīnas. Uzņēmumam kopumā ir 25 rūpnīcas, 13 valstīs kā [[Vācija]], [[Ķīna]], [[Dienvidāfrika]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Indija]], [[Japāna]], [[Kanāda]], [[Lielbritānija]], [[Austrija]], [[Krievija]], [[Indonēzija]], [[Malaizija]] un [[Ēģipte]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Darvina Kordiljera
 |attēls                 = Darwin mountain range.jpg
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =S |lat_deg =54 |lat_min =45 |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =69 |lon_min =29 |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 | pushpin_map           = Čīle
 | pushpin_relief        = jā
 |kontinents             = [[Dienvidamerika]]
 |novietojums            = [[Ugunszemes Lielā sala]]
 |valstis                = [[Čīle]]
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               = [[Andi]]
 |sastāv                 =
 |garums                 = 170
 |platums                = 60
 |kalns                  = [[Šiptona kalns]]
 |augstums               = 2469
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Korintijas nome
| official_name           =
| other_name              = {{gree|Νομός Κορινθίας}}
| type                    =
| image_skyline           = Corinth Canal - Flickr - GregTheBusker.jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Korintas kanāls.
| image_shield            =
| shield_size             =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 =
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Nomos Korinthias.png
| mapsize                 = 250px
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{GRC}}
| subdivision_type1       = Perifērija
| subdivision_name1       = [[Peloponēsa]]
| subdivision_type2       =
| subdivision_name2       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 2290
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 145082
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Korinta]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 6
| p1 =
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| p7 =
| p8 =
| p9 =
| p10 =
| p11 =
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| website                 =
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abenakijīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts ar trīsposmu gredzenu, stenstrupīna-(Ce) sērija
|ŠtruncaID=8/E.17-05
|ķīm_formula=Na26(Ce,Nd,La,Pr,Th,Sm)6<nowiki>[</nowiki>O<nowiki>|</nowiki>SO2<nowiki>|</nowiki>(CO3)6<nowiki>|</nowiki>(PO4)6<nowiki>|</nowiki>Si6O18<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[heksagonālā singonija|Heksagonālā]]
|krāsa=Bāli brūna
|svītra=Balta
|habituss=Labi veidots eliptisks kristāls
|skaldnība=Slikti izteikta
|lūzums=Trausls, gliemežnīcas
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,27
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Andrejs Stērste
| vārds_orig =
| attēls = Andrejs Stērste.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1853
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 04
| dz_vieta = [[Veļķu pagasts|Veļķu pagasta]] pagasta "Telviešos",
[[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1921
| m_mēnesis = 02
| m_diena = 21
| m_vieta = [[Jelgava]], {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni = [[Elza Stērste]]
[[Pēteris Stērste]]
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = skolotājs, jurists, publicists, literāts
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]], [[krievu valoda]]
| periods =
| žanri = [[publicistika]]
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{jāuzlabo|valoda}}
{{Citas nozīmes|rēgu|Poltergeists (nozīmju atdalīšana)|Poltergeists}}

sentences: '''23. oktobris''' ir 296. gada diena (297. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 69 dienas.

sentences: '''Kamzolis''' ({{val|de|Kamisol}}, no {{val|la|carnisia}}, 'krekls'), ir īsa apakšjaka, ko valkā virs krekla zem svārkiem,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp%7Cissue:664114%7Cpage:110|title=Latviešu konversācijas vārdnīca. 60.burtn. (1927)|website=gramatas.lndb.lv|access-date=2022-10-10}}</ref> vai vīriešu (parasti gara) veste, ko valkā zem virsdrēbēm.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/kamzolis:1|title=kamzolis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-10-10}}</ref> Kamzoli valkāja lielākam siltumam vēsā laikā.<ref>[https://books.google.lv/books?id=Pvvn2vjupVgC&pg=PA180&redir_esc=y ''Manuel des dames, ou, L'Art de l'élégance: Sous le rapport de la toilette ...'' Elisabeth Celnart]</ref> 18. gadsimtā tas savā rašanās zemē [[Francija|Francijā]] sāka iziet no modes, taču palika populārs starp lauku iedzīvotājiem<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Vivre à Blois au XVIIIe siècle|url=https://books.google.com/books?id=NPUjCwAAQBAJ&pg=PA151|publisher=Atramenta|date=2013-10-11|isbn=978-952-273-250-7|first=Thierry|last=Holleville}}</ref> un iegājās arī sievietēm, vārda nozīme 19. gadsimtā dažās valodās mainījās pat līdz sieviešu naktskreklam.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The shorter Oxford English dictionary on historical principles / 2. Marl - Z and addenda|url=http://archive.org/details/shorteroxfordeng00litt|publisher=Oxford : Clarendon Press|date=1980|isbn=978-0-19-861126-4}}</ref> Mūsdienās par kamzoli sauc arī biezu [[Džemperis|džemperi]] vai [[Svīteris|svīteri]] ar augstu un slēgtu apkakli,<ref name=":0" /> kā arī biezu virsjaku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/k/kamzolis|title=Кас ir Kamzolis? {{!}} Terminu un Svešvārdu vārdnīca {{!}} Vardnica.lv|website=www.vardnica.lv|access-date=2022-10-10}}</ref> [[Nīcas pagasts|Nīcas]] pusē kamzolis ir viens no virsjakas, kas aukstā laikā ietilpst Nīcas tautastērpā, nosaukumiem.<ref>{{Atsauce|title=Video: no Otaņķu senlietu krātuves eksponātiem. Kamzolis|url=https://www.youtube.com/watch?v=z4esz1WLkz8|accessdate=2022-10-10|language=lv-LV}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
'''Rožkrustieši''' jeb '''rozenkreiceri''' ({{val|de|Rosenkreuzer}}, no ''Rose'' — 'roze' un ''Kreuz'' — 'krusts') ir slepena [[teozofija|teozofiska]] [[brālība]], kuras darbības uzplaukuma posmu saista ar 15.—17. gadsimtu. Brālības nosaukums cēlies no viņu izmantotā Rozes krusta simbola, kuru izmanto arī dažos [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] rituālos. [[Rozes|Roze]] simbolizē augšāmcelšanos, savukārt [[krusts]] — atpestīšanu. Daudzi uzskata, ka mūsdienu rožkrustieši nav saistīti ar 17. gadsimta Rozes krusta brālību, lai arī seko tās mācībai.

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-20
|ķīm_formula=Ca4(Ce,Y)2(Ti,Al,Fe3+,[ ])2[Si4B4O22](OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūns, pelēks, sarkanbrūns
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Izteikta vienā virzienā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=nα = 1.750 - 1.761 nγ = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=3,79
}}
'''Tadžikīts-(Ce)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Vāji radioaktīvs - 471 [[Bq]]/g.

sentences: '''Mīna''' ir slepeni vai retāk atklāti uzstādīta munīcija, kas [[Eksplozija|uzsprāgst]] zināmos apstākļos, noteiktā laika sprīdī. Nosaukums ''mīna'' radies no franču valodas — "ierakts".

sentences: '''Vācu ordeņa Prūsijas mestri''' bija [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa]] pavēlnieki [[Prūsija]]s zemēs pēc tam, kad [[Svētā Romas impērija|Svētās Romas impērijas]] ķeizars Frīdrihs II 1226. gadā ar Rimini Zelta bullu piešķīra Vācu ordenim īpašas privilēģijas Prūsijas iekarošanai un kristīšanai. Pēc Vācu ordeņa virsmestra rezidences pārcelšanas uz [[Malborka|Marienburgu]] 1309. gadā Prūsijas mestra funkcijas pildīja Vācu ordeņa virsmestrs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Martino''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Izopropanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CHOH
|molmasa=60,10
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=185 K (-88 °C)
|viršanas temperatūra=355 K (82 °C)
}}
'''Izopropanols''' (2-propanols, izopropilspirts, (CH3)2CHOH) ir vienkāršākais otrējais [[spirts]]. Tas labi šķīst ūdenī (veido [[azeotropais maisījums|azeotropo maisījumu]]), un to lieto kā šķīdinātāju.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Mating_scene_with_elevated_Alpha_Male._Elephant_Seals_of_Piedras_Blancas.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|         ģints = Mirounga
|      ģints_lv = Ziloņroņi
|          suga = Mirounga angustirostris
|       suga_lv = Ziemeļu ziloņronis
|      binomial = Mirounga angustirostris <small>([[Theodore Gill|Gill]], 1866)</small>
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Ziemeļu ziloņronis''' (''Mirounga angustirostris'') ir liela auguma [[roņi|roņu dzimta]]s (''Phocidae'') [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] suga. Tā tuvākais radinieks ir [[dienvidu ziloņronis]] (''Mirounga leonina''). Izplatīts plašā areālā [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] austrumos gar [[Ziemeļamerika]]s krastiem.<ref name=iuc>[https://www.iucnredlist.org/species/13581/45227116#geographic-range IUCN: Northern Elephant Seal]</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Elfrīde Jelineka
|         vārds_orig = ''Elfriede Jelinek''
|             attēls = Elfriede jelinek 2004 small.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Elfrīde Jelineka 2004. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1946
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|Austrija|Štīrija|Mircušlāga}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Austriete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Vācu valoda|Vācu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''Die Klavierspielerin'', ''Lust'', ''Greed''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2004)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Elfrīde Jelineka''' (''Elfriede Jelinek''; dzimusi {{dat|1946|10|20}}) ir austriešu dramaturģe un rakstniece.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ja Bīlstrīta spētu runāt
| attēls                   =  If Beale Street Could Talk film.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''If Beale Street Could Talk''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Berijs Dženkinss]]
| producents               =
* [[Džeremijs Kleiners]]
* [[Adele Romanska]]
* [[Sāra Mērfija]]
* [[Dede Gārdnere]]
* Berijs Dženkinss
| scenārija autors         = Berijs Dženkinss
| galvenajās lomās         =
* [[Kiki Leina]]
* [[Stefans Džeimss]]
* [[Kolmans Domingo]]
* [[Tedžona Perisa]]
* [[Maikls Bīčs]]
* [[Deivs Franko]]
* [[Djego Luna]]
* [[Pedro Paskāls]]
* [[Redžīna Kinga]]
| mūzika                   = [[Nikolass Britels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Pastel Productions]]''
* ''[[Plan B Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Annapurna Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|9|9|Toronto kinofestivāls|2018|12|14|ASV|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/if-beale-street-could-talk-2018|title=If Beale Street Could Talk|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 5, 2019|archive-date={{dat|2020|02|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200223060326/https://bbfc.co.uk/releases/if-beale-street-could-talk-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|20,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ifbealestreetcouldtalk.htm|title=If Beale Street Could Talk|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 5, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ja Bīlstrīta spētu runāt"''' ({{val|en|If Beale Street Could Talk}}) ir 2018. gada romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Berijs Dženkinss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kiki Leina]], [[Stefans Džeimss]], [[Kolmans Domingo]], [[Tedžona Perisa]], [[Maikls Bīčs]], [[Deivs Franko]], [[Djego Luna]], [[Redžīna Kinga]] un [[Pedro Paskāls]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|9|1||bez}} Toronto filmu festivālā. Filma balstīta uz Džeimsa Boldvina tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Pilsētas mežs''' ir [[mežs]] vai [[Koks|koku]] grupa, kas aug [[Urbanizācija|urbanizētās]] teritorijās vai to apkārtnē. Pilsētu meži ļauj cilvēkiem, kas dzīvo pilsētās, izzināt [[Daba|dabu]] un būt tai tuvāk, pilsētu mežos cilvēki pastaigājas, atpūšas kopā ar ģimenēm, [[Sports|sporto]] utt. Pilsētu meži pilda sociālās un [[rekreācija]]s funkcijas, kā arī no tiem pilsētām ir virkne [[Ekoloģija|ekoloģisko]], [[Klimats|klimatisko]] un [[Estētika|estētisko]] ieguvumu.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Derventa
| citvaloda      = en
| oriģinālnosaukums = River Derwent
| attēls            = River_Derwent_near_Hathersage.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Derventa pie Haterseidžas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Trenta]]
| sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=28 | sāk_plat_s=01 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=01 | sāk_gar_m=48 | sāk_gar_s=48 | sāk_gar_EW=W
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=23 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=01 | iet_gar_m=19 | iet_gar_s=12 | iet_gar_EW=W
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{ENG}}
| garums            = 80
| iztekas_augstums  = 633
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
'''Rīds''' var būt:
* [[Eds Rīds]];
* [[Harijs Rīds]];
* [[Kerols Rīds]];
* [[Lū Rīds]];
* [[Olivers Rīds]];
* [[Tomass Mains Rīds]];
* [[Viliss Rīds]];
* [[Vinstons Rīds]].

sentences: '''Petehija''' ({{val|la|petricula}}) ir vismazākais asinsizplūdums (1–2 mm), kas pārsvarā atrodas uz [[āda]]s, kā arī uz [[Gļotāda|gļotādām]] un serozajiem apvalkiem. Tās izmēri variē no adatas galviņas līdz zirņa lielumam. Ar laiku tās kļūst bālas, pēc tām brūnas un izzūd, dažreiz atstājot tajā vietā nedaudz pigmentēto plankumiņu.<ref>Kumar, Vinay; Abbas, Abul K.; Fausto, Nelson; & Mitchell, Richard N. (2007). ''Robbins Basic Pathology'' (8th ed.). Saunders Elsevier. p. 86 {{ISBN|978-1-4160-2973-1}}</ref>

sentences: '''Kompresors''' ir mehāniska ierīce, kas palielina [[gāze]]s [[Spiediens|spiedienu]], samazinot tās [[Tilpums|tilpumu]]. Tajā gāzes spiediens aiz iekārtas ir vismaz 3 reizes lielāks nekā pirms. Gaisa kompresors ir īpašs gāzes kompresoru veids.

sentences: '''Nenoapaļots augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis''' ir [[patskanis]], kas sastopams vairākās valodās. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] tā atspoguļošanai izmanto zīmi {{IPA|[ɯ]}}. Tā [[labializācija|noapaļotā]] versija ir patskanis {{IPA|[u]}}. Nenoapaļotu augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskani var realizēt izrunājot skaņu {{IPA|[u]}} un saplacinot lūpas.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Latvijas ērģelnieki]].''

sentences: '''Aksiālā simetrija''' ir [[simetrija]] pret [[Simetrijas ass|asi]]; aksiāli simetriska objekta izskats nemainās, tam rotējot apkārt asij.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Amelungs
|     vārds_orig = ''Friedrich Amelung''
|         attēls = F L Amelung.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1842
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Tērbata|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Frīdrihs Amelungs''' ({{val|de|Friedrich Ludwig Balthasar Amelung}}; dzimis {{dat|1842|03|11}} (v. s.) [[Tērbata|Tērbatā]], miris {{dat|1909|03|08}} (v. s.) [[Rīga|Rīgā]]) bija vācbaltu vēsturnieks, rūpnieks un šahists.<ref>Шахматы: Энциклопедический словарь. Гл. ред. А.Е. Карпов, 1990, XX.lpp., 16. lpp. {{ISBN|5-85 270-005-3}}</ref>

sentences:
'''Šifrēšanas tehnika PGP''' ({{val-en|Pretty Good Privacy}}) ir viena no izplatītākajām [[šifrēšana]]s tehnikām, ko izmanto ziņojumu aizsardzībai [[Internets|internetā]]. Šifrēšanas tehnikas pamatā ir [[publiskā atslēgšifrēšana]].<ref>{{AkadTerm|term=Pretty Good Privacy|lang=EN}}</ref> To izstrādāja [[Filips Zimmermans]] 1991. gadā.<ref>
{{Tīmekļa atsauce
|url= https://www.philzimmermann.com/EN/essays/WhyIWrotePGP.html
|title= Why I Wrote PGP
|last= Zimmermans |first= Filips R.
|authorlink= Fils Zimmermans |date= 1999
|website= Essays on PGP |publisher= Filips Zimmermans
|language=EN
}}</ref>

sentences:
kristālhidrāts]]
'''Perhlorāti''' ir [[perhlorskābe]]s sāļi. Perhlorāti, izņemot tos, kam ir krāsaini katjoni, parasti ir baltas kristāliskas vielas. Perhlorāti ir visstabilākie no [[skābeklis|skābekli]] saturošajiem [[hlors|hlora]] savienojumiem.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 863. lpp. {{ru ikona}}</ref> Daudzi no tiem ir pilnīgi stabili kā cietā veidā, tā arī ūdens šķīdumos. Tomēr karsējot perhlorāti sadalās (parasti rodas attiecīgie [[hlorīdi]] un izdalās skābeklis). [[Kālija perhlorāts]] sāk sadalīties tikai pie apmēram 400 °C, citi perhlorāti, it īpaši [[kristālhidrāti]] vai organiskie perhlorāti, ir nestabilāki. Vairums perhlorātu ļoti labi šķīst ūdenī, turklāt šķīdumi praktiski nehidrolizējas. Kālija, rubīdija un cēzija perhlorāti slikti šķīst aukstā ūdenī, bet sildot šķīdība strauji pieaug, tādēļ šīs vielas ir viegli pagatavojamas un attīrāmas [[pārkristalizēšana|pārkristalizējot]]. Samērā slikti šķīstošs ir arī [[amonija perhlorāts]]. Perhlorāta joni nemēdz būt [[kompleksie savienojumi|komplekso savienojumu]] sastāvā.

sentences: {{Commonscat|Unsaturated fatty acids|Nepiesātinātās taukskābes}}

sentences: '''Izglītība''' ir zināšanu apgūšana vai šī procesa rezultāts. Mūsdienās izglītība parasti tiek asociēta ar valsts izstrādātu izglītības saturu un oficiālām, valsts akreditētām, savstarpēji hierarhiski saistītām izglītības iestādēm, kuras kopā veido [[izglītības sistēma|izglītības sistēmu]]. Parasti tiek nodalīta [[formālā izglītība|formālā]] un [[neformālā izglītība]]. Latvijā [[izglītības likums|izglītības likumā]] ir noteikts, ka formālā izglītība ir "sistēma, kas ietver pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības pakāpes, kuru programmu apguvi apliecina valsts atzīts izglītības vai profesionālās kvalifikācijas dokuments, kā arī izglītības un profesionālās kvalifikācijas dokuments".<ref name="izglitibaslikums">{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=50759|title=Izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2022-05-05|language=lv}}</ref> Neformālā izglītība savukārt ir "ārpus formālās izglītības organizēta interesēm un pieprasījumam atbilstoša izglītojoša darbība".<ref name="izglitibaslikums" /> Kad termins izglītība tiek lietots, lai apzīmētu mācīšanos, bez formālās un neformālās mācīšanās tiek izmantots arī apzīmējums "informālā jeb ikdienējā mācīšanās".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/ta/id/222079-par-eiropas-pieauguso-izglitibas-glosarija-terminiem|title=Par "Eiropas Pieaugušo izglītības glosārija" terminiem|last=LZA Terminoloģijas komisija|access-date=2022. gada 5. maijā|date=02.12.2010.}}</ref> Dažkārt zināšanu iegūšanu pašmācības ceļā sauc par [[autodidakts|autodidaktismu]].

sentences:
'' trupas turnejai]]
'''Kabarē''', '''kabarejs'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> (no {{val|fr|cabaret}} — 'krodziņš'), agrāk arī '''kabarets''',<ref>{{LKV|VIII.|14 830}}</ref> ir izklaides veids, kas satur [[mūzika|mūziku]], [[komēdija|komēdiju]], [[dziedāšana|dziedāšanu]], [[dejošana|dejošanu]], [[deklamācija|deklamāciju]] vai [[drāma|drāmu]]. Tas notiek īpašās vietās, ko arī dēvē par kabarē, piemēram, [[restorāns|restorānos]], [[krogs|krogos]] vai [[naktsklubs|naktsklubos]], kuros ir skatuve, uz kuras uzstāties. Skatītāji pārsvarā sēž pie galdiem, ēdot vai dzerot. Kabarē programmas vadītāju sauc par [[konferansjē]]. Kabarē programmas pārsvarā tiek radītas pieaugušo auditorijai.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Lawn Dogs''
| attēls                   =  Lawn Dogs (movie poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = fantāzija, drāma
| režisors                 = [[Džons Duigans]]
| producents               = [[Dankans Kenvortijs]]
| scenārija autors         = [[Naomi Volesa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sems Rokvels]]
* [[Kristofers Makdonalds]]
* [[Ketlīna Kvinlena]]
* [[Miša Bārtone]]
| mūzika                   = [[Trevors Džounss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[The Rank Group]]''
* ''[[Strand Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1997|11|21|Apvienotā Karaliste|1999|5|15|ASV|}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lawn-dogs-1997|title=Lawn Dogs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 25, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0119506/?ref_=bo_se_r_1|title=Lawn Dogs|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 25, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|106 404}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Lawn Dogs''''' ir 1997. gada drāma, kuras režisors ir [[Džons Duigans]]. Galvenās lomu atveido [[Sems Rokvels]], [[Kristofers Makdonalds]], [[Ketlīna Kvinlena]] un [[Miša Bārtone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|11|21||bez}} Apvienotajā Karalistē.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Martins Garriks
|Vārds_orig       = ''Martin Garrix''
|Attēls           = Martin Garrix @ Web Summit 2017.jpg
|Att_izm          = 260px
|Apraksts         = Martins Garriks 2017. gadā
|Dz_vārds         = Marteins Gerards Garritsens
|Pseidonīms       =
* GRX<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix/ |title=These Are Martin Garrix's Top 5 Tracks That You Didn't Know He Produced |last=Lucas |date=16 November 2015 |website=Your EDM |access-date=22 April 2017 |archive-date={{dat|2017|05|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170512043207/http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix }}</ref>
* YTRAM<ref>{{ziņu atsauce|url=https://djmag.com/news/martin-garrix-debuts-new-deep-house-alias-tomorrowland |title=Martin Garrix reveals secret alias at Tomorrowland |date=24 July 2017 |work=[[DJ Mag]] |access-date=30 July 2017}}</ref>
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1996|5|14}}
|Vieta            = {{vieta|Nīderlande|Amstelvēna}}
|Žanrs            =
* {{hlist|''[[Progressive house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.edmtunes.com/2015/01/martin-garrix-returns-progressive-house-forbidden-voices/ |title=Martin Garrix Returns To Progressive House With Free Track 'Forbidden Voices' |last=Vance |first=William |date=18 January 2015 |website=EDM Tunes |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[big room house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.edmsauce.com/2015/01/18/martin-garrix-leaves-big-room-doesnt-go-deeper/ |title=Martin Garrix Leaves Big Room, Doesn't Go Deeper |last=Reis |first=Sean |date=18 January 2015 |website=EDM Sauce |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[Dutch house]]''|''[[electro house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://wonderlandinrave.com/martin-garrix-anuncia-novidades-com-justin-bieber/ |title=Martin Garrix anuncia novidades com Justin Bieber |last=Leite |first=Hosannah |website=Wonderland in Rave |language=pt-BR |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[future bass]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.billboard.com/articles/news/7809521/martin-garrix-troye-sivan-there-for-you |title=Martin Garrix and Troye Sivan Are 'There For You' With Feel Good Future Bass: Watch Video |last=Bein |first=Kat |date=26 May 2017 |website=[[Billboard (laikraksts)|Billboard]] |access-date=1 February 2018}}</ref>}}
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], mūziķis, ierakstu producents
|Gadi             = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija =
* ''[[Universal Music Group]]''
* ''[[Epic Records]]''
* ''[[RCA Records]]''
* ''[[Columbia Records]]''
* ''[[Sony Music Entertainment]]''
|Mlapa            = {{URL|www.martingarrix.com}}
|Dzimums          = V
}}
'''Marteins Gerards Garritsens''' ({{val|nl|Martijn Gerard Garritsen}}), plašāk pazīstams kā '''Martins Garriks''' ({{val|en|Martin Garrix}}) ir [[Nīderlande|nīderlandiešu]] [[diskžokejs]], ierakstu producents, mūziķis. Viņa zināmākie singli ir ''[[Animals (Martin Garrix dziesma)|Animals]]'', ''[[In the Name of Love]]'' un ''[[Scared to be Lonely]]''. Pēc ''[[DJ Mag]]'' veidotā dīdžeju Top 100, Garriks ieņēma pirmo vietu trīs gadus pēc kārtas (2016., 2017. un 2018.).

sentences:
{{cita nozīme|izplatītu kultūraugu pasaulē un Latvijā|graudzāļu dzimtas ģinti|auzas (ģints)}}
{{BioTakso infokaste
|   nosaukums = Sējas auzas
|    binomial = Avena sativa
|      autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|      attēls = Kaura.jpg
|      valsts = Plantae
|   valsts_lv = Augi
|        tips = Magnoliophyta
|     tips_lv = Segsēkļi
|       klase = Liliopsida
|    klase_lv = Viendīgļlapji
|       rinda = Poales
|    rinda_lv = Graudzāļu rinda
|      dzimta = Poaceae
|   dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|       ģints = Avena
|    ģints_lv = Auzas
|     ģints_r = Auzas (ģints)
|        suga = A. sativa
|     suga_lv = Sējas auzas
|      suga_r = Auzas
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Eiro monētas''' tiek izlaistas astoņās nominālvērtībās. Tās ir tiesīgas izlaist [[Eirozona]]s valstis un Eiropas mikrovalstis, kas izmanto [[eiro]] un ir noslēgušas attiecīgu vienošanos ar [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienību]]. Visām monētām ir vienota aversa puse, bet reversa pusē katra valsts kaļ savus simbolus. Izvēlēto nacionālās puses dizainu valstis nedrīkst mainīt, izņemot monarhijas, kas to var mainīt gadījumā, ja ir jauns monarhs vai reizi 15 gados, lai atjauninātu attēlu atbilstoši izmaiņām esošā monarha izskatā.

sentences: '''Sarkanzaļzilais krāsu modelis''' jeb '''RGB krāsu modelis''' (no {{val|en|red-green-blue}} — 'sarkans-zaļš-zils') ir [[krāsu modelis]] attēlu ģenerēšanai ekrānā. Šis krāsu modelis attēlo [[krāsa]]s kā dažāda spilgtuma sarkanu, zaļu un zilu punktu sajaukumu. Kad spilgtums tiek paaugstināts (visas 3 krāsas tiek 100% izmantotas), rodas baltā krāsa. Savukārt, kad spilgtums tiek samazināts, tiek iegūtas pelēkas nokrāsas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=RGB&list=RGB&lang=EN |title= Akadēmiskā terminu datubāze — RGB |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2018. gada 9. martā}}</ref>

sentences:
[[File:Religious Leaders, World Economic Forum 2009 Annual Meeting.jpg|thumb|Reliģiskie līderi]]
'''Garīdzniecība''' ir īpaši ordinēta (deleģēta) kalpotāju kārta, kas veido kādas [[reliģija]]s garīgo hierarhiju. [[Kristīgā baznīca|Kristīgajā baznīcā]] šajā terminā var ietilpt sludinātāji, [[mācītājs|mācītāji]], [[priesteris|priesteri]], [[diakons|diakoni]], [[mūks|mūki]], [[klosteris|klostera]] [[abats|abati]], [[kardināls|kardināli]], [[bīskaps|bīskapi]], [[arhibīskaps|arhibīskapi]], [[pāvests|pāvesti]]. Dažādās konfesijās šie amati, amatu nosaukumi, to sadalījumi var krietni atšķirties.
[[Jūdaisms|Jūdaistu]] garīdznieki tiek saukti par [[rabīns|rabīniem]], [[islāms|musulmaņu]] — par  [[Imāms|imāmiem]], [[mulla|mullām]] ([[šiīti|šiītu]] arī par [[ajatolla|ajatollām]]).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Boatengs''' var būt:
* [[Kevins Prinss Boatengs]] (''Kevin-Prince Boateng''; 1987) — Vācijā dzimis Ganas futbolists;
* [[Žeroms Boatengs]] (''Jérôme Boateng''; 1988) — vācu futbolists.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Trenbolona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 17β-hidroksiestra-4,9,11-triēn-3-ons,
parabolāns
|           CAS numurs = 10161-33-8
|      ķīmiskā formula = C18H22O2
|              molmasa = 270,37
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Trenbolons''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]], ko izmanto [[veterinārija|veterinārijā]] nobarojamo lopu [[muskuļi|muskuļu]] masas pieauguma paātrināšanai un apetītes veicināšanai.<ref>http://www.depts.ttu.edu/afs/implantdb/dbhome/Revalor%20Tech%20Bulletin%2012.pdf accessed August 22, 2011.</ref>  Lai palielinātu preparāta iedarbības laiku, to lieto [[esteri|estera]] veidā (trenbolona acetāts, enantāts vai cikloheksilmetilkarbonāts). Trenbolona cikloheksilmetilkarbonātu sauc arī par parabolānu (''Parabolan''). Medikamentam nonākot [[asinis|asinīs]], plazmas [[lipāze]]s sadala esterus, atbrīvojot trenbolonu. Sportā tiek uzskatīts par [[dopings|dopingu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums = Bālā treponēma
| attēls = TreponemaPallidum.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Spirochaetes
| tips_lv =
| dzimta =Spirochaetaceae
| dzimta_lv=Spirohetas
| ģints =Treponema
| ģints_lv =Treponēmas
| suga =Treponema pallidum
| suga_lv =Bālā treponēma
| kategorijas = nē
}}
'''Bālā treponēma''' jeb '''bālā spiroheta''' (''Treponema pallidum'') ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīva]] [[spirohetas|spiroheta]]. Nominālā pasuga ir [[Sifiliss|sifilisa]] izraisītājs. Par "bālo" šo baktēriju sauc tādēļ, ka to nevar nokrāsot ar anilīn[[krāsvielas|krāsvielām]].<ref>Ludmila Vīksna un līdzautori. Infekcijas slimības. Medicīnas Apgāds, 2011, 271. lpp. {{ISBN|978-9984-813-35-6}}</ref>

sentences: '''Kultūras piemineklis''' ir kultūrvēsturiskā mantojuma daļa. Pie kultūras pieminekļiem pieder pilsētu vēsturiskie centri, [[senkapi]], [[kapsēta]]s, [[parks|parki]], kultūrvēsturiskas ainavas un atsevišķas teritorijas, ievērojamu personu darbības vietas, vēstures notikumu norises vietas, [[mākslas darbs|mākslas darbi]]. Šiem pieminekļiem ir vēsturiska, zinātniska vai citāda kultūras vērtība.<ref name="lat">{{LAT e|3|565}}</ref>

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls        =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs =300
|paraksts      =Vilksa Zemes atrašanās vieta.
|diametrs      =86
|poz_x         =79
|poz_y         =64
}}
'''Vilksa Zeme''' ({{val-en|Wilkes Land}}) ir plašs dabas apgabals [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]], [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] krastā. Formāli daļa no [[Austrālijas Antarktiskā Teritorija|Austrālijas Antarktiskās teritorijas]]. Austrumos robežojas ar [[Adelijas Zeme|Adelijas Zemi]], rietumos - ar [[Karalienes Mērijas krasts|Karalienes Mērijas krastu]]. Krastus apskalo [[Mosona jūra|Mosona]] un [[D'Irvila jūra|D'Irvila]] jūras. Piekraste nosacīti dalās šādos sektoros:
* [[Noksa krasts]]: 100°31' E līdz 109°16' E
* [[Bada krasts]]: 109°16' E līdz 115°33' E
* [[Sabrinas krasts]]: 115°33' E līdz 122°05' E
* [[BANZARE krasts]]: 122°05' E līdz 130°10' E
* [[Klēras krasts]]: (Vilksa krasts) 130°10' E līdz 136°11' E
* [[Adelijas krasts]]: 136°11' E līdz 142°02' E (nepieder politiskā nozīmē; daļa no [[TAAF|Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemēm]])

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Stavenn Gallus varius 0.jpg
 | att_nosaukums = [[Zaļā savvaļas vista]] (''Gallus varius'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Galliformes
 |      kārta_lv = Vistveidīgie
 |        dzimta = Phasianidae
 |     dzimta_lv = Fazānu dzimta
| apakšdzimta=Phasianinae
| apakšdzimta_lv=Fazānu apakšdzimta
 |         ģints = Gallus
 |      ģints_lv = Vistas
 |      binomial = Gallus <small>([[Brisson]], 1766)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{apvienot|šahs}}
'''Šaha pozīcija''' ir figūru stāvoklis uz [[šahs|šaha]] galdiņa, pie tam papildus jābūt zināmam:  kurai no pusēm ir gājiena kārta;  abu pušu [[rokāde]]s iespējamības;  "sitiena garāmejot"  iespējamība. <ref>Шахматы: Энциклопедический словарь. Гл. ред. А.Е. Карпов, 1990, 308.lpp., 621 lpp. {{ISBN|5-85 270-005-3}}</ref>
== Termina izcelsme ==
Termins "pozīcija" ir cēlies no latīņu vārda ''positio'' - stāvoklis, novietojums.

sentences: {{commonscat|Canals in the United Kingdom|Lielbritānijas kanāli}}

sentences: '''14. maijs''' ir gada 134. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (135. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 231 diena.

sentences: '''Karstuma vilnis''' ir pārmērīgs un ilgstošs karsta laika, bieži vien arī sausuma, periods, ko var pavadīt augsts [[relatīvais gaisa mitrums|mitruma līmenis]]. Nepastāv karstuma viļņa vispārējas definīcijas,<ref>[http://www.sciencemag.org/cgi/content/full/305/5686/994 More Intense, More Frequent, and Longer Lasting Heat Waves in the 21st Century], sciencemag.org {{en ikona}}</ref> jo termins dažādos reģionos ir relatīvs attiecībā pret parastiem laika apstākļiem. Temperatūra, kas cilvēkiem, dzīvojošiem karstākā klimatā, ir norma, var tikt uzskatīta par karstuma vilni vēsākos reģionos.<ref>[http://journals.ametsoc.org/doi/abs/10.1175/1520-0450(2001)040%3C0762%3AOTDOAH%3E2.0.CO%3B2 On the Definition of a Heat Wave], journals.ametsoc.org {{en ikona}}</ref> Termins var tikt piemērots gan ikdienas laika izmaiņām, gan ārkārtas karstuma viļņiem, kas var notikt reizi gadsimtā. Spēcīgi karstuma viļņi var izraisīt katastrofāla apjoma kultūraugu iznīcināšanu, tūkstošiem nāves gadījumu no [[hipertermija]]s un plašus strāvas zudumus, jo masveidā tiek izmantoti gaisa kondicionieri un ventilatori.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Marks Zakerbergs
|     vārds_orig = ''Mark Zuckerberg''
|         attēls = Mark Zuckerberg at the 37th G8 Summit in Deauville 018 v1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Marks Zakerbergs 2011. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1984
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Vaitplensa|2s=Ņujorka (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Amerikānis
|   nodarbošanās = ''[[Facebook]]'' prezidents
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Marks Eliots Zakerbergs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Valsts valodas centrs: pareizi ir Zakerbergs, nevis Cukerbergs! |date= 2018. gada 11. aprīlis |publisher= [[tvnet.lv]] |url= http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/781747-valsts_valodas_centrs_pareizi_ir_zakerbergs_nevis_cukerbergs |accessdate= 2018 gada 11. aprīlī |quote=Populārās sociālās platformas izveidotājs ir amerikānis, tāpēc viņa uzvārds latviešu valodā jāizrunā kā Zakerbergs. Savukārt Cukerbergs ir atveidojums no vācu valodas un ir uzskatāms par nepareizu. (...) To mēdz atveidot arī kā Zukerbergs. Arī šis variants nav pareizs. Kā zināms, latviešu valodā citvalodu personvārdus atveido pēc to izrunas, un jebkurš var noklausīties, ka Zakerbergu sauc par Zakerbergu gan ziņās angļu valodā, gan arī ziņās vācu valodā (neraugoties uz to, ka šā amerikāņa uzvārdam ir vācu izcelsme, paši vācieši «Facebook» dibinātāju par Cukerbergu nesauc).}}</ref> ({{val|en|Mark Elliot Zuckerberg}}; dzimis {{dat|1984|5|14}} [[Vaitplensa|Vaitplensā]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu [[programmētājs]], [[uzņēmējs]] un [[filantrops]]. Viņš pazīstams kā interneta tīmekļa vietnes ''[[Facebook]]'' izveidotājs un dibinātājs.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Facebook Effect|author=David Kirkpatrick|page=322}}</ref> Pašlaik (2021) ir ''Facebook'' priekšsēdētājs un vadītājs.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Ivars Lisners
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1909
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 23
| dz_vieta = [[Līvāni]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1967
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Montrē]], {{SWI}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = žurnālists, spiegs
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
| periods = 1935—1966
| žanri = ceļojumu apraksti, žurnālistika, memuāri
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''''Xanadu'' projekts''' bija pirmais [[Hiperteksts|hiperteksta]] projekts, ko 1960. gadā izveidoja programmētājs [[Teds Nelsons]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Klūga
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=38 | iet_plat_s=46 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=02 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 17,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''25. jūlijs''' ir gada 206. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (207. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 159 dienas.

sentences:
{{jāuzlabo|Atsauces, tulkojums, attēli ...}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Annas Frankas dienasgrāmata
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Anna Franka]]
|  orig nosaukums = Het Achterhuis
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts = {{NED}}
|          valoda = [[holandiešu valoda|holandiešu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = {{dat|1947}}
| izdota latviski =
|       tulkotajs =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''"Annas Frankas dienasgrāmata"''' ({{val|nl|Het Achterhuis}} — ‘Sētas māja’) ir balstīta uz nīderlandiešu valodā rakstītās dienasgrāmatas, kuras autore ir [[Anna Franka]]. Tā tapusi laikā, kad meitene divus gadus kopā ar ģimeni slēpusies [[Nacionālsociālisms|nacistu]] okupētajā [[Nīderlande|Nīderlandē]]. 1944. gadā ģimene tika aizturēta, un Anna Franka nomira no tīfa [[Bergena-Belsena|Bergenes-Belzenes koncentrācijas nometnē]]. Pēc kara dienasgrāmatu izdevās atgūt Annas tēvam Oto Frankam. Tā tikusi tulkota un publicēta vairāk nekā 60 valodās.

sentences: '''Kleiofans''', '''kleofans''' jeb '''krāmerīts''' ir bezkrāsains vai balts [[sfalerīta paveidi|sfalerīta paveids]]. Kleiofana kristāliem ir augsta dekoratīva vērtība, pēc tiem ir privātu kolekcionāru un muzeju pieprasījums. Blīvums — 4,06 g/cm3. Kleiofana dzidrību un tīro krāsu nosaka tas, ka šajā sfalerīta paveidā [[cinka sulfīds]] ir praktiski tīrs no piejaukumiem, izņemot nelielu [[kadmijs|kadmija]] piejaukumu.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda_lv=Graudzāļu rinda|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Carex diandra inflorescens (11).jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|dzimta=Cyperaceae|rinda=Poales|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex diandra|suga_lv=Divputekšņu grīslis|autors=Schrank|binomial=Carex diandra}}'''Divputekšņu grīslis''' ({{val-la|Carex diandra}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama ziemeļu apvidos, tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā, purvainās pļavās, [[Purvs|purvos]] un slīkšņainās ieplakās mežos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-diandra-schrank/|title=divputekšņlapu grīslis - Carex diandra Schrank - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-08}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Folkroks|Grupas]]
[[Kategorija:Tautas mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences:
{{Citas nozīmes|vienu no četriem Taisni vadītajiem kalifiem|Ali|Alī}}
{{Personas infokaste
 |       platums = 235px
 |         vārds =
 |    vārds_orig = علي بن أﺑﻲ طالب
 |        attēls = Rashidun Caliph Ali ibn Abi Talib - علي بن أبي طالب.svg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 601
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 15
 |      dz_vieta = [[Kaaba]], [[Meka|Mekā]], [[Arābija]]
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 661
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 29
 |       m_vieta = [[Kūfa|Kūfā]], [[Irāka]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[kalifs]]
 |       dzimums = V
 |        vecāki = Abū Tālibs, Fātima bint Asada
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = [[Fātima]], pēc viņas nāves vēl vairākas sievas
 |         bērni = [[Huseins Ibn Alī|Huseins]], [[Hasans Ibn Alī|Hasans]] un citi
 |      paraksts =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{| class="infobox vcard" style="font-size: 85%; text-align: center; margin: 0 0 1em 1em"
|-
! colspan="9" | Muharama sākšanās un beigu datumi
|-
! gads || sākums || beigas
|-
!2013
|[[5. novembris]]||[[4. decembris]]
|-
!2014
|[[25. oktobris]]||[[23. novembris]]
|-
!2015
|[[14. oktobris]]||[[12. novembris]]
|-
!2016
|[[2. oktobris]]||[[31. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2017|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2017|gold}}" | 2017
|[[21. septembris]]||[[20. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2018|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2018|gold}}" | 2018
|[[11. septembris]]||[[9. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2019|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2019|gold}}" | 2019
|[[31. augusts]]||[[29. septembris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2020|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2020|gold}}" | 2020
|[[20. augusts]]||[[17. septembris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2021|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2021|gold}}" | 2021
|[[10. augusts]]||[[8. septembris]]
|}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = El Huseins Ibn Alī Ibn Abū Tālibs
 |    vārds_orig = {{ara|الحسين ابن علي ابن أبي طالب}}
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 625
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = [[Medīna|Medīnā]], [[Hidžāzs|Hidžāzā]] (tagad {{SAU}})
 |        m_gads = 680
 |     m_mēnesis = 10
 |       m_diena = 10
 |       m_vieta = [[Karbala|Karbalā]], [[Umajādu kalifāts|Umajādu kalifātā]] (tagad {{IRQ}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[šiītu islāms|šiītu]] imāms
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: ciparnīcu un [[metāls|metāla]] [[gnomons|gnomonu]] [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā]]]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Komiķa infokaste|name=Jevgens Voļnovs|image=|imagesize=|caption=|pseudonym=|birth_name=|birth_date={{dat|1986|11|4}}|birth_place={{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Donecka|td=Ukraina}}|death_date=|death_place=|medium=|nationality=[[ukrainis]]|active=|genre=pranks|subject=|influences=|influenced=|spouse=|domesticpartner=|notable_work=|signature=|website={{URL|https://t.me/prankota_ch}}|footnotes=|current_members=|past_members=}}
'''Jevgens Voļnovs''' ({{val|uk|Євген Вольнов}}, {{val|ru|Евгений Вольнов}}) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Pranks|prankeris]] un [[blogeris]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Recke''''' var būt:
* [[Elīza fon der Reke]];
* [[Johans Frīdrihs fon Reke]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Polygala vulgaris 01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| kārta =
| kārta_lv =
| dzimta = Polygalaceae
| dzimta_lv = Ziepenīšu dzimta
| binomial = Polygala vulgaris
| kategorijas = jā
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| autors = [[Linnaeus]]
| ģints_lv = Ziepenītes
| ģints = Polygala
| suga = Polygala vulgaris
| suga_lv = Parastā ziepenīte
}}'''Parastā ziepenīte''' (''Polygala vulgaris'') ir [[Ziepenītes|ziepenīšu]] suga. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur nelielas grupas aug sausās [[Pļava|pļavās]], atmatās, skrajos krūmājos, ceļmalās un sausās nezāļainās vietās ar skraju veģetācijas segumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/polygala-vulgaris-l/|title=parastā ziepenīte - Polygala vulgaris L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-29}}</ref>

sentences: '''Staļina augstceltnes''' ({{val|ru|Сталиские высотки}}) ir neformāls nosaukums septiņām [[staļinisma arhitektūra]]s lielākajām ēkām [[Maskava|Maskavā]], kuru celtniecība tika uzsākta 1947. gadā. Tās ir [[Maskavas Valsts Universitāte]]s ēka, nams Kotelničeskajas krastmalā, viesnīca "Ukraina", Ārlietu ministrijas ēka, nams Kudrinskas laukumā, nams Sarkano vārtu laukumā, viesnīca "Ļeņingrada".

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Valda Avotiņa pamatskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Salaspils iela (Rīga)|Salaspils iela]] 14, [[Rīga]], LV-1057, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   = Speciālā pamatskola
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 55 | lats  = 7 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 10 | longs = 52 | longEW = E
|established           = 1980
|headmaster             = Gunta Maslovska
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 251 (2016)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{url|http://www.rvapsac.lv/}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Reibumā un neziņā
| attēls                   = Dazed and Confused (1993) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dazed and Confused''
| žanrs                    = kinokomēdija
| režisors                 = [[Ričards Linkleters]]
| producents               =
* [[Šons Daniels]]
* [[Džeimss Džekss]]
* Ričards Linkleters
| scenārija autors         = Ričards Linkleters
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Londons]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Milla Jovoviča]]
* [[Kols Hauzers]]
* [[Pārkere Posija]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''Alphaville Films''
| izplatītājs              = ''[[Gramercy Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|9|24}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dazed-and-confused-1993|title=Dazed and Confused|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 2, 2019|archive-date={{dat|2019|04|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190402163407/http://www.bbfc.co.uk/releases/dazed-and-confused-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6,9 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dazedandconfused.htm|title=Dazed and Confused (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Reibumā un neziņā"''' ({{val|en|Dazed and Confused}}) ir 1993. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Ričards Linkleters]]. Galvenās lomas atveido [[Džeisons Londons]], [[Metjū Makonahijs]], [[Bens Afleks]], [[Milla Jovoviča]], [[Kols Hauzers]] un [[Pārkere Posija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|9|24||bez}}.

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q20175097}}
'''2016. gada Parīze—Rubē''' bija viendienas [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|klasiskās riteņbraukšanas sacensības]], kas 2016. gada 10. aprīlī notika [[Francija]]s ziemeļdaļā. Tā bija 114. reize, kad notika [[Parīze—Rubē]] sacensības, desmitās sacensības [[2016. gada UCI WorldTour|2016. gada UCI ''World Tour'']] kalendārā un trešais no sezonas klasiku "pieminekļiem".

sentences: '''Īkšķis''' ({{val-la|pollex}}, ''digitus primus'') ir pirmais no [[rokas pirksti]]em. Atšķirībā no citiem pirkstiem, kurus veido trīs [[falanga (anatomija)|falangas]], īkšķi veido tikai divas falangas — pamata un naga falanga. Īkšķis ļauj satvert dažādus [[priekšmetus]], jo to var nostatīt pretim pārējiem pirkstiem.

sentences:
— vieni no visbiežāk lietotajiem depresantiem]]
'''Depresanti''' ir [[viela]]s, kas pazemina [[modrība|modrību]] un [[uzbudināmība|uzbudināmību]]. Depresanti pasaulē plaši tiek lietoti kā [[recepšu zāles]] un [[nelegālas vielas]]. Depresantus galvenokārt lieto kā pretstresa, pretsāpju, miegu izraisošus līdzekļus, tiem mēdz būt ne tik vēlamas blakusparādības kā kognitīvo un atmiņas spēju vājināšanās, muskuļu vājums, zems [[asinsspiediens]] un lēna sirdsdarbība; pielietojot lielās devās — arī pilnīga ķermeņa [[anestēzija]] un pat [[nāve]]. Depresanti galvenokārt iedarbojas uz GABA un opioīdu receptoriem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Okano''' var būt:
* [[Masajuki Okano]];
* [[Šuničiro Okano]].

sentences:
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Trīskāršais punkts''' [[termodinamika|termodinamikā]] ir [[viela]]s [[temperatūra]]s un [[spiediens|spiediena]] vērtības, pie kurām vienlaicīgi pastāv trīs [[agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] fāzes (šķidrā fāze, gāzveida fāze un cietā fāze), tādējādi starp tām pastāv [[termodinamiskais līdzsvars]]. Par trīskāršo punktu sauc arī līdzsvaru starp trim fāzēm, kas var visas nebūt atsevišķi agregātstāvokļi, piemēram, divas vai visas trīs no tām var būt vielas cietās [[polimorfisms|polimorfās]] vai [[alotropija|alotropās]] fāzes. Vispārīgi sistēmai ar ''p'' iespējamām fāzēm ir <math>{p\choose 3} = \tfrac16p(p-1)(p-2)</math> trīskāršie punkti.<ref name=gold>[[International Union of Pure and Applied Chemistry|IUPAC]], ''[[Compendium of Chemical Terminology]]'', 2nd ed. (the "Gold Book") (1997). Online corrected version:  (1994) "[http://goldbook.iupac.org/T06502.html Triple point] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130601061512/http://goldbook.iupac.org/T06502.html |date={{dat|2013|06|01||bez}} }}".</ref>

sentences:
[[Kategorija:Limbažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Limbažu rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Commonscat|Wooden architecture}}
[[Kategorija:Arhitektūra]]
[[Kategorija:Koki|Arhitektūra]]

sentences:
[[Jānis Pāvils II]] piuskā]]
'''Piuska''', saukta arī par '''pileolusu''' ({{val|la|pileolus}}, no ''pileus'' — 'cepure), ir [[Romas katoļu Baznīca]]s un [[Anglikāņi|Anglikāņu]] Baznīcas tradicionāls galvassegu veids, ko nēsā klēra [[garīdznieks|garīdznieki]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Jasmuižas Svētā Krusta pagodināšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Aizkalnes baznīca 2001-04-08.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Jasmuižas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Jasmuižas baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 11  | lats  = 56  | latNS  = N
| longd = 26  | longm = 46  | longs = 43  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Aizkalnes pagasts]], [[Aizkalne]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1815]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Fēliks Šnevels
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1815]]
| length                = 30m
| width                 = 20m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Jasmuižas Svētā Krusta pagodināšanas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub486 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Aizkalnes pagasts|Aizkalnes pagasta]] centrā [[Aizkalne|Aizkalnē]].

sentences: '''Ierobežojumi''' nodrošina biznesa prasību un datu integritātes īstenošanu datubāzē. Ir vairāku veidu ierobežojumi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka jodīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = cinka(II) jodīds
|           CAS numurs = 10139-47-6
|      ķīmiskā formula = ZnI2
|              molmasa = 319,22
|              blīvums = 4740
|  kušanas temperatūra = 446 °C
| viršanas temperatūra = 1150 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 450 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Cinka jodīds''' ir [[cinks|cinka]] un [[jods (elements)|joda]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]], kas uzskatāms par [[jodūdeņražskābe]]s cinka sāli. Cinka jodīds ir balta vai iedzeltena kristāliska viela ([[oktaedrs|oktaedriskas]] formas<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> [[kubiskā singonija|kubiskās singonijas]]<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 471. lpp. {{krieviski}}</ref> kristāli), kas [[gaisma]]s iedarbībā lēnām sadalās un dzeltē, un gaisa mitruma iedarbībā izplūst, tādēļ jāglabā tumša stikla traukā ar pieslīpētu aizbāzni. ZnI2 ļoti labi šķīst ūdenī. Stipri atšķaidītos šķīdumos notiek [[hidrolīze]] un veidojas [[cinka hidroksīds]]. Par 0 °C zemākā temperatūrā no šķīduma var iegūt [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] ZnI2·2H2O, kas jau virs 0,5 °C temperatūrā sāk pāriet bezūdens sālī. Cinka jodīds diezgan labi šķīst [[glicerīns|glicerīnā]].

sentences:
Šajā sarakstā ikviens Vikipēdijas dalībnieks var atrast dažādu nozaru speciālistus, ar kuriem konsultēties rakstu izveidošanā par konkrēto tematu.
Tāpat šeit katrs Vikipēdijas dalībnieks pats var pierakstīties sev interesējošā(s) kategorijā(s), lai atrastu līdzīgi domājošos un palīdzētu citiem izveidot kvalitatīvus rakstus. Parakstoties būtu ļoti vēlams norādīt specifiskāku informāciju, ko attiecīgajā nozarē Jūs vislabāk pārvaldāt.

sentences: '''Ludzas vēsture''' aptver laika posmu no pirmo iedzīvotāju apmetņu izveidošanās pie [[Lielais Ludzas ezers|Lielā Ludzas ezera]] un [[Ludza]]s miesta izveides pie [[Ludzas pils]] līdz mūsdienām.

sentences: '''Arābu pasaule''' ir arābvalodīgo apdzīvoto [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] un [[Ziemeļāfrika]]s valstu un teritoriju apzīmējums. Pastāv vairākas termina definīcijas. Viena no definīcijām apgalvo, ka arābu pasaule ir 22 valstis, kas veido [[Arābu valstu līga|Arābu valstu līgu]], bet tajā pašā laikā šajās valstīs dzīvojošie ne[[arābi]], piemēram, [[berberi]] un [[kurdi]], neuzskata, ka dzīvo arābu pasaulē.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Betula alleghaniensis|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Betula|ģints_lv=Bērzi|suga=Betula alleghaniensis|suga_lv=Dzeltenais bērzs|attēls=Betula alleghaniensis 5349050.jpg|attēls2=}}
'''Dzeltenais bērzs''' ({{val-la|Betula alleghaniensis}}), pazīstams arī kā '''Alegeinu bērzs''', ir [[Bērzu dzimta|bērzu dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/241|title=Alegeinu bērzs, dzeltenais bērzs|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-14|archive-date=2022-06-14|archive-url=https://web.archive.org/web/20220614195222/https://database.smartgardens.eu/plant/241}}</ref>

sentences: '''Ģenerālpulkvedis''' ir viena no [[ģenerālis|ģenerāļu]] dienesta pakāpēm, kas tiek lietota [[Krievijas bruņotie spēki|Krievijas Federācijas bruņotajos spēkos]] un citu [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība|NVS]] valstu armijās, šī pakāpe atbilst OF-9 ģenerālim [[NATO]] valstu armijās.

labels: SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba JÄdzieni Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Daba Politika Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija Sports Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ReliÄ£ija Politika VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika Latvija Politika Daba CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Politika SabiedrÄ«ba Daba MÄksla KultÅ«ra ReliÄ£ija Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Daba JÄdzieni MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla Sports Sports SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports VeselÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports VeselÄ«ba VÄsture ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra CilvÄki VÄsture Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla MÄksla Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Sports KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika Daba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki ReliÄ£ija MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija KultÅ«ra MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla ReliÄ£ija MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Daba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Daba VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Notikumi DzÄ«vÄ«ba Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba DzÄ«vÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Sports Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Sports Latvija KultÅ«ra VÄsture Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba VeselÄ«ba Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Notikumi SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Sports KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Daba Politika VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Daba VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Daba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki KultÅ«ra Sports ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture Sports KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Daba Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Latvija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Daba MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija CilvÄki CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba Latvija Politika MÄksla DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Sports SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Politika Politika KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Latvija VÄsture Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki CilvÄki Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra MÄksla Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Politika Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija CilvÄki Latvija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Politika SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture VeselÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Notikumi Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Daba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki Notikumi SabiedrÄ«ba Daba Politika Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Daba JÄdzieni VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra Latvija Daba ReliÄ£ija Latvija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Sports JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Sports Latvija CilvÄki Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture MÄksla VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Sports SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra VÄsture VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba JÄdzieni VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra MÄksla Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Daba VÄsture VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Daba MÄksla CilvÄki Daba Daba Ä¢eogrÄfija Daba Daba Ä¢eogrÄfija Daba Sports KultÅ«ra CilvÄki Sports CilvÄki MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Daba CilvÄki CilvÄki Sports MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Politika VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba Daba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra Sports Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra Daba Latvija CilvÄki Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba Daba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Politika SabiedrÄ«ba Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki MÄksla Latvija Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla ReliÄ£ija Daba VeselÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija Daba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Politika Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture JÄdzieni Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra VÄsture ReliÄ£ija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Sports DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Politika Daba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba Sports Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Sports CilvÄki VÄsture KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra MÄksla Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija Politika VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba MÄksla SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Notikumi KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Sports VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Sports Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Daba Politika MÄksla MÄksla Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Daba CilvÄki CilvÄki Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Notikumi CilvÄki Sports Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba CilvÄki MÄksla KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Daba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Daba MÄksla ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki Latvija ReliÄ£ija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports Politika KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Politika VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports DzÄ«vÄ«ba Notikumi CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Latvija SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija MÄksla MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Notikumi Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra JÄdzieni MÄksla MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Sports KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Latvija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Daba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki JÄdzieni SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports JÄdzieni CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba Daba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla KultÅ«ra VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Politika Politika VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra Politika Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba JÄdzieni VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba Sports SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Daba Daba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Politika MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Daba VÄsture Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Notikumi VeselÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports Ä¢eogrÄfija Sports Politika KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Politika Latvija SabiedrÄ«ba Politika Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Latvija Politika CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Daba VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Daba Politika Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Daba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija CilvÄki Notikumi VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Politika CilvÄki Latvija Daba CilvÄki Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Notikumi Daba Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Politika Latvija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Politika KultÅ«ra MÄksla Latvija Politika MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki JÄdzieni SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Sports Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Politika Daba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture Politika Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Daba Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Politika Politika VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki Sports VÄsture Politika Ä¢eogrÄfija Daba Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture VÄsture CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra CilvÄki Sports DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Daba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra ReliÄ£ija MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba Daba VeselÄ«ba CilvÄki VÄsture Latvija Daba Latvija MÄksla KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki