sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pitagors
|          vārds_orig = {{gree|Ὁ Πυθαγόρας ὁ Σάμιος}}
|              attēls = Kapitolinischer Pythagoras adjusted.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Pitagora krūšutēls, kas atrodas [[Roma|Romā]]
|          dz_dat_alt = 580.—572. gadā p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Samosa, [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 500.—490. gadā p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[Ētika]], [[metafizika]], [[mūzika]], [[matemātika]], [[politika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''IBM AIX''' ('''Advanced Interactive eXecutive''') ir [[IBM]] [[UNIX]] saimes [[operētājsistēma]], kas balstīta uz [[UNIX System V]] ar [[4.3BSD]] savietojamiem komandu un programmatūras saskarnes paplašinājumiem.

sentences:
{{noformējums}}
'''Ortokeratoloģija''' ir [[miopija|tuvredzības]] korekcijas metode ar speciālām gāzu caurlaidīgām kontaktlēcām, kas tiek lietotas tikai, cilvēkam [[Miegs|guļot]]. Kontaktlēcas nedaudz izmaina [[acs|radzenes]] formu un acs [[Optika|optisko]] stiprumu. Pēc kontaktlēcu izņemšanas ir skaidra redze aptuveni 24—36 stundas. Kontaktlēcas ir jālieto regulāri katru nakti 6—8 stundas. Korekcijas metode ir atgriezeniska un, pārtraucot kontaktlēcu lietošanu, aptuveni nedēļas laikā redze atgriežas sākumstadijā.

sentences: '''3233 Krišbarons''' ir galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]] ar [[Apriņķojuma periods|apriņķojuma periodu]] 1213,5699777 dienas (3,32 gadi). To atklāja [[Nikolajs Černihs]] ({{val-ru|Николай Степанович Черных}}) [[1977. gads|1977. gada]] [[9. septembris|9. septembrī]] Krimas Astronomiskajā observatorijā.<ref>[https://www.lu.lv/muzejs/notikumi/diena/notikums/e/atklats-asteroids-krisbarons-20220909// LU Muzejs]. Skatīts: 2023. gada 4. augustā</ref>

sentences:
ir proletariāta diktatūras idejas autors.]]
'''Proletariāta diktatūra''' ir termins, kas [[marksisms|marksismā]] apzīmē pārejas perioda varu valstī no [[kapitālisms|kapitālisma]] uz [[sociālisms|sociālismu]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Aleksandrs Halkokondilis
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = {{gree|Αλέξανδρος Χαλκοκονδύλης}}
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1880}}
 |             dz_viet = [[Atēnas]], {{flaga|Grieķija|old}} [[Grieķijas Karaliste]] (tagad {{karogs|Grieķija}})
 |             mir_dat = ''nav zināms''
 |            mir_viet =
 |             tautība = [[Grieķis]]
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|Grieķija|old}} [[Grieķija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Dominikāna|Dominikānā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Dominikānas ir iekļauta '''1 vieta''' (kultūras objekts), savukārt 14 vietas Dominikānā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/do Dominikāna]</ref> Dominika Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1985. gada 12. februārī.

sentences:
[[Kategorija:Etnogrāfi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un tautības]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Svedjenäva-2788 - Flickr - Ragnhild & Neil Crawford.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium bohemicum
| suga_lv = Bohēmijas gandrene
| binomial = Geranium bohemicum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Bohēmijas gandrene''' (''Geranium bohemicum'') ir [[Gandrenes|gandreņu]] suga. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], kur nodalāmi divi izplatības reģioni: [[Skandināvija]]s — [[Baltijas valstis|Baltijas]] un [[Centrāleiropa|centrālās]] un [[Austrumeiropa|austrumu Eiropas]] reģioni. Suga visbiežāk sastopama [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Latvija|Latvijā]] ļoti reti. Tā ir ierakstīta [[Baltijas jūras reģiona Sarkanā grāmata|Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā]] un [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]] 2. kategorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-bohemicum-l/|title=Bohēmijas gandrene - Geranium bohemicum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-10}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

sentences:
''Skatīt arī: [[:Kategorija:Mākslinieki pēc valsts]].''
{{Commonscat|Artists by country}}

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''Unix'' failu sistēma}}
'' failu sistēmas izkārtojums: "/" un "/usr" apakšdirektoriji]]
''[[Unix]]'' un no tās iedvesmotās [[operētājsistēma|operētājsistēmās]] [[failu sistēma]] tiek uzskatīta par galveno operētājsistēmas komponenti.<ref name=" Ritchie">{{Publikācijas atsauce |last1= Ričijs |first1= Deniss |authorlink1= Deniss Ričijs |last2= Tompsons |first2= Kens |authorlink2= Kens Tompsons |title= The UNIX Time-Sharing System |journal= Bell System Tech. J. |volume= 57 |issue= 6 |pages= 1905–1929 |publisher= AT&T |location= USA |date= July 1978 |archiveurl= https://web.archive.org/web/20150410062544/http://ieeexplore.ieee.org/xpl/articleDetails.jsp?arnumber=6770404 |archivedate= {{dat|2015|04|10||bez}} |url= http://ieeexplore.ieee.org/xpl/articleDetails.jsp?arnumber=6770404 |doi= 10.1002/j.1538-7305.1978.tb02136.x |language= en |access-date= {{dat|2018|02|26||bez}} }}</ref> Tā arī bija viena no pirmajām ''Unix'' komponentēm, ko [[Kens Tompsons]] izstrādāja 1969. gadā.<ref name="evolution">{{Konferences atsauce |first=Deniss |last=Ričijs |year=1979 |title=The Evolution of the Unix Time-sharing System |conference=Language Design and Programming Methodology Conf. |url=http://cm.bell-labs.com/cm/cs/who/dmr/hist.html |language=en |access-date={{dat|2018|02|26||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|08||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150408054606/http://cm.bell-labs.com/cm/cs/who/dmr/hist.html }}</ref>

sentences: '''Pretiesnu līdzekļi''' jeb '''dekongestanti''' ir preparāti [[gļotāda]]s [[tūska]]s mazināšanai augšējos [[Elpceļi|elpceļos]]. Tos parasti lieto akūta, alerģiskā un vazomotorā [[Rinīts|rinīta]] ārstēšanai.

sentences:
[[Kategorija:Literatūrzinātnieki]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares un tautības]]

sentences: '''Akciju kontrolpakete''' ir [[Akcija (vērtspapīrs)|akciju]] daudzums, kas to īpašniekiem nodrošina kontroli pār uzņēmumu. Formāli par akciju kontrolpaketi uzskata 50%+1 akciju no visām uzņēmuma akcijām, kurām ir balsstiesības. Taču parasti kontrolpaketei pietiek arī ar 25—30% akciju, jo pārējās tiek sadalītas daudziem akciju īpašniekiem.

sentences:
'' rūpnīca Vācijas pilsētā [[Volfsburga|Volfsburgā]]]]
'''Rūpnīca''' jeb '''fabrika''' ({{val|la|fabrica}} — ‘darbnīca’) ir objekts, kurā notiek produktu [[ražošana]], izmantojot dažādus [[mehānisms|mehānismus]], [[tehnika|tehniku]] un [[konveijers|konveijerus]]. Salīdzinot ar [[amatniecība|amatniecību]], kas dominēja līdz [[Rūpnieciskā revolūcija|rūpnieciskajai revolūcijai]] (18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā), rūpnīcās ir iespējams saražot daudz vairāk produkcijas īsākā laika posmā, tādā veidā ļaujot samazināt preces cenu. Rūpnīcas ir dažādu [[rūpniecība]]s nozaru pamatā. Daudzi rūpniecības uzņēmumi ražo nevis gatavus produktus, bet gan pusfabrikātus, no kuriem citos rūpniecības uzņēmumos izgatavo gatavus produktus.<ref>Kjells Gunnars Hofs. Biznesa Ekonomika. — R., SIA Jāņa Rozes apgāds, 2002. gads</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Vēju tornis
| native_name         = Αέρηδες
| former_names        =
| image               = Tower of the Winds.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vēju tornis
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Atēnas]]
| location_country    = {{GRE}}
| pushpin_map         = Atēnas#Grieķija#Eiropa
| latd  = 37.974256 | latNS  = N
| longd = 23.72707 | longEW = E
| map_caption         =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 50. gads p.m.ē. (2. gadsimts p.m.ē.?)
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              = 12 m
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Zalophus californianus - Morro Bay.jpg
| att_nosaukums = [[Kalifornijas lauvronis]] (''Zalophus californianus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Otariidae
|     dzimta_lv = Ausroņi
|   apakšdzimta = Otariinae
|apakšdzimta_lv = Lauvroņu apakšdzimta
|      binomial = Otariinae
|   kategorijas = nē
}}
'''Lauvroņu apakšdzimta''' (''Otariinae'') ir viena no divām [[ausroņu dzimta]]s (''Otariidae'') apakšdzimtām, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] [[suga]]s un vienu izmirušu sugu un kas tiek iedalītas 5 [[ģints (bioloģija)|ģintīs]]. Otra ausroņu apakšdzimta — [[kotiku apakšdzimta]].

sentences: '''Centrbēdzes svārsts''' ir speciāli aprīkots ritošais sastāvs, kas ļauj, tam esot kustībā, pa speciāli apzīmētiem transporta infrastruktūras maršrutiem ([[sliežu ceļš]], autoceļš) izbraukt ceļa plāna līknes un ar sānsveres svārstību kompensēt nedzēsto centrbēdzes paātrinājumu, izmantojot ritošā sastāva virsbūves svara gravitācijas spēku.

sentences: '''Nozīmju atdalīšana''' [[Vikipēdija|Vikipēdijā]] ir process, kā risināt jēdzienu [[daudznozīmība]]s problēmas, t.i. situācijas, kad viens vārds vai termins apzīmē vairākus būtiski dažādus tematus, ko skaidrības labad nebūtu vēlams apvienot vienā šķirklī.

sentences:
{{Islāms}}
'''Šariats''' ([[Arābu valoda|arābu valodā]]: شريعة [ʃari:ah]) [[islāms|islāmā]] ir tiesību sistēma. Valstīs, kurās pamatā ir islāma tiesību sistēma, šariats aptver tiesību normas gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīves jomā.<ref>[http://home.lu.lv/~rbalodis/Publikacijas/Citu-raksti/Musulmaņu_ties_Rudevskis.pdf Musulmaņu tiesības {{lv ikona}}]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrīta formulvienības struktūrformula

Amonija nitrīta formulvienības modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 13446-48-5
|      ķīmiskā formula = NH4NO2
|              molmasa = 68,03
|              blīvums = 1690
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 118,3 g / 100 ml
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrīts''' (NH4NO2) ir [[slāpekļpaskābe]]s amonija sāls. Tā ir kristāliska bezkrāsaina viela (smalki prizmveida kristāli, uzglabājot kļūst dzeltenīgi). Amonija nitrīts glabājot pamazām sadalās, it sevišķi paaugstinātā temperatūrā. Sadaloties izdalās [[slāpeklis]], tādēļ amonija nitrītu nedrīkst uzglabāt hermētiski noslēgtos traukos, jo, pieaugot spiedienam, pēc kāda laika var notikt eksplozija. Karsējot sausu amonija nitrītu, jau pie 60—70 °C notiek spēcīgs sprādziens. Amonija nitrīts viegli eksplodē arī trieciena iedarbībā, vai beržot [[piesta|piestā]].  Labi šķīst ūdenī, [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], slikti šķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Koncentrētos ūdens šķīdumos amonija nitrīts ātri sadalās, it sevišķi temperatūrā virs 33 °C. Amonija nitrīts ir samērā toksiska viela.

sentences: {{Commonscat|Female musicians from Azerbaijan|Azerbaidžānas mūziķes}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Edamie augi}}
[[Kategorija:Augi pēc lietojuma]]
[[Kategorija:Lauksaimniecība]]
[[Kategorija:Pārtika]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?
| operators =
| attēls = They horses.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Sidnijs Polaks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeina Fonda]]
* [[Maikls Sarazins]]
* [[Sjūzena Jorka]]
* [[Gigs Jangs]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Reds Batonss]]
| mūzika = [[Džonijs Grīns]]
| oriģinālnos = ''They Shoot Horses, Don't They?''
| studija = * ''ABC Pictures''
* ''Palomar Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''Cinerama Releasing Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1969|12|10}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,86 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/They-Shoot-Horses-Don-t-They#tab=summary|title=They Shoot Horses, Don't They? (1969) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|3|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?"''' ({{Val|en|They Shoot Horses, Don't They?}}) ir 1969. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Polaks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeina Fonda]], [[Maikls Sarazins]], [[Sjūzena Jorka]], [[Gigs Jangs]], [[Bonija Bedelija]] un [[Reds Batonss]]. Filma ir balstīta uz 1935. gada [[Horass Makkojs|Horasa Makkoja]] romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Baalšemtovs
|     vārds_orig = בעל שם טוב
|         attēls = Baal Shem of London.png
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1698
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Okopi (''Окопи''), [[Žečpospolita]]
([[Borščivas rajons]], [[Ternopiļas apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1760
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Medžibiža (''Меджибіж''), [[Žečpospolita]]
([[Letičivas rajons]], [[Hmeļnickas apgabals]], {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rabīns, mistiķis, garīgais vadītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Besht Signature.jpg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
s]]
'''Torpēda''' ir peldošs plūdlīnijas zemūdens [[šāviņš]], kam ir pašpiedziņas [[dzinējs]] un kas paredzēts [[kuģis|kuģu]] vai krasta būvju iznīcināšanai. Torpēdu veido [[cilindrs|cilindrisks]] korpuss ar [[dzenskrūve|dzenskrūvi]] pakaļgalā vai reaktīvo sprauslu astes galā (raķeštorpēdām). Torpēdā atrodas [[lādiņš]], [[kurināmais|degviela]] dzinējam, [[dzinējs]] un vadības ierīces. Visbiežāk izmantotais torpēdas kalibrs ir 533 mm (21 colla), bet pastāv arī torpēdas ar kalibru no 254 līdz 660 mm. Vidēji to garums ir 7 metri un masa ap 2 tonnām, no kuras sprāgstvielu masa ir no 200 līdz 400 kg. Ar torpēdām aprīko [[zemūdene]]s, [[torpēdlaiva]]s, citu veidu [[kuģis|kuģus]], [[lidmašīna]]s un [[helikopters|helikopterus]].

sentences: '''Akcija''' ir [[vērtspapīrs]], kas sevī ietver noteiktas [[nauda]]s summas iemaksu kādā [[uzņēmums|uzņēmumā]], tādejādi ļaujot tā  īpašniekam ([[akcionārs|akcionāram]]) kļūt par [[uzņēmums|uzņēmuma]] [[līdzīpašnieks|līdzīpašnieku]] un pretendēt arī uz uzņēmuma [[peļņa|peļņu]] caur [[dividende|dividendēm]].<ref name="investopedia">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.investopedia.com/terms/s/stock.asp|title=Stock|first=Adam|last=Hayes|work=investopedia.com|publisher=Investopedia|date=22 May 2021|accessdate=4 July 2021}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ādolfs Gerhards fon Vulfs
|     vārds_orig = Adolf Gerhard Boris Emil von Wulf
|         attēls = Ādolfs Gerhards fon Vulfs.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Vīsbādene]], [[Prūsijas Karaliste]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1904
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]] (tagad {{AUT}})
|   dzīves_vieta = [[Cesvaine]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Jūliuss fon Vulfs]], [[Šarlote fon Reiterna]]
|          brāļi = [[Voldemārs fon Vulfs|Voldemārs]]
|          māsas = Vilhelmīne Šarlote, Auguste Emma Frederika, Marija Alvīne Elizabete
|   dzīvesbiedrs = Anna Natālija Štāla fon Holšteina
|          bērni = Vilhelms Ādolfs Edmunds
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Ādolfs Gerhards Boriss Emīls fon Vulfs''' ({{val|de|Adolf Gerhard Boris Emil Baron von Wulf}}, 1857-1904) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] jurists un [[muižniecība|muižnieks]], kas no 1890. līdz 1897. gadam uzcēla jauno [[Cesvaines pils|Cesvaines pili]].

sentences: '''Nometinājuma josla''' ({{val|ru|Черта оседлости}}) bija teritorija [[Krievijas Impērija]]s rietumu apgabalos, ārpus kuras saskaņā ar imperatores [[Katrīna II|Katrīnas II]] rīkojumu (''указ'') bija aizliegts apmesties uz dzīvi [[ebreji]]em (izņemot 1. ģildes tirgoņus, personas ar augstāko izglītību, reģistrētās [[prostitūta]]s, bijušās militārpersonas, kristītos ebrejus).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Koku jūra
| attēls = The Sea of Trees.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Sea of Trees''
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Gass Van Sants]]
| producents = * [[Džils Neters]]
* [[Kens Kao]]
* [[Kevins Halorans]]
* [[F. Gērijs Grejs]]
* E. Braiens Dobinss
* [[Allens Fišers]]
* [[Kriss Spārlings]]
| scenārija autors = Kriss Spārlings
| galvenajās lomās = * [[Metjū Makonahijs]]
* [[Kens Vatanabe]]
* [[Naomi Votsa]]
| mūzika = [[Meisons Beitss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Bloom (studija)|Bloom]]''
* ''[[Waypoint Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[A24]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2015|5|16|Kannu filmu festivāls|2016|8|26|ASV|}}
| ilgums = 110 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=intl&id=theseaoftrees.htm|title=The Sea of Trees|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 6, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|906,9 tūkstoši}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Koku jūra"''' ({{val|en|The Sea of Trees}}) ir 2015. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir [[Gass Van Sants]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Kens Vatanabe]] un [[Naomi Votsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|16||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abhurīts
|attēls=
|klase=[[Halīds]], oksihalogenīds, atakamīta sērija
|ŠtruncaID=3/D.05-10
|ķīm_formula=Sn21<nowiki>[</nowiki>O6<nowiki>|</nowiki>(OH)14<nowiki>|</nowiki>Cl16<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, bāli dzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Bieži veido eliptiskus kristālus
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Adatains, nelīdzens
|cietība=2
|spīdums=Pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,31
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Armands Duplantiss
 |      vārds_orig = ''Armand Duplantis''
 |          attēls = Armand Duplantis after his 6.0 m jump-1.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Armands Duplantiss 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1999|11|10}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Luiziāna|Lafejeta}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{SWE}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=181}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=79}}
 |         iesauka = ''Mondo''
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Upsala IF''
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,23 m (2023; [[Jūdžīna]]) '''{{piezīme|WR|Pasaules rekords}}'''
 |           PR1_d = Kārtslēkšana stadionā
 |             PR2 = 6,22 m (2023; [[Klermonferāna]]) '''{{piezīme|WR|Pasaules rekords}}'''
 |           PR2_d = Kārtslēkšana telpās
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{SWE}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|vasaras|title=Kārtslēkšana}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalSilver|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Belgrada 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|Toruņa 2021|Kārtslēkšana}}
}}
'''Armands Duplantiss''' (''Armand Duplantis''; dzimis {{dat|1999|11|10}}) ir [[Zviedrija]]s [[vieglatlēts]], startē [[kārtslēkšana]]s sacensībās. Viņš ir pašreizējais [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordists]] kārtslēkšanā ar rezultātu 6,23 metri, kas sasniegts [[Dimanta līga]]s sacensībās [[Jūdžīna|Jūdžīnā]] 2023. gada septembrī, kā arī pasaules labākā rezultāta īpašnieks telpās ar 6,22 m, ko pārvarēja sacensībās [[Klermonferāna|Klermonferānā]] 2023. gada februārī. A. Duplantiss ir olimpiskais čempions, izcīnīja uzvaru [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]], kas notika 2021. gadā [[Tokija|Tokijā]], divkārtējs pasaules čempions ([[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2022]], [[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023]]), kā arī divkātējs [[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempions]] (2018, 2022).

sentences:
{{Noteikti izlasi1}}
{{Palīdzība}}
Šajā rakstā ir aprakstīta pati '''svarīgākā pamatinformācija''', kas ir nepieciešama, uzsākot darbu Vikipēdijā. Izlasot šo īso pamācību, Tu uzzināsi pietiekami daudz, lai veiksmīgi uzsāktu savas gaitas Vikipēdijā, un izvairīsies no nevajadzīgiem starpgadījumiem un kļūdām. Ja Tev radīsies papildu jautājumi par kādu no apskatītajām tēmām, tad plašāka informācija vienmēr ir pieejama sadaļā [[Palīdzība:Saturs|Palīdzība]]. Var izmantot arī tiešās saites šīs lapas labajā pusē.

sentences:
]]
'''Auditorija''' (no {{val|la|audītōrium}}) jeb '''publika''' (no {{val|la|pūblicus}} — 'cilvēku') ir cilvēku kopums, kas piedalās izrādē vai sastopas ar [[māksla]]s, [[literatūra]]s, [[Teātris|teātra]], [[mūzika]]s, [[Videospēle|videospēļu]] vidi, kurā viņi tiek saukti par klausītāju, skatītāju vai lasītāju kopumu.

sentences: '''Tridentes koncils''' ({{val|la|Concilium Tridentinum}}), arī '''Trento koncils''' vai '''Trentas koncils''', bija [[Romas Katoļu baznīca]]s 19. [[ekumeniskais koncils]], kas tika organizēts vairākās sesijās ar pārtraukumiem no 1545. līdz 1563. gadam, lai organizētu [[kontrreformācija|kontrreformāciju]] pret [[protestantisms|protestantu]] kustību. Koncila laikā risināja radušās problēmas saistībā ar protestantiem, kas apdraudēja Romas Katoļu baznīcu. Koncils notika Itālijas pilsētā [[Trento]], un tajā piedalījās katoļu bīskapi, teologi un citi Katoļu baznīcas pārstāvji.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name              = Svalbāras Universitātes Centrs
|native            = ''Universitetssenteret på Svalbard AS''
|image             =
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1993
|vision            =
|type              = Valsts
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = Harolls Ellingsens
|faculty           =
|staff             = 45
|students          = 690 (2015)
|postgrad          =
|doctoral          = 20
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Svalbāra|Longjērbīene}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours           =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{url|http://www.unis.no/}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}
'''Svalbāras Universitātes Centrs''' (UNIS) ({{val|no|Universitetssenteret på Svalbard AS}}) ir [[Norvēģija]]s valstij piederoša augstākā mācību iestāde, kas nodarbojas ar pētniecību un nodrošina [[universitāte]]s līmeņa izglītību [[Arktika]]s studijās. Mācību iestāde pilnībā pieder Norvēģijas Izglītības un pētniecības ministrijai, bet [[Oslo]], [[Bergena]]s, [[Trumse]]s, [[NTNU]] un [[NMBU]] universitātes nozīmē augstskolas vadību. Piedāvātie kursi iedalās četrās galvenajās zinātnes disciplīnās: Arktikas [[bioloģija|bioloģijā]], Arktikas [[ģeoloģija|ģeoloģijā]], Arktikas [[ģeofizika|ģeofizikā]] un Arktikas tehnoloģijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Trusītis Pēterītis
| attēls = Peter-rabbit-teaser.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Peter Rabbit''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Vills Glaks]]
| producents = * Vills Glaks
* Zarehs Nalbandians
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Rouza Bairna]]
* [[Dounals Glīsons]]
* [[Sems Nīls]]
* [[Deizija Ridlija]]
* [[Elizabete Debiki]]
* [[Margota Robija]]
* [[Džeimss Kordens]]
| mūzika = [[Dominiks Lūiss]]<ref>{{ziņu atsauce|title=Dominic Lewis to Score 'Peter Rabbit'|url=http://filmmusicreporter.com/2017/09/05/dominic-lewis-to-score-will-glucks-peter-rabbit/|accessdate=September 6, 2017|newspaper=Film Music Reporter|date=September 5, 2017|author=filmmusicreporter}}</ref>
| operators = [[Pīters Menzess jaunākais]]
| montāža = Kristians Gazāls
| studija = * ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''Olive Bridge Entertainment''
* ''[[Animal Logic]]''
* ''2.0 Entertainment''
* ''[[Screen Australia]]''
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2018|2|3|''The Grove''|2018|2|9|ASV|2018|3|9|Latvija|2018|3|22|Austrālija}}
| ilgums = 95 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/peter-rabbit-2018|title=PETER RABBIT (PG)|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome|BBFC]]|date=February 6, 2018|accessdate=March 23, 2018}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{AUS}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Pressburg|first1=Matt|title=Why Sony, LStar Movie Finance Deal Fell Apart: Flops, 'Ghostbusters' and Feet on Desk (Exclusive)|url=https://www.thewrap.com/how-sony-lstar-movie-finance-deal-fell-apart-flops-ghostbusters-feet-desk/|website=[[TheWrap]]|date=July 17, 2017|accessdate=July 19, 2017}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|351,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt5117670/|title=''Peter Rabbit'' (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|4|7||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Trusītis Pēterītis 2: Mazais bēglis]]"
| imdb =
}}
'''"Trusītis Pēterītis"''' ({{val|en|Peter Rabbit}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Austrālija]]s kopražojuma [[animācijas spēlfilma]]. Filmas režisors un scenārija autori ir [[Vills Glaks]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Rouza Bairna]], [[Dounals Glīsons]], [[Sems Nīls]], [[Deizija Ridlija]], [[Elizabete Debiki]], [[Margota Robija]] un [[Džeimss Kordens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|2|3||bez}} Losandželosā. 2021. gadā filmai izdeva turpinājumu "[[Trusītis Pēterītis 2: Mazais bēglis]]".

sentences: '''Medijpratība''', '''mediju pratība''', '''mediju lietotprasme''' jeb '''plašsaziņas līdzekļu lietotprasme''' ir perspektīvu kopums, kuras tiek izmantotas, lai interpretētu [[informācija|informāciju]], kurai tiekam pakļauti ikdienā. Tā ir spēja izprast saņemto informāciju, to izvērtēt un analizēt.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.journals.elsevier.com/procedia-social-and-behavioral-sciences/|title=An Empirical Study on Media Literacy from the Viewpoint of Media|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>

sentences: '''Magnētisms''' ir fizikāla [[parādība]], kas izpaužas kā [[fundamentālā mijiedarbība|mijiedarbība]] starp [[elektriskā strāva|elektriskām strāvām]], elektrisko strāvu un [[magnēts|magnētu]] vai arī starp magnētiem. Pastāvīgajiem magnētiem ir pastāvīgs magnētiskais lauks, ko izraisa [[feromagnētisms]]. Tā ir spēcīgākā un visplašāk pazīstamākā magnētisma izpausme. Tomēr katru materiālu magnētiskais lauks ietekmē dažādi. Dažus materiālus pievelk magnētiskais lauks ([[paramagnētisms]]), citus materiālus tas atgrūž ([[diamagnētisms]]). Vielas, ko magnētiskais lauks ietekmē minimāli, sauc par nemagnētiskajām vielām, piemēram, [[varš]], [[alumīnijs]], gāzes un [[plastmasa]]. Tīram [[skābeklis|skābeklim]] arī piemīt magnētisma īpašības, kad to atdzesē līdz šķidram stāvoklim. Magnētisms ir atkarīgs no saišu tipa starp mikrodaļiņām, kurām piemīt magnētiskais moments.<ref name="lpe">{{LPE|6|343}}</ref> Taču magnētiskās īpašības var arī mainīties atkarībā no daudziem faktoriem (piemēram, no ārējiem apstākļiem).<ref name="lpe" />

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Dario Fo
|         vārds_orig = ''Dario Fo''
|             attēls = Dario Fo portrait.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1926
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = {{vieta|Itālija|Sandžāno}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2016
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 13
|            m_vieta = {{vieta|Itālija|Milāna}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = itālis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Franka Rami]] (1954—2013, mirusi)
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dramaturgs]]
| rakstīšanas valoda = [[Itāļu valoda|Itāļu]]
|            periods =
|              žanri = Drāma
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies = [[Bertolts Brehts]], [[Antonio Gramši]]
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1997)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Dario Fo''' ({{val|it|Dario Fo}}; dzimis {{dat|1926|3|24}}, miris {{dat|2016|10|13}}) bija [[itāļi|itāļu]] satīriķis, dramaturgs, teātra direktors, aktieris un komponists. 1997. gadā Fo saņēma [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmiju literatūrā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/literature/laureates/1997/index.html#|title=The Nobel Prize in Literature 1997|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2012|1|30||bez}}}}</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|briesmu signālu|SOS (nozīmju atdalīšana)|SOS}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Vagners''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Ventspils]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētu vēsture|V]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Alas infokaste
|name=Špannāgela ala
|photo=Kolkgang.jpg
|photo_caption=Kolkas ejas (''Kolkgang'') galerijā
| map = Austrija#Eiropa
| relief  = yes
|location=Hintertuksa, [[Tirole]], [[Austrija]]
| lat_d = 47.08028 | lat_NS = N
| long_d = 11.67167 | long_EW = E
|coordinates={{coord|47.08028|N|11.67167|E|region:AT-7|format=dms|display=inline,title}}
|geology=Hohštegenas kaļķakmens (marmors)
|discovery=1919
|show_cave=1994
|lighting=elektrība
|show_cave_length=500 m
|website=}}

sentences: '''Mērinstruments''' ('''mērrīks''', '''mērlīdzeklis''') ir rīks, ar kuru veic [[Mērīšana|mērīšanu]]. Mērinstrumenta jēdziens ietver sevī etalonus (paraugus, standartus), ar kuriem mērāmais objekts tiek salīdzināts un kuri darbojas, tas ir, uzrāda [[Fizikāls lielums|fizikālo lielumu]] skaitliskās vērtības (mērskaitļus ar [[mērvienība|mērvienībām]]), bez [[enerģija]]s patēriņa, un mēraparātus (mērierīces, mēriekārtas), kuru darbību nodrošina tiem pievadītā enerģija.

sentences:
{{Citas nozīmes|Antropoloģiju kā empīrisku zinātni|Antropoloģija (nozīmju atdalīšana)|Antropoloģija}}
[[File:Zuni-girl-with-jar2.png|thumb|Pirmie [[Amerika]]s antropologi pētīja savas zemes [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotājus]] (Attēlā [[Pueblu kultūra]]s Zuni cilts meitene [[Ņūmeksika|Ņūmeksikā]])]]
'''Antropoloģija''' ({{val|gr|ἄνθρωπος}} (''antropos'') — 'cilvēks' un {{val|gr|λόγος}} (''logos'') — 'mācība') ir zinātne par [[cilvēks|cilvēkiem]] šī jēdziena visplašākajā nozīmē. Antropoloģija ir holistiska (visaptveroša, integrējoša) zinātne, jo pēta cilvēkus gan visos laikos, gan visās izpausmēs. Antropoloģija nodarbojas gan ar cilvēku bioloģijas, gan kultūras un sabiedrisko izpausmju pētīšanu. Galvenās antropoloģijas nozares ir bioloģiskā jeb fiziskā antropoloģija un kultūras jeb sociālā antropoloģija. Saskaņā ar citu klasifikāciju, kas izplatīta galvenokārt [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], antropoloģija tiek iedalīta četrās daļās: kultūras (sociālā) antropoloģija, fiziskā (bioloģiskā) antropoloģija, [[arheoloģija]] un [[valodniecība]].<ref>Sedlenieks K. [https://enciklopedija.lv/skirklis/1932-antropoloģija "Antropoloģija"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210720083601/https://enciklopedija.lv/skirklis/1932-antropolo%C4%A3ija |date={{dat|2021|07|20||bez}} }}. [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 31.10.2019)</ref>

sentences: '''Rīgas Herdera institūts''' ({{val|de|Herder Institut in Riga}}; {{val|la|Institutum Herderianum Rigense}}) bija privāta augstskola [[Rīga|Rīgā]] (1921—1939), kas gatavoja [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] teologus, skolotājus un sabiedriskos darbiniekus.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
|-
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
|-
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
|-
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
|-
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
|-
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
|-
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
|-
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
|-
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
|-
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
|-
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
|-
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
|-
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
|-
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
|-
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
|-
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
|-
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
|-
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
|-
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
|-
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
|-
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
|-
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
|-
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
|-
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
|-
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
|-
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
|-
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
|-
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
|-
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
|-
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
|-
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
|-
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
|-
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
|-
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
|-
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
|-
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
|-
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
|-
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
|-
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
|-
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
|-
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
|-
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
|-
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
|-
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
|-
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
|-
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
|-
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
|-
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
|-
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
|-
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
|-
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
|-
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Jaša Heifecs
|Attēls           = Jascha Heifetz 1 1953.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Jaša Heifecs 1953. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat VS|{{dat|1901|2|2|}}|{{dat||1|20}}}}
|Vieta_dz = {{flaga|Krievija}} [[Viļņa]],
[[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LTU}})
|Miris = {{dat|1987|12|10}}
|Vieta_mr = {{flaga|ASV}} [[Losandželosa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[vijole]]
|Žanrs = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās =
|Gadi = 1910 — 1987
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Victor]]'', ''[[Sony Masterworks|Columbia Masterworks]]''
|Darbojies_arī =
|Mlapa = [http://www.jaschaheifetz.com/ www.jaschaheifetz.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{cita nozīme|salu|Itālijas komūnu|Pantellerija (komūna)}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Pantellerija
|attēls              = Ortofoto-piccola.jpg
|attēla paraksts     = Pantellerijas satelītaina
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
|vietaskarte         = Itālija#Sicīlija
|relief           = jā
|mapwidth            =
|label               =
|position      =
|mark                =
|caption             =
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums = ''Pantelleria''<br/>''Pantiḍḍarìa''
|valodas saite       =
|izvietojums         = [[Vidusjūra]]
|apskalo             =
|atdala              =
|latd=36 |latm=47 |lats=27 |latNS=N
|longd=11 |longm=59 |longs=38 |longEW=E
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             = 84,55
|garums              = 13,7
|platums             = 7,8
|krasta līnija       = 51,5
|augstākais kalns    = Grande
|augstums            = 836
|valsts                            =
|valsts adm vienības tips          = Valsts
|valsts adm vienība                = {{karogs|Itālija}}
|valsts adm vienības tips1         = [[Itālijas reģioni|Reģions]]
|valsts adm vienība1               =  [[Sicīlija]]
|valsts adm vienības tips2         = [[Itālijas provinces|Konsorcijs]]
|valsts adm vienība2               = [[Trapāni brīvais pašvaldību konsorcijs|Trapāni]]
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      = Pantellerija
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      = 7352
|iedzīvotāju gads = 2023
|blīvums          = 87,0
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
}}

sentences: {{Commonscat|Folk metal music groups|Folkmetāla grupas}}

sentences: '''Mulāža''' (no {{val|fr|moulage}} — ''moule'' — ‘veidot’) ir kāda objekta precīzs atveidojums ģipsī, vaskā, papjēmašē, plastmasās u.c. [[Tēlniecība|Tēlniecībā]] par mulāžu reizēm sauc arī precīzu pēcnāves masku vai rokas, piemēram, slavena mūziķa rokas atveidojumu, arī klasikas darbu sērijveida atkārtojumus.<ref>Latvijas Padomju enciklopēdija, 7. sēj. Rīgā, 1986</ref> [[Medicīna|Medicīnā]] mulāžas plaši izmanto [[anatomija]]s studijās, dažādu slimību un [[Patoloģija|patoloģiju]] atveidošanai, glābēju un medicīnas darbinieku apmācīšanai. Mulāžas izmanto par uzskates līdzekļiem, kā arī situācijās, kad oriģinālu izmantot nav lietderīgi.<ref>[https://www.db.lv/zinas/latvija-plano-uzstadit-fotoradaru-mulazas-un-papildu-radarus-tos-pec-vajadzibas-rotejot-483683 Latvijā plāno uzstādīt fotoradaru mulāžas un papildu radarus, tos pēc vajadzības rotējot]</ref>

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name          = Raimunds IV
| image = Raymond IV of Toulouse.jpg
| caption = Raimunds IV
| succession    = [[Tripoles grāfs]]
| reign         =  1102 – 1105
| successor     = [[Alfonso Žordāns]]
| succession1   = [[Tulūzas grāfs]]
| reign1        = 1094 – 1105
| predecessor1  = [[Tulūzas grāfs Viljams IV|Viljams IV]]
| successor1    = [[Tulūzas grāfs Bertrāns|Bertrāns]]
| regent        =
| spouse        = Arlē Godfrija I meita
Sicīlijas Matilde
[[Kastīlijas Elvīra]]
| issue         = [[Tulūzas grāfs Bertrāns|Bertrāns]]
[[Alfonso Žordāns]]
| house         = [[Tulūzas dinastija]]
| house-type    =
| father        = [[Pons Tulūzas grāfs]]
| mother        = [[Almodisa de la Maršē]]
| birth_date    = apmēram 1041
| birth_place   =
| death_date    = 1105. gada 28. februāris
| death_place   = [[Raimunda de Sentžila citadele]], [[Tripole]]
| burial_place  =
| religion      = [[Katolicisms]]
| signature     =
}}
{{infokaste+}}
'''Raimunds IV''' (''Raymond IV de Toulouse'', * 1041/42. gadā [[Tulūza|Tulūzā]], † 1105. gada 28. februārī ''Mons Peregrinus'' pie [[Tripole]]s ) - Tulūzas grāfs, [[Provansa]]s markgrāfs. Viens no [[Pirmais krusta karš|Pirmā krusta kara]] līderiem.

sentences: '''Sākumskola''' Latvijā ir [[izglītība]]s iestāde, kurā tiek īstenotas pirmo četru klašu izglītības programmas, kā arī [[Pamatskola|pamatskolu]] un vispārizglītojošo [[Vidusskola|vidusskolu]] 1.—4. klase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/s%C4%81kumskola|title=sākumskola {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-06-20}}</ref> Sākumskolās īsteno pamatizglītības pirmā posma izglītības programmas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=20243|title=Vispārējās izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2023-06-20|language=lv}}</ref> kuras apguvi [[bērns]] parasti sāk tajā gadā, kurā viņam aprit pilni septiņi gadi, vai arī gadu agrāk vai vēlāk.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/9879|title=pamatizglītība un vispārējā vidējā izglītība Latvijā|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-06-20|language=en}}</ref>

sentences: '''Austrijas valsts līgums''' pilnā nosaukumā ''Valstiskā vienošanās par neatkarīgas un demokrātiskas [[Austrija]]s atjaunošanu, parakstīta [[Vīne|Vīnē]] 1955. gada 15. maijā''. Balstoties uz līgumu, līdz tā paša gada 25. oktobrim [[PSRS]], [[ASV]], [[Lielbritānija|Lielbritānijas]] un [[Francija|Francijas]] karaspēks atstāja Austriju.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = halogēns
|      kārtas skaitlis = 17
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 7
|              simbols = Cl
|             atommasa = 35,453
|   valences elektroni = [Ne]3s23p5
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Gāzveida hlors pudelē un hlora molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +7, +6, +5, +4, +3, +1, '''−1'''
|  elektronegativitāte = 3,16
|              blīvums = 3,214
|  kušanas temperatūra = 71,6 K (-101,5 °C)
| viršanas temperatūra = 239,11 K (-34,04 °C)
}}

sentences: '''Bisektrise''' (no {{val|la|bi-}} — 'divi' un ''sectio'' — 'nogriešana') ir [[stars]], kas sākas [[leņķis|leņķa]] virsotnē un dala leņķi divās vienādās daļās. Bisektrise ir arī visu to leņķa iekšpusē esošo [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no leņķa malām.

sentences: '''5. jūnijs''' ir gada 156. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (157. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 209 dienas.

sentences: '''Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums''' 1936. gadā noslēgts starp [[Francijas Trešā republika|Franciju]] un tās pakļautībā esošo [[Sīrijas Republika|Sīrijas Republiku]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Amazon Simple Queue Service''''' ('''''Amazon SQS''''') ir ''[[Amazon]]'' izstrādāts dalītas [[Ziņojumu rinda|ziņojumu rindošanas]] pakalpojums, kas ļauj nodalīt un mērogot mikropakalpojumus, dalītās sistēmas un lietojumprogrammas bez servera. Tas ietilpst ''[[Amazon Web Services]]'' pakalpojumos.
''Amazon'' ''SQS'' ieviesa 2004. gada beigās, lai nodrošinātu ļoti mērogojamu ziņojumu rindošanu, kas atrisina problēmas, kas rodas saistībā ar vispārējo ražotāja-patērētāja problēmu vai savienojamību starp ražotāju un patērētāju.

sentences: '''Tūkstošgade''' jeb '''gadu tūkstotis''' ir [[laiks|laika]] intervāls, kura garums ir tūkstoš [[gads|gadi]]. Tūkstošgadi dēvē arī [[latīņu valoda|latīņu]] vārdā '''''millennium''''', kas ir [[saliktenis]] no vārdiem ''mille'' (tūkstotis) un ''annus'' (gads).{{fact}} Pirmā tūkstošgade sākās [[1. gads|1. gadā]] un beidzās [[1000. gads|1000. gadā]]. Otrā tūkstošgade sakās [[1001. gads|1001. gadā]] un beidzas [[2000. gads|2000. gadā]], savukārt trešā tūkstošgade sākās [[2001. gads|2001. gadā]]. Ir cilvēki, kas uzskata, ka jaunā tūkstošgade sākas x000. gadā, respektīvi, viņiem trešā tūkstošgade sākās jau {{dat|2000|1|1||bez}}. Ja pie šī uzskata pieturas, tad pirmajā tūkstošgadē bija tikai 999 gadi.

sentences: '''Mute''' ir ķermeņa atvere, caur kuru tiek uzņemta barība, daudzos gadījumos notiek arī elpošana. Mutes atvere (''rima oris'') savieno [[mutes dobums|mutes dobuma]] priekštelpu ar ārējo vidi. Mutes atveri norobežo [[lūpas|augšlūpa]] un [[lūpas|apakšlūpa]]. Tās savienojas ar lūpu saikni un izveido mutes kaktiņu.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Donava
| attēls            = Danube_near_Iron_Gate_2006.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Donava pie Dzelzs vārtiem
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Švarcvalde]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Melnā jūra]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=05 | sāk_plat_s=44 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=08 | sāk_gar_m=09 | sāk_gar_s=18 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=13 | iet_plat_s=03 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=29 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}
{{AUT}}
{{SVK}}
{{HUN}}
{{CRO}}
{{SRB}}
{{ROM}}
{{BUL}}
{{UKR}}
| garums            = 2860
| iztekas_augstums  = 1078
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 7 000
| gada_notece       =
| baseins           = 801 463
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Endorfīni''' ("endogēnie morfīni") ir [[opioīdi|opioīdu]] [[peptīds|peptīdi]], kas darbojas kā [[neiromediatori]]. Tie izstrādājas [[neirons|neironos]] [[sports|sporta]] un citu fizisku aktivitāšu laikā, [[satraukums|satraukumā]], [[sāpes|sāpēs]], [[kapsaicīns|asu ēdienu ēšanā]], [[mīlestība|mīlestībā]] un [[orgasms|orgasmā]]. Līdzīgi kā citas opioīdu grupas [[narkotikas|narkotiskās vielas]], piemēram, [[morfīns]], endorfīnu nonākšana smadzenēs rada [[analgēzija|analgēziju]], labsajūtu, arī [[eiforija|eiforiju]] un nomierinošu efektu.

sentences: [[Latvijas Kultūras akadēmija]] sadarbībā ar [[Vikipēdija:Wikimedians of Latvia User Group|Vikipēdijas latviešu valodā kopienu]] 2016. gada 11. maijā rīkoja vikidarbnīcu. Pasākuma galvenais mērķis bija radīt un uzlabot Vikipēdijas rakstus par mākslu, iesaistoties arī [[Vikipēdija:Europeana mākslas vēstures izaicinājums|''Europeana 280'' mākslas vēstures izaicinājumā]].

sentences: '''24. februāris''' ir gada 55. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 310 (311 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Sejembikes tornis
| native_name         = ''Сөембикә манарасы''<br/>''Ба́шня Сююмбикэ́''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tatarstāna#Krievija#Eiropa
| status              =
| image               = Kazan_Kremlin_Soyembika_Tower_08-2016_img2.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Krievija|Tatarstāna|Kazaņa}}
| latd  = 55.796389
| longd = 49.108056
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1703. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| website =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kazaņas kremļa vēstures un arhitektūras komplekss
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii, iv
|        designation1_date = 2000
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/980 980]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{RUS}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 13,45 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Sejembikes tornis" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2166466"
}
</mapframe>
'''Sejembikes tornis''' ({{val|tt|Сөембикә манарасы}}, {{val|ru|Ба́шня Сююмбикэ́}}) ir 18. gadsimta sākumā celts [[Kazaņas kremlis|Kazaņas kremļa]] sargtornis, viens no [[Tatarstāna]]s galvaspilsētas [[Kazaņa]]s simboliem.

sentences:
{| class="toccolours infobox" cellpadding="1" cellspacing="1" style="float:right; clear:right; width:{{px|{{{platums|270}}}}}; padding:0px; margin:0px 0px 1em 1em; font-size:85%;"
{{#If:{{{virsraksts|}}}|
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}" align="center" colspan="2" {{!}} '''<big>{{#If:{{{virsraksts|}}}|{{#If:{{{color|}}}|{{#If:{{{linkcolor|}}}|{{{virsraksts}}}|{{{virsraksts}}}}}|{{{virsraksts}}}}}}}</big>'''
{{!}}-|{{#If:{{{virsraksta_indekss|}}}{{{indekss1|}}}{{{indekss2|}}}||
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}" align="center" colspan="2" {{!}} '''<big>{{PAGENAME}}</big>'''
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{virsraksta_indekss|}}}|
{{!}} style="font-size:1.8em; background-color:{{{bgcolorkop|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}}; padding-top:5px; padding-bottom:5px;border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolorkop|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}} {{#If:{{{indekss1|}}}|{{#If:{{{indekss1|}}}|}}{{#If:{{{indekss2|}}}|}} | {{{virsraksta_indekss|}}} }}{{#if:{{{virsraksta_indekss2|}}}|

{{{virsraksta_indekss2|}}} }}
{{!}}-}}
{{#If:{{{attēls|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{!}}-}}{{#If:{{{attēls|}}}||<includeonly>[[Kategorija:Latvijas autoceļi bez fotoattēla]]</includeonly>}}
{{#If:{{{attēls|}}}|{{#If:{{{paraksts|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} {{{paraksts}}}
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{virsraksts1|}}}|
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}; border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}}'''{{{virsraksts1}}}'''
{{!}}-}}
{{#If:{{{eirokarte|}}}|{{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{{!}} class="vatop" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"
{{!}}style="padding:0px; margin:0px 0px; border:solid 1px #aaaaaa;"{{!}}
{{!}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{karte|}}}|{{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{{!}} class="vatop" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"
{{!}}style="padding:0px; margin:0px 0px; border:solid 1px #aaaaaa;"{{!}}
{{!}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{karte|}}}|{{#If:{{{leģenda|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} {{{leģenda}}}
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{beheerder|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{#if:{{{beheerderlabel|}}}|{{{beheerderlabel}}}|Beheerder}} {{!!}} {{{beheerder}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{tol|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{#if:{{{tollabel|}}}|{{{tollabel}}}|Tol}} {{!!}} {{{tol}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{garums|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} Garums {{!!}} {{#if:{{{garums|}}}|{{{garums}}} km}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{garums_lv|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} Garums Latvijā{{!!}} {{#if:{{{garums_lv|}}}|{{{garums_lv}}} km}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_2|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_2|}}} {{!!}} {{{item1_2}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_3|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_3|}}} {{!!}} {{{item1_3}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_5|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_5|}}} {{!!}} {{{item1_5}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_4|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_4|}}} {{!!}} {{{item1_4}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{novietojums|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{lv_reģions}}} {{!!}} {{{novietojums}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_1|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_1|}}} {{!!}} {{{item1_1}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_6|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_6|}}} {{!!}} {{{item1_6}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_7|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_7|}}} {{!!}} {{{item1_7}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_8|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_8|}}} {{!!}} {{{item1_8}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_9|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_9|}}} {{!!}} {{{item1_9}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{website|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} [{{{website}}} {{{websitelabel}}}]
{{!}}-}}
{{!}}-
{{#If:{{{maršruta_tabula|}}}|
{{!}} colspan="2" {{!}}
{{!}}-
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}; border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}} '''Maršruts'''
{{!}}-
{{!}} colspan="2" {{!}}
{{{!}} border="0" width="100%" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"|
{{!}}} }}<noinclude>
[[Kategorija:Autoceļu veidnes]]
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences: '''Kopīgais visums''' vai '''kopīgā pasaule''' ir vairāku darbu kopums, kurā vairāki rakstnieki (vai mākslinieki) neatkarīgi viens no otra veido atsevišķus darbus, kas iekļaujas kopējā sižeta līnijā, tēlos vai šī projekta pasaulē. Parasti kopīgais visums ir raksturīgs [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] žanram.<ref name="Nielsen1995">{{grāmatas atsauce|last=Nielsen|first=Jakob|title=Multimedia and Hypertext: The Internet and Beyond|url=https://books.google.com/books?id=KgZXCCfP0rQC&pg=PA120|accessdate=5 August 2015|year=1995|publisher=Morgan Kaufmann|isbn=978-0-12-518408-3|pages=120–|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180324122455/https://books.google.com/books?id=KgZXCCfP0rQC&pg=PA120|archivedate=March 24, 2018}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Vīze
|     vārds_orig = ''Владимир Юльевич Визе''
|         attēls = Vladimir Wiese 1930.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vladimirs Vīze (1930)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Puškina|Carskoje Selo]], [[Krievijas Impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Vācietis
|   nodarbošanās = polārpētnieks, okeanologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vladimirs Vīze''' ({{val|ru|Владимир Юльевич Визе}}) vai '''Valdemārs Kurts Blass-Vīze''' ({{val|de|Waldemar Kurt Blass-Wiese}}; dzimis {{dat|1886|2|21}}, miris {{dat|1954|2|19}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] polārpētnieks, okeanologs, PSRS Zinātņu akadēmijas biedrs kopš 1933. gada. Tiek uzskatīts par pamatlicēju zinātniskajām [[ledus]] apstākļu prognozēm [[Arktika|arktiskās]] kuģniecības nodrošināšanai.<ref>[http://www.ras.ru/win/db/show_per.asp?P=.id-49876.ln-ru.dl-.pr-inf.uk-0 Визе Владимир Юльевич]</ref><ref>[http://qwercus.narod.ru/wiese_bio.htm Владимир Юльевич Визе, 1886–1954]</ref>

sentences: Īsākie gadu skaitļu raksti. Pirmajā kolonnā raksta nosaukums, otrajā kolonnā raksta garums, kas norādīts konkrētā raksta hronoloģijas lapā. Dati atjaunoti 20:18, 25 augustā, 2015 (EEST)

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada oktobris}}
'''PRO UEFA licence''' ({{Lang-en|UEFA Pro Licence}}) — augstākā līmeņa futbola treneru sertifikāts [[UEFA|Eiropas Futbola asociāciju savienības (UEFA)]] dalībvalstīs. Tā seko UEFA-B un UEFA-A licenču saņemšanai.
Licence ir derīga trīs gadus. Treneri pagarina tās darbības termiņu, sakrājot nepieciešamo punktu skaitu par semināru apmeklējumu. UEFA Pro licence ir obligāts priekšnoteikums tiem treneriem, kuri vēlas pastāvīgi vadīt jebkuras Eiropas valsts augstākās līgas futbola klubu ilgāk par 12 nedēļām (periods, kurā pagaidu trenerim, kuram nav nepieciešamās licences, ir atļauts pildīt galvenā trenera pienākumus). Tāpat tā ir nepieciešama, lai trenētu klubus UEFA klubu un starpvalstu sacensībās.

sentences:
{{Salu infokaste
| nosaukums           = Dienvidsala
| attēls              = Turbid Waters Surround New Zealand - crop.jpg
| attēla paraksts     = Dienvidsalas satelītattēls
| attēla izmērs       =
| vietaskarte        = Jaunzēlande
|alt karte = New Zealand relief map.jpg
| mark = Orange pog.svg
| label_position       = right
| vietējais nosaukums = ''South Island / Te Waipounamu''
| valodas saite       =
| nickname            =
| izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
| latd=43| latm=59|lats=0| latNS=S | longd=170| longm=27|longs=0| longEW=E
| arhipelāgs          =
| salu skaits         =
| galvenās salas      =
| platība             = 150 437
| garums              = 840
| platums             =
| krasta līnija       = 5842
| augstākais kalns    = [[Kuka kalns]]
| augstums            = 3754
| valsts                            = Jaunzēlande
| valsts adm vienības tips          =
| valsts adm vienība                =
| valsts galvaspilsēta              =
| valsts lielpilsēta                = [[Kraistčērča]]
| iedzīvotāji      = 1 048 000
| iedzīvotāju gads = 2013
| blīvums          = 6,9
| pamatiedzīvotāji =
| piezīme          =
}}
'''Dienvidsala''' ({{val-en|South Island}}) vai '''Vaipounamu''' ({{val|mi|Te Waipounamu}}) ir lielākā no divām galvenajām [[Jaunzēlande]]s salām. Ziemeļos [[Kuka šaurums]] to atdala no otras lielākās un vairāk apdzīvotās [[Ziemeļsala]]s, dienvidos [[Fovo šaurums]] — no [[Stjuarta sala]]s, bet rietumos to apskalo [[Tasmana jūra]]. Sala atrodas [[mērenā josla|mērenajā klimata joslā]], bet to apdzīvo tikai 23% Jaunzēlandes iedzīvotāju, no kuriem 91% ir [[Eiropa|eiropiešu]] pēcteči.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Es esmu Sems
| attēls                   = ImAmSamSeanMichelle.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''I Am Sam''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džesija Nelsone]]
| producents               =
* [[Ričards Solomons]]
* [[Edvards Cviks]]
* [[Māršals Heršovics]]
* Džesija Nelsone
| scenārija autors         =
* [[Kristīne Džonsone]]
* Džesija Nelsone
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Penns]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Daiena Vesta]]
* [[Dakota Faninga]]
* [[Ričards Šifs]]
* [[Loreta Devaina]]
* [[Lora Derna]]
| mūzika                   = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[The Bedford Falls Company]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|12|28||bez}}
| ilgums                   = 132 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-am-sam-2001|title=I Am Sam|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 25, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|97,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iamsam.htm|title=I Am Sam (2001)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Es esmu Sems"''' ({{val|en|I Am Sam}}) ir 2001. gada drāma, kuras režisore, kā arī viena no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džesija Nelsone]]. Galvenās lomas [[Šons Penns]], [[Mišela Feifere]], [[Daiena Vesta]], [[Dakota Faninga]], [[Ričards Šifs]], [[Loreta Devaina]] un [[Lora Derna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|28||bez}}.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Viļakas vidusskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Viļakas Valsts ģimnāzija.jpg
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = Pils iela 11, [[Viļaka]], [[Balvu novads]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 57 | latm  = 10 | lats  = 59 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 41 | longs = 12 | longEW = E
|schooltype             = vidusskola
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = 1931. gads
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmistress           = Sarmīte Šaicāne
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =
|teaching_staff         = 23
|employees              =
|key_people             =
|grades                 =
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 = 158 (2022)
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu valoda
|schedtyp               =
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|colors                 =
|slogan                 =
|song                   =
|sports                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|revenue                =
|graduates              =
|year                   =
|alumni                 =
|free_text              =
|homepage               = {{url|http://www.vilakasvg.lv/}}
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 103
|             7. čaula = 3
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 32
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Lr
|             atommasa = [262]
|   valences elektroni = [Rn]5f147s27p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1900 K (1627 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
|name             = Dodžu pils
|native_name      = ''Palazzo Ducale''
|native_name_lang = it
|image            = Doge's Palace - Venice 2016.jpg
|map_type         = Itālija#Eiropa
|alt              =
|established      = {{start date|1340}}
|location         = [[Sanmarko laukums]] 1,<br />30124 [[Venēcija]], [[Itālija]]
| latitude = 45.4339
| longitude = 12.34
|type             = [[Mākslas muzejs]], vēsturiska celtne
|director         = Kamillo Tonīni
|website          = {{URL|1=http://palazzoducale.visitmuve.it/en/home/|2=palazzoducale.visitmuve.it}}
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Venēcija un tās lagūna
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, v, vi
|        designation1_date = 1987. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/91 91]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 70176,4 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Dodžu pils" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q189883"
}
</mapframe>
'''Dodžu pils''' ({{val|it|Palazzo Ducale}}) ir 14. gadsimta [[pils]], kas celta [[Venēcijas gotika]]s stilā, viens no galvenajiem apskates objektiem [[Venēcija|Venēcijā]] un ziemeļu [[Itālija|Itālijā]]. Pils bija [[Venēcijas dodži|Venēcijas dodžu]] (pilsētas vadītāju) rezidence. 1923. gadā tajā tika atvērts muzejs. Mūsdienās tas ir viens no 11 muzejiem, ko pārvalda pilsētas muzeju fonds.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnglikola struktūrformula

Etilēnglikola molekulas modelis

Etilēnglikola paraugs
|CAS numurs=107-21-1
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2OH
|molmasa=62,068
|blīvums=1113,2
|kušanas temperatūra=260,2 K (-12,9 °C)
|viršanas temperatūra=470,4 K (197,3 °C)
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Etilēnglikols''' (etāndiols, HOCH2CH2OH) ir bezkrāsas [[viskozitāte|viskozs]] [[šķidrums]] ar saldu garšu. Etilēnglikols ir visvienkāršākais divvērtīgais [[spirts]]. Ar [[ūdens|ūdeni]] sajaucas neierobežoti. Par [[glikoli]]em sauc vienkāršākos divvērtīgos spirtus (no {{val-el|γλυκύς}}, ''glykys'' — 'salds'). Etilēnglikols ir visplašāk lietotais glikols, eksistē arī [[propilēnglikols]].

sentences:
{{Citas nozīmes|motoru|dzinējs (nozīmju atdalīšana)|dzinējs}}
 iekšdedzes dzinējs]]

'''Dzinējs''' jeb '''motors''' ir [[mašīna]] kaut kāda veida [[enerģija]]s pārvēršanai [[Mehāniskā enerģija|mehāniskajā enerģijā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://dictionary.reference.com/browse/motor |title=Motor |quote=a person or thing that imparts motion, esp. a contrivance, as a steam engine, that receives and modifies energy from some natural source in order to utilize it in driving machinery. |publisher=Dictionary.reference.com |date= |accessdate=2011-05-09}}, {{en ikona}}</ref><ref>[http://dictionary.reference.com/browse/motor Dictionary.com: (World heritage)] "3. any device that converts another form of energy into mechanical energy so as to produce motion", {{en ikona}}</ref> Termins '''motors''' ir aizgūts no vācu valodas ({{val|de|Motor}} — 'dzinējs', kas savukārt nāk no {{val|la|mōtor}} — 'iekustinātājs'), un pārsvarā par motoriem tiek saukti [[Elektrodzinējs|elektrodzinēji]] un [[Iekšdedzes dzinējs|iekšdedzes dzinēji]].

sentences: '''Sviestskābā rūgšana''' ir [[rūgšana]]s veids, kurā [[sviestskābes baktērijas]], tostarp ''[[Clostridium]]'' ģints pārstāvji, vienkāršos [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]], bet daudzas klostrīdijas arī saliktos ogļhidrātus (piemēram, [[dekstrīni|dekstrīnus]], [[ciete|cieti]], [[pektīnvielas]] u.c), pārraudzē [[sviestskābe|sviestskābē]], [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdā]] un [[ūdeņradis|ūdeņradī]]. Rūgšanā nelielā daudzumā kā blakusprodukti veidojas arī [[etiķskābe]], [[butilspirts]], [[etilspirts]] un [[acetons]].<ref name="Nikolajeva">{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas mikrobioloģija |author=Vizma Nikolajeva |year=2014 |edition=3.|publisher=LU Akadēmiskais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-45-808-3 |page=41}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Musikverein}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Musikverein'' koncertzāle
| native_name         = Wiener Musikverein
| image               = Musikverein_Vienna_June_2006_480.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Musikverein koncertzāle
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[neoklasicisms]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     = [[Vīnes filharmoniķi]]
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Vīne]]
| location_country    = {{AUT}}
| pushpin_map         = Vīne#Austrija#Eiropa
| plat_NS = N | plat_d = 48.200556
|  gar_EW = E | gar_d = 16.372222
| map_caption         =
| map_alt             =
| label_position      =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1870. gada 6. janvāris
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      = 1744 sēdvietu, 300 stāvvietas (Zelta zāle)
| architect           = [[Teofils Hansens]]
| architecture_firm   =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[File:Artel Kuenstlerische Keramik Gschel (1940).jpg|thumb|Kāda podnieku arteļa zīmogs 1940. gadā]]
'''Artelis''' ({{val|ru|арте́ль}}) bija viens no [[kopsaimniecība|kopsaimniecību]] veidiem [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]] un [[Padomju Savienība|PSRS]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                    = Viljandi
| official_name           = Vīlande
| settlement_type         = Apriņķa pilsēta
| image_skyline           = Viljandi town hall.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Viljandi pilsētas dome
| image_flag              = Flag of et-Viljandi.svg
| flag_size               = 125px
| image_seal              =
| seal_size               =
| image_shield            = Et-Viljandi coa.svg
| shield_size             = 75px
| image_blank_emblem      =
| blank_emblem_type       = <!-- defaults to Logo -->
| blank_emblem_size       =
| nickname                =
| motto                   =
| pushpin_map             = Estonia
| pushpin_label_position  = top
| pushpin_map_caption     = Atrašanās vieta Igaunijā
| latd  = 58|latm  = 22|latNS  = N
| longd = 25|longm = 36|longEW = E
| coordinates_display        = inline,title
| coordinates_region        = EE
| subdivision_type        = [[Pasaules valstis|Valsts]]
| subdivision_name        = {{EST}}
| subdivision_type1       = [[Igaunijas apriņķi|Apriņķis]]
| subdivision_name1       =  [[Viljandi apriņķis]]
| established_title       = Pilsētas tiesības
| established_date        = 1283
| government_type         =
| leader_party            =
| leader_title            = <!-- Mayor -->
| leader_name             = [[Madis Timpsons]]
| area_footnotes          =
| area_total_km2          = 14.62
| population_footnotes    =
| population_total        = 17 407
| population_as_of        = 2019
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset              = +2
| timezone_DST            = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST          = +3
| postal_code             = 71020
| website                 = [http://www.viljandi.ee www.viljandi.ee]
}}

sentences: '''Daltona likums''' ir [[fizikas likums]], kas nosaka, ka [[Ideāla gāze|ideālu gāzu]] maisījuma [[spiediens]] ir šo maisījumu veidojošo gāzu [[Spiediens#Parciālspiediens|parciālspiedienu]] [[summa]]. Šo likumu 1801. gadā atklāja [[Džons Daltons]].

sentences: {{Citas nozīmes|skeleta sastāvdaļu|kauls (nozīmju atdalīšana)|kauls}}

sentences: '''Ārstniecības augi''' ir [[augi]], kas satur dažādas organiskas vielas ([[alkaloīdi|alkaloīdus]], [[glikozīdi|glikozīdus]], [[vitamīni|vitamīnus]], [[ēteriskās eļļas]], u.c.), kas nosaka to dziednieciskās īpašības. No ārstniecības augiem iegūst daudzus vērtīgus ārstniecības līdzekļus, piemēram, [[morfīns|morfīnu]], [[kodeīns|kodeīnu]], [[hinīns|hinīnu]]. Vairākus ārstniecības augus izmanto [[parfimērija|parfimērijā]] ([[rozes]], [[lavandas]]) un [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]] ([[magones]], [[jūras kāposti|jūras kāpostus]], [[ķimenes]] u.c.).

sentences:
{{citas nozīmes|Jūrmalas pilsētas daļu|Sloka|Sloka}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Sloka
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          = Slokas_baznica_Lieldienas.jpg
| image_caption          = Slokas baznīca
| image_shield           = Sloka COA.svg
| image_map              = Sloka location map.png
| map_caption            = Slokas novietojums Jūrmalā
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Jūrmala]]
| established_title      = Pirmoreiz minēta
| established_date       = {{dat|1255}}
| established_title1     = Miesta tiesības
| established_date1      = {{dat|1785}}
| established_title2     = Pilsētas tiesības
| established_date2      = {{dat|1878}}
| established_title3     = Iekļauta Jūrmalā
| established_date3      = {{dat|1959}}
| area_total_km2         = 4.8
| population_as_of       = 2008
| population_footnotes   = <ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
| population_total       = 6013
| population_density_km2 = 1252.7
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 34 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 36 | longs = 53 | longEW = E
| elevation_m            = 3
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = <!-- Pasta nodaļa -->
| postal_code            = <!-- pasta indekss un nosaukums, ja atšķiras no apdz. v. (LV-1234 Kaktumiests) -->
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Sloka''' ir [[Jūrmala]]s pilsētas daļa [[Lielupe]]s kreisajā krastā tās rietumu daļā. No [[1878]]. līdz [[1959]]. gadam Sloka bija atsevišķa [[pilsēta]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akaganeīts
|attēls=
|klase=Hidroksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/F.06-40
|ķīm_formula=β-Fe3+O(OH,Cl)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltenbrūns, rūsas krāsā
|svītra=Brūni dzeltena
|habituss=Smalkgraudaina, pulverveida masa
|skaldnība=-
|lūzums=-
|cietība=
|spīdums=Matēts
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs (atsevišķie kristāliņi — caurspīdīgi)
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=3,52
}}

sentences:
[[Kategorija:Spānijas sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika Spānijā]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pusmetāls
 |       kārtas skaitlis = 14
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 4
 |               simbols = Si
 |              atommasa = 28,0855
 |    valences elektroni = [Ne]3s23p2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Attīrīta silīcija gabaliņš un silīcija monokristāls mikroshēmu ražošanai
 |   oksidēšanas pakāpes = +4, -4
 |   elektronegativitāte = 1,90
 |               blīvums = kristāliskajai formai 2330
 |   kušanas temperatūra = 1687 K (1414 °C)
 |  viršanas temperatūra = 3173 K (3265 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 1000
 |         skaņas ātrums = (20 °C) 8433
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,21
}}

sentences:
[[Kategorija:Gadi]]
[[Kategorija:Gadsimti]]
[[Kategorija:3. gadu tūkstotis]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences:
{{citas nozīmes|Abula pieteku|Lisa|Lisa}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Lisa
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = uz dienvidiem no Gaiķiem
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Abuls]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=03 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=42 | iet_gar_s=28 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 31,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Īrijas Konfederācija''' ({{val|ga|Cónaidhm Chaitliceach na hÉireann}}) bija [[Īrija]]s pašpārvaldes periods no 1641. gada īru sacelšanās laikā līdz [[Olivers Kromvels|Kromvela]] Īrijas iekarošanai 1649. gadā.

sentences: '''Alus piens''', '''siltalus''', '''karsēklis''' jeb '''bieķēzis''' (no {{val|de|Bierkäse}} — 'alus siers') ir [[dzēriens]], ko gatavo savārot vai sajaucot kopā karstu [[piens|pienu]] ar [[alus|alu]], reizēm iedrupinot iekšā arī [[maize|maizi]]. Dzēriens dažkārt arī saukts par '''tirgus alu''', jo to mēdza gatavot no iepriekšējā dienā tirgū pirkta alus.<ref name="Dumpe">{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu tradicionālā piensaimniecība |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/#panel:pp%7cissue:640341%7cpage:187 |author=Linda Dumpe |year=1998 |publisher=[[Latvijas vēstures institūta apgāds]] |location=Rīga |isbn=978-9984-60-172-4 |pages=183.—184 |access-date={{dat|2020|01|27||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Zvaigznes infokaste 2
| nosaukums = Keplera pārnova
| attēls = NASA's Great Observatories Provide a Detailed View of Kepler's Supernova Remnant.jpg
| att_izm =
| paraksts = Keplera pārnovas kombinēts attēls dažādos [[Elektromagnētiskais starojums|starojuma]] diapazonos.
| epoha = J2000
| zvaigznājs = Čūsknesis
| rektascensija = 17h 30m 38,5s
| deklinācija = -21° 28′ 48″
| redz.spožums= −2.25 līdz −2.95 (1604. gadā)
| r.ātrums=
| ī.kustība=
| paralakse=
| attālums = 20 000 gaismas gadu
| abs.spožums=
| s.klase=
| tips = Ia tipa pārnova<ref name="chandra">{{cite web
  | title = Chandra X-Ray Observatory
  | work = Kepler's Supernova Remnant: A Star's Death Comes to Life
  | url = http://chandra.harvard.edu/photo/2007/kepler/index.html
  | accessdate = 16 January 2006 }}</ref><ref name = "Reynolds2007"/>
| masa =
| rādiuss =
| starjauda=
| temperatūra=
| vecums=
| c.nosaukumi= SN 1640, Čūskneša V843 u.c.
}}
{{Commons category|Kepler's Supernova|Keplera pārnova}}

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Ādažu sākumskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Ādaži]], Attekas iela 16, [[Latvija]]
|schooltype             = valsts sākumskola
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               =
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  =
| longd =
|opened                 = 2019
|headmaster             = Solvita Vasiļevska
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               =
|language               = Latviešu
|revenue                =
|homepage               =
}}

sentences: '''Ūdens sāļums''' ir kopējais cieto vielu daudzums gramos katrā jūras [[ūdens]] litrā. Pārsvarā šīs vielas ir [[sāls]]. Ūdens sāļumu mēra promilēs (‰). Vidējais okeānu ūdens sāļums ir 35 promiles (35 grami sāls katrā litrā ūdens).{{Nepieciešama atsauce}} Ūdens ar gandrīz pilnīgi precīzu 35 promiļu sāļumu ir [[Biskajas līcis|Biskajas līcī]]. [[Baltijas jūra]]s sāļums ir ļoti mazs — tikai 5—7 promiles,{{Nepieciešama atsauce}} bet [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]] tas ir tikai piecas promiles.{{Nepieciešama atsauce}}

sentences: '''6. novembris''' ir gada 310. diena (311. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 55 dienas.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Urugvaja|Urugvajā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā no Urugvajas ir iekļautas '''2 vietas''' (abi kultūras objekti), savukārt 8 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/uy Urugvaja]</ref>. Urugvaja Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1989]]. gada [[9. marts|9. martā]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Attēls:Svētā Nikolaja Brīnumdarītāja baznīca.
2010. gada vasara.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
s dzimumvecumstruktūra 2023. gadā]]
[[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] 2022. gada 31. martā bija 5 127 100 iedzīvotāji. 77% no tiem dzīvoja [[Ziemeļsala|Ziemeļsalā]], bet 23% — [[Dienvidsala|Dienvidsalā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Martes foina 1 (Bohuš Číčel).jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Martes
| ģints_lv = Caunas
| suga = Martes foina
| suga_lv = Akmeņu cauna
| binomial = Martes foina <small>([[Erxleben]], 1777)</small>
| izplatība =

sentences:
bērnu ansambļa uzstāšanās Reliģiju namā Hannoverē.]]
'''Baznīcu nakts''' ir ikgadējs reliģisks un kultūras festivāls, ko organizē dažādas kristiešu [[Baznīca (celtne)|baznīcas]]. Galvenā pasākuma ideja ir, ka apmeklētāji bez reliģiskas iesaistes un bez maksas var apskatīt kulta celtnes (baznīcas vai kapelas), kā arī iespēja pašiem kristiešiem satikt citu [[Konfesija|konfesiju]] ticīgos. Pasākums tiek organizēts līdzīgi [[Muzeju nakts|Muzeju naktij]] un [[Zinātnieku nakts|Zinātnieku naktij]]. Dažkārt baznīcās bez maksas tiek rīkoti arī koncerti, ekskursijas gida pavadībā, darbnīcas un teātra izrādes. Dažādās valstīs to organizē dažādās dienās, bet parasti maija beigās vai jūnija sākumā.

sentences:
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Baltkrievijā]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Šlosbergs
| Photo                = 16-07-06-Rathaus_Graz_Turmblick-RR2_0275.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.076111|latNS=N
| longd=15.437222|longEW=E
| Augstums         = 474
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: '''Raihmans pret Latviju''' ir lieta (iesnieguma Nr. 1621/2007), kuru 2010. gadā izlēma [[ANO Cilvēktiesību komiteja]] (dokumenta Nr. CCPR/C/100/D/1621/2007).

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{jāuzlabo|vajadzētu mēģināt iztulkot to "genderlect"}}
"Genderlect" stilu teorija (Genderlect styles theory)ir teorija, kuras pamatā ir uzskats, ka vīrieši un sievietes komunicē kā dažādu dialektu pārstāvji. Teorijas autore ir [[Debora Tanena]]. Teorijas pamatā ir uzskats, ka sievietes un vīrieši komunicē atšķirīgi - viens otra teikto var pārprast, tāpēc var rasties konflikti. [[Teorija|Teorijā]] tiek atklāts profesores viedoklis par to, kāpēc bieži netiek uztverta otra dzimuma teiktā ideja; kāpēc var rasties konflikti.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Hofmanis
|     vārds_orig = ''Albert Hofmann''
|         attēls = Albert Hofmann Oct 1993.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Alberts Hofmanis 1993. gadā
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta =
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 29
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{CHE}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Cīrihes Universitāte]]
|        zinātne = [[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[LSD]] sintezēšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Nībelungi''' ir sens apzīmējums vācu tekstos ļoti bagātai [[Burgundija]]s karaliskai dzimtai, kas apmetās [[Vormsa|Vormsā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Roalds Dobrovenskis
|         vārds_orig = ''Роальд Добровенский''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1936
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 2
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļipeckas apgabals|Jeļeca}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[krievs]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Velta Kaltiņa]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, tulkotājs, publicists
| rakstīšanas valoda = [[Krievu valoda|krievu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[File:LVA Order of the Three Stars - Knight BAR.png|100px]] [[Triju zvaigžņu ordenis]]
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Roalds Dobrovenskis''' ({{val|ru|Роальд Григорьевич Добровенский}}; dzimis {{dat|1936|9|2}})<ref name="lat">{{LAT e|2|246}}</ref> ir [[krievi|krievu]] [[rakstnieks]], tulkotājs, publicists. [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s goda loceklis (2002).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Svetlana Gerasimenko
| vārds_orig = ''Світлана Герасименко''
| attēls = Svetlana Gerasimenko Portrait.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1945
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =23
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijivas apgabals|Barišivka|td=Ukraina}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{USSR}}→{{karogs|Tadžikistāna}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Tadžikistānas Astrofizikas institūts]]
| alma_mater =[[Tarasa Ševčenko Kijivas nacionālā universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[Čurjumova—Gerasimenko komēta]]s atklāšana
| apbalvojumi =
| paraksts =
| dzimums = S
| piezīmes =
}}
'''Svetlana Ivanovna Gerasimenko''' ({{val|ru|Светла́на Ива́новна Герасиме́нко}}; {{val|uk|Світлана Іванівна Герасименко}}; dzimusi {{dat|1945|2|23}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] un [[Tadžikistāna]]s [[Astronoms|astronome]]. Pazīstama kā [[Čurjumova—Gerasimenko komēta]]s atklājēja.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Maikls Džonsons
 |          attēls = Michael Johnson at London Olympic Stadium 2010-07 1.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1967|9|13}}
 |         dz_viet = [[Dalasa]], [[Teksasa]], {{USA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 185 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 78 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk = 1986
 |        kar_beig = 2001
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 3 (1992, 1996, 2000)
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 = 10,09 s
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 19,32 s
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 = 43,18 s
 |           PR3_d = 400 m
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Maikls Džonsons''' ({{val|en|Michael Duane Johnson}}; dzimis {{dat|1967|9|13}} [[Dalasa|Dalasā]], [[Teksasa|Teksasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlētika|vieglatlēts]], startējis [[sprints|sprintā]]. Trīs reizes piedalījies olimpiskajās spēlēs ([[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992]], [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]]), izcīnījis četras olimpiskās zelta medaļas. M. Džonsons ir vienīgais vieglatlēts, kas spējis vienās Olimpiskajās spēlēs (1996. gadā Atlantā) izcīnīt uzvaru gan 200 m, gan 400 m distancēs. [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionātos]] viņš ir izcīnījis 8 zelta medaļas. Ir uzstādījis vairākus [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordus]], tai skaitā viņa personiskais rekords 200 metru distancē pasaules rekorda godā noturējās 12 gadus (1996—2008), bet 400 m distancē — 17 gadus (1999—2016).

sentences: '''Skrundas viduslaiku pils''' ({{val-de|Scrunden, Schloß Schrunden}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] mūra pils mūsdienu [[Skrunda]]s pilsētas teritorijā [[Venta]]s kreisajā krastā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| binomial =Betula nana
| autors =L.
| attēls =Betula nana0.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda
| dzimta =Betulaceae
| dzimta_lv =Bērzu dzimta
| ģints =Betula
| ģints_lv =Bērzi
| suga =B. nana
| suga_lv = Pundurbērzs
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Lieldators''' ({{Val-en|mainframe}}) ir dators ar ļoti lielu operatīvo un arī iekšējo atmiņu. To parasti izmanto lielas iestādes, valdības u.c. Atšķirībā no superdatoriem, lieldatoriem ir raksturīga liela IO kapacitāte un laba savietojamība ar iepriekšējām versijām (mūsdienu lieldatori spēj darbināt pat 30 gadus vecas programmas).

sentences: '''Kūtsmēsli''' jeb vienkārši '''mēsli''' ir produkts, kuru iegūst no [[mājlopi]]em. Kūtsmēsli bieži vien ir [[fekālijas|fekāliju]] un [[salmi|salmu]] maisījums, kuram ir raksturīga specifiska [[smaka]]. Tos visbiežāk izmanto kā [[mēslojums|mēslojumu]], bet var arī izmantot kā [[kurināmais|kurināmo]] — [[kizjaks|kizjaku]].

sentences:
''Sīkākus datus par to, kas ir sārmu metāli, var atrast galvenajā rakstā par [[sārmu metāli]]em''.
{{Commonscat|Alkali metals}}

sentences:
{{Kapsētas infokaste
|name = Ārlingtonas nacionālā kapsēta
|image = Arlington National Cemetery 2012.jpg
|imagesize = 300px
|caption = Ārlingtonas nacionālā kapsēta 2012. gada novembrī
|established = {{dat|1864|5|13|N|bez}}
|country =
|location = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Ārlingtonas apgabals}}
|coordinates = {{Coord|38.880|N|77.070|W|format=dms|type:landmark_region:US-VA_scale:10000|display=inline,title}}
|type = Publiska
|owner = ASV Armijas departaments
|size = 253 ha
|graves= 400 000<ref name="DavenportMissingFunds">[http://www.washingtonpost.com/local/arlington-national-cemetery-trying-to-account-for-missing-12million/2012/01/25/gIQActihRQ_story.html Davenport, Christian. "Arlington Cemetery Trying to Account for Missing $12 Million." ''Washington Post.'' January 25, 2012.]</ref>
|website = {{URL|http://www.arlingtoncemetery.mil/|www.ArlingtonCemetery.mil}}
|findagrave = {{URL|1=http://www.findagrave.com/cgi-bin/fg.cgi?page=cr&CRid=49269&CScn=Arlington&CScntry=4&CSst=48&|2=www.FindAGrave.com}}
|political =
}}
'''Ārlingtonas nacionālā kapsēta''' ({{val|en|Arlington National Cemetery}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] militārā [[kapsēta]], kas atrodas [[Ārlingtonas apgabals|Ārlingtonas apgabalā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijā]]. Kapsēta ir 253 hektārus liela, te tiek apglabāti veterāni un dažādos militārajos konfliktos (kopš [[ASV pilsoņu karš|ASV pilsoņu kara]]) bojā gājušie un tiek pārapbedīti agrāk mirušie. Kapsētu pārvalda [[ASV Armija]].

sentences:
'''Lombardi''' var būt:
* [[Viljams Lombardi]], ASV šahists (1937-2017),
* [[Vinss Lombardi]], ASV amerikāņu futbola treneris (1913-1970).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzīvsudraba(II) cianīda molekulas modelis

Dzīvsudraba(II) cianīda kristālrežģis

Dzīvsudraba(II) cianīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = dzīvsudraba cianīds, diciāndzīvsudrabs
|           CAS numurs = 592-04-1
|      ķīmiskā formula = Hg(CN)2
|              molmasa = 252,63
|              blīvums = 3996
|  kušanas temperatūra = 320 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 9,3 g/100 ml (14 °C)
53,9 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzīvsudraba(II) cianīds''' ir [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] un [[zilskābe]]s sāls. Hg(CN)2 ir bezkrāsaina ļoti indīga viela bez smaržas, bet ar ļoti pretīgu garšu.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва : Издательство иностранной литературы, 1966, 504. lpp. {{krieviski}}</ref> Kristalizējas kā [[tetraedrs|tetraedra]] formas kristāli. Gaisā pamazām sadalās un kļūst tumšs, tādēļ jāglabā stikla pudelē ar pieslīpētu aizbāzni. Lai arī dzīvsudraba(II) cianīds tiek uzskatīts par [[sāļi|sāli]], tā molekulā starp dzīvsudraba un [[ogleklis|oglekļa]] atomiem ir [[kovalentā saite]] un, šķīstot ūdenī, [[disociācija]] nenotiek. Dzīvsudraba(II) cianīda molekulai ir gandrīz lineāra forma.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

|       citi nosaukumi = alilglikozinolāts,
2-propenilglikozinolāts
|           CAS numurs = 3952-98-5
|      ķīmiskā formula = C10H16KNO9S2
|              molmasa = 397,46
}}

sentences: '''Gametoģenēze''' ([[gameta]] + {{Val-el|genesis}} - izcelšanās) — dzimumšūnu jeb [[gametas|gametu]] ([[olšūna|olšūnu]] un [[spermatozoīds|spermatozoīdu]]) veidošana. Olšūnu veidošanos sauc par [[ooģenēze|ooģenēzi]], bet spermatozoīdu - par [[spermatoģenēze|spermatoģenēzi]]. Gametoģenēze ir [[vienšūņi|vienšūņu]], [[aļģes|aļģu]], [[sēnes|sēņu]], [[sporaugi|sporaugu]] un [[kailsēkļi|kailsēkļu]], kā arī daudzšūnu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla neatņemama sastāvdaļa. Dažām organismu grupām (asku un bazīdiju sēnēm, [[ziedaugi]]em) gametas ir sekundāri reducētas. Vislabāk gametoģenēzes procesi ir izpētīti daudzšūnu dzīvniekiem. Gametoģenēze ir saistīta ar [[mejoze|mejozi]], taču tas nav viens un tas pats.

sentences:
'''Dielektriķu polarizēšanās''' ir polāros [[Dielektriķis|dielektriķos]] esošo [[Dipols (elektrodinamika)|dipolu]] orientēšanās vai dipolu izveidošanās nepolāros dielektriķos [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] intensitātes līniju virzienā.
== Elektriskais dipols ārējā elektriskajā laukā ==
Atšķirībā no [[Elektriskais vadītājs|vadītājiem]] [[Elektrons|elektroni]] dielektriķos ir saistīti [[Atoms|atomos]] vai [[Molekula|molekulās]], tātad dielektriķos lādiņnesēji nevar brīvi pārvietoties ārēja elektriskā lauka iedarbībā. Taču molekulas dielektriķos var būt polāras, tas ir, molekulu pozitīvie un negatīvie [[Elektriskais lādiņš|lādiņi]] var būt nobīdīti viens attiecībā pret otru un veidot elektriskos dipolus. Ārējā elektriskā lauka <math>\vec{E_0}</math> ietekmē arī nepolāros dielektriķos izveidojas dipoli.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika|last=Valters|first=A.|publisher=Zvaigzne|year=1992|isbn=5-405-00110-4|pages=247.—252|last2=Apinis|first2=A.|last3=Ogriņš|first3=M.|last4=Danebergs|first4=A.|last5=Lūsis|first5=Dz.|last6=Okmanis|first6=A.|last7=Čudars|first7=J.}}</ref> Novietojot homogēnā elektriskajā laukā atsevišķu brīvu dipolu tā, ka tā plecs <math>\vec{l}</math> veido noteiktu leņķi ar elektriskā lauka intensitātes līnijām, uz dipola lādiņiem (<math>-q</math> un <math>+q</math>) sāk iedarboties savstarpēji paralēli spēki <math>\left (\left\vert \vec{F_+} \right\vert=\left\vert \vec{F_-} \right\vert=qE \right) </math> — šo spēku pāris darbojas uz dipolu ar [[Spēka moments|spēka momentu]] <math>\vec{M}=\vec{l}\times \vec{F_+}</math>. Spēka moments kļūst vienāds ar nulli, kad dipols pagriežas elektriskā lauka intensitātes līniju virzienā, ja šādā stāvoklī dipolam nav ātruma, tad dipols ir stabilā līdzsvara stāvoklī. No šāda stāvokļa izvirzītu dipolu līdzsvara stāvoklī atgriež spēku pāris un, ja pēc tam uz dipolu iedarbojas tikai elektriskā lauka spēki, tad dipols veic nerimstošas [[svārstības]], kas pie maziem novirzes leņķiem ir harmoniskas, ja uz dipolu iedarbojas arī pretestības spēki, svārstības ir rimstošas.

sentences: '''Livonijas Konstitūcijas''' ({{val|la|Constitutiones Livoniae}}) bija 1582. gadā [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] valdnieka [[Stefans Batorijs|Stefana Batorija]] parakstīts likums, kas regulēja [[Livonijas hercogiste]]s pārvaldi. Pirms šī likuma pārvaldi regulēja 1561. gada [[Sigismunda Augusta privilēģija]]. Livonijas konstitūciju trīs grozījumus sauca par [[Livonijas ordinācijas|Livonijas ordinācijām]] (1589, 1598, 1609).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Hydrodamalis_gigas_skeleton_-_Finnish_Museum_of_Natural_History_-_DSC04529.JPG
|  att_nosaukums = [[Stellera jūrasgovs]] (''Hydrodamalis gigas'') skelets
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Sirenia
|       kārta_lv = Sirēnas
|        kārta_r = Sirēnas (zīdītāji)
|         dzimta = Dugongidae
|      dzimta_lv = Jūrasgovju dzimta
|    apakšdzimta = Hydrodamalinae
| apakšdzimta_lv = Klusā okeāna jūrasgovju apakšdzimta
|       binomial = †Hydrodamalinae <small>([[Theodore Sherman Palmer|Palmer]], 1895)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Hydrodamalidae''<ref name=fossil>{{Tīmekļa atsauce |url=http://fossilworks.org/?a=taxonInfo&taxon_no=53133 |title=†subfamily Hydrodamalinae Palmer 1895 (placental) |access-date={{dat|2020|01|22||bez}} |archive-date={{dat|2021|09|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210910153059/http://fossilworks.org/?a=taxonInfo&taxon_no=53133 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210910153059/http://fossilworks.org/?a=taxonInfo&taxon_no=53133 |date={{dat|2021|09|10||bez}} }}</ref>
}}
'''Klusā okeāna jūrasgovju apakšdzimta''' (''Hydrodamalinae'') ir viena no [[Sirēnas (zīdītāji)|sirēnu kārtas]] (''Sirenia'') apakšdzimtām, kas apvieno divas izmirušas [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] ģintis.<ref name=evolu>[https://www.researchgate.net/publication/287707673_Evolution_of_the_North_Pacific_Sirenia_Hydrodamalinae_and_their_paleoenvironment Evolution of the North Pacific Sirenia (Hydrodamalinae) and their paleoenvironment]</ref> Pēdējā suga no šīs apakšdzimtas ([[Stellera jūrasgovs]] (''Hydrodamalis gigas'')) pārmērīgu medību dēļ izmira salīdzinoši nesenā pagātnē — 1768. gadā, bet tā bija vienīgā suga, kas izdzīvoja līdz mūsdienu laikmetam.<ref name=mindat/> Otras ''[[Dusisiren]]'' ģints pārstāvji zināmi tikai no fosilajiem atradumiem, kas saglabājušies no laika perioda, kas sākas [[miocēns|miocēna]] vidus daļā un beidzas [[pliocēns|pliocēna]] sākumā.<ref name=fossil/><ref name=evolu/> Apakšdzimtas sugas bija izplatītas [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļu daļā.<ref name=rus>[https://age-of-mammals.ucoz.ru/index/hydrodamalis/0-28 Гидродамалисы — Hydrodamalis]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://fossilworks.org/bridge.pl?a=taxonInfo&taxon_no=36879 |title=†Dusisiren Domning 1978 (placental) |access-date={{dat|2020|01|23||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160303234141/http://fossilworks.org/bridge.pl?a=taxonInfo&taxon_no=36879 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160303234141/http://fossilworks.org/bridge.pl?a=taxonInfo&taxon_no=36879 |date={{dat|2016|03|03||bez}} }}</ref>

sentences:
{{apvienot|statistika}}
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{starpviki+}}
'''Statistiskā novērošana''' ir [[informācija]]s vākšana saskaņā ar iepriekš noteiktu programmu par [[sabiedrība|sabiedrībā]] notiekošajām ekonomiskajām, [[Demogrāfija|demogrāfiskajām]] un sociālajām parādībām un procesiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ibstāles Alpi
|attēls                 = Kräuterin-Hochstadl.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Hohštadls
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.68528 | latNS  = N
| longd = 15.07472 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Hohštadls]]
|augstums               = 1 919
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Coord|56|32|10.38|N|21|9|40.37|E|display=title}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Diglima struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H14O3
|molmasa=134,18
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=-64 °C
|viršanas temperatūra=162 °C
}}
'''Diglims''' (''bis''-2-metoksietilēteris, dietilēnglikola dimetilēteris, CH3−O−CH2CH2−O−CH2CH2−O−CH3) ir tipisks tri[[ēteri]]s (savienojums ar trim ētera grupām molekulā). Diglims ir bezkrāsains šķidrums ar ētera smaržu. Šķīst ūdenī un spirtā.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Porfirijs
|          vārds_orig = Πορφύριος
|              attēls =Porfirio.JPG
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =ap [[234]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =Tīra, [[Romas impērija]]
([[Sūra (pilsēta)|Sūra]], {{LIB}})
|           m_dat_alt =ap [[305]]. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =[[Roma]], [[Romas impērija]]
({{ITA}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[neoplatonisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[Porfirija koks]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =[[Kasijs Longīns]], [[Plotīns]]
|           skolnieks =[[Jamblihs]]
|          ietekme_no =[[Plotīns]], [[Platons]], [[Aristotelis]]
|          ietekmējis =[[Boēcijs]], [[sholastika]]
|               darbi ="[[Izagoģija]]" (Εἰσαγωγή)
|              valoda =[[grieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{apvienot|Kaulu smadzenes}}
'''Sarkanās kaulu smadzenes''' ({{val-la|medulla ossium rubra}}) ir [[kaulu smadzenes]], kas atrodas plāno [[Kauli|kaulu]] [[Porainā kaulviela|porainajā kaulvielā]] un cauruļkaulu [[Kaulu epifīze|epifīzēs]]. No kopējās pieauguša [[Cilvēks|cilvēka]] ķermeņa masas sarkanās kaulu smadzenes veido 4—5%, kas aptuveni ir 2,5—3 kg. Tajās atrodas hemopoētiskās (asinsšūnas veidojošas) cilmšūnas, kuras veido asins formelementus: [[Eritrocīti|eritrocītus]], [[Trombocīti|trombocītus]], [[Leikocīti|leikocītus]], tai skaitā [[T limfocīti|T]] un [[B limfocīti|B limfocītus]] un citas [[šūna]]s. Sarkanās kaulu smadzenes novietojas apkārt [[Arteriola|arteriolām]] cilindrisku auklu veidā.<ref name="KozlovKrivskiy2005"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete
  | attēls                    = Sin-City-A-Dame-to-Kill-For-teaser-poster.jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = ''Sin City: A Dame to Kill For''
  | žanrs                     =
  | valsts                    = {{USA}}
  | režisors                  =
* [[Frenks Millers]]<ref name="DigitalSpy1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.digitalspy.co.uk/movies/news/a376247/sin-city-sequel-a-dame-to-kill-for-officially-announced.html |title='Sin City' sequel 'A Dame to Kill For' officially announced |work=DigitalSpy.co.uk |date=2012. gada 13. aprīlis |accessdate=2012. gada 21. maijs |archive-date=2015. gada 2. Aprīlis |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402141158/http://www.digitalspy.co.uk/movies/news/a376247/sin-city-sequel-a-dame-to-kill-for-officially-announced.html }} {{en ikona}}</ref><ref name="HeyUGuys1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.heyuguys.co.uk/2012/04/13/rodriguez-and-miller-all-set-for-sin-city-2-a-dame-to-kill-for |title=Rodriguez and Miller all set for 'Sin City 2: A Dame to Kill For' |work=HeyUGuys.co.uk |date=2012. gada 13. aprīlis |accessdate=2012. gada 21. maijs}} {{en ikona}}</ref>
* [[Roberts Rodrigess]]<ref name="DigitalSpy1" /><ref name="HeyUGuys1" />
  | producents                =
* Sergejs Bespalovs
* Ārons Kaufmans
* Stefans Lurjē
* Iliana Nikolica
* Aleksandrs Rodnjanskis
* Roberts Rodrigess
  | scenārija autors          =
* Frenks Millers
* Roberts Rodrigess<ref name="PressRelease" />
* [[Viljams Monahens]]
  | galvenajās lomās          =
* [[Džesika Alba]]
* [[Rosario Dosone]]
* [[Maikls Madsens]]
* [[Klaivs Ouens]]
* [[Mikijs Rurks]]
  | mūzika                    = Roberts Rodrigess
  | studija                   =
* ''AR Films''
* ''Quick Draw Productions''
* ''Aldamisa Productions''<ref name="DigitalSpy1" /><ref name="HeyUGuys1" />
* ''Miramax''
  | izplatītājs               = ''[[Dimension Films]]''<ref name="DigitalSpy1" />
  | izdošanas laiks           = {{filmas datums|2014|8|19}}
  | ilgums                    =
  | valoda                    = angļu
  | budžets                   = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|title=Sin City: A Dame to Kill For - The Numbers|url=https://www.the-numbers.com/movie/Sin-City-2#tab=summary|publisher=The Numbers|date=August 22, 2014|access-date=September 4, 2014|archive-date=September 3, 2014|archive-url=https://web.archive.org/web/20140903061941/http://www.the-numbers.com/movie/Sin-City-2#tab=summary|dead-url=no}}</ref>
  | ienākumi                  = {{ASV dolārs|39,4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Sin City: A Dame to Kill For (2014) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0458481/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|6||bez}}}}</ref>
  | imdb                      = 1480656
}}
'''"Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete"''' ({{val|en|Sin City: A Dame to Kill For}}) ir 2014. gada ASV detektīvfilma. Filma ir turpinājums 2005. gada filmai "[[Grēku pilsēta]]" un tajā ir tie paši tēli, kas pirmajā daļā, tomēr filmas sižets nav hronoloģisks uzreiz pēc pirmās filmas notikumiem, bet jaukts, kad darbība notiek vienā laikā ar pirmās filmas sižetu vai arī pirms tā, līdz ar to ļaujot arī filmas tēliem, kas nomira pirmajā filmā, parādīties vēlreiz otrajā daļā.<ref>{{Ziņu atsauce |author=''Briggs, Caroline'' | url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/entertainment/4561547.stm | title=Sin City writer defends violence | publisher=[[BBC]] | date=2005. gada 19. maijā }} {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Kristālrežģis''' ir cietās vielās visbiežāk sastopamais daļiņu izvietojuma veids. Kristālrežģus iedala atomu, jonu, metālu un molekulu kristālrežģos.<ref name="zommers">K. Zommers, Ķīmijas rokasgrāmata, Rīga, Zvaigzne, 1981, "Cietās vielās daļiņas visbiežāk izvietotas tā, ka tās veido kristālrežģus, piemēram, atomu, jonu, metālu un molekulu kristālrežģus. Ķīmiskie elementi un to savienojumi var veidot dažādas formas jeb '''modifikācijas'''. Modifikāciju veidošanos nosaka noteikts atomu izvietojums kristālrežģī. (..) Oglekļa atomu telpiskais izvietojums dimanta kristālrežģī (atomu kristālrežģī. (..) Oglekļa atomu telpiskais izvietojums grafīta kristālrežģī (atomu kristālrežģī).</ref> Dažādus vienas vielas kristālrežģa veidus sauc par kristālrežģa modifikācijām.<ref name="zommers" /> Vielas, kam ir dažādas kristālrežģa modifikācijas sauc par [[alotrops|alotropiem]], piemēram, [[ogleklis|ogleklim]] ir vairāki alotropi, tostarp [[grafīts]] un [[dimants]].

sentences:
{{Citas nozīmes|eposa tēlu Sasunas Dāvidu|Lāčplēsis (nozīmju atdalīšana)|Sasunas Dāvids}}
<ref name="Kochar">{{tīmekļa atsauce|first=Ruth|last=Bedevian|title=Yervand Kochar - Incomparable Talent Evoked the National Spirit of Armenia|url=http://www.groong.org/orig/rb-20070219.html|work=Armenian News Network / Groong|publisher=University of Southern California|accessdate=28 February 2014|date=15 February 2007}}</ref>]]
'''Sasunas Dāvids''' ({{val|hy|Սասունցի Դավիթ}} ''Sassunzi Dawit'') ir viens no [[armēņi|armēņu]] [[eposs|eposa]] '''"[[Sasunas Dāvids]]"''' jeb '''"Sasunas pārgalvji"''' ({{val|hy|Սասնա ծռեր}} ''Sasna cřer'') varoņiem, kurš cīnījies ar [[arābi|arābu]] iebrucējiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{atsauces+}}

sentences:
{{mākslas darba infokaste/wikidata
|website=
}}
'''''Ādams un Ieva''''' ir vācu renesanses gleznotāja [[Albrehts Dīrers|Albrehta Dīrera]] paneļu gleznu pāris (diptihs).

sentences: '''Kriminālistika''' (no {{val|la|criminalis}} — 'noziedzīgs') ir [[tiesību zinātne|juridiskās zinātnes]] nozare, kurai ir visbūtiskākā loma noziedzīgu nodarījumu pētīšanā, nodrošinot līdzekļus un metodes to atklāšanai, izmeklēšanai un novēršanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Honey badger.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mellivorinae
| apakšdzimta_lv = Medusāpšu apakšdzimta
| ģints = Mellivora
| ģints_lv = Medusāpši
| ģints_r = Medusāpsis
| suga = Mellivora capensis
| suga_lv = Medusāpsis
| binomial = Mellivora capensis <small>([[Storr]], 1780)</small>
| kategorijas = nē
| izplatība =

sentences: '''9. augusts''' ir gada 221. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (222. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 144 dienas.

sentences: '''Aizkrūtes dziedzeris''' jeb '''tīmuss''' ({{val-la|thymus}}) ir [[Iekšējā sekrēcija|iekšējās sekrēcijas]] [[dziedzeris]]. Atrodas augšējā [[Videne|videnē]], aiz [[Krūšu kauls|krūšu kaula]] roktura un ķermeņa. 70% gadījumos tīmuss sastāv no divām izstieptām daivām, kuras vidū ir saaugušas.<ref name="KozlovKrivskiy2005">Козлов В. И., Кривский И. Л. ''Анатомия лимфоидной системы и путей оттока лимфы'': Учеб. пособие. - М.:Изд-во «РУДН», 2005. - 56 с.: ил. {{ISBN|5-209-01469-x}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Vācijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Vācijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oskars Šindlers
|     vārds_orig = ''Oskar Schindler''
|         attēls =Oskar Schindler.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Svitavi|td=Čehija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 09
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Lejassaksija|Hildesheima}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = uzņēmējs
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
'''Džagī Vāsudevs''' (''[[Hindu valoda|hindu]]:'' जग्गी वासुदेव) (dzimis 1957. gada 5. septembrī), bieži dēvē vienkārši par '''Sadguru''' (''[[Angļu valoda|angļu]]:'' Sadhguru), ir indiešu [[jogs]], [[Misticisms|mistiķis]] un autors. Viņš nodibināja [[Fonds Iša|Išas fondu]], bezpeļņas organizāciju, kas māca [[joga]]s programmas ASV, Anglijā, Libānā, Singapūrā un Austrālijā, ieskaitot Indiju, un ir iesaistītsa sociālajās iniciatīvās, izglītībā un vides iniciatīvās. Viņa grāmatas ir parādījušās “[[The New York Times]]” labāko [[Bestsellers|bestselleru]] sarakstā vairākās kategorijās, piemēram, “Veselība”, “Reliģija, garīgums un ticība” un “Padomi, iespējas un dažādi”. Džagī Vāsudevs ir sniedzis runas tādās vietās, kā [[ANO galvenā mītne|ANO galvenajā mītnē]], [[Pasaules Ekonomikas forums|Pasaules Ekonomikas forumā]], kā arī izglītības iestādēs un tehnoloģiju uzņēmumos. Indijas valdība 2017. gadā piešķīra [[Padma Vibhūšans|Padma Vibhūšana]] civilo apbalvojumu, atzīstot viņa ieguldījumu garīgajā jomā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vānes pagasts
| karte             = Vānes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Vāne
| platība           = 166,4
| iedzīvotāji       = 955<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 955 / 166.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Wahnen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Ваненская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Acrocephalus_palustris_(Marek_Szczepanek).jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs = 180px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Acrocephalidae
 |     dzimta_lv = Kāpelētājķauķu dzimta
 |         ģints = Acrocephalus
 |      ģints_lv = Kāpelētājķauķi
 |          suga = Acrocephalus palustris
 |       suga_lv = Purva ķauķis
 |      binomial = Acrocephalus palustris
([[Johann Matthäus Bechstein|Bechstein]], 1798)
 |   kategorijas = nē
}}
[[File:Bosrietzanger-4961637.ogv|thumb |Acrocephalus palustris]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Vitālijs Kims
 |       vārds_orģ = ''Віталій Кім''
 |          attēls = Виталий_Ким_.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Vitālijs Kims 2020. gadā

 |           amats = [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums = {{dat|2020|11|25}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Heorhijs Rešetilovs]] (''p.i.'')
 |        pēctecis =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1981|3|13}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Mikolajivas apgabals|Mikolajiva|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[korejieši|korejietis]]
 |         partija = bezpartejisks1
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Jūlija Kima
 |           bērni = 3
 |       profesija = [[ekonomists]], [[blogeris]], [[uzņēmējs]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Admirāļa Makarova Nacionālā kuģu būves universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes = 1Mikolajivas domes deputāta kandidāts no partijas "Tautas kalps", taču palika bezpartejisks.
}}
'''Vitālijs Kims''' ({{Val|uk|Віталій Олександрович Кім}}; dzimis {{dat|1981|3|13}} [[Mikolajiva|Mikolajivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[Korejieši|korejiešu]] izcelsmes [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[uzņēmējs]], [[ekonomists]], [[blogeris]] un [[politiķis]]. Kopš 2020. gada 25. novembra ir [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada aprīlis}}
{{multiple image
 | align     = right
 | direction = vertical
 | width     =
 | image1    = SunLou2.jpg
 | width1    = 250
 | alt1      =
 | caption1  = Attēls
 | image2    = SunHistacp.jpg
 | width2    = 250
 | alt2      =
 | caption2  = Attēla histogramma
}}
'''Attēla histogramma''' ir [[histogramma]]s veids, kurā atainots ciparattēla [[tonis|toņu]] sadalījums,<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Sutton|first1=Ed|title=Histograms and the Zone System|url=http://www.illustratedphotography.net/basic-photography/zone-system-histograms|publisher=Illustrated Photography|access-date={{dat|2015|08|31||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150223082314/http://www.illustratedphotography.net/basic-photography/zone-system-histograms|archivedate={{dat|2015|02|23||bez}}}}</ref> precīzāk, [[pikselis|pikseļu]] skaits katrai toņu vērtībai. Attēlu histogrammas ir sastopamas daudzās mūsdienu [[ciparkamera|ciparkamerās]]. Fotogrāfi tās var izmantot, lai redzētu nofotogrāfēto toņu sadalījumu, un vai liela [[spilgtums|spilgtuma]] vai tumšu ēnu dēļ nav pazaudētas kādas detaļas.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Stende (nozīmju atdalīšana)|Stende}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Stende
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Stendes stacija.jpg
| imagesize =
| image_caption = Stendes stacijas ēka
| image_flag = Stende town flag.png
| flag_link = Stendes karogs
| image_shield = Stende COA.svg
| shield_link = Stendes ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 08
| lats = 43
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 32
| longs = 05
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Talsu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1991]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Stenden}}
| area_total_km2 = 4.5
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Stende}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 72
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3257
| website = {{URL|www.stende.lv}}
| footnotes =
}}
'''Stende''' ir [[pilsēta]] [[Talsu novads|Talsu novadā]], robežojas ar [[Lībagu pagasts|Lībagu pagastu]] rietumos un ziemeļos, ar [[Virbu pagasts|Virbu pagastu]] austrumos un ar [[Abavas pagasts|Abavas pagastu]] dienvidos. Pilsētu šķērso autoceļš [[P120]] Talsi—Kuldīga un [[dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II]].

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Alans Vokers
| Attēls = Alan Walker.jpg
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1997|08|24}}
| Vieta_dz = {{flag|Norvēģija}}
| Žanrs = [[Trap]], [[electro pop]], [[electro house]], [[future house]], [[future bass]], [[big room house]]
| Nodarbošanās = [[Diskžokejs|DJ]], [[Mūzikas producents|producents]]
| Gadi = [[2012]] — pašlaik
| Izdevējkompānija = MER, [[Sony Music Entertainment]], RCA, NCS, Ultra, Corite
| Mlapa = [https://alanwalker.com alanwalker.com]
| Dzimums = V
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Flickr - Rainbirder - Willow Warbler (Phylloscopus trochilus).jpg
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = Phylloscopus trochilus
 |       suga_lv = Vītītis
 |      binomial = Phylloscopus trochilus
([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
{{legend|yellow|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|#3E8EDE|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .la
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''LA Names Corporation''
|sponsors              = ''Lao National Internet Committee (LANIC)''
|domātais-pielietojums = Ar [[Laosa|Laosu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Plaši tiek izmantots saistībā ar [[Losandželosa|Losandželosu]]
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Tikai otrajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.la/ www.la]
}}

sentences:
. Attēlā Atēnas statuja [[Luvra|Luvras muzejā]]]]
'''Gudrība''' ir vispārināta īpašība, kam raksturīgas plašas [[zināšanas]], attīstīta [[domāšana]], bagātīga [[pieredze]],<ref name="tezaurs"/> [[izpratne]], [[piesardzība]] un spēja rast risinājumus [[problēma|problēmām]]. Dažos gadījumos gudrību var identificēt ar [[prāts|prātu]] vai [[intelekts|intelektu]].

sentences: '''Vecāki''' ir cilvēka pirmās pakāpes [[radniecība|radinieki]], kas veido viņa [[ģimene]]s pamatu ([[tēvs]] un [[māte]]). Vecāku vecākus sauc par [[vecvecāki]]em.

sentences: '''Tautosillabiskas''' ir [[fonēma]]s, kas atrodas vienā [[zilbe|zilbē]].<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=tautosillabiska%20poz%C4%ABcija&list=tautosillabiska%20poz%C4%ABcija&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm''. Tautosillabiska pozīcija]</ref> Tautosillabiskā pozīcijā [[latviešu valoda|latviešu valodā]] īss [[patskanis]] kopā ar sekojošu [[skanenis|skaneni]] veido [[diftongs|diftongisku]] savienojumu, piemēram, vārdos ''gan, ir''. Pretēji tam, fonēmas, kas atrodas dažādās zilbēs, uzskatāmas par heterosillabiskām, piemēram patskanis ''a'' un līdzskanis ''r'' vārdā ''arods''.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|image_name=Chicago Seal.png
|latin_name   = Universitas Chicagiensis
|image_size=200px
|name=Čikāgas Universitāte
|motto=''Crescat scientia; vita excolatur''
|established=1890
|type=Privāta
|calendar= Ceturksnis
|president=[[Roberts Cimmers]]
|location={{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|campus=85,4 ha<ref name="ffj">{{Tīmekļa atsauce|accessdate=August 30, 2009|title=Facts for Journalists|publisher=University of Chicago News Office|url=http://news.uchicago.edu/more/facts.php|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090604040848/http://news.uchicago.edu/more/facts.php|archivedate={{dat|2009|06|04||bez}}}}</ref>
|students=14 954<ref name="tcf" />
|undergrad=5134<ref name="tcf">{{Tīmekļa atsauce|accessdate=December 15, 2013|title=Facts for Journalists|url=http://news.uchicago.edu/facts|publisher=UChicago News Office|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150315142557/http://news.uchicago.edu/facts|archivedate={{dat|2015|03|15||bez}}}}</ref>
|postgrad=9820<ref name="tcf" />
|faculty=2168<ref name="ffj" />
|staff=14 772<ref name="ffj" />
|athletics =
|nickname=
|nobel_laureates = 89<ref>[http://www-news.uchicago.edu/resources/nobel/ University of Chicago Nobel Laureates], University of Chicago Nobel Laureates</ref>
|website={{URL|http://www.uchicago.edu}}
|colors=Sarkana {{color box|maroon}}, balta {{color box|white}}<ref name="traditions">{{Tīmekļa atsauce|url=https://collegeadmissions.uchicago.edu/studentlife/activities/traditions.shtml|title=Traditions|publisher=University of Chicago Office of College Admissions|accessdate=September 10, 2009|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090421043555/http://collegeadmissions.uchicago.edu/studentlife/activities/traditions.shtml|archivedate={{dat|2009|04|21||bez}}}}</ref>
}}
'''Čikāgas Universitāte''' ({{val|en|University of Chicago}}) ir privāta universitāte [[Čikāga|Čikāgā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tiek uzskatīta par vienu no izcilākajām universitātēm pasaulē. [[Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings|Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā]] ieņem 10. vietu (2016).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html |title=Academic Ranking of World Universities 2016 |access-date={{dat|2017|03|13||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200601014730/http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html }}</ref>

sentences: ciparnīcu un [[metāls|metāla]] [[gnomons|gnomonu]] [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā]]]]

sentences:
[[Kategorija:Nobela prēmija|Fizioloģija vai medicina]]
[[Kategorija:Medicīna]]
[[Kategorija:Fizioloģija]]

sentences: '''26. aprīlis''' ir gada 116. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (117. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 249 dienas.

sentences:
s emblēma]]
'''Teozofija''' ({{val-gr|θεοσοφία}}; ''theos'' — dievs, ''sophia'' — gudrība) ir [[okultisms|okultiska]] un filozofiska mācība, kas pievēršas būtības un dabas, it īpaši dievišķā dabas, meklējumiem. Teozofijas mērķis ir izpētīt dievišķā, cilvēcības un pasaules izcelšanos, lai saprastu visuma izcelšanos un mērķi. Teozofija ietver zināšanas, kas ņemtas gan no [[gnosticisms|gnosticisma]] un [[neoplatonisms|neoplatonisma]], gan selektīvi no dažādām pasaules reliģijām, piemēram, [[budisms|budisma]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
|name               = ''Millennium Tower''
|native_name        =
|image              = Millennium_Tower_Vienna_seen_from_across_the_Danube_2006-11-02_099.jpg
|caption            = ''Millennium Tower'', 2006. gada 2. novembrī
|location           = {{vieta|Austrija|Vīne|Brigitenava}}
|latd  = 48| latm = 14| lats = 24| latNS = N
|longd = 16| longm = 23| longs = 13| longEW = E
|iso_region         =
|coordinates_display= title
|status             = Complete
|start_date         = 1997
|completion_date    = 1999
|opening            =
|building_type      = Veikali, biroji
|architectural      = 202 m
|roof               = 161 m
|top_floor          = 140 m
|floor_count        = 51
|elevator_count     = 35
|cost               =
|floor_area         = 47 200 m2
|architect          =  [[Gustavs Peihls]], [[Boriss Podreka]]
|structural_engineer=
|main_contractor    =
|developer          =
|owner              =
|management         =
|references         =
}}

sentences: '''10. februāris''' ir gada 41. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 324 (325 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Kinderdeikas vējdzirnavas
 |      native_name = ''Kinderdijkse molens''
 |       other_name =
 |            image = KinderdijkWindmills.jpg
 |       image_size = 250px
 |          caption =
 |      pushpin_map = Nīderlande#Eiropa
 |   pushpin_relief = yes
 |      map_caption =
 | latd  = 51.8825 | latNS  = N
 | longd = 4.649444 | longEW = E
 |         location = {{vieta|Nīderlande|Dienvidholande|Alblaserdama}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |            built = 1738. un 1740. gads
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
 |         embedded =
 {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = Dzirnavu tīkls Kinderdeikā-Eishautā
   | designation1_date = 1997
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = i, ii, iv
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/818 818]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Nīderlande}}
   | designation1_free2name = Platība
   | designation1_free2value = 	322 ha
}}
}}

sentences: '''Apdrošināšana''' ir risku iestāšanās ekonomisko seku nodošana apdrošinātājam par apdrošināšanas līgumā noteikto apdrošināšanas prēmiju. Tas ir noteikts [[ekonomiskais darījums|ekonomisko darījumu]] veids, kura mērķis ir nodrošināt [[apdrošināšanas aizsardzība|apdrošināšanas aizsardzību]] cilvēkiem un to darījumiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Pirani vakuummetrs''' ir [[Gāze|gāzes]] [[siltumvadāmība]]s mērītājs, ko izmanto spiediena mērīšanai vakuuma sistēmās,<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Ellett|first=A.|last2=Zabel|first2=R. M.|date=1931-05-01|title=The Pirani Gauge for the Measurement of Small Changes of Pressure|url=https://link.aps.org/doi/10.1103/PhysRev.37.1102|journal=Physical Review|language=en|volume=37|issue=9|pages=1102–1111|doi=10.1103/PhysRev.37.1102|issn=0031-899X}}</ref> to 1906. gadā izgudroja Marčello Pirani.<ref>von Pirani, M (1906). "Selbstzeigendes Vakuum-Meßinstrument". ''Deutsche Physikalische Gesellschaft, Verh''. '''24''' (8): 686–694.</ref> Tā kā tā darbība ir balstīta uz [[gāze]]s  siltumvadāmības īpašībām, tas tiek klasificēts kā siltuma vakuummetrs.<ref>Jitschin, W., Ludwig, S. Dynamical behavior of the Pirani sensor. ''Vacuum''.2004, vol. 75, no 2, pp. 169-176. Available from: doi 10.1016/j.vacuum.2004.02.002</ref> Pirani vakuummetrs izmanto [[gāze]]s siltumvadāmību spiediena diapazonā, kas ir mazāks par aptuveni 10—100 hPa.<ref>Pfeiffer Vacuum GmbH. ''The Vacuum Technology Book Volume II Part 2 Know how book''. Asslar: Pfeiffer Vacuum GmbH, 2013. 140 p. </ref> Šis vakuummetrs mēra spiedienu, balstoties uz kvēldiega pretestības mērīšanu, nosakot kvēldiega temperatūru.<ref>Akram, H.M., Fasih, A. Selection Criterion of Gauges for Vacuum Measurements of Systems with Diverse Ranges. ''Physics Procedia''. 2012, vol. 32, pp. 503-512. Available from: doi: 10.1016/j.phpro.2012.03.594.</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Aleksandra I sala
|attēls              = Rocky mountain face, Alexander Island (6280674894).jpg
|attēla paraksts     = Kalni Aleksandra I salā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Antarktīda-fiziskā
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Belinshauzena jūra]]
|latd=71 |latm=0 |lats=0 |latNS=S |longd=70 |longm=0 |longs=0 |longEW=W
|platība             = 43 250
|garums              = 378
|platums             = 80—240
|krasta līnija       = 2185
|augstākais kalns    = [[Stīvensona kalns]]
|augstums            = 2987
|valsts                            = Antarktika
|valsts adm vienības tips          = Pretenzija
|valsts adm vienība                = [[Britu Antarktiskā teritorija]], [[Argentīnas Antarktīda]], [[Čīles Antarktiskā teritorija]]
|iedzīvotāji      =0
|piezīme          =
}}
'''Aleksandra I sala''' ({{val|ru|остров Александра I}}, {{val|en|Alexander I Island}}, {{val|es|isla Alejandro I}}) ir sala [[Antarktīda|Antarktīdā]], [[Belinshauzena jūra]]s dienvidaustrumu piekrastē, Antarktīdas lielākā sala un 28. lielākā Pasaulē. No kontinenta to atdala [[Margeritas līcis]] ziemeļaustrumos un ar [[Džordža VI šelfa ledājs|šelfa ledāju]] pildītais [[Džordža VI šaurums]] austrumos un dienvidos. Sala izstiepta ziemeļu—dienvidu virzienā. Krasta līnija stipri izrobota, rietumu krastā vairāki līči, ko pilda šelfa ledāji: dienvidrietumos [[Baha šelfa ledājs]], bet rietumos starp Aleksandra I salu un netālajām [[Rotšilda sala|Rotšilda]], [[Šarko sala|Šarko]] un [[Latadija sala|Latadija]] salām — [[Vilkinsa šelfa ledājs]]. Salas lielākā daļa klāta ar ledu; ziemeļdaļā paceļas [[Duglasa grēda]] ar augstāko virsotni [[Stīvensona kalns|Stīvensona kalnu]] ({{nobr|2987 m}}).

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Dita Rietuma
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1967
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 6
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latviete
| nodarbošanās = [[Nacionālais kino centrs|Nacionālā kino centra]] vadītāja, kinokritiķe
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni = dēls
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]] <br/> [[Maskavas Kinematogrāfijas institūts]]
| paraksts =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
| piezīmes =
}}

sentences:
<mapframe text="Piti pils" width=300 height=300 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q51252"
}
</mapframe>
'''Ufici galerija''' ({{val-it|Galleria degli Uffizi}}) ir viens no vecākajiem un slavenākajiem mākslas muzejiem pasaulē. Tā atrodas [[Florence|Florencē]], [[Itālija|Itālijā]]. Pili sāka celt [[Džordžo Vazāri|Džordžio Vazāri]] 1560. gadā pēc [[Kozimo I de Mediči]] pasūtījuma. Tā bija domāta kā biroja telpas Florences maģistrātiem, no kā arī cēlies nosaukums. Celtniecību pēc Vazāri skicēm turpināja Alfonso Paridži un Bernardo Buontalenti, un tā tika beigta 1581. gadā. Iekšpagalms ir garš un šaurs, atvērts uz [[Arno]] upes pusi tā tālākajā galā ar [[Doriskais orderis|dorisko orderi]], kas artikulē iekšpagalmu, nenodalot to pilnībā, tāpēc arhitektūras vēsturnieki to dēvē par pirmo idealizēto ielas skatu Eiropā. Tieši ar Annas Marijas Lodovicas, pēdējās Mediči mantinieces gādību, Mediči kolekcija palikusi Ufici Galerijā saskaņā ar ''Patto di famiglia'' līgumu. Sākot ar 16.gs. Galerija bijusi atvērta īpašiem apmeklētājiem, bet no 1765. gada arī plašākai publikai.

sentences: '''Jūgs''' (arī '''iejūgs''') ir piederumu kopums, kuru parasti izmanto ar [[Vērši|vēršu]] vai citu darba dzīvnieku pāri, lai tie pāros varētu vilkt [[Vezums|vezumu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/iej%C5%ABgs|title=iejūgs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-10-14}}</ref> Jūgs ir koka sija, kura ir piestiprināts pāri [[dīstele]]i (dīselei).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/j%C5%ABgs:1|title=jūgs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-10-14}}</ref> Dažkārt jūgi ir uzstādīti atsevišķiem dzīvniekiem. Dažādās kultūrās pastāv dažādi jūgu veidi. Citi iejūdzami dzīvnieki ir [[Mājas zirgs|zirgi]], [[Mūlis|mūļi]], [[Mājas ēzelis|ēzeļi]] un [[Ūdens bifelis|ūdens bifeļi]].

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #1E90FF
| nos    = JFK Saldus
| logo   =
| pilns  = Jauniešu futbola klubs "Saldus"
| pilsēta= {{Vieta|Latvija|Saldus}}
| dib    = 2012
| stad   = Brocēnu SC stadions, [[Brocēni]]
| ietilp =
| prez   = {{flaga|Latvija}} Ainars Seļickis
| tren   = {{flaga|Latvija}} Raitis Liliensteins
| līga   = [[Latvijas futbola 2. līga|2. līga]]
| sez    = 2018.
| poz    = 4. vieta ([[Kurzemes/Zemgales futbola čempionāts|Kurzeme/Zemgale]])
| mediji = [http://jfksaldus.mozello.lv/ Oficiālā vietne]
}}

sentences:
[[Kategorija:Cilvēka uzvedība]]
[[Kategorija:Psihotropās substances]]
[[Kategorija:Veselība]]
[[Kategorija:Uguns]]
[[Kategorija:Personiskā dzīve]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Maršals
 | oriģinālnos = ''Marshall''
 |      attēls = Marshall (film).png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma, biogrāfiska filma
 |    režisors = [[Redžinalds Hadlins]]
 |  producents =
* [[Džonatans Sangers]]
* [[Pola Vāgnere]]
* Redžinalds Hadlins
 |   scenārijs =
* [[Maikls Koskovs]]
* [[Džeikobs Koskovs]]
 |     aktieri =
* [[Čedviks Bouzmens]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Džošs Gads]]
* [[Dens Stīvenss]]
* [[Džeimss Kromvels]]
 |      mūzika = [[Markuss Millers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Starlight Media]]''
* ''[[Chestnut Ridge Productions]]''
* ''[[Hudlin Entertainment]]''
 | izplatītājs =  ''[[Open Road Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|9|20|Hovardas Universitāte|2017|10|13|ASV|}}
 |      ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/marshall-2017|title=Marshall|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 26, 2018|archive-date={{dat|2017|10|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171009112600/http://www.bbfc.co.uk/releases/marshall-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marshall.htm|title=Marshall (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 26, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|10,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Maršals"''' ({{val|en|Marshall}}) ir 2017. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem  ir [[Redžinalds Hadlins]]. Galvenās lomas atveido [[Čedviks Bouzmens]], [[Keita Hadsone]], [[Džošs Gads]], [[Dens Stīvenss]] un [[Džeimss Kromvels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|20||bez}} Hovardas Universitātē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi = hidronija jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI ūdenī (H2O)
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = (57% šķīdums) 1700
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 127 °C (57% šķīdums)
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Adalberts Bubenko
 |          attēls = Adalberts Bubenko.jpeg
 |         att_izm = 180px
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1910|1|16}}
 |         dz_viet = [[Meizakila]], [[Vidzemes guberņa]],{{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]<br />(tagad {{EST}})
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1983|7|7|1910|1|16}}
 |        mir_viet = [[Toronto]], {{CAN}}
 |            taut = {{karogs|Latvija}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[soļošana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 1 ([[1936. gada vasaras olimpiskās spēles|1936]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{LAT}} }}
{{MedalCompetition|
[[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalBronze|[[1936. gada vasaras olimpiskās spēles|Berlīne 1936]]|Soļošana}}
}}

sentences:
]]
'''Binomiālkoeficients''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[naturāls skaitlis]], kas parādās [[Ņūtona binoms|Ņūtona binomā]] kā [[koeficients]]. Binomiālkoeficientus var aprēķināt, izmantojot [[Paskāla trijstūris|Paskāla trijstūri]]. Tie parasti tiek pierakstīti kā <math>\tbinom nk</math>. Jebkurš no binomiālkoeficientiem var tikt aprēķināts ar formulu <math>\tfrac{n!}{k!\,(n-k)!}</math> Binomiālkoeficienti tiek izmantoti ne tikai [[algebra|algebrā]], bet arī [[kombinatorika|kombinatorikā]], kur šāds pieraksts nozīmē, ka no ''n'' elementu lielas [[kopa]]s tiek izvēlēti ''k'' elementi.

sentences: Ar jēdzienu "'''relativitātes teorija'''" var saprast vai nu vienu no Einšteina relativitātes teorijas daļām, vai tās abas. 1905. gadā [[Alberts Einšteins]] formulēja savu [[speciālā relativitātes teorija|speciālo relativitātes teoriju]], savukārt 1915. gadā — [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgo relativitātes teoriju]], kurā nu bija iekļauts arī [[gravitācija]]s apraksts.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Dmitrijs Gordons / Dmitro Hordons
| vārds_orig = ''Дмитрий Гордон'' / ''Дмитро Гордон''
| attēls = Дмитрий_Гордон_2015.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Dmitrijs Gordons 2015. gadā
| dz_gads = 1967
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 21
| dz_vieta = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = [[Kijiva]], [[Ukraina]]
| pilsonība = {{UKR}}
| tautība = [[ebreji|ebrejs]]
| nodarbošanās = [[žurnālists]], [[politiķis]], [[blogeris]]
| ienākumi =
| darbības_gadi = 1991-pašlaik
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Aļesja Bacmane
| bērni = 7
| alma_mater = Bērklija Mūzikas koledža<br />Kijivas Nacionālā būvniecības un arhitektūras universitāte
| paraksts = Dmitry_Gordon_Signature_2014.png
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Dmitrijs Gordons''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Дмитрий Ильич Гордон'') jeb '''Dmitro Hordons''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Дмитро Ілліч Гордон''; dzimis {{dat|1967|10|21}} [[Kijiva|Kijivā]]) ir [[Ukraina|Ukrainas]] [[žurnālists]], [[Televīzija|TV]] raidījumu vadītājs, [[blogeris]], [[politiķis]], [[mūziķis]] un [[uzņēmējs]]. Avīzes ''Бульвар Гордона'' galvenais redaktors ([[1995. gads|1995]]-[[2019. gads|2019]]), [[Internets|tiešsaistes]] izdevuma ''ГОРДОН'' dibinātājs, divu ''[[YouTube]] Zelta pogu'' ieguvējs par viņa ''[[YouTube]]'' kanālu ''Дмитрий Гордон'' un ''В гостях у Гордона'' abonentu skaitu, kas pārsniedz miljonu.<ref>{{Atsauce|title=Гордон продемонстрировал две Золотые кнопки ютуба|url=https://www.youtube.com/watch?v=TDLU7h_ADiw|accessdate=2022-05-10|language=lv-LV}}</ref> Bijis arī [[Kijiva]]s pilsētas domes deputāts (2014–2016).

sentences:
{{cita nozīme|deju|mūzikas virzienu|Svings}}
'''Svings''' ārpus [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] apzīmē vienu vai vairākas no sekojošām [[Deja|dejām]]: [[lindijs]], [[Rietumkrasta svings]], [[Austrumkrasta svings]], [[džaivs]], [[Rokenrols (deja)|rokenrols]] un citām, kas attistījās ASV 1920.-1950. gados kopā ar [[Svings|svinga mūziku]].<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=The Beautiful Times|title=Swing dance|url=https://thebeautifultimes.wordpress.com/the-swing-era/swing-dance/|website=https://thebeautifultimes.wordpress.com/the-swing-era/swing-dance/|publisher=wordpress|accessdate=6 February 2015}}</ref>

sentences: '''Daugavmalas tirgus''' bija no 16. līdz 20. gadsimtam bija galvenais [[Rīga]]s [[tirgus]], kas atradās [[11. novembra krastmala|Daugavmalā]]. Tagad tirgus vietā atrodas [[11. novembra krastmala]].

sentences: '''8. marts''' ir 67. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (68. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 298 dienas.

sentences: '''Demo ieraksts''' (no {{val-en|demonstration}}) [[mūzika]]s nozarē ir kādas [[dziesma]]s vai [[mūzikas albums|albuma]] ieraksts demonstrācijas mērķiem.

sentences: '''Kratons''' (no {{val-el|βίος}}, ''kratos'' — ‘spēks’) ir senākā un stabilākā [[kontinentālā Zemes garoza|kontinentālās Zemes garozas]] daļa, kas pārdzīvojusi [[kontinents|kontinentu]] un [[superkontinents|superkontinentu]] apvienošanos un dalīšanos vismaz 500 miljonus gadu ilgi, t.i. tā veidojusies [[pirmskembrijs|pirmskembrijā]]. Atsevišķu kratonu vecums pārsniedz 2 miljardus gadu. Kratoni lielākoties atrodas kontinentu centrālajās daļās un tos parasti veido [[kristāliskais pamatklintājs]], kas visbiežāk sastāv galvenokārt no salīdzinoši vieglā [[granīts|granīta]]. Kratoni ir salīdzinoši biezi, tie ietiecas Zemes dzīlēs pat 200 km dziļi. Zemes tektoniskie procesi kratonus lielākoties neietekmē - tajos neveidojas aktīvas lūzumu zonas, vulkānisms, neveidojas kalni.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Kentuki
| official_name             = ''Kentucky''
| other_name              =
| settlement_type         = Štats
| image_flag              = Flag of Kentucky.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Seal of Kentucky.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''Bluegrass State''
| motto                   = ''United we stand, divided we fall''
| anthem                  =
| capital                 = [[Frankforta]]
| largest_city            = [[Luisvila]]
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Kentucky in United States.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Kentuki atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_title            = [[ASV gubernators|Gubernators]]
| leader_name             =Laura Kelija (D)
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 104659
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         = [[Bleka kalns]] 1263
| elevation_min_m         = 78
| population_footnotes    =
| population_total        = 4339367
| population_as_of        = 2010. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie - 91,27%
melnie - 7,98%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] - 34%
[[katoļi]] - 10%
nereliģiozi - 47%
| timezone                = [[Centrālais laiks|CST]] un [[Eastern Time Zone|EST]]
| utc_offset              = -6 un UTC-5
| website                 = {{URL|http://kentucky.gov}}
| footnotes               =
| blank_name              = Pievienošanās ASV
| blank_info              = {{dat|1792|6|1}}
| blank1_name             = Štata putns
| blank1_info             = [[sarkanais kardināls]] (''Cardinalis cardinalis'')
| blank2_name             = Štata zieds
| blank2_info             = [[zeltslotiņas]] (''Solidago'')
| blank3_name             = [[ASV Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātas]] biedri
| blank3_info             = 6 (no 435)
}}

sentences:
[[File:Stellarparallax2.svg|thumb|[[Zvaigzne]]s paralakse]]
[[File:Parallax.gif|thumb|275px|Paralakse attēlota ar animāciju, šķiet, ka tuvākie objekti pārvietojās ātrāk]]
'''Paralakse''' [[Astronomija|astronomijā]] ir šķietama debess spīdekļa pārvietošanās pie [[debess sfēra]]s, ja novērotājs maina novērošanas stāvokli. Paralakse ir apgriezti proporcionāla attālumam līdz spīdeklim.

sentences: '''10 000''' ('''desmit tūkstoši''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 9999 un 10 001. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 2710.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Bojanas baznīca
| image                 = Boyana Church 2 TB.JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               = Baznīcas eksterjers
| map_type              = Bulgārija#Eiropa
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 42.644672 | latNS  = N
| longd = 23.266172 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Pareizticība]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 10. gadsimta beigas
| year_completed        = 11. gadsimta sākums, 13. gadsimts, 19. gadsimta vidus
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded       = {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname =
   | designation1_date = 1979 <small>(3. sesija)</small>
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = ii, iii
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/42 42]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Bulgārija}}
   | designation1_free2name =  Reģions
   | designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pjērs Teijārs de Šardēns
|          vārds_orig = ''Pierre Teilhard de Chardin''
|              attēls = Pierre Teilhard de Chardin 01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = ''Orcine'', [[Klermonferāna]] (''Cleremont-Ferrand''), [[Francija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =  [[filozofija]], [[kosmoloģija]] [[evolūcija]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Anrī Bergsons]] (''Henri Louis Bergson'')
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[franču valoda]]
|         kategorijas =
}}
'''Pjērs Teijārs de Šardēns''' ({{val|fr|Pierre Teilhard de Chardin}}) bija franču [[teologs]] un [[filozofs]], domātājs un rakstnieks, [[jezuīti|jezuītu]] [[priesteris]], [[pētnieks]], [[paleontoloģija|paleontologs]] un [[ģeoloģija|ģeologs]].<ref>Aczel, Amir; The Jesuit and the Skull: Teilhard de Chardin, Evolution, and the Search for the Peking Man, {{ISBN|978-1-59448-956-3}}</ref> Šardēns bijis starptautiski atzīts [[zinātnieks]] un viens no sava laikmeta vadošiem [[kosmoloģija|kosmologiem]] un [[evolūcijas teorija|evolūcijas teorētiķiem]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Blender''
| screenshot             =
| caption                = Blender 2.72b
| developer              = ''Blender Foundation''
| latest release version = {{#property:P348}}
| latest release date    = <!-- {{release date|yy|xx|zz}} -->
| programming language   = [[C (programmēšanas valoda)|C]], [[C++]] and ''[[Python]]''
| operating_system       = ''[[Microsoft Windows]]'', ''[[Mac OS X]]'', ''[[GNU/Linux]]'', ''[[FreeBSD]]''
| size                   = 51,37 [[megabaits|MB]]
| genre                  = [[3D]] [[datorgrafika]]s [[programmatūra]]
| license                = [[GNU Vispārējā publiskā licence]] v2 vai vēlāka<ref>{{tīmekļa atsauce
|url=http://www.blender.org/about/license/
|title=License - blender.org
|accessdate=May 17, 2014}}</ref>
| website                = {{URL|http://blender.org}}
}}
'''''Blender''''' ir profesionāla bezmaksas un atvērtā koda [[3D]] [[datorgrafika]]s [[programmatūra]], ko izmanto animācijas, vizuālo efektu, mākslas darbu, 3D modeļu, interaktīvu 3D lietotņu un datorspēļu veidošanai. ''Blender'' pamatfunkcijas nodrošina [[3D modelēšana|3D modelēšanu]], tekstūru veidošanu, [[rastra grafika]]s rediģēšanu, šķidrumu un dūmu simulācijas, daļiņu simulācijas, mīkstķermeņu simulācijas, skulpturēšanu, animāciju veidošanu, [[renderēšana|renderēšanu]], video rediģēšanu un citas funkcijas. ''Blender'' sevī ietver arī iebūvētu [[dzinis|dzini]] spēļu izstrādāšanai.

sentences:
{{Personas infokaste
| dz_gads = 1889
| vārds = Edurards Dāvida dēls Liepiņš
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga}}
| m_dat_alt = {{dat|1938|08|22}}
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskavas apgabals|Komunarka (poligons)}}
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[korpusa komandieris]] (1935)
|  dienesta_laiks = 1915—1937
|          valsts = {{flaga|RUS}} [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = [[Krievijas Impērijas armija]]
[[Sarkanā gvarde]]
[[Sarkanā armija]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Svētās Annas ordenis]] (1917)
[[Sarkanā Karoga ordenis]] (1920)
|      cits_darbs =
}}
| attēls = Attēls:Eduards Liepiņš (1889—1938).jpg
| att_izmērs = 200px
}}

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Vagonu parks
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Vagonu parka stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Vagonu parka pieturas punkts Krustpils virzienā 2021. gadā
| karte = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Krustpils|Rīga—Krustpils]]
| atvērta             =
| citi_nosaukumi      = Kalpaka parks (20. gs. 30. gados)
Rīga-Tehniskā
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 3 (1 neizmantota)
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 3 (posma Rīga-Pasažieru—
Jāņavārti ceļi) + depo ceļi
| adrese              = Rīga, Kalna iela, LV-1003
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 28 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 09 | longs = 31 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Rīgas Pasažieru stacija|Rīga]] (2 km)
 [[Jāņavārti]] (2 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Daugmale (stacija)|Daugmale]] (4 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 2
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''Vagonu parks''' ir [[pieturas punkts]] [[Rīga|Rīgā]], [[Dārzciems|Dārzciema]] un [[Maskavas forštate|Maskavas forštatē]], [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|līnijā Rīga—Krustpils]]. Par Vagonu parku jeb Rīgas Tehnisko staciju sauc arī teritoriju, kurā atrodas SIA "[[Latvijas Ekspresis]]" struktūrvienība "Vagonu remonts" (bijušais Pasažieru vagonu depo)<ref>[http://www.l-ekspresis.eu/?sid=8 Vagonu remonts]</ref>, kā arī elektrovilcienu un dīzeļvilcienu stāvēšanas un apkopes parki. Abu virzienu pieturas punktu ēkas un peroni atrodas samērā lielā attālumā viens no otra un tos savieno gājēju tiltiņš pāri depo sliežu ceļiem, kas savieno divas Rīgas apkaimes — [[Mazā Matīsa iela|Mazo Matīsa ielu]] Dārzciemā un [[Kalna iela (Rīga)|Kalna]] un [[Lauvas iela|Lauvas ielu]] Maskavas forštatē.

sentences: '''Veloceļš Centrs – Torņakalns — Ziepniekkalns''' ir viens no [[Rīga]]s [[Veloceļš|veloceļiem]]. To sāka būvēt [[2021. gads|2021. gada]] rudenī, bet atklāja {{dat|2022|10|14}}. Lai gan nosaukumā minēts [[Centrs (Rīga)|pilsētas centrs]], veloceļš sākas [[Torņakalns|Torņakalnā]], savienojot [[Latvijas Nacionālā bibliotēka|Latvijas Nacionālo bibliotēku]] ar [[Latvijas Universitāte|Latvijas Universitātes Akadēmisko centru]] ([[Latvijas Universitātes Dabas māja|Dabas māju]], [[Latvijas Universitātes Zinātņu māja|Zinātņu māju]]) un [[Bērnu klīniskā universitātes slimnīca|Bērnu klīnisko universitātes slimnīcu]], tālāk vedot uz [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalnu]].<ref>[https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/riga-atklats-jaunizbuvetais-velocels-centrsziepniekkalns.a478043/?utm_source=lsm&utm_medium=article-bottom&utm_campaign=article Rīgā atklāts jaunizbūvētais veloceļš «Centrs–Ziepniekkalns»] lsm.lv 2022. gada 14. oktobrī</ref>

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          = Borodinas kauja
| partof            = no [[Napoleona iebrukums Krievijas impērijā]]
| image             = File:Battle of Borodino 1812.png
| caption           = ''Kauja par Maskavu, 1812. gada 7. septembris''
(painting by {{lang|fr|[[Louis-François Lejeune]]}}, 1822)
| date              = [[Old Style and New Style dates|N.S.]]: 1812. gada 7. septembris
[[Old Style and New Style dates|O.S.]]: 1812. gada 26. augusts
| place             = [[Borodina (ciems), Možaiskas rajons, Maskavas apgabals|Borodina]], [[Krievijas impērija]]
| coordinates       = {{Coord|55|31|N|35|49|E}}
| result            = Neizšķirti{{sfn|Roberts|2001|p=254}}{{sfn|Dodge|2006}}{{sfn|Dodge|1907|p=583}}{{sfn|Bell|2007|p=295}}{{sfn|Horne|1998|p=316}}
See [[#Aftermath|Aftermath]]
| territory         = Franči ieņem Maskavu
| combatant1        = {{Flaga |Francija}} [[Francijas Pirmā impērija]]
{{Flagicon image|Flag of the Duchy of Warsaw.svg|link=Duchy of Warsaw}} [[Varšavas hercogiste]]
{{flagicon image|Flag of the Napoleonic Kingdom of Italy.svg}} [[Itālijas Karaliste (1805—1814)]]
{{Flagicon image|Flag of the Kingdom of Naples (1811).svg|link=Kingdom of Naples (Napoleonic)}} [[Neapoles karaliste]]
[[Bavārijas karaliste]]
{{Flagicon image|Flag of the Kingdom of Westphalia.svg|link=Kingdom of Westphalia}} [[Vestfāles karaliste]]
{{flagicon image|Flagge Königreich Württemberg.svg}} [[Virtembergas karaliste]]
{{Flagicon image|State flag of Saxony before 1815.svg|link=Kingdom of Saxony}} [[Saksijas karaliste]]
[[Hesenes lielhercogiste]]
| combatant2        = {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Krievijas impērija]]
| commander1        = * {{Flaga|Francija}} '''[[Napoleons]]'''
* {{Flaga|Francija}} [[Luijs Aleksandrs Bertjē]]
* {{Flaga|Francija}} [[Žans Baptists Besierjē]]
* {{Flaga|Francija}} [[Luijs Nikolā Davū]]
* {{Flaga|Francija}} [[Eduārs Mortjē]]
* {{Flaga|Francija}} [[Mišels Nejs]]
* {{flagicon image|Flag of the Napoleonic Kingdom of Italy.svg}} [[Ežēns de Boarnē]]
* {{Flagicon image|Flag of the Kingdom of Naples (1811).svg|link=Kingdom of Naples (Napoleonic)}} [[Joahims Mirats]]
* {{Flagicon image|Flag of the Duchy of Warsaw.svg|link= Duchy of Warsaw}} [[Juzefs Poņatovskis]]
| commander2        = * {{Flaga|Krievijas impērija}} '''[[Mihails Kutuzovs]]'''
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Michael Andreas Barclay de Tolly|Barklajs de Tolli]]
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Pjotrs Bagrations]]
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Levins Augusts fon Bennigsens]]
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Mihails Miloradovičs]]
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Dmitrijs Dohturovs]]
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Matvejs Platovs]]
| strength1         = 103 000–135 000{{sfn|Dwyer|2014|p=383}}
| strength2         = 125 000–160 000{{sfn|Dwyer|2014|p=383}}
| casualties1       = 28 000–40 000 nogalināti, ievainoti vai sagūstīti{{sfn|Dwyer|2014|p=385}}{{sfn|Zamoyski|1980|p=287}}
| casualties2       = 40 000–45 000 nogalināti, ievainoti vai sagūstīti{{sfn|Dwyer|2014|p=386}}{{sfn|Zamoyski|1980|p=287}}
| map_type          = Eiropa
| map_relief        = 1
| map_size          = 300
}}

sentences:
[[Kategorija:Rammstein]]
[[Kategorija:Mūziķi pēc grupas]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs Kropotkins
|     vārds_orig = ''Николай Дмитриевич Кропоткин''
|         attēls = Prince Nikolay D. Kropotkin.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Harkiva|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Berlīne|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dmitrijs Kropotkins]], Olga Borha
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Saderināšanās gredzens''' ir [[gredzens]], kurš norāda, ka to nēsājošā persona ir [[saderināšanās|saderinājusies]], lai [[kāzas|precētos]]. Tas simbolizē nēsātāja gatavību doties [[laulība|laulībā]]. Tā ir zīme gan pašiem to nēsātājiem, gan apkārtējai sabiedrībai.<ref name="nozīme">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.laulibas.lv/saderinasanas-gredzena-nozime/139/|title=Saderināšanās gredzena nozīme|accessdate=2011-02-23|archive-date=2011-10-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20111022084903/http://www.laulibas.lv/saderinasanas-gredzena-nozime/139/}}</ref>

sentences: '''Džeza deja''' ir performatīvas [[Deja|dejas]] tips un stils, kas attīstījās vienlaicīgi ar [[Džezs|džeza]] mūzika, ap 1900. gadiem, [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]].<ref>Bārns, Klīvs (08.2000). "Who's Jazzy Now?". ''Dance Magazine'': 90.lpp</ref> Stilu un kustības džeza dejai [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ienesa afrikāņu dejotās dejas.<ref>Borads, Gajnors. "You'll Be Amazed to Know the Long and Varied History of Jazz Dance". ''Buzzle''.</ref><ref>Bārns, Klīvs. "Attitudes." ''Dance Magazine''. 08.2004.: 98.</ref> Pirmsākumos par džeza deju uzskatīja jebkuru deju, kas tika dejota džeza pavadījumā, tai skaitā stepu un džiterbagu.

sentences: '''Ģeodēzija''' (no {{val|el|γεωδαισία}} — ‘zemes sadalīšana’) ir zinātne par Zemes mērīšanu, Zemes veidu, formu un lielumu. Ģeodēzija kā zinātne ir cieši saistīta ar daudzām zinātnes nozarēm, piemēram, [[matemātika|matemātiku]] un [[fizika|fiziku]], it sevišķi ar [[ģeofizika|ģeofiziku]]. Praktiskais ģeodēzijas uzdevums ir izdarīt mērījumus apvidū un to rezultātus izmantot dažādiem aprēķiniem, lai noteiktu attālumu, platību, augstumu, zemes darbu apjomu utt., vai arī zināmas zemes virsmas daļas samazināta attēla sastādīšanai ((zemes robežu un topogrāfiskie) plāni un [[karte]]s).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laiks nogalināt
| attēls                   = Time to kill poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Time to Kill''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Džoels Šūmahers]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Džons Grishems]]
* [[Maikls Neitensons]]
* [[Hants Lourijs]]
| scenārija autors         = [[Akiva Goldsmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sandra Buloka]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Brenda Frikere]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Čārlzs S. Datons]]
| mūzika                   = [[Eliots Goldentāls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1996|7|24}}
| ilgums                   = 143 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/time-kill-1996|title=A Time to Kill|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 2, 2019|archive-date={{dat|2019|04|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190402165047/http://www.bbfc.co.uk/releases/time-kill-1996}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|152,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=timetokill.htm|title=A Time to Kill (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laiks nogalināt"''' ({{val|en|A Time to Kill}}) ir 1996. gada ASV krimināldrāmas filma, kas balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Galvenās lomas atveido [[Sandra Buloka]], [[Semjuels Džeksons]], [[Metjū Makonahijs]], [[Kevins Speisijs]], [[Brenda Frikere]], [[Olivers Plets]] un [[Čārlzs S. Datons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|7|24||bez}}.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Units of measure}}

sentences:
]]
'''Eskalators''' ir [[mašīna|mehāniska ierīce]], kas pārvieto cilvēkus no dažādiem līmeņiem (stāviem) vertikālā virzienā. Eskalatoru veido slīdošas [[kāpnes]], kas slīd uz augšu vai leju. Eskalatorus izmanto sabiedriskās un komerciālās ēkās, piemēram, [[lielveikals|lielveikalos]], [[metro]], [[lidosta|lidostās]], [[birojs|biroju]] ēkās un citur, kur vajag nodrošināt cilvēku plūsmu pa dažādiem līmeņiem. Salīdzinājumā ar [[lifts|liftu]], eskalatori spēj nodrošināt lielāku cilvēku plūsmu starp stāviem, savukārt tas ir lielāks un aizņem vairāk vietas nekā lifti.

sentences: '''Zanzibāra''' ([[svahili]]: ''Zanzibar'', [[Angļu valoda|angļu]]: ''Zanzibar'', [[Arābu valoda|arābu]]: زنججبار) ir daļēji autonoms reģions [[Tanzānija|Tanzānijas Apvienotāss Republikas]] sastāvā.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus nigra|attēls=Populus nigra. Chopu (fueyes).jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus nigra|suga_lv=Piramidālā papele|kategorijas=nē}}'''Piramidālā papele''' ({{Val-la|Populus nigra}}) ir [[Vītolu dzimta|vītolu dzimtas]] sugas lapu [[koks]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox planet
| name               = 274301 Wikipedia
| image              = [[File:Orbit of 274301 Wikipedia.svg|320px|Orbit of 274301 Wikipedia]]
| discovered         = {{dat|2008|8|25|N|bez}}
| discovery_site     = Andrušivkas observatorija
| mp_name            = 274301 Wikipedia
| mp_category        = galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]]
| alt_names          = 2008 QH24, 2007 FK34, 1997 RO4
| orbit_ref          =
| epoch              =
| aphelion           = 2,7304718 AU (408 472 770 km)
| perihelion         = 2,0353200 AU (304 479 540 km)
| semimajor          = 2,3828959 AU (356 476 150 km)
| eccentricity       = 0,1458628
| period             = 1343,5568 dienas
3,68 gadi
| avg_speed          =
| inclination        = 6,72984°
| asc_node           = 183,49232°
| mean_anomaly       = 105,33152°
| arg_peri           = 139,63634°
| dimensions         = 1–2 km<ref>{{cite web|last=Workman|first=Robert|title='Wikipedia' is in space — as an asteroid|url=http://www.nbcnews.com/id/50709792/#.URrFpuh8teJ|work=NBC News|accessdate=12 February 2013|date=5 February, 2013}}</ref>
| mass               =
| density            =
| surface_grav       =
| escape_velocity    =
| sidereal_day       =
| axial_tilt         =
| albedo             =
| abs_magnitude      = 16,9
}}
'''''274301 Wikipedia''''' ir galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]].

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Catabrosa aquatica USDA.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Catabrosa|ģints_lv=Avotenes|suga=Catabrosa aquatica|suga_lv=Ūdens avotene|binomial=Catabrosa aquatica|autors=(L.) P.Beauv.|sinonīmi=}}'''Ūdens avotene''' ({{val|la|Catabrosa aquatica}}) ir mainīga izskata [[graudzāļu dzimta]]s suga, kuras ietvaros nodala vairākus zemākus taksonus. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un dažviet [[Āzija|Āzijā]], [[Latvija|Latvijā]] sastopama retumis, galvenokārt [[Baltijas jūra|jūras]] piekrastē, ļoti reti valsts centrālajā un austrumu daļā.

sentences:
{{citas nozīmes|Latvijas kultūrvēsturisko novadu|Latgale (nozīmju atdalīšana)|Latgale}}
{{Latvijas vēsturiskā novada infokaste
| novada_nosaukums   = Latgale
| karte              = Latgales_Mara.jpg
| ģerboņa_attēls     = Coat of Arms of Latgale.svg
| ģerboņa_nosaukums  = Latgales ģerbonis
| karoga_attēls      = Flag of Latgale.svg
| karoga_nosaukums   = Latgales karogs
| vpilsētas          = [[Daugavpils]], [[Jēkabpils]] (abas daļēji), [[Rēzekne]]
| platība            = 14 547
| platības_gads      =
| iedzīvotāji        = 301 593
| iedzīvotāji_gads   = 2011
| blīvums            =
| teritorijas        = {{collapsible list|title=12 novadi (6 daļēji)|[[Balvu novads]]
[[Līvānu novads]]
[[Ludzas novads]]
[[Preiļu novads]]
[[Rēzeknes novads]]
[[Varakļānu novads]]

daļēji:
[[Aizkraukles novads]]
[[Alūksnes novads]]
[[Augšdaugavas novads]]
[[Jēkabpils novads]]
[[Krāslavas novads]]
[[Madonas novads]]}}
| novadu_centri      = {{collapsible list|title= 6 centri (3 daļēji)|[[Balvi]]
[[Līvāni]]
[[Ludza]]
[[Preiļi]]
[[Rēzekne]]
[[Varakļāni]]
daļēji:
[[Jēkabpils]], [[Daugavpils]], [[Krāslava]]}}
| mājaslapa          = lpr.gov.lv
|Attēls_symbol=Latgales_Mara.jpg|karte2=Latgale_location_Latvia.svg}}
'''Latgale''' ({{val|ltg|Latgola}}) ir viena no [[latvieši|latviešu]] [[latviešu vēsturisko zemju likums|vēsturiskajām zemēm]].<ref>[http://titania.saeima.lv/LIVS13/saeimalivs13.nsf/webSasaiste?OpenView&restricttocategory=788/Lp13 Latviešu vēsturisko zemju likums] titania.saeima.lv</ref> Latgales teritoriālā identitāte izsekojama līdz [[Jersika (valsts)|Jersikas]] ķēniņa valsts laikiem 12. un 13. gadsimta mijā. Latīņu tekstos saukta par „Letiju” (''Lettia''), bet senkrievu rakstos par „Lotigolu” (''Лотыголa''). Pēc 1561. gada [[Žečpospolita]]s, vēlāk [[Krievijas Impērija]]s varas laikā (1772—1918) apgabals tika dēvēts par „Inflantiju” ({{val|pl|Inflanty}}, {{val|ru|Инфлянтия}}). Nosaukumu „Latgale” 1900. gadā no seno „[[Lotigola|lotigolu]]” apzīmējuma darināja un ieviesa latgaliešu rakstnieks un politiskais darbinieks [[Francis Kemps]] (1876—1953).<ref>Zeids Teodors. Senākie rakstītie Latvijas vēstures avoti līdz 1800. gadam. — Zvaigzne: Rīga, 1992., 207. lpp.</ref>

sentences:
[[File:Snails mating.jpg|thumb|Gliemeži ''Helix aspersa'']]
'''Hermafrodīts''' ({{val|el2|hermaphroditos}}) ir [[organisms]], kam ir gan vīriešu, gan sieviešu dzimuma [[Reproduktīvā sistēma|dzimumorgāni]].

sentences: '''Okeanogrāfija''' (no "okeāns" un [[grieķu valoda|grieķu]] ''γράφειν'' — 'rakstīt'), arī '''okeanoloģija''', ir daļa no [[Zemes zinātnes|Zemes zinātnēm]], kas pēta [[okeāns|okeānus]] un [[jūra]]s. Okeanogrāfi nodarbojas ar daudzveidīgu tēmu klāstu sākot no [[plātņu tektonika]]s un [[okeāna straume|okeāna straumēm]] līdz jūras [[organisms|organismu]] izpētei. Okeanogrāfam savos [[pētījums|pētījumos]] ir jāapvieno [[bioloģija]]s, [[fizika]]s, [[ģeoloģija]]s, [[ķīmija]]s un [[meteoroloģija]]s zinātņu atziņas.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Lingvistiskās relativitātes teorija''' ir [[psiholingvistika]]s teorija, kas paredz, ka cilvēkam [[domāšana]]s procesi notiek viņam zināmās [[valoda]]s vai vairāku zināmo valodu un [[kultūra|kultūru]] ietvaros — to, ka valodas ietekmē cilvēka domāšanas potenciāls iegūst noteiktu virzienu. Ja kādā valodā, atšķirībā no citām, nav laika izteiksmes (piemēram, [[Hopi indiāņu valodā]]), tad šīs valodas lietotājiem būs grūti ne vien izteikties, bet arī domāt [[Nākotne (valoda)|nākotnes]] vai [[Pagātne (valoda)|pagātnes]] kategorijās.

sentences:
{{jāuzlabo|Jāvikificē}}
'''Tiesības''' tiek lietotas vairākās nozīmēs:
*	Tiesības — sociāli tiesiskās prasības — dabiskās tiesības;
*	Par tiesībām uzskata tiesību [[Norma (socioloģija)|normu]] sistēmu, kas ir spēkā atsevišķā valstī — objektīvās tiesības;
*	Par tiesībām uzskata oficiāli atzītas fizisko un juridisko personu iespējas — subjektīvās tiesības. Tiesības kā iespēja, var realizēties un var nerealizēties.
*	Ar terminu tiesības apzīmē visu tiesisko sistēmu parādību, ieskaitot dabiskās tiesības, objektīvās tiesības, subjektīvās tiesības.
Tiesības — sabiedrības, tās ekonomikas un vēstures ietekmes produkts.

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Canada}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida kalcija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 471-34-1
|      ķīmiskā formula = CaCO3
|              molmasa = 100,087
|              blīvums = 2830
|  kušanas temperatūra = 1090 K (825 °C)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 14 mg/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Kalcija karbonāts''' (CaCO3) ir balta, kristāliska viela. Tas ir plaši sastopams dabā, [[kaļķakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] veidā. Kalcija karbonātu lieto par [[kalcijs|kalcija]] savienojumu un [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] izejvielu. Kalcija karbonāts ir nešķīstoša viela, tomēr tas ir sastopams cietā ūdenī (galvenokārt [[hidrogēnkarbonāti|hidrogēnkarbonāta]] veidā). Kalcija karbonāts reaģē ar stiprām skābēm, izdalot CO2.

sentences: '''Debess sfēra''' [[astronomija|astronomijā]] un [[navigācija|navigācijā]] ir iedomāta [[sfēra]] ar patvaļīgi izvēlētu [[rādiuss|rādiusu]], kuras centrā atrodas nosacītais novērotājs. Uz tās [[astronomisks objekts|debess ķermeņi]] projicējas tā, kā tie redzami novērošanas vietā. Galvenie debess sfēras lielie riņķi ir matemātiskais [[horizonts]], [[debess ekvators]], [[debess meridiāns]], [[ekliptika]] un Galaktikas [[ekvators]]; galvenās līnijas ir [[vertikālā līnija]], [[pasaules ass]], [[ekliptikas ass]] un [[Galaktikas ass]].<ref name="ZTV"/>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Aleksandrs Melders
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = Jelgava
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas =
* [[Latvijas Universitāte]]
* [[Upsālas Universitāte]]
* [[Britu Dabas vēstures muzejs]] (''Natural History museum'')
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = Dr.biol., graudzāļu dzimtas ''(Poaceae)'' sistemātika un taksonomija pasaules mērogā.
}}
'''Aleksandrs Melderis''' (1909—1986) bija latviešu [[botāniķis]], [[Latvijas Universitāte]]s privātdocents, [[Britu muzejs|Britu muzeja]] Eiropas [[herbārijs|herbārija]] vadītājs. Aprakstījis divas zinātnei jaunas [[graudzāļu dzimta]]s (''Poaceae'') ģintis un 50 citus taksonu. Veicinājis [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] ieviešanu [[botānika|botānikā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Augusts Veismanis
| vārds_orig = ''August Weismann''
| attēls = AugustWeismann.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1834
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 17
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācu konfederācija]]
([[Hesene]], {{GER}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1914
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 5
| m_vieta = [[Freiburga]], [[Vācijas Impērija]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| paraksts =
| darba_vietas = [[Freiburgas Universitāte]]
| alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
| zinātne = [[bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[neodarvinisms]], [[Veismaņa barjera]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Semka Sokoloviča-Bertoka
|     vārds_orig = ''Semka Sokolović-Bertok''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Dienvidslāvija|Sarajeva|td=Bosnija un Hercegovina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Horvātija|Zagreba}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{YUG}} <br />{{CRO}}
|   nodarbošanās = [[aktieris|aktrise]], [[šahs|šahiste]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Amnēzija
| specialty     = [[Psihiatrija]], [[neiroloģija]]
| symptoms      = [[Atmiņa]]s zudums
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļņas Pestītāja baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Baroque_Church_of_Christ_the_Remeeder_in_Antakalnis,_Vilnius,_Lithuania.JPG
| image_size            =
| caption               = Viļņas Pestītāja baznīca
| map_type              = Viļņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Viļņas Pestītāja baznīca
| position              = left
| latd                  = 54.7005
| longd                 = 25.312417
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[baroks]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1717. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = ķieģelis
}}
<mapframe text="Viļņas Franciska katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q11043843"
}
</mapframe>
'''Viļņas Pestītāja baznīca''' ({{val|lt|Vilniaus Išganytojo bažnyčia}}) ir 18. gadsimta sākumā uzbūvēts [[baroks|baroka]] stila [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[baznīca (celtne)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s galvaspilsētas [[Viļņa]]s [[Antakalnis|Antakalņa]] rajonā. Baznīca ir nacionālas nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 759).

sentences:
{{infokaste+}}
{{Cita nozīme|viduslaiku kņazisti|mūsdienu valsti|Moldova}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big><big>'''Moldāvijas kņaziste
''Moldova, Ţara Moldovei'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
{| style="width:235px; background:#d3daed"
|-
| width=22px |
| rowspan=3 width=160px align=center valign=down | <big>'''[[1359]] — [[1861]]'''</big>
|  [[Rumānijas Karaliste|→]]
|-
|
|  [[Besarābijas guberņa|→]]
|}
|-
|-
| colspan=2 align=center |
Moldāvija 1483. gadā

|-
| colspan=2 |
{| style="width:235px; background:#F9F9F9"
|-
| '''Galvaspilsēta''' || [[Baia]] (1359—1385)
[[Sučava]] (1385—1572)
[[Jasi]] (1572—1861)
|-
| '''Valodas''' || [[Rumāņu valoda]],
[[baznīcslāvu valoda]] (sākotnējā oficiālā valoda)
|-
| '''Reliģija''' || [[pareizticība]]
|-
| '''Valsts pārvaldes
forma''' || [[monarhija]]
|}
|}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzaldehīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C7H6O
|molmasa=106,13
|blīvums=1041,5
|kušanas temperatūra=-26 °C
|viršanas temperatūra=178,1 °C
}}
'''Benzaldehīds''' (benzolkarbonāls, C6H5CHO) ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar raksturīgu rūgto mandeļu smaržu. Glabājot kļūst dzeltenīgs. Nepilnīgi attīrīts benzaldehīds ātri oksidējas līdz [[benzoskābe]]i autooksidācijas procesu dēļ. Benzaldehīds ir vienkāršākais aromātiskais [[aldehīdi|aldehīds]]. Ūdenī šķīst slikti.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Rihards Skudrītis
|Attēls =
|Att_izm =
|Apraksts =
|Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds = Rihards Skudrītis
|Dzimis = 1973. gada 2. decembrī
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = [[ģitāra]], [[kokles]], [[ģīga]], taustiņinstrumenti
|Žanrs = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]]<br />[[tradicionālā tautas mūzika]]
|Nodarbošanās = ģitārists
|Gadi = ?—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī =
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences: '''Helmholca spole''' ir ierīce viendabīga [[magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] radīšanai. Tā ir nosaukta vācu fiziķa [[Hermanis fon Helmholcs|Hermaņa fon Helmholca]] vārdā. Tā ir veidota no diviem [[solenoīds|solenoīdiem]], kas novietoti uz vienas ass. Šādas sistēmas centra tuvumā ir viendabīga magnētiskā lauka zona. Helmholca spoles izmanto ne tikai magnētisko lauku radīšanai, bet arī lai slāpētu ārējos magnētiskos laukus, kā [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]].

sentences: '''Kārlis Gustavs fon Lēvenvolde''' ({{val|de|Karl Gustav von Löwenwolde}}; ap 1686—1735) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[Zviedru Vidzeme]]s muižnieks, [[Krievijas Impērija]]s ķeizarienes [[Anna I|Annas]] galminieks un diplomāts. [[Lēdurgas pagasts|Aijažu muižas]] (''Aijasch, Ayasch''), [[Dikļu muiža]]s un [[Mazstraupes pils]]muižas īpašnieks, Livonijas landrāts (1721—1735).

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmzemju metāls
|      kārtas skaitlis = 20
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 8
|             4. čaula = 2
|              simbols = Ca
|             atommasa = 40,078
|   valences elektroni = [Ar]4s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kalcijs mēģenē [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un kalcija jonu dotā karmīnsarkanā [[liesma]]s krāsa
|  oksidēšanas pakāpes = '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,00
|              blīvums = 1550
|  kušanas temperatūra = 1115 K (842 °C)
| viršanas temperatūra = 1757 K (1484 °C)
}}

sentences: '''Klainfeltera sindroms''' (angliski: ''Klinefelter's syndrome'') ir viena no ģenētiski iedzimtām vīriešu [[hromosomu aberācija|hromosomu aberācijām]], ko raksturo papildus X [[hromosoma]]s klātbūtne visās šūnās (47, XXY) vai, retāk, daļā no šūnām mozaīcisma gadījumā (mos 47, XXY/46, XY). Klainfeltera sindromam līdzīgas izpausmes ir arī daudz retākām polisomijām, kuru [[kariotips]] ir 48, XXXY vai 49, XXXXY.

sentences:
{{Kluba infokaste
|nosaukums       = Palladium Rīga
|logo            = Palladium logo.png
|logo izmērs     = 250px
|attēls          =
|attēla izmērs   =
|attēla paraksts =
|vieta         = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese        = [[Marijas iela (Rīga)|Marijas iela]] 21, LV-1011
|tips          = Koncertzāle
Mūzikas klubs
|žanrs         = [[Populārā mūzika]]
[[Elektroniskā mūzika]]
[[Elektroniskā deju mūzika]]
|uzcelts       =
|atvērts       = {{dat|2011|9|28}}
|renovēts      =
|slēgts        =
|izmaksas      = 200 000—300 000 Ls
|īpašnieks     = Positivus Music
|vadība        = Ģirts Majors
|nosaukumi     = "Palladium Riga"
|kapacitāte    = 1600—2000 cilv.
|mājas lapa    = [http://www.palladium.lv/ palladium.lv]
}}
Koncertzāle '''"Palladium Rīga"''' (arī '''"Palladium"''') ir viena no pirmajām tāda tipa (vidēja mēroga grupu uzstāšanās) koncertzālēm Latvijā. Tā atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Marijas iela (Rīga)|Marijas ielā]] 21 un durvis vēra [[2011. gads|2011]]. gada [[28. septembris|28. septembrī]],<ref>[http://www.tvnet.lv/muzika/latvija/393658-ar_ilgu_uzstasanos_svinigi_atklaj_palladium Ar "Iļģu" uzstāšanos svinīgi atklāj "Palladium"], tvnet.lv, {{dat|2011|9|28|SK}}</ref> tās ietilpība ir 1600—2000 cilvēki.<ref>[http://www.tvnet.lv/muzika/intervijas/393540-girts_majors_palladium_nebus_stilistiski_ierobezots Ģirts Majors: Palladium nebūs stilistiski ierobežots], tvnet.lv, {{dat|2011|9|28|SK}}</ref><ref>[http://www.diena.lv/kultura/muzika/bijusa-kinoteatra-palladium-telpas-atklas-koncertzali-kas-klus-par-jauno-aktualo-muziku-uzstasanas-v-13905485 Bijušā kinoteātra Palladium telpās atklās koncertzāli, kas kļūs par jauno aktuālo mūziķu uzstāšanās vietu], diena.lv, {{dat|2011|9|26|SK}}</ref> Koncertzāle iekārtota bijušā kinoteātra "Palladium" telpās, kurš darbību uzsāka [[1913]]. gadā un darbojās līdz pat [[2002]]. gadam. Atjaunotās "Palladium" koncertzāles logotipa un vizuālās identitātes autori ir dizaina studija [[Asketic]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://plikums.lv/#/2011/09/palladium-riga/ |title=Palladium Rīga vizuālā identitāte |access-date={{dat|2014|05|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140105185803/http://plikums.lv/#/2011/09/palladium-riga/ |archivedate={{dat|2014|01|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Saeimas infokaste
|nr             = 6.
|attēls         = 6Saeima2.png
|att_izm        =
|paraksts       = Frakcijas 1995. gadā
|sākums         = {{dat|1995|11|07|N}}
|beigas         = {{dat|1998|11|01|N}}
|priekšsēdētājs = [[Ilga Kreituse]] (līdz {{dat|1996|09|26|SK}})
[[Alfrēds Čepānis]] (no {{dat|1996|09|26|SK}})
|pr biedri      = [[Andris Ameriks]]
[[Alfreds Čepānis]] (līdz {{dat|1996|09|26|SK}})
[[Aigars Jirgens]] (no {{dat|1996|09|26|SK}} līdz {{dat|1998|04|23|SK}})
[[Jānis Straume]] (no {{dat|1998|05|21|SK}})
|frakcijas      = [[Demokrātiskā partija "Saimnieks"]] (18)
[[Latvijas Ceļš]] (17)
[[Tautas kustība "Latvijai"]] (16)
[[Tēvzemei un Brīvībai]] (14)
[[Latvijas Vienības partija]] (8)
[[Latvijas Zemnieku savienība|LZS]]/[[Kristīgo Demokrātu Savienība|KDS]] (8)
[[Latvijas Nacionālās neatkarības kustība|LNNK]]/[[Latvijas Zaļā partija|LZP]] (8)
[[Tautas Saskaņas partija]] (6)
[[Latvijas Sociālistiskā partija]] (5)
|pirms          = [[5. Saeima]]
|pēc            = [[7. Saeima]]
}}'''6. [[Saeima]]''' ir [[Latvijas Republika]]s [[parlaments]], kas darbojās no {{dat|1995|11|07|G}} līdz {{dat|1998|11|01|D}}.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Medīna
 | official_name            = {{ara|المدينة المنورة}}
 | settlement_type          = Saūda Arābijas pilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | seal_size                = 70px
 | pushpin_map              = Saūda Arābija#Tuvie un Vidējie Austrumi#Āzija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{flaga|Saūda Arābija}} [[Saūda Arābija]]
 | subdivision_type1        = Mintaka
 | subdivision_name1        = [[Medīnas mintaka]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 589
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2010. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1100093
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Arābijas standarta laiks|AST]]
 | utc_offset               = +3
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 24 | latm = 28 | lats = | latNS = N
 | longd = 39 | longm = 36 | longs = | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 608
 | website                  = {{URL|http://www.amana-md.gov.sa/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
brīvprātīgie dalībnieki Latvijā 2010. gadā]]
'''Brīvprātīgais''' ir [[persona]], kas pēc pašas vēlēšanās atvēl laiku un enerģiju [[Strādāšana|darbiem]], kas nes labumu citiem un visai sabiedrībai kopumā, darot to brīvprātīgi un bez atlīdzības. Militārā nozīmē — cilvēks, kas brīvprātīgi (bez [[mobilizācija]]s) iestājas karadienestā.<ref>[http://www.tezaurs.lv/#/sv/brīvprātīgais Tezaurs.lv]</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kasteldelmontes pils
| native_name         = ''Castel del Monte''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Itālija#Eiropa
| status              =
| image               = Castel del Monte - front view.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Andrija]], [[Barletas-Andrijas-Trani province]], [[Apūlija]], {{ITA}}
| latd  = 41.084754 | latNS  = N
| longd = 16.270935 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 13. gadsimta 40.-tie gadi
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.casteldelmonte.beniculturali.it/
| references          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kasteldelmontes pils
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii
|        designation1_date = 1996. gads <small>(20. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/398rev 398rev]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''25. aprīlis''' ir gada 115. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (116. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 250 dienas. Ziemeļu puslodē pēdējā diena, kurā var būt [[Lieldienas]].

sentences:
]]
'''Kodolkarš''' ir [[karš]], kurā karojošās puses viena pret otru izmanto [[kodolieroči|kodolieročus]]. Kodolkarš ir hipotētiska kara forma. Tiek uzskatīts, ka vistuvāk kodolkaram pasaule nonākusi t.s. [[Kubas krīze]]s laikā 1962. gadā.

sentences: '''Aleirīti''' (no sengr. ''ἄλευρον'' - "milti") ir irdeni [[drupu ieži |drupu ieži]], kas sastāv pārsvarā no [[Kvarcs|kvarca]], [[Laukšpats|laukšpata]] un [[vizla]]s graudiņiem, kuru izmērs ir 0,1 — 0,01 [[Milimetrs|mm]] (pēc citas klasifikācijas 0,05 — 0,005 mm)<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|41}}</ref>, tādējādi [[granulometrija|granulometriski]] ierindojoties starp [[māli]]em un [[Smiltis|smiltīm]]. Tie tiek dalīti rupjgraudainos (0,1 — 0,05 mm), vidēji graudainos (0,05 — 0,025 mm) un smalkgraudainos (0,025 — 0,01 mm) aleirītos, bet pēc piemaisījumu sastāva mālainos, vizlainos un citos aleirītos. Šie ieži veidojas [[Jūra|jūrās]], krasta [[zemūdens nogāze|zemūdens nogāžu]] apakšdaļā, [[Ledājs|ledāju]] kušanas ūdeņu [[Ezers|ezeros]], dažu [[Upe|upju]] [[Paliene|palienēs]] un citur. [[Litifikācija]]s procesā no aleirītiem var izveidoties [[aleirolīti]]. Aleirīti ir plaši sastopami Latvijas [[Kvartārs|kvartāra]] [[Limnoglaciālie nogulumi|limnoglaciālajos nogulumos]]. Praktiski aleirīti var tikt izmantoti [[Cements|cementa]] ražošanā.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''ATL-1''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              =
| KA_veids               = tehnoloģiju un [[radioamatierisms|radioamatieru]] pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[PocketQube]]'' ''2p''
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte]], {{HUN}}
| Lielākie_izgatavotāji  = Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte, ''ATL Kft.'' {{HUN}}
| Starta_gads            = 2019
| Starts                 = {{dat|2019|12|6|SK}} 08:18 ''UTC''
| Nesējs                 = ''[[Electron (nesējraķete)|Electron]]''
| Starta_vieta           =
| Starta_laukums         = ''Rocket Lab Launch Complex 1''
| Starta_valsts          = {{NZL}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[ALE-2]]'', ''[[SMOG-P]]'', ''[[FossaSat 1]]'', ''[[NOOR 1A]]'', ''[[NOOR 1B]]'', ''[[TRSI Sat]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne =
| Masa                   = 0,5 kg
| Enerģija               =
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = nē
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          = LEO
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods =
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr                =
| KA_nāk                 =
}}
'''''ATL-1''''' bija [[Ungārija]]s tehnoloģiju un [[radioamatierisms|radioamatieru]] [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadonis]]. To izgatavoja [[Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte]] un uzņēmums ''ATL Kft.'' Pavadonis orbītā tika palaists 2019. gada 6. decembrī.

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[kategorija:Mali mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Mali vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Stiepjamība''' ir [[Metāli|metāla]] īpašība, kas raksturo metāla spēju veidot garas [[Vadi|stieples]] vai diegus ar mazu [[Diametrs|diametru]]. Vislabāk stiepjami ir [[zelts]], [[sudrabs]] un [[varš]]. Maza stiepjamība ir [[Bismuts|bismutam]], [[Mangāns|mangānam]] un [[Antimons|antimonam]]. Metāli ar mazu stiepjamību ir [[Izturība|trausli]]. Trauslumu nosaka [[Kovalentā saite|kovalentās saites]], kas līdz ar metālisko saiti pastāv starp trauslo metālu [[Atoms|atomiem]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 11.klasei|last=Kaksis|first=Āris|publisher=Lielvārds|year=2010. gads|isbn=978-9984-11-303-6}}</ref>

sentences: {{Commons cat|Universities and colleges in Malta|Universitātes Maltā}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada augusts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem un leņķiem

Slāpekļskābes molekulas modelis
(ar raustītām līnijām attēlotas delokalizētās saites)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7697-37-2
|      ķīmiskā formula = HNO3
|              molmasa = 63,0
|              blīvums = 1580
|  kušanas temperatūra = 231 K (-42 °C)
| viršanas temperatūra = 356 K (83 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Slāpekļskābe''' (HNO3) ir korozīvs šķidrums, kas sasalstot pārvēršas par caurspīdīgu kristālisku masu. Slāpekļskābes ūdens šķīdums ir stipra neorganiskā [[skābe]]. Tīra slāpekļskābe ir bezkrāsaina, bet ar laiku tā sāk sadalīties un tajā uzkrājas [[slāpekļa oksīdi]], kas nokrāso šķidrumu dzeltenīgu. Slāpekļskābes sāļus sauc par [[nitrāti]]em.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lidojošā Zivs
| abbreviation = Vol
| name_latin = Volans
| RA = 8
| dec = −70
| areatotal = 141
| arearank = 76. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''β Vol''
| starmagnitude = 3,77
| neareststarname = ''β Vol''
| stardistance = 108
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Kuģa Ķīlis]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
[[Zelta Zivs]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 15
| latmin = 90
}}

sentences:
Pēteris mēģina iet pa ūdeni" (1766), [[Fransuā Bušē]] glezna]]
'''Pārdabiskums''' ir parādību vai būtņu īpašība, kas nav pakļautas [[likums (zinātne)|dabas likumiem]].

sentences: '''Estline''' ir [[Igaunija]]s/[[Zviedrija]]s [[rēdereja]], kas tika nodibināta [[1989]]. gadā. Tās apkalpotā līnija bija [[Stokholma]] - [[Tallina]]. Likvidēta 2001. gadā, prāmjus pārņemot Tallink.

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Atgāzene (nozīmju atdalīšana)|Atgāzene}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Atgāzene
|attels             = Ābolu iela, Rīga.jpg
|paraksts           = [[Ābolu iela (Rīga)|Ābolu iela]] Atgāzenē
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 0,745 km²
|iedzivotaju_skaits = 1 649 ([[2019. gads|2019]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]]
|trolejbuss         = [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27.]]
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               = Vilciens
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/atgazene/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
[[Kategorija:Aktieri]]
[[Kategorija:Kino|balss aktieri]]
[[Kategorija:Televīzija|balss aktieri]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Merilina Monro
 | vārds_orig              = ''Marilyn Monroe''
 | attēls                  = Marilyn Monroe, The Prince and the Showgirl, 1.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Merilina Monro 1957. gada filmā ''The Prince and the Showgirl''
 | dz. vārds               = Norma Džīna Mortensone
 | dz. datums              = {{dat|1926|6|1}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|1962|8|5|1926|6|1}}
 | miršanas vieta          = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
 | citi vārdi              =
* Norma Džīna Beikere
* Norma Džīna Dohertija
* Norma Džīna Dimadžio
* Merilina Monro Millere
 | nodarbošanās            = aktrise, modele, dziedātāja
 | darbības gadi           = 1945—1962
 | dzīvesbiedrs            =
* [[Džeimss Dohertijs]] (1942–1946)
* [[Džo Dimadžio]] (1954–1954)
* [[Arturs Millers]] (1956–1961)
 | bērni                   =
 | mājaslapa               = www.marilynmonroe.com
 | paraksts                = Marilyn Monroe Signature.svg
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =  1959: Labāka aktrise muzikālajā filmā vai komēdijā ("[[Džezā tikai meitenes]]")
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Merilina Monro''' ({{val|en|Marilyn Monroe}}; dzimusi '''Norma Džīna Mortensone''' (''Norma Jeane Mortenson'') {{dat|1926|6|1}}, mirusi {{dat|1962|8|5}}) bija amerikāņu aktrise, modele un dziedātāja.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Magnolia_wieseneri.jpg
| att_nosaukums = Vīsnera [[Magnolija]]s (''Magnolia ×wiesneri'') zieds
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|    iedalījums =

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums = Tirdzniecības centrs {{nobr|"Domina Shopping"}}
|logo =Logo-domina-shopping.png
|logo izmērs =120px
|attēls = Domina-Shopping-1.jpg
|attēla paraksts = Tirdzniecības centrs "Domina Shopping"
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte =Rīga
|latd =56 |latm =57 |lats =59 |latNS =N |longd =24 |longm =09 |longs =44 |longEW =E
|valsts = {{flag|Latvija}}
|pilsēta = {{Rīga}}
|priekšpilsēta = Vidzemes priekšpilsēta
|apkaime = [[Purvciems (Rīga)|Purvciems]]
|adrese = [[Ieriķu iela (Rīga)|Ieriķu iela]], 3
|atklāts = 2003. gada septembrī
|rekonstrukcija =
|īpašnieks = EfTEN Kinnisvarafond II AS
|platība = 110 000 m²
|tirdz platība = 42 000 m²
|veikalu sk = vairāk nekā 170
|autostāvvieta = gandrīz 2000
|apmeklētāji = |apgrozījums =
|autobuss = {{Rīga sab|t=a|16|21|49}}
|trolejbuss = {{Rīga sab|t=tb|4|12|13|14|17|18|23|31|34|35}}
|tramvajs = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]]
|mājas lapa = {{URL|http://www.domina-shopping.lv/}}
|mikroautobuss = 209
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pāvs
| abbreviation = Pav
| name_latin = Pavo
| RA = 20
| dec = -65
| areatotal = 378
| arearank = 44. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Pav''
| starmagnitude = 1,94
| neareststarname = ''δ Pav''
| stardistance = 19,91
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pjotrs Račkovskis
|     vārds_orig = ''Пётр Иванович Рачковский''
|         attēls = Piotr Rachkovskiy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1851]]. gads
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Dubosari]], [[Hersonas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{MDA}}, ''de facto'' [[Piedņestras Moldāvu Republika]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1910
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Rēzekne]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = slepenpolicists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Starr_070313-5645_Trifolium_repens.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Trifolium repens|Ložņu āboliņš}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Fabales
|         rinda_lv =Pākšaugu rinda
|           dzimta =Fabaceae
|        dzimta_lv =Tauriņziežu dzimta
|            ģints =Trifolium
|         ģints_lv =Āboliņi
|             suga =T. repens
|          suga_lv =Ložņu āboliņš
|         binomial =Trifolium repens L.
}}

sentences:
{{cita nozīme|koncepciju haosa teorijā|2004. gada filmu|Tauriņa efekts (filma)}}
'''Tauriņa efekts''' ir koncepcija, kas paredz, ka maziem cēloņiem var būt liela ietekme. Sākotnēji tā tika izmantota, veidojot laika prognozes, taču vēlāk jēdziens kļuva par [[Metafora|metaforu]], plaši izmantotu gan [[zinātne]]s jomā, gan ārpus tās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|title=Butterfly effect - Scholarpedia|url=http://www.scholarpedia.org/article/Butterfly_effect|website=www.scholarpedia.org|accessdate=2016-01-02}}</ref> Tauriņa efekts ir pieminēts stāstos, romānos, populāros TV seriālos un filmās. Arī interneta blogos bieži tiek stāstīts par reālajā dzīvē norisinājušamies notikumiem, kas līdzīgi tauriņa efektam, šādi nosaukta arī populāra [[Holivuda (Losandželosa)|Holivudas]] filma "[[Tauriņa efekts (filma)|Tauriņa efekts]]" (2005). Dažādi "alternatīvās vēstures" stāsti [[zinātniskā fantastika|zinātniskajā fantastikā]] un [[animācijas filma|animācijas filmās]] sāka parādīties apmēram no 2002. gada.<ref>[http://www.davidlouisedelman.com/infoquake/butterfly-effect/ Butterfly effect in science fiction] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170411090312/http://www.davidlouisedelman.com/infoquake/butterfly-effect/ |date={{dat|2017|04|11||bez}} }} an article by David Edelman a science fiction writer. See [[Simpsoni|The Simpsons]] [https://www.youtube.com/watch?v=HLTGcSGVbE8 episode of Homer's time travel] and an example of [https://www.youtube.com/watch?v=8cRQXAAjZnE The Butterfly Effect] parody, Adam Burnier, 2013 (YouTube)</ref>
 modelis]]

sentences: '''Ceļošana laikā''' ir koncepcija par pārvietošanos starp noteiktiem punktiem [[laiks|laikā]], līdzīgi kā pārvietojoties starp dažādiem punktiem [[telpa|telpā]], parasti izmantojot hipotētisku ierīci — laika mašīnu — laiku punktus savienojoša transportlīdzekļa vai portāla veidā. Ceļošana laikā ir atpazīstams jēdziens [[filozofija|filozofijā]] un [[daiļliteratūra|daiļliteratūrā]], taču [[teorētiskā fizika|teorētiskajā fizikā]] iespējai pārvietoties laikā ir ļoti ierobežots atbalsts, un parasti tas saistīts tikai ar [[kvantu mehānika|kvantu mehāniku]] vai [[tārpeja|tārpejām]], ko sauc arī par [[Einšteina-Rozena tilts|Einšteina-Rozena tiltiem]]. 1935. gadā [[Alberts Einšteins]] un [[Nātans Rozens]] uzrakstīja rakstu, kurā norādīja, ka vispārīgā relativitātes teorija pieļauj šādas ejas, jeb, kā viņi tās nosauca — tiltus.<ref name="viens">Vēl īsāk par laika vēsturi, Hokings, Mlodinovs, 103.-110.lpp.</ref>

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Brankciems
|attels             = [[File:Brankciems location map.png|250px]]
|paraksts           = Brankciema novietojums Jūrmalā
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           = Braņķu ciems ({{val-de|Frankendorf}})
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 1,3 km2
|iedzivotaju_skaits = 12 ([[2008. gads|2008]])<ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Lielupe (upe)|Lielupe]]
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      = [[2. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|2.]]
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-2011
|areja_saite        =
}}

sentences:
[[Kategorija:Centrālamerika]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par ģeogrāfiju|Centrālamerika]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Gojko Mitičs
| attēls = Bundesarchiv Bild 183-H0627-0018-001, Berlin, 8. Sommerfilmtage, Gojko Mitic.jpg|
| attēla izmērs = 200px
| komentārs = Goiko Mitičs 1969. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1940|6|13}}
| dz. vieta = Leskovaca, [[Dienvidslāvija]]
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = aktieris, režisors, kaskadieris
| dzimums = V
}}
'''Gojko Mitičs''' ({{val|sr|Гojko Мumuћ}}, dzimis {{dat|1940|6|13}}) ir dienvidslāvu aktieris, režisors un kaskadieris. Popularitāti ieguva kā galvenais [[indiāņi|indiāņu]] (sk. [[vesterns|vesterni]]) lomu izpildītājs [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]] galvenajā kinostudijā DEFA. Atveidojis tādus varoņus kā Čingačguks, Tekumsē, Oceola un citus.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
| nosaukums            = Mi-2
| logo                 =
| logo_izm             =
| logo_paraksts        =
| attēls               = Latvian Air Force, 151, PZL Mi-2 (33769739683).jpg
| att_izm              = 300px
| paraksts             = Latvijas GS Mi-2 (2017)
| apakšveidne          =
| tips                 = [[helikopters]]
| valsts               = {{vieta|PSRS}}
| ražotājs             = {{vieta|Polija}}
| dizaineris           =
| pirmais lidojums     =
| komerc_lid           =
| noņemts              =
| status               = netiek ražots, tiek izmantots
| primārais            = [[PSRS Gaisa spēki]]
| ražošanā             = 1965 — 1998
| skaits               = 5497
| izmaksas             =
| attīstīts no         =
| modifikācijas        =
}}

sentences:
'''Marksisms''' ir [[Filozofija|filozofiska]], [[Ekonomika|ekonomiska]], [[Socioloģija|sabiedriska]] un [[Politika|politiska]] teorija par [[kapitālisms|kapitālistiskā]] sabiedrībā valdošu šķiru konfliktu, kas neizbēgami noved pie sociāla apvērsuma un ekonomiskās sistēmas maiņas. Marksisms sakņojas [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] (1818—1883) un [[Frīdrihs Engelss|Fridriha Engelsa]] (1820— 1895) sociālekonomikas un vēstures teorijās:
* filozofiskais marksisms — [[dialektiskais materiālisms]] un uz tā pamata izveidotais vēstures procesa skaidrojums — [[vēsturiskais materiālisms]],
* zinātniskās koncepcijas — [[Ekonomika|ekonomikā]], [[Socioloģija|socioloģijā]], [[Politoloģija|politoloģijā]],
* ideoloģija — koncepcija par tirgus ekonomikas sociālo netaisnīgumu, šķiru cīņu un revolūcijas nepieciešamību,
* [[komunisms]],
* [[sociāldemokrātija]].

sentences: [[levitācija|levitē]] virs zemas [[temperatūra]]s [[Supravadītspēja|supravadītāja]]]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Lidzivju dzimta
|      binomial = Exocoetidae
|        attēls = Cheilopogon melanurusPCCA20070623-3956B.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspurzivis
|         kārta = Neopterygii
|      kārta_lv = Vējzivjveidīgās
|    virsdzimta = Exocoetoidea
| virsdzimta_lv = Lidzivju virsdzimta
|        dzimta = Exocoetidae
|     dzimta_lv = Lidzivju dzimta
|      sinonīmi =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Histons''' ir hromosomās esoša [[hromatīns|hromatīnu]] olbaltumviela, kas veic [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] organizāciju un kompaktās struktūras nodrošināšanu.

sentences: '''Eiropas Savienības Tiesa''' (iepriekš — '''Eiropas Kopienu tiesa''') ir viena no svarīgākajām [[Eiropas Savienība]]s institūcijām. Tā nodrošina tiesību ievērošanu saskaņā ar Līgumu, kā arī interpretē un piemēro to. Tā ir izveidota kā neatkarīga institūcija ar centrālo mītni [[Luksemburga|Luksemburgā]].

sentences: '''Sfēriskā ģeometrija''' ir [[ģeometrija]] uz [[sfēra]]s virsmas. Lai gan sfēras virsma ir divdimensionāla, sfēriskā ģeometrija atšķiras no [[planimetrija]]s ([[Eiklīda ģeometrija]]s divās dimensijās), jo sfēras virsma ir izliekta nevis plakana. Tā atšķiras arī no [[stereometrija]]s (Eiklīda ģeometrijas trijās dimensijās), jo sfēriskajā ģeometrijā tiek pieņemts, ka ārpus sfēras virsmas nekas cits neeksistē. Neskatoties uz to, bieži vien tiek pieņemts, ka sfēra atrodas trīsdimensiju telpā, lai varētu izmantot dažādas trīsdimensionālas palīgkonstrukcijas.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Fākas ezers
|attēls=Baško_jezero_01.JPG
|paraksts=Fākas ezers
|map = Austrija#Eiropa
| plat_d=46.577778 | plat_NS=N
| gar_d=13.925 | gar_EW=E
|vieta={{vieta|Austrija|Karintija}}
|platība=2,2
|garums=2,3
|platums=1,7
|Vid_dziļums=16,1
|Max_dziļums=29,5
|tilpums=
|augstums_vjl=554
|izteka=
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|1250. gada krustnešu karagājienu uz Zemgali|Karagājieni uz Zemgali|Karagājieni uz Zemgali}}
s karte XIII. gs. vidū. Zobenbrāļu karagājiens bija vērsts pret zemgaļu zemēm uz dienvidiem no [[Rīga]]s.]]

sentences: (Maidanā) ar Ukrainas un [[Eiropas Savienība|ES]] karogiem 2013. gada 27. novembrī]]

sentences: '''Krūgerrands''' ir [[DĀR]] zelta monēta. Tā izlaista ar mērķi palielināt Dienvidāfrikas zelta pārdošanu pasaulē. Apgrozībā tika laistas zelta monētas, kas svēra 1 [[Trojas unce|Trojas unci]], kuras sāka pārdot par zelta tirgus vērtību, pievienojot nelielu uzcenojumu. Mūsdienās Krūgerrands ir pasaulē visvairāk pārdotā zelta monēta. Krūgerrandu kopējā tirāža pārsniedz visu pārējo no tīra zelta kalto monētu tirāžu (apmēram 54 milj.). Zelta [[raudze]] - 917.

sentences:
{{Infobox University
|native            = Vadības un sociālā darba augstskola "Attīstība"
|image             =
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1991
|vision            =
|type              = Privāta augstskola
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
|staff             =
|students          =
|undergrad         =
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|country           = Latvia
|address           = Eiženijas iela 1
|sports            =
|colors            =
|colours           =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           =
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}
'''Vadības un sociālā darba augstskola "Attīstība"''' ([[SIA]] VSDA "Attīstība") bija [[1991]]. gadā dibināta un 1997. gadā akreditēta privāta [[augstskola]], kas atradās. [[Eiženijas iela (Rīga)|Eiženijas ielā 1]], Rīgā. Tās nosaukums līdz 2010. gadam bija '''Sociālā darba un sociālās pedagoģijas augstskola "Attīstība"'''. VSDA "Attīstība" nodarbojās ar sociālā darba speciālistu izglītību, tai bija filiāles Daugavpilī, Rēzeknē un Smiltenē.<ref>[https://www.practican.com/edu/profile/900/vadibas-un-sociala-darba-augstskola-attistiba practican.com]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: {{Commonscat|UEFA Women's Championship|Eiropas čempionāts futbolā sievietēm}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
__ Na+     __ O2−
Nātrija superoksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = nātrija peroksiperoksīds
nātrija dioksīds
|           CAS numurs = 12034-12-7
|      ķīmiskā formula = NaO2
|              molmasa = 54,989
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 552 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija superoksīds''' (NaO2) ir oranždzeltena kristāliska viela, kas satur [[superoksīdi|superoksīda]] jeb peroksiperoksīda [[anjons|anjonu]] O2−. Veidojas kā starpprodukts, oksidējoties [[nātrijs|nātrijam]].

sentences: '''Slimība''' ir [[organisms|organisma]] funkciju traucējumi. Veselā organismā stabilu stāvokli nodrošina [[homeostāze]]. Ja organisma funkciju regulācijas sistēma pārstāj normāli darboties, homeostāze tiek izjaukta. Šādus organisma funkciju traucējumus sauc par slimībām. Dažas slimības ir īslaicīgas, un organisms tās ātri uzveic. Citas ir smagākas, tāpēc ir nepieciešama palīdzība, lai tās uzveiktu vai novērstu šo slimību izraisītos traucējumus.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Piķurgas
| settlement_type          = [[Salaspils]] pilsētas daļa
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Salaspils novads]]
| subdivision_name2        = [[Salaspils pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēta -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5672&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 232
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56| latm  = 52| lats  = 51| latNS  = N
| longd = 24| longm = 19| longs = 27| longEW = E
| elevation_m              =
| website                  =
| postal_code_type         =
| postal_code              =
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Molmasa''' (apzīmē ar <math> M \ </math>) ir vielas [[masa]], kuras [[vielas daudzums|daudzums]] ir viens [[mols]]. Saskaņā ar šo definīciju molmasa ir vienāda ar [[molekulu masa|molekulas masas]] un [[Avogadro skaitlis|Avogadro skaitļa]] reizinājumu.

sentences:
{{Citas nozīmes|lidaparātu|Pūķis (nozīmju atdalīšana)|Pūķis}}
s pilsētā [[Berkeley|Berklijā]]]]

sentences:
{{cita nozīme|putnu|upi|Dzeguze (upe)}}
{{BioTakso infokaste
 |     nosaukums = Parastā dzeguze
 |      binomial = Cuculus canorus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |       platums =
 |        attēls = Kägu õunapuul.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Cuculiformes
 |      kārta_lv = Dzegužveidīgie
 |        dzimta = Cuculidae
 |     dzimta_lv = Dzegužu dzimta
 |         ģints = Cuculus
 |      ģints_lv = Dzeguzes
 |          suga = C. canorus
 |       suga_lv = Parastā dzeguze
 |        suga_r = Dzeguze
 |     izplatība =
{{legend|purple|Sastopama ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#FE4EDA|Sastopama ziemošanas sezonā}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Maģiskais Maiks XXL
 | oriģinālnos = ''Magic Mike XXL''
 |      attēls = Magiskaismaiksxxl.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Gregorijs Džeikobss]]
 |  producents =
* [[Rīds Kerolains]]
* [[Čanings Teitums]]
* [[Niks Večslers]]
* Gregorijs Džeikobss
 |   scenārijs = Rīds Kerolains
 |     aktieri =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Mets Boumers]]
* [[Kevins Nešs]]
* [[Džo Manganielo]]
* [[Ādams Rodrigezs]]
* [[Geibriels Iglesiass]]
* [[Embera Hērda]]
* [[Donalds Glovers]]
* [[Endija Makdauela]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Iron Horse Entertainment]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|6|25|Losandželosa|2015|7|1|ASV|2015|7|24|Latvija|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/magic-mike-xxl-2015|title=Magic Mike XXL|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2018|archive-date={{dat|2020|08|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200807095833/https://www.bbfc.co.uk/releases/magic-mike-xxl-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|14,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=magicmike2.htm|title=Magic Mike XXL (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|122,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā = "[[Maģiskais Maiks]]"
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Maģiskais Maiks XXL"''' ({{val|en|Magic Mike XXL}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Gregorijs Džeikobss]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Mets Boumers]], [[Kevins Nešs]], [[Džo Manganielo]], [[Ādams Rodrigezs]], [[Geibriels Iglesiass]], [[Embera Hērda]], [[Donalds Glovers]], [[Endija Makdauela]], [[Elizabete Benksa]] un [[Džeida Pinketa-Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|6|25||bez}} Losandželosā. Filma ir turpinājums 2012. gada filmai "[[Maģiskais Maiks]]".

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Krauklis (nozīmju atdalīšana)|Krauklis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Krauklis
| abbreviation = Crv
| name_latin = Corvus
| RA = 12
| dec = −20
| areatotal = 184
| arearank = 70. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''γ Crv''
| starmagnitude = 2,59
| neareststarname = ''α Crv''
| stardistance = 48,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 60
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ķīmisko elementu|S (nozīmju atdalīšana)|S}}
{{Elementa infokaste
|tips=nemetāls
|kārtas skaitlis=16
|7. čaula=
|6. čaula=
|5. čaula=
|4. čaula=
|3. čaula=6
|2. čaula=8
|1. čaula=2
|simbols=S
|atommasa=32,065
|valences elektroni=[Ne]3s23p4
|tabulas attēls=
|attēls=
S8 molekulas uzbūve un sēra kristāli
|oksidēšanas pakāpes=6, 4, 2, -2
|elektronegativitāte=2,58
|blīvums=2070
|kušanas temperatūra=388,36 K (115,21 °C)
|viršanas temperatūra=717,87 K (444,6 °C)
}}
'''Sērs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''S''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 16. Sērs ir [[nemetāli|nemetāls]], kurš pieskaitāms pie [[halkogēni]]em, lai arī bieži vien šo grupu īpaši neizdala. Sērs deg (bet diezgan slikti), ar zilu [[liesma|liesmu]], veidojot [[sēra dioksīds|sēra dioksīdu]]. Rūpnieciski nozīmīgākais sēra savienojums ir [[sērskābe]].

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Pērses ūdenskritums
| photo          = Zem Perses udenskrituma.1920-1930.jpg
| photo_width    = 250
| photo_caption  =
| map_type       = Latvija
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 56 | latm  = 38 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 24 | longs = 41 | longEW = E
| region         =
| location       = [[Aizkraukles novads]]<br/>[[Koknese]]
| type           =
| elevation      =
| height         = 2,4 m
| height_longest =
| number_drops   =
| width          =
| average_width  =
| watercourse    = [[Pērse]]
| average_flow   =
| world_rank     =
}}

sentences: '''Dekamino''' jeb '''10-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no desmit vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 4655 unikāli dekamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 36446 dekamino pozīcijas.

sentences: '''SQL''' ({{IPA2|ˈɛsˈkjuˈɛl}}; no {{val|en|Structured Query Language}} — 'strukturēto vaicājumu valoda') ir [[vaicājumu valoda]], kas paredzēta [[dati|datu]] manipulēšanai relāciju [[Datu bāzu pārvaldības sistēma|datubāžu pārvaldības sistēmās]]. Tas ir [[ANSI]]/[[ISO]] standarts.

sentences: {{citas nozīmes|materiāliem|Keramika (nozīmju atdalīšana)|Keramika}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Nepomuks Hummels
|     vārds_orig = ''Johann Nepomuk Hummel''
|         attēls = JNHummel 2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Presburga]], [[Ungārijas karaliste]]
([[Bratislava]], {{SVK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1837
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Veimāra]], [[Saksijas-Veimāras-Eizenahas lielhercogiste]]
([[Tīringene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Lāfantāles Alpi
|attēls                 = Zirbitzkogel_FromNW.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Cirbickogels no ziemeļrietumiem
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.066667 | latNS  = N
| longd = 14.95 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Cirbickogels]]
|augstums               = 2 396
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Knābis''' (''rostrum'') ir [[putni]]em raksturīgs [[orgāns]], kuru veido pagarināti bezzobaini [[žoklis|žokļi]], kas klāti ar [[ragviela]]s apvalku (ramfotēku). Putnu [[augšžokļa kauls|augšžokli]] sauc par augšknābi, bet [[apakšžoklis|apakšžokli]] — par apakšknābi. Augšknābja pamatne daudziem putniem pārklāta ar [[vaskādiņa|vaskādiņu]]. Putniem, kuriem nav vaskādiņas, ramfotēka pakāpeniski sabiezinās un pāriet galvas pieres daļas ādā. Putnu [[embrijs|embrijiem]] uz virsknābja mēdz veidoties speciāls izaugums — [[olas zobs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Conocybe cyanopus 133592.jpg
| att_nosaukums = Zilkāta samtmicīte (''Conocybe cyanopus'')
| valsts        = Fungi
| valsts_lv     = Sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase         = Hymenomycetes
| klase_lv      = Himēnijsēnes
| kārta         = Agaricales
| kārta_lv      = Atmatenes
| dzimta        = Bolbitiaceae
| dzimta_lv     = Mēsleņu dzimta
| ģints         = Conocybe
| ģints_lv      = Samtmicītes
| suga          = C. cyanopus
| suga_lv       = Zilkāta samtmicīte
| binomial      = Conocybe cyanopus
| kategorijas   = nē
}}
'''Zilkāta samtmicīte''' (''Conocybe cyanopus'') ir neēdama un psihotropa sēne, kura satur tādas [[psihotropa viela|psihoaktīvas vielas]] kā [[psilocibīns|psilocibīnu]], [[psilocīns|psilocīnu]] un [[beocistīns|beocistīnu]]. Atšķiras no pārējām samtmicīšu sugām ar zilganu kātiņu. Cepurīte nav īpaši plata, un kātiņš ir tievs. Atrodama diezgan reti. Zilkāta samtmicīte ir [[saprotofi|saprotrofa]] sēne. Tai līdzīgās sugas ir pārējās [[samtmicīte]]s. Pieder pie humusa saprotrofu sēnēm. Šīs sēnes iedarbība ir [[halucinācijas]], mainīga apziņa un [[eiforija]]. To izraisa psihoaktīvas vielas, kas ir šajā sēnē.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žozefs Lagranžs
|     vārds_orig = ''Joseph Lagrange''
|         attēls = Лагранж.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Turīna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1813
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Itālis<br/>Francūzis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = ''[[École polytechnique]]''
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]], [[matemātiskā fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Žozefs Luijs Lagranžs''' ({{val-fr|Joseph-Louis Lagrange}}; dzimis '''Džuzepe Luidži Lagranča''' ({{val|it|Giuseppe Luigi Lagrancia}}) {{dat|1736|1|25}} [[Turīna|Turīnā]], miris {{dat|1813|4|10}} [[Parīze|Parīzē]]) bija itāļu matemātiķis un astronoms, kurš daļu mūža pavadīja [[Prūsija|Prūsijā]], bet daļu - [[Francija|Francijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetona struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CO
|molmasa=58,08
|blīvums=790
|kušanas temperatūra=178,2 K (-94,9 °C)
|viršanas temperatūra=329,4 K (56,3 °C)
}}
'''Acetons''' (propanons, dimetilketons, 2-propanons; (CH3)2CO) ir vienkāršākais, pazīstamākais un svarīgākais [[ketoni|ketons]]. Acetons ir gaistošs, bezkrāsains, viegli uzliesmojošs šķidrums ar raksturīgu smaržu.

sentences:
{{citas nozīmes|minerālu|Vizla (nozīmju atdalīšana)|Vizla}}
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Vizla
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], vizlas grupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = AB2–3(X, Si)4O10(O, F, OH)2
|    singonija = [[monoklīnā singonija]]
|        krāsa = violets, rožains, sudrabains, pelēks, tumši zaļš, brūns, melns, dzeltenbrūns
|       svītra =
|     habituss = plātņaina vai šķiedraina masa
|    skaldnība = ļoti laba
|       lūzums =
|      cietība = 2–4
|      spīdums =
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef =
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,8 – 3,1 g/cm3
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|vilks (nozīmju atdalīšana)|vilks}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vilks
| abbreviation = Lup
| name_latin = Lupus
| RA = 15
| dec = -45
| areatotal = 334
| arearank = 46. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Lup''
| starmagnitude = 2,3
| neareststarname = ''η2 Lup''
| stardistance = 47,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 35
| latmin = 90
}}
'''Vilka''' zvaigznājs ir blāvs [[dienvidu puslode]]s [[zvaigznājs]]. Senāk, kad tam vēl nebija dots atsevišķs nosaukums, to uzskatīja par [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura]] medījumu.

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Vašingtonas Nacionālā katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = WashingtonNationalCathedralHighsmith15393v.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Vašingtona
| location              = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| geo                   =
| latd  = 38 | latm  = 55 | lats  = 50.05 | latNS  = N
| longd = 77 | longm =  4 | longs = 15.13 | longEW = W
| religious_affiliation = [[Episkopālā baznīca]]
| district              =
| consecration_year     =
| status                = [[Katedrāle]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          = yes
| architect             = [[Džordžs Frederiks Bodlijs]]
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1907
| year_completed        = 1990
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1974|5|3|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = 74002170
}}
}}
'''Vašingtonas Nacionālā katedrāle''' ({{val|en|Washington National Cathedral}}) ir [[anglikāņi|anglikāņu]] [[Episkopālā baznīca|Episkopālās baznīcas]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] galvaspilsētā [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Ēka ir būvēta [[neogotika]]s stilā. Vašingtonas Nacionālā katedrāle ir sestā lielākā katedrāle pasaulē un otra lielākā ASV,<ref>[http://www.nationalcathedral.org/about/allFigures.shtml Washington National Cathedral: All Figures] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110811050322/http://www.nationalcathedral.org/about/allFigures.shtml |date={{dat|2011|08|11||bez}} }} Nationalcathedral.org</ref> kā arī ceturtā augstākā celtne Vašingtonā (tā ir 92 m augsta).<ref name="Cathedral">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cathedral.org/cathedral/discover/archpage0.shtml|title=Washington National Cathedral|publisher=Cathedral.org|accessdate=2008-07-06|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080405225839/http://www.cathedral.org/cathedral/discover/archpage0.shtml|archivedate=2008-04-05}}</ref><ref name="Cathedral2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.emporis.com/en/wm/bu/?id=washingtonnationalcastreetdral-washington-dc-usa|title=Washington National Cathedral|publisher=Emporis.com|accessdate=2008-07-06}}</ref> Katedrāles celtniecība tika uzsākta {{dat|1907|9|29||bez}} un tika pabeigta 83 gadus vēlāk 1990. gadā. 2009. gadā baznīcu apmeklēja apmēram 400 000 tūristu. 2007. gadā katedrāle tika ierindota 3. vietā ''America's Favorite Architecture'' sarakstā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.usatoday.com/travel/destinations/2007-06-21-national-cathedral-dc_N.htm?csp=34|title=National Cathedral celebrates its centennial|work=[[USA Today]]|accessdate={{dat|2012|12|31||bez}}|archive-date={{dat|2009|01|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20090122212608/http://www.usatoday.com/travel/destinations/2007-06-21-national-cathedral-dc_N.htm?csp=34}}</ref>

sentences: '''Iekšējā jūra''' ir ar [[sauszeme|sauszemi]] gandrīz pilnībā noslēgta [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] daļa. Iekšējās jūras ūdens apmaiņa ar pārējā okeāna ūdeni notiek vāji un jūras straumju režīmu nosaka pašas iekšējās jūras temperatūru un sāļuma atšķirības.

sentences:
fundamenta aprēķinā]]
'''Inženierģeoloģija''' ir [[ģeoloģija]]s nozare, [[zinātne]], kas orientējas uz [[zeme]]s saimniecisko apguvi, tajā skaitā [[Celtne|būvju]] un ēku [[Celtniecība|celtniecību]] un [[Ekspluatācija|ekspluatāciju]], kā arī šīs saimniecības ietekmi uz ģeoloģisko vidi.<ref name="Meh_gruntov_1977">R.E. Dashko, A.A. Kagin. Mehanika gruntov v inzhenerno — geologicheskoj praktike, M: Nedra — 1977.g. — 237 s.</ref>

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Etiopija]]s valsts vadītāji''' kopš [[1974]]. gada, kad tā no [[Etiopijas Impērija]]s kļuva par republiku. Prezidents ir Etiopijas [[valsts vadītājs]]. Uzskaitījumā iekļauti arī Etiopijas valsts vadītāji [[Dergs|Derga]] periodā (1974 — 1987).

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{vikisaites+}}
'''Interjera dizains''' ir [[māksla]] un [[zinātne]] par ēkas [[Interjers|interjera]] uzlabošanu, lai radītu veselīgāku un estētiski pievilcīgāku vidi cilvēkiem, kuri izmanto telpu. Interjera dizainers ir persona, kas plāno, pēta, koordinē un pārvalda šādus uzlabošanas projektus. Interjera dizains ir daudzpusīga profesija, kas ietver konceptuālu izstrādi, telpu plānošanu, objektu apskati, programmēšanu, izpēti, saziņu ar projekta ieinteresētajām pusēm, būvniecības vadību un projektēšanas izpildi.

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=118|ipa=626|unicode=U+0272|ipa-image=Xsampa-J.png|xsampa=J|kirshenbaum=n^|sound=palatal nasal.ogg}}
''.]]
Balsīgs '''palatāls nazāls līdzskanis''' sastopams apmēram 35% Pasaules [[Mutvārdu valoda|mutvārdu valodu]]. [[IPA|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] simbols šai skaņai ir ['''{{IPA|ɲ}}'''], attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>J</tt>. IPA simbols ir veidots mazajam burtam ''n'' pievienojot pa kreisi pagrieztu apakšējo "asti". Simbolu {{IPA|[ɲ]}} nedrīkst jaukt ar [[retroflekss nazāls līdzskanis|retrofleksa nazāla līdzskaņa]] simbolu {{IPA|[ɳ]}}, vai [[velārs nazāls līdzskanis|velāra nazāla līdzskaņa]] simbolu {{IPA|ŋ}}.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = LFF stadions
| native_name         = ''LFF stadionas''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = LFF2 by Augustas Didzgalvis.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{LTU}}, [[Viļņa]]
| map_type            = Viļņa#Lietuva#Eiropa
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  54.668611 | latNS  = N
| longd =  25.294444 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 2004. gads
| renovated           =	2011. – 2012. gads
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = mākslīgais zāliens
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 5 067
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[Lietuvas futbola izlase]]
[[Viļņas "Žalgiris"]]
''[[FK Riteriai]]''
''[[FC Vilniaus Vytis]]''
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Kaskāžu kalni
 |attēls                 = Mount Rainier 7706.JPG
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Skats uz [[Reinīra kalns|Reinīra kalnu]]
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
 |ģeo_apgabals           =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 1100
 |platums                = 130
 |kalns                  = [[Reinīra kalns]]
 |augstums               = 4392
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
|lat_dir =N |lat_deg =47|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =122|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = ASV#Kanāda#Ziemeļamerika
 | pushpin_relief        = jā
}}
'''Kaskāžu kalni''' ({{val|en|Cascade Range}}) ir kalnu grēda [[Ziemeļamerika]]s rietumu daļā.<ref>{{PZT|341|Kaskādu kalni}}</ref> Sastāv no vairākām mazākām grēdām: [[Augstās Kaskādes]], [[Kanādas Kaskādes]] u.c. Kalnu grēda ir daļa no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] uguns gredzena. 12 kalni pēdējo 4000 gadu laikā izvirduši vismaz vienu reizi no kuriem visbiežāk — [[Senthelensa kalns]]. Mēneša laikā kalnos var tikt reģistrētas pat piecas zemestrīces. Pēdējie izvirdumi notikuši [[2006. gads|2006.]], [[1980. gads|1980.]], [[1921. gads|1921.]] un [[1914. gads|1914.]] gadā.

sentences:
{{VietasKarte
|Antarktīda-fiziskā
|label=Artura līcis
|latd=64|latm=46|lats=0 |latNS=S
|longd=64|longm=04|longs=0 |longEW=W
|position=right
|width=250
|float=right
|mark=Blue pog.svg
|caption=
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    = [[File:Druze star.svg|100px]]
 [[File:Flag of Druze.svg|100px|border]]
| tauta     = Druzi
| skaits    = 800 000 - 2 000 000<ref>{{cite book|author1=Carl Skutsch|editor1-last=Skutsch|editor1-first=Carl|title=Encyclopedia of the World's Minorities|date=7 Nov 2013|publisher=Routledge|isbn=9781135193881|page=410|quote=Total Population: 800,000}}</ref><ref>{{cite book|author1=Robert Brenton Betts|title=The Druze|date=1 Jan 1990|publisher=Yale University Press|isbn=9780300048100|page=55|edition=illustrated, reprint, revised|quote=The total population of Druze throughout the world probably approaches one million.}}</ref><ref>{{cite book|author1=Donna Marsh|title=Doing Business in the Middle East: A cultural and practical guide for all Business Professionals|date=11 May 2015|publisher=Hachette UK|isbn=9781472135674|edition=revised|quote=It is believed there are no more than 1 million Druze worldwide; most live in the Levant.}}</ref><ref>{{cite book|author1=Samy Swayd|title=Historical Dictionary of the Druzes|date=10 Mar 2015|publisher=Rowman & Littlefield|isbn=9781442246171|page=3|edition=2|quote=The Druze world population at present is perhaps nearing two million;...}}</ref>
| vieta     =
{{flag|Sīrija}}  <ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Syria - International Religious Freedom Report 2006 |url=http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2006/71432.htm |year=2006 |publisher=U.S. Department of State |accessdate=2009-06-28}}</ref>-800,000<ref name="TheEconomist">{{cite journal|year=2014|title=The Economist|volume=390|issue=8618–24|page=49| url=https://books.google.com/?id=ub8aAQAAMAAJ&q=%22The+Druze+are+an+ancient+sect+within+Islam.+The+Golan+ones+are+part+of+a+Syrian+Druze+community+that+numbers+700000.+Another+250000+live+in+Lebanon+and+about+100000+in+Israel+proper%22&dq=%22The+Druze+are+an+ancient+sect+within+Islam.+The+Golan+ones+are+part+of+a+Syrian+Druziie+community+that+numbers+700000.+Another+250000+live+in+Lebanon+and+about+100000+in+Israel+proper%22 |accessdate=14 April 2011}}</ref>

 {{flag|Libāna}} 280 000 <ref>[http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2008/108487.htm Lebanon – International Religious Freedom Report 2008] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120120062547/http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2008/108487.htm |date={{dat|2012|01|20||bez}} }} U.S. Department of State. Retrieved on 2013-06-13.</ref>

 {{flag|Izraēla}} 118 000 <ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Palestinians say they number 12.1 million worldwide |url=http://www.timesofisrael.com/palestinians-say-they-number-12-1-million-worldwide/| date = 2015 | publisher=Times of Israel}}</ref>
{{flag|Jordānija}} 32 000<ref name="auto">{{Citation | publisher = [[US State Department]] | url = http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2005/51602.htm | title = International Religious Freedom Report | year = 2005 | accessdate = {{dat|2016|08|02||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20120120080044/http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2005/51602.htm | archivedate = {{dat|2012|01|20||bez}} }}</ref>

 Ārpus [[Tuvie Austrumi|Tuvajiem Austrumiem]] ap 100 000<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Druze Population of Australia by Place of Usual Residence (2006)|url=http://www.abs.gov.au/CDataOnline|publisher=Australian Bureau of Statistics|accessdate=27 July 2010}}</ref>
| valoda = [[Arābu valoda|arābu]], [[ivrits]]
| reliģija = [[Islāms]]
| grupas =
| radi =
}}

sentences:
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Viļānu rajons]]
[[Kategorija:Viļānu apriņķis]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Gaigalavas pagasts}}

sentences: '''5. marts''' ir gada 64. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (65. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 301 diena.

sentences: '''Endotēlijs''' ir plāns slānis no plakanā [[Epitēlijaudi|epitēlija]] šūnām, kas izklāj [[asinsvadi|asinsvadus]] un [[Limfātiskā sistēma|limfvadus]]. Šūnas, kas veido endotēliju, sauc par '''endoteliocītiem'''. Endoteliocīti izklāj visu asinsvadu sistēmu, sākot no sirds līdz pat mazākajiem kapilāriem. Šīm šūnām piemīt unikālas funkcijas, piemēram, šķidrumu filtrācija - nieru glomerulos, asinsvadu tonusa uzturēšana, hemostāze, neitrofilu piesaiste u.c. Endotēliju, kas izklāj iekšējo virsmu sirdij, sauc par [[sirds|endokardu]].

sentences:
'''Spektroskopija''' ir fizikas nozare, kurā pēta atomu kodolu, atomu un molekulu struktūru, kādas vielas vai vides ķīmisko sastāvu, izmantojot to spektrus.
{{Commonscat|Spectroscopy}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sergejs Kirdjapkins
 |      vārds_orig = ''Сергей Кирдяпкин''
 |          attēls = Sergey Kirdyapkin at Russian 2012 olympians.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1980|1|16}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Mordvijas APSR|Insara|td=Krievija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 177 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 54 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[soļošana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medal|Disqualified|[[Vieglatlētika 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Londona 2012]]|50 km soļošana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2005]]|50 km soļošana}}
{{Medal|Disqualified|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|50 km soļošana}}
{{MedalCompetition|[[World Race Walking Cup]]}}
{{Medal|Disqualified|[[2012 IAAF World Race Walking Cup|Saranska 2012]]|50 km soļošana}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Marta Bārbale
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Murmastiene]], [[Barkavas pagasts]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 5
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|   nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Antonija un Alberts Bārbali
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Marta Bārbale''' (dzimusi {{dat|1933|2|8}}, mirusi {{dat|2003|8|5}}) bija [[latvieši|latviešu]] dzejniece un tulkotāja.

sentences:
''Halogēni ir aktīvi 7. grupas nemetāli. Sīkākus datus par halogēniem var atrast galvenajā rakstā par [[halogēni]]em.''
{{Commonscat|Halogens|Halogēni}}

sentences:
{{cita nozīme|pagastu Talsu novadā|pagastu Talsu apriņķī līdz 1925. gadam|Laidzes pagasts}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Valdgales pagasts
| karte             = Valdgales pagasts LocMap.png
| karte2            =
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Coat of Arms of Valdgales pagasts.svg
| ģerboņa_nosaukums = Valdgales pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Valdgale parish flag.png
| karoga_nosaukums  = Valdgales pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Pūņas
| platība           = 205,5
| iedzīvotāji       = 1333<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1333 / 205.5 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         =
| mājaslapa         = www.valdgale.lv
| nos_vācu          = Waldegalen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Вальдегаленская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Eleostearīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C18H30O2
|molmasa=278,43
|blīvums=
|kušanas temperatūra=48 °C
|viršanas temperatūra=235 °C pie 12 mmHg (sadalās)
}}
'''Eleostearīnskābe''' (''trans,trans,cis''-9,11,13-oktadekatriēnskābe, α-eleostearīnskābe, konjugētā linolēnskābe, CH3(CH2)3CH=CHCH=CHCH=CH(CH2)7COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trim konjugētām divkāršajām saitēm molekulā. Eleostearīnskābe ir kristāliska viela.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Maleīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O4
|molmasa=116,1
|blīvums=1590
|kušanas temperatūra=130,5 °C
|viršanas temperatūra=135 °C (sadalās)
}}
'''Maleīnskābe''' (''cis''-butēndiskābe, ''cis''-1,2-etilēndikarbonskābe, HOOC−CH=CH−СООН) un tās ''trans''-[[izomērs]] ([[fumārskābe]]) ir vienkāršākā nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Maleīnskābe ir ūdenī šķīstoša balta kristāliska viela. Maleīnskābes esterus un sāļus sauc par '''maleātiem'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krāpšanas ilūzija 2
| attēls                   = KrapsanasIluzija2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Now You See Me 2''
| žanrs                    = trilleris, zādzību filma
| režisors                 = [[Džons M. Ču]]
| producents               =
* [[Bobijs Kouens]]
* [[Alekss Kurcmens]]
* [[Roberto Orci]]
| scenārija autors         = [[Eds Solomons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Vudijs Harelsons]]
* [[Lizija Kaplana]]
* [[Denjels Redklifs]]
* [[Džejs Čū]]
* [[Sana Latana]]
* [[Deivs Franko]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Morgans Frīmens]]
| mūzika                   = [[Braiens Tailers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[K/O Paper Products]]''
* ''[[TIK Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|6|6|Ņujorka|2016|6|10|ASV|}}
| ilgums                   = 126 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/now-you-see-me-2-2016|title=Now You See Me 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 6, 2019|archive-date={{dat|2016|08|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160806204517/http://www.bbfc.co.uk/releases/now-you-see-me-2-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|334,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt3110958/|title=Now You See Me 2 (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 6, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Krāpšanas ilūzija]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Krāpšanas ilūzija 2"''' ({{val|en|Now You See Me 2}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kura režisors ir [[Džons M. Ču]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Marks Rafalo]], [[Vudijs Harelsons]], [[Lizija Kaplana]], [[Denjels Redklifs]], [[Džejs Čū]], [[Sana Latana]], [[Deivs Franko]], [[Maikls Keins]] un [[Morgans Frīmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|6|6||bez}} Ņujorkā. Filma ir turpinājums 2013. gada filmai "[[Krāpšanas ilūzija]]".

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Aizpute
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Aizputes dome.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Bijusī Aizputes pilsētas domes ēka, tagadējā mākslas skola.
 | image_flag               = Flag of Aizpute.png
 | flag_link                = Aizputes karogs
 | image_shield             = Aizpute COA.svg
 | shield_link              = Aizputes ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd = 56| latm = 43| lats = 18| latNS =N
 | longd = 21| longm = 36| longs = 01| longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Dienvidkurzemes novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1378. gads|1378. gada]]
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | leader_title             = Aizputes pilsētas pārvaldes vadītājs
 | leader_name              = Artis Čanders
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Hasenpoth}}
 | area_total_km2           = 6.88
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Aizpute}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-3456
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.aizputesnovads.lv}}
 | footnotes                =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aizputes pilsētas vēsturiskais centrs
|      numurs = 7437
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = pilsētbūvniecība
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}
'''Aizpute''' ir sena [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] [[pilsēta]] [[Latvija|Latvijā]]. Atrodas paugurainās [[Rietumkursas augstiene]]s rietumu malā, [[Tebra]]s krastos, 38,5 km no novada centra [[Grobiņa]]s, 50 km uz ziemeļaustrumiem no [[Liepāja|Liepājas pilsēta]]s un 174 km no [[Rīga]]s. Aizputē {{iedzsk|dat|dat_f=L}} dzīvoja {{iedzsk|dati|Aizpute|format=yes}} iedzīvotāji.<ref name="iedz skaits" />

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mārtiņš Šulcs fon Ašerādens
|     vārds_orig = ''Martin Schultz von Ascheraden''
|         attēls = Mārtiņš Šulcs fon Ašerādens.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1617
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Aizkraukles pils]] (tagad [[Aizkraukles novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1682
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Narva]], [[Ingermanlande]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Zviedrijas armijas ģenerālmajors
|        dzimums = V
|         vecāki = Simons Šulcs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Margareta Cimermane
|          bērni = Anna Margareta, Johans Heinrihs, Gustavs, [[Kārlis Frīdrihs Šulcs fon Ašerādens|Kārlis Frīdrihs]], Mārtiņs Simons
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{atveidošana+}}
 glezna ''Vētraina jūra naktī'' (1849. gads) ]]
'''Ūdens''' ([[Mitoloģija|mitoloģijā]]) un [[Reliģija|reliģijā]] ir arhaisks un universāls dzīvības izcelšanās un auglības simbols. Ambivalents spēks, kurš gan rada un uztur visu dzīvo, gan spēj to arī iznīcināt. Ir arī tīrības, šķīstības, pārmaiņu, kā arī [[Haoss|haosa]] un nāves simbols. Ūdens bieži saistīts ar [[Pagānisms|pagāniskiem]] un reliģiskiem rituāliem, ar augstāku spēku klātbūtni un svētību. Tas garīgi atjauno, attīra un pasargā no ļaunā.

sentences: '''Urīns''' ({{val|la|urina}}), sarunvalodā '''čuras''', senāk arī '''mīzali''', ir [[ķermeņa šķidrums]], kas veidojas [[nieres|nierēs]], uzkrājas [[urīnpūslis|urīnpūslī]] un tiek izvadīts no organisma pa [[urīnvads|urīnvadiem]]. Cilvēku urīns parasti ir [[dzeltenā krāsa|dzeltenā krāsā]] ar īpatnēju smaku. Vidēji 24 stundās cilvēki izvada no 0,8 līdz 1,5 litriem urīna.<ref name="PME"/> Urīna sastāvs ir atkarīgs no [[vielmaiņa]]s, [[dzimums|dzimuma]], [[vecums|vecuma]], [[masa|svara]] un [[veselība]]s stāvokļa.

sentences: '''Oguzi''', arī '''oguzu tjurki''', bija viduslaiku [[Tjurki|tjurku]] tauta, kas sastāvēja no 24 lielām ciltīm un līdz 11. gadsimtam apdzīvoja [[Vidusāzija|Centrālāzijas]] un [[Mongolija]]s [[stepe]]s.

sentences: '''Dolomītmerģelis''', '''dolomīta merģelis''' jeb '''domerīts'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=%D0%B4%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%B2%D1%8B%D0%B9%20%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B3%D0%B5%D0%BB%D1%8C&lang=RU Akadēmiskā terminu datubāze - доломитовый мергель]{{Novecojusi saite}}</ref> ir mālaini karbonātisks [[nogulumiezis]], kurā [[Iezis|iezi]] veidojošais karbonātiskais [[minerāls]] ir [[dolomīts]], kas sastāda 50—75% no ieža kopējā daudzuma, bet pārējo daļu veido [[māls]]. Dolomītmerģeļi var būt saistīti ar pārejām starp dolomītiem, māliem, [[argillīti]]em un [[anhidrīta dolomītmerģeļi]]em.<ref>Геологический словарь, Том первый: Мергель доломитовый. Москва, Недра. 1978; 422. lpp</ref> [[Latvija|Latvijā]] dolomītmerģeļi ir plaši izplatīti [[Augšdevons|Augšdevona]] karbonātiskajos nogulumos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2011-12-02 Agaricus bernardii Quél 187343 cropped.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. bernardii
| suga_lv =Bernāra atmatene
| binomial = Agaricus bernardii
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Mihails Lomonosovs
|     vārds_orig = ''Михаил Васильевич Ломоносов''
|         attēls = M.V. Lomonosov by L.Miropolskiy after G.C.Prenner (1787, RAN).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1711
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = Deņisovka, [[Krievijas cariste]]
(Lomonosova, [[Holmogoru rajons]], [[Arhangeļskas apgabals]], {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1765
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]
|     alma_mater = [[Slāvu-grieķu-latīņu akadēmija]] ([[Maskava]]), [[Kijevas Mohilas akadēmija]], [[Sanktpēterburgas Universitāte]], [[Marburgas Universitāte]], [[Freibergas niversitāte]]
|        zinātne = [[dabaszinātne]] ([[fizika]], [[ķīmija]], [[mineraloģija]], [[astronomija]], [[optika]]), [[vēsture]], [[filoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[masas nezūdamības likums]], [[Veneras atmosfēra]], [[fizikālā ķīmija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|ASV štatu|salu Antarktikā|Snova}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Nevada
 | native_name             = ''Nevada''
 | other_name              =
 | settlement_type         = ASV štats
 | image_skyline           = Las Vegas strip.jpg
 | imagesize               = 250px
 | image_caption           = Lasvegasa no visām ASV lielpilsētām attīstās visstraujāk
 | image_flag              = Flag of Nevada.svg
 | flag_size               = 130px
 | image_seal              = Seal of Nevada.svg
 | seal_size               = 90px
 | nickname                = ''Silver State'' (Sudraba štats)
 | motto                   = ''All For Our Country'' (Viss mūsu valstij)
 | anthem                  =
 | capital                 = [[Kārsonsitija]]
 | largest_city            = [[Lasvegasa]]
 | official_language       = [[angļu valoda]] (''de facto'')
 | spoken_language         =
 | image_map               = Nevada in United States.svg
 | mapsize                 = 250px
 | map_caption             = Nevadas atrašanās vieta ASV
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | leader_party            =R
 | leader_title            = Gubernators
 | leader_name             =Stīvs Sisolaks
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 286367
 | area_land_km2           = 284362
 | area_water_km2          = 2005
 | area_water_percent      = 0,7
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = [[Bondari smaile]], 4005
 | elevation_min_m         = [[Kolorādo (upe)|Kolorādo upe]]. 146
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 2723322
 | population_as_of        = 2011. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | population_blank1_title = Rasu sastāvs
 | population_blank1       = baltie — 84,25%
melnie — 8,58%
 | population_blank2_title = Reliģijas
 | population_blank2       = [[protestanti]] — 34%
[[katoļi]] — 44%
nereliģiozi — 20%
[[mormoņi]] — 10%
 | timezone                = lielākā daļa — [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-8
austrumu daļa — [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
 | utc_offset              =
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
 | website                 = {{url|http://www.nv.gov/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = US-NV
 | blank1_name             =
 | blank1_info             =
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nozieguma rēbuss
| attēls                   =  Murder by Numbers film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Murder by Numbers''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris
| režisors                 = [[Barbets Šrēders]]
| producents               = Barbets Šrēders
| scenārija autors         = [[Tonijs Geitons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sandra Buloka]]
* [[Bens Čaplins]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Maikls Pits]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Castle Rock Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2002|4|19|}}
| ilgums                   = 117 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/murder-numbers-2002-1|title=Murder by Numbers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 23, 2019|archive-date={{dat|2019|08|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190823172103/https://bbfc.co.uk/releases/murder-numbers-2002-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=murderbynumbers.htm|title=Murder by Numbers (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|56,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nozieguma rēbuss"''' ({{val|en|Murder by Numbers}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģisks trilleris, kura režisors un producents ir [[Barbets Šrēders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sandra Buloka]], [[Bens Čaplins]], [[Raiens Goslings]] un [[Maikls Pits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|4|19||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Antons Fokers
|     vārds_orig = ''Anton Fokker''
|         attēls = Anthony Fokker 1912.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 06
|       dz_vieta = [[Blitara]], [[Nīderlandes Indija]] (tagad {{IDN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = aviokonstruktors, uzņēmējs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Abū Hanīfa
 |    vārds_orig = {{ara|أبو حنيفة}}
 |        attēls = Imam Abū Ḥanīfa, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 699
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 5
 |      dz_vieta = [[Kūfa]], [[Umajādu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 767
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 18
 |       m_vieta = [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = musulmaņu jurists, teologs, arī tirgotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''16. oktobris''' ir gada 289. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (290. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 76 dienas.

sentences: '''Parīzes nolīgums'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://likumi.lv/doc.php?id=288600 | title= Parīzes nolīgums | publisher= Latvijas Vēstnesis | accessdate= 2019. gada 19. aprīlī}}</ref> ({{val|fr|Accord de Paris}}, {{val|en|Paris Agreement}}) ir viena no [[ANO vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām|ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām]] nolīgumiem, kas nosaka regulas, lai samazinātu [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] nokļūšanu atmosfērā sākot ar 2020. gadu. Vienošanās tika sagatavota [[Kioto protokols|Kioto protokola]] vietā. Nolīgums tika sagatavots {{dat|2015|12|12||bez}} Parīzē, [[21. ANO Klimata pārmaiņu konference|21. ANO Klimata pārmaiņu konferencē]], bet parakstīts {{dat|2016|4|22||bez}}. gada decembrī. Vienošanās ilgtermiņa mērķis ir nepieļaut kopējo planētas sasilšanu virs 2 °C, ieteicams līdz 1,5 °C un samazināt oglekļa dioksīda (CO<small>2</small>) emisijas līdz to neitralitātei 2050. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Raši
|     vārds_orig = רַשִׁ"י
|         attēls = Rashi woodcut cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1040
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Truā]], [[Truā grāfiste]], [[Francija]]
([[Oba (departaments)|Oba]], [[Šampaņa-Ardēni]], {{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1105
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Truā]], [[Truā grāfiste]], [[Francija]]
([[Oba (departaments)|Oba]], [[Šampaņa-Ardēni]], {{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = svēto rakstu komentētājs, sabiedrisks darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3 meitas
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Eberhards fon Zīverss''' ({{val-de|Karl Eberhard von Sievers}}; [[1745]]—[[1821]]) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[Krievijas impērija]]s armijas virsnieks, [[Vidzemes guberņa]]s muižnieks.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Parastais pelašķis
|      binomial = Achillea millefolium
|        attēls = Achillea millefolium vallee-de-grace-amiens 80 22062007 1.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Asterales
|      rinda_lv = Asteru rinda
|        dzimta = Asteraceae
|     dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|         ģints = Achillea
|      ģints_lv = Pelašķi
|          suga = A. millefolium
|       suga_lv = Parastais pelašķis
|        suga_r =Pelašķis
|   kategorijas = nē
}}
'''Parastais pelašķis''' (''Achillea millefolium'') ir [[kurvjziežu dzimta]]s [[Pelašķi|pelašķu ģints]] augu suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Ziemeļu puslode]]s [[mērenā josla]]. Ļoti plaši sastopams [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Usji
| official_name = 无锡
| settlement_type = prefektūras līmeņa pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Wuxi collage.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag =
| image_shield =
| pushpin_map = Ķīna#Dzjansu
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 31
| latm = 34
| lats =
| latNS = N
| longd = 120
| longm = 18
| longs =
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{CHN}}
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_name1 = [[Dzjansu]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| seat_type = Centrs
| seat = Liansji rajons
| parts_type = Rajoni; pilsētas
| parts = 5; '''2'''
| p1 = Liansji
| p2 = Sjišaņa
| p3 = Huišaņa
| p4 = Biņhu
| p5 = Sjiņvu
| p6 = '''[[Dzjanjina]]'''
| p7 = '''[[Isjina]]'''
| area_total_km2 = 4628
| area_urban_km2 = 1644
| elevation_m =
| population_total = 6553000
| population_urban = 3542319
| population_as_of = {{dat|2017|||SK|bez}}
| population_rank = 31
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Ķīnas laiks]]
| utc_offset = -8
| timezone_DST =
| utc_offset_DST =
| website = {{url|http://www.wuxi.gov.cn/}}
| footnotes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Artūrs Bethers
|     vārds_orig = ''Arthur Böttcher''
|         attēls = Arthur Boettcher.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Bauska]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1889
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Tartu]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = patologs, anatoms
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''HD 50554 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 50554]], kura atrodas 30 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņu zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 1,172 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 3,540 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,5026. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma ultra zemas temperatūras saldētavai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra heksafluorīda struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = sēra (VI) fluorīds, elegāze
|           CAS numurs = 2551-62-4
|      ķīmiskā formula = SF6
|              molmasa = 146,06
|              blīvums = 6,164
|  kušanas temperatūra = -50,7 °C ([[trīskāršais punkts]])
| viršanas temperatūra = -63,8 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = 1,47 ml/100 g (pie 0 °C)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 203. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}
'''Sēra heksafluorīds''' SF6 ir [[sērs|sēra]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]], kurā sēram ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Sēra heksafluorīds ir bezkrāsaina, smaga (6 reizes smagāka par [[gaiss|gaisu]]) [[gāze]], kas ir ķīmiski inerta un cilvēkam praktiski nekaitīga. Sēra heksafluorīdu sauc arī par '''elegāzi''' (saīsinājums no ''elektriskā gāze''), jo to lieto [[elektrotehnika|elektrotehnikā]] kā izolējošu vielu. SF6 ūdenī šķīst vāji, labi šķīst [[nitrometāns|nitrometānā]].

sentences:
'''Nacisms''' - [[NSDAP]] ideoloģija un īstenotā politika.
{{Commonscat|Nazi Germany}}

sentences:
{{TOCright}}
{{Vikipēdija:Vikitikšanās/plānotās}}
Šajā lapā apkopotas '''aktualitātes''' [[Vikipēdija latviešu valodā|Vikipēdijā latviešu valodā]]. Vikipēdijā latviešu valodā notiekošajām aktualitātēm iespējams sekot līdzi arī tās [https://twitter.com/wikipedia_lv ''Twitter''], [https://www.facebook.com/wikipedialv ''Facebook''] un [https://www.instagram.com/lv.wikipedia ''Instagram''] lapās.

sentences:
{{Labs raksts}}
'''Farmakokinētika''' (no {{val|el|φάρμακον}} (''pharmakon'') — "zāles" un {{gree|κίνησις}} (''kinetikos'') — "kustība") ir [[farmakoloģija]]s apakšnozare, kura pēta [[Zāles|zāļu]] ievadīšanu organismā, to uzsūkšanos, izplatīšanos un izvietošanos organismā, kā arī to pārvērtību un izdalīšanās likumsakarības. Farmakokinētiskie pētījumi ir saistīti ar zāļu un to vielmaiņas starpproduktu ([[Metabolīts|metabolītu]]) koncentrācijas noteikšanu asinīs un citos bioloģiskajos šķidrumos. Darbīgās vielas koncentrācijas uzraudzība cilvēka organismā ļauj optimizēt farmakoterapiju, piemēram, mazināt blakņu rašanās varbūtību.<ref>Indulis Purviņš, Santa Purviņa: Praktiskā farmakoloģija (3. izd.). Rīga: Zāļu infocentrs, 2002. 794. lpp. {{ISBN|9984193313}}</ref>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Hellas Sat 3'' / ''Inmarsat S EAN''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Hellas Sat]]''
| KA_veids               = [[Sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Spacebus-4000C4]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Hellas Sat]]'' (''[[ArabSat]]''), ''[[Inmarsat]]''
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Thales Alenia Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2017
| Starts                 = {{dat|2017|6|28|SK}} 21:15 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Ariane 5ECA]]'', {{FRA}}
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[GSAT-17]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 16 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = ~ 2500 kg
| Pilna_masa             = 5780 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterijas]] 12,7 kW
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 39° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Hellas Sat 2]]''
''[[GX4]]''
| KA_nāk                 = ''[[SGS-1 / Hellas Sat 4]]''
''[[GX5]]''
}}
'''''Hellas Sat 3 / Inmarsat S EAN''''' ir sakaru operatoru ''[[Hellas Sat]]'' (''[[ArabSat]]'' meitas uzņēmums) un ''[[Inmarsat]]'' [[sakaru pavadonis]]. Tas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]] tika palaists 2017. gada jūnijā.

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada jūlijs}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Puers''' ('''Pu-erh''') ir fermentēta [[tēja]], ko iegūst no [[tējas koks|tējas koka]] galvenokārt [[Juņnaņa]]s provincē [[Ķīna|Ķīnā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Boletus edulis JPG9.jpg
| att_nosaukums= [[Egļu baravika]] (''Boletus edulis'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Boletus
| ģints_r =Beku ģints
| ģints_lv =Bekas
| kategorijas =nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Tramvaju satiksme Melburnā
|fona krāsa        = #C80404
|logo              =
|karte             =
|valsts            = {{flag|Austrālija}}
|pilsēta           = [[Melburna]]
|atklāts           = 1885
|izmaksas          =
|kopējais garums   = 250 km
|līniju skaits     = 25
|staciju skaits    =
|pieturu skaits    = 1700
|transporta vienīb = >500
|depo              = 10
|pasažieri dienā   =
|pasažieri gadā    = 205,4 milj. (2018/19)
|mājas lapa        = [https://yarratrams.com.au/ Yarra Trams]
|apakšveidne       =
}}
'''Tramvaju satiksme Melburnā''' ir viens no [[Sabiedriskais transports|sabiedriskā transporta]] veidiem [[Melburna|Melburnā]], [[Austrālija|Austrālijā]]. 250 km garš (2019. gadā) divceļu sliežu ceļu tīkls ar 1700 pieturām, 500 [[Tramvajs|tramvaju]] vagoniem un 25 maršrutiem ir lielākā pilsētas tramvaju sistēma pasaulē.<ref name="yarratrams">[https://yarratrams.com.au/facts-figures ''Facts & figures''], Yarra Trams. Skatīts: 2020. gada 27. aprīlī</ref> Pēc pārvadāto pasažieru skaita tramvaji ir otrs lielākais sabiedriskā transporta veids Melburnā aiz piepilsētas vilcieniem; 2018.—2019. finanšu gadā ar tramvajiem pārvadāti 205,4 milj. pasažieru.<ref>[https://www.ptv.vic.gov.au/assets/default-site/footer/data-and-reporting/annual-report/6b8c2cff5a/PTVH4043-Annual_Report_2019-A4-v1_ONLINE.pdf ''Annual Report 2018—19''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200331162141/https://www.ptv.vic.gov.au/assets/default-site/footer/data-and-reporting/annual-report/6b8c2cff5a/PTVH4043-Annual_Report_2019-A4-v1_ONLINE.pdf |date={{dat|2020|03|31||bez}} }}, Public Transport Victoria. Skatīts: 2020. gada 11. aprīlī.</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Nukualofa
 | native_name              = ''Nukuʻalofa''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Tonga#Okeānija
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{TON}}
 | subdivision_type1        = Sala
 | subdivision_name1        = [[Tongatapu]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 11.41
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2016. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 23221
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+13]]
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 21 | latm = 08 | lats =  | latNS = S
 | longd = 175 | longm = 12 | longs =  | longEW = W
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 00196-8000
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Sautvorkas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Northwest_View_of_Southwark_Cathedral_(01).jpg
| image_size            =
| caption               = Sautvorkas katedrāle
| map_type              = Londonas centrs#Londona#Anglija#Apvienotā Karaliste#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Sautvorkas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 51.506111
| longd                 = -0.089722
| location              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Sautvorka}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]], [[kolēģijas baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]], [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1106. gads
| year_completed        = 1897. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[mūris]]
}}
<mapframe text="Sautvorkas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q922967"
}
</mapframe>

sentences:
kristālhidrāts]]
'''Perhlorāti''' ir [[perhlorskābe]]s sāļi. Perhlorāti, izņemot tos, kam ir krāsaini katjoni, parasti ir baltas kristāliskas vielas. Perhlorāti ir visstabilākie no [[skābeklis|skābekli]] saturošajiem [[hlors|hlora]] savienojumiem.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 863. lpp. {{ru ikona}}</ref> Daudzi no tiem ir pilnīgi stabili kā cietā veidā, tā arī ūdens šķīdumos. Tomēr karsējot perhlorāti sadalās (parasti rodas attiecīgie [[hlorīdi]] un izdalās skābeklis). [[Kālija perhlorāts]] sāk sadalīties tikai pie apmēram 400 °C, citi perhlorāti, it īpaši [[kristālhidrāti]] vai organiskie perhlorāti, ir nestabilāki. Vairums perhlorātu ļoti labi šķīst ūdenī, turklāt šķīdumi praktiski nehidrolizējas. Kālija, rubīdija un cēzija perhlorāti slikti šķīst aukstā ūdenī, bet sildot šķīdība strauji pieaug, tādēļ šīs vielas ir viegli pagatavojamas un attīrāmas [[pārkristalizēšana|pārkristalizējot]]. Samērā slikti šķīstošs ir arī [[amonija perhlorāts]]. Perhlorāta joni nemēdz būt [[kompleksie savienojumi|komplekso savienojumu]] sastāvā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Dženna Zūra
 |      vārds_orig = ''Jenn Suhr''
 |          attēls = Jennifer Suhr London 2012 (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Dženna Zūra 2012. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|2|5}}
 |         dz_viet =
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=183}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=65}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 5,03 m
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{USA}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|{{osv|Vieglatlētika|2012|V|title=Kārtslēkšana}}}}
{{MedalSilver|{{oss|V=2008|teksts=Pekina 2008}}|{{osv|Vieglatlētika|2008|V|title=Kārtslēkšana}}}}
}}
'''Dženifere "Dženna" Zūra''' ({{val|en|Jennifer "Jenn" Suhr}}; dzimusi '''Stučinska''' (''Stuczynski'') {{dat|1982|2|5}}) ir amerikāņu [[vieglatlēte]], startē [[kārtslēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija peroksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-60-6
|      ķīmiskā formula = Na2O2
|              molmasa = 78
|              blīvums = 2800
|  kušanas temperatūra = 675 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = strauji reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija peroksīds''' (Na2O2) ir iedzeltena kristāliska viela — [[nātrijs|nātrija]] sadegšanas produkts. Tas ir stiprs oksidētājs.

sentences:
[[Kategorija:Izzudušās tautas]]
[[Kategorija:Viduslaiki]]
[[Kategorija:Ungārijas vēsture]]

sentences:
[[Kategorija:Ogres novada pagasti|Ledmanes]]
[[Kategorija:Ogres rajons|Ledmanes]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Cuminum cyminum
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linneaus]], 1753
|           attēls = Cuminum cyminum - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-198.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Cuminum
|         ģints_lv = Kumīns
|          ģints_r = Kumīns (ģints)
|             suga = C. cyminum
|          suga_lv = Kumīns
|           suga_r = Kumīns
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nāve un meitene
| operators =
| attēls = Death and the Maiden (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Romans Polaņskis]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Stjuarts Vilsons]]
| mūzika = [[Vojcehs Kilars]]
| oriģinālnos = ''Death and the Maiden''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1994|12|23}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nāve un meitene"''' ({{Val|en|Death and the Maiden}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Francija|Francijas]] kopražojuma drāmas filma, kuras režisors ir [[Romans Polaņskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sigurnija Vīvere]], [[Bens Kingslijs]] un [[Stjuarts Vilsons]]. Filma ir balstīta uz Ariela Dorfmana 1990. gada lugu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas P ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|P{{{numurs|}}}-LV.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_5            =   sakrītošie posmi
| item1_5            = {{{sakrīt|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Maija Bice
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Great_Eared-Nightjar,_Tangkoko,_Sulawesi_(5799113025)_(2).jpg
 | att_nosaukums = [[Lielais ausainais lēlis]] (''Lyncornis macrotis'')
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |     virskārta = Cypselomorphae
 |  virskārta_lv = Lēļi un svīres
 |   virskārta_r = Lēļu un svīru virskārta
 |         kārta = Caprimulgiformes
 |      kārta_lv = Lēļveidīgie
 |        dzimta = Caprimulgidae
 |     dzimta_lv = Lēļu dzimta
 |      binomial = Caprimulgidae <small>([[Nicholas Aylward Vigors|Vigors]], 1825)</small>
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
 |    iedalījums =
3 apakšdzimtas:
*[[Ausaino lēļu apakšdzimta|Ausainie lēļi]] (''Eurostopodinae'')
*[[Bezūsu lēļu apakšdzimta|Bezūsu lēļi]] (''Chordeilinae'')
*[[Lēļu apakšdzimta|Lēļi]] (''Caprimulginae'')
}}
'''Lēļu dzimta''' (''Caprimulgidae'') ir viena no [[lēļveidīgie|lēļveidīgo kārtas]] (''Caprimulgiformes'') dzimtām. Tā apvieno 98 sugas, kas tiek iedalītas 3 apakšdzimtās un 20 ģintīs.<ref>D.T. Holyoak, [https://books.google.lv/books?id=gdDr_2z1MNwC&pg=PA285&lpg=PA285&dq=Nyctiprogne+genus&source=bl&ots=W1NqbRxecH&sig=DBqFZSlTzxP3Gez35QgE1opJc5U&hl=lv&sa=X&ved=2ahUKEwjLquaSreHfAhXBhSwKHVbwDDMQ6AEwBXoECAcQAQ#v=onepage&q=Nyctiprogne&f=false Nightjars and Their Allies: The Caprimulgiformes], Oxford University Press</ref><ref name=world>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/nightjars/ |title=World Bird List: Frogmouths, Oilbird, potoos, nightjars, 2019 |access-date={{dat|2019|01|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20181004213026/http://www.worldbirdnames.org/bow/nightjars/ |archivedate={{dat|2018|10|04||bez}} }}</ref> Sastopamas gandrīz visos [[kontinents|kontinenos]], izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]].<ref name=world/> Nav sastopamas arī [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un vairākās citās lielākās [[okeāns|okeānu]] salās.<ref name=bri>[https://www.britannica.com/animal/caprimulgiform Britannica: Caprimulgiform]</ref> [[Latvija|Latvijā]] ligzdo viena lēļu dzimtas suga – [[vakarlēpis]] (''Caprimulgus europaeus'').<ref>[https://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/caprimulgidae/ Latvijas Daba: Vakarlēpis]</ref>

sentences: {{Commonscat|Draughts players from Latvia}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 92
 | lv  = Deviņdesmit divi
}}
'''92 (deviņdesmit divi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[91 (skaitlis)|91]] un [[93 (skaitlis)|93]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit otrā diena ir [[2. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[1. aprīlis]]).

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
[[Kategorija:Kartes]]
[[Kategorija:Latvija]]
[[Kategorija:Latvijas politika]]
[[Kategorija:Saeimas vēlēšanas]]
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Ķegums (nozīmju atdalīšana)|Ķegums}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Ķegums
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Ķeguma stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Ķeguma pasažieru ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|Rīga—Daugavpils]]
| atvērta             = 1924
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = Voldemārs Ozoliņš
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              = Stacijas laukums 1, Ķegums,
Ogres novads, LV-5020
| latd  = 56.7414106 | latNS  = N
| longd = 24.7259523 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Lielvārde (stacija)|Lielvārde]] (6 km)
 [[Ogre (stacija)|Ogre]] (11 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Ciemupe (stacija)|Ciemupe]] (6 km)
 [[Pārogre (stacija)|Pārogre]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 45
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''Ķegums''' ir [[pieturas punkts]] [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|dzelzceļa līnijā Rīga—Daugavpils]], kas atrodas [[Ķegums|Ķegumā]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
|box-width=250px
|nosaukums=O'Hēra starptautiskā lidosta
|nosaukums_originalvaloda=''O'Hare International Airport''
|nosaukums_originalvaloda-a=
|nosaukums_originalvaloda-r=
|attels=O'Hare International Airport (USGS).png
|attela-platums=
|paraksts=
|attels2=
|attela2-platums=
|paraksts2=
|IATA=ORD
|ICAO=KORD
|FAA=ORD
|karte=Čikāga
|lat_deg=41 |lat_min=58 |lat_sec=43 |lat_dir=N
|lon_deg=87 |lon_min=54 |lon_sec=17 |lon_dir=W
|kartes_paraksts=Lidostas atrašanās vieta Čikāgā
|lidostas_tips=Publiska
|ipasnieks-operators=
|ipasnieks=[[Čikāga]]s pilsēta
|atrasanas_vieta={{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|elevation-f=668
|elevation-m=204
|majas_lapa={{url|https://www.flychicago.com/}}
|r1-number=4L/22R |r1-length-m=2286 |r1-surface=[[Asfaltbetons]] |r2-number=4R/22L|r2-length-m=2461 |r2-surface=[[Asfaltbetons]]|r3-number=9L/27R|r3-length-m=2286|r3-surface=[[Betons]]|r4-number=9C/27C|r4-length-m=3428|r4-surface=[[Betons]]|pasazieru_skaits=79 828 183 (2017)|lidojumu_skaits=867 049 (2017)|r5-length-m=2428|r6-length-m=2286|r7-length-m=3292|r8-length-m=3962|r5-number=9R/27L|r6-number=10R/28L|r7-number=10C/28C|r8-number=10L/28R|r5-surface=[[Asfaltbetons]]|r6-surface=[[Betons]]|r7-surface=[[Betons]]|r8-surface=[[Asfaltbetons]]}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Urbāns I
| vārds_orģ           = ''Urbanus I''
| attēls              = A portrait of Pope Saint Urban I.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 17. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = [[222. gads|222]]. gads
| term_beigas         = [[230. gads|230]]. gads
| priekštecis         = [[Kaliksts I]]
| pēctecis            = [[Pontiāns]]
| dzim_dati           = nav zināms dzimšanas gads
| dzim_vieta          = [[Roma]], [[Romas impērija]]
| mir_dati            = {{dat|230|5|23}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Pašindukcija''' ir [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēka]] (EDS) rašanās [[Elektriskais vadītājs|vadītāja]] kontūrā, mainoties kontūra izmēriem vai [[Magnētiskā caurlaidība|vides magnētiskajai caurlaidībai]], bet visbiežāk — caur šo kontūru plūstošās [[Strāvas stiprums|strāvas stiprumam]]. Tas ir [[Elektromagnētiskā indukcija|elektromagnētiskās indukcijas]] atsevišķs gadījums.

sentences:
[[Kategorija:Kopenhāgena]]
[[Kategorija:Galvaspilsētas reģionā (Dānija) dzimušie]]
[[Kategorija:Cilvēki no Kopenhāgenas]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Helēna Celmiņa
|          vārds_orig =
|              attēls = Viktors Kalniņš un Helēna Celmiņa.png
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Viktors Kalniņš un Helēna Celmiņa
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1929
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 11
|            dz_vieta = {{vieta|Latvija|Madona}}
|              m_gads = 2017
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 1
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]], [[Ņujorka]]
|           pilsonība = {{LAT}}, {{USA}}
|        nodarbošanās = rakstniece, gleznotāja
|             tautība = [[latviete]]
|             dzimums = S
|        dzīvesbiedrs = Viktors Kalniņš
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vikisaites+}}
{{Atveidošana}}
{{Atjaunināt| nākotnes plāniem}}

sentences:
{{novecojis}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''NASDAQ OMX Group, Inc.''
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[2007. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ņujorka]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[fondu birža]]s
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           = ''[[NASDAQ]]'', ''[[NASDAQ OMX Nordic]]''
| homepage         = [http://www.nasdaqomx.com/ nasdaqomx.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''NASDAQ OMX Group, Inc.''''' (saīsinājumā ''NDAQ'') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] reģistrēts uzņēmums, kas pārvalda [[fondu birža]]s ASV, [[Ziemeļvalstis|Ziemeļvalstīs]] un [[Baltija|Baltijā]] un [[Armēnija|Armēnijā]]. Galvenais birojs atrodas [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences: '''Datora radīti attēli''', bieži izmantots saīsinājums angļu valodā '''CGI''' (no {{val|en|computer-generated imagery}}), ir [[datorgrafika]]s izmantošana, lai radītu vai palīdzētu attēlu radīšanā [[māksla|mākslā]], drukātajos medijos, [[videospēle|videospēlēs]], [[Kinofilma|filmās]], televīzijas programmās, [[Reklāma|reklāmās]], [[video]]klipos un [[Simulācija|simulatoros]]. Vizuālās ainas var būt gan dinamiskas, gan statiskas, un tās var būt divdimensiju (2D), lai gan termins CGI visbiežāk tiek izmantots attiecībā uz [[trīsdimensiju telpa|3D datorgrafiku]], kas izmantota, lai radītu ainas vai [[Specefekts|specefektus]] filmās un televīzijā. CGI var izmantot arī individuāli lietotāji, un to var rediģēt ar tādām programmām kā ''[[Windows Movie Maker]]'' vai ''[[iMovie]]''.

sentences:
{{Datorspēles infokaste
|title            = Grand Theft Auto II
|bilde            = GTA2boxart.jpg
|developer        = [[DMA Design]]
|publisher        = [[DMA Design]]
|picture format   =
|designer         =
|series           = [[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]]
|engine           =
|version          =
|released         = {{dat|1999|10|22}}
|genre            = [[RPG]]
|modes            = Viena spēlētāja, Vairāku spēlētāju
|ratings          = [[Entertainment Software Rating Board|ESRB]]: M
|platforms        = [[PC]], [[PlayStation]], [[Dreamcast]], [[Game Boy Color]]
|media            = [[Kompaktdisks|CD-ROM]], [[GD-ROM]], [[kārtridžs]]
|requirements     =
|input            =
}}
'''Grand Theft Auto II''' ('''GTA 2''') ir [[datorspēle]], kas tika izdota {{dat|1999|10|22}}. Tās veidotāi ir [[DMA Design]] (pašreizējais [[Rockstar North]]), un spēle tika veidota [[dators|PC]] un [[PlayStation]] konsolei. Vēlāk spēle tika izdota arī [[Dreamcast]] un [[Game Boy Color]] konsolēm. Šī ir otrā spēle Grand Theft Auto sērijā, un ir turpinājums spēlei [[Grand Theft Auto]]. PC un Dreamcast versijas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ir novērtētas ar "M", kas nozīmē, ka spēle ir ieteicama no 16 gadu vecuma. PlayStation un Dreamcast versijās, rupja valoda un vardarbība tika mazāk izcelta, un tādēļ saņēma vērtējumu "T", kas ļauj spēlēt spēli spēlētājiem, kas vecāki par 11 gadiem. GTA II šobrīd var lejupielādēt bez maksas no [[Rockstar Games]] oficiālās mājaslapas.

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnskābes struktūrformula

Nikotīnskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PP vitamīns, niacīns,
3-piridīnkarbonskābe,
B3 vitamīns,
B5 vitamīns,
antipelagras vitamīns,
antipelagras faktors
|           CAS numurs = 59-67-6
|      ķīmiskā formula = C6H5NO2
|              molmasa = 123,11
|              blīvums = 1470
|  kušanas temperatūra = 236,6 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 1,8 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nikotīnskābe''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kura atvasinājums — [[nikotīnamīds]] — ietilpst svarīgu [[ferments|fermentu]] — [[dehidrogenāzes|dehidrogenāžu]] — [[koferments|kofermentu]] sastāvā un nepieciešams [[oksidēšanās]] procesu nodrošināšanai organismā. [[Nikotīnamīds]] (nikotīnskābes [[amīdi|amīds]]) organismā viegli veidojas no nikotīnskābes fermentatīvās amidēšanās ceļā, tādēļ bioloģiskā vērtība abām vielām ir vienāda. Nikotīnskābi un nikotīnamīdu sauc arī par '''PP vitamīnu''' jeb '''niacīnu'''. PP vitamīns pieder pie B grupas vitamīniem un to senāk dēvēja arī par B3 vai B5 vitamīnu. Terminus 'B3 vitamīns' vai 'B5 vitamīns' nav ieteicams lietot, jo dažādos avotos šādi dēvēta arī [[pantotēnskābe]]. Nikotīnskābe ir balta pulverveida viela bez smaržas, ar vāji skābu garšu. Tās trūkums organismā izraisa smagu slimību — [[pelagra|pelagru]]. Dzīvnieku organismā PP vitamīns var veidoties no aminoskābes [[triptofāns|triptofāna]], tādēļ triptofāna nepietiekamība uzturā arī var novest pie PP avitaminozes. Organismā PP vitamīns uzsūcas [[tievā zarna|tievajā zarnā]].

sentences: '''Normaņi''' ([[normandiešu valoda|normandiešu]]: ''Normaunds''; {{val|fr|Normands}}; {{val|la|Nortmanni/Normanni}} — 'ziemeļnieki') bija [[vikingi|vikingu]] grupa, kas no 8. gadsimta beigām līdz 11. gadsimtam vidum siroja mūsdienu [[Francija]]s ziemeļos esošajā [[Normandija]]s reģionā un [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas salā]]. Laika gaitā vikingu iekarotāji apmetās uz dzīvi iekarotajās teritorijās un sajaucās ar tur jau dzīvojošajiem [[franki]]em. 911. gadā normaņi dibināja [[Normandijas hercogi]]sti. [[1066. gads|1066. gadā]] tās hercogs [[Viljams I Iekarotājs]] pakļāva [[Anglija|Angliju]] un kļuva par tās karali. 11. un 12. gadsimtā vairākos karos normaņi iekaroja mūsdienu [[Itālija]]s dienvidus un [[Sicīlija|Sicīliju]] un tur dibināja [[Sicīlijas karaliste|Sicīlijas karalisti]]. [[Pirmais Krusta karš|Pirmā Krusta kara]] laikā normaņu izcelsmes krustneši iekaroja teritorijas [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] un [[Ziemeļāfrika]]s piekrastē.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Dāvids Geta
|Attēls           = David Guetta live @ MTV EMA 2018.png
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Dāvids Geta 2018. gada MTV Eiropas mūzikas balvas apbalvošanā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1967|11|7}}
|Vieta            = {{flaga|Francija}} [[Francija]], [[Parīze]]
|Žanrs            = [[deju mūzika]], [[hausmūzika]], [[elektroniskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[dīdžejs]], [[mūzikas producents]]
|Gadi             = [[1994]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Gum Records]]
[[Virgin Records]]
[[Perfecto Records]]
|Mlapa            = [http://www.davidguetta.com/ davidguetta.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pusnelsons
| attēls                   =  Half Nelson.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Half Nelson''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Raiens Fleks]]
| producents               =
* [[Džeimss Patrikovs]]
* [[Alekss Orlovskis]]
* [[Linete Hauela]]
* [[Anna Bodena]]
* [[Rozanna Korenberga]]
| scenārija autors         =
* Raiens Fleks
* Anna Bodena
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Šarīka Epsa]]
* [[Entonijs Makijs]]
| mūzika                   = ''[[Broken Social Scene]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[THINKFilm]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2006|9|22|ASV}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/half-nelson-2006|title=Half Nelson|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190828162751/https://bbfc.co.uk/releases/half-nelson-2006|archivedate={{dat|2019|08|28||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|700 000}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=halfnelson.htm|title=Half Nelson (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 28, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pusnelsons"''' ({{val|en|Half Nelson}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Raiens Fleks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Goslings]], [[Šarīka Epsa]] un [[Entonijs Makijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas Miķeļa baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Kauno soboras 2006-06-25.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas Miķeļa baznīca
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label = Kauņas Miķeļa baznīca
| position = left
| latd  = 54.896944  | latNS  = N
| longd = 23.921111  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Kauņas apriņķis]], [[Kauņa]], [[Centra seņūnija]]
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neobizantisms]]
| architect = [[Konstantīns Limarenko]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1891. gads|1891. gadā]]
| year_completed        = [[1895. gads|1895. gadā]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 50 metri
| capacity = 2000
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas Miķeļa katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q3325"
}
</mapframe>
'''Kauņas Sv. Erceņģeļa Miķeļa baznīca''' ({{val|lt|Kauno Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu]] [[baznīca (celtne)|baznīca]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s centrālajā daļā. Pārdala Kauņas [[Brīvības aleja (Kauņa)|Brīvības aleju]] divās nevienlīdzīgās daļās.

sentences:
{{Vikikrātuves kategorija|Culinary diplomacy|Kulinārā diplomātija}}
{{Pamatraksts|Kulinārā diplomātija}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Coprinopsis atramentaria 3 - Lindsey.jpg
| att_nosaukums   = [[Pelēkā tintene]] (''Coprinopsis atramentaria'')
| valsts          = Fungi
| valsts_lv       = Sēnes
| nodalījums      = Basidiomycota
| nodalījums_lv   = Bazīdijsēnes
| klase           = Homobasidiomycetes
| klase_lv        = Himēnijsēnes
| kārta           = Agaricales
| kārta_lv        = Atmateņu rinda
| dzimta          = Psathyrellaceae
| dzimta_lv       =
| ģints           = Coprinopsis
| ģints_lv        = Tintenes
|             suga = C. atramentaria
|          suga_lv = Pelēkā tintene
|         binomial = Coprinopsis atramentaria
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Galictis.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Galictis
| ģints_lv = Grizoni
| suga = Galictis cuja
| suga_lv = Mazais grizons
| binomial = Galictis cuja <small>([[Juan Ignacio Molina|Molina]], 1782)</small>
| kategorijas = nē
| izplatība =

sentences: '''Sekijerves polka''' ({{val|fi|Säkkijärven polkka}}, {{IPA2|ˈsækːiˌjærʋen ˈpolkːɑ}}, burtiskā vietvārda tulkojumā — ‘Maisu ezera polka’) ir plaši pazīstama [[Somija|somu]] polka, kas sākotnēji veidota no trim Sekijerves reģiona tautas melodijām.<ref name="Tamminen">Tamminen, Toivo (1993). ''"Tarina siitä, miten polkka tuli Amerikan kautta Suomeen"''. Hanuri-lehti. 21 (3): 16—19.</ref> Melodija ir ļoti populāra starp somu [[akordeons|akordeonistiem]]. Pirmo reizi melodiju 1928. gadā [[ASV]] ierakstīja Somijas [[norvēģi|norvēģu]] akordeonists Viljams ("Villijs") Larsens, taču slavena tā kļuva pēc Viljo Vesterinena un Lases Pihlajamā ierakstiem.

sentences:
[[File:UniversumUNAM19.JPG|thumb|Daudzskaldņu piemēri kādā muzejā Meksikā]]
'''Daudzskaldnis''' ir telpiska [[figūra]], ko ierobežo [[daudzstūris|daudzstūri]] tā, ka jebkuriem ierobežojošiem daudzstūriem vai nu nav kopīgu [[punkts (ģeometrija)|punktu]], vai ir tieši viens kopīgs punkts, vai ir kopīga vismaz viena mala. Ierobežojošos daudzstūrus sauc par daudzskaldņa [[skaldne|skaldnēm]]. Savukārt skaldņu [[virsotne]]s sauc par daudzskaldņa virsotnēm.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = Futbola karš
|partof      =
|image       =
|caption     =
|date        = [[1969]]. gada [[14. jūlijs]] - [[18. jūlijs]]
|place       = [[Hondurasa]], [[Salvadora]]
|casus       =
|result      = ''[[Status quo ante bellum]]''
Pamiers pēc Amerikas valstu organizācijas iejaukšanās.
|combatant1  = {{flaga|Salvadora}} [[Salvadora]]
|combatant2  = {{flaga|Hondurasa}} [[Hondurasa]]
|commander1  = {{flaga|Salvadora}} [[Fidels Sančess Ernandess]]
|commander2  = {{flaga|Hondurasa}} [[Osvaldo Lopess Oreljano]]
|strength1   = 30 000 (sauszemes spēki)
artilērija<ref name="overall">Mario E. Overall. [http://www.laahs.com/content/10-The-100-Hour-War/view/1 The 100 Hour War]{{Novecojusi saite}} / The Latin American Aviation Historical Society, 28 May 2013 {{en ikona}}</ref>
līdz 10 tankiem<ref name="David Spencer 1995. p.2-8">David Spencer. Armored Fighting Vehicles of El Salvador. Museum Ordnance Special Number 7. 1995. p.2-8 {{en ikona}}</ref>
12 bruņutransportieri<ref name="David Spencer 1995. p.2-8"/>
1000 (gaisa spēki)
30 lidmašīnas
4 patruļkuģi
|strength2   = 23 000 (sauszemes spēki)
artilērija<ref name="overall"/>
600 (gaisa spēki)
32 lidmašīnas (25 kaujas)<ref name="overall"/>
1 sardzes kuģis
3 patruļkuģi
|casualties1 = 900 (iesk. civiliedzīvotājus)
|casualties2 = 2100 (iesk. civiliedzīvotājus)
}}
'''Futbola karš''' ({{val|es|La guerra del fútbol}}) bija sešu dienu (1969. gada 14. — 20. jūlijs) militārs konflikts starp [[Salvadora|Salvadoru]] un [[Hondurasa|Hondurasu]], kas sākās pēc Hondurasas [[futbols|futbola]] izlases zaudējuma Salvadoras izlasei atlases spēlēs par ceļazīmi uz [[FIFA Pasaules kauss|FIFA Pasaules kausu]]. Neskatoties uz kara ātro beigšanos, tomēr tas abām iesaistītajām pusēm maksāja vairāk kā 2000 kritušo, kā arī izjauca [[Centrālamerikas brīvā tirgus savienība]]s pastāvēšanu līdz pat 1991. gadam.

sentences: '''Tehnikums''' ir [[Izglītība|izglītības]] iestāde, kura īsteno profesionālās vidējās izglītības programmas, kas dod iespēju iegūt trešo profesionālās kvalifikācijas līmeni, un kurai ir piešķirts profesionālās izglītības kompetences centra statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.niid.lv/izlgsist|title=Izglītības sistēma Latvijā|website=www.niid.lv|access-date=2023-10-04|language=lv}}</ref> [[Profesionālā izglītība|Profesionālās izglītības]] iestādes specializējas profesionālās tālākizglītības programmu īstenošanā, ļaujot iegūt piektā līmeņa profesionālo kvalifikāciju dažādās profesionālajās jomās.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Azercell Telekom MMC''
| logo             = Azercell_logo.png
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1996. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Baku]]
| location_country = {{AZE}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Azertel Telekomünikasyon ve Yatırım Dış Ticaret A.Ş,''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.azercell.com azercell.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Azercell Telekom MMC''''' ir [[Azerbaidžāna]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] uzņēmums, kas darbojas ar zīmolu '''''Azercell'''''. Tas ir dibināts 1996. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Baku]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boletus subtomentosus.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Xerocomus
| ģints_lv =Samtbekas
| suga =X. subtomentosus
| suga_lv =Kazu samtbeka
| binomial =Xerocomus subtomentosus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = ''Batman: The Brave and the Bold''
| show_name_2          =
| bgcolour             =
| color text           =
| image                =
| caption              =
| genre                = [[piedzīvojumu filma]]
| format               =
| creator              =
| developer            = * [[Džeimss Takers]]
* [[Maikls Dželeniks]]
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             = * [[Dīdrihs Baders]]
* [[Korijs Bērtons]]
* [[Džons Dimadžo]]
* [[Vils Freidls]]
* [[Toms Kenijs]]
* [[Džeimss Arnolds Teilors]]
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer = [[Endijs Stormers]]
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{USA}}
| language             = [[Angļu valoda|angļu]]
| num_seasons          = 3
| num_episodes         = 65
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              = 22 minūtes
| company              =
| distributor          =
| channel              = ''[[Cartoon Network]]''
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{Dat|2008|11|14|N|bez}}
| last_aired           = {{Dat|2011|11|18|N|bez}}
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}

sentences: '''Programminženierija''' ir nozare, kas nodarbojas ar [[datorprogramma|datorprogrammu]] veidošanu un uzturēšanu, praksē pielietojot atziņas no [[datorzinātne]]s, projektu un procesu vadības, un citām nozarēm.<ref name="ACM 2020">{{Tīmekļa atsauce |last=ACM |year=2007 |url=http://computingcareers.acm.org/?page_id=12|title=Computing Degrees & Careers |publisher=ACM |access-date=2010-11-23}}</ref><ref name="Laplante 2007">{{grāmatas atsauce |last=Laplante |first=Phillip |title=What Every Engineer Should Know about Software Engineering |publisher=CRC |location=Boca Raton |year=2007 |isbn=978-0-8493-7228-5 |url=https://books.google.com/books?id=pFHYk0KWAEgC&q=What%20Every%20Engineer%20Should%20Know%20about%20Software%20Engineering.&pg=PA1 |access-date=2011-01-21 }}</ref> Programminženieris ir [[persona]], kas izmanto inženiertehnisko projektēšanas procesu, lai izstrādātu, uzturētu, pārbaudītu un novērtētu datoru [[programmatūra|programmatūru]]. Dažkārt kā sinonīmu lieto terminu [[programmētājs]], taču tas var arī vairāk attiekties uz ieviešanu, nevis dizainu, kā arī var trūkt inženierzinātņu izglītības vai prasmes.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=https://www.theatlantic.com/technology/archive/2015/11/programmers-should-not-call-themselves-engineers/414271/ | title=Programmers: Stop Calling Yourselves Engineers | website=[[The Atlantic]] | date=5 November 2015 }}</ref>

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Ričards Milhauss Niksons
| vārds_orģ           =''Richard Milhous Nixon''
| attēls              =Nixon 30-0316a.jpg
| att_izm             =200px
| apraksts            =Niksona oficiālā prezidentūras fotogrāfija
| amats               =37. [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] prezidents
| term_sākums         ={{dat|1969|1|20|N}}
| term_beigas         ={{dat|1974|8|9|N}}
| viceprezidents      =[[Spiro Agņū]] ([[1969]]—[[1973]])<br>[[Džeralds Fords]] ([[1973]]—[[1974]])
| priekštecis         =[[Lindons Džonsons]]
| pēctecis            =[[Džeralds Fords]]
| amats2              =36. [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] viceprezidents
| term_sākums2        ={{dat|1953|1|20|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1961|1|20|N}}
| prezidents2         =[[Dvaits Eizenhauers]]
| priekštecis2        =[[Albens Bārklijs]]
| pēctecis2           =[[Lindons Džonsons]]
| dzim_dati           ={{dat|1913|1|9}}
| dzim_vieta          ={{flaga|ASV}} [[Jorbalinda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1994|4|22|1913|1|9}}
| mir_vieta           ={{flaga|ASV}} [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| partija             =[[ASV Republikāniskā partija|Republikāņi]]
| dzīvesb             =[[Peta Niksone|Telma Ketrīna "Peta" Niksone]]
| profesija           =[[jurists]]
| reliģija            =[[kvēkeri]]s
| paraksts            =Richard M. Nixon signature.png
| piezīmes            =
}}
'''Ričards Milhauss Niksons''' ({{val|en|Richard Milhous Nixon}}; {{dat|1913|1|9|N}}—{{dat|1994|4|22|N}}) bija trīsdesmit septītais [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ASV prezidents|prezidents]]. Pirmais un līdz šim vienīgais ASV prezidents, kuram nācies atkāpties no amata. Viņa laikā ASV normalizēja attiecības ar [[Padomju Savienība|PSRS]] un sāka diplomātiskās attiecības ar [[Ķīna|Ķīnu]]. Viņa popularitāti sekmēja ASV astronautu nolaišanās uz [[Mēness]]. Niksons zaudēja amatu [[Votergeita|Votergeitas skandāla]] dēļ — par ielaušanos [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrātiskās partija]]s mītnē un cenšanos to noslēpt.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
|-
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
|-
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
|-
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
|-
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
|-
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
|-
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
|-
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
|-
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
|-
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
|-
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
|-
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
|-
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
|-
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
|-
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
|-
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
|-
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
|-
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
|-
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
|-
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
|-
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
|-
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
|-
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
|-
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
|-
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
|-
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
|-
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
|-
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
|-
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
|-
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
|-
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
|-
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
|-
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
|-
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
|-
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
|-
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
|-
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
|-
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
|-
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
|-
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
|-
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
|-
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
|-
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
|-
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
|-
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
|-
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
|-
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
|-
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
|-
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
|-
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
|-
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
|-
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''16. augusts''' ir gada 228. diena (229. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 137 dienas.

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          = Anglijas—Zanzibāras karš
| image             = [[File:AngloZanzibarWar.jpg|300px]]
| caption           = Sultāna [[Harēms]] pēc bombardēšanas
| date              = 9.02–9.40 [[Austrumāfrikas laiks|EAT]] (6.02–6.40 [[Coordinated Universal Time|UTC]]), {{dat|1896|8|27|N|bez}}
| place             = [[Akmens pilsēta|Zanzibāras pilsēta]], [[Zanzibāras Sultanāts]]
| casus             =
| territory         =
| result            = Apvienotās Karalistes uzvara
| combatant1        = {{flagicon|United Kingdom}} [[Britu impērija]]
| combatant2        = {{flagicon image|Flag of the Sultanate of Zanzibar.svg}} [[Zanzibāras Sultanāts]]
| commander1        =
| commander2        =
| strength1         = Sauszemes karaspēks: 1050
Flote: 2 kreiseri, 3 lielgaballaivas
| strength2         =
| casualties1       = 1 ievainots
| casualties2       = 500 nogalināti vai ievainoti
1 noslīkusi karaliskā jahta
2 noslīkušas laivas
1 iznīcināta krasta baterija
}}
'''Anglijas—Zanzibāras karš''' bija karš starp [[Apvienotā Karaliste|Apvienoto Karalisti]] un [[Zanzibāras Sultanāts|Zanzibāras Sultanātu]] {{dat|1896|8|27||bez}}. Konflikts ilga apmēram 40 minūtes, tas ir pasaules vēsturē īsākais karš.<ref>{{citation|title= Guinness World Records 2008 |year=2007 |publisher= [[Guinness World Records]] |location= London |isbn= 978-1-904994-19-0 |page=118|author= Editor-in-chief, Craig Glenday}}</ref>

sentences:
s stacija ar divām dziļurbšanas iekārtām priekšplānā]]
'''Ledus dziļurbums''' ir [[glacioloģija]]s izpētes metode, ar kuras palīdzību tiek iegūti [[ledus vairogs|ledus vairoga]] hronoloģiski paraugi. Parasti šādi dziļurbumi tiek veikti polārajos apvidos ([[Grenlande|Grenlandē]] un [[Antarktīda|Antarktīdā]]), bet šādu izpētes metodi pielieto arī augstkalnu [[ledājs|ledāju]] izpētē.

sentences: '''Gerkāns''' ({{val|de|Gerkan}}) ir vācu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

sentences: '''Padparadža''' (cēlies no [[singāļu valoda]]s, nozīmē "lotoss"; '''padmaragaija''', '''padaradža''') ir [[minerāls|minerāla]] — [[korunds|korunda]] paveids. Ar šo terminu juvelierizstrādājumu tirdzniecībā apzīmē augstas kvalitātes neparastas krāsas korunda kristālus — padparadžam piemīt unikāls oranžas un sārtas krāsas sajaukums. Tā kā jebkurus juvelierkvalitātes korundus, kas nav sarkanā krāsā, sauc par [[safīrs|safīriem]], arī padparadža ir uzskatāms par safīra paveidu.

sentences:
{| class="toccolours" cellspacing="3px" align="right" style="clear: right; margin: 0 0 1em 1em; text-align:center;"
|-
| colspan="2" |'''Kristietība'''

|-
|
|-
| style="font-size:11px" |
'''[[Bībele]]'''

[[Vecā Derība]] · [[Jaunā Derība]]

[[Apokrifi]]

[[Evaņģēlijs|Evaņģēliji]]

[[Desmit baušļi]]

[[Sprediķi]]

|-
| style="font-size:11px" |
'''[[Trīsvienība]]'''

[[Dievs Tēvs]]

[[Dievs Dēls]] ([[Jēzus Kristus]])

[[Svētais Gars]]
|-
| style="font-size:11px" |
'''[[Kristietības vēsture]]'''

[[Agrīnā kristietība]]

[[Apustuļi]]

[[Ekumeniskais koncils|Ekumeniskie koncili]]

[[Lielā Shizma]]

[[Krusta kari]]

[[Reformācija]]
|-
| style="font-size:11px" |
'''[[Kristiešu teoloģija]]'''

[[Grēkā krišana]] · [[Grēks kristietībā|Grēks]]

[[Pestīšana]] · [[Otrā atnākšana]]
|-
| style="font-size:11px" |
'''[[Kristietības virzieni]]'''

[[Katolicisms]] · [[Pareizticība]]

[[Protestantisms]]

[[Austrumu Baznīcas]]

[[Eklektiskās konfesijas]]

[[Rietumu kristietība]]

[[Kristīgais ateisms]]
|}

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Armēņu genocīda memoriālais komplekss
|native_name   =
|image         = Astela near Armenian Genocide Museum-Institute (3-1).JPG
|image_size    = 300
|caption       =
|map_image     = Erevāna
|map_text      =
|map_width     = 300
|latd  = 40 | latm  = 11 | lats  =  9 | latNS  = N
|longd = 44 | longm = 29 | longs = 26 | longEW = E
|location      = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|designer      =
|type          =
|material      =
|area          =
|length        =
|width         =
|height        = 44 m
|begin         =
|complete      =
|open          = 1967
|governing     =
|dedicated_to  = [[armēņu genocīds|Armēņu genocīda]] upuru piemiņai
|visitors      =
* ap 200 000<ref>{{cite news|title=On April 24 about 100 thousand visitors at Armenian Genocide Museum-Institute|url=http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|agency=[[Armenpress]]|date=24 April 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616154103/http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|archivedate=16 June 2014}}</ref>
* (līdz 150 000 cilvēkiem, izņemot 24. aprīli)<ref>{{cite news|title=Ցեղասպանությունն` օտարների աչքերով [The Armenian Genocide in the eyes of foreigners]|url=http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|agency=[[Yerkir Media]]|date=23 April 2011|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616155306/http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|archivedate=16 June 2014|location=Yerevan|language=hy|quote=Ծիծեռնակաբերդի հուշահամալիր` չհաշված ապրիլի 24-ը, տարեկան է 120-150 հազար մարդ է այցելում: Նրանցից 80 հազարն օտարազգի են, այդ թվում եւ թուրքեր:}}</ref>
|public_transit=
|extra         =
}}
<mapframe text="Armēņu genocīda memoriālais komplekss" width=300 height=300 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q154775"
}
</mapframe>
'''Armēņu genocīda memoriālais komplekss''' ({{val|hy|Հայոց ցեղասպանության զոհերի հուշահամալիր}}, ''Hayots tseghaspanut'yan zoheri hushahamalir'') ir oficiālais [[Armēnija]]s memoriāls, kas veltīts [[armēņu genocīds|armēņu genocīda]] upuru piemiņai. Izveidots 1967. gadā Cicernakaberda pakalnā valsts galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]].

sentences: '''Pasaules okeāni un jūras''' kopā aizņem 71% no [[Zeme]]s virsmas platības - 360 000 000 km². Mūsdienās izdala 5 [[okeāns|okeānus]], savukārt [[jūra|jūru]] kopskaits ir atkarīgs no interpretācijas un svārstās ap 70. Vikipēdijā aprakstītas 79 jūras, ja neskaita [[ezers|ezerus]] un ūdenskrātuves, kas arī nereti tiek dēvēti par jūrām.

sentences:
{{Coord|0|N|180|W|display=title}}
[[File:International Date Line.png|thumb|Datuma maiņas līnija]]
'''Datuma maiņas līnija''' ir starptautiski pieņemta, nosacīta līnija [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], iedomāta līnija uz [[Zeme]]s virsas, kas iet no [[ziemeļpols|ziemeļpola]] līdz [[dienvidpols|dienvidpolam]]. Šajā vietā jaunais [[datums]] robežojas ar iepriekšējo datumu. Datuma maiņas līnija aptuveni atbilst 180° [[Ģeogrāfiskais garums|meridiānam]] (antimeridiānam), līdz ar to atrodas pretējā pusē [[Griničas meridiāns|Griničas meridiānam]] un to šķērsojot, mainās datums.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Gyroporus castaneus 2011 G2.jpg
| att_nosaukums = Kastaņu smilšbekas Ukrainā
| valsts = Fungi
| valsts_lv = Sēnes
| nodalījums = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase = Homobasidiomycetes
| klase_lv = Himēnijsēnes
| kārta = Boletales
| kārta_lv = Beku rinda
| dzimta = Gyroporaceae
| dzimta_lv = Smilšbeku dzimta
| ģints = Gyroporus
| ģints_lv = Smilšbekas
| kategorijas = nē
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|ģints=Eleocharis|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Eleocharis mamillata Oulu, Finland 14.06.2013.jpg|klase=Liliopsida|rinda=Poales|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Eleocharis mamillata|autors=H.Lindb.|suga_lv=Iežmaugtais pameldrs|suga=Eleocharis mamillata|ģints_lv=Pameldri|sinonīmi=}}'''Iežmaugtais pameldrs''' ({{val|la|Eleocharis mamillata}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga, kuras ietvaros nodala zemākus taksonus. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] retumis gandrīz visā teritorijā, tomēr pārsvarā Austrumlatvijā, pārpurvotās ezeru piekrastēs un seklūdeņos, purvu apmalēs un [[Grāvis|grāvjos]].

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Krievijā|Sportistes]]
[[kategorija:Krievijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kabrijīts
|attēls=
|klase=Elementu tīrradņi, metālu savienojumi
|ŠtruncaID=1/A.17-20
|ķīm_formula=Pd2SnCu
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Balta, pelēka
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-4,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=10,7
}}

sentences: '''Varkas pilsnovads''' ({{val|la|Warka, terra Warkunde}}) bija seno [[latgaļi|latgaļu]] [[Jersika (valsts)|Jersikas valsts]] jeb [[Letija]]s daļa uz austrumiem no [[Lubānas ezers|Lubāna ezera]], kas pieminēta ar Romas pāvesta legāta [[Modenas Viļums|Modenas Viļuma]] starpniecību panāktajā 1226. gada 20. aprīļa izlīgumā starp Livonijas bīskapu [[Alberts fon Bukshēvdens|Albertu fon Bukshēvdenu]] un [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeni]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kimberlijas plato
|attēls                 = Pentecost River.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type              = Austrālija#Rietumaustrālija
| map_relief = jā
| map_label             =
|lat_dir =S |lat_deg =16|lat_min =00|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =126|lon_min =30|lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Austrālija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AUS}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 380
|platums                = 320
|kalns                  = [[Ordas kalns]]
|augstums               = 936
|pilsētas               =
}}

sentences: '''Feska'''<ref>Baldunčiks J., Pokrotniece K. Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Jumava, 2005 177. lpp</ref> ([[grieķu valoda|grieķu]]: Φέσι, [[turku valoda|turku]]: ''Fes''), arī '''čečeja''' un '''tarbušs''' ([[arābu valoda|arābu]]: '''طربوش''') ir sarkana [[filcs|filca]] [[cepure]], kas līdzīga īsam [[konuss|konusam]]. Par feskas izcelsmes vietu uzskata [[Grieķija|Grieķiju]], un to 19. gadsimtā valkāja [[Osmaņu impērija|Osmaņu impērijā]] dažādu reliģiju un tautību iedzīvotāji. Pēc [[Osmaņu impērijas sadalīšana|impērijas sadalīšanas]] feskas popularitāte ievērojami mazinājusies. Cepures nosaukums cēlies no [[Fēsa]]s pilsētas ([[Maroka]]) nosaukuma.

sentences: '''256''' ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 255 un 257. Tā pieraksts [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]] ir 100.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jorkas raga pussala
|attēls              = A2015 Cape York Peninsula map.svg
|attēla paraksts     = Jorkas raga pussalas karte
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
| map_type    = Austrālija#Kvīnslenda
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums = ''Cape York Peninsula''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd=15|latm= |latNS=S
|longd=143|longm= |longEW=E
|platība             = 137 000
|garums              = 660
|platums             = 430
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 800
|salu skaits         =
|valsts              = Austrālija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = {{AU-QLD}}
|iedzīvotāji         = 18 000
|iedzīvotāju gads    = 2016
|blīvums             = 0,13
|pamatiedzīvotāji    = [[austrālijas aborigēni|aborigēni]], [[austrālieši]]
|valsts lielpilsēta  = [[Veipa]]
|piezīme =
}}

'''Jorkas raga pussala''' ({{val|en|Nova Scotia Peninsula}}) ir pussala [[Austrālija]]s ziemeļaustrumos.<ref>{{PZT|311}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Kvīnslenda]]s štatā. Lielākā daļa pussalas iedzīvotāju ir [[Austrālijas aborigēni]] (ap 60%), kas runā vairāk kā 30 valodās. Administratīvais un komerciālais centrs ir [[Kuktauna]] pussalas austrumu krastā, bet lielākā apdzīvotā vieta ir kalnraču pilsētiņa [[Veipa]] rietumu krastā. Nodēvēta pēc Austrālijas tālākā sauszemes ziemeļu punkta [[Jorkas rags|Jorkas raga]] pussalas ziemeļu galā.

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Preses brīvība''' ir konstitucionālas garantijas [[Plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļu]] neatkarīgai darbībai attiecīgajā [[Valsts|valstī]]. Tai ir būtiska nozīme [[Demokrātija|demokrātijas]] veidošanā un pilsoniskās līdzdalības veicināšanā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                      = Ļubļana
| official_name             = Ljubljana
| settlement_type           = galvaspilsēta
| image_skyline             =
| image_flag                = Flag of Ljubljana.svg
| shield_link               = Ļubļanas ģerbonis
| flag_link                 = Ļubļanas karogs
| image_shield              = Blason ville si Ljubljana (Slovénie).svg
| pushpin_map               = Slovenia#Eiropa
| subdivision_type          = Valsts
| subdivision_name          = {{flaga|Slovēnija}} [[Slovēnija]]
| established_title         = Pirmoreiz minēta
| established_date          = [[1144]]
| established_title2        =
| established_date2         =
| established_title3        =
| established_date3         =
| leader_title              = Mērs
| leader_name               = Zorans Jankovičs
| area_total_km2            = 163.8
| area_land_km2             =
| area_water_km2            =
| population_as_of          = 2020
| population_footnotes      =
| population_total          = 295504
| population_metro          =
| population_density_km2    = auto
| timezone                  = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset                = +1
| timezone_DST              = [[Centrāleiropas laiks|CEST]]
| utc_offset_DST            = +2
| latd =46| latm =3| lats =5| latNS = N
| longd =14| longm =30| longs =20| longEW = E
| elevation_m               = 298
| postal_code_type          =
| postal_code               =
| website                   = {{url|http://www.ljubljana.si}}
| footnotes                 =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pērkona dienas
| operators =
| attēls = Days of thunder.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sporta filma
| režisors = [[Tonijs Skots]]
| producents = * [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārijs = [[Roberts Tauns]]
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Rendijs Kveids]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Kerijs Elvess]]
* [[Maikls Rukers]]
| mūzika = [[Hanss Cimmers]]
| oriģinālnos = ''Days of Thunder''
| studija = ''Don Simpson/Jerry Bruckheimer Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|6|27}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|157,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pērkona dienas"''' ({{Val|en|Days of Thunder}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta sporta filma, kuras režisors ir [[Tonijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Roberts Djuvals]], [[Rendijs Kveids]], [[Nikola Kidmena]], [[Kerijs Elvess]] un [[Maikls Rukers]].

sentences: '''Magnētiskā ķēde''' ir secīgu [[Magnētiķis|magnētiķu]] kopa, caur kuru iet [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskā plūsma]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Butāna struktūrformula un molekulas modelis

Izobutāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH3; (CH3)3CH
|molmasa=58,08
|blīvums=2,52 (2,51)
|kušanas temperatūra=butānam 134,9 K (-138,3 °C)
izobutānam 113,6 K (-159,6 °C)
|viršanas temperatūra=butānam 272,7 K (-0,5 °C)
izobutānam261,5 K (-11,7 °C)
}}

sentences:
{{citas nozīmes|ASV prezidenta rezidenci|Baltais nams (nozīmju atdalīšana)|Baltais nams}}
{{Ēkas infokaste
|name=Baltais nams
|native_name= ''the White House''
|image=White House north and south sides.jpg
|image_size = 250px
|caption=
|map_type=Vašingtonas centrs
|latd=38.8977
|latNS=N
|longd=77.0365
|longEW=W
|location= {{vieta|ASV|Vašingtona}}
|current_tenants=[[ASV prezidents]] [[Džo Baidens]] un ASV pirmā ģimene
|architect=[[Džeimss Hobens]]
|floor_area= 5100 m²
|client=
|engineer=
|start_date={{dat|1792|10|13|N|bez}}
|completion_date = {{dat|1800|11|1|N|bez}}
|structural_system=
|size=
}}
'''Baltais nams''' ({{val|en|White House}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] prezidenta rezidence [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Tas atrodas Pensilvānijas avēnijā 1600. Baltā nama arhitekts ir [[Džeimss Hobens]]. Celtniecības darbi sākās [[1792]]. gadā un beidzās {{dat|1800|11|1}}. Tai dienā par pirmo tā saimnieku kļuva toreizējais prezidents [[Džons Adamss (prezidents)|Džons Adamss]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Autsaideru banda
| operators =
| attēls = Band a Part French poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents =
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Anna Karina]]
* [[Sami Frejs]]
* [[Klods Brasērs]]
| mūzika = [[Mišels Legrāns]]
| oriģinālnos = ''Bande à part''
| studija = * ''Anouchka Films''
* ''Orsay Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1964|8|5}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Autsaideru banda"''' ({{Val|fr|Bande à part}}) ir 1964. gada [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Anna Karina]], [[Sami Frejs]] un [[Klods Brasērs]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Personas infokaste
| vārds = Nikolajs fon Bušens
| vārds_orig = ''Nikolai von Buschen''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = [[1748]]. gadā
| dz_gads =
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1807
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 23
| m_vieta = (apbedīts {{vieta|Latvija|Valmieras novads|Dikļi}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[karavīrs]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Nikolajs fon Bušens''' ({{val|de|Nikolai von Buschen}}, {{val|ru|Никола́й Миха́йлович фон Бушен}}; dzimis [[1748]]. gadā, miris {{dat|1807|9|23}}) bija [[Rīga|Rīgā]] dzimis [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Krievijas impērija|Krievijas Impērija]]s ģenerālmajors. [[Svētā Jura ordenis|Svētā Jura ordeņa]] kavalieris. Apglabāts [[Dikļi|Dikļos]].

sentences:
{{Citas nozīmes|bāzes/sārma jēdzienu ķīmijā|bāze|bāze}}
'''Bāzes''' ir ķīmisku vielu klase, kuru [[molekula]]s sastāv no [[metāli|metālu]] vai [[amonija jons|amonija]] joniem un [[hidroksiljons|hidroksiljoniem]] OH<sup>−</sup>. Ūdenī disociē, veidojot katjonus un hidroksiljonus, tātad uzskatāmas par bāziskajiem [[hidroksīdi]]em. Stiprākās ūdenī šķīstošās bāzes sauc par [[sārmi]]em. Pēc citas definīcijas, bāzes ir vielas, kuru molekulas ir [[protons|protonu]] akceptori (atšķirībā no [[skābes|skābēm]], kas ir protonu donori, t.i. atšķeļ protonus). [[Organiskā ķīmija|Organiskajā ķīmijā]] pēc tradīcijas par bāzēm uzskata savienojumus, kas veido [[sāļi]]em līdzīgas vielas ([[adukts|aduktus]]) ar stiprām skābēm, piemēram, [[alkaloīdi|alkaloīdus]].

sentences: '''Preču zīme''',<ref name="VVC"/> arī '''firmas zīme''',<ref name="VVC">Valsts valodas centra izstrādātie grāmatvedības, vadībzinātnes, tirgvedības un tirdzniecības termini</ref> ir [[intelektuālais īpašums|intelektuālā īpašuma]] veids, kas saistīts ar zīmēm, dizainu, izteiksmēm, lai identificētu kā konkrētu [[produkts|produktu]] vai [[pakalpojums|pakalpojumu]], un atšķirtu to no citiem produktiem vai pakalpojumiem. Visas preču zīmes ir [[zīmols|zīmoli]], bet ne visi zīmoli ir preču zīmes. Galvenā atšķirība ir tā, ka preču zīmei ir jābūt reģistrētai [[Patentu un preču zīmju birojs|Patentu un preču zīmju birojā]]. Zīmols palīdz identificēt produktu un uzņēmumu, savukārt preču zīme palīdz novērst citu personu nelikumīgu preces kopēšanu. Latvijā preču zīmes var reģistrēt [[Patentu valde|Patentu valdē.]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lrpv.gov.lv/lv|title=Patentu Valde|access-date=28.12.2022}}</ref>

sentences: '''Planētu apdzīvojamība''' ir lielums, kurš raksturo [[planēta|planētu]] vai [[dabiskais pavadonis|dabisko pavadoņu]] iespēju uz tām attīstīties un eksistēt [[dzīvība]]i. Lielākoties tiek pieņemts, ka, lai uz citām planētām rastos dzīvība, tām jābūt līdzīgām [[Zeme]]i, lai gan tas tomēr nav pilnībā drošs pieņēmums. Šajā jomā veiktie pētījumi un atklājumi tiek veikti tādās zinātņu nozarēs kā [[planetoloģija|planetoloģijā]] un [[astrobioloģija|astrobioloģijā]].

sentences: '''Rīgas apģērbs''' bija šūšanas izstrādājumu ražošanas apvienība [[Latvija]]s teritorijā, kas specializējās uz pieaugušo un bērnu [[Apģērbs|apģērbu]] ražošanu. Apvienība tika dibināta 1963. gadā, apvienojot Rīgas [[šūšanas fabrika "Rosme"|šūšanas fabrikas "Rosme"]], "Sadarbība", "Avangards", "Brīvība", kā arī Liepājas fabriku "Sprīdītis", Jēkabpils šūšanas fabriku. Atsevišķi apvienības cehi atradās [[Pļaviņas|Pļaviņās]], [[Baldone|Baldonē]], [[Ventspils|Ventspilī]], [[Talsi|Talsos]], [[Jaunjelgava|Jaunjelgavā]] un [[Viesīte|Viesītē]]<ref>{{LPE|8}}</ref>. "Rīgas apģērbs" specializējās sieviešu un bērnu [[kleita|kleitu]], vīriešu un bērnu [[Krekls|virskreklu]], mazu bērnu un jaundzimušo [[veļa]]s un sieviešu [[galantērija]]s izstrādājumu ražošanā. 1965. gadā apvienībai tika pievienots PSRS Sakaru ministrijas Rīgas ražošanas kombināts, bet 1966. gadā [[Liepājas tekstilrūpniecības kombināts]]. 1978. gadā "Rīgas apģērbs" tika apbalvots ar [[Darba Sarkanā Karoga ordenis|Darba Sarkanā Karoga ordeni]]. "Rīgas apģērba" ilggadīgais vadītājs bija apvienības ģenerāldirektors F.Rumme, kas vadīja apvienību no 1963. līdz 1979. gadam. "Rīgas apģērba" ražotnes tika paplašinātas un rekonstruētas. Tā 1986. gadā tika saražots 970 tūkst. kleitu, 2,9 mlj. vīriešu un bērnu virskreklu, 317 tūkst. sieviešu blūžu, 4,9 mlj. sieviešu galantēriju, 5,4 mlj. zīdaiņu veļas komplektu u.c. Saražotā produkcija sasniedza 83,6 mlj. rubļu (mazumtirdzniecības cenās). Produkcija tika eksportēta uz pārējām [[PSRS]] republikām, kā arī uz [[Polija|Poliju]], [[Kuba|Kubu]], [[Afganistāna|Afganistānu]], [[Zambija|Zambiju]], [[Tanzānija|Tanzāniju]], [[Mongolija|Mongoliju]] un citām valstīm. Rīgā atradās firmas veikals "Lotoss". Apvienībai bija sava [[profesionāli tehniskā skola]]. Apvienības darbinieku rīcībā bija 4 [[Bērnudārzs|bērnudārzi]] un [[pionieru nometne]]. Neilgi pēc valsts neatkarības pasludināšanas 1991. gada 28. decembrī ražošanas apvienība "Rīgas apģērbs" tika likvidēta, un uz tās pamata tika dibinātas vairākas akciju sabiedrības: "Arno", "Vēlme", "Rīgas apģērbs", "Rosme". Pašlaik no tām pastāv tikai uzņēmums "Rosme", kas specializējas sieviešu apakšveļā, bet pandēmijas laikā sāk sejas masku ražošanu.

sentences: '''Ģints''' ({{val|la|genus}}) ir [[Organismu klasifikācija|organismu klasifikācijas]] [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Lieto gan dzīvu, gan fosilu organismu nosaukšanai. Vienību ģints lieto [[Zooloģija|zooloģijā]].

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa pieturu|pilsētu|Ikšķile}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Ikšķile
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Ikšķiles stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Ikšķiles pieturas punkts 2021. gadā
| karte  = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|Rīga—Daugavpils]]
| atvērta             = 1863
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              = Ikšķiles stacija,
Ikšķile, Ogres nov.
| latd  = 56.8394784 | latNS  = N
| longd = 24.5060905 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Ogre (stacija)|Ogre]] (6 km)
 [[Salaspils (stacija)|Salaspils]] (10 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Jaunogre (stacija)|Jaunogre]] (5 km)
 [[Saulkalne (stacija)|Saulkalne]] (5 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 28
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''Ikšķile''' ir dzelzceļa [[pieturas punkts]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ldz.lv/texts_files/2013%20tikla_parskats%20final2.pdf |title=Publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārskats 2013, VAS Latvijas Dzelzceļš |access-date={{dat|2013|05|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130615150928/http://www.ldz.lv/texts_files/2013%20tikla_parskats%20final2.pdf |archivedate={{dat|2013|06|15||bez}} }}</ref>, kas atrodas [[Ikšķile|Ikšķilē]] starp [[Jaunogre (stacija)|Jaunogres]] un [[Saulkalne (stacija)|Saulkalnes]] pieturām. Ikšķilē apstājas elektrovilcieni, kas kursē maršrutos Rīga—Ogre, Rīga—Lielvārde un Rīga—Aizkraukle, kā arī daži Krustpils virziena dīzeļvilcieni. Stacijā darbojas biļešu kase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-08-01}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Filipīnu provinces]]
[[Kategorija:Mindanao]]
[[Kategorija:Bangsamoro]]

sentences:
{{cita nozīme|valsti Eiropā|apdzīvotu vietu Vīksnas pagastā|Ukraina (ciems)}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Україна''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Ukraina
|            valsts_nosaukums = Ukraine
|               karoga_attēls = Flag of Ukraine.svg
|            karoga_nosaukums = Ukrainas karogs
|              ģerboņa_attēls = Lesser Coat of Arms of Ukraine.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ukrainas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Ще не вмерла Україна|Ще не вмерла України ні слава, ні воля]]{{spaces|2}}
''Ne Ukrainas slava, ne brīvība nav zudusi''
|               kartes_attēls = Europe-Ukraine_(with_Crimea).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Kijiva]]
|latd=50 |latm=27 |latNS=N |longd=30 |longm=30 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Kijiva]]
|              valsts_valodas = [[ukraiņu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Pusprezidentāla sistēma|Pusprezidentāla]] [[unitāra valsts]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Volodimirs Zelenskis]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Ukrainas premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Deniss Šmihaļs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Ukrainas vēsture|Izveidošanās]]
|        neatkarības_notikums = [[Kijivas Krievzeme]]
|          neatkarības_datums = [[882]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = [[Galīcijas-Volīnijas kņaziste|Galīcija-Volīnija]]
|         neatkarības_datums2 = [[1199]]. gadā
|       neatkarības_notikums3 = [[Hetmanščina]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1649|8|18}}
|       neatkarības_notikums4 = [[Ukrainas Tautas Republika|UTR]] pasludināšana
|         neatkarības_datums4 = {{dat|1917|11|20}}
|       neatkarības_notikums5 = [[Ukrainas neatkarības deklarācija (1918)|UTR neatkarība]]
|         neatkarības_datums5 = {{dat|1918|1|22}}
|       neatkarības_notikums6 = [[Apvienošanās akts (Ukraina)|Apvienošanās akts]]
|         neatkarības_datums6 = {{dat|1919|1|22}}
|       neatkarības_notikums7 = [[Ukrainas neatkarības deklarācija (1991)|Neatkarība no PSRS]]
|         neatkarības_datums7 = {{dat|1991|8|24}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 603628
|               platība_rangs = 44.
|              procenti_ūdens = 7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|          iedzīvotāju_skaits = 45 469 800
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 27.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 72,3
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 115.
|                     IKP_PPP = $399,866 miljardi<ref name=IMF>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2007/02/weodata/weorept.aspx?sy=1992&ey=2008&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=926&s=PPPGDP&grp=0&a=&pr1.x=41&pr1.y=2|title=Ukrainian GDP (PPP)|accessdate=2008-03-10|work=[[Starptautiskais Valūtas fonds|IMF]], World Economic Outlook Database, October 2007}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2007
|               IKP_PPP_rangs = 29.
|          IKP_PPP_per_capita = $8624<ref name=IMF/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 83.
|                         HDI = {{samazinājās}}0.773
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 77.
|                        Gini = 31<ref name="CIA World Factbook">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/up.html|title=Ukraine|accessdate=2008-05-28|date=2007-12-13|work=''CIA World Factbook''|archive-date=2016-07-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20160709035611/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/up.html}}</ref>
|                   Gini_gads = 2006
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Ukrainas hrivna|Hrivna]]
|                valūtas_kods = UAH
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.ua]]
|              tālsarunu_kods = 380
|                iso_kods_num = 804
|              iso_kods_alfa2 = UA
|              iso_kods_alfa3 = UKR
}}
'''Ukraina''' ({{val|uk|Україна}} [ukrɑˈjinɑ]) ir valsts [[Eiropa]]s austrumos. Ziemeļos tā robežojas ar [[Baltkrievija|Baltkrieviju]], austrumos — ar [[Krievija|Krievijas Federāciju]], rietumos — ar [[Polija|Poliju]], [[Slovākija|Slovākiju]], [[Ungārija|Ungāriju]], [[Rumānija|Rumāniju]] un [[Moldova|Moldovu]], bet no dienvidiem to apskalo [[Melnā jūra]]. Pēc platības lielākā valsts Eiropā (neskaitot [[Krievija|Krievijas Federāciju]] un [[Turcija|Turciju]], kuru teritorijas ir gan Eiropā, gan [[Āzija|Āzijā]]).

sentences: '''Alumīnija hidroksīdi''' ir amorfas vai kristāliskas vielas ar mainīgu sastāvu, kuras bieži apraksta ar formulu Al(OH)3. Amorfiem [[alumīnijs|alumīnija]] [[hidroksīdi]]em, Al2O3.xH2O, ko apzīmē par alumīnija hidrātiem jeb geliem, mainīgs ūdens saturs. Kristāliskie alumīnija hidroksīdi eksistē kā AlOOH un Al(OH)3 vairākās modifikācijās, kuru rašanos galvenokārt ietekmē [[temperatūra]], [[spiediens]], vides [[pH]], koncentrācija, laiks. Alumīnija hidroksīdi ir [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] ražošanas starpprodukts. Alumīnija hidroksīdu maisījums ir galvenais alumīnija rūdas (boksīta) komponents.

sentences: [[Filozofija|Filozofijā]] '''intelekts''' ({{val|la|intellectus}}) ir spēja [[Izziņa (filozofija)|izzināt]] un atspoguļot priekšmetu, norišu un [[parādība|parādību]] īpašības un savstarpējās attiecības, kā arī, izmantojot izziņas rezultātus, veikt secinājumus, pieņemt lēmumus un risināt problēmas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/intelekts|title=intelekts {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-11-15}}</ref> Īpašību, ko raksturo attīstītas intelektuālās spējas un to rezultātā iegūta atziņu bagātība, sauc par [[inteliģence|inteliģenci]] ([[Latīņu valoda|latīņu]]: ''intelligentia;'' nejaukt ar vēlāko 19. gadsimtā pievienoto nozīmi attiecībā uz sabiedrības slāni, no [[Poļu valoda|poļu]]: ''intelligencja'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/inteli%C4%A3ence|title=inteliģence {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-11-15}}</ref>

sentences: '''Epitēlijaudi''' jeb '''epitēlijs''' (''epithelium'') ir [[audi]], kas veidojas uz robežas ar ārējo vidi un nodrošina vielu apmaiņu ar to, kā arī aizsardzību no ārējās vides iedarbības. Epitēlijaudi sastāv no vairākām šūnu kārtām, tās ir blīvi novietotas un ātri noveco, un iet bojā.

sentences:
{{cita nozīme|minerālu grupu|hlorpaskābes sāļiem|hlorīti (sāļi)}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hlorīts
|attēls=
|att_paraksts =
|klase=Silikātu grupa (filosilikāti)
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=(Mg,Fe)3(Si,Al)4O10(OH)2·(Mg,Fe)3(OH)6
|singonija=[[monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Zaļš, reti dzeltens, sarkans vai balts.
|svītra=Balta
|habituss=Slāņaini veidojumi, zvīņaini agregāti, zvīņu inklūzijas.
|skaldnība=Ļoti pilnīga
|lūzums=Plātņains
|cietība=2–2,5
|spīdums=Stiklains, pērļains, matēts
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=1,57—1,67
|pleohroisms=
|blīvums=2,6—2,9
}}
'''Hlorīti''' (no {{val|el|χλωρός}} (''khlōrós'') — 'zaļš') ir [[Vizla|vizlveidīgu]] [[Minerāls|minerālu]] grupa [[Silikāti|silikātu]] klasē un [[filosilikāti|filosilikātu]] apakšklasē. Kristalizējas [[Monoklīnā singonija|monoklīnā singonijā]], tiem ir vizlveida [[skaldnība]] un zema [[cietība]]. Plānās hlorītu lapiņas ir lokanas, taču nav elastīgas (saglabājas salocītā stāvoklī).

sentences: '''Mēra akmeņi''' ir trīs granīta laukakmeņi [[Mazirbe (Dundagas pagasts)|Mazirbe]]s apkārtnē ar no 1711. līdz 1734. gadam iekaltiem, tagad izdzisušiem vēstījumiem par [[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]] un [[Lielais mēris Latvijā|Lielā mēra]] nodarītajiem postījumiem bijušajā [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabala]] [[Dundaga]]s [[draudzes novads|draudzes novadā]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Pijs V
| vārds_orģ           = ''Pius V''
| attēls              = Bartolomeo Passarotti - Pius V.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Bartolomeo Pasaroti, "Pijs V portrets" (1566)
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|1566|1|7|N}}
| term_beigas         = {{dat|1572|5|1|N}}
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1504|1|17}}
| dzim_vieta          = [[Bosko]]
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1572|5|1|1504|1|17}}
| mir_vieta           = [[Roma]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Pāvests Pijs V''' ({{val|la|Pius V}}; dzimis '''Antonio Gizljēri''' (''Antonio Ghislieri'') {{dat|1504|1|17}}, miris {{dat|1572|5|1}}) bija [[Romas pāvestu uzskaitījums|Romas pāvests]] no 1566. gada janvāra līdz nāvei 1572. gada maijā.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Bulusans
| Nosaukums2       = ''Bulusan''
| Photo            = A dormant Mt. Bulusan.jpg
| Paraksts         = Bulusans 1984. gadā
| Augstums         = 1565
| Relatīvais_augstums = 1547
| karte            = Filipīnas#Lusona#Sorsogona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 12 |latm= 46 |lats=12 |latNS= N
| longd= 124 |longm= 03 |longs= 00 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Sorsogona}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2022|06|12}}
| First ascent         =
}}
'''Bulusans''' ({{val|fil|Bulkang Bulusan}}, {{val|en|Bulusan Volcano}}, {{val|bcl|Bulkan Bulusan}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienvidaustrumos [[Bikolas pussala|Bikolas pussalā]], administratīvi ietilpst [[Sorsogona]]s provincē. Tā augstums ir {{nobr|1565 m}} vlj un pamatnes diametrs {{nobr|15 km}}. Vulkānam ir četri krāteri, jaunākais no tiem izveidojies 1981. gada izvirdumā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-undekāna struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)9CH3
|molmasa=156,31
|blīvums=740
|kušanas temperatūra=−26 °C
|viršanas temperatūra=196 °C
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Berils
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts
|ŠtruncaID=8/E.12-10
|ķīm_formula=Be3Al2(<nowiki>SiO</nowiki>3)6
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zaļa, zila, dzeltena, balta, sārta utt.
|svītra=Balta
|habituss=Stabveida, sešstūraini kristāli
|skaldnība=Vidēji izteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7,5—8
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,568—1,602 nε = 1,564—1,595
|pleohroisms=
|blīvums=2,63—2,92
}}

sentences: '''Hemosintēze''' ir bioloģisks process, kurā daži [[mikroorganismi]] no neorganiskām vielām veido organiskās vielas. Šai procesā tiek izmantota enerģija, kas rodas, šiem mikroorganismiem oksidējot neorganiskās vielas (lielākoties [[metāls|metālu]] [[sulfīds|sulfīdi]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stifnīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H3N3O8
|molmasa=245,11
|blīvums=1829
|kušanas temperatūra=180 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Stifnīnskābe''' (2,4,6-trinitrorezorcīns, C6H(NO2)3(OH)2) ir dzelteni heksagonāli kristāli.

sentences: '''Pinakoīds''' ir [[kristalogrāfija]]s jēdziens, kas apzīmē divas [[Kristāls|kristāla]] [[skaldne]]s, kuras krusto tikai vienu no tā [[Koordinātu sistēma|asīm]] un ir [[Paralelitāte|paralēlas]] visām pārējām<ref>http://slovari.yandex.ru/dict/brokminor/article/31/31962.html&stpar1=5.90.1{{Novecojusi saite}} {{ru ikona}}</ref>. Šīs skaldnes nav [[spogulis]]kas, tās ir [[Simetrija|simetriskas]] attiecībā pret [[Simetrijas centrs|simetrijas centru]]. Šis centrs atrodas pa vidu starp abu pinakoīda skaldņu centriem.

sentences: '''Īpašības vārdi''' jeb '''adjektīvi''' ir patstāvīga [[vārdšķira]], kas nosauc priekšmetu, parādību, procesu pazīmes vai īpašības ("zaļš", "liels", "ašs" u.c.). Īpašības vārdus pēc to nozīmes iedala divās grupās: [[kādības īpašības vārdi|kādības]] jeb kvalitatīvajos (pazīme vai īpašība var piemist lielākā vai mazākā mērā, piemēram, "vecs, vecāks, visvecākais") un [[attieksmes īpašības vārdi|attieksmes]] jeb relatīvajos (pazīmes vai īpašības mērs ir nemainīgs, piemēram, "trīskrāsains") īpašības vārdos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Briesmu lietas
| operators =
| attēls = Wild things (movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', erotiskais trilleris
| režisors = [[Džons Maknotons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kevins Beikons]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Neve Kempbela]]
* [[Terēza Rasela]]
* [[Denīza Ričardsa]]
* [[Dafne Rubina-Vega]]
* [[Roberts Vegners]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Wild Things''
| studija = ''Mandalay Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|3|20}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|67,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Briesmu lietas"''' ({{Val|en|Wild Things}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' erotiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Maknotons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Beikons]], [[Mets Dilons]], [[Neve Kempbela]], [[Terēza Rasela]], [[Denīza Ričardsa]], [[Dafne Rubina-Vega]], [[Roberts Vegners]] un [[Bills Marijs]].

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums        = Livonijas hercogistes ģerbonis
|attēls           = Inflanty. Інфлянты (1720) (2).jpg
|attēla_platums   = 220
|mazais           =
|mazais_platums   = 100
|mazais_paraksts  =
|īpašnieks        =
|ieviests         = 1566. gadā
|vairogs          = sarkanā laukā uz labo pusi ejošs ar zeltu kronēts sudraba [[grifs]] ar zobenu labajā ķetnā, kam uz krūtīm monogramma "SA".
|agr_versijas     =
|lietojums        =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Mareks Grehuta
|      Vārds_orig = ''Marek Grechuta''
|          Attēls = Popiersie Marek Grechuta ssj 20110627.jpg
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1945|12|10}}
|        Vieta_dz = {{flagicon image|Flag of Poland (1927–1980).svg}} [[Zamosca]], [[Polijas Tautas Republika|Polijas Republika]]
|           Miris = {{mdv|2006|10|9|1945|12|10}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Polija|Krakova}}
|           Vieta =
|           Žanrs = [[progresīvā rokmūzika]], [[džezroks]], [[simfoniskā rokmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātājs, dziesmu autors, komponists
|     Instrumenti = [[balss]], [[klavieres]]
|            Gadi = 1970–2006
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://www.marekgrechuta.pl/}}
|         Dzimums =
}}

sentences: Vielas '''laušanas koeficients''' ('''refrakcijas indekss''') ir skaitlisks koeficients, kas rāda, cik reižu samazinās [[gaismas ātrums]] (''v'') vielā attiecībā pret šī paša viļņa ātrumu [[vakuums|vakuumā]] — [[gaisma]]s ātrumu ''c''. Parasti laušanas koeficientu apzīmē ar simbolu ''n'' un to aprēķina pēc formulas:

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Tjurku valstu organizācija
| native name         =
| native name lang    =
| image               = Flag_of_the_Organization_of_Turkic_States.svg
| caption             = Tjurku valstu organizācijas karogs
| map                 = Organization_of_Turkic_States_(orthographic_projection).svg
| formation           = {{dat|2009|9|3}}
| type                = Starptautiskā organizācija
| headquarters        =  [[Stambula]], [[Turcija]] (Sekretariāts)
 [[Baku]], [[Azerbaidžāna]] (Parlamentārā asambleja)
 [[Astana]], [[Kazahstāna]] (Tjurku starptautiskā akadēmija)
| membership          = 5 valstis
| language            = [[turku valoda]]
 [[kazahu valoda]]
 [[azerbaidžāņu valoda]]
 [[uzbeku valoda]]
 [[kirgīzu valoda]]

| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         =  [[Kubaničbeks Omuralievs]] (''Кубанычбек Өмүралиев'')
| website             = {{url|https://turkicstates.org/}}
| size                =
}}
'''Tjurku valstu organizācija''' ir starptautiska organizācija, kas apvieno mūsdienu valstis ar mērķi panākt visaptverošu sadarbību starp [[Tjurki|tjurku tautām]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Celso Sukova da Fonsekas tehnoloģiskās izglītības federālais centrs
| native_name       = ''Centro Federal de Educação Tecnológica Celso Suckow da Fonseca''
| image_name        = Logotipo cefet-rj.jpg
| image_size        =
| image_alt         =
| caption           =
| latin_name        =
| motto             =
| mottoeng          =
| established       = 1917. gadā
| closed            =
| type              = valsts universitātes sistēma
| affiliation       =
| endowment         =
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        =
| president         =
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    = 587
| administrative_staff  =
| students          = 9669
| undergrad         =
| postgrad          =
| doctoral          =
| other             =
| location          = {{nobr|{{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}}}
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            =
| colours           =
| athletics         =
| sports            =
| nickname          =
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = {{url|http://portal.cefet-rj.br/}}
| logo              =
| footnotes         =
}}

sentences:
[[Kategorija:Jelgava]]
[[Kategorija:Latvijas upes pēc pilsētas]]

sentences:
{{neenciklopēdisks}}
'''Melodija''' ir galvenā muzikālās domas paudēja (vienbalsīgi izteikta muzikāla doma). [[Klods Debisī|Klodam Debisī]] ir skaņdarbi, kas balstās tikai uz harmoniju, bez melodijas (tas ir viens no izņēmumiem, kad skaņdarbu nevar iedomāties bez melodijas). Tieši melodija visdziļāk iedarbojas uz klausītāju, tāpēc to bieži dēvē par skaņdarba '''dvēseli'''. Melodija nav iedomājama bez [[skaņkārta]]s, [[ritmiskais zīmējums|ritmiskā zīmējuma]], un citiem [[mūzika]]s izteiksmes līdzekļiem. Tātad melodiju veido dažādu mūzikas izteiksmes līdzekļu vienība.

sentences: {{Commonscat|Short track speedskaters from China|Ķīnas šorttrekisti}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Savādā spēle
| attēls                   =  QuizShowPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Quiz Show''
| žanrs                    = vēsturiska filma
| režisors                 = [[Roberts Redfords]]
| producents               =
* [[Maikls Džeikobss]]
* [[Džuliāns Krainins]]
* [[Maikls Noziks]]
* Roberts Redfords
| scenārija autors         = [[Pols Atanasio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Turturo]]
* [[Robs Morovs]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Deivids Peimers]]
* [[Pols Skofīlds]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Hollywood Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|9|16|}}
| ilgums                   = 130 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/quiz-show-1994|title=Quiz Show|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 23, 2019|archive-date={{dat|2019|10|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191023162311/https://bbfc.co.uk/releases/quiz-show-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|24,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=quizshow.htm|title=Quiz Show|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Savādā spēle"''' ({{val|en|Quiz Show}}) ir 1994. gada vēsturiska filma, kas balstīta uz Ričarda N. Gudvina memuāriem ''Remembering America: A Voice From the Sixties''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Roberts Redfords]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Turturo]], [[Robs Morovs]], [[Reifs Fainss]], [[Deivids Peimers]] un [[Pols Skofīlds]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|9|16||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neredzamais cirks
| attēls                   = Invisiblecircus.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Invisible Circus''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Ādams Brūkss]]
| producents               =
* [[Džūlija Česmena]]
* [[Niks Vešlers]]
| scenārija autors         = Ādams Brūkss
| galvenajās lomās         =
* [[Džordana Brūstere]]
* [[Kristofers Eklstons]]
* [[Kemerone Diasa]]
| mūzika                   = [[Niks Lērds-Klouvss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Fine Line Features]]''
| izplatītājs              = ''Fine Line Features''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|1|11|[[Sandensas kinofestivāls]]|2001|2|2|ASV|}}
| ilgums                   = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/invisible-circus-2001|title=The Invisible Circus|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 28, 2019|archive-date={{dat|2019|03|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190328175915/http://www.bbfc.co.uk/releases/invisible-circus-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|77 578}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=invisiblecircus.htm|title=The Invisible Circus (1999)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neredzamais cirks"''' ({{val|en|The Invisible Circus}}) ir 2001. gada drāma, kas balstīta uz Dženiferes Īgenas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Ādams Brūkss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džordana Brūstere]], [[Kristofers Eklstons]] un [[Kemerone Diasa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|1|11||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Tomass Džeimss Klarks''' ([[Īru valoda|īru]]: ''Tomás Séamus Ó Cléirigh''; 1857—1916) bija [[Īri|īru]] revolucionārs, viens no galvenajiem 1916. gada [[Lieldienu sacelšanās]] organizatoriem.

sentences:
{{citas nozīmes|apkaimi Rīgā|Dzirciems|Dzirciems}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Dzirciems
|attels             =
|paraksts           = Dzirciema iela
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            = {{Rīga}}
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,444 km²
|iedzivotaju_skaits = 11 273 ([[2020. gads|2020]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Zunds]]
|parki              = [[Dzegužkalns]]
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|4|4z|13|21|30|37|38|39|41|46|54|63}}
|trolejbuss         = {{Rīga sab|t=trolejbuss|9|25}}
|tramvajs           = {{Rīga sab|t=tramvajs|1|2|5}}
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1007; LV-1083
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/dzirciems/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Ujuni solončaks
|attēls=Isla del Pescado, Salar de Uyuni, Bolivia, 2016-02-04, DD 39.JPG
|paraksts=Ujuni solončaks
|karte=Uyuni_landsat.JPG
|kartes_paraksts=Ujuni satelītaina
|map = Bolīvija
| plat_d=20 | plat_m=8 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=67 | gar_m=29 | gar_s= | gar_EW=W
|vieta={{BOL}}
|platība=10 582<ref>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/621014/Uyuni-Salt-Flat ''Encyclopædia Britannica - Uyuni Salt Flat.'']</ref>
|garums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=0—0,5
|tilpums=
|augstums_vjl=3650
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=
|salas=Inkavasi
|pilsētas=[[Ujuni (pilsēta)|Ujuni]]
}}
'''Ujuni solončaks''' ({{val|es|Salar de Uyuni}}) ir lielākais [[solončaks]] pasaulē. Atrodas [[Bolīvija]]s dienvidrietumos, [[Potosi departaments|Potosi departamentā]].

sentences: '''29. februāris''' ir diena, kas [[Gregora kalendārs|Gregora kalendārā]] ir reizi četros gados; gados, kas dalās ar 4, piemēram, 1996., 2008., 2016. 2020. vai 2024. gadā (izņemot gadsimtu gadus, kas nedalās ar 400, piemēram, 1900.). Šādus gadus sauc par [[garais gads|garajiem gadiem]]. 29. februāris ir gada 60. diena, līdz gada beigām ir atlikušas 306 dienas.

sentences: '''Haplogrupa J''' ir cilvēka Y-hromosomas DNS [[haplogrupa]], ko sauc arī par J-M304. Tas, iespējams, radās [[Dienvidrietumāzija]] vai [[Kaukāzs|Kaukāza]] reģionā. Tās tiešais priekštecis bija [[haplogrupa IJ]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
|tauta          = Čuvani
|skaits         = 1300 (2010)
|vieta          = {{RUS}}
[[Čukotkas autonomais apvidus]]
[[Magadanas apgabals]]
|valoda         = [[krievu valoda]], [[čukču valoda]]
|reliģija       = [[pareizticība]]
|grupas         =
|radi           = [[jukagiri]]
}}
'''Čuvani''' (pašnosaukums: ''этэль, этал, чуванцы'' no {{val|ckt|чаунджи}} — ‘piekrastes ļaudis’) ir [[Krievijas Federācija]]s [[Krievijas Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] un [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tauta]].  Mīt galvenokārt [[Anadira (upe)|Anadiras]] upes baseinā [[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotkas autonomā apvidus]] [[Anadiras rajons|Anadiras rajonā]]. 2010. gada Krievijas tautskaitē par čuvaniem sevi atzina 1002 cilvēki.  Agrāk čuvani runājuši pie [[jukagiru valodas|jukagiru valodu]] saimes piederošajā [[čuvanu valoda|čuvanu valodā]], bet tā izmirusi jau 19. gadsimtā.<ref>[https://raipon.info/narody/chuvantsy/ Ассоциация коренных малочисленных народов Севера, Сибири и Дальнего Востока Российской Федерации. Чуванцы]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Matrikss: Atdzimšana
| oriģinālnos = ''The Matrix Resurrections''
| attēls = The Matrix Resurrections.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika
| režisors = [[Lana un Lilija Vačovskas|Lana Vačovska]]
| producents = * [[Džeimss Makteigs]]
* Lana Vačovska
* [[Grants Hills]]
| scenārijs = * Lana Vačovska
* [[Deivids Mitšels]]
* [[Aleksandrs Hemons]]
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Jāhja Abduls Matīns II]]
* [[Džesika Henvika]]
* [[Džonatans Grofs]]
* [[Nīls Patriks Heriss]]
* [[Prijanka Čopra]]
* [[Džeida Pinkita Smita]]
| mūzika = * [[Džonijs Klimeks]]
* [[Toms Tikvers]]
| operators = * Daniele Masačesi
* [[Džons Tolls]]
| montāža = [[Džozefs Džets Salijs]]
| studija = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''Venus Castina Productions''
| izplatītājs = ''Warner Bros. Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|12|16|[[Toronto]]|2021|12|22|ASV un Latvija}}
| ilgums =
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|190 miljoni}}<ref name=opening2>{{Tīmekļa atsauce|url= https://variety.com/2021/film/box-office/spiderman-billion-dollars-box-office-pandemic-1235143308/ |title='Spider-Man: No Way Home' Becomes First Pandemic-Era Movie to Smash $1 Billion Milestone Globally |date=December 26, 2021|first=Rebecca |last= Rubin|website= Variety |access-date=December 26, 2021}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|157,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Matrix Resurrections (2021) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10838180/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|4|1||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Matrikss — Revolūcija]]"
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Matrikss: Atdzimšana"''' ({{val|en|The Matrix Resurrections}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas filma, kuras režisore ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Lana Vačovska]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Kiānu Rīvss]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Jāhja Abduls Matīns II]], [[Džesika Henvika]], [[Džonatans Grofs]], [[Nīls Patriks Heriss]], [[Prijanka Čopra]] un [[Džeida Pinkita Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2021|12|16|bez}}, kinoteātros ASV — {{dat|2021|12|22|bez}}, kinoteātros Latvijā — {{dat|2021|12|22|bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Grigorijs Kaidanovs
|     vārds_orig = ''Gregory Kaidanov''
|         attēls = Kaidanov0201 051.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Grigorijs Kaidanovs 2002. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1959
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Berdičiva|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{URS}} <br />{{USA}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Indiāna
| official_name           = ''Indiana''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = Downtown indy from parking garage zoom.JPG
| imagesize               = 235px
| image_caption           = Indianapolisas, štata lielākās pilsētas, panorāma
| image_flag              = Flag of Indiana.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Indiana-StateSeal.svg
| seal_size               = 90px
| nickname                = ''The Hoosier State''
| motto                   = ''The Crossroads of America''
| anthem                  =
| capital                 = [[Indianapolisa]]
| largest_city            =
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Indiana in United States.svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Indiānas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =R
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =Ēriks Holkombs
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 94321
| area_land_km2           = 92907
| area_water_km2          = 1414
| area_water_percent      = 1,5
| area_rank               =
| elevation_max_m         = [[Hūzjera paugurs]], 383
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 6483802
| population_as_of        = 2010. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 89,57%
melnie — 9,42%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 67%
[[katoļi]] — 20%
nereliģiozi — 16%
| timezone                = [[UTC-5]]
| utc_offset              = -6
| timezone_DST            = [[UTC-4]]
| utc_offset_DST          = -5
| website                 = {{URL|http://www.in.gov/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Praulienas pagasts
| karte             = Prauliena Parish (LocMap).png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Prauliena
| platība           = 197,88
| iedzīvotāji       = 1678<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1678 / 197.88 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.prauliena.lv
}}
'''Praulienas pagasts''' ir viena no [[Madonas novads|Madonas novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Madona|Madonas pilsētu]], [[Sarkaņu pagasts|Sarkaņu]], [[Barkavas pagasts|Barkavas]], [[Mētrienas pagasts|Mētrienas]], [[Ļaudonas pagasts|Ļaudonas]], [[Mārcienas pagasts|Mārcienas]], [[Lazdonas pagasts|Lazdonas]] un [[Indrānu pagasts|Indrānu]] pagastiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija nitrāta struktūrformula

Nātrija nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = Čīles salpetris,
 nātrija salpetris
|           CAS numurs = 7631-99-4
|      ķīmiskā formula = NaNO3
|              molmasa = 85
|              blīvums = 2300
|  kušanas temperatūra = 580 K (307 °C)
| viršanas temperatūra = 653 K (380 °C) — sadalās
| šķīdība ūdenī        = 92,1 g/100 ml (25 °C)
180 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija nitrāts''' (NaNO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Līdz 19. gs. tas bija galvenā [[slāpeklis|slāpekļa]] savienojumu ([[slāpekļskābe]]s) izejviela. Lielākās nātrija nitrāta atradnes atrodas [[čīle|Čīlē]], tāpēc to dažreiz sauc arī par '''Čīles salpetri'''.

sentences: '''Hematūrija''' ({{val-la|haematuria}} no {{val-grc|αἷμα}} — 'asins' un {{val-grc|οὖρον}} — 'urīns') ir medicīnisks termins, kas nozīmē [[asins]] esamību [[Urīns|urīnā]] virs [[Fizioloģija|fizioloģisko]] normu lielumiem. Viens no tipiskiem [[Nieres|nieru]] un urīnizvadkanālu traucējumu [[Simptoms|simptomiem]]. Vesela cilvēka urīnā atrod 1-2 [[Eritrocīti|eritrocītus]] redzes laukā jeb 10 000—100 000 šo šūnu urīna porcijā, savāktā 12 stundu laikā. 3-5 eritrocītu atrašana urīnā jau skaitās hematūrija.<ref name="Shilov2007"/>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Mērija Daglasa
|          vārds_orig =
|              attēls = Mary Douglas (1921–2007).jpg
|          att_izmērs = 175px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1925
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = {{vieta|Itālija|Sanremo}}
|              m_gads = 2007
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 16
|             m_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[antropoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:250px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | <big>'''Resnais vīrs'''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
Oriģinālā "Resnā vīra" reprodukcija
|-
| '''Klasifikācija''' || [[Kodolieroči]]
|-
| '''Izcelsme''' || {{flaga|ASV}} [[ASV]]
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | '''Izmantošanas vēsture'''
|-
| '''Laiks''' || no [[1945]]. līdz [[1949]]. gadam
|-
| '''Izmantoja''' || [[ASV]]
|-
| '''Kari''' || [[Otrais pasaules karš]]
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | '''Ražošanas vēsture'''
|-
| '''Izveidots''' || [[1945]]. gadā
|-
| '''Ražotāji''' || [[Losalamosas Nacionālā laboratorija]]
|-
| '''Ražoja''' || no [[1945]]. līdz [[1949]]. gadam
|-
| '''Skaits''' || 120 vienības
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | '''Parametri'''
|-
| '''Masa''' || 4,6 [[tonna|t]]
|-
| '''Garums''' || 3,3 [[metrs|m]]
|-
| '''Platums''' || 1,5 m
|-
| '''Augstums''' ||
|-
| '''Apkalpe''' ||
|}

sentences: '''Cikliskā redundances pārbaude''' jeb '''CRC''' ({{val-en|Cyclic redundancy check}})<ref>{{AkadTerm|term=CRC|lang=EN}}</ref> ir [[kontrolsumma]]s algoritms, ko izmanto [[datortīkls|datortīklos]] un datu glabāšanas ierīcēs, lai pārbaudītu, vai datu pārraides, ierakstīšanas vai nolasīšanas procesu gaitā nav radušās kļūdas. Nosūtītājs katram datu blokam pievieno skaitli, kura pamatā ir bloka satura [[polinomu dalīšana]]s atlikums. Šī pati darbība tiek veikta saņēmēja pusē. Salīdzinot šos skaitļus, var spriest par datu pareizību un veikt koriģējošas darbības, ja tie nesakrīt (piemēram, pieprasot saņēmējam datus nosūtīt atkārtoti).

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Providensa
''Providence'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
Providensas atrašanās vieta Rodailendas štatā,
ASV, iekrāsota sarkanā krāsā
|-
| '''Dibināta''' || [[1636]]. gadā
|-
| '''Platība''' || 53,2 [[kvadrātkilometrs|km²]]
|-
| '''Iedzīvotāji''' || 190 934 (2020. gadā)
|-
| - Blīvums || 3666 cilv./km²
|-
| '''Atrašanās vieta''' || {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]],
[[Rodailenda]]
|-
| '''Mērs''' || Angeluss Taverass
(''Angel Taveras'')
|-
| '''Koordinātas''' || {{coord|41|49|25|N|71|25|20|W|display=inline,title}}
|-
| '''Mājaslapa''' || [http://www.providenceri.com www.providenceri.com]
|}
{{infokaste+}}
'''Providensa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Providence'') ir [[Rodailenda]]s štata administratīvais centrs, kā arī šī štata visapdzīvotākā pilsēta. Providensa ir viena no pirmajām pilsētām, kuru dibināja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].<ref>{{Tīmekļa atsauce | language = angliski | url = http://www.city-data.com/us-cities/The-Northeast/Providence-Introduction.html | publisher = Advameg, Inc. | title = Providence: Introduction | accessdate = 2007-06-05}}</ref> Tā atrodas [[Providensas apgabals|Providensas apgabalā]] un trešā lielākā pilsēta visā [[Jaunanglija|Jaunanglijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C12H8O4
|molmasa=216,19
|blīvums=
|kušanas temperatūra=140—150 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
}}
'''Naftalskābe''' (1,8-naftalīndikarbonskābe, ''peri''-naftalīndikarbonskābe, C10H6(COOH)2) pieder pie aromātiskajām di[[karbonskābes|karbonskābēm]] — [[naftalīns|naftalīna]] atvasinājumiem. Naftalskābe ir balta, kristāliska viela (adatveida kristāli no etanola), kas grūti šķīst ūdenī.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Moroni
 | official_name            = موروني, ''Mūrūnī''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Moroni Capital of Comores Photo by Sascha Grabow.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Comoras
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Sala
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Komoras}} [[Komoras]]
 | subdivision_name1        = [[Nazidža]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Galvaspilsēta
 | established_date         = kopš [[1962]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2016
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 111326
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = EAT
 | utc_offset               = +3
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 11 | latm = 45 | lats =  | latNS = S
 | longd = 43 | longm = 12 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 29
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Iedzimtība''' ir [[organisms|organisma]] un [[šūna|šūnu]] pazīmju un īpašību pēctecība paaudžu maiņā, pazīmju un īpašību ģenētiskā determinācija.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Itakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1632
|kušanas temperatūra=162 - 164 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Itakonskābe''' (metilēndzintarskābe, propilēn-2,3-dikarbonskābe, 2-metilidēnbutāndiskābe, HOOC−CH2−C(=CH2)−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]] ar dubultsaiti sānu grupā. Itakonskābe ir ūdenī diezgan grūti šķīstoši balti rombiski kristāli. Itakonskābei ir 2 struktūr[[izomēri]], kas savā starpā ir ''cis-trans''-izomēri - [[citrakonskābe]] un [[mezakonskābe]]. Itakonskābes nosaukums veidots no [[akonītskābe]]s nosaukuma, apmainot vietām zilbes ('''akon''' - '''it''' - skābe).

sentences:
[[kopu teorija|Kopa]] <math>X</math> ir '''ierobežota no augšas''', ja eksistē tāds reāls skaitlis <math>M</math>, ka visiem šīs [[kopu teorija|kopas elementiem]] <math>x</math> ir spēkā [[nevienādība]] <math>x<M</math>.

[[kopu teorija|Kopa]] <math>X</math> ir '''ierobežota no apakšas''', ja eksistē tāds reāls skaitlis <math>m</math>, ka visiem šīs [[kopu teorija|kopas elementiem]] ir spēkā nevienādība <math>x>m</math>.

Ja [[kopu teorija|kopa]] <math>X</math> ir ierobežota no augšas un arī ierobežota no apakšas, tad [[kopu teorija|kopu]] sauc par '''ierobežotu'''.

Ja [[kopu teorija|kopa]] X ir ierobežota, tad eksistē tāds pozitīvs skaitlis a, ka visiem šīs [[kopu teorija|kopas elementiem]] x ir spēkā nevienādība |x|<a.

sentences: '''Nihroms''' ir [[niķelis|niķeļa]] un [[hroms|hroma]] nemagnētisks [[sakausējums]], kura galvenā sastāvdaļa ir niķelis un kurš var saturēt arī citus metālus, parasti [[dzelzs|dzelzi]]. Šim sakausējumam raksturīga augsta [[elektriskā pretestība]] un tas karstumā maz [[oksidēšanās|oksidējas]] (uz virsmas veidojas [[hroma oksīds|hroma oksīda]] aizsargkārtiņa), tādēļ nihromu plaši izmanto [[elektrokrāsns|elektrokrāšņu]] un citu elektrisko sildierīču [[sildelements|sildelementu]] izgatavošanai. Izplatītākie nihroma veidi satur 80% Ni un 20% Cr; 85% Ni un 15% Cr; vai 65% Ni, 15% Cr un 20% Fe. Dažu nihroma marku sastāvā ietilpst [[silīcijs]], [[mangāns]] vai [[retzemju elementi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Leccinum vulpinum4.jpg
| att_nosaukums=Sila lācītis
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Leccinum
| ģints_lv =Lācīši
| suga =L. vulpinum
| suga_lv =Sila lācītis
| binomial =Leccinum vulpinum
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''24. aprīlis''' ir gada 114. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (115. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 251 diena.

sentences: '''Fonoloģija''' (φωνή ''phōnē'', "skaņa" un λόγος ''lógos'', "mācība") ir valodniecības apakšnozare, kas pēta "valodas skanisko elementu funkcijas un skaņu attieksmju modeļus."{{sfn2|Auziņa|Markus|Grigorjevs|2015|p=22}}

sentences: '''Nacionālās aizsardzības universitāte''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''National Defense University'', ''NDU'') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ASV Aizsardzības departaments|Aizsardzības departamenta]] finansēta augstākās izglītības iestāde, kas nodrošina līderu profesionālo izaugsmi [[Nacionālā drošība|nacionālās drošības]] jomā. Atrodas [[Vašingtona|Vašingtonā]], netālu no [[Baltais nams|Baltā nama]] un [[ASV Kongress|ASV Kongresa]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Litle Grebe - Tachybaptus ruficollis.jpg
 | att_nosaukums =[[Mazais dūkuris]] (''Tachybaptus ruficollis'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Podicipediformes
 |      kārta_lv = Dūkurveidīgie
 |    dzimta = Podicipedidae
 | dzimta_lv = Dūkuru dzimta
 |     ģints = Tachybaptus
 |  ģints_lv = Mazie dūkuri
 |         binomial = Tachybaptus <small>([[Ludwig Reichenbach|L. Reichenbach]], 1853)</small>
 |   kategorijas = nē
|  iedalījums=
}}
'''Mazie dūkuri''' (''Tachybaptus'') ir viena no [[dūkuru dzimta]]s (''Podicipedidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kas apvieno 5 maza auguma dūkuru [[suga]]s, no kurām viena - [[pundurdūkuris]] (''Tachybaptus rufolavatus'') 2010. gadā oficiāli pasludināta par izmirušu. Pēdējo reizi pundurdūkuris dabā novērots 1982. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/106003630/0 |title=Tachybaptus rufolavatus |access-date={{dat|2013|05|23||bez}} |archive-date={{dat|2013|08|16||bez}} |archive-url=https://www.webcitation.org/6IvRKFH2u?url=http://www.iucnredlist.org/details/106003630/0 }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Cukurniedres
|           attēls = Sugar cane madeira hg.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Cukurniedru lauks Madeirā
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|      apakšdzimta = Panicoideae
|            cilts = Andropogoneae
|            ģints = Saccharum
|         ģints_lv = Cukurniedres
|         binomial = Saccharum
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Dahiardīts-Ca
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.22-20
|ķīm_formula=(Ca,Na2,K2)5Al10Si38O96·25H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārta, oranžsarkana
|svītra=Balta
|habituss=Iegarenas prizmas, oktaedri, [[dvīņukristāls|dvīņukristāli]]
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas, nelīdzens
|cietība=4-4,5
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,488 - 1,494 nβ = 1,490 - 1,496 nγ = 1,494 - 1,499
|pleohroisms=
|blīvums=2,17
}}
__NOTOC__

sentences:
[[Kategorija:Nacionālā basketbola asociācija|Basketbolisti]]
[[Kategorija:Basketbolisti]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Phelsuma lézard.jpg
| att_nosaukums  = [[Madagaskaras dienas gekons]] (''Phelsuma madagascariensis'')
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Phelsuma
| ģints_lv       = Felsumas
| binomial       = Phelsuma, <small>([[John Edward Gray|J. E. Gray]], 1825)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Felsumas''',<ref>Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži. Džeralds Darels. Rīga. Zinātne. 1981</ref> arī '''dienas gekoni''' (''Phelsuma'') ir [[gekonu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kuru pārstāv aptuveni 70 [[suga]]s un pasugas. Atšķirībā no gekonu lielākās daļas, felsumas ir aktīvas diennakts gaišajā laikā.

sentences:
[[File:Al Andalus.png|thumb|280px|Andalusa (zaļā krāsā) ap 1000. gadu]]
'''Andalusa'''  ({{val-ar|الأندلس}} {{val-es|Al Andalús}}) bija [[viduslaiki|viduslaiku]] [[musulmaņi|musulmaņu]] [[valsts]], [[kalifāts]] pēc pārvaldes iekārtas, kas aptvēra pārsvarā mūsdienu [[Spānija]]s un [[Portugāle]]s teritoriju. Vispārinātā nozīmē Andalusa var nozīmēt [[mauri|mauru]] pārvaldīto [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]] laika posmā no 711. līdz 1492. gadam ar nepārtraukti mainīgām robežām, kad vairākām [[Kristietība|kristiešu]] karalistēm izdevās [[Rekonkista]]s kaujās pārņemt varu musulmaņu kontrolētajās zemes.

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences: '''Ernests''' vai '''Ernsts''' ({{val-de|Ernest, Ernst}}) ir [[vācieši|vācu]] cilmes [[personvārds]].

sentences: '''Strauts''' ir neliela [[ūdenstece]] [[Zeme]]s virspusē, kuras platums nepārsniedz dažus desmitus centimetru vai dažus metrus. Parasti strauti rodas no [[avots|avota]] — [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņu]] — izplūšanas vietas virszemē vai [[nokrišņi]]em. Nav stingri noteikta robeža starp strautu un lielāku ūdensteci — [[upe|upi]]. Strauti parasti ir seklāki, tiem ir iespējams viegli pārbrist pāri vai pat pārlēkt, arī to garums parasti ir mazāks. Savukārt ūdens plūšanas ātrums strautos bieži ir salīdzinoši lielāks nekā upēs, pat vairāki metri sekundē. Strauti ir svarīga daļa no [[ūdens cikls|ūdens aprites dabā]]. Strautus iedala pastāvīgajos un sezonālajos strautos, kā arī līdzenuma un kalnu strautos.

sentences: '''Termoelektronu emisija''' - brīvu [[elektrons|elektronu]] atdalīšanās no sakarsētiem ķermeņiem jeb [[elektronu emisija]]s veids, kas pamatojas uz [[temperatūra]]s iedarbību. Lai emisija būtu iespējama, elektronu [[kinētiskā enerģija|kinētiskajai enerģijai]] jābūt pietiekamai, lai sarautu saiti ar emitējošo vielu. Istabas temperatūrā šī enerģija parasti nav pietiekama, tādēļ emitējošie ķermeņi (piemēram, [[elektronu lampa|radiolampu]] [[katods|katodi]]) ir jāuzkarsē. Vislabākās emitējošās vielas ir dažādu [[sārmu metāls|sārmu metālu]] [[oksīds|oksīdu]] maisījumi.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Selīna Gomesa
|      Vārds_orig = ''Selena Gomez''
|          Attēls = Selena Gomez 2016.png
|         Att_izm =
|        Apraksts = Selīna Gomesa 2016. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1992|7|22}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Teksasa|Grandprērī}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[poproks]], [[deju popmūzika]], [[elektroniskā popmūzika]]
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, dziesmu autore, mūziķe, modes dizainere
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 2002—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Hollywood Records|Hollywood]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Selīna Mērija Gomesa''' ({{val|en|Selena Marie Gomez}}, {{IPA2|səˈliːnə ˈɡoʊmɛz}}; dzimusi {{dat|1992|7|22}} [[Grandprērī]], [[Teksasa|Teksasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref name="birth">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.people.com/people/selena_gomez|title=Celebrity Central – Selena Gomez: Snapshot|publisher=[[People Magazine]]|accessdate=2009-01-30|quote=Birth Date July 22, 1992 Birth Place Grand Prairie, Texas}}</ref> ir amerikāņu [[aktrise]], dziedātāja un [[UNESCO]] Labas gribas vēstniece.

sentences:
koncerts]]
[[File:Межапарк Большая эстрада.jpg|thumb|Mežaparka Lielā estrāde 1955. gadā]]
'''Mežaparka Lielā estrāde''' (arī '''Dziesmu svētku estrāde''') ir kultūrvēsturiska būve [[Rīga]]s [[Mežaparks (Rīga)|Mežaparkā]]. Kopš [[1955]]. gada tā ir pastāvīga [[Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki|Latvijas dziesmu svētku]] pasākumu norises vieta. 2022. gadā atklāja rekonstruēto Mežaparka estrādi "Sidraba birzs".

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra trioksīda struktūrformula un molekulas modelis

Sēra trioksīda kristāli ampulā
|       citi nosaukumi = sēra(VI) oksīds, sērskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7446-11-9
|      ķīmiskā formula = SO3
|              molmasa = 80,06
|              blīvums = šķidram SO3 1920
|  kušanas temperatūra = 16,8 °C
| viršanas temperatūra = 44,8 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Sēra trioksīds''' jeb '''sēra(VI) oksīds''' (SO3) ir tipisks skābes veidojošais [[oksīdi|oksīds]], kurā [[sērs|sēram]] ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Ja [[kondensācija|kondensējas]] gāzveida SO3, rodas gaistošs šķidrums, kas sastāv galvenokārt no sēra trioksīda trimēra. To atdzesējot, trimērs sacietē par ledum līdzīgu masu, ko sauc par SO3 ledusveida modifikāciju jeb γ-SO3. Uzglabājot gamma modifikācija pamazām pārvēršas par alfa modifikāciju (α-SO3), kas līdzīga [[azbests|azbestam]]. Azbestveida modifikācija sastāv no dažāda garuma polimēru ķēdēm un tai nenoteiktā sastāva dēļ nav stingri noteiktas kušanas temperatūras (stingri ņemot, tas vairs nav sēra trioksīds, jo ķēžu gali noslēdzas ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupām]]).

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Brazil}}

sentences:
{{Programmēšanas valodas infokaste
|name = PL/SQL
|logo =
|caption =
|file_ext =
|paradigm = [[Objektorientētā programmēšana|objektorientēta]], [[Imperatīvā programmēšana|imperatīva]]
|released = 1991
|author =
|developer = [[Oracle Corporation]]
|latest_release_version =
|latest_release_date =
|latest_test_version =
|latest_test_date =
|typing = [[stingrā tipizācija|stingra]], [[statiskā tipizācija|statiska]]
|implementations =
|dialects =
|influenced by = [[Ada (programmēšanas valoda)|Ada]], [[Pascal]]
|influenced = [[PL/pgSQL]]
|operating system = [[Vairākplatformu programmatūra|vairākplatformu]]
|license =
|working_state =
|website =
}}

sentences: '''Karneols''' (no {{val|la|cornus}} — 'kizila kauliņi' — pēc akmens krāsas, kas nav saistāma ar gaļas (''carne'') nosaukumu) jeb '''serdoliks''' (no {{val|ru|сердолик}} — 'sirdsprieks') ir vienmērīgas sarkanas krāsas [[halcedons]]. Karneolam raksturīgo krāsu rada [[dzelzs]] oksīds (sarkano krāsu) un/vai hidroksīds (brūno krāsu).

sentences:
{{Coord|36|0|56|N|114|44|16|W|display=title}}
'''Hūvera aizsprosts''' ({{val|en|Hoover Dam}}), līdz 1947. gadam pazīstams ar nosaukumu '''Akmens aizsprosts''' (''Boulder Dam''), ir betona smaguma arkas aizsprosts, kas uzbūvēts [[Melnais kanjons|Melnajā kanjonā]] uz [[Kolorādo upe]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Arizona]]s un [[Nevada]]s štatā. Tas tika būvēts no 1931. līdz 1936. gadam [[Lielā depresija|Lielās depresijas]] laikā, to {{dat|1935|9|30||bez}} atklāja ASV [[ASV prezidents|prezidents]] [[Franklins Rūzvelts]]. Aizsprosta celtniecībā piedalījās vairāki tūkstoši strādnieku, celtniecības laikā mira vairāki simti no viņiem. Aizsprosts tika nosaukts ASV prezidenta [[Herberts Hūvers|Herberta Hūvera]] vārdā.

sentences:
'''Limnoloģija''' ir zinātne, kas pēta ūdenstilpnes, kas atrodas sauszemē. Sk. rakstu [[Limnoloģija]].
{{Commonscat|Hydrology}}

sentences: '''Gūdu klintis''' (arī '''Gaviļu iezis''', '''Tālskatu iezis''') ir [[Devons|devona]] [[smilšakmens]] iežu atsegums [[Gauja]]s labajā krastā, [[Cēsu novads|Cēsu novadā]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name          = "Enciklopēdija"
| attēls        = Encyclopedie de D'Alembert et Diderot - Premiere Page - ENC 1-NA5.jpg
| att_izm       = 220px
| image_caption = "Enciklopēdijas" titullapa
| author        = redaktori: [[Denī Didro]], [[Žans Lerons Dalambērs]]
| country       = {{FRA}}
| language      = Franču
| release_date  = 1751—1772
| genre         = [[Enciklopēdija]]
| publisher     =
}}
'''"Enciklopēdija jeb Zinātņu, mākslu un amatu skaidrojošā vārdnīca"''' ({{val|fr|Encyclopédie, ou dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers}}) ir vispārēja satura [[enciklopēdija]], kas tika izdota [[Francija|Francijā]] laikā no 1751. līdz 1772. gadam.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Blondīne
| originalnos = ''Blonde''
| operators =
| attēls = Blonde 2022 film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska
| režisors = [[Endrū Dominiks]]
| producents = * [[Breds Pits]]
* [[Dede Gārdnere]]
* [[Džeremijs Kleiners]]
* [[Treisija Lendona]]
* [[Skots Robertsons]]
| scenārijs = Endrū Dominiks
| aktieri = * [[Ana de Armasa]]
* [[Adriens Brodijs]]
* [[Bobijs Kanevāle]]
* [[Ksavjērs Semjuels]]
* [[Džuliana Nikolsone]]
| mūzika = * [[Niks Keivs]]
* [[Vorens Eliss]]
| oriģinālnos = ''Blonde''
| studija = ''Plan B Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|8|[[79. Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas kinofestivāls]]|2022|9|28|''Netflix''}}
| ilgums = 166 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Blondīne"''' ({{val|en|Blonde}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://slate.com/culture/2022/09/blonde-netflix-movie-accuracy-marilyn-monroe-jfk-dimaggio.html|title=What’s Fact and What’s Fiction in Blonde, Netflix’s Marilyn Monroe Biopic|last=Stein|first=Ellin|website=Slate Magazine|access-date=2023-01-10|date=2022-09-28|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://collider.com/blonde-review-marilyn-monroe-ana-de-armas/|title='Blonde' Review: Ana de Armas Turns Celebrity Skin into Body Horror as Marilyn Monroe|last=Formo|first=Brian|website=Collider|access-date=2023-01-10|date=2022-09-15|language=en}}</ref> kuras režisors un scenārija autors ir [[Endrū Dominiks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ana de Armasa]], [[Adriens Brodijs]], [[Bobijs Kanevāle]], [[Ksavjērs Semjuels]] un [[Džuliana Nikolsone]]. Filma balstīta uz [[Džoisa Kerola Outsa|Džoisas Kerolas Outsas]] 2000. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu un tā stāsta par amerikāņu aktrises [[Merilina Monro|Merilinas Monro]] dzīvi un karjeru.

sentences:
[[Kategorija:Somija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Somija]]

sentences: '''Prāgas pavasaris''' bija [[liberalizācija]]s periods [[Čehoslovākija|Čehoslovākijas Sociālistiskajā republikā]], kas sākās {{dat|1968|01|05}}, kad [[Aleksandrs Dubčeks]] tika ievēlēts par [[komunisms|Komunistiskās]] partijas vadītāju, un beidzās {{dat|1968|08|20}}, kad [[Padomju Savienība|PSRS]] vadītā [[varšavas pakts|Varšavas pakta]] bruņotie spēki iebruka valstī.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Ģipsenes
| ģints = Gypsophila
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = 20140803Gypsophila fastigiata1.jpg
| att_nosaukums =
| att_izmērs =
| suga = Gypsophila fastigiata
| suga_lv = Garkāta ģipsene
| binomial = Gypsophila fastigiata
}}'''Garkāta ģipsene''' ({{val|la|Gypsophila fastigiata}}) ir [[neļķu dzimta]]s suga, kurai ir šaurs izplatības areāls [[Centrāleiropa|Eiropas centrālajā]] un ziemeļaustrumu daļā. [[Latvija|Latvijā]] tā ir sastopama retumis un nevienmērīgi visā valsts teritorijā, pārsvarā apvidos ar sausiem [[Priedes|priežu]] mežiem, kā arī dažādās [[Kāpa|kāpās]]. Suga ir ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]] 3. kategorijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/gypsophila-fastigiata-l/|title=garkāta ģipsene - Gypsophila fastigiata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-12}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|indiešu sabiedrisko darbinieku un Indijas valsts pamatlicēju|Gandijs (nozīmju atdalīšana)|Gandijs}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Mohandāss Karamčands Gandijs
|          vārds_orig = मोहनदास करमचन्द गांधी<br />મોહનદાસ કરમચંદ ગાંધી
|              attēls = Portrait Gandhi.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Mohandāss Karamčands Gandijs 1940. gadā.
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1869
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = {{flaga|Britu Indija}} [[Porbandara]], [[Britu Indija]] (tagad [[Gudžarāta]], {{IND}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1948
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 30
|             m_vieta = {{flaga|Indija}} [[Ņūdeli]], [[Indijas domīnija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = {{flaga|Indija}} [[Indieši|indietis]]
|        nodarbošanās =
|       darbības_gadi =
|            paraksts = Mohandas K. Gandhi signature.svg
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Variņu pagasts
| karte             = Variņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Variņi
| platība           = 100,51
| iedzīvotāji       = 827<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 827 / 100.51 round 1}}
| izveidots         = 1990
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Minerālu klase''' ir augstākā [[minerāls|minerālu]] klasifikācijas sistēmas pamatvienība. Mūsdienās apzināti ap 4000 minerālu veidi un vienkāršākai šī lielā vienību skaita iepazīšanai ir nepieciešama ērta klasifikācijas sistēma. Mūsdienās paralēli pastāv vairākas minerālu klasifikācijas sistēmas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Madura
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Java
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Madura''
''Polo Madhurâ''
|izvietojums         = [[Javas jūra]]
|arhipelāgs          = [[Lielās Zunda salas]]
|latd= 7 |latm= 00 |lats= |latNS= S
|longd=113 |longm= 25|longs= |longEW=E
|platība             = 4428,9
|garums              = 160
|platums             = 37
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Landžari
|augstums            = 500
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Austrumjava]]
|iedzīvotāji         = 3 630 000 (2012)
|blīvums             = 702
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Pamekasana]]
|piezīme =
}}
'''Madura''' ({{val|id|Pulau Madura}}, {{val|mad|Polo Madhurâ}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Lielās Zunda salas|Lielo Zunda salu]] arhipelāgā.<ref>{{PZT|448}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Austrumjava]]s provincē, dalās četros apriņķos. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Pamekasana]], bet iedzīvotāji pieder [[madurieši|maduriešu]] tautai.

sentences:
'''Termometrs''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]], [[ūdens]], [[augsne]]s u.c. [[temperatūra]]s mērīšanai. Temperatūras mērīšana notiek, izmērot kādu no parametriem (piemēram, [[tilpums|tilpumu]] vai [[elektriskā pretestība|elektrisko pretestību]]), termometram atrodoties termodinamiskā līdzsvara stāvoklī ar mērāmo sistēmu. Termometra galvenā sastāvdaļa ir kāda viela, kuras fizikālo īpašību maiņu, mainoties temperatūrai, lieto temperatūras reģistrēšanai. Atkarībā no termometriskās vielas izšķir vairāku veidu termometrus<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=93.—94|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>:
:* Šķidruma termometrs. Sastāv no stikla baloniņa un tam pievienotas tievas stikla caurulītes. Baloniņā ir iepildīts dzīvsudrabs vai spirts. Šķidrums sasilstot izplešas, un šķidruma stabiņš caurulītē ceļas augšup. Kad šķidrums atdziest, tas saraujas, un šķidruma stabiņš caurulītē saīsinās. Aiz caurulītes novietoto skalu, kura iedalīta grādos un uz kuras uzrakstīta temperatūras vērtība.
:* Bimetāliskais termometrs. Sastāv no divu dažādu [[metāls|metālu]] vienāda garuma plāksnītēm, kas savienotas kopā. Tā kā dažādiem metāliem termiskās izplešanās koeficients ir dažāds, mainoties temperatūrai, plāksnītes izliecas. Izliekums ir atkarīgs no temperatūras un to var viegli mērīt.
:* Gāzes (un kondensācijas) termometri. Tie mēra [[gāze]]s spiedienu (noslēgtā tilpumā), mainoties temperatūrai. Tos sauc arī par manometriskajiem termometriem, jo temperatūru tur nolasa no [[manometrs|manometra]]. Kondensācijas termometrs no gāzes termometra atšķiras ar to, ka tur ir gaistošs šķidrums līdzsvarā ar savu tvaiku, un, mainoties temperatūrai, tas iztvaiko un kondensējas, mainot savu tilpumu.
:* Pretestības termometrs. Šeit mēra kāda materiāla elektriskās pretestības izmaiņas. Materiāls parasti ir kāds metāls ([[varš]] vai [[platīns]]) vai [[pusvadītājs]].
:* Termoelements (termopāris). Mēra divu sametinātu metālu termoelektriskā EDS maiņu. Var mērīt augstākas temperatūras, nekā ar pretestības termometriem.
:* Pirometrs. Tur mēra [[infrasarkanais starojums|siltumstarojumu]] (un gaismas starojumu), kas nāk no mērāmā ķermeņa. Šeit par termometrisko vielu iespējams lietot arī pašu mērāmo vielu, tikai jāzina tās melnuma pakāpe.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa =
| vārds = Karls Gustavs Jungs
|  attēls = Jung 1910-crop.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Karls Gustavs Jungs 1910. gadā
| dz_gads = 1875
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 26
| dz_vieta = {{vieta|Šveice|Kesvila}}
| m_gads = 1961
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 6
| m_vieta = {{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = Šveice
| tautība =
| alma_mater =[[Bāzeles Universitāte]]
| darba_vietas =
| zinātne =[[psihiatrija]], [[filozofija]]
| pasniedzēji =
| sasniegumi = analītiskās psihiatrijas skolas izveide
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Jung signature.svg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Karls Gustavs Jungs''' ({{val|de|Carl Gustav Jung}}; dzimis {{dat|1875|7|26}}, miris {{dat|1961|6|6}}) bija [[Šveice|šveiciešu]] [[psihiatrija|psihiatrs]] un [[filozofija|filozofs]], [[Analītiskā psiholoģija|analītiskās psiholoģijas]] skolas dibinātājs. Viņa darbība atstājusi spēcīgu iespaidu [[20. gadsimts|20. gadsimta]] [[filozofija|filozofijā]].<ref name=NE>"[https://enciklopedija.lv/skirklis/183781-Karls-Gustavs-Jungs Karls Gustavs Jungs]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 07.11.2023)</ref>

sentences: '''Svante Pēbo''' ({{val|sv|Svante Pääbo}}; dzimis {{dat|1955|4|20}}) ir [[Zviedrija]]s ģenētiķis, viens no [[paleoģenētika]]s pamatlicējiem. 2022. gadā Pēbo ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā]] "par viņa atklājumiem izzudušo [[Hominīni|hominīnu]] genoma un cilvēka evolūcijas pētījumos"<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nobelprize.org/uploads/2022/10/press-medicine2022.pdf|title=The Nobel Prize in Physiology or Medicine 2022|publisher=Nobel Foundation}}</ref>

sentences: '''Rietumkrasts''' ({{val-ar|الضفة الغربية}}, ''aḍ-Ḍiffā l-Ġarbīya'', {{val-he|הגדה המערבית}}, ''HaGadah HaMa'aravit'') jeb '''Jordānas Rietumkrasts''' ir teritorija [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]]. Par Rietumkrastu to sauc tāpēc, ka tā atrodas uz rietumiem no [[Jordāna]]s upes. 1948. gadā, [[Izraēlas neatkarības karš|Izraēlas neatkarības kara]] laikā, Rietumkrastu anektēja [[Jordānija]]. Tā atradās Jordānijas pakļautībā līdz 1967. gadam, kad [[Sešu dienu karš|Sešu dienu karā]] teritoriju pārņēma [[Izraēla]]. Mūsdienās Rietumkrasts un [[Gazas josla]] veido [[Palestīnas autonomija|Palestīnas autonomiju]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
| suga = Vipera shemakhensis
| suga_lv = Azerbaidžānas odze
|      binomial = Vipera shemakhensis
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
* Pelias shemakhensis
}}

sentences:
, kurā notika Livonijas landtāgu kopsēdes]]

'''Livonijas landtāgs''' ({{val|de|Livländischer Landtag}} - "Livonijas zemes sapulce") jeb '''Livonijas konvents''' ({{val-la|conventus publicus Livonicus}}) bija [[Livonijas konfederācija]]s pārstāvju sapulce 15. un 16. gadsimtā. Parasti landtāga deputāti pulcējās [[Valka|Valkā]] vai [[Valmiera|Valmierā]], jo tās atradās [[Livonijas konfederācija]]s centrā, reizumis arī [[Rīga|Rīgā]], [[Tērbata|Tērbatā]], [[Cēsis|Cēsīs]] un [[Vīlande|Vīlandē]]. Landtāga kompetencē ietilpa kopīga Livonijas [[ārpolitika]] un militārā sadarbība, iekšpolitisko attiecību veidošana, tirdzniecisko līgumu slēgšana, nodokļu un naudas politika, izbēgušo zemnieku atdošana. Landtāgi bija arī Livonijas konfederācijas augstākais likumdevējs un tiesa starp valstīm un kārtām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šafts
| operators =
| attēls = Shaftposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma
| režisors = [[Gordons Pārkss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Ričards Roundtrijs]]
| mūzika = [[Aizeks Heiss]]
| oriģinālnos = ''Shaft''
| studija = ''Shaft Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Shaft-(1971)#tab=summary|title=Shaft (1971) |publisher=''The Numbers'' |accessdate= {{dat|2022|6|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šafts"''' ({{Val|en|Shaft}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Gordons Pārkss]]. Filmā galveno Džona Šafta lomu atveido [[Ričards Roundtrijs]]. Filma ir balstīta uz viena no filmas scenārista [[Ernests Taidimens|Ernesta Taidimena]] [[Šafts (romāns)|tāda paša nosaukuma]] romāna.

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Svētā Miķeļa un Svētās Gudulas katedrāle
|alternat nosaukums     =
|attēls                 = Saints-Michel-et-Gudule Luc Viatour.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       = Brisele#Beļģija#Eiropa
| latd  = 50.847778  | latNS  = N
| longd = 4.360278  | longEW = E
|valsts                 = {{flag|Beļģija}}, [[Brisele]]
|adrese                 =
|apkaime                = [[Briseles augšpilsēta]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            =
|pamatakmens            = [[1226]]
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               = [[1500]]
|atverts                =
|ekspluatācijā no       =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = [[Katedrāle]]
|antena spice           = 64m
|jumts                  =
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           =
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                =
|arhitekts              =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              = Romas Katoļu Baznīca
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            = http://www.cathedralestmichel.be
}}
'''Svētā Miķeļa un Svētās Gudulas katedrāle''' ({{val|fr|Cathédrale Sts Michel et Gudule}}) pieder [[Romas Katoļu Baznīca]]i un tā ir viens no [[Brisele]]s ievērojamiem [[tūrisms|tūrisma]] objektiem kā izcilākā Brabantes [[gotika]]s stila celtne. Tā atrodas Briseles augšpilsētā.

sentences:
'''Penrouzs''' var būt:
* [[Džonatans Penrouzs]] (''Jonathan Penrose'') — britu šahists un psihiatrs (1933—2021);
* [[Laionels Penrouzs]] (''Lionel Penrose'') — britu psihiatrs (1898—1972);
* [[Rodžers Penrouzs]] (''Roger Penrose'') — britu teorētiskais fiziķis (dzimis 1931).

sentences: '''8. novembris''' ir gada 312. diena (313. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 53 dienas.

sentences: '''"Mazais zēns"'''<ref name="Rēvalds" /> ({{val|en|Little Boy}}) ir [[atombumba]]s, kas tika nomesta un [[Hirosimas un Nagasaki bombardēšana|uzspridzināta]] virs [[Hirosima]]s [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā, koda vārds. Tā bija 4400 kg smaga, 3 m gara, tās diametrs bija 71 cm.<ref name=TFAW>{{cite book|author=F. G. Gosling|title=The Manhattan Project: making the atomic bomb|url=http://books.google.com/books?id=SKaSCzKs8ZsC|year=1999|publisher=DIANE Publishing|isbn=978-0-7881-7880-1|page=[http://books.google.com/books?id=SKaSCzKs8ZsC&pg=PA51 51]}}</ref><!--Cited supporting source says "9,700 lb."--> Tajā bija 64 kg [[urāns-235|urāna-235]].

sentences:
{{Apbalvojuma infokaste
| name           = Zelta lauva
| subheader      = {{native name|it|Leone d'oro}}
| image          =
| imagesize      = 261px
| caption        =
| awarded_for    =
| presenter      = [[Venēcijas kinofestivāls]]
| location       = [[Venēcija]]
| country        = [[Itālija]]
| year           = 1949. gadā
| holder         = "[[Nabaga radības]]" (2023)
| website        = {{URL|labiennale.org/en/cinema}}
}}
'''"Zelta lauva"''' ({{Val|it|Leone d'oro}}) ir augstākais apbalvojums [[Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas kinofestivālā]], ko piešķir labākajai kinofestivālā rādītajai filmai.

sentences: '''Jonizējošais starojums''' jeb '''jonizējošā radiācija''' ir daļiņu plūsma vai [[elektromagnētiskais starojums]], kas spēj [[jonizācija|jonizēt]] [[viela|vielu]] — radīt tajā [[jons|jonus]] un brīvus [[elektrons|elektronus]]. Ļoti bieži ar terminu "radiācija" saprot tieši jonizējošo radiāciju. No elektromagnētiskā starojuma veidiem par jonizējošo starojumu uzskata [[gamma stari|gamma starus]] un [[rentgenstari|rentgenstarus]]. Lai arī dažos gadījumos spējīgs jonizēt ir arī [[ultravioletais starojums]] (tā augstfrekvences daļa) un pat redzamā [[gaisma]], tos parasti nepieskaita pie jonizējošās radiācijas. [[Mikroviļņi]] un [[radioviļņi]] nav jonizējoši, neatkarīgi no to intensitātes.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija sulfāta pushidrāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-18-9
|      ķīmiskā formula = CaSO4
|              molmasa = 136,142
|              blīvums = 2960
|  kušanas temperatūra = 1460 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 2,1 mg/100 ml
(anhidrīts)
|                 citi =
}}
'''Kalcija sulfāts''' (CaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir galvenais minerāla [[ģipsis|ģipša]] komponents. [[Kalcijs|Kalcija]] sulfāts var veidot vairākus kristālhidrātus.
* CaSO4 - [[anhidrīts]], dabā sastopams reti, jo hidratējas
* CaSO4·0,5H2O - pushidrāts, galvenā celtniecības ģipša sastāvdaļa
* CaSO4·2H2O - dihidrāts, galvenā [[ģipšakmens]] sastāvdaļa

sentences:
[[relāciju datubāzes|Relāciju datu bāzē]] '''vāja entītija''' ir tāda [[entītija]], kas nav unikāli identificējama ar tai atbilstošajiem [[atribūts|atribūtiem]] (nav patstāvīga [[primārā atslēga]]), tā vietā šai entītijai ir ārējā atslēga kopā ar atribūtiem, lai veidotu primāro atslēgu. Ārējā atslēga parasti ir kādas citas entītijas, ar ko saistīta entītija, primārā atslēga.
[[ER diagrammas|Entītiju relāciju diagrammās]] vāja entītija ir apzīmēta kā taisnstūris ar dubultu vai trekninātu kontūrlīniju, kas ar trekninātu bultiņu ir saistīts ar rombu, kas ir ar tādu pašu trekninātu vai dubultu kontūrlīniju. Šāda tipa attiecības sauc par [[identifcējošas attiecības|identificējošām attiecībām]]. [[IDEF1X]] notācijā šīs attiecības attēlo ar ovālu entītiju, nevis taisnstūrveida entītiju.
Parasti vāja entītija nesatur atsevišķus ierakstus primārajā atslēga, ja vien tie nav pārmantota primārā atslēga un kārtas numurs. Ir divi vājo entītiju veidi :
* [[asociatīvā entītija]]
* [[apakštipa entītija|apakštipa (sub-type) entītija]]
Apakštipa entītijai ir izšķiroša nozīme standartizēšanas procesā, kur apakštipa entītija manto no savas virstipa (super-type) entītijas atribūtus atkarībā no [[diskriminators|diskriminatora]] vērtības.
[[IDEF1X]] notācijā ir iespējamās šādas '''apakštipa attiecības''':
* pilnīgas apakštipa attiecība , kad visas kategorijas ir zināmas
* nepilnīgas apakštipa attiecības, kad kādas kategorijas var nebūt zināmas
Klasisks piemērs vājai entītija bez apakštipa attiecībām būtu galvenes/detaļas ieraksti dažādās reālās pasaules situācijās tādās kā prasības, pasūtījumi un izsaukumi, kur galvene satur vispārīgu informāciju par visām formām, bet detaļas satur specifisku informāciju par atsevišķiem punktiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Levulīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С5Н8О3
|molmasa=116,11
|blīvums=1144,7
|kušanas temperatūra=33 - 35 °C
|viršanas temperatūra=245 - 246 °C (sadalās)
}}
'''Levulīnskābe''' (4-oksopentānskābe, acetopropionskābe, γ-ketobaldriānskābe, CH3−CO−CH2CH2−СООН) ir vienkāršākā γ-keto[[karbonskābe]]. Levulīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela (plāksnīšveida kristāli). Viegli šķīst ūdenī. Levulīnskābes esterus sauc par '''levulinātiem'''.

sentences: '''Plazmolīze''' ir process, kurā [[šūna]] hipertoniskā šķīdumā zaudē savu ūdeni ([[atūdeņošanās|atūdeņojas]]). Pretējs process ir [[deplazmolīze]], kas var notikt, ja šūnu ievieto hipotoniskā šķīdumā. Tādējādi samazinās [[osmotiskais spiediens]] un notiek tīrā ūdens plūsma šūnas iekšienē. Ar plazmolīzes un deplazmolīzes procesiem iespējams noteikt šūnas tonisko vidi, kā arī izšķīdušo vielu molekulu membrānas šķērsošanas ātrumu.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Morotai
|attēls              = Keindahan Alam Pulau Morotai (27510097198).jpg
|attēla paraksts     = Morotai liedags
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Morotai''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Moluku salas]]
|latd= 2 |latm= 20 |lats= |latNS= N
|longd=128 |longm= 25|longs= |longEW=E
|platība             = 2266,4
|garums              = 80
|platums             = 42
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Sabatai
|augstums            = 1250
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmoluku]]
|iedzīvotāji         = 74 436 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 31,85
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Daruba]]
|piezīme =
}}
'''Morotai''' ({{val|id|Pulau Morotai}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku salu]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Ziemeļmoluku]] provincē, kopā ar piekrastes saliņām veido Morotai apriņķi. Lielākā pilsēta ir apriņķa centrs [[Daruba]] salas dienvidu krastā.

sentences: '''1. februāris''' ir gada 32. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 333 (334 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Bieriņu muiža''' jeb '''Bieriņmuiža''' ({{val|de|Lindenruh}}) bija muižiņas ēka [[Rīga]]s [[Bieriņi|Bieriņu apkaimē]] [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], starp [[Petriņciems|Petriņciemu]], [[Ozolciems|Ozolciemu]] un [[Lindes ciems|Lindes ciemu]], tagad [[Kantora iela (Rīga)|Kantora iela]] 10, [[Mārupīte]]s krastā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džordžijas likums
| attēls                   = Georgia rule.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Georgia Rule''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Gerijs Māršals]]
| producents               =
* [[Džeimss G. Robinsons]]
* [[Pīters Gabers]]
| scenārija autors         = [[Marks Andruss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeina Fonda]]
* [[Felisitija Hafmena]]
* [[Lindsija Loena]]
| mūzika                   = [[Entonijs Marinelli]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Morgan Creek Productions]]''
* ''[[Mandalay Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|5|11||bez}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/georgia-rule-2007|title=Georgia Rule|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 12, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=georgiarule.htm|title=Georgia Rule (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 12, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džordžijas likums"''' ({{val|en|Georgia Rule}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeina Fonda]], [[Felisitija Hafmena]] un [[Lindsija Loena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|5|11||bez}}.

sentences: '''Fāžu stāvokļa diagramma''' ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
'''Mātes piena oligosaharīdi''' (MPO) ({{val|en|HMO - Human Milk Oligosaccarides}}), kas pazīstami arī ar nosaukumu '''mātes piena glikāni''', ir [[Molekula|molekulas]], kas pieder [[Ogļhidrāti|ogļhidrātu]] grupai un kas vērā ņemamos daudzumos sastopami tikai [[Mātes piens|mātes pienā]].<ref name="bode">L. Bode: Human milk oligosaccharides: every baby needs a sugar mama. In: Glycobiology. Band 22, Nummer 9, September 2012, S. 1147–1162, doi:10.1093/glycob/cws074, PMID 22513036, PMC 3406618</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Nekāra''' ([[vācu valoda|vācu]] - Neckar) ir upe [[Vācija|Vācijā]] ([[Bādene-Virtemberga|Bādenē-Virtembergā]] un [[Hesene|Hesenē]]). [[Reina]]s labā krasta pieteka. Izteka [[Švarcvalde|Švarcvaldē]], pie [[Filingene-Šveningene|Filingenes-Šveningenes]]. Tek dziļā ielejā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aptieku kovbojs
| operators =
| attēls = Drugstore Cowboy.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Gass Van Sants]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mets Dilons]]
* [[Kellija Linča]]
* [[Džeimss Remars]]
* [[Džeimss Legross]]
* [[Hetere Greiema]]
* [[Viljams Barouzs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Drugstore Cowboy''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1989|10|6}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2286847489/weekend/|title=
Drugstore Cowboy |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Aptieku kovbojs"''' ({{Val|en|Drugstore Cowboy}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Gass Van Sants]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mets Dilons]], [[Kellija Linča]], [[Džeimss Remars]], [[Džeimss Legross]], [[Hetere Greiema]] un [[Viljams Barouzs]]. Filma balstīta uz [[Džeimss Fougls|Džeimsa Fougla]] autobiogrāfisko romānu.

sentences: Par '''virzītu nogriezni''' sauc [[nogrieznis|nogriezni]], kas atrodas uz [[taisne]]s, kurai piešķirts pozitīvais virziens. Starp diviem telpas [[Punkts (ģeometrija)|punktiem]] ''A'' un ''B'' var novilkt tikai vienu nogriezni — ''AB'' (jo apzīmējumi ''AB'' un ''BA'' attiecas uz vienu un to pašu nogriezni), toties starp šiem punktiem var novilkt divus virzītos nogriežņus — ''AB'' un pretēji virzīto ''BA''.

sentences: '''Elektrontieksme''' ir [[enerģija]], kas izdalās, brīvam [[Atoms|atomam]] vai [[molekula]]i pievienojot [[Elektrons|elektronu]] un kļūstot par negatīvi lādētu [[Jons|jonu]]. Divu vai vairāku elektronu pievienošana norisinās nevis ar enerģijas izdalīšanos, bet gan ar tās uzņemšanu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džo pret vulkānu
| attēls                   = Joe Versus The Volcano.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Joe Versus the Volcano''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Džons Patriks Šanlijs]]
| producents               =
* [[Teri Švarca]]
| scenārija autors         = Džons Patriks Šanlijs
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Mega Raiena]]
* [[Loids Bridžess]]
* [[Roberts Steks]]
* [[Dens Hedaja]]
* [[Eibs Vigoda]]
* [[Berijs Makgoverns]]
* [[Osijs Deiviss]]
| mūzika                   = [[Džordžess Delerū]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Amblin Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1990|3|9||bez}}
| ilgums                   = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/joe-versus-volcano-1990|title=Joe Versus the Volcano|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 30, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{US$|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{US$|39,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=joeversusthevolcano.htm|title=Joe Versus the Volcano|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= January 30, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džo pret vulkānu"''' ({{val|en|Joe Versus the Volcano}}) ir 1990. gada romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Patriks Šanlijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Mega Raiena]], [[Loids Bridžess]], [[Roberts Steks]], [[Dens Hedaja]], [[Eibs Vigoda]], [[Berijs Makgoverns]] un [[Osijs Deiviss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1990|3|9||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Andris Zvirgzds
|     vārds_orig =
|         attēls = Foto no ZA arhīva.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 07
|       dz_vieta = Rīga, [[Latvija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 01
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki = Voldemārs Zvirgzds, Irēna Zvirgzda dzim. Rozīte
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lonija Zvirgzda dzim. Lavrinoviča
|          bērni = Atis, Ilze
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]], [[dārzkopība]]
|          grāds = Dr. habil. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Rīgas Dome]]
|     akad_amats = Nacionālā botāniskā dārza direktors (1980 - 1992)
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Agronomijas fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības universitāte, Agronomijas fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi = "Dendroloģija", 1978, 2006.
|    apbalvojumi = Dr. h. c. biol., LPSR nopelniem bagātais dabas aizsardzības darbinieks
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Andris Zvirgzds''' (1928-2014) bija latviešu dendrologs, botāniķis, dārznieks, Nacionālā Botāniskā dārza direktors. Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktors. Vairāk kā 150 publikāciju autors un līdzautors.

sentences: '''Vispārējā cilvēktiesību deklarācija''' ir dokuments, kuru [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] Ģenerālā asambleja pieņēma [[1948]]. gada 10. decembrī Parīzē, Šaijo pilī. Deklarācija tikai pieņemta ar 48 balsīm "par", savukārt 8 valstis balsojumā atturējās, neviena valsts nenobalsoja pret deklarācijas pieņemšanu. Šis ir vecākais ANO cilvēktiesību sistēmas pamatdokuments; tas nav saistošs pats par sevi, tomēr būtiska daļa tajā esošo normu kļuva par saistošām, jo tās ir iekļautas tādos saistošos cilvēktiesību dokumentos kā [[Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām]] (International Covenant on Civil and Political Rights) un [[Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām]] (International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights). Deklarācijā ietvertie principi ir atspoguļoti arī tādos starptautiskos tiesību aktos kā [[ANO Starptautiskā konvencija par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu]], ANO Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu u. c.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Alumīnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7784-30-7
|      ķīmiskā formula = AlPO4
|              molmasa = 121,9529
|              blīvums = 2566
|  kušanas temperatūra = 1800 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Parīze—Rubē
| current_event = 2023. gada Parīze—Rubē
| image         =
| date          = aprīļa sākums
| region        = Ziemeļfrancija
| latviski      = Parīze—Rubē
| localnames    = ''Paris-Roubaix'' {{fr ikona}}
| nickname      = Ziemeļu elle
Klasiku karaliene
Lieldienu sacensības
Svētdiena ellē
| discipline    = [[šosejas riteņbraukšana|šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|Klasiskās viendienas sacensības]]
| organiser     = ''[[Amaury Sport Organisation]]''
| director      =
| first         = 1896
| number        = 120 (2023. gadā)
| last          =
| firstwinner   = {{flaga|Vācija|German Empire}} [[Jozefs Fišers]]
| mostwins      = {{flaga|BEL}} [[Rodžers De Vlāminks]]
{{flaga|Beļģija}} [[Toms Bonens]]
(4 uzvaras)
| mostrecent    = {{flaga|NED}} [[Matjē van der Pūls]] (2023)
}}
 1995. gada sacensībās]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Voldemārs Johans fon Ungerns-Šternbergs''' (''von Ungern-Sternberg'', 1753—1796) bija [[Vidzeme]]s [[muižniecība|muižnieks]] un [[Krievijas Impērijas armija]]s [[pulkvedis]]. Viņš bija [[Rīgas loža "Apollo"|Rīgas brīvmūrnieku ložas „Apollo”]] brālis 5. grādā (1785).

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Ziemeļkarolīna
| native_name             = ''North Carolina''
| other_name              =
| settlement_type         = Štats
| image_skyline           = Blue Ridge NC.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Apalaču Zilā grēda, Ziemeļkarolīna
| image_flag              = Flag of North Carolina.svg
| flag_size               =
| flag_alt                =
| flag_link               =
| image_seal              = Seal of North Carolina.svg
| seal_size               =
| seal_alt                =
| seal_link               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| shield_alt              =
| shield_link             =
| nickname                = ''Tar Heel State; Old North State''
| motto                   = "To be, rather than to seem"
| anthem                  =  The Old North State
| capital                 = [[Roli]]
| largest_city            = [[Šarlota]]
| official_language       = [[angļu valoda|Angļu]]
| spoken_language         =
| image_map               = North Carolina in United States.svg
| mapsize                 = 250px
| map_alt                 =
| map_caption             = Ziemeļkarolīnas atrašanās vieta ASV
| image_map1              =
| mapsize1                =
| map_alt1                =
| map_caption1            =
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| established_title       = Iestāšanās ASV
| established_date        = {{dat|1789|11|21|N}} (17.)
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Rojs Kūpers]] ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
| leader_title1           =
| leader_name1            =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 139390
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      = 9.5
| area_rank               =
| area_blank1_title       =
| area_blank1_km2         =
| elevation_max_m         = 2037
| elevation_max_ft        =
| elevation_min_footnotes =
| elevation_min_m         =
| elevation_min_ft        =
| population_footnotes    =
| population_total        = 10551162
| population_as_of        = 2021
| population_rank         = 9.
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 74,95%
melnie — 22,29%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 77%
[[katoļi]] — 10%
nereliģiozi — 11%
| blank_name_sec1         = Platums
| blank_info_sec1         = 241 km
| blank1_name_sec1        = Garums
| blank1_info_sec1        = 901 km
| blank2_name_sec1        = Ģeogrāfiskais platums
| blank2_info_sec1        = No 33° 50′ N līdz 36° 35′ N
| blank3_name_sec1        = Ģeogrāfiskais garums
| blank3_info_sec1        = No 75° 28′ W līdz 84° 19′ W
| utc_offset              =
| website                 = {{url|http://www.nc.gov/}}
| footnotes               =
}}
'''Ziemeļkarolīna''' ({{val|en|North Carolina}}, {{izrunā|ˌnɔrθ kærəˈlaɪnə}}) ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas dienvidaustrumu reģionā. Ziemeļkarolīnas administratīvais centrs ir [[Roli]]. Pašreizējais štata gubernators ir [[Rojs Kūpers]].

sentences: '''Transferts''' [[ekonomika]]s un [[finanses|finanšu]] terminoloģijā un ir maksājums, apmaiņā pret kuru netiek saņemta [[prece]] vai [[pakalpojums]]. Visbiežāk transferti sastopami valsts budžeta struktūrā un sabiedriskā labuma maksājumos, piemēram [[pensija|pensiju]] un pabalstu izmaksā.<ref>{{cite web |url= http://www.economist.com/economics-a-to-z/t#node-21529382 |title=Economics A-Z terms beginning with T;transfer  |first= Matthew |last=Bishop |work=The Economist |year=2012 |quote=Payments that are made without any good or service being received in return. Much PUBLIC SPENDING goes on transfers, such as pensions and WELFARE benefits. Private-sector transfers include charitable donations and prizes to lottery winners. |accessdate=11 July 2012}}</ref>

sentences: '''Filips fon Elmpts''' ({{val-de|Graf Philipp von Elmpt}}, {{val-ru|Филипп Иванович Эльмпт}}, 1763—1818) bija [[Krievijas Impērija]]s armijas [[ģenerālleitnants]], pabeidza [[Svitenes muiža]]s kungu mājas celtniecību.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums        = Vašleja
  | attēls           =
  | paraksts         =
  | garums           = 18
  | baseins          = 98,8
  | baseins_latvijā  =
  | kritums          = 25
  | gada_notece      =
  | caurtece         =
  | izteka           =
  | satekupes        =
  | ieteka           = [[Slocene]]
  | tek_caur         = {{LAT}}
  | baseina_valstis  =
  | pietekas         = [[Baltaču upe]]
  | sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=56 | iet_plat_m=56 | iet_plat_s=58 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=23 | iet_gar_m=07 | iet_gar_s=04 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Filozofijas jēdzieni|Loģika]]
[[Kategorija:Jēdzieni|Loģika]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Brain coral.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Diploria labyrinthiformis|Smadzeņkorallis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums =Radiata
| nodalījums_lv =Staraiņi
| tips =Cnidaria
| tips_lv =Dzēlējzarndobumaiņi
| klase =Anthozoa
| klase_lv =Koraļļpolipi
| iedalījums =
3 mūsdienās dzīvojošas apakšklases:<ref name=cla/>
*{{TaksoSaite|Octocorallia|Astoņstarainie koraļļi}}
*{{TaksoSaite|Ceriantharia|Cauruļmītņu anemones}}
*{{TaksoSaite|Hexacorallia|Sešstarainie koraļļi}}
| sinonīmi =
''Actinozoa''
| kategorijas = nē
| binomial = Anthozoa <small>([[Christian Gottfried Ehrenberg|Ehrenberg]], 1834)</small>
}}
'''Koraļļpolipi''' (''Anthozoa'') ir [[Dzēlējzarndobumaiņi|dzēlējzarndobumaiņu]] (''Cnidaria'') klase, kas apvieno diezgan dažādus pārstāvjus. Koraļļpolipu klasei ir 3 apakšklases: [[astoņstarainie koraļļi|astoņstaraino koraļļu apakšklases]] (''Octocorallia''), [[sešstarainie koraļļi|sešstarainu koraļļu apakšklase]] (''Hexacorallia'')<ref name=cla>[http://mapress.com/zootaxa/2011/f/zt03148p023.pdf Class Anthozoa Ehrenberg, 18341]</ref> un kopš 2013. gada, balstoties uz [[DNS]] pētījumiem, ir izdalīta trešā apakšklase - {{TaksoSaite|Ceriantharia|cauruļmītņu anemones}}.<ref>[http://www.plosone.org/article/info%3Adoi%2F10.1371%2Fjournal.pone.0086612 Fast-Evolving Mitochondrial DNA in Ceriantharia: A Reflection of Hexacorallia Paraphyly?]</ref> Kopumā ir zināmas vairāk kā 6100 koraļļpolipu sugas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://invasions.si.edu/nemesis/browseDB/GroupSummary.jsp?GRP=Cnidarians-Anthozoans |title=Cnidarians-Anthozoans |access-date={{dat|2014|05|15||bez}} |archive-date={{dat|2014|06|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140609134537/http://invasions.si.edu/nemesis/browseDB/GroupSummary.jsp?GRP=Cnidarians-Anthozoans }}</ref> Visi koraļļpolipi ir [[jūra|jūru]] iemītnieki un lielākā sugu dažādība sastopama [[tropi|tropu]] siltajās jūrās. Daudzi no tiem spēcīgi attīstītā skeleta dēļ ir zemes virsmas [[reljefs|reljefa]] veidotāji, jo rada [[koraļļu rifi|koraļļu rifus]] un [[atols|atolus]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = AS "Liepājas cukurfabrika"
| logo             = Liepājas cukurfabrika.jpg
| caption          =
| imagestyle       =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1933
| founder          =
| defunct          = 2007
| location         = {{vieta|Latvija|Liepāja|Grīzupes iela 2|3s=Grīzupes iela}}
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = Cukura ražošana
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| owner            =
| num_employees    =
}}
'''Liepājas cukurfabrika''' bija pārtikas ražošanas uzņēmums, [[akciju sabiedrība]]. Uzņēmums atradās Grīzupes ielā 2, [[Liepāja]]s [[Tosmare (Liepāja)|Tosmares]] apkaimē.<ref name="lat">{{LAT e|4|144}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hagātņa
 | official_name            = ''Hagåtña''<br />''Agaña''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Hagatna from Fort Santa Agueda.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Hagåtña, Guam.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Guama
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{USA}}
 | subdivision_type1        = Atkarīgā teritorija
 | subdivision_name1        = {{GUM}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Džons Kruzs
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2.6
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 943
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[ChST]]
 | utc_offset               = +10
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 13 | latm = 29 | lats =  | latNS = N
 | longd = 144 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Skropstiņas''' ir [[vienšūnas organismi|vienšūnas organismu]] orgāns, ar kura palīdzību tie pārvietojas un uzņem barību. Tās ir veidotas no deviņiem [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulīšu]] tripletiem un divām mikrocaurulītēm to centrā.

sentences: '''Brauna kustība''' ir ar aci vai [[mikroskops|mikroskopu]] novērojama [[šķidrums|šķidrumā]] (vai [[gāze|gāzē]]) iejauktu nelielu daļiņu [[siltumkustība]]. Šīs daļiņas kustas [[haoss|haotiski]]. Brauna kustība arī izskaidro tādu fizikālu parādību kā [[difūzija|difūziju]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = Gobius_niger_(Stefano_Guerrieri)_1.jpg
|   att_nosaukums = [[Melnais jūrasgrundulis]] (''Gobius niger'')
|          valsts = Animalia
|       valsts_lv = Dzīvnieki
|            tips = Chordata
|         tips_lv = Hordaiņi
|           klase = Actinopteri
|        klase_lv = Starspures
|        divīzija = Acanthopterygii
|     divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|          sērija = Gobiaria
|       sērija_lv = Jūrasgrunduļveidīgo sērija
|           kārta = Gobiiformes
|        kārta_lv = Jūrasgrunduļveidīgās
|      apakškārta = Gobioidei
|   apakškārta_lv = Jūrasgrunduļu apakškārta
|          dzimta = Gobiidae
|       dzimta_lv = Jūrasgrunduļu dzimta
|        binomial = Gobiidae <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1816)</small>
|     kategorijas = nē
}}
'''Jūrasgrunduļu dzimta''' (''Gobiidae'') ir viena no [[jūrasgrunduļveidīgās|jūrasgrunduļveidīgo kārtas]] (''Gobiiformes'') dzimtām,<ref name=phy>{{Tīmekļa atsauce |url=https://bmcevolbiol.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12862-017-0958-3 |title=Phylogenetic classification of bony fishes, 2016 |access-date={{dat|2019|02|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190322032046/https://bmcevolbiol.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12862-017-0958-3 |archivedate={{dat|2019|03|22||bez}} }}</ref> kas apvieno apmēram 1200 zivju sugas, kas tiek iedalītas apmēram 175 ģintīs.<ref name=nel>J. S. Nelson; T. C. Grande; M. V. H. Wilson (2016). Fishes of the World (5th ed.). Wiley. p. 752. {{ISBN|978-1-118-34233-6}}.</ref> Dzimtas zivis sastopamas tropiskajos un [[mērenā josla|mērenās joslas]] ūdeņos, gan jūrās, gan saldūdens ūdenstilpēs [[Vecā pasaule|Vecajā]] un [[Jaunā pasaule|Jaunajā pasaulē]].<ref>Thacker, Christine E.; Dawn M. Roje (2011). "Phylogeny of Gobiidae and identification of gobiid lineages". Systematics and Biodiversity. 9 (4): 329–347. doi:10.1080/14772000.2011.629011</ref>

sentences:
[[Kategorija:Pilsētas]]
[[Kategorija:Reliģiskas vietas]]
[[Kategorija:Svētceļojumi]]
[[Kategorija:Reliģijas ģeogrāfija]]

sentences: {{Commonscat|Fencers from the United Kingdom|Paukotāji no Lielbritānijas}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pamatinstinkts
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|352,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3997533697/|title=Basic Instinct (1992) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|4}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|49 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1992|3|18}}
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Guild Film Distribution]]''
* ''[[UGC Distribution]]''
| studija = * ''[[Carolco Pictures]]''
* ''[[Le Studio Canal+]]''
| operators = [[Jans de Bonts]]
| oriģinālnos = ''Basic Instinct''
| mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šerona Stouna]]
* [[Džordžs Dzundza]]
* [[Džīna Tripelhorna]]
* [[Veins Naits]]
| scenārijs = [[Džo Esterhass]]
| producents = * [[Alans Māršals]]
* [[Mario Kasars]]
| režisors = [[Pols Verhovens]]
| žanrs = ''neo-noir'', erotisks trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Basic Instinct.png
| imdb =
}}
'''"Pamatinstinkts"''' ({{Val|en|Basic Instinct}}) ir 1992. gada ''[[neo-noir]]'' erotiskais trilleris, kura režisors ir [[Pols Verhovens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šerona Stouna]], [[Džordžs Dzundza]], [[Džīna Tripelhorna]] un [[Veins Naits]].

sentences: '''22. aprīlis''' ir gada 112. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (113. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 253 dienas.

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Rīgas Zooloģiskais dārzs
|image         = Zoodaarza ieeja.jpg
|image_width   = 250px
|image_caption = Rīgas Zooloģiskā dārza galvenā ieeja
|date_opened   = 1912. gada 14. oktobris
|location      = [[Mežaparks]]
|area          = 0,199 km2
|coordinates   =
|num_animals   = 3270
|num_species   = 486
|members       =
|exhibits      =* [[Žirafe|Žirafu]] māja
* [[Tropiskā josla|Tropu]] māja
* [[Zebras|Zebru]] māja
* [[Pāvi|Pāvu]] aploks
* [[Krēpjvilks|Krēpjvilku]] aploks
* [[Kamielis|Kamieļu]] māja
* Latvijas [[Pūču dzimta|pūču]] māja
* [[Kazas|Kazu]] kalns
* Eiropas apdraudēto dzīvnieku vieta
* Latvijas [[abinieki|abinieku]] un [[rāpuļi|rāpuļu]] māja
* [[Akvārijs]]
* [[Flamingi|Flamingu]] māja
* [[Plēsēji|Plēsēju]] mājas
* [[Japānas makaks|Japānas makaku]] māja
* [[Lemuri|Lemuru]] un [[Galapagu bruņurupucis|Galapagu bruņrupuču]] ekspozīcija
* Lauku sēta ar Latvijā sastopamajiem [[mājdzīvnieki]]em
* [[Ziloņi|Ziloņu]] māja (te mīt [[nīlzirgi]] un [[tapīri]])
* [[Terārijs]]
* [[Nagaiņi|Nagaiņu]] aploki
* [[Plēsīgie putni|Plēsīgo putnu]] māja
* [[Dzērves|Dzērvju]] un [[Pelikāni|pelikānu]] māja
* [[Ķenguri|Ķenguru]] māja
* [[Lāči|Lāču]] māja
* [[Roņi|Roņu]] un [[Ūdensputni|ūdensputnu]] baseini
|website       = [http://www.rigazoo.lv www.rigazoo.lv]
}}
'''Rīgas Nacionālais zooloģiskais dārzs''' jeb '''Rīgas zoodārzs''' (RZD) ir [[zooloģiskais dārzs]] [[Rīga|Rīgā]], [[Mežaparks|Mežaparkā]] (Meža prospekts 1), [[Latvijas Republika|Latvijas Republikā]]. Aizņem aptuveni 20 hektāru platību un tā kolekcijā ir 430 sugu 3000 dzīvnieki (neskaitot kukaiņus u.c. bezmugurkaulniekus), no kurām vairāk nekā 40 sugas iekļautas pasaules Sarkanajā grāmatā. Bez tam Rīgas Zoodārzam ir brīvdabas filiāle [[Rīgas Zoodārza filiāle Cīruļi|"Cīruļi”]]. Tā darbības pamatuzdevumus nosaka Pasaules zoodārzu un akvāriju stratēģija dabas saglabāšanā, tas piedalās dabas bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā un veic darbu vides izglītībā:
* rādīt dzīvniekus apstākļos, kas pēc iespējas tuvināti dabiskajiem;
* dzīvnieku kolekciju izmantot dabaszinātņu popularizēšanai;
* veikt zinātniski pētniecisko darbu ar nolūku uzlabot ekspozīcijas, dzīvnieku turēšanas apstākļus, vairošanu un ārstēšanu.

sentences:
alfa tēviņi var saņemt preferenciālu attieksmi, piemēram, saņemt apkopi no citiem grupas biedriem]]
Dzīvnieku sociālajos pētījumos visaugstākā pakāpe tiek reizēm norādīta kā '''alfa'''. [[Tēviņš|Tēviņi]], [[Mātīte|mātītes]] vai abi var būt alfas atkarībā no sugas. Ja tēviņš un mātīte pilda šo lomu kopā, tos dažreiz dēvē par alfa pāriem. Citi dzīvnieki vienā un tajā pašā sociālajā grupā var izrādīt cieņu vai citu sugai raksturīgu uzvedību pret alfu vai alfām.

sentences: '''Volfšmita muižiņa''' ({{val|de|Wolfschmidtshof}}) ir [[klasicisms|klasicisma]] stila koka muižiņas ēkas [[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Botāniskais dārzs|Botāniskā dārza]] teritorijā [[Kandavas iela|Kandavas ielā]] 2, [[Zasulauks|Zasulauka]] apkaimē, [[Pārdaugava|Pārdaugavā]].

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Dienvidamerikā|Čīle]]
[[Kategorija:Dienvidamerika]]

sentences: {{cita nozīme|Eiropas valsti|pilsētu Saksijā|Lihtenšteina (Saksija)}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Sankristobala vulkāns
| Nosaukums2       = {{ubl|''San Cristóbal Volcano''}}
| Photo            = VolcanSanCristobal1.jpg
| Paraksts         = Sankristobala vulkāns
| Augstums         = 1745
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Nikaragva#Centrālamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd=12.702 |latNS=N
| longd=87.004 |longEW=W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Nikaragva}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = 2023. gada jūlijā
}}
<mapframe text="Sankristobala vulkāns" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q607196"
}
</mapframe>
'''Sankristobala vulkāns''' ({{val|es|San Cristóbal Volcano}}) ir [[stratovulkāns]] [[Nikaragva]]s rietumos, piecu vulkānu grupā. Sankristobala vulkāns ir augstākais vulkāns grupā un viens no aktīvākajiem.

sentences: '''Pozicionēšana''' ir [[tirgzinība]]s stratēģija, kas palīdz uzņēmumiem, produktiem un pakalpojumiem ieņemt unikālu pozīciju patērētāju prātos, pozicionējoties attiecībā pret konkurentu piedāvātajiem produktiem. Pozicionēšanā tiek uzsvērtas tikai šim uzņēmumam piederošās unikālās īpašības, kas to atšķir no citiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.businessdictionary.com/definition/positioning.html |title=positioning |access-date={{dat|2017|02|12||bez}} |archive-date={{dat|2017|02|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170226045540/http://www.businessdictionary.com/definition/positioning.html }}</ref> Pozicionēšanas galvenais uzdevums ir [[Zīmols|zīmola]] tēla un produkta uztveres veidošana. Šo metodi 1969. gadā savās publikācijās sāka attīstīt tirgzinības teorētiķi Als Rīss un Džeks Trauts, kā rīku, kas palīdz ieņemt stabilu vietu mērķa pircēju prātos.

sentences:
{{novecojis|to, grupa ir izdevusi vairāk nekā 3 albumus (2023. gadā bija izdoti septiņi albumi)}}
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums    = ''[[Paramore]]''
|Logo         =
|Image        = Paramore.jpg
|Caption      = Paramore 2007. gadā
|Studio       = 3
|EP           = 3
|Live         = 2
|Singles      = 12
|Music videos = 12
|Ref link     = Atsauces
}}
Šī ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūzikas grupas '''''[[Paramore]]'' diskogrāfija'''. Grupa ir izdevusi 3 studijas albumus un 11 singlus. Grupu 2004. gadā [[Frenklina|Frenklinā]], [[Tenesī]] štatā, dibināja tās vokāliste [[Heilija Viljamsa]], basģitārists Džeremijs Deiviss, ģitārists Džeremijs Deiviss, bundzinieks Zaks Farro un ritma ģitārists Teilors Jorks.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.paramore.net/about#band_history|title= Paramore's history|accessdate= {{dat|2010|8|29||bez}}|author= |date= |publisher= Paramore.net|archiveurl= https://web.archive.org/web/20080510222857/http://www.paramore.net/about#band_history|archivedate= {{dat|2008|05|10||bez}}}} {{en ikona}}</ref> 2005. gadā ''Paramore'' noslēdza sadarbības līgumu ar Ņujorkā bāzēto Fueled by Ramen izdevēju kompāniju un izdeva debijas studijas albumu ''[[All We Know Is Falling]]''. No albuma tika izdoti trīs singli, lai arī neviens no tiem neiekļuva kādas valsts oficiālajā topā. Tāpat albums neiekļuva [[Billboard 200]] topā, taču tas iekļuva ''[[Billboard]]'' [[Top Heatseekers]] topa 30. vietā.<ref name=heatseekers>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.billboard.com/#/artist/paramore/chart-history/683820?f=324&g=Albums|title= Paramore Album & Song Chart History: Heatseekers Albums|accessdate= {{dat|2010|8|29||bez}}|author= |date= |publisher= ''Billboard''}} {{en ikona}}</ref> ''All We Know Is Falling'' tika sertificēts ar zelta disku Lielbritānijā.<ref name="bpi"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Līdzzinātājs
| attēls                   = Collateral (Movie).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Collateral''
| žanrs                    = asa sižeta filma, trilleris
| režisors                 = [[Maikls Manns]]
| producents               =
* [[Džūlija Ričardsone]]
* Maikls Manns
| scenārija autors         = [[Stjuarts Bītijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Krūzs]]
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Pīters Bergs]]
* [[Brūss Makdžills]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Parkes/MacDonald Productions]]''
* ''[[Edge City]]''
| izplatītājs              =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|8|6||bez}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/collateral-2004-1|title=Collateral|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 19, 2019|archive-date={{dat|2019|04|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190419114351/http://www.bbfc.co.uk/releases/collateral-2004-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=collateral.htm|title=Collateral|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= {{dat|2022|8|8||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|220,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Pundurtrusis''' ir [[mājas trusis]], kas pieder trušu [[Šķirne|šķirņu]] grupai, kurai raksturīgs mazs izmērs (svars līdz 1,6 kg, ķermeņa garums līdz 26 cm),<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/pundurtrusis|title=pundurtrusis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-11-23}}</ref> vai arī trusis, kuram ir [[Punduris|pundura]] gēns.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Hu|first=Dou|date=2014|title=Identification and analysis of the dwarf mutation in domestic rabbits|url=https://stud.epsilon.slu.se/6908/11/hu_d_140622.pdf|journal=Swedish University of Agricultural Sciences, Faculty of Veterinary Medicine and Animal Science|publication-place=Uppsala}}</ref>

sentences:
{{Commonscat|Wooden architecture}}
[[Kategorija:Arhitektūra]]
[[Kategorija:Koki|Arhitektūra]]

sentences: '''17. novembris''' ir gada 320. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (321. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 45 dienas.

sentences: '''Entalpija''' ({{val|grc|ἐνθάλπω}}, ''enthálpō'' — ‘sildīt’), '''siltuma funkcija''' jeb '''rašanās siltums''' ir [[termodinamiskais potenciāls]], kas raksturo sistēmas siltumsaturu. To apzīmē ar lielo grieķu burtu [[ēta]] (Η). Vispārīgi entalpija termodinamiskā sistēmā ir vienāda ar vielas [[iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] U summu ar [[spiediens|spiediena]] p un [[tilpums|tilpuma]] V reizinājumu, tas ir,

sentences: '''Miozīns''' ({{val-el|mys (myos)}} — 'muskulis') ir viena no kontraktilajām [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]], kas nodrošina [[muskuļi|muskuļu]] saraušanos un ietilpst [[miofibrillas|miofibrillu]] sastāvā. 40—60 % no kopējā muskuļu olbaltumvielu daudzuma ir miozīns. Miozīna [[molmasa]] ir apmēram {{nobr|500 000 g/mol}}. Miozīns savienojas ar otru miofibrillu olbaltumvielu — [[aktīns|aktīnu]] — un veido aktomiozīna kompleksu, kas ir galvenais muskuļu saraušanās sistēmas komponents. Svarīga miozīna īpašība ir spēja sašķelt [[adenozīntrifosforskābe]]s makroerģiskās saites un pārveidot to enerģiju mehāniskajā enerģijā, tādējādi miozīns darbojas kā [[ferments]], kas nodrošina ATF [[hidrolīze|hidrolīzi]].<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 132. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref>

sentences: '''Lāzerprinteris''' — viens no [[dators|datora]] [[printeris|printera]] veidiem, kas spēj uz [[papīrs|papīra]] ātri un augstā kvalitātē izdrukāt tekstu un grafiskus attēlus, izmantojot [[elektrostatiskā reprodukcija|elektrostatiskās reprodukcijas]] tehnoloģiju.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Mjerkadalura
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Sornfelli.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Fēru Salas#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 62.05 | plat_NS = N
 | gar_d  = 6.966667 | gar_EW  = W
 |          atrašanās = {{vieta|Fēru Salas|Streimoja}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences: '''Dzelzceļa līnija Madona—Lubāna''' ir slēgta līnija, kas atklāta 1935. gadā. Tā bija 35 km gara un būvēta kā platsliežu līnija ar 1524 mm sliežu platumu. Slēgta 1990. gadā. Dzelzceļa līnija savienoja [[Madona|Madonu]] ar [[Lubāna|Lubānu]], gāja cauri [[Praulienas pagasts|Praulienas pagastam]] un [[Indrānu pagasts|Indrānu pagastam]], nedaudz arī pa [[Sarkaņu pagasts|Sarkaņu pagasta]] robežu. Līnijā bija 6 stacijas — [[Madonas dzelzceļa stacija|Madona]] (darbojas arī mūsdienās līnijā [[Dzelzceļa līnija Pļaviņas - Gulbene|Pļaviņas—Gulbene]]), [[Prauliena (stacija)|Prauliena]], [[Visagals (stacija)|Visagals]], [[Meirāni (stacija)|Meirāni]], [[Jaunlubāna (stacija)|Jaunlubāna]] un [[Lubāna (stacija)|Lubāna]].<ref>1940.g. vasaras vilcienu, autobusu, tramvaju un kuģu līniju saraksts no 1940. g. 19. maija. Rīga: LETA.</ref> Dzelzceļa izbūve ļāva izvest kokmateriālus no Lubānas mežiem un vietējiem sākt nodarboties ar cukurbiešu audzēšanu<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pa|issue:/p_001_sedr1937n11|article:DIVL92|query:Praulienas%20Praulienas%20stacija|issueType:P|title=Mani piedzīvojumi cukurbiešu audzēšanā|publisher=Sētā un Druvā|work=|access-date=|date=01.07.1937.|last=Lauksaimnieks B.|first=|archive-date=16.09.2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200916163325/http://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pa{{!}}issue:/p_001_sedr1937n11{{!}}article:DIVL92{{!}}query:Praulienas%20Praulienas%20stacija{{!}}issueType:P}}</ref>.

sentences:
{{Cita nozīme|programmas kodu|2011. gada filmu|Pirmkods (filma)}}
 pirmkoda attēlojums ar ievadkomentāriem sarkanā, iekškomentāriem zaļā krāsā un programmas kodu zilā krāsā]]

sentences: '''Dramaturgs''' ir [[persona]], kas raksta [[dramaturģija]]s darbus. Parasti šie darbi ir [[luga]]s, kas paredzētas [[teātris|teātrī]] uzvešanai uz skatuves. Nereti dramaturgi pievēršas konkrētam dramaturģijas žanram, piemēram, [[traģēdija|traģēdiju]], [[drāma|drāmu]] vai [[komēdija|komēdiju]] rakstīšanai, bet atsevišķos gadījumos dramaturgi raksta darbus arī vairākos žanros.

sentences:
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]
[[Kategorija:Skyforger]]

sentences: {{Commonscat|Archaeological sites in Iraq}}

sentences: '''Seldžuki''' (arī '''turki seldžuki'''; turku valodā: ''selçuklular''; persiešu valodā: سلجوقيان ''Saldžūkijān''; arābu valodā: سلجوق ''Saldžūk'' vai السلاجقة ''al-Salādžika'') bija oguzu [[tjurki|rietumtjurku]] atzars no kiniku cilts. Apzīmējums cēlies no to pirmā vadoņa Seldžuka, kurš ap 955. gadu apvienoja daļu kiniku klanu, kuri dzīvoja [[Sirdarja]]s upes baseinā (ap Džendas - mūsd. Hodženda, - oāzi) un uzsācis apkaimes tautu pakļaušanu. Tā dēli un mazdēli (piem. Togrul-beks, Čagril-beks) turpināja iekarojumus, pakļaujot savai varai praktiski visu Centrālāziju un Tuvos Austrumus laikā no XI līdz XIV gs. Seldžuki izveidoja [[Lielā Seldžuku impērija|Lielo Seldžuku impēriju]], kura stiepās no [[Anatolija]]s līdz [[Pakistāna]]i un bija uzbrukuma mērķis [[krusta kari|pirmajam krusta karam]]. XII gs. šī lielvalsts sašķēlās atsevišķās valstīs, kurās valdīja [[Seldžukīdi|Seldžukīdu]] dinastijas (piem. [[Rumas sultanāts|Rumas sultanātā]], no kura vēlāk radās [[Osmaņu impērija]] u.c.).

sentences: '''Apgrieztais poļu pieraksts''' jeb '''apgrieztā poļu pierakste''' ({{val-en|reverse Polish notation}}), arī '''postfiksais pieraksts''', '''postfiksālā pierakste''' ({{val-en|postfix notation}}), '''sufiksais pieraksts''', '''sufiksālā pierakste''' ({{val-en|suffix notation}})<ref>{{AkadTerm|term=reverse Polish notation|lang=EN}}</ref> ir [[matemātika|matemātiska]] pieraksta sistēma, kur [[operands|operandi]] tiek rakstīti pirms [[operators (matemātika)|operatoriem]]. Tas ir pretēji [[poļu pieraksts|poļu pierakstam]], kur operatoru raksta pirms operandiem. Piemēram, "3 + 4" apgrieztajā poļu pierakstā būs "3 4 +".

sentences: '''Zibens''' ir [[elektrons|elektriskā]] izlāde starp [[mākoņi]]em vai starp mākoņiem un zemi [[Pērkona negaiss|negaisa]], bet retāk stipra [[Sniegputenis|sniegputeņa]] vai [[Vulkāna izvirdums|vulkāna izvirduma]] laikā. Izlāde notiek, kad atmosfērā izveidojas jonizēta gaisa kanāls. Ar neapbruņotu aci [[Elektrons|elektroni]] nav redzami, bet, kad notiek zibens izlāde, tie kustas tik ātri, ka gaiss šaurā kanālā ap tiem kvēlo (notiek [[gāze]]s [[jonizācija]] un veidojas [[plazma]]).

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds                   = Breds Pits
|vārds_orig               = ''Brad Pitt''
| attēls                  = Brad Pitt 2019 by Glenn Francis.jpg
| attēla izmērs           = 215px
| komentārs               = Breds Pits 2019. gadā
| dz. vārds               = Viljams Bredlijs Pits
| dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1963|12|18}}
| dz. vieta               = {{vieta|ASV|Oklahoma|Šonī}}
| miršanas datums         =
| miršanas vieta          =
| citi vārdi              =
| nodarbošanās            =
| darbības gadi           = 1987-pašlaik
| dzīvesbiedrs            = [[Dženifere Anistone]] (2000-2005)
[[Andželīna Džolija]]
(2005-2014 partnerattiecības;
precējušies 2014, šķiršanās procesā no 2016)
| mājaslapa
| akadēmijasbalva         = [[86. Kinoakadēmijas balva|2013]]: [[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā filma]] kā producentam par filmu "[[12 gadi verdzībā]]" (kopā ar [[Didi Gārdnere|Didi Gārdneri]], [[Džeremijs Kleiners|Džeremiju Kleineru]], [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvu Makvīnu]] un [[Entonijs Katagass|Entoniju Katagasu]])
2020: Labākais aktieris otrā plāna lomā ("[[Reiz Holivudā]]", 2019)
| BFTMAbalva              = Balva "Labākā filma" kā producentam par filmu "[[12 gadi verdzībā]]" (kopā ar [[Didi Gārdnere|Didi Gārdneri]], [[Džeremijs Kleiners|Džeremiju Kleineru]], [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvu Makvīnu]] un [[Entonijs Katagass|Entoniju Katagasu]])
Labākais aktieris otrā plāna lomā 2019. gada filmā "[[Reiz Holivudā]]"
| zeltaglobusabalva       = Labākais aktieris otrā plāna lomā: 1995. gada filmā "[[12 pērtiķi]]" un 2019. gada filmā "[[Reiz Holivudā]]"
| zeltaavenesbalva        = Sliktākais ekrāna pāris 1994 "[[Intervija ar vampīru: Vampīra hronikas]]" (kopā ar [[Toms Krūzs|Tomu Krūzu]])
| apbalvojumi             = '''[[Saturna balva]]''' Labākais aktieris otrā plāna lomā 1995 "[[12 pērtiķi]]"
[[Venēcijas kinofestivāls|Volpi kauss "Labākais aktieris galvenajā lomā"]] 2007 "[[Džesija Džeimsa slepkavība no gļēvuļa Roberta Forda rokas]]"
| dzimums                 = V
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Džons Frimonts
|     vārds_orig =
|         attēls = John C Frémont.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1813
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Savana]], [[Džordžija]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, ceļotājs, uzņēmējs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John C. Frémont Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C10H16O2
|molmasa=168,24
|blīvums=970
|kušanas temperatūra=
|viršanas temperatūra=249—251 °C
}}
'''Ģerānijskābe''' (3,7-dimetil-2,6-oktadiēnskābe, (СН3)2C=СН−СН2−СН2−C(СН3)=CH−СООН) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar sazarotu ķēdi un divām divkāršajām saitēm molekulā. Ģerānijskābe ir eļļains šķidrums.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompānijas infokaste
| aviokompanija        = ''Air Greenland''
| logo                 = Air Greenland logo.svg
| logo izmērs          =
| attēls               = Kangerlussuaq-airport-air-greenland-dhc6.jpg
| attēla izmērs        =
| attēla paraksts      = ''Air Greenland'' ''[[DHC-6 Twin Otter]]''
| IATA                 = GL
| ICAO                 = GRL
| izsaukums            = GREENLAND
| dibināta               = 1960. gads
| darbību uzsāka         =
| darbību pārtrauca      =
| galvenā bāze           = [[Nūkas lidosta]]
| citas bāzes            = [[Kangerlusuakas lidosta]]<br>[[Narsarsuakas lidosta]]
| lojalitātes programma  =
| aviokompāniju alianse  =
| flote                  = 28 (no tiem - 19 helikopteri)
| galamērķi              = 67
| sauklis              =
| mātes kompānija      =
| galvenā mītne        = [[Nūkas lidosta]], {{GRL}}
| vadība               =
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           = [https://www.airgreenland.com/ airgreenland.com]
}}
{{VietasKarte | Grenlande
| width =
| float = right
| caption = ''Air Greenland'' galvenā mītne Grenlandē
| label = ''Air Greenland''
| lat_deg = 64.190416 | lat_dir = N
| lon_deg = 51.672252 | lon_dir = W
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Krustpils pagasts
| karte             = Krustpils pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Krustpils pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Krustpils pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Spuņģēni
| platība           = 86,12
| iedzīvotāji       = 895<ref name="zv" />
| iedzīvotāji_gads  = 2011
| blīvums           = {{#expr: 978 / 86.12 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|tips=sārmu metāls
|kārtas skaitlis=3
|7. čaula=
|6. čaula=
|5. čaula=
|4. čaula=
|3. čaula=
|2. čaula=1
|1. čaula=2
|simbols=Li
|atommasa=6,941
|valences elektroni=[He]2s1
|tabulas attēls=
|attēls=
Parafīna eļļā uzglabāti litija gabaliņi
|oksidēšanas pakāpes=+1
|elektronegativitāte=0,98
|blīvums=535
|kušanas temperatūra=453,69 K (180,54 °C)
|viršanas temperatūra=1615 K (1342 °C)
}}
'''Litijs''' ir vieglākais no [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], kas brīvā veidā [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] nav [[gāze]]. Tā simbols ir '''Li''' un kārtas numurs [[Elementu periodiskā tabula|periodiskajā tabulā]] ir 3 un tas ir vieglākais pazīstamais [[metāls]]. Tas ir [[sārmu metāls]], jo ir ķīmiski ļoti aktīvs (reaģē ar gaisa [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdens|ūdeni]]), tāpēc brīvā veidā dabā nav sastopams. Litijs ir ķīmiski vismazāk aktīvais sārmu metāls. Dabā, savienojumu veidā litijs ir sastopams vairākos minerālos. Tāpat kā visi sārmu metāli, litijs savienojumos var būt tikai vienvērtīgs.

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Ferencs Erkels
|          vārds_orig = ''Erkel Ferenc''
|              attēls = Erkel Ferenc 1880 körül (Kozmata Ferenc felvétele, crop).jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1811
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Ungārijas karaliste|Ģula|td=Ungārija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1893
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 25
|             m_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta|td=Ungārija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|            paraksts =
|               stils = [[Romantisms]]
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Ferencs Erkels''' ({{val|hu|Erkel Ferenc}}; {{dat|1811|11|7|N}} [[Ģula]] — {{dat|1893|6|25|N}} [[Budapešta]]) bija ungāru [[komponists]], pianists, [[pedagoģija|pedagogs]], [[diriģēšana|diriģents]]. [[Ungārijas himna]]s mūzikas autors. Pirmās ungāru [[opera]]s autors.

sentences: '''Sārnates apmetne''' ir viena no vislabāk izpētītajām [[ķemmes-bedrīšu keramikas kultūra]]s apmetnēm Latvijā, kas dod priekšstatu par cilvēku dzīves apstākļiem vidējā [[neolīts|neolīta]] periodā (3400.—2300. gads p.m.ē.) un par tā laika vides apstākļiem — klimatu, ainavām, augu un dzīvnieku pasauli. Pateicoties purvainajai augsnei, aizvēsturisko mītņu paliekas labi saglabājušās, jo tieši šādos apstākļos koksne un no tās veidotie priekšmeti dabiski iekonservējušies.

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls = Casu Marzu cheese.jpg
|citi nosaukumi =
|valsts = [[Itālija]]
[[Francija]]
|reģions = [[Sardīnija]]
[[Korsika]]
|pilsēta =
|piens =  [[Aita]]
| pasterizēšana  = Tradicionāli nepasterizē
| tekstūra     = mīksta masa, kas satur šķidrumu
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    = Pavisam 3 mēneši
| sertifikācija     = nav
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Fluorūdeņradis|Fluorūdeņraža]] molekulas modelis

Pudele ar fluorūdeņražskābi
|       citi nosaukumi = hidronija fluorīds
|           CAS numurs = 7664-39-3
|      ķīmiskā formula = HF šķīdums ūdenī
|              molmasa = (HF) 20,01
|              blīvums = (48% šķīdums) 1150
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
]]
'''Rolands''' (franku: ''*Hrōþiland'') ir [[Leģenda|leģendārs]] [[8. gadsimts|8. gadsimta]] [[franki|franku]] [[bruņinieks]], varonis [[karolingi|karolingu]] [[dinastija]]s karaļa [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] laikā. Franku cīņās ar [[pagānisms|pagāniem]] un [[musulmaņi]]em pakāpeniski sāka veidoties [[Krustneši|krustnešu]] [[tradīcija]]s, kas pilnībā noformējās vēlākajos [[Krusta kari|Krusta karos]] [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]]. Leģenda par Rolandu atspoguļo krustnešu un Krusta karu [[ideoloģija]]s pirmsākumus, kur saplūst varonības un drošsirdības patoss ar reliģisku fanātismu.

sentences: '''Meža tipi [[Latvija|Latvijā]]''' meža ekosistēmu klasifikācija, kuru 20. gs. 60. - 70. gados izstrādāja mežzinātnieks Dr. hab. [[Kaspars Bušs]]<ref>Bušs K. Latvijas PSR mežu tipoloģijas pamati. Rīga, 1976.</ref>. Izdalot meža tipus tiek ņemta vērā kokaugu suga, pameža un zemsedzes augi, augsne un mitruma apstākļi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Ironman''''' ir garas distances [[triatlons|triatlona]] sacensību seriāls, ko organizē ''[[World Triathlon Corporation]]'' (WTC). Šajās sacensībās ir 3,86 km [[Peldēšana (sports)|peldēšanas]], 180,25 km [[Riteņbraukšanas sports|riteņbraukšanas]] un 42,2 km [[maratons|maratonskrējiens]], kas notiek nosauktajā secībā bez pārtraukumiem. Tās tiek uzskatītas par vienām no grūtākajām viendienas sacensībām pasaulē.<ref>{{cite web|url=http://www.sbnation.com/2012/10/19/3518540/ironman-world-championship-2012|title=2012 Ironman World Championship: The hardest day in sports|last=Hudson|first=Ryan|publisher=SB Nation|accessdate=July 23, 2013}}</ref><ref>{{cite web|url=http://www.ironman.com/ironman-faq.aspx#faq1|title=FAQ:How do I know if I have the right stuff to do an IRONMAN?|publisher=Ironman|accessdate=July 23, 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130821035515/http://www.ironman.com/ironman-faq.aspx#faq1|archivedate={{dat|2013|08|21||bez}}}}</ref><ref>{{cite web|url=http://www.performancesportandfitness.co.uk/articles/how-do-they-do-that/the-making-of-an-ironman.html|title=The making of an Ironman|last=Walpole|first=Brian|publisher=Performance Sports and Fitness|accessdate=July 23, 2013|archive-date={{dat|2017|10|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171007104631/http://www.performancesportandfitness.co.uk/articles/how-do-they-do-that/the-making-of-an-ironman.html}}</ref>

sentences: '''Ketoni''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiskie savienojumi]], kas satur [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]], kas saistīta ar diviem ogļūdeņraža atlikumiem. Karbonilgrupu, kurai abās pusēs ir organiskie radikāļi, dažreiz sauc par '''ketogrupu'''. Ketonus kopā ar [[aldehīdi]]em pieskaita pie karbonilsavienojumiem. Ketoni ir relatīvi stabili savienojumi. Visplašāk pazīstamais ketons - [[acetons]] (dimetilketons) - ir arī visvienkāršākais ketons. Savienojumus, kuros ir vairākas ketogrupas, sauc par '''poliketoniem''', no tiem nozīmīgākie ir '''beta-diketoni''' (starp ketogrupām atrodas viens oglekļa atoms).

sentences:
{{cita nozīme|upi|apdzīvotu vietu|Kūkova (ciems)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Kūkova
| citvalsts         = Krievija
| citnosaukums      = Kuhva
| citvaloda         = ru
| citvaloriģin      = Кухва
| attēls            = Kuhva linava.JPG
| paraksts          = Kūkova [[Linava|Linavā]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Numernes ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Veļikaja]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=50 | sāk_plat_s=44 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=31 | sāk_gar_s=32 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=22 | iet_plat_s=28 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=28 | iet_gar_m=9 | iet_gar_s=47 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}<br />{{RUS}}
| garums            = 106
| garums_latvijā    = 47
| iztekas_augstums  = 104,2
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 107
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,156
| baseins           = 825
| baseins_latvijā   = 461,5
| pietekas          = [[Rika]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-butanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9OH
|molmasa=74,12
|blīvums=809,8
|kušanas temperatūra=−89,5 °C (183,7 K)
|viršanas temperatūra=117,73 °C (390,9 K)
}}
'''Butanols''' (butilspirts, propilkarbinols, C4H9OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar četriem oglekļa atomiem molekulā. Butanolam ir 4 [[izomēri|struktūrizomēri]].

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Daugavpils Pasažieru parks
| tips                = stacija
| attēls              = Daugavpils (stacija)1.jpg
| attēla_apraksts     = Daugavpils stacijas ēkas fragments ([[2010. gads|2010]])
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Daugavpils—Indra|Daugavpils—Indra]]
 [[Dzelzceļa līnija Eglaine—Daugavpils|Eglaine—Daugavpils]]
 [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Daugavpils|Krustpils—Daugavpils]]
| atvērta             = 1861
| citi_nosaukumi      = {{val|ru|Динабург, Двинск}}
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas,
 iecirkņa, mezgla
| arhitekts2           = B. Sudoplātovs
| platformas          = 3
| platformu_tips      = 1 malas, 2 salas
| sliežu_ceļi         = daudz
| adrese              = Stacijas iela 47, Daugavpils,
LV-5401
| latd  = 55 | latm  = 52 | lats  = 29 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 31 | longs = 39 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Daugavpils D parks|D parks]] (1 km)
 [[Daugavpils Šķirošanas parks|Šķirošanas parks]] (3 km)
 [[Grīva (stacija)|Grīva]] (7 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[387. kilometrs]] (3 km)
 [[3. kilometrs (izmaiņas punkts)|3. km]] (4 km)
 [[5. kilometrs (ceļa postenis)|5. km]] (6 km)
 [[Mežciems (stacija)|Mežciems]] (6 km)
 [[525. kilometrs (pieturas punkts)|525. km]] (7 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 218
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''Daugavpils''' ir [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils]] gala stacija, kas atrodas [[Latgale|Latgalē]], otrajā lielākajā [[Latvija]]s pilsētā [[Daugavpils|Daugavpilī]]. Kopumā Daugavpils dzelzceļa mezgls ir otrais lielākais Latvijā pēc Rīgas dzelzceļa mezgla. Daugavpils stacija atrodas Daugavpils centrā, pie Stacijas ielas. Daugavpils stacija ir liela mezgla stacija, no kuras sākas līnijas uz [[Rīga|Rīgu]], [[Eglaine (Eglaines pagasts)|Eglaini]] un [[Indra|Indru]]. Savienojošie ceļi savieno to ar [[Daugavpils-Šķirotava|Daugavpils Šķirošanas staciju]], no kurienes tālāk iet līnija uz [[Rēzekne|Rēzekni]], kā arī ar lokomotīvju depo ([[Daugavpils D parks|D parku]]). Bez Šķirošanas stacijas un D parka Daugavpils stacijā ietilpst '''Daugavpils Pasažieru parks''', pie kura atrodas arī Daugavpils stacijas ēka. Daugavpilī ir intensīva kravas satiksme, bet pasažieru satiksme pastāv galvenokārt uz Rīgu (5 dīzeļvilcieni katru dienu) un no 2020. gada 13. decembra uz Krāslavu (1 dīzeļvilcienu pāris katru dienu), bet no 2021. gada 12. decembra arī uz Indru. Bez tam pirms [[COVID-19 pandēmija Latvijā|COVID-19 pandēmijas]] caur Daugavpili kursēja starptautiskais vilciens uz [[Minska|Minsku]], bet kopš 2018. gada nedēļas nogalē (sestdienās un svētdienās 2 dīzeļvilcieni) arī uz [[Viļņa|Viļņu]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Nikola Olislagersa
 |      vārds_orig = ''Nicola Olyslagers''
 |          attēls = Nicola McDermott (AUS).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Nikola Olislagersa 2020. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1996|12|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Austrālija|Nortgosforda}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut =
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=186}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=63}}
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[Sidnejas Universitāte]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 2,02 m (2021) {{piezīme|AR|Okeānijas rekords}}, {{piezīme|NR|nacionālais rekords}}
 |           PR1_d = Augstlēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{AUS}}}}
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Augstlēkšanaa]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Nāciju Sadraudzības spēles]]}}
{{MedalBronze|Goldkosta 2018|Augstlēkšana}}
}}
'''Nikola Lorena Olislagersa''' ({{val|en|Nicola Lauren Olyslagers}}; dzimusi '''Makdermota''' (''McDermott'') {{dat|1996|12|28}}) ir [[Austrālija]]s [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās. Viņa ir {{oss|V=2020|L=G}} sudraba medaļas ieguvēja, [[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023. gada Pasaules čempionāta]] bronzas medaļniece, Austrālijas un Okeānijas rekordiste, [[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2024. gada]] pasaules čempione telpās.

sentences: '''26. jūnijs''' ir gada 177. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (178. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 188 dienas.

sentences: {{Commonscat|Cardinals from Italy|Kardināli no Itālijas}}

sentences: '''Mirušo ofīcijs''' ({{val|la|officium defunctorum}}, {{val|en|Office of the Dead)}} ir [[stundu lūgšanas|stundu lūgšanu]] paveids [[katoļu baznīca|katoļu baznīcā]]. Tas radies ap 800. gadu un tika izpildīts kā [[bēres|bēru]] [[liturģija]]s daļa bēru dienā, kā arī pie mirušo [[vāķēšana]]s un [[Mirušo piemiņas diena|Visu dvēseļu dienā]]. Gadsimtu gaitā mirušo ofīcijs ir pazīstams kā aizlūgums, ko notur [[garīdzniecība|garīdznieki]] [[latīņu valoda|latīņu valodā]].<ref name="LKK">{{Tīmekļa atsauce|url=https://kulturaskanons.lv/archive/miruso-oficijs/|title=MAIJA DZIEDĀJUMI PIE KRUSTA UN MIRUŠO OFĪCIJS LATGALĒ UN AUGŠZEMĒ|author=Mārtiņš Boiko|publisher=kulturaskanons.lv}}</ref><ref>[http://medievalist.net/hourstxt/deadves.htm Ofīcija teksts] {{latīniski}} {{angliski}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marina Cvetajeva
|         vārds_orig = ''Марина Цветаева''
|             attēls = Tsvetaeva.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Marina Cvetajeva 1925. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1892
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 8
|           dz_vieta = [[Maskava]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1941
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 31
|            m_vieta = [[Jelabuga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[krievi]]ete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marina Cvetajeva''' ({{val|ru|Марина Ивановна Цветаева}}; dzimusi {{datVS|{{dat|1892|10|8}}|{{dat||9|26}}}}, mirusi {{dat|1941|8|31}}) bija [[krievi|krievu]] [[dzejniece]]. Viņas darbi tiek uzskatīti par vieniem no izcilākajiem 20. gadsimta [[krievu literatūra]]s darbiem.<ref name="Who">"Tsvetaeva, Marina Ivanovna" ''Who's Who in the Twentieth Century''. Oxford University Press, 1999.</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrelīts
|attēls=[[File:Museo di mineralogia, pietre fluorescenti, agrellite 3.JPG|150px]]
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.15-10
|ķīm_formula=NaCa2Si4O10F
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, pelēkbalta, zaļganbalta
|svītra=Balta
|habituss=Plātņains
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs, slikta - vēl vienā
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.567 nβ = 1.579 nγ = 1.581
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,88
}}
__NOTOC__
'''Agrelīts''' (nosaukts [[Kembridžas Universitāte]]s mineraloga Stjuarta Agrela (''Stuart Agrell'') vārdā) ir rets [[minerāls]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Džastins Bībers
|      Vārds_orig = ''Justin Bieber''
|          Attēls = Justin Bieber in 2015.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Džastins Drū Bībers
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1994|3|1}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Kanāda|Ontārio|Londona|3s=Londona (Kanāda)}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[deju pops]], [[ritmblūzs]]<ref name="BILLBOARDBIO">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/artist/justin-bieber/bio/1099520|title=Justin Bieber Biography & Awards|work=Billboard|accessdate=June 15, 2010|archive-date={{dat|2012|12|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121229091443/http://www.billboard.com/artist/justin-bieber/bio/1099520}}</ref><ref name="NY">{{Ziņu atsauce|url=http://www.nydailynews.com/entertainment/music/2010/03/23/2010-03-23_rbpop_mix_on_my_world_20_cant_beef_up_justin_biebers_young_tone.html|title=Justin Bieber, 'My World 2.0'|first=Jim|last=Farber|accessdate=June 14, 2010|work=[[New York Daily News]]|date=March 23, 2010|archive-date=2010-03-26|archive-url=https://web.archive.org/web/20100326131732/http://www.nydailynews.com/entertainment/music/2010/03/23/2010-03-23_rbpop_mix_on_my_world_20_cant_beef_up_justin_biebers_young_tone.html}}</ref><ref name=Allmusicbio/>
|    Nodarbošanās = dziedātājs
|     Instrumenti = [[balss]], [[taustiņinstrumenti]], [[ģitāra]]
|            Gadi = 2007—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Island Records|Island]]'', RBMG
|   Darbojies_arī = ''[[Usher]]''
|           Mlapa = {{URL|http://www.justinbiebermusic.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Džastins Drū Bībers''' ({{val|en|Justin Drew Bieber}};<ref name="ew06">{{Ziņu atsauce|url=http://www.ew.com/ew/article/0,,20350064,00.html?xid=rss-music-reviews-My+World+2.0|title=My World 2.0 (2010)|last=Greenblatt|first=Leah|date=March 10, 2010|work=Entertainment Weekly (Time)|accessdate=June 11, 2010|archive-date={{dat|2011|06|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110607061610/http://www.ew.com/ew/article/0,,20350064,00.html?xid=rss-music-reviews-My+World+2.0}}</ref> dzimis {{dat|1994|3|1}}<ref name="mtv_snl">{{Ziņu atsauce|url=http://newsroom.mtv.com/2010/02/22/justin-bieber-saturday-night-live/|title=Justin Bieber Joins The Ranks Of Youngest 'SNL' Performers|last=Anderson|first=Kyle|date=February 22, 2010|publisher=MTV Newsroom|accessdate=February 24, 2010|archive-date={{dat|2012|07|18||bez}}|archive-url=https://archive.today/20120718/http://newsroom.mtv.com/2010/02/22/justin-bieber-saturday-night-live/}}</ref><ref name="bday">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.muchmusic.com/music/artists/bio.asp?artist=2217|title=Justin Bieber MuchMusic profile|publisher=[[MuchMusic]]|accessdate=2009-07-31}}</ref> [[Stratforda|Stratfordā]], [[Ontārio]], [[Kanāda|Kanādā]]) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un aktieris.<ref name="BILLBOARDBIO"/><ref name=Allmusicbio>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.allmusic.com/artist/p1152032|title=allmusic ((( Justin Bieber > Overview )))|last1=Collar|first1=Matt|last2=Leahey|first2=Andrew |publisher=Allmusic ([[Macrovision|Macrovision Corporation]])|accessdate=October 21, 2009}}</ref> Viņa karjera sākās portālā [[YouTube]], kur viņa video atrada mūziķa pašreizējais menedžeris Skūters Brauns. Brauns aizveda Bīberu uz [[Atlanta|Atlantu]], [[Džordžija|Džordžiju]], lai ierakstītu demo ierakstu, kur viņu noklausījās arī dziedātājs ''[[Usher]]'',<ref name="coverstory">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/news/justin-bieber-the-billboard-cover-story-1004074692.story#/news/justin-bieber-the-billboard-cover-story-1004074692.story|title=Justin Bieber – The Billboard Cover Story|last=Herrera|first=Monica|date=March 19, 2010|work=Billboard|publisher=e5 Global Media|accessdate=May 7, 2010}}</ref> kas sarunāja viņam noklausīšanos pie ''The Island Def Jam Music Group''. Drīz arī Bībers noslēdza līgumu ar ierakstu kompāniju ''[[Island Records]]''.<ref name="mitchell">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story#/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story|title=Usher Introduces Teen Singer Justin Bieber|last=Mitchell|first=Gail|date=2009-04-28|work=[[Billboard (magazine)|Billboard]]|accessdate=2009-07-23|archive-date=2009-07-08|archive-url=https://web.archive.org/web/20090708032027/http://www.billboard.com/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story#/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story}}</ref>

sentences: '''Uzņēmējdarbības tīmeklis''' ir cilvēku kopums, kurus saista savstarpējas [[komercija|komerciālas]] intereses. Uzņēmējdarbības tīmeklis palīdz [[uzņēmējs|uzņēmējiem]], nereti arī atsevišķiem [[speciālists|speciālistiem]], [[eksperts|ekspertiem]], [[zinātnieks|zinātniekiem]], dibināt noderīgus kontaktus. Bieži uzņēmējdarbības tīmekļu dalībnieki ir [[Mazie un vidējie uzņēmumi|mazo un vidējo uzņēmumu]] [[īpašnieks|īpašnieki]] vai to [[uzņēmuma vadītājs|vadītāji]], kuri meklē savas [[produkcija]]s vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] papildu [[pārdošana]]s iespējas, vai arī [[kapitālieguldījumi|kapitālieguldījumu]] piesaistes iespējas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Rišārs''' var būt:

sentences: '''UIVR''' ({{val-en|AIDA}}) ir [[akronīms]], kas tiek izmantots [[Tirgzinība|mārketingā]] un apzīmē pamata sarakstu ar pasākumiem, ar kuriem saskaras persona, pārdodot produktu vai servisu.

sentences: denaturācija, ko izraisījis straujais temperatūras kāpums, tās [[cepšana]]s laikā]]

sentences: '''26. augusts''' ir gada 238. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (239. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 127 dienas.

sentences:
'''10. janvāris''' ir 10. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 355 dienas (356 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Tatjana (personvārds)|Tatjana]], [[Dorisa]]

sentences: '''Psiholingvistika''' ir [[Psiholoģija|psiholoģijas]] un [[Valodniecība|lingvistikas]] starpzinātne, kas pētī valodu mijiedarbību ar tās lietotāju. Tās būtiskākie jautājumi ir: ''Kā valoda ietekmē domāšanu?'' un ''Kā valodas lietotājs ietekmē valodas attīstību?''. Šie divi jautājumi tad arī nosaka dalījumu psiholoģiskajā un lingvistiskajā psiholingvistikā. Mūsdienās tā ir [[kognitīvs|kognitīvās]] zinātnes nozare.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Valters Benjamins
|          vārds_orig = ''Walter Benjamin''
|              attēls = Walter Benjamin vers 1928.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Valters Benjamins 1928. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1892
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = [[Berlīne]], [[Vācijas Impērija]]<br/>({{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1940
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Portbou]], [[Katalonija]], {{ESP}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Rietumu marksisms]], [[marksistiskā hermeneitika]]
|           intereses = [[literatūras teorija]], [[estētika]], [[tehnoloģijas filozofija]], [[epistemoloģija]], [[valodas filozofija]], [[vēstures filozofija]]
|              idejas = aurātiskā uztvere, politikas estetizācija
|          alma_mater = [[Pizas Augstākā pedagoģijas skola]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Teodors Adorno|Adorno]], [[Johans Jakobs Bahofens|Bahofens]], [[Šarls Bodlērs|Bodlērs]], [[Bertolts Brehts|Brehts]], [[Francs Kafka|Kafka]], [[Ģerģs Lukāčs|Lukāčs]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Marsels Prusts|Prusts]], [[Heinrihs Rikerts|Rikerts]],
|          ietekmējis = [[Teodors Adorno|Adorno]], [[Hanna Ārente|Ārente]], [[Žaks Deridā|Deridā]], [[Sūzana Zontāga|Zontāga]], [[Džordžo Agambens|Agambens]]
|               darbi = ''Das Kunstwerk im Zeitalter seiner technischen Reproduzierbarkeit'' (1936)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pamatkrāsas
| attēls                   = Primaryposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Primary Colors''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Maiks Nikolss]]
| producents               =
* [[Džonatans Kreins]]
* [[Nīls Makliss]]
* Maiks Nikolss
| scenārija autors         = [[Elēna Meja]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Travolta]]
* [[Emma Tompsone]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Adrians Lesters]]
* [[Mora Tīrnija]]
* [[Pols Gilfoils]]
| mūzika                   = [[Rajs Kūders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Mutual Film Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|3|20|}}
| ilgums                   = 140 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/primary-colors-1998|title=Primary Colors|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 3, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190603174439/https://bbfc.co.uk/releases/primary-colors-1998|archivedate={{dat|2019|06|03||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=primarycolors.htm|title=Primary Colors (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 3, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|52,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pamatkrāsas"''' ({{val|en|Primary Colors}}) ir 1998. gada drāma, kas balstīta uz Džo Kleina romānu ''Primary Colors: A Novel of Politics''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Maiks Nikolss]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Travolta]], [[Emma Tompsone]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Adrians Lesters]], [[Mora Tīrnija]] un [[Pols Gilfoils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|2|20||bez}}.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Karintijas Alpi
|attēls                 = Lago_volaia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Karintijas Alpi pie Volas ezera
| map_type            = Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.5| latNS  = N
| longd = 13 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 100
|platums                =
|kalns                  = [[Koljanss]]
|augstums               = 2 782
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Noformējums}}
{{papildu atsauces+}}
'''Tālmācība''' ir studiju forma, kas ir īpaši piemērota strādājošiem cilvēkiem. Latvijā tālmācība aktualizējusies 20. gadsimta 90. gados. Tradicionāli par tālmācību tiek saukta izglītības ieguves forma, kuras pamatā ir pastāvīgas studijas bez tieša un nepārtraukta kontakta ar mācību spēku. Saskaņā ar LR Izglītības likumu, tālmācība tiek definēta kā neklātienes izglītības paveids.
Izvēloties tālmācību, pieaugušajam ir jābūt psiholoģiski gatavam rūpīgai studiju kursu apguvei, ir nepieciešams apzināties savas iepriekšējās zināšanas, spējas, intereses, vēlmes un vajadzības. Studējošajam ir jābūt gatavam pastāvīgam mācīšanās procesam. Tālmācībā iesaistīto pieaugušo var saukt par autonomu studējošo, kuru raksturo aktīva līdzdalība studiju procesā, uzskati, ka mācības ir sadarbība ar apkārtējo pasauli. Autonoms studējošais izprot savu mācīšanās stilu, viņam raksturīga aktīva pieeja mācību uzdevumiem, viņš spēj uzņemties risku savu mācību mērķu sasniegšanā, prot pamatot spriedumus un atzinumus.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mančestra pie jūras
 | oriģinālnos = ''Manchester by the Sea''
 |      attēls = Manchester by the Sea.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Kenets Lonergans]]
 |  producents =
 |   scenārijs = Kenets Lonergans
 |     aktieri =
* [[Keisijs Afleks]]
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Kails Čāndlers]]
* [[Lūkass Hedžess]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Pearl Street Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Roadside Attractions]]''
* ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2016|01|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|11|18|ASV}}
 |      ilgums = 137 minūtes<!--Theatrical runtime: 137:22--><ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.bbfc.co.uk/releases/manchester-sea-film | title=''Manchester by the Sea'' (15) | work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] | date=November 2, 2016 | accessdate=November 2, 2016}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.hollywoodreporter.com/features/how-matt-damons-almost-directorial-debut-manchester-by-sea-became-helmers-comeback-947238|title=How Matt Damon's Almost-Directorial Debut 'Manchester by the Sea' Became Another Helmer's Comeback|website=[[The Hollywood Reporter]]|first=Andy|last=Lewis|date=November 24, 2016|accessdate=November 29, 2016}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|55,7 miljoni}}<ref name=BOM>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=manchesterbythesea.htm|title=Manchester by the Sea (2016)|website=[[Box Office Mojo]]|accessdate=February 5, 2017}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mančestra pie jūras"''' ({{val|en|Manchester by the Sea}}) ir 2016. gada ASV drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kenets Lonergans]].

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Eiropas koledža
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = 1949. gadā
|valsts       = Eiropas Savienība
|vieta        = [[Brige]] un [[Varšava]]
|tips         = Institūts
|dotācijas    =
|rektors      =
|pasniedz     = 140
|studenti     = 420
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [http://www.coleurope.eu/ coleurope.eu]
}}

sentences: '''15. aprīlis''' ir gada 105. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (106. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 260 dienas.

sentences:
{{Militārās vienības infokaste 2
| unit_name = Kontras
| native_name = ''Contras {{spāniski}}''
| image =
| alt =
| caption = Kontru kaujinieki 1987. gadā
| dates = {{dat|1979|||N|bez}} — {{dat|1990|||N|bez}}
| country = {{vieta|Nikaragva}}
| countries =
| allegiance =
| branch =
| type = Militāra organizācija
| role =
| size =
| command_structure =
| garrison = {{vieta|ASV}}
| garrison_label = Sabiedrotie
| nickname =
| patron =
| motto =
| colors =
| colors_label =
| march =
| mascot =
| anniversaries =
| equipment =  [[Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte|FSLN]]
| equipment_label = Pretinieki
| battles =
| decorations =
| battle_honours =
| battle_honours_label =
| disbanded =
| flying_hours =
| website =
<!-- Insignia -->
| identification_symbol =
| identification_symbol_label =
| identification_symbol_2 =
| identification_symbol_2_label =
| identification_symbol_3 =
| identification_symbol_3_label =
| identification_symbol_4 =
| identification_symbol_4_label =
| identification_symbol_5 =
| identification_symbol_5_label =
}}

sentences:
s štatā, Indijā]]
'''Laiva''' ir neliels, iegarens [[ūdens transportlīdzeklis]], parasti bez [[klājs|klāja]] vai daļēji pārklāts, ar sānu malām un dibenu. Vispārīgi laiva var būt arī neliels [[kuģis]]. Tās var būt darbināmas ar [[airi]]em, [[dzinējs|dzinēju]], [[propelleris|propelleriem]], [[bura|burām]] un citiem veidiem. Parasti tās ir mazākas par [[kuģis|kuģiem]] un tiek izmantotas seklos ūdeņos, tas ir, [[upe|upēs]], [[ezers|ezeros]] un [[jūra]]s piekrastē. [[Flotile|Flotilē]] laivas tiek definētas kā peldlīdzekļi, kas nav garāki par 9 metriem, platāki par 3 metriem un tās [[kravnesība]] ir līdz piecām tonnām. Laivas izmanto dažādiem mērķiem. Tās izmanto, lai piestātu krastā, kur nav speciāli šim nolūkam izbūvētas piestātnes, zvejniecībā, cilvēku transportēšanā, sportā un izklaidē, dažādu preču pārvadāšanā pa upēm un ezeriem un citur.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Taraxacum officinale
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|           attēls = Taraxacum_officinale_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-135.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Taraxacum officinale|Ārstniecības pienene}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Taraxacum
|         ģints_lv = Pienenes
|             suga = T. officinale
|          suga_lv = Ārstniecības pienene
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Burgundi''' bija viena no [[ģermāņi|ģermāņu]] ciltīm, kas 5. gadsimtā iebruka mūsdienu [[Francija]]s dienvidaustrumu daļā un nodibināja šeit pirmo karalisti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums         =
| attēls          = Lophura hatinhensis -Camperdown Wildlife Centre, Dundee, Angus, Scotland -pair-8a.jpg
| att_nosaukums   = Vjetnamas fazānu pāris [[Kamberdaunas zoodārzs|Kamperdaunas zoodārzā]] [[Skotija|Skotijā]]
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Aves
| klase_lv        = Putni
| kārta           = Galliformes
| kārta_lv        = Vistveidīgie
| dzimta          = Phasianidae
| dzimta_lv       = Fazāni
| dzimta_r        = Fazānu dzimta
| apakšdzimta     = Phasianinae
| apakšdzimta_lv  = Fazāni
| apakšdzimta_r   = Fazānu apakšdzimta
| ģints           = Lophura
| ģints_lv        = Vistfazāni
| suga            = Lophura edwardsi
| suga_lv         = Edvardsa fazāns
| pasuga            = Lophura edwardsi hatinhensis
| pasuga_lv         = Vjetnamas fazāns
| binomial        = Lophura edwardsi hatinhensis
([[Vó Quý]] & [[Do Ngoc Quang]], 1965)
| kategorijas = nē
}}
'''Vjetnamas fazāns''' (''Lophura edwardsi hatinhensis'') ir [[fazānu dzimta]]s [[vistveidīgie|vistveidīgais]] putns, kas pieder [[vistfazāni|vistfazānu]] [[ģints (bioloģija)|ģintij]]. Sākotnēji klasificēta kā atsevišķa [[suga]] ''Lophura hatinhensis'', tā šobrīd tiek uzskatīta par [[Edvardsa fazāns|Edvardsa fazāna]] (''Lophura edwardsi'') pasugu.<ref name="BirdLife">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.birdlife.org/datazone/speciesfactsheet.php?id=254 |title=BirdLife International |access-date={{dat|2015|03|19||bez}} |archive-date={{dat|2014|08|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140814151709/http://www.birdlife.org/datazone/speciesfactsheet.php?id=254 }}</ref><ref name="Vietnamense">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gbwf.org/pheasants/hatinhensis.html |title=Vietnamense Pheasant |access-date={{dat|2015|03|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111210112407/http://www.gbwf.org/pheasants/hatinhensis.html |archivedate={{dat|2011|12|10||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Zirgs
| abbreviation = Equ
| name_latin = Equuleus
| RA = 21
| dec = +10
| areatotal = 72
| arearank = 87. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Equ''
| starmagnitude = 3,92
| neareststarname = ''δ Equ''
| stardistance = 60
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Ūdensvīrs]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 80
}}

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 2010. gada Haiti zemestrīce
|attēls            = Haiti Earthquake building damage.jpg
|attēla izm        =
|attēla virsraksts =
|karte             = Haiti
|kartes_paraksts   =
| plat_d = 18 | plat_m  = 27 | plat_s = 25 | plat_NS = N
| gar_d  = 72 | gar_m   = 31 | gar_s  = 59 | gar_EW  = W
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  =
|datums            = {{dat|2010|1|12|N|bez}}
|laiks             = 16.53
|ilgums            =
|stiprums          = 7,0 Mw
|dziļums           = 13 km
|epicentrs         =
|tips              =
|skartās valstis   =
* {{flag|Haiti}}
* {{flag2|Dominican Republic}}
|postījumi         =
|intensitāte       =
|paātrinājums      = 0,5 [[Paātrinājums|g]]<ref name="Lin-Allen">{{ziņu atsauce | url = http://www.latimes.com/news/local/la-me-quake-california-20110226,0,1231448.story | title = New Zealand quake raises questions about L.A. buildings | last1 = Lin | first1 = Rong-Gong | last2 = Allen | first2 = Sam | work = Los Angeles Times | date = 26 February 2011 | accessdate = 27 February 2011 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20110303174617/http://www.latimes.com/news/local/la-me-quake-california-20110226,0,1231448.story | archivedate = {{dat|2011|03|03||bez}} | deadurl = no }}</ref>
|cunami            = Jā<ref name="BBCtsunami">[http://news.bbc.co.uk/1/hi/sci/tech/8536561.stm Lessons to be learned from Haiti's tsunami] BBC News, 25 February 2010</ref>
|nogruvumi         =
|pēcgrūdieni       =
|cietušie          = 100 000—316 000 mirušie<ref name="Columbia">[http://www.cjr.org/behind_the_news/one_year_later_haitian_earthqu.php?page=all]  ''[[Columbia Journalism Review]]'', "Two Years Later, Haitian Earthquake Death Toll in Dispute", 20 January 2012</ref><ref name="Michigan">[http://www.tandfonline.com/doi/abs/10.1080/13623699.2010.535279] Medicine, Conflict and Survival Vol. 26, Issue 4, 2010, ''Mortality, crime and access to basic needs before and after the Haiti earthquake''</ref><ref name="USGS">[http://earthquake.usgs.gov/earthquakes/world/most_destructive.php] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130507101448/http://earthquake.usgs.gov/earthquakes/world/most_destructive.php |date={{dat|2013|05|07||bez}} }} [[U.S. Geological Survey]], ''Earthquakes with 50,000 or More Deaths''</ref>
|cietušie aptuveni =
}}
'''2010. gada Haiti zemestrīce''' bija katastrofāla [[zemestrīce]] ar [[magnitūda|magnitūdu]] 7,0, kuras epicentrs atradās netālu no [[Leogāne]]s 25 [[kilometrs|km]] attālumā no [[Haiti]] galvaspilsētas [[Portoprensa]]s. Zemestrīce notika {{dat|2010|1|12}} (otrdiena) pulksten 16:53 pēc vietējā laika (21:53 [[UTC]]).<ref name="USGS_Haiti">{{Tīmekļa atsauce| title = USGS Magnitude 7.0 – HAITI REGION| url = http://earthquake.usgs.gov/earthquakes/eqinthenews/2010/us2010rja6/| accessdate = 13 January 2010| archive-date = {{dat|2010|01|15||bez}}| archive-url = https://web.archive.org/web/20100115110510/http://earthquake.usgs.gov/earthquakes/eqinthenews/2010/us2010rja6/}}</ref><ref name='abc1'>{{ziņu atsauce| first=Lisa| last=Millar | coauthors= |authorlink=| title=Tens of thousands isolated at quake epicentre| date=17 January 2010| publisher=| url =http://www.abc.net.au/news/stories/2010/01/17/2794190.htm| work =ABC News | pages =| accessdate = 18 January 2010| language = }}</ref> Līdz pat 24. janvārim bija vismaz 52 satricinājumi ar magnitūdu 4,5 vai vairāk.<ref name="forbes24012010">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.forbes.com/feeds/ap/2010/01/24/general-cb-haiti-earthquake_7298344.html?boxes=financechannelAP |title=As Haiti mourns, quake survivor found in rubble |date=24 January 2010 |accessdate=24 January 2010 }}{{Novecojusi saite}}</ref> Tajā ievainojumus guva apmēram 3 miljoni cilvēku, Haiti valdība paziņoja, ka 230 000 cilvēki ir gājuši bojā, 300 000 cilvēki ir ievainoti un 1 000 000 cilvēku ir zaudējuši mājvietu.<ref>{{ziņu atsauce| title = Haiti raises earthquake toll to 230,000 | url = http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2010/02/09/AR2010020904447.html| agency = [[Associated Press|AP]]  | newspaper  = [[The Washington Post]]  | date = 10 February 2010  | accessdate = 30 April 2010}}</ref><ref name="BBCFeb12">{{ziņu atsauce  | title = Haiti will not die, President Rene Preval insists  | url = http://news.bbc.co.uk/2/hi/americas/8511997.stm  | publisher = BBC News  | date = 12 February 2010  | accessdate = 12 February 2010 }}</ref> Tāpat tika nopostītas 250 000 dzīvojamās un 30 000 biznesa ēkas.<ref name=age25>{{ziņu atsauce  | title = Haitians angry over slow aid  | author = Clarens Renois  | newspaper = [[The Age]]  | date = 5 February 2010  | url = http://www.theage.com.au/world/haitians-angry-over-slow-aid-20100204-ng2g.html  | accessdate = 5 February 2010| location=Melbourne}}</ref>

sentences:
'''Birns''' var būt:
* [[Donalds Birns]] (''Donald Byrne''; 1930—1976) ― ASV šahists;
* [[Roberts Birns]] (''Robert Byrne''; 1928—2013) ― ASV šahists.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ārpus redzesloka
| attēls                   = Out of Sight 1998 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Out of Sight''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Denijs DeVito]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
* [[Berijs Sonnenfīlds]]
| scenārija autors         = [[Skots Frenks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Dženifere Lopesa]]
* [[Vings Reimss]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Deniss Farina]]
* [[Alberts Brukss]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|6|26|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/out-sight-1998|title=Out of Sight|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archive-date={{dat|2019|06|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190604171927/https://bbfc.co.uk/releases/out-sight-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|77,7 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=outofsight.htm|title=Out of Sight (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ārpus redzesloka"''' ({{val|en|Out of Sight}}) ir 1998. gada ASV kriminālkomēdija, kas balstīta uz Elmora Leonarda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]], [[Dženifere Lopesa]], [[Vings Reimss]], [[Dons Čīdls]], [[Deniss Farina]] un [[Alberts Brukss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|26||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Dambrete]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dieva pilsēta
| operators =
| attēls = CidadedeDeus.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, episkā filma
| režisors = * [[Fernandu Meireliss]]
* [[Katja Lunda]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ališandri Rodrigiss]]
* [[Leandru Firminu]]
* [[Alisi Braga]]
* [[Žonatans Hagensens]]
* [[Felipi Hagensens]]
* [[Duglass Silva]]
* [[Daniels Zetels]]
* [[Seu Žorži]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''City of God''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2002|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]|2002|8|30|Brazīlija}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = * {{BRA}}
* {{FRA}}
* {{GER}}
* {{USA}}
| valoda = [[Portugāļu valoda|portugāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0317248/|title=City of God (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dieva pilsēta"''' ({{Val|pt|Cidade de Deus}}) ir 2002. gada [[Brazīlija]]s episka kriminālfilma, kuras režisori ir [[Fernandu Meireliss]] un [[Katja Lunda]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ališandri Rodrigiss]], [[Leandru Firminu]], [[Alisi Braga]], [[Žonatans Hagesens]], [[Felipi Hagesens]], [[Duglass Silva]], [[Daniels Zetels]] un [[Seu Žorži]]. Filma ir adaptācija 1997. gada Paulu Linsa tāda paša nosaukuma romānam, un daļēji balstīta uz patiesiem notikumiem.

sentences:
{{#invoke:Infobox military conflict|main
| conflict = Irākas karš
| image    =
| caption  = Pulksteņrādītāja virzienā no augšas: ASV karaspēks pie [[Sadams Huseins|Sadama Huseina]] dēlu slēpņa; nemiernieki Ziemeļirākā; nemiernieks izšauj raķeti; ASV karavīri nogāž Sadama Huseina statuju Firdosa laukumā, [[Bagdāde|Bagdādē]].
| partof            = [[Karš pret terorismu|Kara pret terorismu]]
| date              = {{dat|2003|3|20|N|bez}}—{{dat|2011|12|18|N|bez}}
| place             = {{vieta|Irāka}}
| result            =
ASV uzvara iebrukumā un jaunās Irākas valdības uzvara pār nemierniekiem.
* [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] īstenota Irākas okupācija;
* [[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|Baas partijas]] gāšana un [[Sadams Huseins|Sadama Huseina]] nogalināšana;
* Nemiernieku rašanās, ''[[Al-Qaeda]]'' atzara Irākā izveidošanās, pilsoņu karš;
* Pēcāk — vardarbības samazināšanās un ''Al-Qaeda'' Irākā spēku mazināšanās;
* Demokrātiskas vēlēšanas un [[šiītu islāms|šiītu]] valdības izveidošanās;
* ASV spēku izvešana no Irākas 2011. gadā;
* Lielāka [[Irāna]]s ietekme reģionā;
* Nemiernieku, tajā skaitā [[Islāma valsts]], rašanās, kas noveda pie [[Irākas pilsoņu karš|Irākas pilsoņu kara]].
| status            =
| combatant1        = '''Iebrukuma posms (2003)'''

{{vieta|ASV}}

{{vieta|Lielbritānija}}

{{vieta|Austrālija}}

{{vieta|Polija}}

''Atbalsts:''

 [[Pešmerga]]

sentences: '''30. jūnijs''' ir gada 181. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (182. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 184 dienas.

sentences: '''Trijstūra augstums''' ir [[nogrieznis]], kas savieno [[trijstūris|trijstūra]] virsotni ar pretējo malu vai tās pagarinājumu un ar to veido [[taisns leņķis|taisnu leņķi]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksogēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6N6O6
|molmasa=222,117
|blīvums=1820
|kušanas temperatūra=205,5 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Heksogēns''' (C3H6N6O6, RDX, ciklonīts, ciklotrimetilēntrinitramīns u.c.) ir samērā jutīga [[sprāgstviela]], kuru iegūst, nitrējot [[urotropīns|urotropīnu]]. Tīrā veidā heksogēns ir balta, kristāliska viela. Sprāgstvielās to parasti sajauc ar citām vielām, lai uzlabotu stabilitāti.

sentences: '''Oktamino''' jeb '''8-mino''' ir polimino, kurš sastāv no astoņiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 369 unikāli oktamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 2725 oktamino pozīcijas.

sentences: '''Bezvadu sakari''' ir [[informācija]]s pārraide noteiktos [[attālums|attālumos]], kad neizmanto [[elektriskais vadītājs|elektriskos vadītājus]] vai vadus. Šie attālumi var būt īsi (piemēram, [[televīzija]]s pults un [[televizors]]) vai ļoti gari (piemēram, [[radiosakari]] tūkstošiem un pat miljoniem [[kilometrs|kilometru]] attālumā). Bezvadu sakari ir [[telesakari|telesakaru]] nozare.

sentences: '''Neitralitāte''' ({{val|de|Neutralität}}) ir termins, ar ko [[Starptautiskās tiesības|starptautiskājās tiesībās]] apzīmē nepiedalīšanos [[Karš|karā]], bet miera laikā tas nozīmē atteikšanās un nepiedalīšanās militāri politiskos blokos, kā arī militāro arsenālu un budžeta izdevumu samazināšana.

sentences:
{{Citas nozīmes|Latvijas Valsts prezidentu|Andris Bērziņš|Andris Bērziņš}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Andris Bērziņš
| attēls              = Flickr - Saeima - 10.Saeimas deputāts Andris Bērziņš (ievēlēts no Vidzemes apgabala).jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            = Andris Bērziņš 2010. gadā
| amats               = [[Latvijas Valsts prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|2011|7|8|N}}
| term_beigas         = {{dat|2015|7|7|N}}
| premjers            =
* [[Valdis Dombrovskis]]
* [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis         = [[Valdis Zatlers]]
| pēctecis            = [[Raimonds Vējonis]]
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1944|12|10}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Nītaure|td=Latvija}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| partija             = [[Padomju Savienības Komunistiskā partija|PSKP]] <small>(1985—1989)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://rus.delfi.lv/news/daily/versions/yurij-alekseev-sudba-prezidenta.d?id=38892075|title=Юрий Алексеев. Судьба президента|last=Алексеев|first=Юрий|date=3 June 2011|publisher=Delfi|language=Russian|accessdate=18 September 2011}}</ref></small>
| dzīvesb =
* Dzintra Bērziņa
* [[Dace Seisuma]]
| bērni = 5 bērni
| alma_mater = [[Rīgas Politehniskais institūts]]
| profesija = [[radiotehnika|radioinženieris]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Andris Bērziņš''' (dzimis {{dat|1944|12|10}} [[Nītaure|Nītaurē]]) ir [[latvieši|latviešu]] politiķis, bijušais [[Latvijas Valsts prezidents]] (2011—2015). Bijis [[Latvijas Republikas Augstākā Padome|Augstākās Padomes]] [[Latvijas Tautas fronte|Tautas frontes]] frakcijas deputāts, vēlāk [[Unibanka]]s prezidents, [[10. Saeima]]s deputāts.

sentences: '''26. decembris''' pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir gada 360. [[diena]] (361. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām 5 dienas.

sentences: '''Motokross''' <!-- jeb '''MX'''  -->ir viens no [[Motosports|motosporta]] veidiem - sacensības ar [[Motocikls|motocikliem]] vai [[kvadricikls|kvadricikliem]] pa bezceļiem vai speciāli ierīkotām apļveida trasēm.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Ziemassvētku dziesma"
| attēls           = Charles Dickens-A Christmas Carol-Title page-First edition 1843.jpg
| att_izm          = 250px
| image_caption    =
| author           = [[Čārlzs Dikenss]]
| title_orig       = ''A Christmas Carol. In Prose. Being a Ghost Story of Christmas.''
| translator       =
| illustrator      = Džons Līčs
| cover_artist     =
| country          = {{ENG}}
| language         = [[Angļu valoda|Angļu]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        = ''[[Chapman & Hall]]''
| pub_date         = {{dat|1843|12|19||bez}}
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Ziemassvētku dziesma"''' ({{val|en|A Christmas Carol}}), grāmatas pilnais nosaukums — "Ziemassvētku dziesma prozā jeb Ziemassvētku spoku stāsts" (''A Christmas Carol. In Prose. Being a Ghost Story of Christmas.''), ir 1843. gadā izdota angļu rakstnieka [[Čārlzs Dikenss|Čārlza Dikensa]] [[novele]]. Grāmata ir par skopā Ebenīzera Skrūdža ideoloģijas, ētikas un emocionālisma pārvērtībām pēc pārdabiskās Džeikoba Mārlija un trīs Ziemassvētku spoku (pagātnes, tagadnes un iespējamās nākotnes) parādīšanās. Novele guva tūlītējus panākumus un kritiķu atzinību.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-cisteīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO2S
|molmasa=121,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=240 °C
|viršanas temperatūra= —
|izoelektriskais punkts=5,07
}}
'''Cisteīns''' ('''''Cys''''', ''l'' -2-amino-3-merkaptopropānskābe, ''l'' -β-merkaptoalanīns, C3H7NO2S) ir viena no divām sēru saturošajām [[aminoskābe|aminoskābēm]] (otra ir [[metionīns]]). Daudzās [[olbaltumviela|olbaltumvielās]] starp cisteīna molekulu atlikumiem veidojas saites starp sēra atomiem, kas palielina attiecīgo olbaltumvielu stabilitāti. Cisteīns viegli veido dimēru — [[cistīns|cistīnu]], kas sastāv no diviem cisteīna atlikumiem, kuri saistīti ar disulfīda saiti.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
'''Hārts''' var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Makalisters''' var būt:

sentences:
'''Eksponentvienādojums''' ir [[vienādojums]], kur nezināmais atrodas kāpinātājā. Piemēram, <math>3^x= 27</math>, <math>6^{x-3}-6^3=x^2</math>
Eksponentvienādojumu risināšanā nepieciešams izmantot pakāpju īpašības un definīcijas.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Darbības ar pakāpēm, pamatlikumi|url=http://www.uzdevumi.lv/p/matematika/12-klase/eksponentvienadojumi-1024/re-f591aa65-6221-45ac-aedc-ca83be8e5e2b}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last1=E.Slokenberga, I. France, I.France|title=Matemātika 12.klasei|publisher=Lielvārds|pages=9.lpp}}</ref>
*Par reāla skaitļa <math>a</math> pakāpi ar naturālu kāpinātāju <math>n</math> sauc reizinājumu, kurā skaitlis <math>a</math> ņemts <math>n</math> reizes.
''Piemērs:''

sentences:
[[Kategorija:Arheologi]]
[[Kategorija:Latvijas arheologi]]
[[Kategorija:Latviešu zinātnieki|Arheologi]]
[[Kategorija:Latviešu vēsturnieki|Arheologi]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Mae
|attēls              = Seychelles 019.JPG
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = <!-- Se-map.gif -->
|vietaskarte         = Indijas okeāns
|alt karte = Indian Ocean laea relief location map.jpg
|label               =
|label_position      = right
|mark                =
|caption             =
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|valodas saite       =
|izvietojums         = [[Indijas okeāns]]
|latd=4 |latm=40 |lats= |latNS=S |longd=55 |longm=28 |longs= |longEW=E
|arhipelāgs          = Seišelas
|platība             = 154,7
|platība_ha          =
|garums              = 28
|platums             = 8
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 905
|valsts adm vienības tips          = Valsts
|valsts adm vienība                = {{karogs|Seišelas}}
|valsts lielpilsēta                = [[Viktorija (Seišelas)|Viktorija]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   = 24 970
|iedzīvotāji      = 90000
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          = 465
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
}}

sentences: '''Auces draudzes novads''' jeb '''Auces ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=[[Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm]]|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=22 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Auz}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Tukuma virspilskunga iecirknis|Tukuma virspilskunga iecirkņa]] Tukuma pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Tuckum''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Tukuma apriņķis|Tukuma apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kazimirs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Kasimir von Meyendorff''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Mazstraupes pils]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1813
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Štutgarte]], [[Bādene-Virtemberga|Virtembergas karaliste]] (tagad {{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = Georgs Johans fon Meijendorfs, Auguste Sofija Šarlote [[Štakelbergi|fon Štakelberga]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Katrīna fon Fēgezaka (1771—1840)<ref>[http://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Vegesack_nr_679 ''Adelsvapens genealogi Wiki''] (zviedriski)</ref>
|          bērni = Kazimirs (1794—1854), Georgs (Jegors) (1795—1863), Pēteris (1796—1863), Aleksandrs (1798—1865)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija azīda struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = NaN3
|              molmasa = 65,01
|              blīvums = 1850
|  kušanas temperatūra = 275 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
|        šķīdība ūdenī = 41,7g/100ml (17 °C)
}}

sentences: {{Commonscat|Philosophers by century|Filozofi pēc gadsimta}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džordans Bernts Pītersons
 | vārds_orig              = ''Jordan Bernt Peterson''
 | attēls                  = Jordan Peterson by Gage Skidmore.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Džordans Pītersons 2018. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1962|6|12}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Kanāda|Alberta|Edmontona}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Klīniskais psihologs, profesors, autors
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Džordans Bernts Pītersons''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Jordan Bernt Peterson''; dzimis 1962. gada 12. jūnijā [[Edmontona|Edmontonā]], [[Kanāda|Kanādā]]) ir kanādiešu klīniskais psihologs un [[Toronto Universitāte|Toronto Universitātes]] psiholoģijas profesors. Viņa galvenās izpētes jomas ir patoloģijas, sociālās un personības psiholoģija, liekot īpašu uzsvaru reliģijas psiholoģijai un [[Ideoloģija|ideoloģiskās]] pārliecības psiholoģijai.<ref name="C2C16">{{Ziņu atsauce|url=http://www.c2cjournal.ca/2016/12/were-teaching-university-students-lies-an-interview-with-dr-jordan-peterson/|title='We're teaching university students lies' – An interview with Dr Jordan Peterson|work=C2C Journal|date=December 1, 2016|last=Tucker|first=Jason}}</ref> Specializējas cilvēku personības un veiktspējas novērtēšanas metožu uzlabošanā. <ref name="MeaningConference">{{Tīmekļa atsauce|url=http://meaning.ca/conference/past-conferences/meaning-conference-2016/speakers/|title=Meaning Conference|publisher=[[International Network on Personal Meaning]]|date=July 2016|access-date={{dat|2019|02|01||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170604182645/http://meaning.ca/conference/past-conferences/meaning-conference-2016/speakers/|archivedate={{dat|2017|06|04||bez}}}}</ref>

sentences:
{{labs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ísland
|    pilnais_valsts_nosaukums = Islandes Republika
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Iceland.svg
|            karoga_nosaukums = Islandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Iceland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Islandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Lofsöngur]]''
|               kartes_attēls = Iceland_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Reikjavika]]
| latd=64 | latm=08 | latNS=N | longd=21 | longm=56 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = nav, (faktiski — [[islandiešu valoda]])
|             etniskās_grupas =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Islandes prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Gudni Torlācijs Johannesons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Islandes premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Katrina Jakobsdotira]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = [[Neatkarība]] no [[Dānija]]s [[1904]]. gada [[1. februāris|1. februārī]] pašpārvaldes likums. [[1918]]. gada [[1. decembris|1. decembrī]] suverenitāte. [[1944]]. gada [[17. jūnijs|17. jūnijā]] neatkarīga republika
|                 platība_km2 = 103 001
|               platība_rangs = 107.
|              procenti_ūdens = 2,7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2018. gads|2018]]
|          iedzīvotāju_skaits = 350 710
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 172.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 230.
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{increase}} 0,949
|                    HDI_gads = [[2019. gads|2019]]
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 4.
|                        Gini = 24,1
|                   Gini_gads = [[2016. gads|2016]]
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs = 2.
|                      valūta = [[Islandes krona]]
|                valūtas_kods = ISK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.is]]
|              tālsarunu_kods = 354
|                iso_kods_num = 352
|              iso_kods_alfa2 = ISL
|              iso_kods_alfa3 = IS
|                    piezīmes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Netīrais Harijs
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|36 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2320467457/|title=Dirty Harry (1971) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|3|15}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 102 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1971|12|23}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| studija = ''[[The Malpaso Company]]''
| operators = [[Brūss Surtess]]
| oriģinālnos = ''Dirty Harry''
| mūzika = [[Lalo Šifrins]]
| aktieri = * [[Klints Īstvuds]]
* [[Endijs Robinsons]]
* [[Harijs Gvardino]]
* [[Reni Santoni]]
* [[Džons Vernons]]
| scenārijs = * [[Harijs Džulians Finks]]
* [[Rita Finka]]
* [[Dīns Rīsners]]
| producents = Dons Sīgels
| režisors = [[Dons Sīgels]]
| žanrs = asa sižeta trilleris, ''neo-noir''
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Dirty harry.jpg
| imdb =
}}'''"Netīrais Harijs"''' ({{Val|en|Dirty Harry}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' asa sižeta trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Dons Sīgels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klints Īstvuds]], [[Endijs Robinsons]], [[Harijs Gvardino]], [[Reni Santoni]] un [[Džons Vernons]].

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{Baltu reliģija}}
'''Baltu reliģija''' ({{val|lt|Baltų religija}}) jeb '''dievestība''' ir seno [[Balti|baltu]] reliģija, kuras izpratni, trūkstot pilnvērtīgiem rakstu avotiem, meklē senajās hronikās, kā arī [[lietuviešu mitoloģija|lietuviešu]] un [[latviešu mitoloģija|latviešu mitoloģijās]]. Baltu reliģija cieši saistīta ar viņu dzīvesveidu, kas balstījās [[zemkopība|zemkopībā]] un [[lopkopība|lopkopībā]], tāpēc plaši tika pielūgti dabas objekti un parādības. Baltu zemēs nepastāvēja vienotas reliģijas, garīdzniecības vai svētnīcas. Katrai ciltij un reģionam arī raksturīgi savi dievi. Piemēram, [[Ūsiņš|Ūsiņa]] kults galvenokārt izplatīts starp [[sēļi]]em, bet [[Jumis|Jumja]] — [[zemgaļi]]em.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0304064854{{!}}page:87{{!}}issueType:B |title=Vēstures atziņas un novērojumi |access-date={{dat|2018|05|27||bez}} |archive-date={{dat|2019|04|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190421111401/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0304064854{{!}}page:87{{!}}issueType:B }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190421111401/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0304064854{{!}}page:87{{!}}issueType:B |date={{dat|2019|04|21||bez}} }}</ref> Kristiešu misionāri un krustneši atstājuši liecības, ka balti savus dievus pielūdza [[svētbirzs|svētbirzīs]]. [[Kurši|Kuršu]] zemēs sastopami Elku kalni, bet Lietuvā svētbirzis sauc par [[elks|elkiem]] (''alka'') vai elkvietām (''alkvietė''). Balti ticēja, ka cilvēki pēc nāves [[pārmiesošanās|pārmiesojas]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
'''Flints''' var būt:

sentences:
[[File:IPY Kingua Fjord.jpg|thumb|250px|[[Vācija]]s [[Kinguafjorda]]s polārstacija [[Bafina sala|Bafina salā]]]]
'''Pirmais starptautiskais polārais''' gads bija [[Eiropa]]s valstu un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kopīgs pētniecības pasākums, lai izpētītu polāros reģionus. Tas norisinājās no 1882. gada vasaras līdz 1883. gada vasarai pēc [[austrija|austriešu]] virsnieka un polārpētnieka [[Karls Veiprehts|Karla Veiprehta]] ierosinājuma.<ref>[https://ipy.arcticportal.org/about-ipy/ipy-history IPY History]</ref> Meteoroloģisko un ģeomagnētisko mērījumu dati tika apkopoti viena gada laikā 14 [[polārstacija|polārstacijās]], no kurām divpadsmit atradās [[Arktika|Arktikā]], bet divas — dienvidu puslodes [[Subantarktika|subantarktiskajā]] reģionā. Vēlākos laikos [[Starptautiskais polārais gads|Starptautisko polāro gadu]] programmas tika rīkotas atkārtoti — [[Otrais Starptautiskais polārais gads]] 1932.—1933. gadā, [[Starptautiskais ģeofizikas gads]] 1957.—1958. gadā un Ceturtais Starptautiskais polārais gads 2007.—2009. gadā.

sentences: '''29. jūlijs''' ir gada 210. diena (211. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 155 dienas.

sentences: '''Šugnani''' (pašnosaukums — ''хуг̌нӣ'', ''хуг̌ну̊нӣ'') ir viena no [[Pamirieši|pamiriešu]] tautām. [[Šugnanu valoda]] pieder [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu]] saimes [[Irāņu valodas|irāņu grupas]] austrumu atzaram.

sentences: '''Natas''' ([[angļu valoda|angliski]]: otrādi ''Satan'' - Sātans) ir datorvīruss, ko sarakstījis 18 gadu vecais hakeris [[Džeimss Džentls]] no [[Sandiego]], [[Kalifornija]]s. Tas ir neredzams, atmiņā mītošs vīruss. Vīruss pirmo reizi parādījās [[1994]]. gada [[maijs|maijā]], [[Meksika|Meksikā]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidrietumu daļā. Tas pat tika līdz valsts otrai pusei un inficēja Slepenā Dienesta datorus paralizējot tā datortīklu uz aptuveni 3 dienām. Tas noveda pie izmeklēšanas un aizdomām ka vīruss bija speciāli domāts valdības datoriem, kas nebija patiesība.

sentences:
puslodes reģioni, kuru bojājumu gadījumā var rasties afāzija<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://academic.oup.com/brain/article-lookup/doi/10.1093/brain/awt374|title=Lesion correlates of patholinguistic profiles in chronic aphasia: comparisons of syndrome-, modality- and symptom-level assessment|last=Henseler|first=Ilona|last2=Regenbrecht|first2=Frank|website=academic.oup.com|access-date=2023-03-22|doi=10.1093/brain/awt374|last3=Obrig|first3=Hellmuth}}</ref>]]
'''Afāzija''' ir nespēja saprast [[Valoda|valodu]] vai nespēja [[Runa|runāt]] smadzeņu reģionu bojājumu dēļ.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Damasio|first=Antonio R.|date=1992-02-20|title=Aphasia|url=http://www.nejm.org/doi/abs/10.1056/NEJM199202203260806|journal=New England Journal of Medicine|language=en|volume=326|issue=8|pages=531–539|doi=10.1056/NEJM199202203260806|issn=0028-4793}}</ref> Galvenie cēloņi ir [[Smadzeņu insults|insults]] un galvas trauma; tās izplatību ir grūti noteikt, bet tiek lēsts, ka [[Globālie ziemeļi|globālajos ziemeļos]] 0,1–0,4% insulta gadījumi ir izraisījuši afāziju.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Code|first=Chris|last2=Petheram|first2=Brian|date=2011-02-01|title=Delivering for aphasia|url=https://doi.org/10.3109/17549507.2010.520090|journal=International Journal of Speech-Language Pathology|volume=13|issue=1|pages=3–10|doi=10.3109/17549507.2010.520090|issn=1754-9507|pmid=21329405}}</ref> Afāzija var rasties arī smadzeņu audzēju, smadzeņu infekciju vai neirodeģeneratīvu slimību (piemēram, [[Demence|demences]]) rezultātā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.webmd.com/brain/aphasia-causes-symptoms-types-treatments|title=Aphasia: What to Know|last=Sreenivas|first=Shishira|website=WebMD|access-date=2023-03-22|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.asha.org/public/speech/disorders/Aphasia/|title=Aphasia|website=American Speech-Language-Hearing Association|access-date=2023-03-22|language=en}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:384. gadā p.m.ē. dzimušie]]
[[Kategorija:322. gadā p.m.ē. mirušie]]
[[Kategorija:Sengrieķu filozofi]]
[[Kategorija:Sengrieķu matemātiķi]]
[[Kategorija:Sengrieķu fiziķi]]
[[Kategorija:Empīrisma filozofi]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Loģiķi]]
[[Kategorija:Loģikas vēsture]]
[[Kategorija:Kosmologi]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Grieķu valodā rakstošie]]
[[Kategorija:Metafizika]]

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Citas nozīmes|zvaigzni|Saule (nozīmju atdalīšana)|Saule}}
{| class="infobox" style="width: 10em;"
|+ style="font-size:larger;" | '''Saule'''
|-
| colspan="2" style="text-align:center;" |[[attēls:Sun in February.jpg|250px]]
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Novērojamie lielumi'''
|-
| Vidējais attālums
no [[Zeme]]s
| 1,496{{E|11}} m
8,31 [[gaismas gads|gaismas minūtes]]
|-
| [[Redzamais spožums]] (''V'')
| −26,74m<ref name=nssdc>{{Tīmekļa atsauce |url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/sunfact.html |title=NASA "Sun Fact Sheet" |access-date={{dat|2009|02|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100715200549/http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/sunfact.html |archivedate={{dat|2010|07|15||bez}} }}</ref>
|-
| [[Absolūtais spožums]]
| 4,83m<ref name=nssdc/>
|-
| [[Zvaigžņu klasifikācija]]
| G2V
|-
| [[Metāliskums]]<ref>Iespējams nepareizs termins</ref>
| ''Z'' = 0,0177<ref>{{Tīmekļa atsauce| url=http://arxiv.org/abs/astro-ph/0408055| title=Solar model with CNO revised abundances| author=Montalban, Miglio, Noels, Grevesse, DiMauro| accessdate=2007. gada 30. novembrī}}</ref>
|-
| [[Leņķiskais diametrs|Leņķiskais izmērs]]
| 31,6′ — 32,7′<ref>{{Tīmekļa atsauce| url=http://education.gsfc.nasa.gov/eclipse/pages/faq.html| title=Eclipse 99 - Frequently Asked Questions| author=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]| accessdate=2007. gada 16. oktobrī| 6=| archiveurl=https://web.archive.org/web/20100527142627/http://education.gsfc.nasa.gov/eclipse/pages/faq.html| archivedate={{dat|2010|05|27||bez}}}}</ref>
|-
| [[Īpašības vārds|Īpašības vārdi]]
| solārs, saulains
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Orbitālais raksturojums'''
|-
| Vidējais attālums
no [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] centra
| ~2,5{{E|20}} m
26 000 [[gaismas gads|gaismas gadi]]
|-
| [[Galaktika|Galaktiskais]] periods
| (2,25—2,50){{E|8}} gadi
|-
| [[Ātrums]]
| ~2,20{{E|5}} m/s
(orbītā ap Galaktikas centru)
~2{{E|4}} m/s
(attiecībā pret tuvējo zvaigžņu vidējo ātrumu)
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2"  | '''Fizikālais raksturojums'''
|-
| Vidējais diametrs
| 1,392{{E|9}} m<ref name=nssdc/>
109 Zemes diametri
|-
| Ekvatoriālais [[rādiuss]]
| 6,955{{E|8}} m<ref name=sse>[http://solarsystem.nasa.gov/planets/profile.cfm?Object=Sun&Display=Facts&System=Metric Sun:Facts & figures] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080102034758/http://solarsystem.nasa.gov/planets/profile.cfm?Object=Sun&Display=Facts&System=Metric |date={{dat|2008|01|02||bez}} }} NASA Solar System Exploration page</ref>
109 Zemes ekvatoriālie rādiusi<ref name=sse/>
|-
| Ekvatoriālais [[apkārtmērs]]
| 4,379{{E|9}} m<ref name=sse/>
109 Zemes apkārtmēri<ref name=sse/>
|-
| [[Saspiedums]]
|  9{{E|−6}}
|-
| [[Virsmas platība]]
| 6,0877{{E|18}} m²<ref name=sse/>
11 990 Zemes virsmas<ref name=sse/>
|-
| [[Tilpums]]
| 1,412{{E|24}} m³<ref name=sse/>
1 300 000 Zemes tilpumi
|-
| [[Masa]]
| 1,9891{{E|30}} kg<ref name=nssdc/>
332 946 Zemes masas
|-
| [[Blīvums|Vidējais blīvums]]
| 1,408{{E|3}} kg/m³<ref name=nssdc/><ref name=sse/><ref>[http://hypertextbook.com/facts/1999/MayKo.shtml The Physics Factbook™] Edited by Glenn Elert — Written by his students.</ref>
|-
| Citi blīvumi
| Centrā: 1,5{{E|5}} kg/m³
fotosfēras apakša: 2{{E|-4}} kg/m³
kromosfēras apakša: 5{{E|-6}} kg/m³
vid. saules vainagā: 10{{E|-12}}kg/m³<ref>[http://www.astro.lsa.umich.edu/undergrad/Labs/spectro/short_spectro.html University of Michigan] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120518050816/http://www.astro.lsa.umich.edu/undergrad/Labs/spectro/short_spectro.html |date={{dat|2012|05|18||bez}} }}, Astronomy Department.</ref>
|-
| [[Brīvās krišanas paātrinājums]]
| 274,0 m/s²<ref name=nssdc/>
27,94 ''g''
28 Zemes gravitācijas<ref name=sse/>
|-
| [[Otrais kosmiskais ātrums]]
(no virsmas)
| 617,7 km/s<ref name=sse/>
55 Zemes otrie kosmiskie ātrumi<ref name=sse/>
|-
| [[Temperatūra]]
(virsmas)
| 5 778 [[kelvins|K]]<ref name=nssdc/>
|-
| Temperatūra
([[Saules vainags|Saules vainaga]])
| ~5{{E|6}} K

|-
| Temperatūra
(kodola)
| ~15,7{{E|6}} K<ref name=nssdc/>
|-
| [[Starjauda]] (Lsol)
| 3,846{{E|26}} [[wats|W]]<ref name=nssdc/>
~3,75{{E|28}} [[lūmenss|lm]]
|-
| Vidējais enerģētiskais spožums (Isol)
| 2,009{{E|7}} W m−2 sr−1
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Rotācijas raksturojums'''
|-
| [[Slīpums]]
| 7,25°<ref name=nssdc/>
(pret [[ekliptika|ekliptiku]])
67,23°
(pret [[Piena Ceļš|galaktikas]] ekvatora plakni)
|-
| [[Rektascensija]]
(Ziemeļpola)<ref name="iau-iag">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.hnsky.org/iau-iag.htm|title= Report Of The IAU/IAG Working Group On Cartographic Coordinates And Rotational Elements Of The Planets And Satellites: 2000|accessdate= 2006-03-22|first= P. K.|last= Seidelmann|author2= V. K. Abalakin|author3= M. Bursa|author4= M. E. Davies|author5= C. de Bergh|author6= J. H. Lieske|author7= J. Oberst|author8= J. L. Simon|author9= E. M. Standish|author10= P. Stooke|author11= P. C. Thomas|year= 2000|archive-date= 2011-08-10|archive-url= https://www.webcitation.org/60qCIcHwA?url=http://www.hnsky.org/iau-iag.htm}}</ref>
| 286,13°
19 h 4 min 30 s
|-
| [[Deklinācija (astronomijā)|Deklinācija]]
(Ziemeļpola)
| +63,87°
63°52' Ziemeļi
|-
| Sideriskais [[rotācijas periods]]
(16° platuma grādos)
| 25,38 dienas<ref name=nssdc/>
25 d 9 h 7 min 13 s<ref name="iau-iag"/>
|-
| (uz ekavtora)
| 25,05 dienas<ref name=nssdc/>
|-
| (polos)
| 34,3 dienas<ref name=nssdc/>
|-
| Rotācijas ātrums
(uz ekvatora)
| 7,284{{E|3}} km/h
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2"  | '''Fotosfēras sastāvs (pēc masas)'''
|-
|  [[ūdeņradis]]
|  73,46%<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://solar-center.stanford.edu/vitalstats.html | title=The Sun's Vital Statistics | work=Stanford Solar Center | accessdate=2008-07-29}}, citing
{{Grāmatas atsauce | last = Eddy | first = John | authorlink = | coauthors = | title = A New Sun: The Solar Results From Skylab | publisher = NASA SP-402 | date = 1979 | location = Washington, D.C | pages = 37 | url = http://solar-center.stanford.edu/vitalstats.html | doi = | id = | isbn =}}</ref>
|-
|  [[hēlijs]]
|  24,85%
|-
|  [[skābeklis]]
|   0,77%
|-
|  [[ogleklis]]
|   0,29%
|-
|  [[dzelzs]]
|   0,16%
|-
|  [[sērs]]
|   0,12%
|-
|  [[neons]]
|   0,12%
|-
|  [[slāpeklis]]
|   0,09%
|-
|  [[silīcijs]]
|   0,07%
|-
|  [[magnijs]]
|   0,05%
|}

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Latgales priekšpilsēta|Rīgas Latgales priekšpilsētā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragariachileonsis.jpg
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = Čīles zemene (''Fragaria chiloensis'')
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria chiloensis
| suga_lv       = Čīles zemene
| binomial      = Fragaria chiloensis
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Koncertturnejas]]
[[Kategorija:Nine Inch Nails]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada augustā,}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Oļegs Sudakovs'''
| Attēls = Олег Судаков (cropped).jpg
| Att_izm =
| Apraksts =
| Fons = solists
| Dz_vārds = Oļegs Sudakovs
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dat|1962|5|4}}
| Miris =
| Vieta_dz = [[Novosibirska]], [[Krievijas PFSR]] {{USSR}}<br />(tagad {{RUS}})
| Instrumenti = ģitāra
| Žanrs = [[pankroks]]
| Nodarbošanās = [[solists|dziedātājs]]
| Gadi = [[1987]] - pašlaik
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa = [http://manager.lenin.ru/ manager.lenin.ru/ ]
| Dzimums = V
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Diciāna struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Diciāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Ciāns, cianogēns, oglekļa nitrīds,
 dicianogēns, skābeņskābes dinitrils,
 nitriloacetonitrils, oksālnitrils,
 oksalilcianīds
|           CAS numurs = 460-19-5
|      ķīmiskā formula = C2N2
|              molmasa = 52,04
|              blīvums = Pie −21 °C 950
|  kušanas temperatūra = -28 °C
| viršanas temperatūra = −21 °C
| šķīdība ūdenī        = 450 ml/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Diciāns''' (bieži saukts vienkārši par '''ciānu'''), arī '''cianogēns''', (CN)2 - bezkrāsaina indīga [[gāze]] ar asu, [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]] līdzīgu [[smarža|smaržu]]. Diciāns sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ierobežoti; labāk šķīst [[spirts|spirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[etiķskābe|etiķskābē]]. Diciāns deg ar ārkārtīgi karstu, violetu liesmu, kam ir sarkana apmale.

sentences:
{{Kauja
|kauja=Inčukalna kauja
|attēls=
|paraksts=
|konfl=[[Latvijas brīvības cīņas]]
|laiks=[[1918]]. gada [[31. decembris]] - [[1919]]. gada [[1. janvāris]]
|vieta=[[Inčukalns]] un tā apkaime
|iznāk= [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] uzvara
|puse1={{flagicon|Latvia}} [[Latvija]]
|puse2= [[Latvijas SPR]],
 [[Krievijas PFSR]]
|karavad1= majors Šeiberts
|karavad2= [[Roberts Apinis]] (2. latviešu strēlnieku brigādes komisārs)
 [[Jānis Fabriciuss]] (2. Novgorodas divīzijas komisārs)
|spēki1= [[Baltijas landesvērs|Latvijas landesvēra]] trieciengrupa, 1. un 2. vācbaltiešu Rīgas zemessargu rotas un ložmetējnieku komanda, krievu rota
|spēki2= 1. un 4. [[Latviešu strēlnieki|Latviešu sarkano strēlnieku]] pulki
|zaud1=35 kritušo un ap 100 ievainoto
|zaud2=70 kritušo un ap 150 ievainoto
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Silene nutans kz1.JPG
| att_nosaukums =
| binomial = Silene nutans
| suga = Silene nutans
| suga_lv = Nokarenā plaukšķene
| att_izmērs =
}}'''Nokarenā plaukšķene''' ({{val|la|Silene nutans}}) ir Eiropā plaši izplatīta, mainīga izskata [[neļķu dzimta]]s suga, kuras ietvaros nodala vairākas pasugas un varietātes. Suga [[Latvija|Latvijā]] ir sastopama nereti visā teritorijā, kur dažāda lieluma grupas aug sausos [[Priedes|priežu]] mežos, mežmalās, sausās pļavās un upju krastu nogāzēs, arī [[Kāpa|kāpās]] un smiltājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-nutans-l/|title=nokarenā plaukšķene - Silene nutans L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-21}}</ref>

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name            = Melnās upes aizas nacionālais parks
| alt_name        = Parc national des gorges de Rivière Noire
| iucn_category   = II
| photo           = Black River Gorges Plateau Remousse Viewpoint.JPG
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo2          =
| photo2_caption  =
| map             =
| map_caption     =
| map_relief      = jā
| map_size        =
| latd  = |  latm = |  lats = |  latNS =
| longd = | longm = | longs = | longEW =
| type            =
| prot_category   =
| location        = Maurīcija
| nearest_city    =
| area            = {{mērv|ha=6574}}
| established     = {{dat|1994|6|15|N|bez}}
| visitation_num  =
| visitation_year =
| governing_body  =
| website         =
| footnotes       =
| embedded        =
}}
'''Melnās upes aizas nacionālais parks''' ir [[nacionālais parks]], kas izveidots kalnainā vidē [[Maurīcija]]s dienvidrietumos. Jau 1977. gadā daļā no vēlākā parka teritorijas tika radīts Makabeja/Bel Ombres [[biosfēras rezervāts]].<ref>[http://www.unesco.org/mabdb/br/brdir/directory/biores.asp?mode=all&code=MAR+01 UNESCO — MAB Biosphere Reserves Directory, Macchabee/Bel Ombre]</ref> Nacionālo parku atklāja 1994. gada 15. jūnijā. Tā platība ir 6574 [[hektārs|ha]], un parks aptver 3,5% no Maurīcijas teritorijas. 2006. gadā parku iekļāva [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]].<ref name=unesco>[http://whc.unesco.org/en/tentativelists/5038/ UNESCO World Heritage Convention, Black River Gorges National Park]</ref>

sentences: '''Deiterokonhs''' jeb '''nukleokonhs''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] čaulas [[Embrionālais aparāts|embrionālā aparāta]] otrā kamera. Lielajām aglutinētajām foraminīferām sfērisks deiterokonhs (sfērokonhs) apņem biezsienu, bieži vien slikti kalcinētu [[makrosfēriskā čaula|makrosfēru]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rozā Pantera
| attēls                   = Attēls:Pinkpanther mp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = The Pink Panther
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Levijs]]
| producents               = [[Roberts Saimonds]]
| scenārija autors         =
* [[Lens Blums]]
* [[Stīvs Mārtins]]
| galvenajās lomās         =
* Stīvs Mārtins
* [[Žans Reno]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Bejonse Noulza]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Džons Folsejs jr.]]
* [[Breds Vilaits]]
| studija                  = ''[[Robert Simonds|Robert Simonds Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 89 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Rozā pantera 2]]" (2009)
| imdb                     =
}}
'''"Rozā pantera"''' (''The Pink Panther'') ir 2006. gada filma par detektīvu - inspektoru Kluzo ([[Stīvs Mārtins]]), kurš izmeklē Francijas simbola - Rozā panteras dimanta zādzību un futbola zvaigznes Gluanta ([[Džeisons Steitems]]) slepkavību.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Betula dahurica|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Betula|ģints_lv=Bērzi|suga=Betula dahurica|suga_lv=Daurijas bērzs|attēls=Betula davurica kz2.JPG|attēls2=}}
'''Daurijas bērzs''' ({{val-la|Betula dahurica}}) ir [[Bērzu dzimta|bērzu dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/243|title=Daurijas bērzs|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-14|archive-date=2022-06-14|archive-url=https://web.archive.org/web/20220614201446/https://database.smartgardens.eu/plant/243}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Daugavpils]]
[[Kategorija:Sports Latvijā pēc pilsētas|Daugavpils]]

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Vārda brīvība''' ir vienas no pamattiesībām, ko paredz [[Vispārējā cilvēktiesību deklarācija]]. Plašākā nozīmē ar to saprot tiesības brīvi un publiski jebkādā veidā paust viedokli vai ierosināt darbību, šo tiesību izmantošanas procesā tiekot aizsargātam no jebkādiem centieniem šī viedokļa paušanu nepieļaut. Vārda brīvība sevī iekļauj [[cenzūra]]s aizliegumu.

sentences: '''DNS reparācija''' ir attiecināma uz vairāku procesu kopumu, kad [[šūna]] identificē un izlabo bojājumus [[DNS]] molekulās, kurās ir iekodēts tā [[genoms]]. Vienā [[cilvēks|cilvēka]] šūnā vienas [[diena]]s laikā ir līdz vienam miljonam šādu bojājumu.<ref name="lodish">Lodish H, Berk A, Matsudaira P, Kaiser CA, Krieger M, Scott MP, Zipursky SL, Darnell J. (2004). Molecular Biology of the Cell, p963. WH Freeman: New York, NY. 5th ed.</ref> Šos bojājumus izraisa gan normālas [[vielmaiņa]]s aktivitātes, gan ārēji faktori, kā [[ultravioletais starojums]] un [[radiācija]].

sentences: '''Hidromorfons''' (C17H19NO3) ir centrālas darbības [[opioīds|opioīdu]] klases pretsāpju līdzeklis. Medicīnas ziņā tas ir pretsāpju līdzeklis, savukārt juridiski tā ir [[narkotika]]. Hidromorfonu izmanto medicīnā [[analgēzija]]i kā [[morfīns|morfīna]] aizvietotāju. Tā tiek uzskatīta par spēcīgāko pretklepus vielu. Tas tika izstrādāts neilgi pēc [[heroīns|heroīna]] aizliegšanas medicīniskiem nolūkiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alsids Orbiņī
| vārds_orig = ''Alcide Dessalines d’Orbigny''
| attēls = Alcide Dessalines d'Orbigny 1802.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat|1802|9|6}}
| dz_gads = 1802
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Kuerona]], ({{FRA}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1857
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Pjerfitsursena]], ({{FRA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[franči|francūzis]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Šarls Orbiņī]] un Marija Pipata
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Nacionalais Dabas vēstures muzejs (Parīze)|Nacionalais Dabas vēstures muzejs]]
| alma_mater =
| zinātne = [[zooloģija]], [[paleontoloģija]]
| pasniedzēji = [[Žoržs Kivjē]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Alsids Šarls Viktors Marija Dessalins Orbiņī''' ({{val|fr|Alcide Charles Victor Marie Dessalines d'Orbigny}}; dzimis {{dat|1802|9|6}}, miris {{dat|1857|6|30}}) bija [[franči|franču]] [[naturālists]], pētnieks, [[malakologs]] un [[paleontologs]], pazīstams ar savu ceļojumu uz [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un viņa darbu paleontoloģijā. Kā [[mikropaleontoloģija]]s dibinātājs un pateicoties saviem [[Foraminīferas|foraminīferu]] un [[biostratigrāfija]]s pētījumiem viņa darbi līdz pat mūsu laikam ir aktuāli, īpaši akadēmiskajos paleookeanogrāfiskajos un paleoklimatiskajos pētījumos, kā arī ekonomiskajā sektorā (gāzes un naftas atradņu pētījumos).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Rothirsch.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Cervus elaphus|Staltbriedis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Protheria|Pirmzīdītāji}}
* {{TaksoSaite|Theria|Dzemdētājzīdītāji}}
| kategorijas = nē
| binomial =Mammalia <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>

sentences: '''Siltumkustība''' ir vielas [[atoms|atomu]] un [[molekula|molekulu]] patstāvīga haotiska [[kustība]]. Nekad nevar paredzēt, kur un ar kādu [[ātrums|ātrumu]] pēc mirkļa pārvietosies kāda molekula. Atomi un molekulas vielā nav nekustīgi, tie vienmēr kustas. Tie pārvietojas no vienas vietas uz citu, no vienas savstarpējas [[sadursme]]s līdz nākamajai sadursmei, gan arī svārstas šurpu turpu ap savām [[līdzsvars|līdzsvara]] vietām.

sentences:
{{infokaste+}}
, ap 1498.g.)]]
'''Džirolamo Savonarola''' ({{val|it|Girolamo Savonarola}}, dzimis 1452. g. 21. septembrī [[Ferrāra|Ferrārā]], miris 1498. g. 23. maijā [[Florence|Florencē]]) bija [[itālieši|itāliešu]] reformators, [[Dominikāņu ordenis|dominikāņu]] mūks, Florences līderis no 1494. gada līdz viņa sodīšanai ar nāvi 1498. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Boletus_pinophilus3.JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Boletus
| ģints_r =Beku ģints
| ģints_lv =Bekas
| suga =B. pinophilus
| suga_lv =Priežu baravika
| binomial =Boletus pinophilus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s akvatinta "Viņi nevēlas" (''No quieren'') sērijā "Kara katastrofas" (''Los Desastres de la Guerra'')]]
'''Posttraumatiskā stresa sindroms''' ('''PTSS''') jeb '''pēctraumas stresa traucējumi''' ({{val|en|post-traumatic stress disorder}} (PTSD)) ir dabiska psihosomatiska reakcija uz [[trauma|traumu]] — uz dažāda veida [[nāve|dzīvības briesmām]], kā piemēram, uz vienu vai vairākiem [[vardarbība|vardarbīgiem]] vai [[katastrofa|katastrofāliem]] notikumiem, vai uz nopietnas medicīniskas [[diagnostika|diagnozes]] saņemšanu.

sentences: s, kas atbilst nemainīgām ''x'', ''y'' un ''z'' vērtībām]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Korunda kristālrežģis

Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al2O3
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072 °C
| viršanas temperatūra = 2977 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al2O3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela.

sentences: '''RNS interference''' ('''RNSi''' jeb arī '''RNAi''') ir mehānisms, kurš ierobežo [[gēns|gēnu]] izpausmes [[translācija]]s posmā vai arī traucē konkrētu gēnu [[Transkripcija (ģenētika)|transkripciju]]. Tādā veidā var panākt, ka tiek "nomierināti" defektīvie gēni, praktiski "izslēdzot" tos. RNS interference paver plašas iespējas jaunu [[medikamenti|medikamentu]] izstrādē [[slimība|slimībām]], kuru pamatā ir neadekvāta gēnu darbība. Tā izlases veidā iedarbojas uz bojātajiem gēniem.

sentences:
{{Dzelmes infokaste
| Nosaukums            = Landsortas dzelme
| Nosaukums2           = ''Landsortsdjupet''
| Photo                =
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Baltijas jūra#Zviedrija
| plat_d = 58| plat_m  = 35| plat_s = | plat_NS = N
| gar_d  = 18| gar_m   = 14| gar_s  = | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        = jā
| kartes_marķieris     =
| marķieris            =
| paraksta_novietojums =
| Dziļums              = 456,51
| Atrašanās vieta      = [[Baltijas jūra]]
| Dziļvaga             = [[Gotlandes ieplaka]]
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent         =
| Easiest route        =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}
'''Landsortas dzelme''' ({{val|sv|Landsortsdjupet}}) ir [[Baltijas jūra]]s dziļākā vieta. Atrodas starp [[Stokholma|Stokholmu]] un [[Gotlande]]s salu 24 km uz dienvidaustrumiem no Landsortas bākas [[Eja]]s salā un 80 km uz ziemeļrietumiem no Harudena raga Gotlandes ziemeļos. Dzelme ir 456,51 m dziļa un izvietojusies Gotlandes ieplakā. Līdz 1960. gadiem dzelmē tika izgāzti ķīmiskie un vidēji radioaktīvie atkritumi.<ref>[https://www.stralsakerhetsmyndigheten.se/contentassets/e3a0d5c704e64a23a3868d2972c2076d/199678-hantering-av-radioaktivt-avfall-i-sverige-fore-ar-1980-samt-radium-och-radiumavfall-fram-till-ar-1996 Hantering av radioaktivt avfall i Sverige före år 1980 samt radium och radiumavfall fram till år 1996]</ref>

sentences: '''Stomatoloģija''' ir [[medicīna]]s nozare, kas nodarbojas ar [[mutes dobums|mutes dobuma]], [[žoklis|žokļu]] un blakus esošo un ar tām saistīto vietu slimību izpēti un ārstēšanu. Svarīga stomatoloģijas sadaļa ir '''zobārstniecība''' (dažreiz terminu "zobārstniecība" lieto kā sinonīmu stomatoloģijai).<ref>[http://www.tezaurs.lv/llvv/show.jsp?pid=V4e9GNlWq3&cit=full Zobārstniecība]</ref> Tiek uzskatīts, ka stomatoloģija ir vajadzīga cilvēka pilnīgai veselībai kopumā. Ārstus, kas nodarbojas ar stomatoloģiju, sauc par stomatologiem. Parasti stomatologiem ir viens vai vairāki palīgi, lai nodrošinātu kvalitatīvāku mutes veselības pakalpojumu sniegšanu. Pirmā stomatologu skola tika dibināta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ohaio (štats)|Ohaio štatā]] 1828. gada februārī, pašlaik tur atrodas stomatoloģijas muzejs.<ref>Owen, Lorrie K., ed. Dictionary of Ohio Historic Places. Vol. 2. St. Clair Shores: Somerset, 1999, 1217-1218.</ref> [[Indas ielejas civilizācija|Indas ielejas civilizācijā]] stomatoloģija ir pastāvējusi jau kopš 7. gadu tūkstoša pirms mūsu ēras.<ref name=Coppa>Coppa, A. et al. 2006. [http://www.nature.com/nature/journal/v440/n7085/pdf/440755a.pdf ''Early Neolithic tradition of dentistry'']. ''Nature''. Volume 440. 6 April 2006.</ref>

sentences: '''Misticisms''' ir ticība tiešai, intuitīvai saskarsmei ar dievišķo vai pārdabisko un prakse attīstīt un piedzīvot šos [[apziņa]]s stāvokļus.

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Sasmakas ezers
|attēls=Sasmakas ezers.jpg
|map = Latvija
| plat_d=57 | plat_m=21 | plat_s=51 | plat_NS=N
| gar_d=22 | gar_m=36 | gar_s=36 | gar_EW=E
|platība_ha=252
|garums=7,2
|Vid_dziļums=6,4
|Max_dziļums=12,0
|tilpums=
|augstums_vjl=36,5
|izteka=[[Mazroja]]
|baseins=
|valstis={{LAT}}
|salas=
|pilsētas=[[Valdemārpils]]
}}
'''Sasmakas ezers''' (arī '''Valdemārpils ezers''', '''Ārlavas ezers''') ir [[ezers]] [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Ārlavas pagasts|Ārlavas pagastā]].

sentences:
{{Sporta kluba infokaste|text_color=#311D00|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=4 (1950, 1954, 1955, 1964)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=11|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Kevins Stefanskis|bg_color=#FF3300|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Cleveland Browns|logo=Cleveland Browns logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Klīvlendas "''Browns''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ohaio|Klīvlenda|2s=Ohaio (štats)}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1944|menedžeris=Endrū Berijs|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''FirstEnergy Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=67 431|krāsas=brūna, oranža, balta<br />{{color box|#311D00}} {{color box|#FF3300}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=* Džimijs Heslems
* Dī Heslema|prezidents=|divīzijas tituli=12}}'''Klīvlendas "Browns"''' ({{Val|en|Cleveland Browns}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Klīvlenda|Klīvlendā]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1944. gadā. "Browns" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''FirstEnergy Stadium'' stadionā. "Brows" savas pastāvēšanas vēsturē ir izcīnījuši četrus [[Superkauss|Superkausus]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Sofija Rotaru
|Attēls =
|Att_izm = 220px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = Sofija Rotaru
''София Михайловна Ротару''
|Dzimis = {{Dat|1947|8|7}}
|Miris =
|Vieta = {{flaga|Ukraina}} Mašnci, [[Novoselicjas rajons]], [[Čerņivcu apgabals]], [[Ukraina]]
|Instrumenti = balss, [[ģitāra]], [[sitamie instrumenti]]
|Žanrs = [[popmūzika]], [[deju mūzika]], [[elektroniskā mūzika]], [[tautas mūzika]], [[reps]], [[ritmblūzs]]
|Nodarbošanās = dziedātāja, filmu un ierakstu producente, autore, aktrise, modes dizainere
|Gadi = [[1968]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Artur-Music]]'', ''[[Extraphone]]'', ''[[Sintez Records]]'', ''[[Finnlevy]]'', ''[[Sony BMG Music Entertainment]]'', ''[[Krugozor]]'', ''[[Melodia]]''
|Darbojies_arī =
|Mlapa = [http://rotarusofia.ru rotarusofia.ru ]
|Dzimums = S
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Pseudorasbora_parva(edited_version).jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Gobionidae
|      dzimta_lv = Grunduļu dzimta
|          ģints = Pseudorasbora
|       ģints_lv = Čebačeki
|           suga = Pseudorasbora parva
|        suga_lv = Amūras čebačeks
|       binomial = Pseudorasbora parva
([[Coenraad Jacob Temminck|Temminck]] & [[Hermann Schlegel|Schlegel]], 1846)
|    kategorijas = nē
}}
'''Amūras čebačeks''' (''Pseudorasbora parva'') ir [[grunduļu dzimta]]s (''Gobionidae'') saldūdens zivs, kuras dabīgais izplatības areāls aptver [[Austrumāzija]]s reģionu [[Sibīrija|Sibīrijā]], [[Korejas pussala|Korejā]] un [[Ķīna|Ķīnā]], sākot ar [[Amūra]]s un beidzot ar [[Pērļu upe]]s baseinu. Areāls ziemeļu virzienā sasniedz 54° ziemeļu paralēli.<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/4691 FishBase: Pseudorasbora parva  (Temminck & Schlegel, 1846) Stone moroko]</ref> Šī suga introducēta daudzviet [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]], kļūstot par invazīvu sugu, kas strauji vairojas un izspiež vietējās zivju sugas.<ref name=fish/>

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Salacas ieleja
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Skanaiskalns.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Skaņaiskalns
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 52 |  lats = 25 |  latNS = N
 | longd = 24 | longm = 59 | longs = 46 | longEW = E
 |            type = [[dabas parks]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=6251,5}}
 |     established = 1977
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Salacas ieleja" width=290 height=290 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q29167128"
}
</mapframe>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metilēnhlorīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH2Cl2
|molmasa=84,93
|blīvums=1325,5
|kušanas temperatūra=-96,7 °C
|viršanas temperatūra=39,8 °C
}}
'''Metilēnhlorīds''' ('''dihlormetāns''', CH2Cl2) ir vienkāršākais geminālais (tāds, kurā divi aizvietotāji ir pie viena oglekļa atoma) hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos metilēnhlorīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar saldenu smaržu.

sentences: '''Debess poli''' ir punkti, kuros [[pasaules ass]] šķērso [[debess sfēra|debess sfēru]]. Izšķir debess ziemeļpolu un debess dienvidpolu. Novērotājam, kurš stāv uz [[Zeme]]s [[ziemeļpols|ziemeļpola]] vai [[dienvidpols|dienvidpola]], attiecīgais debess pols atradīsies tieši virs galvas. Raugoties debesīs uz šo polu, redzams, ka tas ir nekustīgs, bet debess ķermeņi rotē ap to. Tomēr debess pola nekustība attiecībā pret zvaigznēm ir maldīga, jo tas lēnām pārvietojas [[precesija]]s dēļ.

sentences:
[[Kategorija:Zooloģes]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Zooloģes]]
[[Kategorija:ASV zoologi| Zooloģes]]

sentences:
{{Citas nozīmes|ģeomorfoloģiju|ALA (nozīmju atdalīšana)|Ala}}
 Siguldā]]

sentences: {{Commonscat|Compositions by composer|Skaņdarbi pēc komponista}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Ūdens molekula
| ķīmiskā formula = H2O
| molmasa = 18,01528
| blīvums = 1000
| kušanas temperatūra = 273,15 K (0 °C)
| viršanas temperatūra = 373,15 K (100 °C)
}}

sentences:
]]
'''Nogrieznis''' ir [[taisne]]s daļa starp diviem [[punkts (ģeometrija)|punktiem]]. Šos punktus sauc par nogriežņa galapunktiem.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 27. lpp.</ref> Divus nogriežņus sauc par vienādiem, ja tos var novietot vienu uz otra tā, ka sakrīt to galapunkti.<ref name=":1">Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 34. lpp.</ref> Nogriežņa garums rāda, cik vienību satur atliktais nogrieznis.<ref name=":0" />

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Titāna izopropoksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=Ti(OCH(CH3)2)4
|molmasa=284,26
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=18-20 °C
|viršanas temperatūra=218 °C ([[spiediens|pie 10 mm Hg]])
}}

sentences:
[[Kategorija:Bratislavas apgabalā dzimušie]]
[[Kategorija:Bratislava]]
{{catmore|Bratislava}}

sentences: '''Pērnavas ģimnāzija''' ({{val|et|Pärnu Ühisgümnaasium}}) ir viena no [[Pērnava]]s ģimnāzijām, kas atrodas Kooli ielā 13 Pērnavā. 2014. gadā apvienota ar Pērnavas Hanzas ģimnāziju (''Pärnu Hansagümnaasium''). Tajā ir vienīgi vidusskolas (X—XII) klases.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OH
|molmasa=32,04
|blīvums=791,8
|kušanas temperatūra=76 K (-97 °C)
|viršanas temperatūra=337,8 K (64,7 °C)
}}
'''Metanols''' (metilspirts, CH3OH), ir vienkāršākais [[spirti|spirts]]. Tas ir indīgs, degtspējīgs šķidrums, ko agrāk ieguva koksnes sausās [[pārtvaice]]s procesā, tāpēc to dažreiz sauc arī par '''koka spirtu'''.

sentences:
{{Citas nozīmes|mūzikas klubu|Četri balti krekli|Četri balti krekli}}
Literāri muzikālais klubs '''"Četri balti krekli"''' ir latviešu mūzikas klubs Rīgā, Vecpilsētas ielā 12. Klubs dibināts 2000.gada 15.martā. Klubā tiek atskaņota tikai Latvijā radīta mūzika, uzstājas Latvijas mūziķu apvienības.

sentences: '''Ievedmuitas nodoklis''' ir daļa no [[ārējā tirdzniecība|ārējās tirdzniecības]] instrumentiem, ar ko tiek aizsargāts kādas valsts vai valstu apvienības, arī [[Eiropas Savienība]]s, iekšējais tirgus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorāta struktūrformula

Nātrija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7775-09-9
|      ķīmiskā formula = NaClO3
|              molmasa = 106,44
|              blīvums = 2500
|  kušanas temperatūra = 248 °C
| viršanas temperatūra = ~300 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 101,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hlorāts''' (NaClO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī.

sentences:
un [[introns|introniem]]]]
'''Gēns''' ({{val|la|genos}} — ‘dzimšana’, ‘izcelsme’) ir noteikta [[dezoksiribonukleīnskābe]]s (DNS), retāk [[ribonukleīnskābe]]s (RNS), [[molekula]]s daļa, kura glabā [[informācija|informāciju]] par noteiktas funkcionāli aktīvas vielas, piemēram, [[olbaltumvielas]], molekulas [[sintēze|sintēzi]]. Gēni bioķīmiskās reakcijās ar ārējās vides apstākļiem nosaka visu organisma pazīmju veidošanos. Noteikti gēni atbild par organisma specifiskām īpašībām. Gēni atrodas šūnas [[hromosoma|hromosomās]], [[mitohondrijs|mitohondrijos]], [[plastīda|plastīdās]] un [[plazmīda|plazmīdās]]. Gēni veido organisma ģenētisko materiālu [[genoms|genomu]]. Pētījumos ir konstatēts, ka gēns sastāv no 400 līdz {{nobr|100 000}} [[nukleotīdi|nukleotīdu]] pāriem.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Populārā Dabas enciklopēdija | publisher= Jumava | location= R. | year= 2007 | isbn= 978-9984-38-271-5 | page= 161}}</ref> Gēnu struktūra un funkcijas var mainīties [[mutācija|mutāciju]] rezultātā, kā arī mainoties gēna atrašanās vietai hromosomā. Gēnu funkcijas ietekmē arī citi gēni.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Studio Ghibli
| logo =
| logo_size =
| logo_caption =
| trading_name =
| type = [[meitasuzņēmums]]
| founded = 1985. gada 15. jūnijs
| founder = * [[Hajao Mijadzaki]]
* Tošio Sudzuki
* Isao Takahata
* Jasujoši Tokuma
| hq_location_city = [[Koganei]]
| hq_location_country = [[Japāna]]
| key_people =
| industry = * [[Kino industrija|kino]]
* [[datorspēle]]s
* [[reklāma]]s
| parent =
| owners =
| divisions =
| subsid =
| website = {{URL|https://www.ghibli.jp/}}
| num_employees =
| image = Studio Ghibli studio 3.jpg
| image_caption = Studio Ghibli galvenā biroja ēka [[Koganei]], [[Tokija|Tokijā]]
| native_name = 株式会社スタジオジブリ
| company_name = ''Studio Ghibli''
| predecessor = ''[[Topcraft]]''
}}'''''Studio Ghibli''''' ({{val|ja|株式会社スタジオジブリ}}) ir [[Japāna|japāņu]] [[animācija]]s studija, kas atrodas Koganei, [[Tokija|Tokijā]]. To [[1985. gads|1985. gada]] 15. jūnijā dibināja režisori [[Hajao Mijadzaki]] un Isao Takahata un producents Tošio Sudzuki. ''Studio Ghibli'' ir ļoti ietekmīgs animācijas filmu nozarē, un studijas darbība iekļauj dažādus mediju formātus, tostarp, īsfilmas, televīzijas reklāmas un televīzijas filmas. ''Studio Ghibli'' darbs ir atzinīgi novērtēts — gan skatītāju vidū, gan industrijas līmenī. Studijas talismans un atpazīstamākais simbols, varonis Totoro, ir milzu gars, kura dizainu ir iedvesmojuši [[jenotsuņi]] (''tanuki'') un kaķi,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://screenrant.com/my-neighbor-totoro-trivia-facts-studio-ghibli-miyazaki/|title=My Neighbor Totoro Trivia and Facts {{!}} Screen Rant|website=web.archive.org|access-date=2023-11-19|date=2017-04-18|archive-date=2017-04-18|archive-url=https://web.archive.org/web/20170418232304/https://screenrant.com/my-neighbor-totoro-trivia-facts-studio-ghibli-miyazaki/}}</ref> tas parādās 1988. gada filmā "[[Mans kaimiņš Totoro]]". Starp studijas ienesīgākajām filmām ir "[[Gariem līdzi]]" (2001), "[[Ceļojošā pils]]" (2004) un "[[Ponjo]]" (2008).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.studioghibli.com.au/|title=Studio Ghibli Collection - Madman Entertainment|website=web.archive.org|access-date=2023-11-19|date=2020-12-19|archive-date=2020-12-19|archive-url=https://web.archive.org/web/20201219082043/https://www.studioghibli.com.au/}}</ref> Studija ir sadarbojusies arī ar videospēļu studijām vairāku spēļu vizuālajā izstrādē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.malaysianfoodie.com/2022/10/ghibli-park-opens-on-1st-november-2022.html|title=Ghibli Park Opens On 1st November 2022|last=Gal|first=StrawberrY|website=Malaysian Foodie|access-date=2023-11-19|date=2022-10-04|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|angļu dramaturgu|kanādiešu vieglatlētu|Bens Džonsons}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Bens Džonsons
|     vārds_orig = ''Ben Jonson''
|         attēls = Benjamin Jonson by Abraham van Blyenberch.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1572
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1637
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Ben Jonson Signature.svg
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks, aktieris
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = ''Every Man in His Humour'' (1598), ''Volpone'' (1605), ''The Alchemist'' (1610), liriskā dzeja
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Katlakalns]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Katlakalns]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Adenozīntrifosfāta jona struktūrformula

ATF molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = 9-β-D-ribofuranoziladenīn-5'-trifosfāts
9-β-D-ribofuranozil-6-aminopurīn-5'-trifosfāts
|           CAS numurs = 56-65-5
|      ķīmiskā formula = C10H16N5O13P3
|              molmasa = 507,18
|              blīvums = dinātrija sālim 1040
|  kušanas temperatūra = 187 °C (dinātrija sālim)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ~5 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Adenozīntrifosforskābe''' vai, kā [[bioķīmija|bioķīmijā]] pieņemts, '''adenozīntrifosfāts''' (ATF), ir [[nukleotīds]] ar ļoti lielu nozīmi dzīvo organismu [[vielmaiņa|vielmaiņā]]. Tas ir universāls [[enerģija]]s avots organismos noritošajiem bioķīmiskajiem procesiem. Ķīmiski ATF ir [[adenozīns|adenozīna]] un tri[[fosforskābes]] [[esteri]]s. Adenozīns savukārt ir [[purīna bāzes]] [[adenīns|adenīna]] un [[ogļhidrāti|ogļhidrāta]] [[riboze]]s savienojums (tos saistošo [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]] sauc par [[glikozīdsaite|glikozīdsaiti]]).

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Dobračs
|attēls                 = Hohenthurn_mit_Dobratsch_20052007_03.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.603611 | latNS  = N
| longd = 13.670278 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  =
|augstums               = 2 166
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{coord|35|54|30|N|79|3|0|W|type:city_region:US|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name=Ziemeļkarolīnas Universitāte Čapelhilā
|native_name=''University of North Carolina at Chapel Hill''
|image_name   = UNC_Chapel_Hill_seal.svg
|image_size   = 200px
|motto        = ''Lux libertas''<ref name="American Higher Education">{{grāmatas atsauce|last=Thelin|first=John R.|title=A History of American Higher Education|url=http://books.google.com/?id=y4GXfnoJdFkC&pg=PA41&lpg=PA41&dq=%22lux+libertas%22+%22light+and+liberty%22|publisher=JHU Press|location=Baltimore, MD|year=2004|page=448|isbn=0-8018-7855-1}}</ref>
|established={{dat|1789|12|11|N|bez}}<ref>{{grāmatas atsauce|last=Battle|first=Kemp P.|title=History of the University of North Carolina: From its beginning until the death of President Swain, 1789–1868|url=http://books.google.com/?id=zNkhAAAAMAAJ|publisher=Edwards & Broughton Printing Company|location=Raleigh, NC|year=1907|page=6}}</ref>
|type         = Publiska
|endowment    = {{ASV dolārs|2,696 miljardi}} (2014)<ref>As of June 30, 2014. {{tīmekļa atsauce |url=http://www.nacubo.org/Documents/EndowmentFiles/2014_Endowment_Market_Values.pdf |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year (FY) 2014 Endowment Market Value and Change in Endowment Market Value from FY 2013 to FY 2014 |publisher=National Association of College and University Business Officers and Commonfund Institute |year=2015 |access-date={{dat|2015|01|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150129213112/http://www.nacubo.org/Documents/EndowmentFiles/2014_Endowment_Market_Values.pdf |archivedate={{dat|2015|01|29||bez}} }}</ref>
|chancellor   = Kerola Folta<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.unc.edu/campus-updates/carol-folt-starts-new-era-as-11th-chancellor/ |title=UNC-CH: Carol Folt starts new era as 11th chancellor |publisher=Unc.edu |date=2013-07-01 |accessdate=2014-07-21}}</ref>
|faculty      = 3696 (2013. gada rudens)<ref name=Employees>{{tīmekļa atsauce|url=http://oira.unc.edu/facts-and-figures/faculty-and-staff-data/employees-by-category-fall-2013/|title=Employees by Category, Fall 2013|date=January 10, 2014|publisher=The University of North Carolina at Chapel Hill Office of Institutional Research and Assessment|access-date={{dat|2015|02|25||bez}}|archive-date={{dat|2014|02|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140223164251/http://oira.unc.edu/facts-and-figures/faculty-and-staff-data/employees-by-category-fall-2013/}}</ref>
|staff        = 8287 (2013. gada rudens)<ref name=Employees/>
|students     = 29 135 (2014. gada rudens)<ref name="UNC's OIRA">{{tīmekļa atsauce|url=http://oira.unc.edu/facts-and-figures/student-data/enrollment-and-student-characteristics/fall-2014-headcount-enrollment/|title=Fall 2014 Headcount Enrollment|date=September 5, 2014|publisher=The University of North Carolina at Chapel Hill Office of Institutional Research and Assessment|access-date={{dat|2015|02|25||bez}}|archive-date={{dat|2015|03|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150321110444/http://oira.unc.edu/facts-and-figures/student-data/enrollment-and-student-characteristics/fall-2014-headcount-enrollment/}}</ref>
|undergrad    = 18 350 (2014. gada rudens)<ref name="UNC's OIRA"/>
|postgrad     = 10 785 (2014. gada rudens)<ref name="UNC's OIRA"/>
|location     = {{vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Čapelhila}}
|campus       = 3,0 km{{sup|2}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.unc.edu/news/facts.shtml|title=Quick Facts|accessdate=April 5, 2008|year=2007|publisher=UNC News Services|archive-date={{dat|2004|09|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20040907003759/http://www.unc.edu/news/facts.shtml}}</ref>
|former_names =Ziemeļkarolīnas Universitāte<br>(1789—1963)
|colors       =
|nickname     =''Tar Heels''<ref name="ncaaschools">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.ncaa.com/schools/team.aspx?id=94704|title=North Carolina|year=2008|work=NCAA Schools|publisher=NCAA.com: The Official Web Site of the NCAA|accessdate=May 21, 2008|archiveurl=https://web.archive.org/web/20101228114927/http://www.ncaa.com/schools/team.aspx?id=94704|archivedate={{dat|2010|12|28||bez}}}}</ref>
|athletics    = [[Nacionālā koledžu sporta asociācija|NCAA]] 1. divīzija
|sports       = 27 sporta veidi<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://collegesearch.collegeboard.com/search/CollegeDetail.jsp?collegeId=3635&profileId=4|title=Sports|year=2008|work=University of North Carolina at Chapel Hill|publisher=College Board|accessdate=June 24, 2008}}</ref>
|mascot       =
|affiliations =
|website      ={{URL|1=http://www.unc.edu}}
}}
'''Ziemeļkarolīnas Universitāte Čapelhilā''' ({{val|en|University of North Carolina at Chapel Hill}}) ir publiska uz pētniecību vērsta universitāte, kas atrodas [[Čapelhila|Čapelhilā]], [[Ziemeļkarolīna|Ziemeļkarolīnā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Dibināta 1789. gadā, studentu uzņemšana tika uzsākta 1795. gadā, šajā gadā arī kļuva par pirmo valsts atbalstīto universitāti ASV. ''Old East'' ēka (uzcelta 1793. gadā) ir pirmā uzceltā valsts universitātes ēka ASV vēsturē. Šī ir viena no trim universitātēm, kas pretendē uz vecākās publiskās universitātes ASV titulu.

sentences: '''28. maijs''' ir gada 148. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (149. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 217 dienas.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Baranuvka
| oriģinālnosaukums    = ''Baranówka''
| attēls               = Baranowka 2017-06.jpg
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{POL}}
| latd=77| latm=04| lats=16| latNS=N
| longd=15| longm=10| longs=42| longEW=E
| novietojums          = [[Špicbergena]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1971
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Vroclavas universitāte|UWr]]
| pers_vasara          = 6
| pers_ziema           =
| augstums             = 18
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            = http://polar.geom.uni.wroc.pl/
}}
'''Baranuvka''' ({{val|pl|Baranówka}}) vai '''Stanislava Baranovska polārstacija Špicbergenā''' ({{val|pl|Stacja Polarna im. Stanisława Baranowskiego na Spitsbergenie}}), arī '''Verenhusa''' ({{val|no|Werenhus}}), ir vasaras sezonas [[Polija]]s [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://polar.geom.uni.wroc.pl/ |title=Stacja Polarna im. Stanisława Baranowskiego |access-date={{dat|2019|04|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190719044634/http://polar.geom.uni.wroc.pl/ |archivedate={{dat|2019|07|19||bez}} }}</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s dienviddaļā [[Vēdela-Jārlsberga Zeme|Vedela-Jārlsberga Zemē]] pie [[Verenšelda glečers|Verenšelda glečera]] dienvidu [[morēna]]s. Stacija pieder [[Vroclavas universitāte]]s Ģeogrāfijas un reģionālās attīstības institūtam.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Francs Johans Nerlings
|     vārds_orig = ''Franz Johann Nerling''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Albu]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Albu pagasts]], [[Jervas apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - pedagogs Vilhelms Nerlings, māte - Amālija, dzim. Hejere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Zelma Johanna Frēze
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hermanis fon Brēverns
|     vārds_orig = ''Hermann von Brevern''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1663
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1721
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas cariste]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = tiesnesis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katrīna fon Reiterna
|          bērni = [[Kārlis fon Brēverns]]
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hermanis fon Brēverns''' ({{val|de|Hermann von Brevern}}, 1663–1721) bija [[Zviedru Vidzeme]]s jurists, 1694. gadā iecelts dižciltīgo kārtā. Rīgas pilstiesas (''Burggericht'') priekšēdētājs (1696), pēc [[Vidzemes un Igaunijas kapitulācija (1710)|Vidzemes un Igaunijas kapitulācijas]] iecelts par Vidzemes hoftiesas viceprezidentu (1711), vēlāk par Krievijas justīckolēģijas viceprezidentu un [[Vidzemes un Igaunijas tieslietu kolēģija]]s vadītāju [[Pēterburga|Pēterburgā]]. Sagatavojis [[Vidzemes hercogiste|Vidzemes]] seno privilēģiju sarakstu, kas ilgstoši kalpoja [[Baltijas provinces|Baltijas provinču]] autonomijas pamatošanai [[Krievijas impērija]]s sastāvā.<ref>{{LKV|II.|2881}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Salpenkette.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Thaliacea
| klase_lv =Salpu klase
| sinonīmi =
''Salpae''
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Pyrosomida|Pirosomas}}
* {{TaksoSaite|Salpida|Salpas}}
* {{TaksoSaite|Doliolida|Muciņsalpas}}
| kategorijas =nē
}}
'''Salpas''' (''Thaliacea'', ''Salpae'') - [[Tunikāti|tunikātu]] brīvi peldošu [[jūra]]s organismu klase. Dzīvo pārsvarā okeāna virsējos slāņos (līdz dažiem simtiem metru dziļumā). Ķermenis cilindrisks, garumā no dažiem milimetriem līdz 33 cm, klāts ar caurspīdīgu [[tunika|tuniku]], kurai cauri redzamas gredzenveida muskuļu lentes un [[zarnu trakts]]. Ķermeņa pretējos galos izvietotas sifonu atveres: [[mute]]s atvere, kas ved uz plašu [[rīkle|rīkli]], un [[anālā atvere]]. [[Sirds]] atrodas vēdera (ventrālajā) pusē. Salpām ir atvērtā [[asinsrites sistēma]]. [[Nervu sistēma|Nervu sistēmu]] veido virsrīkles [[ganglijs]] ar atejošem no tā [[nervi]]em. Virs tā atrodas gaismasjutīgais orgāns (actiņa).

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg7-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Žans Kalvins
|     vārds_orig = {{ubl|''Jean Calvin''|''Jehan Cauvin''|''Ioannes Calvinus''}}
|         attēls = John Calvin Museum Catharijneconvent RMCC s84 cropped.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1509
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Nojona]], [[Pikardija]], [[Francijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Francija|Uāza}})
|         m_gads = 1564
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = teologs, garīdznieks, reformators, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Calvin signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Teofrasts
|          vārds_orig = Θεόφραστος
|              attēls = Theophrastus.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 371. gadu p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Eresa, [[Lesba]], [[Senā Grieķija]]
([[Ziemeļegejas perifērija]], {{GRE}})
|           m_dat_alt = ap 287. gadu p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Atēnas]], [[Senā Grieķija]]
([[Atikas perifērija]], {{GRE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Sengrieķu filozofija]]
|           intereses = [[botānika]], [[ģeoloģija]], [[ētika]], [[gramatika]], [[vēsture]], [[loģika]], [[metafizika]], [[fizika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs = [[Aristotelis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons]], [[Aristotelis]]
|          ietekmējis = [[Stratons]], [[Afrodisijas Aleksandrs]], [[parapatētiķi]]
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Commonscat|San Jose Sharks|Sanhosē "Sharks"}}
{{Catmore}}

sentences: '''Globālā finanšu sistēma''' ir juridisko līgumu, iestāžu un gan formālu, gan neoficiālu [[Ekonomika|ekonomikas]] dalībnieku pasaules mēroga sistēma, kas kopā veicina starptautiskās [[Finanšu un kapitāla tirgus komisija|finanšu kapitāla plūsmas]] [[Investīcija|investīciju]] un tirdzniecības finansēšanas nolūkos. Tā kā [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigās parādījās pirmais mūsdienu ekonomiskās [[Globalizācija|globalizācijas]] vilnis, tās attīstība iezīmējas ar centrālo [[Banka|banku]], daudzpusēju līgumu un starpvaldību organizāciju izveidi, kuras mērķis ir uzlabot starptautisko tirgu pārredzamību, regulējumu un efektivitāti.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=James|first1=ed. by Paul|last2=O'Brien|first2=Robert|title=Globalization and economy.|date=2007|publisher=SAGE|location=Los Angeles|isbn=978-1-4129-1952-4}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last1=Collier|first1=Youssef Cassis ; translated by Jacqueline|title=Capitals of capital a history of international financial centres, 1780-2005|date=2006|publisher=Cambridge University Press|location=Cambridge|isbn=978-0-511-33522-8.}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last1=James|first1=edited by Marc Flandreau, Carl-Ludwig Holtfrerich, Harold|title=International Financial History in the Twentieth Century System and Anarchy.|date=2003|publisher=Cambridge University Press|location=Cambridge|isbn=978-0-511-07011-2.}}</ref> Pasaules migrācijas un [[Sakari|sakaru]] [[Tehnoloģija|tehnoloģijas]] attīstība [[20. gadsimts|20. gadsimta]] beigās veicināja [[Starptautiskā tirdzniecība|starptautiskās tirdzniecības]] un investīciju nepieredzētu pieaugumu. [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] sākumā tirdzniecības apjomi samazinājās, jo [[valūtas tirgus]] kļuva paralizēts naudas tirgus [[Likviditāte|nelikviditātes]] dēļ. 1933. gadā valstis centās aizstāvēt pret ārējiem satricinājumiem ar protekcionisma politiku un tirdzniecību, kas 1933. gadā faktiski tika apturēta, pastiprinoties pasaules [[Lielā depresija|Lielās depresijas]] sekām, līdz virkne abpusēju tirdzniecības līgumu lēni samazināja tarifus visā pasaulē. Centieni atjaunot starptautisko monetāro sistēmu pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] uzlaboja valūtas kursa stabilitāti, veicinot globālo finanšu rādītāju pieaugumu.

sentences:
'''Spekke''' var būt:
* [[Arnolds Spekke]] — latviešu filologs, vēsturnieks, diplomāts;
* [[Vija Spekke]] — latviešu māksliniece.

sentences: '''Veto''' ({{val|la|veto}}, latviski — 'aizliedzu') ir pilnvarojums aizliegt vai apturēt kāda lēmuma stāšanos spēkā.

sentences:
Šajā sarakstā apkopoti ievērojami '''[[Florence|Florencē]] dzimuši''' cilvēki:
* [[Marioto Albertinelli]] (''Mariotto Albertinelli'') (1474—1515) — mākslinieks
* [[Dante Aligjēri]] (''Dante Alighieri'') (1265—1321) — dzejnieks
* [[Alesandro Allori]] (''Alessandro Allori'') (1535—1607) — mākslinieks
* [[Kristofano Allori]] (''Cristofano Allori'') (1577—1621) — mākslinieks
* [[Džovanni Animuča]] (''Giovanni Animuccia'') (1520—1571) — komponists
* [[Fra Bartalomeo]] (''Fra Bartolomeo'') (1472—1517) — mākslinieks
* [[Sandro Botičelli]] (''Sandro Botticelli'') (1445—1510) — mākslinieks
* [[Anjolo Bronzino]] (''Agnolo Bronzino'') (1503—1572) — mākslinieks
* [[Filipo Brunelleski]] (''Filippo Brunelleschi'') (1377—1446) — arhitekts
* [[Benvenuto Čellini]] (''Benvenuto Cellini'') (1500—1571) — mākslinieks
* [[Džons Daglass]] (''John Douglas'') (1844—1900) — augstmanis
* [[Donatello]] (''Donatello'') (1386—1466) — mākslinieks
* [[Franko Dzefirelli]] (''Franco Zeffirelli'') (1923—2019) — kinorežisors
* [[Džoto]] (''Giotto'') (1267—1337) — mākslinieks
* [[Oriana Fallači]] (''Oriana Fallaci'') (1929—2006) — žurnāliste
* [[Ferdinando III]] (''Ferdinando III'') (1769—1824) — lielhercogs
* [[Francis II]] (''Franz II.'') (1768—1835) — imperators
* [[Frančesko I de Mediči]] (''Francesco I de' Medici'') (1541—1587) — lielhercogs
* [[Domeniko Girlandajo]] (''Domenico Ghirlandaio'') (1449—1494) — mākslinieks
* [[Frančeska Kačini]] (''Francesca Caccini'') (1587—1640) — komponiste
* [[Frančesko Kasagrande]] (''Francesco Casagrande'') (1970—) — riteņbraucējs
* [[Mateo Karkasi]] (''Matteo Carcassi'') (1792—1853) — komponists, ģitārists
* [[Lielhercogs Kārlis]] (''Karl von Österreich-Teschen'') (1771—1847) — augstmanis
* [[Katrīna Mediči]] (''Catherine de Médicis'') (1519—1589) — karaliene
* [[Gvido Kavalkanti]] (''Guido Cavalcanti'') (1255—1300) — dzejnieks
* [[Luidži Kerubini]] (''Luigi Cherubini'') (1760—1842) — komponists
* [[Klemenss VII]] (''Clemens VII'') (1478—1534) — pāvests
* [[Klemenss XII]] (''Clemens XII'') (1652—1740) — pāvests
* [[Karlo Kollodi]] (''Carlo Collodi'') (1826—1890) — rakstnieks
* [[Pjero di Kozimo]] (''Piero di Cosimo'') (1462—1521) — mākslinieks
* [[Kozimo de' Mediči]] (''Cosimo de' Medici'') (1389—1464) — valdnieks
* [[Kozimo I de Mediči]] (''Cosimo I de' Medici'') (1519—1574) — lielhercogs
* [[Kozimo II de Mediči]] (''Cosimo II de' Medici'') (1590—1621) — lielhercogs
* [[Bruneto Latini]] (''Brunetto Latini'') (1220—1294) — filozofs
* [[Leo X]] (''Leo X'') (1475—1521) — pāvests
* [[Leo XI]] (''Leo XI'') (1535—1605) — pāvests
* [[Leopolds II (Toskāna)|Leopolds II]] (''Leopoldo II'') (1797—1870) — lielhercogs
* [[Filipo Lipi]] (''Filippo Lippi'') (1406—1469) — mākslinieks
* [[Lorenco de' Mediči]] (''Lorenzo de' Medici'') (1449—1492) — valdnieks
* [[Žans-Batists Lullī]] (''Jean-Baptiste Lully'') (1632—1687) — komponists
* [[Nikolo Makjavelli]] (''Niccolò Machiavelli'') (1469—1527) — filozofs
* [[Rouza Makgauana]] (''Rose McGowan'') (1973—) — aktrise
* [[Marija de Mediči]] (''Marie de Médicis'') (1573—1642) — karaliene
* [[Mario del Monako]] (''Mario del Monaco'') (1915—1982) — operdziedonis
* [[Florensa Naitingeila]] (''Florence Nightingale'') (1820—1910) — medmāsa
* [[Sv. Filipo Neri]] (''San Filippo Neri'') (1515—1595) — katoļu svētais
* [[Antonio Pollajolo]] (''Antonio Pollaiuolo'') (1432/1433—1498) — mākslinieks
* [[Ričards Rodžers]] (''Richard Rogers'') (1933—2021) — arhitekts
* [[Antonio Sakīni]] (''Antonio Sacchini'') (1730—1786) — komponists
* [[Antonio da Sangallo Jaunākais]] (''Antonio da Sangallo il Giovane'') (1484—1546) — arhitekts
* [[Antonio da Sangallo Vecākais]] (''Antonio da Sangallo il Vecchio'') (1455—1534) — arhitekts
* [[Jakopo Sansovino]] (''Jacopo Sansovino'') (1486—1570) — arhitekts
* [[Džovanni Sartori]] (''Giovanni Sartori'') (1924—2017) — politologs
* [[Davids Sasoli]] (''David Sassoli'') (1956—2022) — politiķis, žurnālists
* [[Džons Singers Sardžents]] (''John Singer Sargent'') (1856—1925) — mākslinieks
* [[Džovanni Spadolini]] (''Giovanni Spadolini'') (1925—1994) — politiķis
* [[Paolo del Poco Toskanelli]] (''Paolo dal Pozzo Toscanelli'') (1397—1482) — matemātiķis
* [[Paolo Učello]] (''Paolo Uccello'') (1397—1475) — mākslinieks
* [[Urbāns VIII]] (''Urbanus VIII'') (1568—1644) — pāvests
* [[Frančesko Marija Veračini]] (''Francesco Maria Veracini'') (1690—1768) — komponists
* [[Andrea del Verokjo]] (''Andrea del Verrocchio'') (1435—1488) — mākslinieks
* [[Amerigo Vespuči]] (''Amerigo Vespucci'') (1451—1512) — kartogrāfs
* [[Vinčenco Viviani]] (''Vincenzo Viviani'') (1622—1703) — matemātiķis

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Ohaio
| native_name             = ''Ohio''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = LakeErie Cleveland frozen.jpg
| imagesize               = 235px
| image_caption           = Klīvlendas panorāma no Ēri ezera
| image_flag              = Flag of Ohio.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Seal of Ohio.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''The Buckeye State''; ''The Mother of Presidents''; ''Birthplace of Aviation''; ''The Heart of It All''
| motto                   = ''With God, all things are possible'' ("Ar Dievu visas lietas ir iespējamas)
| anthem                  =
| capital                 = [[Kolumbusa]]
| largest_city            = [[Klīvlenda]]
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Ohio in United States.svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Ohaio atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Maiks Devains]]
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 116096
| area_land_km2           = 105996
| area_water_km2          = 10100
| area_water_percent      = 8.7
| area_rank               =
| elevation_max_m         = [[Kempbela paugurs]], 472
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 11780017
| population_as_of        = 2021. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 86,27%
melnie — 12,66%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 61%
[[katoļi]] — 24%
nereliģiozi — 8%
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -5
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -4
| website                 = {{URL|http://www.ohio.gov/}}
| footnotes               =
}}
{{Citas nozīmes|ASV štatu|Ohaio|Ohaio}}
'''Ohaio''' ({{val|en|Ohio}}) ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Vidējo rietumu reģionā. Ohaio administratīvais centrs ir [[Kolumbusa]], kopš 2019. gada janvāra štata gubernators ir [[Maiks Devains]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Drepanaspis e Pteraspis.jpg
| att_nosaukums = Pteraspidomorfu {{TaksoSaite|Drepanaspis}} sp. un {{TaksoSaite|Pteraspis}} sp. pārakmeņojumi.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Pteraspidomorphi
}}
'''Pteraspidomorfi''' jeb '''pārnāši''' (''Pteraspidomorphi, Diplorhina'') ir izmirušu [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] klase, no kuras, kā uzskata, ir cēlušies arī [[žokļaiņi]]. Dzīvoja [[Silūrs|silūra]] un [[Devons|devona]] periodā. Pēc dažu paleontologu domām dzīvoja jau [[Ordoviks|ordovika]] beigās. Klasē ir divas apakšklases: [[telodonti]] un [[dažādvairodži]].

sentences:
{{Kontinenta infokaste
|title               = Ziemeļamerika
|image               =
|area                = {{nobr|24 709 000 km2}}
|population          = {{nobr|528 720 588 (2008)}}
|density             = 22,9 /km2
|demonym             =
|countries           = 23
|list_countries      =
|dependencies        = 22
|unrecognized        =
|languages           = [[Angļu valoda|angļu]], [[Franču valoda|franču]], [[Spāņu valoda|spāņu]], [[Amerikas pamatiedzīvotāju valodas]], u. c.
|time                = [[UTC-10]] līdz [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
|internet            =
|cities              = {{plainlist|
* [[Mehiko]]
* [[Ņujorka]]
* [[Losandželosa]]
* [[Čikāga]]
}}
|peak                =
|organization        = [[Ziemeļamerikas brīvās tirdzniecības nolīgums|NAFTA]]
}}
'''Ziemeļamerika''' ir trešais lielākais kontinents pēc platības un ceturtais lielākais — pēc iedzīvotāju skaita. To apskalo [[Ziemeļu ledus okeāns]] ziemeļos, [[Atlantijas okeāns]] — ziemeļaustrumos un austrumos, [[Karību jūra]] — dienvidaustrumos un [[Klusais okeāns]] — dienvidrietumos un rietumos. Kontinenta platība ir 24 230 000 kvadrātkilometru. 2008. gadā iedzīvotāju skaits bija {{nobr|528 720 588}}.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Preiļi, Raiņa bulvāris - virzienā no [[Preiļu muiža|Parka]] uz [[Preiļu Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca|baznīcu]]. Fotografēts 2006. gada rudenī.
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
abdžada burti]]
'''Abdžads''' (no {{val|ar|أبجد}}, ''ʾabjad'') vai '''konsonantiskais raksts'''<ref>[https://tezaurs.lv/mwe:88225 Tezaurs.lv Feniķiešu raksts]</ref> ir [[rakstība]], kas satur vienīgi [[līdzskanis|līdzskaņus]] (konsonantus). Tas atšķiras no [[alfabēts|alfabētiem]], kas iekļauj [[grafēma]]s gan līdzskaņiem, gan [[patskanis|patskaņiem]]. Abdžadi ir senākā no [[fonēma|fonogrāfiskajām]] rakstu sistēmām; pirmā izplatītākā bija [[feniķiešu alfabēts|feniķiešu raksts]], kas ir priekštecis visiem mūsdienu alfabētiem un abdžadiem. Mūsdienās abdžadus lieto ap 8 % pasaules iedzīvotāju; to izmanto [[arābu valoda|arābu]], [[farsī]], [[urdu]], [[ivrits|ivrita]] u.c. valodu rakstībās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cheval de Przewalski.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus ferus
| suga_lv =Savvaļas zirgs
| pasuga =Equus ferus przewalskii
| pasuga_lv =Prževaļska zirgs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo Prževaļska zirgs savvaļā
| kategorijas = zirgi
| binomial=Equus ferus przewalskii ([[Poliakov]], 1881)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sofijas izvēle
| attēls                   = Sophie's Choice1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sophie's Choice''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents               =
* [[Kīts Barišs]]
* [[Viljams S. Geritijs]]
* [[Mārtins Stardžers]]
* Alans Džejs Pakula
| scenārija autors         = Alans Džejs Pakula
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Pīters Maknikols]]
| mūzika                   = [[Mārvins Hamlišs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[ITC Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1982|12|8||bez}}
| ilgums                   = 144 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sophies-choice-1983|title=Sophie's Choice|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 29, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Poļu valoda|poļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
|ienākumi                 = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sophieschoice.htm|title=Sophie's Choice|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 29, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Sofijas izvēle''' ({{val|en|Sophie's Choice}}) ir 1982. gada ASV drāmas filma, kuras pamatā ir Viljama Stirona tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Alans Džejs Pakula]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Kevins Klains]] un [[Pīters Maknikols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1982|12|8||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Oleksandrs Miščenko
| pilsonība = {{UKR}}
| tautība = [[ukrainis]]
| nodarbošanās = [[diplomāts]]
| dzimums = V
| dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1964|8|24}}
| vārds_orig = ''Олександр Міщенко''
| attēls = Vita Anda Tērauda tiekas ar Ukrainas vēstnieku (47762963141).jpg
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnodaras novads|Tuapse|td=Krievija}}
| citas daļas = {{sisterlinks-inline}}
}}
'''Oleksandrs Miščenko''' ({{val|uk|Олександр Павлович Міщенко}}; dzimis 1964. gada 24. augustā) ir ukraiņu [[diplomāts]].

sentences:
(''Limacus maculatus'')]]
'''Gada gliemis''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2005. gada izraugās [[Latvijas Malakologu biedrība]].<ref>[http://gliemji.daba.lv/LV/Gadagliemis.shtml Gada gliemji] Skatīts: 2022. gada 16. janvārī.</ref> Par gada simbolu tiek nosaukta kāda no Latvijā sastopamām [[gliemeži|gliemežu]] vai [[gliemenes|gliemeņu]] sugām, lai informētu sabiedrību par šo dzīvnieku bioloģiju un ekoloģiju, iespējām iesaistīties retas sugas aizsardzības aktivitātēs. Dažreiz izraudzītā [[suga]] ir plaši izplatīta, bet tās sastopamības izvērtējums ļauj spriest par biotopa jeb dzīvotnes stāvokli un dabā notiekošajām pārmaiņām.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-27''
| Nosaukums_orig         = ''3MV-1 № 3''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 250px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = [[starpplanētu zonde]]
| Bāzes platforma        = ''[[3MV|3MV-1]]''
| KA sērijas Nr          = 3
| Īpašnieks              =
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]'', {{URS}}
| Starta_gads            = 1964
| Starts                 = {{dat|1964|3|27|SK}} 03:24:42 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]'', {{URS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Tjuratama]]
| Starta_laukums         = ''1/5''
| Starta_valsts          = {{URS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 1964
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|1964|3|28|SK}}
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 1964-014A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 960 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Venera''
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-21]]''
<s>''[[3MV-1 № 2]]''</s>
| KA_nāk                 =
''[[Zond-1]]''
}}
'''''Kosmos-27''''' jeb '''''3MV-1 № 3''''' bija [[PSRS]] [[starpplanētu zonde]], kuras sākotnējais uzdevums bija [[Venera (planēta)|Veneras]] pārlidojums un kapsulas nolaišanās uz planētas virsmas. Nesējraķetes kļūmes dēļ [[kosmiskais aparāts]] palika Zemes orbītā, bet nākamajā dienā sadega atmosfērā.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Reinholds Georgs Šmēlings
| image = Reinhold Schmeling.jpg
| imagesize = 200px
| caption =
| birthname = Reinhold Georg Schmaeling
| birthdate = {{dat|1840|11|14|}}
| location = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| deathdate = {{dat|1917|10|17|}}
| deathplace = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| nationality = [[vācbaltietis]]
| field = [[arhitektūra]]
| training = Pēterburgas Mākslas akadēmija
| movement = [[eklektisms]], [[jūgendstils]]
| famous works = Rīgas "sarkanās skolas", Sarkanie spīķeri, [[Paula Stradiņa klīniskā universitātes slimnīca|Paula Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas]] vecākās ēkas
| patrons = [[Ludvigs Bonštets]]
| awards =
}}

sentences: '''Nūbijas tuksnesis''' ([[Arābu valoda|arābu]]: صحراء النوبة) ir [[tuksnesis]] [[Āfrika|Āfrikā]], [[Sahāra]]s austrumu daļā. Tas atrodas starp [[Nīla]]s upi un Etbejas kalnu grēdu.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas dabas pieminekļi|Avoti]]
[[Kategorija:Avoti]]

sentences:
{{Kauja
|kauja=Teitoburgas kauja
|attēls= Gleyre Charles Romans Under the Yoke.jpg
|paraksts= Romieši ģermāņu gūstā
|konfl=
|laiks=[[9]]. gada [[septembris]]
|vieta= Aptuveni mūsdienu [[Lejassaksija]]s federālajā zemē, Vācijā. [[Osnabrika]]s pilsētas tuvumā
|iznāk= Apturēta tālāka Romas impērijas iespiešanās Ģermānijā. Iznīcināti trīs Romas leģioni
|puse1= Vairāku ģermāņu cilšu savienība
|puse2=[[Romas impērija]]
|karavad1=[[Arminijs]]
|karavad2=[[Publijs Kvintīlijs Vārs]]
|spēki1=Precīzs skaits nav zināms. Dažādos avotos variē diapazonā no 12 000 līdz pat 32 000 vīru
|spēki2=Aptuveni 20 000 līdz 36 000 vīru. 3 leģioni, 3 kavalērijas āli, 6 palīgkohortas
|zaud1=nav zināms
|zaud2=aptuveni 16 000 - 20 000 vīru krituši. Nezināms skaits saņemti gūstā.
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nopietns cilvēks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|31,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1382974977/|title=A Serious Man (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|21}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| ilgums = 106 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2009|10|2}}
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* StudioCanal
| studija = * ''[[Relativity Media]]''
* ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Mike Zoss Productions]]''
| operators = [[Rodžers Dīkinss]]
| oriģinālnos = ''A Serious Man''
| mūzika = [[Kārters Bērvels]]
| aktieri = * [[Maikls Stūlbargs]]
* [[Ričards Kainds]]
* [[Freds Melameds]]
| scenārijs = * Džoels Koens
* Ītans Koens
| producents = * Džoels Koens
* Ītans Koens
| režisors = * [[Brāļi Koeni|Džoels Koens]]
* [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
| žanrs = melnā komēdija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  A Serious Man (2009).png
| imdb =
}}'''"Nopietns cilvēks"''' ({{Val|en|A Serious Man}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma. Filmas veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Stūlbargs]], [[Ričards Kainds]] un [[Freds Melameds]].

sentences: '''Valodas modelis''' ({{Val|en|language model}}) ir [[mašīnmācīšanās]] modeļa veids, kas ir apmācīts, lai vārdiem tekstā noteiktu [[Varbūtības sadalījums|varbūtības sadalījumu]]. Modeļa mērķis ir aprēķināt vispiemērotāko vārdu, lai pabeigtu nepilnīgu teikumu vai frāzi, pamatojoties uz dotā teksta [[Konteksts|kontekstu]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.altexsoft.com/blog/language-models-gpt/|title=Language Models, Explained: How GPT and Other Models Work|website=AltexSoft|access-date=2023-03-12|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{pārvietot uz Wikibooks}}
'''Apgrieztā proporcionalitāte''' ir [[funkcija]]s [[proporcionalitāte]]s veids, ko var izteikt ar formulu <math> y={k \over x} </math>, kur <math> x </math> ir neatkarīgais mainīgais, <math> y </math> — atkarīgais mainīgais un <math> k </math> — no nulles atšķirīgs [[reāls skaitlis]]. Sakarību starp apgriezti proporcionāliem lielumiem var izteikt pēc šādas pazīmes: Cik reižu viens lielums palielinās, tik reižu otrs lielums samazinās, un otrādi.<ref>Ilze France, Gunta Lāce, Ligita Pickaine, Anita Miķelsone '''"Matemātika 8.klasei"''',Lielvārds, 2008. 133.lpp</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|nodalījums=Magnoliophyta|attēls=Vincetoxicum hirundinaria RF.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Genciānu rinda|rinda=Gentianales|dzimta=Asclepiadaceae|dzimta_lv=Asklēpiju dzimta|ģints=Vincetoxicum|ģints_lv=Indaines|suga=Vincetoxicum hirundinaria|suga_lv=Ārstniecības indaine|sinonīmi=Vincetoxicum officinale (Moench)|binomial=Vincetoxicum hirundinaria <small>Medik.</small>}}'''Ārstniecības indaine''' (''Vincetoxicum hirundinaria'') ir mainīga izskata augu suga [[asklēpiju dzimta]]s [[Indaines|indaiņu ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] sausos upju krastos, [[Pļava|pļavās]], mežmalās, skrajos priežu mežos, bieži [[Kalcīts|kaļķainās]] augsnēs. [[Latvija|Latvijā]] ārstniecības indaine ir sastopama reti un nevienmērīgi: galvenokārt rietumu, centrālajā un dienvidaustrumu daļā. Valsts ziemeļdaļā nav konstatēta.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = ''Ethereum''
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = Ethereum logo translucent.svg
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = ''Ethereum'' projekta logotips
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 150px
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           =
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  =
|subvienības nosaukums  =
|valūtas simbols        = {{nowrap|Ξ, [[ETH]], ēteris}}
|subvienības simbols    =
|iesauka              =
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences:
'''Alūksnes muižas parks''' ierīkots 18. gadsimtā, kad šo teritoriju nopirka barons Otto Hermanis fon Fītinghofs-Šēls. Parks atrodas Latvijas ziemeļaustrumu daļā, [[Alūksnes novads|Alūksnes novadā]] — pretī [[Alūksnes Jaunā pils|Alūksnes Jaunajai pilij]], [[Alūksnes ezers|Alūksnes ezera]] krastā.
Pašreizējā parka platība ir 32 hektāri.
Mūsdienās Alūksnes muižas parks pieder pie nozīmīgākajiem [[Kultūras piemineklis|vēstures un kultūras pieminekļiem Latvijā]], jo tajā visvairāk saglabājušās mazās arhitektūras formas. Tas, kā vienots kultūras pieminekļu ansamblis, ir autentisks 18. gadsimta ainavu parka paraugs.
Alūksnes muižas parkā sastopama lielākā mazo arhitektūras formu koncentrācija Latvijā.
2018. gadā Alūksnes muižas parks ir atguvis vairākus objektus, kas restaurēti vai atjaunoti: Granīta obelisku, Pomonas templi, Apaļo un Ovālo strūklaku, Putnu paviljonu, Mauzoleju, granīta soliņus.<ref>{{tīmekļa atsauce |last1=Alūksnes pašvaldība |title=Alūksnes muižas parks |url=https://visitaluksne.lv/visit/aluksnes-muizas-parks-un-struklakas/ |accessdate=20.02.2023}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Fencers from Iran|Paukotāji no Irānas}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 53
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
|-
| 10
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
|-
| 20
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
|-
| 30
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
|-
| 40
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
|-
| 60
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
|-
| 70
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
|-
| 80
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|-
| 90
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 9
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
|-
| 10
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
|-
| 11
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
|-
| 12
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
|-
| 13
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 13
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
|-
| 14
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
|-
| 15
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
|-
| 16
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
|-
| 17
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 17
|
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
|-
| 18
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
|-
| 19
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
|-
| 20
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
|-
| 21
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
|-
| 22
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
|-
| 23
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
|-
| 24
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
|-
| 25
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
|-
| 26
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 26
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
|-
| 27
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
|-
| 28
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
|-
| 29
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
|-
| 30
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
|-
| 32
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
|-
| 33
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
|-
| 34
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
|-
| 35
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
|-
| 36
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
|-
| 37
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
|-
| 38
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
|-
| 39
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 39
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
|-
| 40
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
|-
| 41
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
|-
| 42
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
|-
| 43
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
|-
| 44
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
|-
| 45
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
|-
| 46
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
|-
| 47
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
|-
| 48
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 48
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
|-
| 49
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
|-
| 50
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
|-
| 51
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
|-
| 52
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
'''Veins''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Mēringijas
| ģints = Moehringia
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Moehringia lateriflora 8809.JPG
| att_nosaukums =
| binomial = Moehringia lateriflora
| suga = Moehringia lateriflora
| suga_lv = Sānziedu mēringija
| att_izmērs = 200px
}}
'''Sānziedu mēringija''' ({{val|la|Moehringia lateriflora}}) ir [[neļķu dzimta]]s suga, kas savvaļā sastopama [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]] sastopama ļoti reti.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/moehringia-lateriflora-l-fenzl/|title=sānziedu mēringija - Moehringia lateriflora (L.) Fenzl - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-13}}</ref>

sentences: '''Atamans''' ({{val|uk|отаман}}, {{val|ru|атаман}}) ir [[Kazaki|kazaku]] vēlēts kopienas vecākais, [[staņica]]s zemessardzes vadītājs. Kopš 18. gadsimta atamans bija valsts amatpersona ar ciema vecākā statusu; no 19. gadsimta — lielākas kazaku vienības komandieris.

sentences:
{{ infobox
| title   = {{{name|<includeonly>{{PAGENAME}}</includeonly>}}}
| image   = {{{image|}}}
| label1  = [[autobūve|Ražotājs]]
| data1   = {{{manufacturer|}}}
| label2  = [[Mātes kompānija]]
| data2   = {{{parent_company|}}}
| label3  = Cits nosaukums
| data3   = {{{aka|}}}
| label4  = Ražošana uzsākta
| data4   = {{{production_start|}}}
| label5  = Ražošana pārtraukta
| data5   = {{{production_end|}}}
| label6  = Ražošana
| data6   = {{{production|}}}
| label7  = [[Modeļa gads]]
| data7   = {{{model_years|}}}
| label8  = Komplektācija
| data8   = {{{assembly|}}}
| label9  = Priekštecis
| data9   = {{{predecessor|}}}
| label10 = Pēctecis
| data10  = {{{successor|}}}
| label11 = [[automašīnu klasifikācija|Klase]]
| data11  = {{{class|}}}
| label12 = [[virsbūve|Virsbūves tips]]
| data12  = {{{body_style|}}}
| label13 = [[automašīnu piedziņas veidi|Piedziņa]]
| data13  = {{{layout|}}}
| label14 = [[autobūves platforma|Platforma]]
| data14  = {{{platform|}}}
| label15 = [[iekšdedzes dzinējs|Dzinējs]]
| data15  = {{{engine|}}}
| label16 = [[Transmisija]]
| data16  = {{{transmission|}}}
| label17 = [[Garenbāze]]
| data17  = {{{wheelbase|}}}
| label18 = Garums
| data18  = {{{length|}}}
| label19 = Platums
| data19  = {{{width|}}}
| label20 = Augstums
| data20  = {{{height|}}}
| label21 = [[Masa]]
| data21  = {{{weight|}}}
| label22 = Degvielas bāka
| data22  = {{{fuel_capacity|}}}
| label23 = [[all-electric range|Electric range]]
| data23  = {{{electric_range|}}}
| label24 = Saistītie modeļi
| data24  = {{{related|}}}
| label25 = [[automašīnu projektēšana|Projektētājs]]
| data25  = {{{designer|}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{citas nozīmes|valsti|Mikronēzija|Mikronēzija}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Federated States of Micronesia''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Mikronēzijas Federatīvās Valstis
|            valsts_nosaukums = Federated States of Micronesia
|               karoga_attēls =Flag_of_the_Federated_States_of_Micronesia.svg
|            karoga_nosaukums = Mikronēzijas karogs
|              ģerboņa_attēls =Seal_of_the_Federated_States_of_Micronesia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Mikronēzijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''"Peace Unity Liberty"''
(Miers, vienotība, brīvība)
|                valsts_himna = ''Patriots of Micronesia''
|               kartes_attēls = LocationMicronesia.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Palikira]]
| latd=6 | latm=55 | latNS=N | longd=158 | longm=9 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Veno]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]] (federatīvā līmeņa valoda)
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Demokrātiska federatīva prezidentāla republika
|        valsts_galvas_tituls = [[Mikronēzijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[David W. Panuelo]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Viceprezidents
|               valsts_galva2 = [[Yosiwo P. George]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] aizbildniecības
|          neatkarības_datums = {{dat|1986|11|3|n}}
|                 platība_km2 = 702
|               platība_rangs = 188
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2007
|          iedzīvotāju_skaits = 107 862
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 181
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 154
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 66
|                     IKP_PPP = $277 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2002
|               IKP_PPP_rangs = 215
|          IKP_PPP_per_capita = $2000
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 180
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[ASV dolārs]]
|                valūtas_kods = USD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +10, +11
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .fm
|              tālsarunu_kods = 691
|                iso_kods_num = 583
|              iso_kods_alfa2 = FM
|              iso_kods_alfa3 = FSM
}}
'''Mikronēzijas Federatīvās Valstis''' ({{val|en|Federated States of Micronesia}}), parasti sauktas par '''Mikronēziju''', ir federatīva valsts [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] austrumos. Valsts aizņem lielāko daļu no [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga, kā arī uz dienvidiem esošo [[Kapinamarani]] atolu. Lielākā daļa valsts iedzīvotāju ir [[mikronēzieši]] un [[polinēzieši]]. Tās [[galvaspilsēta]] ir [[Kolonja]], valdības [[rezidence]] — [[Palikira]]. Kolonjā ir koncentrētas [[valsts]] galvenās ēkas, tādas kā [[banka]], pasts, centrālā slimnīca, [[skola]] u.c. Valstij kaimiņos ir [[Palau]] uz rietumiem, [[Papua-Jaungvineja]] uz dienvidiem, [[Māršala salas]] uz ziemeļaustrumiem, [[Nauru]] uz austrumiem, [[Guama]] uz ziemeļiem. Valstī ir divas bankas, kuru filiāles sastopamas katras pavalsts galvaspilsētā. Kādreiz valsti pārraudzīja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], bet tā noformēja [[konstitucionālu valdību]] 1979. gada 10. maijā, kļūstot par suverēnu valsti. Te ir sastopamas daudzas valodas. Biežāk lietotā un oficiālā valoda ir angļu, bet ir vēl citas: ponpejiešu, voleaiešu, japiešu, kosraeāņu, čukiešu, pingelapiešu, ngatiešu, satavaliešu, puluvatiešu, mortlokiešu, mokiliešu, kapingamarangiešu, ulitiešu un nukuoro. Mikronēzijā ir arī rakstnieki. Emelihters Kīlengs bija pirmais mikronēziešu rakstnieks.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Klemencs
|     vārds_orig = ''Hermann Clemenz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Tērbata|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 28
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Hermanis Klemencs''' ({{val|de|Hermann Karl Eduard Clemenz}}; dzimis {{dat|1846|01|23}} (v. s.) [[Tērbata|Tērbatā]], miris {{dat|1908|03|28}} (v. s.)) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[šahists]] un [[žurnālists]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Чёрный дрозд (Turdus merula, per aspera), Битцевский лес.jpg
 | att_nosaukums = Melnā mežastrazda tēviņš
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Turdidae
 |     dzimta_lv = Mežastrazdu dzimta
 |         ģints = Turdus
 |      ģints_lv = Mežastrazdi
 |          suga = T. merula
 |       suga_lv = Melnais mežastrazds
 |      binomial = Turdus merula <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |     izplatība =
{{legend|green|Nometnieks}}
{{legend|#00FF00|Ligzdo}}
{{legend|#EFCC00|Ziemo}}
{{legend|#C3B091|Introducēts}}
 |   kategorijas = nē
}}
'''Melnais mežastrazds''' jeb '''melnais strazds''' (''Turdus merula'') ir [[Latvija|Latvijā]] parasta [[mežastrazdu dzimta]]s (''Turdidae'') [[suga]], kas apdzīvo [[Eiropa|Eiropu]], [[Āfrika]]s ziemeļrietumus un [[Āzija]]s dienvidu daļu. Tas ir introducēts arī [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]. Melnajiem mežastrazdiem izdala 7 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/thrushes/ World Bird List: Thrushes, 2020]</ref> [[Latvija|Latvijā]] mājo nominālpasuga (''T. m. merula'').<ref name=orn/> Atkarībā no izplatības reģiona melnais mežastrazds var būt gan gājputns, gan daļējs gājputns, gan nometnieks.

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļīrija]]
[[Kategorija:Apvienotajā Karalistē dzimušie]]
{{catmore|Ziemeļīrija}}

sentences:
1963. gadā tapušais "Fluxus manifests"]]
'''Fluxus'''<ref group="P">Vārds cēlies no [[latīņu valoda]]s vārda ar nozīmi "plūst".</ref> ir starptautisks mākslinieku, komponistu un dizaineru tīkls 1960. gados, kas savos darbos kombinēja dažādus mākslas medijus un disciplīnas. Fluxus pārstāvji pārsvarā izpauda sevi [[neodadaisms|neodadaisma]] [[trokšņu mūzika|trokšņu mūzikā]] un [[vizuālā māksla|vizuālajā mākslā]], dažkārt arī [[literatūra|literatūrā]], [[vides plānošana|vides plānošanā]], [[arhitektūra|arhitektūrā]] un [[dizains|dizainā]]. Fluxus ir bieži aprakstīts kā [[intermēdija]], termins, ko radījis Fluxus aizsācējs [[Diks Higinss]] savā 1966. gada esejā.<ref>Higgins, Dick (1966). "Intermedia". Something else Newsletter (Something Else Press) 1.</ref>

sentences:
{{Infobox political party
|country=Vācija
|colorcode=#964B00
|name = Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija
|name_native = Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei
|party_logo =
|leader =[[Kārlis Harers]] (1919–1920)
[[Antons Drekslers]] (1920–1921)
[[Ādolfs Hitlers]] (1921–1945)
[[Martins Bormans]] (1945)
|foundation=1920
|founder=[[Antons Drekslers]]
|dissolution=1945
|ideology = [[Nacionālsociālisms]]
[[Fašisms]]
|position =
|slogan = {{val|de|Ein Volk, ein Reich, ein Führer}} {{small|(neoficiāli)}}
|headquarters = {{vieta|Vācija|Minhene}}<ref name="headquarters">Rick Steves. ''Rick Steves' Snapshot Munich, Bavaria & Salzburg''. Berkeley, California, USA; New York, New York, USA: Avalon Travel, 2010. p. 28. "Though the Nazis eventually gained power in Berlin, they remembered their roots, dubbing Munich "Capital of the Movement". The Nazi headquarters stood near today's obelisk on Brienner Strasse..."</ref>
|newspaper = ''[[Völkischer Beobachter]]''
|flag =
}}
'''Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija''' ({{val|de|Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei}}), '''NSDAP''' jeb '''nacistu partija''', bija 1919. gadā dibināta [[politiskā partija]], kas [[Ādolfs Hitlers|Ādolfa Hitlera]] vadībā 1933. gadā nāca pie varas [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Midland painted turtle.jpg
| att_nosaukums =[[Rakstainais bruņurupucis]] (''Chrysemys picta'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Testudines
| kārta_lv =Bruņurupuči
| apakškārta=Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta = Testudinoidea
| virsdzimta_lv= Sauszemes bruņurupuču virsdzimta
| binomial =Testudinoidea <small>([[Fitzinger]], 1826)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Sauszemes bruņurupuču virsdzimta''' (''Testudinoidea'') ir viena no [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupuču]] virsdzimtām, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas dzimtas un vairākas izmirušas dzimtas. Šai virsdzimtai pieder lielākā daļa gan [[sauszeme]]s, gan [[saldūdens]], gan daļēji ūdenī mūsdienās dzīvojošo bruņurupuču sugu.<ref name=pal>{{Tīmekļa atsauce |url=http://palaeos.com/vertebrates/chelonii/testudinoidea.html |title=Testudinoidea |access-date={{dat|2013|09|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130804210843/http://palaeos.com/vertebrates/chelonii/testudinoidea.html |archivedate={{dat|2013|08|04||bez}} }}</ref><ref>[http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1055790311004544 Dating cryptodiran nodes: Origin and diversification of the turtle superfamily Testudinoidea]</ref> Attīstoties no daļēji ūdenī dzīvojošiem bruņurupučiem, [[sauszemes bruņurupuču dzimta|sauszemes bruņurupuči]] ir vienīgā grupa, kas piemērojusies dzīvei pilnīgi uz sauszemes.<ref name=pal/>

sentences: '''18. jūnijs''' ir gada 169. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (170. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 196 dienas.

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa pieturu|Auce (nozīmju atdalīšana)|Auce}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Auce
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Auces stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Auces stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| pushpin_label_position = right
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Glūda—Reņģe|Glūda—Reņģe]]
| atvērta             = 1873
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Vecauce, {{val-de|Alt Autz}}
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas          = 1
| platformu_tips      = malas
| sliežu_ceļi         = 1
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 27 | lats  = 37 | latNS  = N
| longd = 22 | longm = 53 | longs = 48 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Bēne (stacija)|Bēne]] (11 km) <br /> [[Vadakste (stacija)|Vadakste]] (13 km))
| tuvākie_pp_un_cp    =
| attālums_līdz_Rīgai = 99
}}
'''Auce''' ir neizmantots [[pieturas punkts]] dzelzceļa līnijā [[Dzelzceļa līnija Glūda—Reņģe|Glūda—Reņģe]]. Tas atrodas [[Auce]]s pilsētā. Saglabājusies senā  stacijas ēka, kas [[Latvijas PSR]] laikā apmūrēta ar ķieģeļiem, mūsdienās tiek izmantota kā dzīvojamā ēka.

sentences:
. Šķidruma kolonnu augstumu starpība parāda, ka kinētiskā enerģija palielinās uz spiediena rēķina]]
[[File:Venturi_Tube_en.webm|thumb|Video ar [[Venturi caurule|Venturi caurules]] demonstrāciju]]
'''Bernulli likums''' ir [[Fizika|fizikas]] likums [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], kas atspoguļo [[Fluīds|fluīda]] ([[Šķidrums|šķidruma]] vai [[Gāze|gāzes]]) [[Ātrums|ātruma]], statiskā [[Spiediens|spiediena]] un [[Potenciālā enerģija|potenciālās enerģijas]] savstarpējo saistību. Tas nosaka, ka kāds no šiem lielumiem var palielināties tikai tad, ja kāds cits no tiem samazinās.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=FIZIKA VIDUSSKOLAI. Konspektīvs izklāsts|last=Branka|first=Visvaldis|publisher=Apgāds Zvaigzne ABC|year=2007|isbn=978-9984-37-377-5|location=|pages=72-76|first2=Valdis|last2=Gaumigs|first3=Pēteris|last3=Puķītis}}</ref>  Princips nosaukts [[Dāniels Bernulli|Dāniela Bernulli]] vārdā, kurš to publicēja savā grāmatā ''Hydrodynamica'' 1738. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/658890/Hydrodynamica#tab=active~checked%2Citems~checked&title=Hydrodynamica%20–%20Britannica%20Online%20Encyclopedia|title=Hydrodynamica|publisher=Britannica Online Encyclopedia|access-date=2008-10-30}}</ref> Lai arī Bernulli pirmais izsprieda, ka, palielinoties plūsmas ātrumam, samazinās spiediens, '''Bernulli vienādojumu''' mūsdienu formā pirmais ieguva [[Leonards Eilers]] 1752. gadā.<ref name="Anderson2016">{{Atsauce|title=Handbook of fluid dynamics|edition=2nd|editor-last=Johnson|editor-first=R.W.|chapter=Some reflections on the history of fluid dynamics|last=Anderson|first=J.D.|author-link=John D. Anderson|year=2016|publisher=CRC Press|isbn=9781439849576|chapter-url={{google books|id=TQfYCwAAQBAJ|page=2-1|plainurl=yes|keywords=Anderson}}}}</ref><ref>{{Atsauce|first=O.|last=Darrigol|first2=U.|last2=Frisch|title=From Newton's mechanics to Euler's equations|journal=Physica D: Nonlinear Phenomena|volume=237|number=14–17|year=2008|pages=1855–1869|doi=10.1016/j.physd.2007.08.003|bibcode=2008PhyD..237.1855D}}</ref> Šis likums ir piemērojams tikai [[Entropija|izentropiskām]] ([[Adiabātisks process|adiabātiskām]] un atgriezeniskām) plūsmām — tādām, kurās neatgriezeniski procesi un enerģijas apmaiņa ar ārējo vidi rada gana nelielu iespaidu, lai to neņemtu vērā.

sentences:
{{Institūta infokaste
|nosaukums    = Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa
|attēla_nos   = [[File:Building for the dendrological research. National botanical garden Latvia.jpg|thumb|center]]
|att_izm      =
|att_apraksts = Ēka, kurā notiek dendrofloras pētījumi un atrodas herbārijs. Miera iela 1, Salaspils
|moto         =
|dibināts     = 1986
|valsts       = {{Latvija}}
|vieta        = Miera ielā 1, [[Salaspils]]
|tips         = Naciuonālā botāniskā dārza struktūrvienība
|direktore    = Linda Strode
|mlapa        = https://nbd.gov.lv/zinatne/dendrofloras-nodala/
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| nosaukums = Alumīnija nitrīds
| attēls =
| CAS numurs = 24304-00-5
| ķīmiskā formula = AlN
| molmasa = 40,988
| blīvums = 3259
| kušanas temperatūra = 2200 °C
| šķīdība ūdenī = Hidrolizējas
}}

sentences:
[[Kategorija:Dziedātājas]]
[[Kategorija:Austrālijas mūziķes|Dziedātājas]]
[[Kategorija:Austrālijas dziedātāji| Dziedātājas]]

sentences: '''27. novembris''' ir gada 331. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (332. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 34 dienas.

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=Jūlijs Feders - The Gauja Valley - Google Art Project.jpg
| image_size=
| title="Gaujas leja"
| artist=[[Jūlijs Feders]]
| year=1891
| type=[[Eļļa]] uz [[audums|auduma]]
| dimensions=101×173 cm
| city={{vieta|Latvija|Rīga}}
| museum=[[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs]]
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanss Georgs Gadamers
|          vārds_orig = Hans-Georg Gadamer
|              attēls = Hans-Georg Gadamer.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums = Hanss Georgs Gādamers 2000. gadā
|             dz_gads = 1900
|          dz_mēnesis = 02
|            dz_diena = 11
|            dz_vieta = [[Marburga]], [[Vācijas Impērija]],<br />(tagad [[Hesene]], {{GER}})
|              m_gads = 2002
|           m_mēnesis = 03
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Heidelberga]], [[Bādene-Virtemberga]], {{GER}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola = [[kontinentālā filozofija]], [[hermeneitika]]
|           intereses = [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[valoda]], [[ontoloģija]], [[estētika]]
|              idejas =
|          alma_mater = [[Marburgas Universitāte]], [[Freiburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Pauls Nātorps]], [[Nikolajs Hartmanis]], [[Martins Heidegers]]
|           skolnieks = [[Džanni Vatimo]]
|          ietekme_no = [[Aishils]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Imanuels Kants]], [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis]], [[Sērens Kirkegors]], [[Frīdrihs Helderlins]], [[Frīdrihs Šleiermahers]], [[Vilhelms fon Humbolts]], [[Vilhelms Diltejs]], [[Edmunds Huserls]], [[Martins Heidegers]], [[Rūdolfs Bultmanis]], [[Karls Jasperss]]
|          ietekmējis = [[Ričards Rortijs]], [[Džanni Vatimo]], [[Pols Rikērs]], [[Jirgens Hābermāss]]
|               darbi = "[[Patiesība un metode]]" (''Wahrheit und Methode'', 1960)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Merovingu dinastija''' ir franku [[Monarhs|ķēniņu]] dinastija, kas 5.-8. gadsimtā valdīja [[Francija]]s teritorijā. Nosaukums cēlies no tās dibinātāja, kādas nelielas, bet kareivīgas ģermāņu cilts vadoņa — Meroveha ''(Merovech)'' vārda. Taču [[ģermāņi|ģermāņu]] cilšu apvienošanās un jaunu zemju iekarošanas sākums saistāms galvenokārt ar divu slavenu franku ķēniņu vārdiem — [[Hilderiks]] (''Childeric'') (miris 482. gadā) un [[Hlodvigs]] (''Clovis'') (466-511). [[franki|Franku]] teritoriju paplašināšanu tās iekarojot, uzsāka Hilderiks. Viņš franku karaļvalstij pievienoja Romas provinci — [[Belģija|Beļģiju]] (''Belgica II''). Savukārt Hlodvigs I to paplašināja pievienojot reģionu ap [[Parīze|Parīzi]], kā arī Alemaniju un Akvitāniju.

sentences: '''Sveika, pasaule''' ir [[datorprogramma]], kas izvada uzrakstu "Sveika, pasaule!" (parasti [[angļu valoda|angļu valodā]] "Hello, world!") uz datora [[displejs|displeja]]. Tā kā tā ir viena no vienkāršākajām iespējamajām programmām, to parasti izmanto, lai iesācējiem nodemonstrētu kādas [[programmēšanas valoda]]s pamatsintaksi vai arī lai pārliecinātos, ka valoda vai sistēma darbojas korekti. Uz iekārtām, kam nav displeja, to parasti aizstāj ar programmu, kas dod kāda cita veida signālu, piemēram, ieslēdz [[gaismas diode]]s.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metilheksānamīna struktūrformula

Metilheksānamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-metilheksān-2-amīns,
2-amino-4-metilheksāns,
dimetilamilamīns,
1,3-dimetilamilamīns,
1,3-dimetilpentilamīns,
2-metil-2-heksānamīns,
2-metil-2-heksilamīns
|           CAS numurs = 105-41-9
|      ķīmiskā formula = C7H17N
|              molmasa = 115,22
|              blīvums = 775
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 134 °C
|        šķīdība ūdenī = šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Metilheksānamīns''' jeb '''MHA''' (tiek dēvēts arī nepareizos nosaukumos, kā 'metilheksanemīns', 'metileksanamīns' u.c.) ir 3-metilheksāna aminoatvasinājums. Tiek saukts arī par '''dimetilamilamīnu''' ('''DMAA'''). Vielas molekulā ir divi asimetriskie oglekļa atomi, tādēļ tai pastāv četri optiskie [[izomēri]]. Lieto arī hidrohlorīda veidā.

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Zilupes vidusskola
|attēla_nos   = Zilupes pamatskola pēc 1927.jpg
|att_izm      = 160px
|att_apraksts = skolas ēka pēc 1927. gada
|dibin        = 1912
|vieta        = Skolas iela 1, [[Zilupe]], {{LAT}}
|tips         = vidusskola
|direktors    = Alla Čekstere
|skoleni      =
|mlapa        =
}}
'''Zilupes vidusskola''' ir vispārizglītojoša skola [[Latgale|Latgalē]]. Tās juridiskā adrese ir Skolas iela 1, [[Zilupe]].

sentences:
kristāli]]
'''Biotehnoloģija''' ({{val-el|βίος}}, ''bios'' — 'dzīvība' + [[tehnoloģija]]) ir [[bioloģija]]s un [[tehnika]]s nozare, kas izmanto dabiskās bioloģiskās sistēmas (piemēram, [[mikroorganisms|mikroorganismus]]), lai ražotu bioloģiski nozīmīgas vielas. Biotehnoloģija arī izstrādā un pēta dzīvo [[šūna|šūnu]] un [[audi|audu]] audzēšanas un pavairošanas metodes. Biotehnoloģiju izmanto [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]], [[medicīna|medicīnā]], [[ķīmiska viela|ķīmisko vielu]] ražošanā, [[lopkopība|lopkopībā]] un citur.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums = 200px
|               vārds = Arhimēds
|          vārds_orig = Ἀρχιμήδης
|              attēls = Domenico-Fetti Archimedes 1620.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Arhimēds [[Domeniko Feti]] gleznā (1620)
|          dz_dat_alt = 287. gadā p.m.ē.
|            dz_vieta = [[Sirakūzas]]
|           m_dat_alt = 212. gadā p.m.ē.
|             m_vieta = Sirakūzas
|             tautība = grieķis
|              vecāki = Feidijs
|               skola = mācījies pie [[Eiklīds|Aleksandrijas Eiklīda]]
|           intereses = [[matemātika]], [[fizika]], [[inženierija]], [[astronomija]]
|         kategorijas = nē
}}'''Arhimēds''' ({{val-el|Άρχιμήδης}}, dzimis 287. gadā p.m.ē., miris 212. gadā p.m.ē.) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] matemātiķis, fiziķis, inženieris, izgudrotājs un astronoms. Arhimēds tiek pieskaitīts pie tā laika vadošajiem [[zinātnieks|zinātniekiem]]. Viņš ir veicis svarīgus atklājumus [[matemātika|matemātikā]] un [[ģeometrija|ģeometrijā]], kā arī izgudrojis dažādus [[mehānisms|mehānismus]], piemēram, [[Arhimēda skrūve|Arhimēda skrūvi]]. Arhimēds lika pamatus arī tādām [[fizika]]s nozarēm kā [[hidrodinamika]], [[statika]], kā arī izskaidroja [[svira]]s principu.

sentences:
{{fair use}}
Kuģis iznīcināts, brīvu attēlu iegūt nav iespējams.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Adipīnskābes struktūrformula

Adipīnskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=HOOC(CH2)4COOH
|molmasa=146,15
|blīvums=1192
|kušanas temperatūra=149 - 150 °C
|viršanas temperatūra=337 °C
}}
'''Adipīnskābe''' (heksāndiskābe, 1,4-butāndikarbonskābe, HOOC—(CH2)4—COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Adipīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''adipinātiem''' (no {{val|la|adeps}} — '[[tauki]], [[speķis]]'). Adipīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Sniegavīrs
| attēls = The Snowman (2017) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Snowman''
| žanrs = psiholoģiska filma, kriminālfilma, šausmu filma, trilleris
| režisors = [[Tomass Alfredsons]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Pīters Gustafsons]]
* [[Robina Slovo]]
| scenārija autors = * [[Hoseins Amini]]
* [[Pīters Strogans]]
* [[Sūrens Sveistrups]]
| galvenajās lomās = * [[Maikls Fasbenders]]
* [[Rebeka Fērgusone]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
* [[Vals Kilmers]]
* [[Dž. K. Simonss]]
| mūzika = [[Marko Beltrami]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Perfect World Pictures]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Another Park Film]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2017|10|7|Haifas filmu festivāls|2017|10|13|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/snowman-2017|title=The Snowman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 9, 2019|archive-date={{dat|2019|02|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190221182450/http://www.bbfc.co.uk/releases/snowman-2017}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{SWE}}
* {{JAP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thesnowman.htm|title=The Snowman (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 9, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|43,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Sniegavīrs"''' ({{val|en|The Snowman}}) ir 2017. gada psiholoģisks krimināltrilleris, kas balstīts uz [[Jū Nēsbē]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Tomass Alfredsons]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Rebeka Fērgusone]], [[Šarlote Gensbūra]], [[Vals Kilmers]] un [[Dž. K. Simonss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|7||bez}} Haifas filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jaukā sieviete
| attēls                   = Pretty woman movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Pretty Woman''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Gerijs Māršals]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Stīvens Reuters]]
* [[Gerijs V. Goldšteins]]
| scenārija autors         = [[Dž. F. Lotons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ričards Gīrs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Silver Screen Partners IV]]''
* ''[[Regency International Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1990|3|23||bez}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pretty-woman-1990-0|title=Pretty Woman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 24, 2018|archive-date={{dat|2018|08|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180823211237/http://www.bbfc.co.uk/releases/pretty-woman-1990-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=prettywoman.htm|title=Pretty Woman (1990) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|463,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Jaukā sieviete"''' ({{val|en|Pretty Woman}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas atveido [[Džūlija Robertsa]] un [[Ričards Gīrs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1990|3|23||bez}}. Filmas nosaukums radies no [[Rojs Orbisons|Roja Orbisona]] dziesmas ''Oh, Pretty Woman''.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Fomalhauts
|               attēls =
|       citi nosaukumi = Dienvidu Zivs Alfa, Dienvidu Zivs α
|           zvaigznājs = [[Dienvidu Zivs]]
|           rektascensija = 22h 57m 39,0465s
|            deklinācija = −29° 37′ 20,050″
|      redzamais spožums = 1.16
|     absolūtais spožums = 1.72
|                   masa = 1.92 ± 0.02
}}
'''Fomalhauts''' (no [[arābu valoda|arābu]]: فم الحوت ''fam al-hut'' – 'Zivs mute'<ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 234.</ref>), pazīstams arī kā '''Dienvidu Zivs Alfa''' jeb '''Dienvidu Zivs α''' (''α PsA, Alpha PsA, Alpha Piscis Austrini''), ir spožākā [[zvaigzne]] [[Dienvidu Zivs]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], kā arī [[spožāko zvaigžņu saraksts|astoņpadsmitā spožākā zvaigzne]] nakts debesīs.<ref name=":1" /> Fomalhauts, tāpat kā [[Vega]], atrodas aptuveni 25,1 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā un tiek [[spektra klase|klasificēts]] kā A3V tipa zvaigzne.<ref name=":1">Rees, M. (ed.). ''Universe: The Definitive Visual Guide''. London: Dorling Kindersley, 2012. P. 253.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 230.</ref> Diametra ziņā Fomalhauts ir gandrīz 1,8 reizes lielāks par Sauli, arī masas ziņā tas ir gandrīz divas reizes lielāks par [[Saule|Sauli]] — 1,92 Saules masas.<ref name=":0">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 235.</ref><ref name=":2">Mamajek, E.E. [[arxiv:1206.6353|"On the Age and Binarity of Fomalhaut"]]. ''Astrophysical Journal Letters.'' 754 (2): L20. August, 2012. Atjaunināts 21.11.2015.</ref><ref name=":3">[http://exoplanet.eu/catalog/fomalhaut_b/#9610 "Formalhaut b"]. ''Exoplanet.eu''. Atjaunināts 21.11.2015.</ref> Fomalhauta vidējā virsmas temperatūra ir aptuveni 8500 [[kelvins|K]], līdz ar to tas ir arī vismaz 16 reizes spožāks par Sauli.<ref name=":1" /><ref name=":3" /> Savukārt tā vecums tiek mērīts ap 450 miljoniem gadu.<ref name=":2" /> [[2008. gads|2008]]. gadā pie Fomalhauta tika atklāta [[citplanēta]], kurai tika dots nosaukums Fomalhauts b.<ref name=":3" /> Vēlāk tika nolemts, ka šī atklātā planēta patiesībā ir [[Kosmiskie putekļi|kosmisko putekļu]] mākonis, kura centrā varētu atrasties vai neatrasties [[pundurplanēta]] vai [[asteroīds]].<ref name=":4">{{Tīmekļa atsauce|url=https://exoplanetarchive.ipac.caltech.edu/docs/2020news.html|title=2020 Exoplanet Archive News|website=exoplanetarchive.ipac.caltech.edu|access-date=2022-09-08}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vera Merkurjeva
|     vārds_orig = ''Вера Александровна Меркурьева''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vladikaukāza}},
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Uzbekijas PSR|Taškenta|td=Uzbekistāna}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://poem-of-day.rifmovnik.ru/2018/09/05/vera-merkureva/|title=Вера Меркурьева|publisher=poem-of-day.rifmovnik.ru|accessdate={{dat|2019|01|02||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[simbolisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Vera Merkurjeva''' ({{val|ru|Вера Александровна Меркурьева}}; dzimusi {{dat|1876|9|5}}, mirusi {{dat|1943|3|20}}) bija krievu [[dzejniece]] un [[tulkotāja]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #2E8B57
| nos             = ''Hamarkameratene''
| logo_links      = Hamarkameratene logo.svg
| logo_izm        = 150px
| pilns           = ''Hamarkameratene''
| iesauka         = ''Kamma''
| pilsēta         = {{Vieta|Norvēģija|Hāmara}}
| līga            = ''[[Eliteserien]]''
| sez             = 2023.
| poz             = 11. vieta
| dib             = 1918
| dib_mēn         = 8
| dib_dat         = 10
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[Briskeby stadions|Briskeby]]''
| ietilp          = 7800
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            =
| tren            = {{flaga|Dānija}} Jakobs Mikelsens
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://www.hamkam.no/}}
| sadarbojas      =
| pattern_la1 = _pumaliga1819wg
| pattern_b1 = _pumaliga1819wg
| pattern_ra1 = _pumaliga1819wg
| pattern_sh1 =
| pattern_so1 = _StadeRennais2021a
| leftarm1 = FFFFFF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = FFFFFF
| shorts1 = 009150
| socks1 = FFFFFF
| pattern_la2 = _pumacup2122g
| pattern_b2 = _pumacup2122g
| pattern_ra2 = _pumacup2122g
| pattern_sh2 =
| pattern_so2 = _pumafootballwhitelogo
| leftarm2 = 009150
| body2 = 009150
| rightarm2 = 009150
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = 009150
}}

sentences:
{{līdzīgs|Allens}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Allēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH2=C=CH2
|molmasa=40,06
|blīvums=šķidrā fāze 669,9
|kušanas temperatūra=-135 °C
|viršanas temperatūra=-34 °C
}}
'''Allēns''' (1,2-propadiēns, dimetilēnmetāns, CH2=C=CH2) ir vienkāršākais nepiesātinātais [[ogļūdeņradis]] ar divām kumulētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, kas atrodas blakus viena otrai). Allēns ir gāzveida viela.

sentences: '''Kibernētika''' ir [[zinātne]] par [[sakari]]em, vadīšanu un kontroli [[mašīna|mašīnās]] un dzīvos [[organisms|organismos]], par [[daba]]s un [[sabiedrība]]s vispārīgiem vadības un sakaru likumiem. Kibernētika pētī mašīnas un dzīvus organismus tikai no tā viedokļa, kā tie spēj uztvert un saglabāt noteiktu [[informācija|informāciju]] (paturēt atmiņā), to pārraidīt (pa sakaru kanāliem) un pārvērst signālos, kas virza darbību noteiktā virzienā (regulatori).

sentences:
{{Citas nozīmes|ielu Rīgā|Valguma iela|Valguma iela}}
{{Ielas infokaste
|nosaukums        = Valguma iela
|attēls           = Riga Valguma iela 06.2010.jpg
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|karte            = Riga Valguma iela karte.png
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Zemgales priekšpilsēta]]
[[Kurzemes rajons]]
|apkaime          = [[Torņakalns]], [[Āgenskalns]]
|ielas garums     = 595 m
|atklāta          =
|vēst nosaukumi   = 3.Spīķeru iela
 Lielā Grāvju iela
 Grāvju iela
|joslu skaits     =
|ielas segums     = [[asfaltbetons|asfalts]], [[Bruģis|betona bruģis]]
|ievēr celtnes    =
|autobuss         =
|trolejbuss       = Trolejbusi, kas kursē uz 2. trolejbusu parku
|tramvajs         =
|mikroautobuss    =
|cits             =
}}

sentences:
'''Divējāda lietojuma pētījumi''' ir [[Eksperiments|eksperimenti]], kuru rezultātā iegūtās tehnoloģijas var izmantot gan cilvēces labā, gan lai nodarītu kaitējumu tiešā vai pastarpinātā veidā. [[Bioloģija|Bioloģijā]] un [[Biomedicīna|biomedicīnā]] tie ir eksperimenti, kas var
* palielināt [[Toksīns|toksīnu]] un bioloģisko aģentu kaitīgumu;
* piešķirt [[Rezistence|rezistenci]] pret terapiju;
* palielināt bioloģiskā aģenta saimniekorganismu daudzveidību un areālu;
* nepamatoti pasliktināt [[Imunitāte|imunitāti]];
* radīt jaunus bioloģiskos aģentus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Imperatoru klubs
| attēls                   = The Emperor's Club Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Emperor's Club''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Maikls Hofmans]]
| producents               =
* [[Marks Abrahams]]
* [[Endrjū S. Karšs]]
* [[Maikls O'Nīls]]
| scenārija autors         = [[Nīls Tolkīns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Klains]]
* [[Emīls Hiršs]]
* [[Embets Deividzs]]
* [[Robs Morovs]]
* [[Edvards Hērmans]]
* [[Heriss Julins]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Beacon Communications]]''
* ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
* ''[[LivePlanet]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|9|9|Toronto kinofestivāls|2002|11|22}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/emperors-club-2002-1|title=The Emperor's Club|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 20, 2019|archive-date={{dat|2019|10|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191020134114/https://bbfc.co.uk/releases/emperors-club-2002-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=emperorsclub.htm|title=The Emperor's Club|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Imperatoru klubs"''' ({{val|en|The Emperor's Club}}) ir 2002. gada ASV drāmas filma, kas balstīta uz Etana Kanina īso stāstu ''The Palace Thief''. Filmas režisors ir [[Maikls Hofmans]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Klains]], [[Emīls Hiršs]], [[Embets Deividzs]], [[Robs Morovs]], [[Edvards Hērmans]] un [[Heriss Julins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|9|9||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Z for Zachariah''
| attēls                   = Z for Zachariah poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, drāma
| režisors                 = [[Kreigs Zobels]]
| producents               =
* [[Stīvens Banatains]]
* [[Stīvens Džonsons]]
* [[Sofija Lina]]
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Skuli Fr. Malmkvists]]
* [[Metjū Plufs]]
* [[Sigurjons Sigvatsons]]
* [[Tors Sigurjonsons]]
| scenārija autors         = [[Nisars Modi]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čīvetels Edžiofors]]
* [[Margota Robija]]
* [[Kriss Pains]]
| mūzika                   = [[Hetere Makintoša]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Zik Zak Filmworks]]''
* ''[[Lucky Hat Entertainment]]''
* ''[[Grindstone Entertainment Group]]''
* ''[[Night Fox Entertainment]]''
* ''[[Silver Reel]]''
* ''[[M Pictures]]''
* ''[[Lotus Entertainment]]''
* ''[[Sighvatsson Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Roadside Attractions]]''
* ''[[Lionsgate Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|8|28|ASV|}}
| ilgums                   = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/z-zachariah-2015|title=Z for Zachariah|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 1, 2019|archive-date={{dat|2019|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190601112655/https://bbfc.co.uk/releases/z-zachariah-2015}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{CHE}}
* {{ISL}}
* {{NZL}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|121 461}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=zforzachariah.htm|title=Z for Zachariah (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Z for Zachariah''''' ir 2015. gada zinātniskās fantastikas drāma, kas balstīta uz Roberta S. O'Braiena tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Kreigs Zobels]]. Galvenās lomas atveido [[Čīvetels Edžiofors]], [[Margota Robija]] un [[Kriss Pains]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka hlorīda kristālrežģis

Cinka hlorīda kristāli
|       citi nosaukumi = cinka(II) hlorīds,
 cinka dihlorīds
|           CAS numurs = 7646-85-7
|      ķīmiskā formula = ZnCl2
|              molmasa = 136,315
|              blīvums = 2907
|  kušanas temperatūra = 292 °C
| viršanas temperatūra = 756 °C
| šķīdība ūdenī        = 432 g/100 ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Cinka hlorīds''' (ZnCl2) ir balta, kristāliska, ūdenī ļoti labi šķīstoša viela. Tas ir [[cinks|cinka]] un [[hlors|hlora]] [[binārais savienojums]], kas uzskatāms par [[sālsskābe]]s cinka [[sāļi|sāli]]. Cinka hlorīdam ir nepatīkama metāliska [[garša]] un tas kairina [[āda|ādu]] un [[gļotāda]]s. Pazīstami arī bāziskie cinka hlorīdi, piemēram, Zn(OH)Cl.

sentences:
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Televīzija]]
[[Kategorija:Televīzija]]

sentences: '''Rhinoceros''' (Rhino) ir savrups, komerciāls uz [[NURBS]] balstīts [[3D modelēšana]]s rīks, ko ir izstrādājusi Robert McNeel Associates kompānija. Šo programmatūru plaši lieto industriālajā dizainā, arhitektūrā, jūras flotes dizainā, rotaslietu dizainā, auto dizainā, [[CAD]]/CAM, [[Ātrā prototipēšana|ātro prototipu]] modeļu sagatavošanai, reversās inženierijas projektos, kā arī multimediju un grafikas dizaina industrijā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Naruto the Movie: Ninja Clash in the Land of Snow
| oriģinālnos = 劇場版 NARUTO 大活劇! 雪姫忍法帖だってばよ!!
| režisors = Tensai Okamura
| producents = Manyo Oshikiri
 Tomoko Gushima
| scenārijs = Katsuyuki Sumisawa
| aktieri = Junko Takeuchi
 Yūko Kaida
 Tsutomu Isobe
| mūzika = Toshio Masuda
| ilgums = 82 min
| operators = Atsuho Matsumoto
| montāža = Seiji Morita
| studija = Studio Pierrot
| izplatītājs = Toho
| izdošana = {{date|2004|8|21|5=bez}} (japāņu versija)
 {{date|2007|6|6|5=bez}} (angļu versija)
| valsts = {{flag|Japāna}}
| valoda = japāņu
| nākamā = [[Naruto the Movie: Legend of the Stone of Gelel]]
| budžets = ¥1,37 miljardi ($11,1 miljoni)
| žanrs = Action, piedzīvojumi, fantāzija, animācija
| attēls = Naruto the Movie Ninja Clash in the Land of Snow.jpg
}}
'''''Naruto the Movie: Ninja Clash in the Land of Snow''''' ({{val|ja|NARUTOナルト 大活劇! 雪姫忍法帖だってばよ}}) ir 2004. gadā izlaista [[animācijas filma]], kas veidota pēc [[Masasi Kisimoto]] [[manga]]s un [[anime]] ''[[Naruto]]'' motīviem. Japānā tā tika izdota {{Date|2004|8|21|5=bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.animenewsnetwork.com/news/2004-01-07/naruto|title=Naruto News|website=Anime News Network|access-date=2022-08-24|language=en}}</ref> Filmas popularitāte ir radījusi vairākus turpinājumus, sākot ar ''[[Naruto the Movie: Legend of the Stone of Gelel]].'' Filmas darbības norisinās pēc anime 100. sērijas. {{Date|2007|9|8|5=bez}} notika filmas pirmā pārraidīšana [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], ''[[Cartoon Network]]'' telekanālā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://animesuperhero.com/forums/threads/naruto-ninja-clash-in-the-land-of-snow-movie-talkback-spoilers.4410941/|title=Naruto "Ninja Clash In The Land Of Snow" Movie Talkback (Spoilers)|website=Anime Superhero Forum|access-date=2022-08-24|language=en-US|archive-date=2022-08-16|archive-url=https://web.archive.org/web/20220816225012/https://animesuperhero.com/forums/threads/naruto-ninja-clash-in-the-land-of-snow-movie-talkback-spoilers.4410941/}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{atsauces+}}
'''Datubāzes izdevniecība''' ir datorizdevniecības vai [[Internets|Interneta]] tehnoloģijas izmantošana, lai varētu izveidot dokumentus, kuros apkopota no konkrētās [[datubāze]]s iegūtā informācija.

sentences: '''Minerāls''' ir savienojums, kas veidojies dabiskos fizikāli ķīmiskajos procesos un kuram piemīt noteikts [[ķīmiskais sastāvs]] un [[kristāliskā struktūra]]. Minerāli veido [[Zemes garoza|Zemes garozu]], [[iezis|iežus]], [[rūda]]s, [[meteorīts|meteorītus]]. Minerāli var sastāvēt no tīriem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]] un vienkāršiem [[sāļi]]em līdz ļoti sarežģīta sastāva [[silikātu minerāli|silikātiem]] ar tūkstošiem apzināto paveidu un formu. Organiskos savienojumus parasti neuzskata par minerāliem. Ar minerālu izpēti nodarbojas [[mineraloģija]].

sentences:
{{cita nozīme|elementu|hokejistu|Ronalds Cinks}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 30
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 2
 |               simbols = Zn
 |              atommasa = 65,38<ref name="jlab"/>
 |    valences elektroni = [Ar]3d104s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Cinka gabaliņi un no cinka izgatavots auto modelītis
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+2''', +1
 |   elektronegativitāte = 1,65
 |               blīvums = 7134<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 692,68 K (419,53 °C)
 |  viršanas temperatūra = 1180 K (907 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 5,90{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = 3850
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,139
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}

sentences: '''16. septembris''' ir gada 259. diena (260. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 106 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanss Gross
|          vārds_orig = Hans Gustav Adolf Gross
|              attēls = Hanss Gross.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Hanss Gross
|             dz_gads = 1847
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Grāca]], [[Austrijas impērija]] (tagad {{AUT}})
|              m_gads = 1915
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Grāca]], [[Austroungārija]] (tagad {{AUT}})
|        dzīves_vieta = [[Grāca]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[Austrieši|austrietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
{{infokaste+}}
'''Hanss Gross''' ([[1847]]. gada 16. decembrī [[Grāca|Grācā]], [[Austrija|Austrijā]] — [[1915]]) bija [[Austrija|austriešu]] [[jurisprudence|jurists]], tiesu izmeklētājs, [[Rietumeiropa]]s [[kriminālistika]]s skolas un tiesu [[psiholoģija]]s zinātņu pamatlicējs.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Small Flowered Catchfly Silene galica var.quinquevulnera (6172043770).jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Silene gallica
| suga = Silene gallica
| suga_lv = Gallijas plaukšķene
| att_izmērs = 200
}}'''Gallijas plaukšķene''' ({{val|la|Silene gallica}}) ir [[neļķu dzimta]]s suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]] un [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], taču ir plaši izplatījusies arī [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un ir ievazāta [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-gallica-l/|title=Gallijas plaukšķene - Silene gallica L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-18}}</ref>

sentences:
s [[Eocēns|eocēna]].]]
'''Brekčija''' ({{val|it|breccia}} — 'laušana') ir [[iezis]], kas sastāv no stūrainām nenogludinātām iežu [[šķembas|šķembām]] (virs 1 cm), kas iecementētas [[cements|cementa]] masā. Atšķirībā no [[konglomerāts (iezis)|konglomerāta]] brekčijā gandrīz nav apviļātu, nogludinātu šķembu. Brekčiju ieži var būt viendabīgi vai arī atšķirīgi pēc iežu sastāva. Parasti tie atšķiras pēc sastāva no cementa masas, bet reizēm var būt līdzīgi. Pēc izcelsmes brekčijas dala [[Nogulumieži|nogulumu]], [[Karsta process|karsta]], [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiskajās]], [[Vulkāniskā darbība|vulkāniskajās]], [[Tektonika|tektoniskajās]] brekčijās. Brekčijas var veidoties dažādu ģeoloģisku procesu rezultātā (eksogēnu, endogēnu, tektonisku). Tādēļ tām ir izstrādātas dažādas ģenētiskās klasifikācijas, kurās parasti visdetalizētāk sistematizētas ir brekčijas, kas veidojušās eksogēno faktoru rezultātā.<ref>Геологический словарь, Том первый: Брекчии. Москва, Недра. 1978; 86. lpp</ref>

sentences: '''4. marts''' ir gada 63. diena (64. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 302 dienas.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Lietuvas krievi'''
| pop = 4.5 % no iedzīvotāju kopskaita (2021)
| popplace =
| image =
| image_caption = Krievu īpatsvars [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]] 2021. gadā
}}'''Lietuvas krievi''' ([[Lietuviešu valoda|lietuviešu]]: ''Lietuvos rusai'') ir trešā lielākā [[etniskā grupa]] un otra lielākā [[nacionālā minoritāte]] [[Lietuva|Lietuvā]] pēc [[Lietuvas poļi|poļiem]]. Saskaņā ar 2011. gada Lietuvas iedzīvotāju skaitīšanas datiem [[krievi]] veido 5,02 % no iedzīvotāju skaita jeb 141 122 cilvēki.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Daniels Barenboims
|     vārds_orig = ''Daniel Barenboim''
|         attēls = Barenboim Vienna.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Daniels Barenboims 2007. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Buenosairesa]], {{ARG}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents, pianista
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Mikrofoto.de-Brachionus quadridentatus 6.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Brachionus quadridentatus}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| tips =Rotifera
| tips_lv =Virpotāji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Bdelloidea}}
* {{TaksoSaite|Monogononta}}
* {{TaksoSaite|Seisonidea}}
| kategorijas = nē
}}
'''Virpotāji''' (''Rotifera'') ir [[Pirmmutnieki|pirmmutnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]], kas senākās [[Klasifikācijas sistēma pēc ģints un sugas|klasifikācijās]] tiek uzkatīts par [[veltņtārpu tips|veltņtārpu tipa]] klasi. Šī tipa pārstāvju raksturīga īpatnība ir rotācijas jeb [[virpotājaparāts]] ķermeņa priekšējā galā, kas sastāv no skropstiņu gredzeniem. Tas kalpo gan kā barošanās, gan arī kā pārvietošanās līdzeklis. Virpotāji ir sīka izmēra dzīvnieki, kas nepārsniedz 2,5 mm garumu. Virpotāju pārstāvis ''[[Ascomorpha minima]]'' ir pats sīkākais [[Daudzšūņi|daudzšūnu]] organisms, tā garums sastāda tikai ap 40 μm. Sakarā ar virpotāju mazajiem izmēriem to audi bieži vien iegūst sincitiālu uzbūvi. Šim tipam ir raksturīga [[eitēlija]], un tas nozīmē, ka visiem vienas sugas pieaugušajiem īpatņiem ir vienāds šūnu skaits. Dažas virpotāju sugas spēj pāriet [[kriptobioze]]s stāvoklī.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ramzess II Lielais
| vārds_orģ           =
| attēls              = RamsesIIEgypt.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = izkalts Ramzesa Lielā portrets [[Abū Simbelas tempļi|Abū Simbelas tempļu]] klints sienā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģipte]]s [[faraons]]
| term_sākums         = 1279. gads p.m.ē.
| term_beigas         = 1213. gads p.m.ē.
| priekštecis         = [[Seti I]]
| pēctecis            = [[Merneptahs]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = apmēram 1300. gadā p.m.ē.
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 1213. gadā p.m.ē.
| mir_vieta           =
| apglabāts           = Kapene KV7 [[Valdnieku ieleja]]
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = 19. dinastija
| tēvs                = Seti I
| māte                = Tija
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Ramzess II Lielais''' (ap 1300. p.m.ē. — 1213. p.m.ē.) bija [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] karavadonis un politiķis, deviņpadsmitās dinastijas trešais [[faraons]]. Tronī kāpa 1279. gadā p.m.ē un valdīja aptuveni 66 gadus. Tiek uzskatīts par vienu no varenākajiem un ietekmīgākajiem Senās Ēģiptes faraoniem.

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences: '''Planimetrija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''planum'' — 'plakne' un [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''μετρεω'' — 'mēru') ir [[Eiklīda ģeometrija]]s sadaļa, kurā tiek pētīti vienas [[plakne]]s (divdimensiju) objekti: plakanās [[Ģeometriska figūra|figūras]], [[Leņķis|leņķi]], [[Attālums|attālumi]], [[Laukums|laukumi]].

sentences:
{{Mēneši}}
'''Februāris''' ({{val|la|Februarius}}, no {{val|la|februare}} — ''tīrīt'', par godu seno romiešu attīrīšanās rituālam ''Februa'') ir [[gads|gada]] otrais [[mēnesis]]. Februāris ir gada īsākais mēnesis, un parasti tajā ir 28 dienas, bet [[garais gads|garajā gadā]] 29 dienas.<ref>[[1930]]. un [[1931]]. gadā [[Padomju Savienība|PSRS]] īslaicīgi ieviesa savu kalendāru, kur februārī bija 30 dienas.</ref>  Februāris ir [[ziema]]s pēdējais mēnesis.

sentences:
'' — dzīvnieku suga, kam nav nepieciešams skābeklis nevienā dzīves posmā]]
'''Anaerobais organisms''' jeb '''anaerobs''' ir jebkurš organisms, kam nav vajadzīgs [[skābeklis]], lai augtu. Skābeklis var būt tam kaitīgs vai pat nāvējošs. Tas ir pretstats [[Aerobi organismi|aerobam organismam]].

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu|darbu|Fizika (Aristotelis)}}
, kurš attēlots [[Rembrants|Rembranta]] gleznā]]
'''Aristoteļa fizika''' ir mūsdienu [[fizika]]s pamatā. Var uzskatīt, ka tieši ar [[Aristotelis|Aristoteli]] sākās šī [[zinātne]]s nozare. Aristoteļa fizika balstās uz četrām stihijām jeb pamatelementiem, tas ir, uz [[uguns|uguni]], [[gaiss|gaisu]], [[augsne|zemi]] un [[ūdens|ūdeni]]. Aristotelis: ''Veritas est adequatio intelectus et rei'' — patiesība nozīmē intelekta atbilstību realitātei. Aristoteļa fizika Eiropas kultūrā bija noteicošā līdz pat [[Renē Dekarts|Renē Dekarta]] un [[Īzaks Ņūtons|Īzaka Ņūtona]] laikmetam.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Betmens
| attēls                   =  The Batman Poster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Batman''
| žanrs                    = supervaroņu filma
| režisors                 = [[Mets Rīvss]]
| producents               =
* Dilans Klārks
* Mets Rīvss
| scenārija autors         =
* Mets Rīvss
* [[Pīters Kreigs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Zoja Kravica]]
* [[Pols Deino]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Pīters Sārsgārds]]
* [[Endijs Serkiss]]
* [[Kolins Ferels]]
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                = [[Greigs Freizers]]
| montāža                  =
* [[Viljams Hojs]]
* Tailers Nelsons
| studija                  =
* ''[[DC Films]]''
* ''6th & Idaho''
* ''Dylan Clark Productions''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2022|3|4|ASV un Latvija}}
| ilgums                   =
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |title= ‘The Batman’ Director Matt Reeves Shares First Look at Zoë Kravitz as Catwoman Selina Kyle |url= https://deadline.com/2021/10/the-batman-director-matt-reeves-shares-look-zoe-kravitz-catwoman-1234856882/ |author= Bruce Haring |date= October 15, 2021  |access-date=January 2, 2022 |website=[[Deadline Hollywood]]}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|770,9 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Batman |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr2204258821/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|1|23||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Betmens"''' ({{val|en|The Batman}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kas balstīta uz ''[[DC Comics]]'' tēlu [[Betmens|Betmenu]]. Tā ir jauna sadaļa ''[[Warner Bros.]]'' veidotajā [[Betmens (filmu sērija)|"Betmena" filmu sērijā]]. Filmas režisors un viens no scenāristiem ir [[Mets Rīvss]], otrs scenārists ir [[Pīters Kreigs]]. Galveno lomu, Brūsu Veinu jeb Betmenu, atveido [[Roberts Patinsons]], pārējās lomas atveido [[Zoja Kravica]], [[Pols Deino]], [[Džefrijs Raits]], [[Džons Turturo]], [[Pīters Sārsgārds]], [[Endijs Serkiss]] un [[Kolins Ferels]]. Filmas sižets stāsta par galvenā varoņa otro gadu kopš viņš uzsācis cīnīties ar noziedzības apkarošanu, kā Betmens atklāj korupciju [[Gotema]]s pilsētā un vajā [[Ridlers|Ridleru]] (Deino), sērijveida slepkavu, kas kā savu mērķi izvēlējies Gotemas eliti.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Odera
| valsts            = Polija
| citnosaukums      = Odra
| citvaloda         = pl
| citvaloriģin      = Odra
| valsts1           = Vācija
| citnosaukums1     = Odera
| citvaloda1        = de
| citvaloriģin1     = Oder
| valsts2           = Vācija
| citnosaukums2     = Vodra
| citvaloda2        = wen
| citvaloriģin2     = Wodra
| valsts3           = Čehija
| citnosaukums3     = Odra
| citvaloda3        = cs
| citvaloriģin3     = Odra
| attēls            = River Oder.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Odra pie Frankfurtes pie Oderas
| karte             = Dorzecze Odry mapa.png
| kartes_paraksts   = Oderas baseins
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Odras kalni
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Baltijas jūra]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}
{{POL}}
{{DEU}}
| garums            = 866
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 634
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 574
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       = 18,3
| baseins           = 118 861
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=49 | sāk_plat_m=36 | sāk_plat_s=48 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=17 | sāk_gar_m=31 | sāk_gar_s=15 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=40 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=31 | iet_gar_s=55 | iet_gar_EW=E
}}
'''Odera''', '''Odra''' ([[poļu valoda|poļu]] un [[čehu valoda|čehu]] — ''Odra'', [[vācu valoda|vācu]] — ''Oder'') ir upe [[Eiropa|Eiropā]], [[Polija]]s otrā lielākā upe. Sākas [[Morāvija|Morāvijā]] — Odras kalnos. Augštecē izteikta kalnu upe (Čehijas daļā — 438 m kritums 136 km garā posmā), bet Polijā kļūst par līdzenumu upi. Tek cauri [[Silēzija|Lejassilēzijai]], pēc tam 176 kilometrus ir Polijas un Vācijas robežupe, daļa no [[Oderas-Neises līnija]]s. Grīvā sadalās vairākās attekās.

sentences:
{{Lokomotīves infokaste
| nosaukums           = TU2 (ТУ2)
| tips                = dīzeļlokomotīve
| attēls              = Alūksnes stacija 57.JPG
| attēla_apraksts     = Lokomotīve TU2-273 [[Alūksne (stacija)|Alūksnes stacijā]]
| ražotājvalsts       = {{karogs|PSRS}}
| rūpnīca             = [[Kaluga]]s mašīnbūves rūpnīca
| ražošanas_gadi      = 1955—1958
| pavisam_uzbūvētas   = 281
| sliežu_platums      = 750 mm
| darbības_veids      = maģistrālā kravas-pasažieru
| konst_ātrums        = 50 km/h
| asu_formula         = 2o-2o
| pilnais_svars       = 32 t
| spiediens_uz_sliedi = 8 t
| dzinēja_tips        = dīzeļdzinējs 1D12
| dzinēja_jauda       = 195 kW
| transmisijas_tips   = elektriskā
| valstis             = {{RUS}}, {{UKR}},
{{BLR}}, {{EST}},
{{LAT}}, {{LTU}},
{{UZB}}
}}
'''TU2''' ir šaursliežu [[dīzeļlokomotīve]] ar līdzstrāvas elektrisko spēka pārvadu, konstruēta izmantošanai [[Padomju Savienība|PSRS]] Satiksmes ceļu ministrijas [[šaursliežu dzelzceļš|šaursliežu dzelzceļos]] (750 mm).
Krievu valodā tipa nosaukums nozīmē "Otrā tipa šaursliežu dīzeļlokomotīve" (''Тепловоз узкоколейный, тип второй''). Lokomotīve izveidota uz eksperimentālās lokomotīves [[TU1]] bāzes, un no tās atšķiras ar jaunu dīzeļģeneratora iekārtu (DĢI). Lokomotīves sērijveida ražošana sākās 1955. gadā [[Kaluga]]s mašīnbūves rūpnīcā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republika y’Uburundi''
''République du Burundi''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Burundijas Republika
|            valsts_nosaukums = Burundija
|               karoga_attēls = Flag of Burundi.svg
|            karoga_nosaukums = Burundijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Burundi.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Burundijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''"Ubumwe, Ibikorwa, Iterambere"''{{Spaces|2}}([[rundu valoda|rundu]])
''"Unité, Travail, Progrès"''{{Spaces|2}}([[franču valoda|franču]])
"Vienotība, Darbs, Progress" 1
|                valsts_himna = ''[[Burundi bwacu]] (Mūsu Burundija)''
|               kartes_attēls = Location_Burundi_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = Burundijas atrašanās vieta Dienvidu Āfrikā
|               galvaspilsēta = [[Gitega]]<ref name="ReferenceO">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.bloomberg.com/news/articles/2018-12-24/burundi-moves-political-capital-from-bujumbura-to-gitega|title=Burundi Moves Political Capital From Bujumbura to Gitega|date=24 December 2018}}</ref>
|latd=3 |latm=26 |latNS=S |longd=29 |longm=54 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Bužumbura]]
|              valsts_valodas = [[kirundi]], [[franču valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Prezidentālisms|prezidentāla]] [[republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Burundijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Evarists Ndajišimije]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Burundijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Beļģija]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1962|7|1}}
|                 platība_km2 = 27,834
|               platība_rangs = 145.
|              procenti_ūdens = 7,8
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010
|          iedzīvotāju_skaits = 9 511 330<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2119rank.html?countryName=Burundi&countryCode=by&regionCode=af&rank=88#by | title= Country Comparison :: Population | publisher= CIA - The World Factbook | accessdate= 2010-08-24 | archive-date= 2015-04-28 | archive-url= https://web.archive.org/web/20150428090006/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2119rank.html?countryName=Burundi&countryCode=by&regionCode=af&rank=88#by }}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 88.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 323
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 45.
|                     IKP_PPP = $3,245 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2010
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $162
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = 0,394
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs = 174
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Burundijas franks]]
|                valūtas_kods = BIF
|                  laika_zona = [[CAT]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.bi]]
|              tālsarunu_kods = 257
|                iso_kods_num = 108
|              iso_kods_alfa2 = BI
|              iso_kods_alfa3 = BDI
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 = Pirms 1966. gada, "Ganza Sabwa".
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Mārtiņš Lapa
|     vārds_orig =
|         attēls = Mārtiņš Lapa.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Kārķu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = Rujeniets, Jaun-Kārķenietis
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Tēvijas dziesma]]
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Mārtiņš Lapa''', arī '''Lapas Mārtiņš''' (1846-1909), bija [[igauņi|igauņu]] cilmes{{fact}} [[latvieši|latviešu]] [[dzeja|dzejnieks]] un publicists. Pirmās [[latvieši|latviešu]] [[nacionālā atmoda|tautiskās atmodas]] ideju paudējs. Tulkotājs no vācu un igauņu valodas.

sentences: '''Laikapstākļi''' ir [[meteoroloģija|meteroloģisko]] parametru un parādību kopums, kuri ietekmē cilvēka dzīvi un nodarbošanos. Jēdziens "laikapstākļi" raksturo atmosfēras stāvokli noteiktā laika posmā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Wikilemon_Nbrevirostris1_TerryGoss.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Negaprion brevirostris|Citronhaizivs}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Chondrichthyes
|      klase_lv = Skrimšļzivis
|    apakšklase = Elasmobranchii
| apakšklase_lv = Plātņžauņi
|     virskārta = Selachimorpha
|  virskārta_lv = Haizivis
|  kārta=Carcharhiniformes
|  kārta_lv=Rekviēmhaizivjveidīgās
| dzimta = Carcharhinidae
| dzimta_lv = Rekviēmhaizivis
|      binomial = Carcharhinidae <small>([[David Starr Jordan|Jordan]] & [[Barton Warren Evermann|Evermann]], 1896)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Kolčaks
|     vārds_orig = ''Александр Колчак''
|         attēls =Kolchak07.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Aleksandrs Kolčaks 1919. gadā
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1874|11|16}}|{{dat||11|4}}}}
| dz_gads = 1874
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 16
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]],  [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{RUS}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1920
| m_mēnesis = 02
| m_diena = 07
| m_vieta = [[Irkutska]],  [[KPFSR]]
(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[krievi]]s
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Aleksandr Kolchak Signature.jpg
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[admirālis]] (''aдмирал'')
|  dienesta_laiks = 1886.—1920.
|          valsts = [[Krievijas Impērija]] (1886.—1917.),
[[Balto kustība]] (1917.-1920.)
|       struktūra = Kara flote (''Флот'')
|         vienība =
|       komandēja = [[Krievijas Baltijas jūras kara flote]] (komandiera palīgs),
[[Krievijas Melnās jūras kara flote]],
Krievijas armijas Austākais virspavēlnieks (''Верховный Главнокомандующий Российской армией'').
|          kaujas = [[Krievijas-Japānas karš]], [[Pirmais pasaules karš]], [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība = Jūras kadetu korpuss, [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
Šajā lapā ir apkopota [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] pirmā gada (1939) hronoloģija.
== 1939. gads ==
=== Septembris ===
*1. septembris - 4:45 no rīta ar gaisa spēku uzlidojumiem [[Krakova|Krakovai]], [[Lodza|Lodzai]] un [[Varšava|Varšavai]] sākas [[Polijas kampaņa|iebrukums Polijā]], piecas minūtes vēlāk flotes kuģis "Šlēsviga-Holšteina" apšauda poļu militārās noliktavas [[Danciga|Dancigā]], Astoņos no rīta Vācijas armija iebrūk Polijas teritorijā uzsākot kauju pie [[Mokra|Mokras]]
*1. septembris - [[Igaunija]], [[Somija]], [[Lietuva]], [[Latvija]], [[Norvēģija]], [[Šveice]] paziņo par neitralitāti
*1. septembris - [[Lielbritānija]] uzsāk [[Britu armija|Britu bruņoto spēku]] [[mobilizācija|mobilizāciju]] un plāno evakuācijas iespējamo uzlidojumu dēļ
*2. septembris - Lielbritānija un [[Francija]] kopīgi iesniedz ultimātu Vācijai, pieprasot tūlītēju karaspēka atkāpšanos no Polijas teritorijas, [[Benito Musolīni]] paziņo par neitralitāti, Šveice uzsāk karaspēka mobilizāciju
*2. septembris - Lielbritānija izdod likumu par visu 18 līdz 41 gadu vecu vīriešu vispārīgu mobilizāciju
*2. septembris - Vācija anektē Dancigu
*3. septembris - 11:15 pēc Lielbritānijas laika premjerministrs [[Nevils Čemberlens]] radio uzrunā paziņo ka 11:00 beidzās iesniegtā ultimāta termiņš, un tas nozīmē ka Lielbritānija atrodas karastāvoklī ar Vāciju - nākamo stundu laikā [[Austrālija]], [[Indija]] un [[Jaunzēlande]] seko Lielbritānijai un piesaka karu Vācija
*3. septembris - pāris stundas pēc kara pieteikuma, Vācijas zemūdene ''U-30'' torpedē britu pasažieru kuģi ''Athenia'' - bojā iet 112 cilvēki, sākas [[Atlantijas karš]]
*4. septembris - pirmais Lielbritānijas uzbrukums karā - Karaliskie Gaisa spēki dodas uzlidojuma [[Helgolandes līcis|Helgolandes līcī]] izvietotajai vācu flotei ar mērķi iznīcināt kreiseri ''Admiral Scheer'', briti zaudē dažus lidaparātus un lai gan trīs bumbas trāpa kuģim, tās nedetonē
*4. septembris - [[Japāna]] paziņo par neitralitāti, Lielbritānija uzsāk Vācijas blokādi
*4. septembris - [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzsāk "neitralitātes patruļas" - sāk novērot rietumu puslodē notiekošo karadarbību
*5. septembris - ASV oficiāli paziņo par neitralitāti
*6. septembris - Dienvidāfrikas republika piesaka karu Vācijai
*6. septembris - Vācijas armija ieņem Krakovu
*7. septembris - Francija iebrūk Vācijā pie [[Zārbrikene|Zārbrikenas]]
*8. septembris - Lielbritānija uzsāk kravas kuģu konvojēšanu
*9. septembris - apstājas Francijas uzbrukums Vācijai [[Zāra (zeme)|Zārā]]
*10. septembris - [[Kanāda]] piesaka karu Vācijai
*12. septembris - Francijas armijas ģenerālis [[Moriss Gamelins]] pavēl apturēt Francijas iebrukumu Vācijā
*16. septembris - Vācijas armija pilnībā aplenc Varšavu
*16. septembris - Francijas pilnībā atkāpjas no Zāras
*17. septembris - [[Padomju Savienība]] iebrūk Polijā - tiek ieņemta [[Bjalistoka]] un Austrumgalīcija
*18. septembris - Polijas prezidents Ignācijs Mošcickis bēg uz [[Rumānija|Rumāniju]]
*19. septembris - Vācijas un Padomju Armijas armijas satiekas pie  [[Brestļitovska|Brestļitovskas]]
*19. septembris - Padomju Savienība bloķē [[Tallina|Tallinas]] ostu
*20. septembris - Britu flotes iznīcinātāji ''Fortune'' un ''Forester'' nogremdē vācu zemūdeni U-27
*24. septembris - Padomju Savienības aviācija pārkāpj Igaunijas gaisa telpas suverenitāti
*25. septembris - Vācijā sākas pārtikas normēšana kara vajadzībām
*26. septembris - pēc spēcīgas artilērijas apšaudes, vācu armija uzsāk uzbrukumu Varšavai
*27. septembris - vācu artilērija pie [[Zigfrīda līnija|Zigfrīda līnijas]] apšauda Francijas ciematus aiz [[Mažino līnija|Mažino līnijas]]
*28. septembris - tiek parakstīts vācu - padomju draudzības, sadarbības un demarkācijas līgums, izmainot [[Molotova—Ribentropa pakts|Molotova—Ribentropa paktā]] noteiktās interešu zonas
*28. septembris - Polijas armija kapitulē Varšavā
*30. septembris - Vācijas karaflotes karakuģis ''Admiral Graf Spee'' nogremdē pirmo britu kravas kuģī ''Clement'' pie [[Pernambuko]], Brazīlijā

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tīrinta
 | native_name              = {{gree|Τίρυνς}}, {{gree|Τίρυνθα}}
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Tiryns - Cyclopean masonry.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Tīrintas citadele
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 37 | latm  = 35 | lats  = 58 | latNS  = N
 | longd = 22 | longm = 47 | longs = 59 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
}}
'''Tīrinta''' ({{val|grc|Τίρυνς}}, {{val|el|Τίρυνθα}}) ir [[aizvēsture|aizvēsturiska]] pilsēta [[Argolīda|Argolīdā]], [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences:
[[Kategorija:Ciparu tehnoloģijas]]
[[Kategorija:Mediju tehnoloģijas]]
[[Kategorija:Elektroniskā publicēšana]]
[[Kategorija:Multivide]]
[[Kategorija:Datu nesēji]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Edvins Magnuss
| attēls              =Edvins Magnuss.png
| att_izm             =
| amats               =[[Latvijas tieslietu ministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1919|07|13|N}}
| term_beigas         ={{dat||12|08|N}}
| premjers            =[[Kārlis Ulmanis]]
| priekštecis         =[[Eduards Strautnieks]]
| pēctecis            =[[Kārlis Pauļuks]]
| term_sākums2        ={{dat|1928|01|24|N}}
| term_beigas2        ={{dat||11|30|N}}
| prezidents2         =[[Gustavs Zemgals]]
| premjers2           =[[Pēteris Juraševskis]]
| priekštecis2        =[[Juris Pabērzs]]
| pēctecis2           =[[Baldvins Disterlo]]
| dzim_dati           ={{dat|1888|03|29}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Liepāja}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1974|9|9|1888|3|29}}
| mir_vieta           ={{vieta|Austrija|Vīne}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltiešu reformu partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[advokāts]]
| alma_mater          =[[Maskavas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Edvins Magnuss''' ({{val-de|Edwin Magnus}}; {{dat|1888|03|29|N}} — {{dat|1974|09|09|N}}) bija [[Latvija]]s vācbaltiešu advokāts un sabiedrisks darbinieks. Divas reizes — 1919. un 1928. gadā — ir bijis [[Latvijas tieslietu ministrs]]. [[Vācbaltiešu reformu partija]]s biedrs un ilggadējs priekšsēdētājs.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Enrico Fermi
| attēls =Enrico Fermi 1943-49.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads =1901
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =29
| dz_vieta =[[Roma]], [[Itālija]]
| m_gads =1954
| m_mēnesis=11
| m_diena=28
| m_vieta =[[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pilsonība =[[Itālija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība = [[itālietis]]
| darba_vietas = [[Pizas Augstākā normālskola]], [[Getingenes Universitāte]], [[Leidenes Universitāte]], [[Romas Universitāte La Sapienza]], [[Kolumbijas Universitāte]], [[Čikāgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Pizas Augstākā normālskola]] (''Scuola Normale Superiore di Pisa'')
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Ouens Čemberlens]], [[Džeroms Frīdmans]], [[Li Džendao]], [[Džeimss Reinvoters]], [[Emilio Segrē]], [[Džeks Steinbergers]]
| sasniegumi = jaunu [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] elementu iegūšana ar [[neitrons|neitronu]] bombardēšanas palīdzību, vadāma [[kodolreakcija]], [[Fermi-Diraka statistika]], [[bēta sabrukšana]]s teorija
| apbalvojumi = 1938. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts = Enrico Fermi signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
.]]
'''Ielas''' ir satiksmei paredzētas joslas apdzīvotās vietās. Parasti tās ir ar segumu, bieži [[Asfaltbetons|asfaltētas]] vai [[bruģis|bruģētas]]. Tās sevī ietver braucamo daļu, ietvi, iespējams arī zaļumu joslas. Pa braucamo daļu pārvietojas dažādi motorizētie [[Transportlīdzeklis|transportlīdzekļi]] un [[Velosipēds|velosipēdi]], ietve paredzēta gājējiem. Dažkārt gar ielu malām nav gājējiem paredzētās ietves, tādā gadījumā gājējiem jāpārvietojas pa braucamās daļas malu.

sentences: '''Atomu absorbcijas spektroskopija''' (AAS) ir [[atomu spektroskopija]]s nozare, kuras īpatnība ir atomu absorbcijas spektru pētīšana. Praktiskais pielietojums tai ir elementanalīze pēc atomu absorbcijas spektriem. Pārsvarā AAS lieto termisko ierosināšanu, kuras paveidi ir ierosināšana liesmas plazmā un bezliesmas termolīze augsttemperatūras krāsniņā vai caurulē. Visbiežāk AAS tiek izmantota metālu un pusmetālu noteikšanai ūdens šķīdumos, pie kam ir izstrādātas metodikas vairāk nekā 70 elementu noteikšanai.<ref name=Kampars>{{grāmatas atsauce | last=Kampars |first=Valdis |date=2006 |title=Atomu uzbūve. Elementu sastāva noteikšana |location=Rīga |publisher=RTU Izdevniecība |pages=78 }}</ref>

sentences:
— — ierīce asinsspiediena izmērīšanai]]
'''Asinsspiediens''' ir hidrodinamiskais [[spiediens]], kuru uz [[asinsvadi|asinsvadu]] sieniņām rada [[asinis|asiņu]] cirkulācija organismā. Asinsspiediens ir viena no medicīniskajām [[dzīvības pazīmes|dzīvības pazīmēm]]. Asinsspiediena mērījums parasti tiek attiecināts uz [[artērijas|arteriālo]] spiedienu, bet atsevišķos gadījums, kad tas ir nepieciešams, mēra arī [[vēnas|venozo]] un [[kapilāri|kapilāro]] spiedienu. Tā kā asinsspiediens svārstās [[sirdsdarbība]]s rezultātā, tad izšķir sistolisko spiedienu ([[sirds|sirdij]] saraujoties) un diastolisko spiedienu (sirdij atslābinoties). Mērot asinsspiedienu, tiek nolasīti abi šie spiedieni. Katram cilvēkam normāls asinsspiediens var būt atšķirīgs. To ietekmē vairāki faktori, piemēram, [[cilvēka vecums|vecums]], [[dzimums]], ķermeņa stāvoklis (stāvus, sēdus vai guļus) un tā tālāk. Tiek pieņemts, ka normāls asinsspiediens ir tad, kad arteriālais sistoliskais spiediens ir 120 [[mm Hg]], bet diastoliskais spiediens — 80 mm Hg. Arteriālā [[hipotensija]] ir pazemināts asinsspiediens, [[hipertensija]] - paaugstināts asinsspiediens.

sentences: '''Masveida izmiršana''' — globālas katastrofas [[Zeme]]s vēsturē, kad īsā ģeoloģiskā laikā izmira liela daļa sugu no daudziem augstākiem [[Taksons|taksoniem]]. Pašlaik pieņemto koncepciju 1980. gados izstrādāja [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] paleontologi [[Deivids Sepkoski|D. Sepkoskis]] un [[Deivids Raups|D. Raups]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Dzīvojamā ēka Ozolciema ielā 18
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Ozolciema iela, Ziepniekkalns, Riga, Latvia.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Ēka 2022. gadā.
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{Coord|56|53|55.02|N|24|5|15.12|E|display=inline,title}}
| address             = Ozolciema iela 18
| location_town       = Rīga
| location_country    = Latvija
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Ficrojs
|     vārds_orig = ''Robert FitzRoy''
|         attēls = Robert Fitzroy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1805
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Emptona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Norvuda}}
|  dzīvesbiedrs  =
| bērni          = 5
}}
'''Roberts Ficrojs''' ({{val|en|Robert FitzRoy}}; dzimis {{dat|1805|7|5}}, miris {{dat|1864|4|30}}) bija [[angļi|angļu]] flotes virsnieks, viceadmirālis un zinātnieks.

sentences:
{{Instituta infokaste
|nosaukums    = Sorbu institūts
|attēla_nos   = BZ-Bahnhofstr06.jpg
|att_izm      =
|att_apraksts = Sorbu institūta mītnes vieta [[Baucene|Baucenē]]
|moto         =
|dibin        = 1992. gads
|apgrozījums  =
|darbinieki   =
|owner        =
|valsts       = {{DEU}}
|vieta        = [[Baucene]]
|former_name  =
|tips         =
|direktors    =
|produkti     =
|mlapa        = [https://www.serbski-institut.de/ serbski-institut.de]
}}
'''Sorbu institūts''' ({{val|hsb|Serbski institut}}, {{val|dsb|Serbski institut}}, {{val|de|Sorbisches Institut}}) ir [[Vācija]]s zinātniskā iestāde, kas pēta [[sorbi|sorbu]] [[sorbu valoda|valodas]], kultūru un vēsturi [[Augšlužica|Augšlužicā]] un [[Lejaslužica|Lejaslužicā]]. Institūts vāc un arhivē nepieciešamos materiālus, tie arī ir pieejami sabiedrībai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Zvīņainā anona
|         binomial = Annona squamosa
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Sugar apple on tree.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Zvīņainās anonas auglis
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Magnoliales
|         rinda_lv = Magnoliju rinda
|           dzimta = Annonaceae
|        dzimta_lv = Anonu dzimta
|            ģints = Annona
|         ģints_lv = Anonas
|             suga = A. squamosa
|          suga_lv = Zvīņainā anona
|         sinonīmi = {{ubl|''Annona asiatica'' L.|''Annona cinerea'' Dunal|''Guanabanus squamosus'' (L.) M.Gómez|''Xylopia glabra'' L.|''Annona forskahlii'' DC.}}
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Georgs Kārlis Kristiāns Hofmeisters
|     vārds_orig = ''Georg Karl Christian Hoffmeister''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Sarkaņi (Sarkaņu pagasts)|Sarkaņi]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Madonas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1887
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Narva]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Nezāles''' ir [[Augi|augu]] sugas, kas pret cilvēka gribu ieviešas apstādītajās platībās.<ref name="LPE">{{LPE|7|...}}</ref> Nezāles var būt arī citas šķirnes vai sugas [[kultūraugi]] sējumā, meža stādījumā vai dārzā. Nezāles konkurē ar kultūraugu par barības vielām, gaismu, mitrumu un citiem augšanas apstākļiem. Tā kā vienādos ekoloģiskos apstākļos tīruma [[Lakstaugs|lakstaugu]] (kultūraugu + nezāļu) kopējā [[masa]] ir konstants lielums, tad nezāļu masai palielinoties, samazinās kultūraugu masa un raža. Daudzas nezāles ir arī [[Fitopatoloģija|kultūraugu slimību un kaitēkļu starpnieki]]. Tās var nodarīt ievērojamus zaudējumus [[lauksaimniecība]]i.

sentences: '''Hialuronidāzes''' ir [[fermenti]], kas sašķeļ [[hialuronskābe|hialuronskābi]]. 1971. gadā Karls Meijers sadalījis tos trijās grupās, pamatojoties uz fermentu reakcijas produktiem. Divas no šīm grupām ir sastopamas [[eikarioti|eikariotu]] šūnās un viena [[prokarioti|prokariotos]].<ref name="Meyer1971"/> Cilvēka šūnās ir seši gēni, kas kodē hialuronidāzes, tai skaitā [[HYAL1]], [[HYAL2]], [[HYAL3]] un PH-20/[[SPAM1]].<ref name="Csoka2001"/>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = AS Cēsu alus
| logo = Attēls:Cēsu alus LOGO.jpg
| caption =
| type = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1995. gadā (pirmsākumi 1590. gadā)
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Cēsis]]
| location_country = {{LAT}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people = Eva Sietiņsone (valdes priekšsēdētāja)
| industry = [[pārtikas rūpniecība]]
| products = [[alus]], [[sidrs]], kokteiļi, bezalkoholiskie dzērieni
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income = 61,76 miljoni eiro <ref name="'Cēsu alus' 2018. gadā nopelnījis 4,2 miljonus eiro">[https://www.delfi.lv/bizness/biznesa_vide/cesu-alus-2018-gada-nopelnijis-4-2-miljonus-eiro.d?id=51322017/ DELFI Bizness raksts]</ref>
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent = [[Olvi]] ({{FIN}})
| divisions =
| subsid =
| homepage = [http://www.cesualus.lv cesualus.lv]
| footnotes =
| intl =
}}
'''[[akciju sabiedrība|AS]] "Cēsu alus"''' ir [[alus]] un bezalkoholisko dzērienu ražotājs [[Latvija|Latvijā]]. 99,88 % tā kapitāldaļu pieder Somijas ''[[Olvi]]''. Galvenais birojs un ražotne atrodas [[Cēsis|Cēsīs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Johanness Keplers
|     vārds_orig = ''Johannes Kepler''
|         attēls = JKepler.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = Nezināma mākslinieka Johannesa Keplera portrets 1620. gadā
|        dz_gads = 1571
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Veilderštate|Veilderštatē]] (''Weil der Stadt'') pie [[Štutgarte]]s
({{GER}})
|         m_gads = 1630
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Rēgensburga|Rēgensburgā]], [[Bavārija|Bavārijā]]
({{GER}})
|   darba_vietas = [[Lincas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Tībingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]], [[astroloģija]], [[matemātika]] un [[dabas filozofija]]
|     sasniegumi = [[Keplera likumi]]
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis (Šarls) Frīdrihs Tranzē-Rozeneks
|     vārds_orig = ''Karl (Charles) Friedrich von Transehe-Roseneck''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Jaunbrenguļi]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1903
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Turīna]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Frīdrihs fon Tranzē, Elīza Šarlote fon Tranzē
|          brāļi = Nikolajs Arvīds
|          māsas = Šarlote Elizabete
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Elizabete, Kārlis Frīdrihs, Nikolajs Arvīds
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Noels Hinnerss
|     vārds_orig = ''Noel William Hinners''
|         attēls = Imagenoel-w-hinners-bw.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Bruklina]], [[Ņujorka]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Litltona (Kolorādo)|Litltona]], [[Kolorādo]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Dianna Platt Hinners''
|          bērni = 2 dēli
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], ''[[Lockheed Martin]]''
|     alma_mater = Ratgerza Universitāte
[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]], [[ģeoķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Noels Viljams Hinnerss''' (''Noel William Hinners''; dzimis {{dat|1935|12|25}}, miris {{dat|2014|9|5}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ģeoloģija|ģeologs]] un [[ģeoķīmija|ģeoķīmiķis]]. Plašāk pazīstams pēc darbības [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], kur no 1963. līdz 1989. gadam veicis dažādus zinātniskus un administratīvus darbus.

sentences: '''Menocore''' ir [[mode]]s tendence [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], nu izplatoties arī plašāk, kas radusies balstoties uz [[normcore]], bet ir paredzēta īpaši [[Sieviete|sievietēm]]. Nosaukums radies sākuma daļu aizgūstot no vārda [[menopauze]], tas ir izvēlēts, jo tamlīdzīga stila [[Apģērbs|apģērbu]] valkā pusmūža un nedaudz jaunāka vai vecāka vecuma sievietes. Tomēr to var valkāt arī stipri jaunākas sievietes, lai sasaistītu sevi ar menocore radītajiem iespaidiem un idejām par piederību augstākai sociālai klasei.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|date=2021-12-09|title=Normcore|url=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Normcore&oldid=1059523104|journal=Wikipedia|language=en}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.racked.com/2017/10/18/16453412/menocore-wealth-age-eileen-fisher|title=Dressing Older Is About Wealth|last=Bernstein|first=Sara Tatyana|website=Racked|access-date=2022-02-02|date=2017-10-18|language=en}}</ref><ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://repeller.com/menocore-fashion-trend/|title=The Menocore Fashion Trend is Everywhere Right Now|website=Repeller|access-date=2022-02-02|date=2018-06-08|language=en-US|archive-date=2022-02-02|archive-url=https://web.archive.org/web/20220202175750/https://repeller.com/menocore-fashion-trend/}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{Personas infokaste
| vārds_orig = ''Роберт Кришьянович Лепсис''
| dz_gads = 1896
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1940
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 21
| m_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR]], [[PSRS]]
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =  [[brigādes komandieris]]
| dienesta_laiks = 1918—1938
|          valsts =  [[KSFPR]]
{{USSR}}
|         vienība =
|       komandēja =
|       struktūra = [[Viskrievijas Ārkārtas komisija|VĀK]]
[[Apvienotā valsts politiskā pārvalde|AVPP]]
[[PSRS Iekšlietu Tautas komisariāts|IeTK]]
|          kaujas = [[Krievijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi = [[Sarkanā Karoga ordenis]]
}}
}}

sentences: {{Citas nozīmes|sporta spēļu inventāru|Ripa|Ripa}}

sentences:
'''Bisko''' var būt:
* [[Bisko salas]] (''Biscoe Island'') ― neapdzīvotu salu arhipelāgs Antarktīdas pussalas rietumu piekrastē.

sentences:
{{cita nozīme|īpašību personai, kas nav stājusies dzimumattiecības|juridisko nevainību|nevainīgums}}
{{citas nozīmes|personām, kuras nav stājušās dzimumattiecībās|Jaunava (nozīmju atdalīšana)|jaunava}}
 glezna “Jaunava”]]
'''Nevainība''', arī '''jaunavība''' vai '''šķīstība''', ir vispārināta īpašība personai, kas nav veikusi [[dzimumakts|dzimumaktu]]. Šādu personu sauc par '''jaunavu''' vai '''jumpravu'''. Tradicionāli šo īpašību saista ar [[sieviete|sievietēm]] ({{val|la|virgo}}),<ref>Charlton T. Lewis and Charles Short, [https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0059%3Aentry%3D%2351070&redirect=true 'virgo'] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200811080213/http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0059%3Aentry%3D%2351070&redirect=true |date=2020-08-11 }}, in ''A Latin Dictionary''.</ref> bet vispārīgi var attiecināt arī uz [[vīrietis|vīriešiem]].

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls = [[File:Kristallstruktur Zementit.png|Kristallstruktur Zementit|250px]]
Cementīta kristālrežģis
Zilā krāsā dzelzs, pelēkā krāsā ogleklis
| citi nosaukumi = dzelzs karbīds
| CAS numurs = 12011-67-5
| ķīmiskā formula = Fe3C
| molmasa = 179,55
| blīvums = 7690
| kušanas temperatūra = 1837 °C
| citi = Rašanās standartentalpija ir 25,1 kJ/mol
}}'''Cementīts''' jeb '''dzelzs karbīds''' ir [[dzelzs]] un [[Ogleklis|oglekļa]] [[ķīmiskais savienojums]], kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa [[Sakausējums|sakausējumu]] strukturālajām sastāvdaļām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cement%C4%ABts|title=cementīts|website=tezaurs.lv|access-date=08.11.2021}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Katinona struktūrformula

Katinona molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 71031-15-7
|      ķīmiskā formula = C9H11NO
|              molmasa = 149,19
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences: '''Mēness gaisma''' ir gaisma, kura nonāk uz [[Zeme]]s no [[Mēness]]. Gaismu nerada Mēness, tā ir atstarotā [[Saule]]s gaisma. Mēness gaismas intensitāti spēcīgi ietekmē Mēness [[Fāze (astronomija)|fāzes]]. Mēness gaisma ir ļoti vāja. Pat pilnmēness laikā tā sasniedz tikai 0,2 [[Lukss (mērvienība)|lx]] lielu apgaismojumu. Tādējādi, pilnmēness gaisma ir aptuveni 500 000 reižu vājāka par Saules gaismu.

sentences:
==Izspriestās==
2007. — apmierināta<ref>[http://www.satv.tiesa.gov.lv/wp-content/uploads/2016/02/2006-09-03_Spriedums.pdf ST spriedums lietā Nr. 2006-09-03]</ref> Garkalnes pagasta iedzīvotāju sūdzība par teritorijas plānojuma daļu, kas paredzēja [[Lielais Baltezers|Lielā Baltezera]] applūstošās teritorijas apbūvi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Scolopax minor Ninigret NWR.jpg
|    att_nosaukums = [[Amerikas sloka]]s (''Scolopax minor'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Scolopax
|         ģints_lv = Slokas
|         binomial = Scolopax <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
:''Neise ir arī [[Nisa]]s vāciskais nosaukums''
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Neise
| citvaloda      = cz
| oriģinālnosaukums = Lužická Nisa
| citvaloda2      = de
| oriģinālnosaukums2 = Lausitzer Neiße
| citvaloda3      = pl
| oriģinālnosaukums3 = Nysa Łużycka
| attēls            = Neiße3Länder.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Neise vietā, kur satiekas Vācijas, Čehijas un Polijas teritorijas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Jizeras kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Odera]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=43 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=13 | sāk_gar_s=35 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=04 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}
{{GER}}
{{POL}}
| garums            = 254
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 4 297
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Polija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{kosmosā}}
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Lorela O'Hara
|          vārds_orig = ''Loral O'Hara''
|              attēls = Expedition 68 Press Conference (NHQ202209200018).jpg
|          att_izmērs = 300px
|       att_nosaukums = L. O'Hara 2022. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1983
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = [[Hjūstona]], [[Teksasa]], {{USA}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = S
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = pašlaik kosmosā
| kos_iesaukums = 2017. gads
| kos_misija = 1. [[SKS 69. ekspedīcija|SKS-69]], [[SKS 70. ekspedīcija|SKS-70]]
| kos_kuģi = ''[[Sojuz MS-24]]''
}}
'''Lorela Ešlija O'Hara''' (''Loral Ashley O'Hara''; dzimusi {{dat|1983|5|3}}) ir ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronaute]], inženiere.

sentences: '''''Emo''''' (izrunā kā '''īmo''') ir [[2000. gadi|2000. gados]] slavu ieguvusi jauniešu [[subkultūra]], kuras pārstāvji parasti ir pusaudžu vecumā (14 līdz 19 gadiem). Termins "emo", kas ir saīsinājums vārdam ''emotional'' ({{val-lv|emocionāls}}), radies jau 1983. gadā. Visbiežāk emo pārstāvji klausās [[rokmūzika|rokgrupas]] kā ''[[My Chemical Romance]]'', ''[[Paramore]]'', ''[[Brand New]]'', ''[[Taking Back Sunday]]'', ''[[Dashboard Confessional]]''.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = sārmu metāls
 |       kārtas skaitlis = 19
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = K
 |              atommasa = 39,0983
 |    valences elektroni = [Ar]4s1
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Kālija gabaliņš [[tetrahidrofurāns|tetrahidrofurānā]] un kālija jonu dotā violetā [[liesma]]s krāsa
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1'''
 |   elektronegativitāte = 0,82
 |               blīvums = 856
 |   kušanas temperatūra = 336,53 K (63,38 °C)
 |  viršanas temperatūra = 1032 K (759 °C)
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 7,2{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = (20 °C) 2000
 | Van der Vālsa rādiuss = 275
}}

sentences: '''Juridiska persona''' ({{val|en|legal person, authority}}) ir [[uzņēmums]], iestāde vai [[organizācija]], kas, pildot kādas funkcijas (it īpaši slēdzot mantiskus vai finanšu darījumus), rīkojas savā vārdā kā patstāvīgs [[Civiltiesības|civiltiesību]] un civilpienākumu subjekts. Juridiskai personai ir savs īpašums, un tā ir atbildīga par savām saistībām. Otrs personas veids ir [[fiziska persona]].<ref name="Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca">{{grāmatas atsauce|title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca|last1=Grēviņa|first1=Ruta|publisher=Zinātne|isbn=9789984698038|date={{dat|2000|1|18||bez}}|pages=702}}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Šetlendas salas
| native_name             = ''Shetland''
| other_name              =
| settlement_type         =
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           = Šetlendas karogs
| image_flag              = Flag of Shetland.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Coat_of_arms_of_Shetland.png
| shield_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Lērika]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Shetland Islands in Scotland.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        =
| subdivision_name        =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 1468
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 22400
| population_as_of        = 2010
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                =
| utc_offset              =
| website                 =
| footnotes               =
}}
'''Šetlendas salas''' ({{val-en|Shetland Islands}}) vai '''Šetlenda''' (''Shetland'') ir [[arhipelāgs]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Skotija]]s ziemeļaustrumu piekrastē. Tās ir daļa no [[Britu salas|Britu salām]], viens no 32 Skotijas pašvaldību apgabaliem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dzintarskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–CH2–COOH
|molmasa=118,09
|blīvums=1564
|kušanas temperatūra=185 - 187 °C
|viršanas temperatūra=235 °C
}}
'''Dzintarskābe''' (butāndiskābe, etāndikarbonskābe, HOOC–CH2–CH2–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Dzintarskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''sukcinātiem''' ({{Val-la|succinum}} - [[dzintars]]). Dzintarskābe ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un [[etanols|spirtā]].

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Skūgširkogordena
| native_name = ''Skogskyrkogården''
| image       = Skogskyrk Grav 2006.jpg
| imagesize   = 250
| caption     = Kapavietas
| established = 1920
| country     =
| location    = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| map_type            = Stokholma
| latd  = 59 | latm  = 16 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 18 | longm =  5 | longs = 58 | longEW = E
| type        =
| style       =
| owner       =
| size        =
| graves      = 100 000
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     = {{URL|http://www.skogskyrkogarden.se/}}
| findagrave  =
| political   =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1994 <small>(18. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/558 558]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{SWE}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
{{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Zviedrija
|  valsts2 = Zviedrijas
| ofic_nos =
|   numurs = [http://www.bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa?page=historik&visaHistorik=true&anlaggningId=21300000004811 21300000004811]
|   datums =
|     tips =
}}
}}
'''Skūgširkogordena''', '''Stokholmas Meža kapi''' ({{val|sv|Skogskyrkogården}} — ‘meža kapsēta’) ir [[kapsēta]] [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]. Tās arhitektūrā vērojama pāreja no ziemeļu klasicisma uz [[Funkcionālisms (arhitektūra)|funkcionālismu]]. Arhitekti: [[Gunnars Asplunds]] un Sīgurds Leverencs.

sentences: '''Līgatnes pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 38 [[iela]]s [[Līgatne|Līgatnē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Līgatne, Cēsu nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Aristofans
|     vārds_orig    = Ἀριστοφάνης
|         attēls    = Aristofanes.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =[[448. p.m.ē.|448]]./[[446. p.m.ē.|446]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    =
|      m_dat_alt    = [[386. p.m.ē.|386]]./[[380. p.m.ē.|380]]. gads p.m.ē.
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[senā komēdija]]
|slavenākie darbi   = komedija "[[Vardes]]" (Βάτραχοι, 405. gads p.m.ē.)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Reāli veči
| operators =
| attēls = Stand up guys poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Fišers Stīvenss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Džulianna Mārgulisa]]
* [[Marks Mārgoliss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Stand Up Guys''
| studija = * ''Sidney Kimmel Entertainment''
* ''Lakeshore Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|10|12}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1433634305/|title=
Stand Up Guys |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Reāli veči"''' ({{Val|en|Stand Up Guys}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Fišers Stīvenss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Kristofers Volkens]], [[Alans Ārkins]], [[Džulianna Mārgulisa]] un [[Marks Mārgoliss]].

sentences:
Kategorija '''Personālie datori''' satur saites uz rakstiem, kas ir saistīti ar [[personālais dators|personālajiem datoriem]].
{{Commonscat|Computers}}

sentences: '''Trihineloze''' ir [[zooantroponoze]], kur pieaugušie [[parazīts|parazīti]] lokalizējas saimnieka [[tievā zarna|tievajās zarnās]], bet kāpuri – tā paša saimnieka muskulatūrā.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Zolitūde]]
[[Kategorija:Zolitūde]]

sentences: '''Ēze''' ir vaļēja krāsns metālu karsēšanai un kausēšanai. Kalšanai nepieciešamā dzelzs temperatūra ir 1100—1300°С, un ēze bija pirmais un vienkāršākais līdzeklis tādu sasniegt.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |title=Виды горнов |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171230060307/http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |archivedate={{dat|2017|12|30||bez}} }}</ref> Vēsturiski to lietoja [[kalējs|kalēji]] metāla nokaitēšanai pirms apstrādes — kalšanas un rūdīsanas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/llvv/ |title=“Latviešu literārās valodas vārdnīca”: ēze |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ |archivedate={{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref><ref>[https://lv.oxforddictionaries.com/skaidrojums/eze Oxford Dictionaries: ēze]{{Novecojusi saite}}</ref> Pirmās ēzes zināmas no vairāk kā 4000 gadu senatnes, bet Latvijas teritorijā tās pazīstamas kopš mūsu ēras sākuma. Ēze sastāv no ar [[ķieģeļi]]em izlikta, vaļēja [[pavards|pavarda]], kurā ievieto degošo vielu — agrāk koku vai ogles, mūsdienās biežāk koksu, mazutu vai deggāzi,— un pievieno tajā vai virs tās karsējamo materiālu. Pavarda sānos vai tā dibenā atstāj caurumus — dūkas, caur kuriem ar [[plēšas|plēšām]], [[ventilators|ventilatoriem]] vai [[kompresors|kompresoriem]] pievada spēcīgākai degšanai vajadzīgo papildus gaisu. Virs pavarda atrodas dūmgāzu savācējs, parasti ar [[dūmvads|dūmvadu]] un [[skurstenis|skursteni]].<ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 3. sējums, 1983., 243. lpp.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Matrikss
| attēls = The Matrix Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts = Filmas "Matrikss" plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Matrix''
| žanrs = zinātniskā fantastika
| režisors = * [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| producents = Džoels Silvers
| scenārija autors = * Endijs Vačovsks
* Lerijs Vačovsks
| galvenajās lomās = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Džo Pantoliano]]
* [[Hugo Vīvings]]
| mūzika = Dons Deiviss
| operators = Bils Poups
| montāža = Zahs Stenbergs
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1999|3|31|N|bez}}
| ilgums = 136 [[minūte]]s
| valsts = * {{USA}}
* {{AUS}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|63 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|463,5 miljoni}}<ref name="boxoffice" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Matrikss atjaunots]]"
| imdb = 0133093
}}
'''"Matrikss"''' ({{val|en|The Matrix}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]], viņi ir arī filmas scenārija autori un vieni no producentiem. Galvenās lomas filmā atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Džo Pantoliano]] un [[Hugo Vīvings]]. Šis ir pirmais darbs par Matriksu veidotajā filmu, komiksu, datorspēļu un animāciju sērijā. Triloģijas otrā daļa "[[Matrikss atjaunots]]" (''The Matrix Reloaded'') iznāca 2003. gadā.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ventas—Dubīsas kanāls
| attēls            = VentosDubysoskanalas1.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Kanāls Kurtuvēnu reģionālā parka teritorijā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Venta]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dubīsa]]
| sāk_plat_d=55| sāk_plat_m=51| sāk_plat_s=14| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=54| sāk_gar_s=26| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=55 | iet_plat_m=51| iet_plat_s=03| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=07| iet_gar_s=55| iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{LTU}}
| tek_caur          =
| garums            = 15
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| slūžu_skaits      = 20
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| vietaskarte       = Lietuva
| reljefs           = jā
}}
'''Ventas—Dubīsas kanāls''' ({{val|lt|Ventos–Dubysos kanalas}}; {{val|ru|Виндавский канал}}) ir pamests kanāls, kas savienoja [[Dubīsa|Dubīsas upi]] ziemeļos no Baziļoniem [[Šauļu rajona pašvaldība|Šauļu rajonā]] ar [[Venta|Ventas upi]] [[Ķelmes rajona pašvaldība|Kelmes rajonā]] pie Šaukēnu Tolučiem. Vairums tā līnijas pašreiz iet caur Kurtuvēnu reģionālo parku, tai skaitā dažiem ezeriņiem.

sentences:
[[Kategorija:Kristietība]]
[[Kategorija:Bībeles personāži]]
[[Kategorija:Islāms]]
[[Kategorija:Svētie]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Alifera
| native_name    = {{gree|Άλίφειρα}}
| image          = Temple of Athena, built ca. 500-490 BC, oriented north-south because of the configuration of the site, the peristyle consisted of 6 by 15 Doric columns, Alipheira, Greece (14106107156).jpg
| image_size     =
| caption        = Atēnas tempļa paliekas Aliferā.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 31| lats = 44| latNS = N
| longd = 21| longm = 52| longs = 01| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Elīda}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve brīva
| notes          =
| designation    =
}}
'''Alifera''' ({{val|grc|Άλίφειρα}}) bija nocietināta [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta, kas atradās senās [[Arkādija]]s dienvidrietumu daļā, kalnainā apgabalā [[Peloponēsa]]s centrālajā daļā, uz robežas ar [[Trifilija|Trifiliju]]. Piederēja kinuriešiem ([[pelazgi]]em), Arkādijas apgabala, teritorijā. Pilsēta bija izvietota ap 40 stadijus uz dienvidiem no [[Alfeja]]s upes, uz dienvidrietumiem no mūsdienu ciema, Alifiras.

sentences: '''Bonaire, Sintēstatiusa un Saba''' jeb '''BES salas''' ({{val|nl|'''B'''onaire, Sint '''E'''ustatius en '''S'''aba}}), arī '''Karību Nīderlande''' (''Caribisch Nederland''), ir apvienojošs nosaukums trim [[Nīderlande]]s municipalitātēm, kas izveidojās, 2010. gadā sadaloties [[Nīderlandes Antiļas|Nīderlandes Antiļām]]. Nosaukums tiek lietots [[ISO|Starptautiskās standartizācijas organizācijas]] dokumentācijā.<ref>[http://www.iso.org/iso/iso_3166-1_newsletter_vi-8_split_of_the_dutch_antilles_final-en.pdf ISO 3166-1 NEWSLETTER VI-8]</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Zaķis
| abbreviation = Lep
| name_latin = Lepus
| RA = 6
| dec = -20
| areatotal = 290.291
| arearank = 51. vieta
| numbermainstars = 8
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = [[Arnebs]]
| starmagnitude = 2.58
| neareststarname =[[GI 229]]
| stardistance = 19
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Orions]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Lielais Suns]]
[[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Greblis]]
[[Eridāna]]
| r_latvija =ziemā
| latmax = 63
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Nīca
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Nīca, piemineklis represētajiem 2000-07-08.jpg
| image_caption            = Piemineklis represētajiem
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Dienvidkurzemes novads]]
| subdivision_name2        = [[Nīcas pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1560
| area_total_km2           = 7,61
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3179&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref> tagiem -->
| population_total         = 1386
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 20 | lats = 45 | latNS = N
| longd = 21 | longm = 3 | longs = 52 | longEW = E
| elevation_m              = 4
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3473
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Nīca''' ir apdzīvota vieta [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]]. [[Nīcas pagasts|Nīcas pagasta]] centrs. Izvietojusies [[Bārta (upe)|Bārtas]] kreisajā krastā 30 km no novada centra [[Grobiņa]]s un 22 km no [[Liepāja]]s.

sentences:
s un [[Itālija]]s iekškontinentālā [[polārstacija]] [[Konkordija]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]]]
'''Polārpētniecība''' ir [[zinātne|zinātniskās]] [[metode|metodēs]] balstīta [[Zeme]]s polāro apvidu — [[Arktika]]s un [[Antarktika]]s kompleksa izpēte. Kā patstāvīga zinību nozare sāka attīstīties 18. gadsimtā līdz ar jaunu tirdzniecības ceļu — [[Ziemeļaustrumu jūras ceļš|Ziemeļaustrumu]] un [[Ziemeļrietumu jūras ceļš|Ziemeļrietumu]] jūras ceļu meklējumiem [[Ziemeļu ledus okeāns|Ziemeļu ledus okeānā]] no [[Eiropa]]s uz [[Āzija|Āziju]]. Nozare tradicionāli attīstīta valstīs, kas cieši piekļaujas polārajiem apgabaliem ([[Krievija]], [[Norvēģija]], [[Zviedrija]], [[Somija]], [[Dānija]], [[Kanāda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), vai kurām šajos reģionos ir ģeopolitiskas vai rūpnieciskas intereses ([[Lielbritānija]], [[Vācija]], [[Francija]], [[Argentīna]], [[Čīle]], [[Austrālija]], [[Jaunzēlande]], [[Dienvidāfrika]], [[Ķīna]] u.c.).

sentences:
{{Commons cat|Brain}}
{{Cat main|Smadzenes}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etanola struktūrformulas

 Etanola molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = etilspirts, metilkarbinols
|           CAS numurs = 64-17-5
|ķīmiskā formula=C2H5OH
|molmasa=46,07
|blīvums=789
|kušanas temperatūra=158,8 K (-114,3 °C)
|viršanas temperatūra=351,6 K (78,4 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Etanols''' (etilspirts, metilkarbinols, CH3CH2OH, EtOH) ir plašāk pazīstamais [[spirts]]. Ļoti bieži ar jēdzienu ''spirts'' saprot tieši etanolu. Etanols ir neirotoksiska [[psihoaktīvās vielas|psihoaktīva viela]], kas ir [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] galvenā sastāvdaļa.<ref>"10th Special Report to the U.S. Congress on Alcohol and Health: Highlights from Current Research". ''National Institute of Health''. National Institute on Alcohol Abuse and Alcoholism. June 2000. p. 134. Retrieved 21 October 2014.<q>The brain is a major target for the actions of alcohol, and heavy alcohol consumption has long been associated with brain damage. Studies clearly indicate that alcohol is neurotoxic, with direct effects on nerve cells. Chronic alcohol abusers are at additional risk for brain injury from related causes, such as poor nutrition, liver disease, and head trauma.</q></ref> Etanolu izmanto arī kā šķīdinātāju, antiseptiķi, degvielu, un arī modernajos termometros. Etanols ir mazviskozs, caurspīdīgs, degtspējīgs šķidrums ar raksturīgu spirta smaržu. Etanols ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] (sajaucas jebkurās attiecībās). Empīriskajai formulai C2H6O atbilst vēl viens [[izomēri|izomērs]] CH3OCH3 — [[dimetilēteris]], kas parastos apstākļos ir [[gāze]].

sentences: {{commonscat|Baltic nobility|Baltiešu dižciltīgo dzimtas}}

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Kauņas dzelzceļa stacija
| tips                = stacija
| attēls              = Kaunas_train_station.jpg
| attēla_apraksts     = Kauņas dzelzceļa stacija
| karte               = Kauņa#Lietuva
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1861
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           = Pjotrs Ašastins
| arhitekts2          =
| platformas          = 7
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              =
| latd  = 54.886389 | latNS  = N
| longd = 23.931389 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Jiesja]] - * - [[Amaļi]]
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
}}

sentences: '''Mākoņu datubāze''' ir datubāze, kas parasti darbojas uz [[mākoņskaitļošana]]s platformas, kā piemēram [[Amazon EC2]], [[GoGrid]] un [[Rackspace Cloud]]. Ir divi biežāk lietotie izvietošanas modeļi: lietotāji var neatkarīgi izmantot datubāzes mākonī lietojot [[Virtual Machine]] kopiju, vai tie var iegādāties pieeju datubāzes servisam, ko uztur mākoņa datubāzes nodrošinātājs. No pieejamajām mākoņu datubāzēm, daļa ir uz [[SQL]] bāzes un daļa izmanto [[NoSQL]] datu modeli.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Margarita Stāraste-Bordevīka
|         vārds_orig = Margarita Barvika
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 2
|           dz_vieta = {{vieta|Krievija|Vladimira}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2014
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 18
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, ilustratore
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Mākslas akadēmija]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Margarita Stāraste-Bordevīka''' (dzimusi '''Margarita Barvika''' {{dat|1914|2|2}} [[Vladimira|Vladimirā]], [[Krievija|Krievijā]],<ref name="lat" /> mirusi {{dat|2014|2|18}})<ref name="delfi mirusi">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/kultura/news/books/muziba-aizgajusi-bernu-rakstniece-un-maksliniece-margarita-staraste.d?id=44226431|title=Mūžībā aizgājusi bērnu rakstniece un māksliniece Margarita Stāraste|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2014|2|18||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] grāmatu ilustratore un [[rakstniece]].  Viņas darbs pārsvarā bija saistīts ar bērnu daiļliteratūru. Sevi uzskatījusi par "Cēsu puses lībiešu pēcteci".<ref name="Livones" />

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Base64''''' ir metode [[binārie dati|bināro datu]] atspoguļošanai [[ASCII]] simbolu virknes veidā, pārvēršot tos ciparu virknējumā ar [[bāze (aritmētika)|bāzi]] 64. Termins nāk no [[MIME]] standarta.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kalinga
| official_name = ''Kalinga''
| image_skyline = Lubuagan0552.jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces ainava pie Lubuaganas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Kalinga in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kordiljera]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1995
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3231.25
| population_total = 229570
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =17 | latm = 45 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm = 15 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Tabuka]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 8
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Tabuka]]
| p3 = '''7 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[kalingi]], [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-KAL
| website                  = {{URL|http://www.kalinga.gov.ph/}}
}}
'''Kalinga''' ({{val|fil|Lalawigan ng Kalinga}}, {{val|en|Kalinga}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kordiljera]]s administratīvajā reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 7 municipalitātēs un sīkāk 153 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Tabuka]]. Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs, lielākoties kalniešu [[igoroti|igorotu]] tautas [[kalingi]] (64 %), [[kankanaji]] (3 %), [[bontoki]] (2 %), kā arī ieceļojušie [[iloki]] (24 %).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Oulu
 | official_name            =
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            = Oulu Skyline 20120128.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Oulu.lippu.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Oulu.vaakuna.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Somija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              = Atrašanās vieta [[Somija|Somijā]]
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{FIN}}
 | subdivision_type1        = [[Somijas administratīvais iedalījums|Reģions]]
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļpohjanmā]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1605}}
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2010
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 141651
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 65 | latm = 01 | lats =  | latNS = N
 | longd = 25 | longm = 28 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = [http://www.ouka.fi/ ouka.fi]
 | footnotes                =
}}
{{cita nozīme|pilsētu Somijā|Somijas administratīvo vienību|Oulu (lēne)}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Pandža
| citvaloda         =
| oriģinālnosaukums =
| citvaloda1        =
| oriģinālnosaukums1=
| citvaloda2        =
| oriģinālnosaukums2=
| citvaloda3        =
| oriģinālnosaukums3=
| attēls            = Panj River.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte       = Tadžikistāna#Afganistāna
| reljefs = jā
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         = [[Pāmīra]], [[Vāhāndarja]]
| ieteka            = [[Amudarja]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{TJK}}<br />{{AFG}}
| garums            = 921
| iztekas_augstums  = 2799
| ietekas_augstums  = 310
| kritums           = 2489
| caurtece          = 1000
| gada_notece       =
| baseins           = 114000
| pietekas          = [[Bartanga]], [[Koukče]]
| sāk_plat_d=37 | sāk_plat_m=1 | sāk_plat_s=3 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=72 | sāk_gar_m=39 | sāk_gar_s=41 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=37 | iet_plat_m=6 | iet_plat_s=39 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=68 | iet_gar_m=18 | iet_gar_s=53 | iet_gar_EW=E
}}
'''Pandža''' ({{val-tg|Панҷ}}; {{val-fa|پنج}}) ir upe [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], viena no [[Amudarja]]s satekupēm.<ref>{{PZT|571|Pjandža}}</ref> Sākas [[Pamirs|Pamira]] dienvidos, satekot [[Pāmira]]s un [[Vāhāndarja]]s upēm. Tek rietumu—ziemeļrietumu virzienā pa šauru ieleju starp Pamiru un [[Hindukušs|Hindukušu]]; visā garumā ir [[Afganistāna]]s un [[Tadžikistāna]]s robežupe. Upes garums ir 921 km, kopā ar Vāhāndarju — 1141 km. Lejasdaļā Pandža tek pa [[Baktrija]]s līdzenumu, kur, satekot ar [[Vahša|Vahšu]], veido Amudarjas sākumu. Lielākās pietekas ir [[Šīve]], [[Koukče]], [[Kondoza]] (kreisās), [[Gunda]], [[Bartanga]], [[Kizilsu (Pandžas pieteka)|Kizilsu]] (labās). Upei galvenokārt ledāju kušanas barošana. Lielākās pilsēta krastos ir [[Horuga]] un [[Pandža (pilsēta)|Pandža]] Tadžikistānā. Gar upes labo krastu stiepjas [[Pamira trakts]], upi šķērso tilti pie [[Iškošima]]s un Horugas.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kalnciema Kristus Karaļa Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Kalnciema katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Kalnciema katoļu baznīca
| label = Kalnciema katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = right
| latd  = 56 | latm  = 48  | lats  = 12 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 36  | longs = 16 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},
[[Jelgavas novads]],
 [[Kalnciema pagasts]], [[Kalnciems]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1998]]
| status                = [[Jelgavas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]]
 Arnis Vizbelis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1995]]
| year_completed        = [[1998]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = sarkani [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}

sentences: '''Krava''' ir [[Fizikāls ķermenis|objekts]], ko kāds vai ar kaut kā palīdzību [[pārvietojums|pārvieto]] [[telpa|telpā]].

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Centaura Bēta
|               attēls =
|       citi nosaukumi = Agena, Hadars
|           zvaigznājs = Centaurs
|          deklinācija = –60° 22′ 22,9266"
|    redzamais spožums = 0,61
|   absolūtais spožums = –4,53
|                 masa = 10,3 ± 0,1
}}
'''Centaura Bēta''' jeb '''Centaura β''' (''β Cen, Beta Centauri''), pazīstama arī kā '''Agena'''<ref name=":0">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 183.</ref> vai '''Hadars'''<ref name=":0" />, ir otra spožākā [[zvaigzne]] [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], kas atrodas aptuveni 350 [[gaismas gads|gaismas gadus]] jeb 110 [[parseks|parseku]] attālumā no [[Zeme]]s.<ref name=":1" /> Tā ir trīskārša [[zvaigžņu sistēma]] ar kopējo [[redzamais spožums|redzamības spožumu]] 0,61,<ref name=":2" /> kas tādējādi to padara par [[spožāko zvaigžņu saraksts|vienpadsmito spožāko zvaigzni]] nakts debesīs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija permanganāta kristālrežģis

Kālija permanganāta kristāli
|       citi nosaukumi = zilie graudiņi
|           CAS numurs = 7722-64-7
|      ķīmiskā formula = KMnO4
|              molmasa = 158,04
|              blīvums = 2703
|  kušanas temperatūra = 240 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 6,38g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija permanganāts''' (KMnO4) ir [[permangānskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir violeti melna kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot violetu šķīdumu. Kālija permanganāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Kālija permanganāts ir nozīmīgākais permanganāts. Sadzīvē kālija permanganātu dēvē par '''zilajiem graudiņiem '''vai''' lillā graudiņiem'''. Nātrija permanganātam ir līdzīgas īpašības un to lielākoties ir iespējams lietot par kālija permanganāta aizstājēju, tomēr tas ir nestabilāks.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Momordica charantia
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|        attēls = Momordica charantia 007.JPG
| att_nosaukums = Nogatavojies balzambumbiera auglis
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Cucurbitales
|      rinda_lv = Ķirbju rinda
|        dzimta = Cucurbitaceae
|     dzimta_lv = Ķirbju dzimta
|         ģints = Momordica
|      ģints_lv = Momordikas
|          suga = M. charantia
|       suga_lv = Balzambumbieris
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Burhards fon Etingens
|     vārds_orig = ''Burchard von Oettingen''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1850
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
pēc citām ziņām [[Lūa]] (''Ludenhof''), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Jegevas apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1923
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Veimāras Republika]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = zirgkopības speciālists
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Augusts fon Etingens, māte - Ida, dzimusi fon Vilkena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna, dzimusi fon Volfa
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Image:P2P-network.svg|thumb|200px|Vienādranga tīkls, kurā saistītie mezgli savstarpēji dalās ar resursiem, neizmantojot centralizētu sistēmu]]
[[Image:Server-based-network.svg|thumb|200px|[[Klients-serveris|Klienta-servera]] tīkla arhitektūra, kurā klients izmanto servisus un resursus no centralizēta servera]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''VEB Arena''
|attēls            = Arena_CSKA.jpg
|valsts            = {{vieta|Krievija|Maskava}}
|pilsēta           = Maskava
|adrese            =
|celtniecība-no    = 2007
|pabeigts          =
|atklāts           = 2016
|izmaksas          =
|izmaksas1         =
|izmaksas2         = 350
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 110 x 68 m
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 30 457
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = ''[[Maskavas CSKA (futbols)|Maskavas CSKA]]'' ([[Krievijas futbola Premjerlīga|Krievijas Premjerlīga]])
|mājas-lapa        =
}}
'''''VEB Arena''''' ir [[stadions]] [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]. Stadionā ir 30 457 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada ''[[Maskavas CSKA (futbols)|Maskavas CSKA]]''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Augšanas hormona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = STH, somatotropais hormons,
HGH, somatotropīns
|           CAS numurs = 12629-01-5
|      ķīmiskā formula =
|              molmasa = 22 124
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Augšanas hormons''' jeb '''somatotropais hormons''' ir nesteroīdais anaboliskais [[hormons]], kuru organismā producē [[hipofīze]]s priekšējā daiva ([[adenohipofīze]]). Augšanas hormona sintēze tiek regulēta ar [[hipotalāms|hipotalāma]] bioloģiski aktīvajām vielām — šo sintēzi veicina [[somatoliberīns]], bet kavē — [[somatostatīns]]. Augšanas hormons pieder pie polipeptīdiem (sastāv no 191 aminoskābes).

sentences:
[[Kategorija:Jordānija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Jordānija]]

sentences:
'''Krūšu krusts''' ({{val-la|crux pectoralis}}) ir viena no [[bīskaps|bīskapa]] un [[kardināla]] [[insignija|insignijām]]. Tā simbolizē uz norādi piederību [[Jēzus Kristus|Kristum]], pauž paļāvību uz spēku, ko dāvā Pestītāja krusts. Krūšu krusts tiek lietots zem [[ornāts|ornāta]].
[[Liturģija]]s laikā [[kardināli|kardinālu]] lietotie krūšu krusti ir sarkani-zelta, bet [[bīskapi]]em zaļi-zelta krāsas auklā iekarinātu krustu, savukārt, ārpus liturģijas krusts tiek iekarināts ķēdē.

sentences: '''Rīgas Centrālcietums''' ir lielākais [[cietums]] [[cietumi Latvijā|Latvijā]], tajā sodu izcieš ap 1225 ieslodzīto.<ref name="IEVP" /> Tas ir izmeklēšanas cietums, kurā atrodas daļēji slēgtā un slēgtā cietuma nodaļa. Cietums atrodas [[Mazā Matīsa iela|Mazajā Matīsa ielā]] 3, [[Rīga|Rīgā]], un tas ir atklāts 1905. gadā. 2008. gadā Centrālcietums tika apvienots ar [[Matīsa cietums|Matīsa cietumu]].

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=117|ipa=627|ipa-image=Xsampa-n'.png|unicode=U+0273|xsampa=n`|kirshenbaum=n.|sound=retroflex nasal.ogg}}
'''Retroflekss nazāls līdzskanis''' ir daļā [[Mutvārdu valoda|mutvārdu valodu]] lietots [[līdzskanis]]. Saukts arī kā '''retroflekss apikopostalveolārs nazāls slēdzenis'''. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] simbols ir {{Unicode|ɳ}}, attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>n`</tt>. Tāpat kā pārējiem [[retroflekss līdzskanis|retrofleksajiem līdzskaņiem]], IPA simbols veidots attiecīgā [[alveolārs līdzskanis|arveolārā līdzskaņa]] simbolam pievienojot apakšējo pa labi vērsto "asti". Simbolu {{Unicode|ɳ}} nedrīkst sajaukt ar {{Unicode|ɲ}}, kas apzīmē [[Palatāls nazāls līdzskanis|palatālu nazālu līdzskani]] vai {{Unicode|ŋ}}, kas apzīmē [[Velārs nazāls līdzskanis|velāru nazālu līdzskani]]. Dažos fontos (piemēram, ''[[Linux Libertine]]'') retrofleksam nazālam simbolam tiek lietots {{Unicode|ɲ}} simbols spoguļattēlā, kas ir nepareizs simbola veidojums.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Īstie saistaudi'''  ir viens no trijiem [[Saistaudi|saistaudu]] veidiem. Pārējie ir [[šķidrie trofiskie audi]] ([[asinis]], [[Limfātiskā sistēma|limfa]]) un [[balstaudi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Kopējās izmeklēšanas grupas''', [[akronīms]] — '''KIG''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=LEGISSUM%3Al33172#|title=Kopējās izmeklēšanas grupas|website=eur-lex.europa.eu|access-date=25.12.2021|date=12.01.2017}}</ref> ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Joint Investigation Teams, JIT'') ir [[Tiesībaizsardzība|tiesībsargājošas]] un [[Tiesa|tiesu]] spriedošas grupas, kuras uz noteiktu laiku un noteiktiem mērķiem izveido [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienības]] (ES) [[Eiropas Savienības dalībvalsts|dalībvalstu]] tiesībsargājošās un tiesu iestādes, lai izmeklētu starptautiskos [[Noziegums|noziegumus]]. Šādas grupas var izveidot vismaz divas ES valstis. Šo grupu darbībā var iesaistīties [[Eiropols]], [[Eirojusts]], [[Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai]], tajās var piedalīties arī trešo valstu (valstu, kas nav ES) pārstāvji.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=CaCl2
|molmasa=110,99
|blīvums=2150
|kušanas temperatūra=772 °C
|viršanas temperatūra=>1600 °C
}}
'''Kalcija hlorīds''' (CaCl2) ir balta, kristāliska, higroskopiska [[viela]]. To lielākoties iegūst kā blakusproduktu [[nātrija karbonāts|nātrija karbonāta]] ražošanā, lai arī to var iegūt, [[sālsskābe]]i reaģējot ar [[kalcija karbonāts|kalcija karbonātu]] vai kādu citu kalcija savienojumu. Kalcija hlorīds ar [[ūdens|ūdeni]] veido dihidrātu, tetrahidrātu un heksahidrātu (attiecīgi piesaistītas 2, 4 un 6 ūdens [[molekula]]s). Šķīdība ūdenī ir 74,5 g/100ml (pie 20 °C).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tiglīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,116
|blīvums=872
|kušanas temperatūra=64 °C
|viršanas temperatūra=198,5 °C
}}
'''Tiglīnskābe''' (''trans''-2-metil-2-butēnskābe, cevadīnskābe, sabadilīnskābe, α-metilkrotonskābe, ''trans''-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tiglīnskābe ir bezkrāsaini kristāli ar saldenu, pikantu aromātu. Tiglīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[angelikskābe]]. Tiglīnskābei ir kairinoša iedarbība uz ādu, acīm un elpošanas ceļiem.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanāksme
| attēls     = Latvian Wikipedians meeting at 10-11-2022 in Riga.jpg
| datums     = {{dat|2022|11|10}}
| laiks      = 18.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = satikšanās un kopienas aktualitāšu apspriešana
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga ([https://www.openstreetmap.org/#map=18/56.95602/24.12863 karte])
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Meistars Joda}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Kasparoviča}}
}}
Kopienas sanākšana pēc ilga pārtraukuma, aicināti gan jaunpienācēji, gan dinozauri. Visticamāk, ka Vikipēdiju uz vietas nerediģēsim.

sentences:
{{DEFAULTSORT:-09}}
[[Kategorija:1. gadu tūkstotis p.m.ē.]]
[[Kategorija:Gadsimti]]

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Alens Vaits
 |    vārds_orig = ''Alain White''
 |        attēls = Alain Campbell White.jpg
 |    att_izmērs = 150px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1880
 |    dz_mēnesis = 3
 |      dz_diena = 3
 |      dz_vieta = {{vieta|Francija|Piejūras Alpi|Kannas}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1951
 |     m_mēnesis = 4
 |       m_diena = 23
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Dienvidkarolīna|Samervila}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = botāniķis, šaha problēmists
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Alens Kempbels Vaits''' ({{val|en|Alain Campbell White}}; dzimis {{dat|1880|3|3}}, miris {{dat|1951|4|23}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[Šaha kompozīcija|šaha problēmists]] un [[botāniķis]].<ref name=ENC>{{ŠE|412}}</ref>

sentences: {{Commons category|Sports in Africa|Sports Āfrikā}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Puluvata
|attēls              = Puluwat ESC large ISS002 ISS002-E-9207.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Puluwat''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 7 |latm= 21 |lats=  |latNS= N
|longd=149 |longm= 12 |longs=  |longEW=E
|platība             = 3,39
|garums              = 4,4
|platums             = 2,6
|lagūna              = 1,55
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 5
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 745 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 220
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Puluvata''' (''Puluwat'') ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī. Puluvata ir viena no [[Pativa]]s grupas atoliem. Veido atsevišķu municipalitāti, tās iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[puluvatiešu valoda|puluvatiešu valodā]], kas tuva [[čūkiešu valoda]]i.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Kupfers
|          vārds_orig = Karl Wilhelm von Kupffer
|              attēls = Cwkupffer01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Lestene|Lestenē]], [[Kurzemes guberņa]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1902
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta = [[Minhene|Minhenē]], [[Vācijas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Tērbatas, [[Ķīle]]s un [[Kēnigsberga]]s universitātes
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklājis aknu "zvaigžņveida šūnas", kas vēlāk tika sauktas par [[Kupfera šūnas|Kupfera šūnām]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Infobox
| title            = Šengenas zona
| image            = [[File:Map of the Schengen Area.svg|250px|alt=Šengenas zona]]
| caption          = Šengenas zonas karte
{{legend|#003399|Šengenas zona}}{{legend|#27a4bb|Valstis ''de facto'' iesaistītas}}{{legend|#a050ff|Valstis, kuras ir Šengenas zonā gaisa un jūras satiksmē}}{{legend|#ffa500|ES dalībvalstis ar līgumu apņēmušās nākotnē pievienoties Šengenas zonai}}

| label1           = Daļa no
| data1            = {{flaga|Eiropas Savienība}} [[Eiropas Savienība]]s politikas
| label2           = Tips
| data2            = [[Atvērto robežu zona]]
| label3           = Izveidota
| data3            = 1995. gada 26. martā
| label4           = Dalībvalstis
| data4            = {{Collapsible list
| titlestyle = font-weight: normal; background: transparent; text-align: left;
| title = 29 valstis
| {{flag|Austrija}}
| {{Flag|Beļģija}}
| {{Flag|Bulgārija}}
| {{Flag|Horvātija}}
| {{Flag|Čehija}}
| {{Flag|Dānija}}
| {{Flag|Igaunija}}
| {{Flag|Somija}}
| {{Flag|Francija}}
| {{Flag|Vācija}}
| {{Flag|Grieķija}}
| {{Flag|Ungārija}}
| {{Flag|Islande}}
| {{Flag|Itālija}}
| {{Flag|Latvija}}
| {{Flag|Lihtenšteina}}
| {{Flag|Lietuva}}
| {{Flag|Luksemburga}}
| {{Flag|Malta}}
| {{Flag|Nīderlande}}
| {{Flag|Norvēģija}}
| {{Flag|Polija}}
| {{Flag|Portugāle}}
| {{Flag|Rumānija}}
| {{Flag|Slovākija}}
| {{Flag|Slovēnija}}
| {{Flag|Spānija}}
| {{Flag|Zviedrija}}
| {{Flag|Šveice}}
|}}
| label5           = Platība
| data5            = {{Convert|4595131|km2|sqmi|abbr=on}}
| label6           = Iedzīvotāju skaits
| data6            = 453 234 255
| label7           = Blīvums
| data7            = 98,7/km{{Sup|2}}
| label8           = [[IKP]] (Nomināli)
| data8            =
US$19.213 triljoni<ref name="GDP">{{Cite web |title=World Economic Outlook Database, October 2023|url=https://www.imf.org/en/Publications/WEO/weo-database/2023/October/weo-report?c=122,124,918,960,935,128,939,172,132,134,174,944,176,136,941,946,137,181,138,142,964,182,968,936,961,184,144,146,&s=NGDP_RPCH,NGDPD,PPPGDP,NGDPDPC,PPPPC,LP,&sy=2022&ey=2024&ssm=0&scsm=1&scc=0&ssd=1&ssc=0&sic=0&sort=country&ds=.&br=1 |access-date=31 March 2024 |website=IMF.org |publisher=International Monetary Fund}}</ref>
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Štikāni
| settlement_type = vidējciems
| image_skyline =
| image_caption =
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Silmalas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = {{dat|2020|01|16||bez}}
| population_footnotes = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=62498 |title=Informācija par objektu: Štikāni |accessdate={{dat|2021|01|25||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total = 281
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 22
| lats = 24
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 01
| longs = 06
| longEW = E
| elevation_m =
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code =
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Lokālais tīkls''' (''local area network'', ''LAN'') ir [[datortīkls]], kas nosedz lokālu platību, piemēram, māju, biroju vai nelielu ēku grupu, teiksim, koledžu. Tīkla fizisko struktūru nosaka tā [[tīkla topoloģija|topoloģija]].

sentences: '''Smilšu kaste''' ir bērnu [[Rotaļāšanās|rotaļām]] paredzēta brīvdabas konstrukcija. Parasti tiek izgatavota no [[koksne|koka]] dēļiem ar vai bez dibena un vāka un tiek pildīta ar [[smiltis|smiltīm]]. Tiek izgatavotas arī plastmasas smilšu kastes. Daudzdzīvokļu namu [[mikrorajons|mikrorajonos]] bērnu [[rotaļu laukums|rotaļu laukumos]] tiek izveidotas stacionāras smilšu kastes.

sentences: '''Peders''' ir cilvēka [[uzvārds]]. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Džordžs Šulcs
| vārds_orģ           = ''George Shultz''
| attēls              = George_Pratt_Shultz.jpg
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| mazs_att            =
| amats               = 60. [[ASV valsts sekretārs]]
| term_sākums         = {{dat|1982|7|16|N}}
| term_beigas         = {{dat|1989|1|20|N}}
| viceprezidents      = [[Džordžs Herberts Volkers Bušs]]
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          = [[Ronalds Reigans]]
| premjers            =
| priekštecis         = [[Akesandrs Heigs]]
| pēctecis            = [[Džeimss Beikers]]
<!------ Otrais amats ------>
| mazs_att2            =
| amats2               = 62. [[ASV valsts kases sekretārs]]
| term_sākums2         = {{dat|1972|6|12|N}}
| term_beigas2         = {{dat|1974|5|8|N}}
| viceprezidents2      = [[Spiro Agņū]], [[Džeralds Fords]]
| vicepremjers2        =
| vietnieks2           =
| prezidents2         = [[Ričards Niksons]]
| premjers2            =
| priekštecis2         = [[Džons Konolijs]]
| pēctecis2            = [[Viljams Simons]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1920|12|13}}
| dzim_vieta          = {{vieta|ASV|Ņujorka (štats)|Ņujorka}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2021|2|6|1920|12|13}}
| mir_vieta           = {{vieta|ASV|Kalifornija|Stenforda}}
| dzīves_vieta        =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[ASV Republikāniskā partija|Republikāniskā partija]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          = [[Prinstonas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            = George_Pratt_Shultz_Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Džordžs Prets Šulcs'''  ({{val|en|George Pratt Schultz}}; dzimis {{dat|1920|12|13}}; miris {{dat|2021|2|6}}) bija amerikāņu ekonomists, diplomāts un uzņēmējs. [[Ričards Niksons|Ričarda Nikona]] administrācijā Šulcs bija [[ASV valsts kases sekretārs]], bet [[Ronalds Reigans|Ronalda Reigana]] administrācijā Šulcs bija [[ASV valsts sekretārs]].

sentences: '''Subetniskā grupa''' jeb '''subetnoss''' ir kompakti dzīvojoša cilvēku kopiena, kas pieder pie lielākas tautas ([[Etnoss|etnosa]]), bet atšķiras pēc kultūras, valodas ([[Dialekts|dialekta]]), ģeogrāfiskās izcelsmes un apzinās šo atšķirību.

sentences: '''Zvaigžņu karte''' ir [[karte]], kurā attēlots [[zvaigzne|zvaigžņu]] izvietojums pie debesīm [[nakts]] laikā. Šo karti izmanto, lai [[astronoms|astronomi]] varētu atrast dažādu [[astronomisks objekts|astronomisku objektu]] atrašanās vietu pie [[debesis|debesīm]], piemēram, [[zvaigzne]]s, [[zvaigznājs|zvaigznājus]], [[galaktika]]s un citus. Tās tiek izmantotas arī [[navigācija|navigācijā]], it īpaši uz [[kuģis|kuģiem]] jūrās un [[karavāna]]s tuksnešos.

sentences:
{{Infobox Muskulis |
  Name         = Augšdelma divgalvainais muskulis |
  Latin        = musculus biceps brachii |
  GraySubject  =  |
  GrayPage     =  |
  Image        = Biceps (PSF).jpg |
  Caption      =  |
  Origin       = īsā galva no lāpstiņas knābjveida izauguma, bet garā galva no lāpstiņas virslocītavas iedobuma pauguriņa |
  Insertion    = Spieķa kaula nelīdzenums |
  Blood        = [[Augšdelma artērija]] |
  Nerve        = n.musculocutaneus (C5—C7)|
  Action       = [[fleksija (anatomija)|fleksija]] [[elkonis|elkonī]] un [[apakšdelma]] [[supinācija]] |
  Antagonist   = [[Augšdelma trīsgalvainais muskulis]] |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

sentences: '''20. maijs''' ir gada 140. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (141. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 225 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nospēlē man dziesmu
| operators =
| attēls = Play misty for me.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Klints Īstvuds
* [[Džesika Voltere]]
* [[Donna Milsa]]
* [[Džons Larčs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Play Misty for Me''
| studija = ''The Malpaso Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|20}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|950 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Play-Misty-for-Me#tab=summary|title=Play Misty for Me (1971) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|10|07}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nospēlē man dziesmu"''' ({{Val|en|Play Misty for Me}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska trillera filma, kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Klints Īstvuds]]. Citas lomas atveido [[Džesika Voltere]], [[Donna Milsa]] un [[Džons Larčs]]. Šī ir pirmā režisētā Īstvuda filma.

sentences: '''Pulvertornis''' bija [[šaujampulveris|šaujampulvera]] un [[munīcija]]s noliktava, ko šādiem mērķiem izmantoja līdz pat [[20. gadsimts|20. gadsimtam]]. Tā kā pulvera uzglabāšanai vajadzēja īpašus apstākļus un drošību, tad to izvietoja īpaši būvētos vai pielāgotos [[tornis|torņos]]. Pulveri glabāja arī [[pagrabs|pagrabos]] un citās ēkās. Pulvertornis pilsētā bija paaugstinātas bīstamības objekts. {{dat|1654|10|12}} [[Nīderlande]]s pilsētā [[Delfta|Delftā]] pulvertornī notika eksplozija, kas sagrāva lielu daļu pilsētas, un daudzi iedzīvotāji gāja bojā.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Džeimss Konolijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''James Connolly''
 |              attēls = James Brendan Connolly, 1906 1.JPG
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Džeimss Brendans Benets "Džeimijs" Konolijs
 |              dz_dat = {{dat|1868|10|28}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
 |             mir_dat = {{dat|1957|1|20}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bruklaina}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]] un [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]]) un [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|1906 (neof.)]]
 |          os_medaļas = 4 (1 zelta, 2 sudraba, 1 bronzas)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalSilver      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem|Augstlēkšana]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalBronze      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Minskas Arēna
| native_name         = ''Стадыён Дынама''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Minsk Arena.JPG
| caption             = 200px
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| map_type            = Minska
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 53 | latm  = 56 | lats  =  11.4 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 28 | longs = 58.44 | longEW = E
| broke_ground        = 2006
| built               = 2006—2009
| opened              = {{dat|2010|1|30||bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = Zāle
| scoreboard          =
| cost                = {{ASV dolārs|350 miljoni}}
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
* [[Minskas "Dinamo" (hokejs)|Minskas "Dinamo"]] (KHL)
* [[Minskas "Tsmoki"]] (Baltkrievijas Premjerlīga)
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          = 15 086
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{url|http://www.minskarena.by/}}
| publictransit       =
}}
'''Minskas Arēna''' ({{val|be|Мінск-Арэна}}) ir daudzfunkcionāla halle, kuru tika atklāta [[2010. gads|2010]]. gada [[14. janvāris|14. janvārī]]. Tā atrodas [[Minska|Minskā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]] un ir mājvieta [[Kontinentālā hokeja līga|Kontinentālās hokeja līgas]] klubam [[Minskas "Dinamo" (hokejs)|Minskas "Dinamo"]]. Tajā notika [[2014. gada Pasaules čempionāts hokejā]] un notiks [[2021. gada Pasaules čempionāts hokejā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sociālais tīkls
| attēls                   = Social network film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Social Network''
| žanrs                    = Drāma
| režisors                 = [[Deivids Finčers]]
| producents               = Skots Rudins
Kevins Speisijs
Dana Bruneti
[[Maikls De Luka]]
| scenārija autors         = [[Ārons Sorkins]]
| galvenajās lomās         = {{ubl|[[Džesijs Aizenbergs]]|[[Endrū Gārfīlds]]|[[Džastins Timberleiks]]|[[Armijs Hammers]]|[[Makss Minghella]]|[[Brenda Songa]]|[[Rašīda Džonsa]]|[[Rūnija Mara]]}}
| mūzika                   = [[Trents Reznors]]
[[Atikuss Ross]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://techcrunch.com/2010/07/02/trent-reznor-facebook-movie/ |title=Trent Reznor To Score Facebook Movie. "It's Really F*cking Good. And Dark!" |author=Siegler, MG |publisher=TechCrunch |date=July 2, 2010 |accessdate=July 3, 2010}}</ref>
| operators                = Džefs Krononvets
| montāža                  =
| studija                  = [[Relativity Media]]
[[Trigger Street Productions]]
| izplatītājs              = [[Columbia Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|10|1||bez}}
| ilgums                   = 121 minūte<ref name="bbfc">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.bbfc.co.uk/BFF270720 |title= The Social Network|publisher= BBFC |date= September 21, 2010 |accessdate= September 23, 2010}} {{en ikona}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref>[[Frank Lovece|Lovece, Frank]]. "Friends or Faux?: Truth and fiction collide in 'The Social Network,' about the creation of Facebook", ''[[Newsday]]'', September 26, 2010, p. C8. [http://www.newsday.com/entertainment/movies/o-what-a-tangled-web-social-network-weaves-1.2311889 Online version] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100928120600/http://www.newsday.com/entertainment/movies/o-what-a-tangled-web-social-network-weaves-1.2311889 |date={{dat|2010|09|28||bez}} }} (requires subscription). "[Director David Fincher's] concerns were more simply logistical after getting the script and agreeing to do the movie — which, [producer [[Scott Rudin|<nowiki>[</nowiki>Scott<nowiki>]</nowiki> Rudin]] says, discrediting Internet rumors, cost 'substantially under $40 million' to make."</ref><ref name="newyork">Harris, Mark, [http://nymag.com/movies/features/68319/index3.html "Inventing Facebook"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100921105322/http://nymag.com/movies/features/68319/index3.html |date={{dat|2010|09|21||bez}} }}, ''[[New York (magazine)|New York]]'', September 17, 2010.</ref><ref name="mojo"/>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|224 920 315}}<ref name="mojo">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=socialnetwork.htm|title=The Social Network (2010)|work=[[Box Office Mojo]]|accessdate=October 14, 2010}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 1285016
}}
'''"Sociālais tīkls"''' ({{val|en|The Social Network}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] drāma, kuras režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filma ir stāsts par [[internets|interneta]] sociālā tīkla ''[[Facebook]]'' izveidi. Filmā galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Endrū Gārfīlds]], [[Džastins Timberleiks]] un [[Brenda Songa]].

sentences: '''Darba ekonomika''' ir [[mikroekonomika]]s apakšnozare, kur tiek apskatīts '''darba tirgus'''. Savukārt darba tirgus ir atkarīgs no [[darba dēvējs|darba dēvēja]] un [[darba ņēmējs|darba ņēmēja]] uzvedības atkarībā no [[alga|algām]], [[cena|cenām]], [[peļņa]]s, [[likumi]]em un [[regulējoši akti|regulējošiem aktiem]]. Darba ekonomikā tiek izvirzīts uzdevums apskatīt darba devēja un darba ņēmēja attiecības gan no [[tirgus]] aspekta, gan no [[institūcija|institūciju]] un [[politika]]s viedokļa.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| autors         = [[Henri Cassini|Cass.]]
| binomial       = Cylindrocline
| attēls         = Cylindrocline lorencei.jpg
| att_nosaukums  = ''[[Cylindrocline lorencei]]''
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Magnoliopsida
| klase_lv       = Divdīgļlapji
| rinda          = Asterales
| rinda_lv       = Kurvjziežu rinda
| dzimta         = Asteraceae
| dzimta_lv      = Kurvjziežu dzimta
| ģints          = Cylindrocline
| ģints_lv       = Cilindroklīnes
| kategorijas = nē
}}
'''Cilindroklīnes''' (''Cylindrocline'') ir [[kurvjziežu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kas iekļauj divas [[Maurīcija]]i [[endēms|endēmas]] [[suga]]s.<ref>[http://www.inaturalist.org/taxa/183900-Cylindrocline iNaturalist: Genus ''Cylindrocline'', a member of Aster Family (Family Asteraceae)]</ref><ref name=tropicos>[http://www.tropicos.org/Name/40019618 Missouri Botanical Garden. Tropicos: ''Cylindrocline'' Cass.]</ref><ref>[http://www.theplantlist.org/tpl/search?q=Cylindrocline The Plant List. A working list of all plant species: ''Cylindrocline''.]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>[http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/browse/tree/id/17217005 Integrated Taxonomic Information System (ITIS). Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist]</ref>

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Adelijas Zemes atrašanās vieta.
|diametrs         =20
|poz_x          =76
|poz_y           =75
}}
'''Adelijas Zeme''' ({{val-fr|Terre Adélie}}) ir dabas apgabals [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]] [[D'Irvila jūra]]s krastā. Stiepjas no [[Eldena rags|Eldena raga]] austrumos (66°48′S 142°02′E) līdz [[Purkuapā rags|Purkuapā ragam]] rietumos (66°12′S 136°11′E). Dažkārt tiek saukta par '''Adelijas krastu''' un tiek pieskaitīta [[Vilksa Zeme]]i. Austrumos robežojas ar [[Džordža V krasts|Džordža V krastu]], rietumos — ar [[Klēras krasts|Klēras krastu]].

sentences: {{Tabula Ciparu video apraides standarti}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Skudrskābes struktūrformula un molekulas modelis
|citi nosaukumi = metānskābe, ūdeņraža karbonskābe
|CAS numurs = 64-18-6
|ķīmiskā formula=HCOOH
|molmasa=46,03
|blīvums=1220
|kušanas temperatūra=281,5 K (8,4 °C)
|viršanas temperatūra=373,9 K (100,8 °C)
}}
'''Skudrskābe''' (metānskābe, HCOOH) ir vienkāršākā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Skudrskābe ir bezkrāsains, ļoti kodīgs šķidrums ar asu smaku. Skudrskābe ir viena no spēcīgākajām organiskajām skābēm. Ar to jāapietas uzmanīgi, jo skudrskābe, atšķirībā no neorganiskajām skābēm, viegli izkļūst cauri [[āda]]i un tauku slānim, radot dziļas, ilgi nedzīstošas čūlas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķis
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Locator map TÖL in Germany.svg
 | image_caption            = Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķis Vācijas kartē
 | image_flag               =
 | image_shield             = Wappen Landkreis Bad Toelz-Wolfratshausen.svg
 | shield_link              = <!-- ģerboņa nosaukums (piem. "Rīgas ģerbonis") -->
 | flag_link                = <!-- karoga nosaukums (piem. "Rīgas karogs") -->
 | shield_size              = 75px
 | pushpin_map              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_type3        = Administratīvais centrs
 | subdivision_type4        =
 | subdivision_name         = {{GER}}
 | subdivision_name1        = [[Bavārija]]
 | subdivision_name2        = [[Augšbavārija]]
 | subdivision_name3        = [[Bādtelca]]
 | subdivision_name4        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | area_total_km2           = 1110.67
 | area_land_km2            =
 | population_as_of         = [[2008. gads|2008]]<ref>[https://www.statistikdaten.bayern.de/genesis/online/online?sequenz=statistiken&selectionname=12411 Statistika Bavārijā]</ref>
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 120 869
 | population_density_km2   = 109
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = [http://www.lra-toelz.de/ www.lra-toelz.de]
 | footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķis''' ir apriņķis [[Bavārija|Bavārijā]], [[Vācija|Vācijā]]. Robežojas ar [[Garmišas-Partenkirhenes apriņķis|Garmišas-Partenkirhenes]], [[Veilheimas-Šongavas apriņķis|Veilheimas-Šongavas]], [[Štarnbergas apriņķis|Štarnbergas]], [[Minhenes apriņķis|Minhenes]] un [[Mīsbahas apriņķis|Mīsbahas apriņķiem]], kā arī ar [[Austrija|Austriju]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = 07. Camel Profile, near Silverton, NSW, 07.07.2007.jpg
| att_nosaukums = [[Dromedārs]] (''Camelus dromedarius'')
| binomial = Tylopoda
| autors = Illiger, 1811
| att_izmērs = 240px
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Artiodactyla
| kārta_lv = Pārnadži
| apakškārta = Tylopoda
| apakškārta_lv = Biezpēdaiņi
| kategorijas = nē
}}
'''Biezpēdaiņi''' jeb '''biezpēdaiņu apakškārta''' (''Tylopoda'') ir viena no [[pārnadži|pārnadžu kārtas]] (''Artiodactyla'') apakškārtām, kas apvieno [[lamas]], [[kamieļi|kamieļus]] un [[alpaka]]s.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
'''Oblaks''' var būt:

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Sīmanis Kānanietis
|      dzimšanas datums = [[1. gadsimts p.m.ē.]]
|          nāves datums = ap [[65. gads|65]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                attēls = Rubens apostel simon.jpg
|         attēla izmērs =
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Galilejas Kāna|Kāna]], [[Galileja]], [[Jūdeja]], [[Romas impērija]]
|           nāves vieta = miršanas vieta ir neskaidra
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = laiva; airis; krusts un zāģis; zivs (vai divas zivis); šķēps
|            aizbildnis = zāģētāji un ādmiņi
|            svētvietas =
|                strīdi =
|                  godā = {{ubl|[[28. oktobris]] (rietumu [[kristietība|kristietībā]])|[[10. maijs]] ([[pareizticība|pareizticībā]])}}
}}

sentences: '''Radzene''' ({{val|la|cornea}}) ir [[acs]] ārējā šķiedrainā apvalka priekšējā, caurspīdīgā daļa. Radzene fokusē gaismu tā, lai tā attēls veidotos uz acs ābola aizmugurējās daļas, uz [[tīklene]]s. Radzene vienlaicīgi aizsargā acis no mehāniskiem bojājumiem un [[infekcija|infekcijām]]. Radzeni veido trīs slāņi: epitēlijs (virsējais slānis), stroma (radzenes pamatslānis) un endotēlijs (iekšējais slānis). Starp slāņiem ir norobežojošie slāņi, attiecīgi, Baumana membrāna un Descemeta membrāna. Radzenes biezums ir no 0,4 līdz 1,0 mm.<ref name="Acu Ārsts"/> Radzenē nav [[asinsvadi|asinsvadu]].

sentences:
{{ infobox
| title          = {{#if:{{{title|}}}|{{{title}}}|{{PAGENAME}}}}
| titlestyle     = font-style: italic
| subheader      = {{{transcription|}}}
| subheaderstyle = font-size: small; font-weight: normal
| above          = {{#if:{{{english_title|}}}|{{{english_title}}} }}
| abovestyle     = font-size: small; font-style: italic
| image          = {{#if:{{{image|}}}|[[File:{{{image}}}{{!}}{{min|200|{{{image_size|}}} }}px]]}}
| caption        = {{{caption|}}}

sentences:
{{cita nozīme|filozofijas jēdzienu|filmu|Transcendence (filma)}}
'''Transcendence''' ir [[filozofija]]s jēdziens, kas izriet no vārda tiešās nozīmes ([[Latīņu valoda|latīņu valodā]]), un nozīmē kāpšana jeb iešana tālāk, lai gan sastopams ar atšķirīgu konotāciju dažādos vēstures un kultūras posmos. Tā ietver filozofijas, sistēmas un pieejas, kas apraksta būtības pamatstruktūru nevis kā [[Ontoloģija|ontoloģiju]] (esības teoriju), bet gan kā esības [[Zināšanas|zināšanu]] [[Parādīšanās|rašanās]] un apstiprināšanas ietvaru. Šīs definīcijas parasti balstās uz saprātu un [[Empīrisms|empīriskiem]] novērojumiem, kā arī cenšas nodrošināt pasaules izpratnes sistēmu, kas nav atkarīga no reliģiskiem uzskatiem vai citiem pārdabiskiem spēkiem.<ref name="ChinTaiKim_Transcendence_Immanence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/1464069|title=Transcendence and Immanence, Chin-Tai Kim, Journal of the American Academy of Religion, Vol. 55, No. 3 (Autumn, 1987), pp. 537-549 (13 pages)}}</ref><ref name="Transcendence_JOHN_LACHS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/25670227|title=Transcendence in Philosophy and in Everyday Life, Author(s): JOHN LACHS Source: The Journal of Speculative Philosophy, 1997, New Series, Vol. 11, No. 4 (1997), pp. 247-255 Published by: Penn State University Press}}</ref><ref name="ReferentialTranscendence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/2104604|title=Referential Transcendence, Author(s): Roy Wood Sellars, Source: Philosophy and Phenomenological Research, Sep., 1961, Vol. 22, No. 1 (Sep., 1961), pp. 1-15 Published by: International Phenomenological Society}}</ref> Ar vārdu "transcendentāls" apzīmē būtņu ārpuskategorijas atribūtus.<ref name="transcendental">[[Caygill, Howard]]. ''A Kant Dictionary''. (Blackwell Philosopher Dictionaries), Blackwell Publishing Ltd., 2000, p. 398</ref><ref name="catholic">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newadvent.org/cathen/15017a.htm|title=CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Transcendentalism|website=www.newadvent.org|access-date=25 September 2022}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| dz_gads = 1898
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis}}
| m_dat_alt = {{dat|1938|08|25}}
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskavas apgabals|Komunarka (poligons)}}
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[brigādes komisārs]] (1935)
|  dienesta_laiks = 1918—1937
|          valsts = {{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = [[Sarkanā gvarde]]
[[Sarkanā armija]]
[[Viskrievijas Ārkārtas komisija|čeka]]—[[Iekšlietu Tautas komisariāta Valsts Politpārvalde|GPU]]—[[Apvienotā valsts politiskā pārvalde|OGPU]]—[[PSRS Iekšlietu Tautas komisariāts|NKVD]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas pilsoņu karš]]
[[Poļu—padomju karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
| attēls = Attēls:Alfrēds Augulis.jpg
| att_izmērs = 200px
}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{nepilnīgs}}
{{līdzīgs|Laikmetīgā māksla}}
'''Modernā māksla''' ir [[māksla]]s veids, kas radās<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://artradarjournal.com/2021/11/18/when-does-modern-art-began/|title=When Does Modern Art Began? – ArtRadarJournal.com|access-date=2022-04-11|language=en-US}}{{Novecojusi saite}}</ref> laika posmā no 1860. līdz 1970. gadam. Tas noraida tradicionāli atzītas formas un uzsver [[Individuālisms|individuālismu]] un jūtīgumu.<ref>[http://dictionary.reference.com/browse/modern-art Dictionary.com,web page,definition modern art.Retrieved 20 Jan 2016]</ref>

sentences:
'''2019. gada Ukrainas prezidenta vēlēšanas''' notika 2019. gada 31. martā un 21. aprīlī.
Vēlēšanu pirmajā kārtā piedalījās 39 kandināti, no kuriem aktieris [[Volodimirs Zelenskis]] ieguva 30,24%, amatā esošais Ukrainas prezidents [[Petro Porošenko]] — 15,95%, bijusī Ukraines premjerministre [[Jūlija Timošenko]] — 13,40%, bet bijušais premjerministra [[Mikola Azarovs|Mikolas Azarova]] vietnieks Jurijs Boiko — 11,67% balsu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Citu dzīves
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|77,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl274826753/|title=
The Lives of Others |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|5}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| valoda = [[Vācu valoda|vācu]]
| valsts = {{DEU}}
| ilgums = 137 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2006|3|23}}
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista International]]''
| studija = * ''Wiedemann & Berg''
* ''Bayerischer Rundfunk''
* ''Arte''
* ''Creado Film''
| operators =
| oriģinālnos = ''Das Leben der Anderen''
| mūzika =
| aktieri = * [[Ulrihs Mjūe]]
* [[Martina Gedeka]]
* [[Sebastiāns Kohs]]
* [[Ulrihs Tukurs]]
| scenārijs = Florians Henkels fon Donersmarks
| producents = * Makss Vīdermans
* Kirins Bergs
| režisors = [[Florians Henkels fon Donersmarks]]
| žanrs = drāma, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Leben der anderen.jpg
| imdb =
}}'''"Citu dzīves"''' ({{Val|de|Das Leben der Anderen}}) ir 2006. gada [[Vācija]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Florians Henkels fon Donersmarks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ulrihs Mjūe]], [[Martina Gedeka]], [[Sebastiāns Kohs]] un [[Ulrihs Tukurs]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Subaru
| native_name = スバル
| type = [[Meitas kompānija]]
| logo = Subaru (2019).svg
| logo_caption = Logotips kopš 2019. gada
| image = Ebisu Subaru Building 2017-07.jpg
| image_caption = Galvenā ēka
| founder = [[Kendži Kita]]
 [[Čikuhei Nakadžima]]
| predecessor = [[Nakadžimas Aviobūves kompānija]]
| foundation = {{start date and age|1953|07|15|df=yes}}<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.subaru.co.jp/en/outline/profile.html |title=Corporate Profile {{!}} Subaru Outline |publisher=SUBARU |access-date=2018-03-18}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.fhi.co.jp/english/outline/inoutline/index.html |title=Corporate Information {{!}} Overview |publisher=Fuji Heavy Industries Ltd. |date=2015-03-31 |access-date=2016-02-16 |archive-date=2017-02-23 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170223133153/http://www.fhi.co.jp/english/outline/inoutline/index.html |dead-url=yes }}</ref>
| location_city = [[Ebisu, Šibaja]], [[Tokija]]
| location_country = Japāna
| key_people = Kazuo Hosoja ([[Priekšsēdētājs]])
Tomomi Nakamura ([[Prezidents (uzņēmuma)|Prezidents]] & [[Galvenais izpilddirektors]])
| industry = [[Autobūve]]
| area_served = Globāli
| products = [[Automobilis|automobiļi]]
| production = {{decrease}} 744 787 vienības (-15.8% Jan-Dec 2021)<ref>{{publikācijas atsauce|url=https://www.subaru.co.jp/en/ir/finance/pdf/performance/pfo_2021_e.pdf |title=Subaru Corporation Announces Production, Japan Sales and Export Results for December 2021 and CY 2021 (Flash Report)| format=PDF|publisher=Subaru |location=Japan |date=2022-01-28 |access-date=2022-06-12|page=12| archive-url=https://web.archive.org/web/20220403121626/https://www.subaru.co.jp/en/ir/finance/pdf/performance/pfo_2021_e.pdf| archive-date=2022-04-03 | dead-url=no}}</ref>
| parent = [[Subaru Corporation]]
| divisions = [[Subaru Tecnica International]]
| homepage = {{URL|https://www.subaru.co.jp/en/|www.subaru.co.jp}}
}}

sentences: '''Granātmetējs''' vai '''granātu izlādētājs''' ir [[šaujamierocis]], kas šauj [[Rokas granāta|granātas]] ar lielāku precizitāti, augstāku ātrumu un lielākos attālumos, nekā karavīrs varētu aizmest ar roku.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Uvigerina peregrina.jpg
|     att_nosaukums= Uvigerīna ''[[Uvigerina peregrina]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Cassidulinoidea
|    virsdzimta_lv =
|           dzimta = Uvigerinidae
|        dzimta_lv = Uvigerinīdas
|      apakšdzimta = Uvigerininae
|   apakšdzimta_lv = Uvigerinīnas
|            ģints = Uvigerina
|         ģints_lv = Uvigerīnas
|         binomial = Uvigerina d'Orbigny, 1826
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Uvigerīnas''' (''Uvigerina'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] ģints [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Ģinti 1826. gadā izveidoja franču naturālists [[Alsids Orbiņī]]. Ģints tipiskā suga ir ''[[Uvigerina pygmaea]]'' d'Orbigny, 1826. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] uvigerīnas ir zināmas no vēlā [[Eocēns|eocēna]] ([[Ipras laikmets]]) līdz mūsdienām.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Pirmklasīgās
|    oriģinālnos = ''Pitch Perfect''
|         attēls = Pitch Perfect movie poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = Džeisons Mūrs
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Anna Kendrika]]
* [[Skylar Astin|Skailars Ostins]]
* [[Rebel Wilson|Rebela Vilsone]]
* [[Anna Camp|Anna Kempa]]
* [[Britānija Snova]]
* [[Estera Dīna]]
* [[Aleksisa Knapa]]
* [[Hana Mae Lee|Hana Meja Lī]]
* [[Adam DeVine|Ādams Devains]]
* [[Ben Platt|Bens Plats]]
* [[John Michael Higgins|Džons Maikls Higinss]]
* [[Elizabete Benksa]]
|         mūzika =
* [[Christophe Beck|Kristofs Beks]]
* [[Mark Kilian|Marks Kiliāns]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija = ''[[Gold Circle Films]]''
|    izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2012|09|24|''Cinerama Dome''|2012|09|28|ASV}}
|         ilgums = 112 minūtes<!--Theatrical runtime: 112:01--><ref>{{tīmekļa atsauce |title=PITCH PERFECT |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pitch-perfect-2012-2 |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |date=September 4, 2012 |accessdate=February 26, 2013 |archive-date={{dat|2015|09|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150924114250/http://www.bbfc.co.uk/releases/pitch-perfect-2012-2 }}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = Angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="boxofficemojo.com">{{tīmekļa atsauce |url= http://boxofficemojo.com/movies/?id=pitchperfect.htm |title=Pitch Perfect (2012) |publisher= [[Box Office Mojo]] }}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|115,4 miljoni}}<ref name="boxofficemojo.com" />
|    iepriekšējā =
|         nākamā = [[Pirmklasīgās 2]]
}}
'''"Pirmklasīgās"''' ({{val|en|Pitch Perfect}}) ir 2012. gada amerikāņu muzikālā komēdija, kuras režisors ir Džeisons Mūrs. Filmas sižets daļēji veidots pēc Mikija Ripkina grāmatas ''Pitch Perfect: The Quest for Collegiate A Cappella Glory''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
'''Žakēns''' var būt:

sentences: '''Etiķis''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] ''etic'' vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''ettik''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 |page=273 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 }}</ref>) ir [[etiķskābe]]s šķīdums [[ūdens|ūdenī]], ko izmanto kā [[garšviela|garšvielu]] un [[konservants|konservantu]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 |year=2001 |publisher=Norden AB |location=Rīga |isbn=9984-9383-5-2 |page=199 |access-date=2020-08-23 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 }}</ref> Galda etiķa [[pH]] līmenis ir no 2,4 līdz 3,4, bet etiķskābes koncentrācija parasti ir no 4% līdz 12%. Savukārt [[etiķa esence]]s koncentrācija ir stipri lielāka un sasniedz pat 70%. Etiķis tiek izmantots arī [[skaistumkopšana|skaistumkopšanā]], piemēram, [[ābolu etiķis]]. Vēsturnieki uzskata, ka etiķis iespējams pirmo reizi ir iegūts no [[vīns|vīna]] ([[vīna etiķis]]).

sentences: '''Klājs''' nodrošina [[kuģis|kuģa]] telpu sadalīšanu līmeņos pēc augstuma.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{| class=wikitable align=right
|+ Dalībnieki
|- align=center
|[[File:Eliud Kipchoge in Berlin - 2015 (cropped).jpg|134px]]
[[Eliuds Kipčoge]]
|[[File:20090817 Zersenay Tadese.jpg|210px]]
[[Zersenajs Tadese]]
|[[File:Lelisa_Desisa_Benti_boston_marathon_2013.jpg|110px]]
[[Lelisa Desisa]]
|}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
|-
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
|-
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
|-
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
|-
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
|-
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
|-
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
|-
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
|-
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
|-
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
|-
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
|-
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
|-
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
|-
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
|-
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
|-
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
|-
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
|-
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
|-
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
|-
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
|-
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
|-
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
|-
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
|-
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
|-
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
|-
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
|-
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
|-
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
|-
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
|-
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
|-
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
|-
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
|-
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
|-
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
|-
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
|-
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
|-
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
|-
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
|-
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
|-
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
|-
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
|-
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
|-
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
|-
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
|-
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
|-
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
|-
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
|-
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
|-
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
|-
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
|-
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
|-
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Rumbula]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Rumbula]]

sentences:
Par [[leņķis|leņķa]] '''sinusu''' sauc uz tā balstīta [[taisnleņķa trijstūris|taisnleņķa trijstūra]] [[katete|pretkatetes]] un [[hipotenūza]]s garumu [[attiecība|attiecību]]. To var simboliski pierakstīt šādi:
:<math> \sin \alpha = \frac{\text{pretkatete}}{\text{hipoten}\bar{\text{u}}\text{za}}, \,</math>
kur "sin α" apzīmē sinusu no leņķa α un "pretkatete" un "hipotenūza" apzīmē attiecīgi pretkatetes (leņķim pretējas katetes) un hipotenūzas garumus. Šādā veidā sinusu var definēt [[šaurs leņķis|šauriem leņķiem]]. Savukārt, izmantojot [[trigonometrija|trigonometrisko riņķi]], sinusu var definēt jebkuram leņķim.

sentences: '''Vēbera-Fehnera likums''' apraksta sakarību, ka [[dzirde]]s sajūtu izmaiņa ir proporcionāla [[skaņa]]s stipruma [[Logaritms|logaritma]] izmaiņai.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://odo.lv/ftp/files/BakalauraDarbs.pdf|title=Vienmērīgās temperācijas problēmas|last=Vītoliņs|first=Valdis|access-date=10.11.2019.|date=1994|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191110142332/https://odo.lv/ftp/files/BakalauraDarbs.pdf|archivedate=10.11.2019}}</ref>

sentences: '''Astrolabs''', arī '''astrolabija''', ir vēsturisks [[leņķis|leņķu]] mērīšanas [[instruments]], ko lietoja līdz 18. gadsimta sākumam [[astronomisks objekts|debess ķermeņu]] stāvokļa noteikšanai, bet vēlāk – [[ģeodēzija|ģeodēziskajos]] mērījumos. Mūsdienās astrolabu aizstājis [[teodolīts]]. Astrolabs sastāv no [[zvaigžņu karte]]s, grozāma tīkliņa, papildu skalām un [[vizūra]]s iekārtām, ar kurām noteica debess ķermeņu [[leņķiskais augstums|leņķisko augstumu]].

sentences:
gabals peld parafīna eļļā]]
Par '''vieglajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi maziem [[blīvums|blīvumiem]]. Lai gan nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, parasti par vieglajiem metāliem sauc tādus, kuru blīvums ir mazāks par 5 g/cm3.<ref>A. F. Holleman, E. Wiberg, N. Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. 102. Auflage. Walter de Gruyter, Berlin 2007, ISBN 978-3-11-017770-1, S. 1141.</ref><ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> Pēc šīs definīcijas, vieglie metāli ir visi [[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju]] metāli (izņemot [[rādijs|rādiju]]), kā arī daži 3., 4. un 13. grupas elementi. Pats vieglākais metāls ir [[litijs]], kura blīvums ir 0,535 g/cm3.

sentences: '''3. marts''' ir gada 62. diena (63. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 303 dienas.

sentences: {{Commonscat|Ski jumpers from Switzerland|Šveices tramplīnlēcēji}}

sentences:
'''Germans''' var būt:
* [[Germans (personvārds)|Germans]] — vīriešu personvārds;
* [[Aleksejs Germans]] (''Алексей Юрьевич Герман''; 1938—2013) — krievu kinorežisors;
* [[Teodors Germans]] (''Theodor Germann''; 1879-1935) — Latvijas un Igaunijas šahists.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Zziguru pagasts}}
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
, kas ir lielākā hidroelektrostacija pasaulē]]
'''Hidroenerģija''' ({{val-el|ὕδωρ}} (''húdōr'') — 'ūdens') vai '''ūdens enerģija''' ir [[enerģija]], kuru iegūst no [[ūdens]] kustības, un to pārvērš cita veida enerģijā. Visbiežāk tiek izmantota ūdens [[potenciālā enerģija]]. Lai šo enerģiju varētu iegūt, tiek celtas [[hidroelektrostacija]]s (HES), veidojot [[aizsprosts|aizsprostus]] uz upēm. Agrāk ūdens enerģija tika plaši izmantota [[ūdens dzirnavas|ūdens dzirnavās]], bet mūsdienās šīs ūdens enerģijas izmantošanas veids ir gājis zudumā.

sentences:
{{jāuzlabo|atveidošana}}'''Dienvidkorejas vona''', oficiāli '''Korejas Republikas vona''' (simbols: '''₩;''' [[ISO 4217|kods]]: '''KRW'''; [[Korejiešu valoda|korejiski]]: ''대한민국 원''), ir [[Dienvidkoreja]]s oficiālā [[valūta]]. Vienā vonā ietilpst 100 monetārās apakšvienības jeb džoni. Džonus ikdienā vairs neizmanto to mazās vērtības dēļ, un tie parādās tikai ārvalstu valūtu kursos. Valūta tiek izdota Korejas Bankā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bok.or.kr/eng/main/main.do|title=Bank of Korea|website=www.bok.or.kr|access-date=2021-11-01}}</ref> kas atrodas Dienvidkorejas galvaspilsētā [[Seula|Seulā]].{{Valūtas infokaste|valūtas nosaukums=Dienvidkorejas vona|valūtas nosaukums cit val=대한민국 원|iso kods=KRW|oficiāli lieto=Dienvidkorejā|inflācijas līmenis=0.52%|inflācijas avota datums=2021
https://www.inflationtool.com/south-korean-won/2020-to-present-value|subvienības attiecība=1/100|subvienības nosaukums=džons (전/錢); netiek lietots|daudzskaitlis=vonas|bieži liet monētas=₩10, ₩50, ₩100, ₩500|reti liet monētas=₩1, ₩5|bieži liet banknotes=₩1,000, ₩5,000, ₩10,000, ₩50,000|reti liet banknotes=₩2,000|izdevēja iestāde=Korejas Banka|izdevēja iestādes mājas lapa=http://www.bok.or.kr/eng/main/main.do|attēls 1=[[File:Currency South Korea.jpg|thumb|Dienvidkorejas valūta]]}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Biruta Cepurīte |     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =4391 Balodis
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =[[Nikolajs Černihs]]
| discovered ={{Dat|1977|8|21}}
| alt_names = 1977 QW2; 1977 RR2; 1980 GZ
| mp_name = 4391
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2013|11|4}} (JD 2456600.5) <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi#top 4391 Balodis (1977 QW2)]</ref>
| aphelion =2.9017 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =1.8757 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =2.3887 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.2148
| period =3.69 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination =5.3494°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 8  [[kilometrs|km]] <ref>[http://www.irir.lv/2012/6/21/infografika-latvijas-vards-kosmosa Infografika: Latvijas vārds kosmosā]{{Novecojusi saite}}</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =14 H
| single_temperature=
}}
'''4391 Balodis''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1977]]. gadā atklāja [[Nikolajs Černihs]] Krimas Astrofizikas observatorijā [[Ukraina|Ukrainā]]. Tas ir nosaukts [[Latvijas Universitāte|LU]] Ģeodēzijas un ģeoinformātikas institūta direktora Jāņa Baloža vārdā.
== Atsauces ==
{{Atsauces}}
[[Kategorija:Asteroīdi]]
[[Kategorija:Asteroīdi, kuru nosaukums saistīts ar Latviju]]

sentences: '''Hilberta problēmas''' ir [[vācieši|vācu]] matemātiķa [[Dāvids Hilberts|Dāvida Hilberta]] 1900. gadā publicētas 23 [[matemātika]]s problēmas. Tobrīd tās visas bija neatrisinātas, daudzas no tām ietekmēja 20. gadsimta matemātiku. Desmit no problēmām (1., 2., 6., 7., 8., 13., 16., 19., 21. un 22.) viņš prezentēja Starptautiskajā matemātiķu kongresā [[Parīzes universitāte|Sorbonnā]], Parīzē. Tās visas ir tikušas aplūkotas viņa referātā ''Mathematische Probleme''. Hilberta problēmās ir ietvertas dažādas matemātikas nozares.

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Togo|Vietas Togo UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā}}

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Džonsa šaurums
  | citvalsts         = <!-- citas valsts teritorijā {{XXX}}-->
  | citnosaukums      = <!-- nosaukums latviski -->
  | citvaloda         = <!-- valodas kods -->
  | citvaloriģin      = <!-- nosaukums oriģinālvalodā -->
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Devon oli 2020204 lrg.jpeg
| paraksts     = Džonsa šauruma vidusdaļa ar šaurumā noplūstošu ledu no Sīdkapa ledāja
| vieta        = {{CAN}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Norvēģu līcis]]
| savieno1     = [[Bafina jūra]]
| atdala       = [[Elsmīra sala]]
| atdala1      = [[Devona (sala)|Devona]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=76| plat_m= | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=86| gar_m= | gar_s= | gar_EW=W
| platība      = <!-- tikai skatli; km² -->
| garums       = 230
| platums      = 38—100
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      = <!-- tikai skatli; kubikkilometros -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        =
| pilsētas     = [[Grīsfjorda]]
}}

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{Datorspēles infokaste
|nosaukums = Pokémon Black un White
|bilde =
|apraksts = ''Pokémon Black'' un ''White'' logotips
|developer = [[Game Freak]]
|publisher = [[Nintendo]], [[The Pokémon Company]]
|distributor =
|designer = [[Satoši Tadžiri]]
[[Džuniči Masuda]]
|series = ''[[Pokémon]]'' sērija
|engine =
|version =
|release = {{flaga|Japāna}} [[2010. gads|2010]]. gada [[18. septembris|18. septembrī]]<ref name="jprelease">{{Tīmekļa atsauce| url= http://www.pokemon-sp.jp/series/bw/#/product| title= 商品情報 <nowiki>|</nowiki> 『ポケットモンスターブラック・ホワイト』公式サイト {{ja ikona}}| accessdate= 2010-07-04| archive-date= 2010-09-22| archive-url= https://www.webcitation.org/5sv9U8lJZ?url=http://www.pokemon-sp.jp/series/bw/#/product}}</ref>
{{flaga|Amerikas Savienotās Valstis}} Pavasaris [[2011. gads|2011]]. gadā
{{flaga|Eiropas Savienība}} Pavasaris [[2011. gads|2011]]. gadā
|genre = [[Lomu spēle|RPG]]
|modes =
|ratings =
|platforms = [[Nintendo DS]]
|media =
|requirements =
|input =
}}
'''''Pokémon Black''''' un '''''Pokémon White''''' ({{val-ja|'''ポケットモンスターブラック・ホワイト'''}} ''Poketto Monsutā Burakku Howaito'') ir "[[Pokemoni|Pokemonu]]" [[Lomu spēle|RPG]] spēļu sērijas piektās paaudzes daļas. Šīs spēles tika izlaistas 2010. gada 18. oktobrī [[Japāna|Japānā]] ''[[Nintendo DS]]'' platformai. [[Eiropa|Eiropā]] tā tika izlaista 2011. gada 4. martā, bet [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], 2011. gada 6. martā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimdota Sēle
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1951
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = {{vieta|Latvijas PSR|Ventspils|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Astra Egle<ref name=literatura.lv>{{Tīmekļa atsauce|title=Laimdota Sēle|url=http://literatura.lv/person/872016?lang=lv|publisher=literatura.lv|accessdate=17 March 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|       nodarbošanās = [[dzejniece]], [[rakstniece]], [[vēsturniece]], [[žurnāliste]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laimdota Sēle''' (dzimusi {{dat|1951|11|5}}, pseidonīms ''Astra Egle'') ir latviešu [[dzejniece]], [[rakstniece]], [[vēsturniece]]<ref name=lr1>{{Tīmekļa atsauce|title=Vēsturniece un rakstniece Laimdota Sēle|url=https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/melnbaltais-foto/vesturniece-un-rakstniece-laimdota-sele.a53169/?highlight=Laimdota%20S%C4%93le|publisher=lr1.lsm.lv|accessdate=17 March 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref> un [[žurnāliste]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Melnā driģene
|           attēls =Hyoscyamus_niger_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-073.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Hyoscyamus niger|Melnā driģene}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Solanaceae
|        dzimta_lv = Nakteņu dzimta
|             suga = H. niger
|          suga_lv = Melnā driģene
|         binomial = Hyoscyamus niger
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = Eminem
| Att_izm =
| Ainava =
| Attēls = Eminem 2021 Color Corrected.jpg
| Apraksts = Eminem 2021. gadā
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1972|10|17}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Misūri (štats)|Santdžozefa}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Hiphops]]
| Nodarbošanās = Reperis, mūzikas autors, dziedātājs, producents, aktieris
| Gadi = 1988–pašlaik
| Izdevējkompānija = {{hlist|Shady|[[Dr. Dre|Aftermath]]|[[Interscope Records|Interscope]]|WEB}}
| Mlapa = {{URL|eminem.com}}
| Dzimums = V
| Dz_vārds = Māršals Brūss Materss III
}}'''Māršals Brūss Materss III''' (dzimis 1972. gada 17. oktobrī), profesionāli pazīstams kā '''Eminem''' (stilizēts kā '''EMINƎM'''), ir amerikāņu reperis un ierakstu producents. Viņš tiek uzskatīts par hiphopa popularizēšanu Vidusamerikā, un viņš ir kritiķu atzīts par vienu no visu laiku izcilākajiem reperiem.Eminem globālie panākumi un atzinību guvušie darbi tiek plaši uzskatīti par tādiem, kas ir pārkāpuši rasu barjeras balto reperu pieņemšanai populārajā mūzikā. Lai gan liela daļa viņa transgresīvo darbu 1990. gadu beigās un 2000. gadu sākumā padarīja viņu plaši pretrunīgu, viņš kļuva par amerikāņu zemākās klases populārās dusmas pārstāvi un ir minēts kā ietekme uz daudziem dažādu žanru māksliniekiem.

sentences:
{| class="wikitable" width=300px align=right
|-----
!colspan=2|Ahāts
|-----
!colspan=2|), izmērs — 2,5 cm]]
|-----
!colspan=2|Klasifikācija
|-----
|Klase||[[halcedons|Halcedona]] paveids
|-----
|[[Ķīmiskā formula]]|| Silīcija dioksīds, SiO2
|-----
|[[Singonija]]|| [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|-----
!colspan=2|Īpašības
|-----
| Krāsa || Balts līdz pelēks, gaišzils, oranžs līdz sarkans, melns
|-----
| [[Svītra]] || Balta
|-----
| [[Habituss]] || [[Slēpti kristālisks]]
|-----
| [[Skaldnība]]|| Nav
|-----
| [[Lūzums (mineraloģija)|Lūzums]]|| Gliemežnīcas, ar ļoti asām malām
|-----
|[[Cietība]] pēc [[Mosa skala]]s|| 7
|-----
| [[spīdums (mineraloģija)|Spīdums]]|| Vaska
|-----
| [[caurspīdīgums (optika)|Caurspīdīgums]]|| Vāji caurspīdīgs
|-----
| [[Pleohroisms]]|| Nav
|-----
| [[Blīvums]]||2,6
|-----
|}

sentences: '''Saūda Arābijas reāls''' (valūtas kods: '''SAR''') ir [[Saūda Arābijas Karaliste|Saūda Arābijas Karalistes]] oficiālā [[valūta]]. Viens rijāls ir vienāds ar 20 [[Kurušs (Saūda Arābija)|kurušiem]] jeb 100 [[Halala|halalām]].

sentences: '''Kalvina cikls''' ir reakciju virkne, kurā notiek CO2 redukcija [[Hloroplasts|hloroplastu]] stromā.<ref name="Madera">"Bioloģija 1.daļa", Silvija S. Madera, {{ISBN|9984-17-474-3}}, 121.—123.lpp</ref>

sentences:
kalna virsotne atrodas nāves zonā.]]
'''Nāves zona''' [[Alpīnisms|alpīnismā]] ir augstums virs noteiktas līnijas, kur [[Skābeklis|skābekļa]] spiediens nav pietiekams, lai ilgstoši uzturētu cilvēka dzīvotspēju. Šī līnija parasti ir noteikta 8000 metrus virs jūras līmeņa (t.i., mazāk kā 356 [[Bārs (mērvienība)|milibāri]] [[Atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]]).<ref name="PBS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pbs.org/wgbh/nova/transcripts/2506everest.html|title=Everest:The Death Zone|publisher=PBS|website=Nova|date=1998-02-24}}</ref> Koncepciju pirmo reizi 1953. gadā izdomāja Šveices ārsts Eduards Viss-Dināns, nosaucot to par '''letālo zonu'''.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Wyss-Dunant|first=Edouard|year=1953|title=Acclimatisation|url=https://archive.org/details/mountainworld195029881mbp|format=PDF|journal=The Mountain World|pages=110–117|access-date=March 10, 2013}}</ref> Visas 14 virsotnes ar nāves zonu virs 8000 m atrodas Āzijas [[Himalaji|Himalajos]] un [[Karakorums|Karakorumā]].

sentences:
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Krapes pagasts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džefs, kurš dzīvo mājās
| attēls                   = Jeff Who Lives at Home FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jeff, Who Lives at Home''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 =
* [[Džejs Duplass]]
* [[Marks Duplass]]
| producents               =
* [[Laiena Halfone]]
* [[Rasels Smits]]
* [[Džeisons Raitmans]]
| scenārija autors         =
* Marks Duplass
* Džejs Duplass
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Eds Helmss]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika                   = [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Right of Way Films]]''
* ''[[Mr. Mudd]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|14|Toronto kinofestivāls|2012|3|16|ASV|}}
| ilgums                   = 83 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/jeff-who-lives-home-2011|title=Jeff, Who Lives at Home|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 22, 2019|archive-date={{dat|2019|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190322174139/http://www.bbfc.co.uk/releases/jeff-who-lives-home-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jeffwholivesathome.htm|title=Jeff, Who Lives at Home (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 22, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džefs, kurš dzīvo mājās"''' ({{val|en|Jeff, Who Lives at Home}}) ir 2011. gada komēdija, kuras režisori ir [[Marks Duplass]] un [[Džejs Duplass]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Sīgels]], [[Eds Helmss]], [[Džūdija Grīra]] un [[Sūzana Sarandona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|14||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
|name          = William Wrigley Jr. Company
|company_logo  =
|type          = [[Meitas uzņēmums]]
|parent        = ''[[Mars (uzņēmums)|Mars]]'' (2008—)
|foundation    = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}} (1891)
|founder       = [[Viljams Vriglijs juniors]]
|location      = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|key_people    =
|industry      = [[Pārtikas pārstrāde]]
|products      =
|revenue       = {{profit}}5,389 [[miljards|miljardi]] [[ASV dolārs|$]] (2007)
|net_income    = {{profit}}$961,9 [[miljons|miljoni]] $ (2009)
|num_employees = 16,000
|homepage      = {{URL|http://www.wrigley.com/}}
}}
'''''William Wrigley Jr. Company''''' (saīsināti tiek saukts kā '''''Wrigley'''''<ref name="About Us">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.wrigley.com/global/about-us.aspx |title=About Us |accessdate=2015-03-08 |work= |publisher=''Wrigley'' |date= }}</ref>) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[uzņēmums]], kas atrodas [[Čikāga|Čikāgā]]. Tas tika dibināts {{dat|1891|4|1}} un sākotnēji pārdeva tādus produktus kā [[zupa|zupu]] un [[cepamais pulveris|cepamo pulveri]]. [[1892]]. gadā kompānijas dibinātājs [[Viljams Vriglijs juniors]] izlēma iepakot [[košļājamā gumija|košļājamo gumiju]] pie katra cepamā pulvera iepakojuma, bet drīz tā kļuva populārāka par pašu cepamo pulveri, tāpēc kompānija pārorientējās, lai ražotu tikai košļājamo gumiju. [[2008]]. gadā ''[[Mars (uzņēmums)|Mars]]'' ieguva ''Wrigley'' par aptuveni 23 [[miljards|miljardiem]] [[ASV dolārs|ASV dolāru]].<ref>{{ziņu atsauce| url=http://online.wsj.com/article/SB120935192240148985.html?mod=hps_us_whats_news |title=Mars, Buffett Team Up in Wrigley Bid|newspaper=Wall Street Journal| date=27 April 2008 |accessdate=2008-04-27| first=Matthew| last=Karnitschnig| first2=Dennis K.| last2=Berman}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Kosmoloģija| ]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Fiziķi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krīds III
| attēls                   = Creed-3-plakatsLV.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Creed III''
| žanrs                    = drāma, spriedzes filma
| režisors                 = [[Maikls B. Džordans]]
| producents               =
* [[Irvins Vinklers]]
* [[Čārlzs Vinklers (producents)|Čārlzs Vinklers]]
* Viljams Čartofs
* Deivids Vinklers
* Raiens Kūglers
* Maikls B. Džordans
* Elizabete Raposo
* [[Džonatans Glikmens]]
* [[Silvestrs Stallone]]
| scenārija autors         =
* Kīnans Kūgls
* [[Zeks Bejlins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls B. Džordans]]
* [[Tesa Tompsone]]
* [[Džonatans Meidžorss]]
* [[Vūds Heriss]]
* Mila Deivisa Kenta
* [[Florians Munteanu]]
* [[Filīša Rašāda]]
| mūzika                   = Džozefs Širlijs
| operators                = [[Krāmers Morgentau]]
| montāža                  =
* [[Tailers Nelsons]]
* Džesika Baklesa
| studija                  =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Chartoff-Winkler Productions]]''
* ''[[Proximity Media]]''
* ''[[Outlier Society]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* (Ziemeļamerika)
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
* (starptautiski)
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2023|2|9|[[Mehiko]]|2023|3|3|ASV, Latvija}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''Creed III'' (12A)|url=https://www.bbfc.co.uk/release/creed-iii-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda4ndix|access-date=2023-02-13|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome|BBFC]]|archive-date=February 13, 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20230213215756/https://www.bbfc.co.uk/release/creed-iii-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda4ndix|dead-url=no}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |last=D'Alessandro |first=Anthony |date=2023-02-28 |title='Creed III' Eyeing Franchise Title 3-Day Record Debut Of $38M-$40M – Box Office |url=https://deadline.com/2023/02/box-office-creed-iii-michael-b-jordan-1235275006/ |access-date=2023-03-01 |website=[[Deadline Hollywood]] |archive-date=March 1, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230301005851/https://deadline.com/2023/02/box-office-creed-iii-michael-b-jordan-1235275006/ |dead-url=no}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|275,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Creed III (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11145118/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|8|3||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Krīds II]]"
| nākamā                   =
| imdb                     = 11145118
}}
'''"Krīds III"''' ({{val|en|Creed III}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma. Filmas režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Maikls B. Džordans]] (režisora debija). Šīs ir filmas "[[Krīds II]]" turpinājums, trešā filma "Krīda" filmu sērijā un [[Rokijs (filmu sērija)|"Rokija" filmu sērijas]] devītā daļa. Lomās [[Tesa Tompsone]], [[Džonatans Meidžorss]], [[Vūds Heriss]], Mila Deivisa Kenta, [[Florians Munteanu]] un [[Filīša Rašāda]]. Filmā pieredzējušais un nesen pensijā aizgājušais bokseris Adoniss Krīds (Džordans) saskaras aci pret aci ar savu bērnības draugu un bijušo boksa brīnumbērnu Demjenu Andersonu (Meidžorss).

sentences:
{{cita nozīme|taksonomisko vienību|Japānas politiķi un premjerministru|Josihide Suga}}
]]
'''Suga''' (no {{val|liv|sug}} — 'radinieks, radniecība, veids' vai {{val|et|sugu}} — 'dzimums, cilts'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:958 |page=954 |accessdate={{dat|2020|05|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:958 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>; {{val|la|species}}) ir [[taksonomija]]s vienība, kurā apvieno visus dzīvnieku, putnu, augu, sēņu, ķērpju u.c. [[īpatnis|īpatņus]] ar vienādām pazīmēm. Vienas sugas pārstāvji savā starpā var [[pārošanās|pāroties]] un radīt auglīgus [[pēcnācēji|pēcnācējus]]. Tikai retos gadījumos var pāroties un radīt pēcnācējus divas dažādas sugas, bet šīm sugām noteikti ir jābūt no vienas [[Ģints (bioloģija)|ģints]] un pēcnācēji vairumā gadījumu nebūs auglīgi<ref>Piemēram, mūļi ir ēzeļa un ķēves hibrīdi, tie ir neauglīgi. http://www.uzdevumi.lv/ExerciseRun/RunExercise?exerciseId=9829ba7f-ac9d-4779-b720-d46dc0b62a8d&parentType=VirtualSchool&parentId=4643</ref>, tos sauc par [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīdiem]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://genetics.thetech.org/ask/ask75 |title=Understanding Genetics |language={{en icon}} |publisher=Genetics.thetech.org |date= |accessdate=2015-10-28 |archive-date=2015-10-29 |archive-url=https://web.archive.org/web/20151029072246/http://genetics.thetech.org/ask/ask75 }}</ref>, kad divu dažādu sugu pēcnācējs savukārt spēj vairoties, runa ir par [[Himēra ģenētikā|himēru]].<ref>http://ww2.geneconserve.pro.br/artigo016.pdf{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|author=All Things Considered |url=http://www.npr.org/templates/story/story.php?storyId=12260255 |title=Befuddling Birth: The Case of the Mule's Foal |publisher=NPR |date= |accessdate=2015-10-28}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kālija perhlorāta struktūrformula

Kālija perhlorāta kristāls
|ķīmiskā formula=KClO4
|molmasa=138,55
|blīvums=2520
|kušanas temperatūra=610 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Kālija perhlorāts''' ir [[perhlorskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]] ar ķīmisko formulu [[kālijs|K]][[hlors|Cl]][[skābeklis|O]]4. Tas ir stiprs [[oksidētājs]]. Bezkrāsaina, kristāliska viela (rombiski vai kubiski kristāli), kas kūst aptuveni pie 610 °C. Viens no pazīstamākajiem oksidētājiem, kas tiek lietots [[pirotehnika|pirotehnikā]], [[kapsele|šāviņu kapselēs]] u.c. KClO4 piemīt zemākā [[šķīdība]] no visiem perhlorātiem (1,5 grami 100 mililitros [[ūdens]] pie 25 °C).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|rinda=Asterales
|suga_lv=Zemais dadzis
|suga=Cirsium acaule
|ģints_lv=Dadži
|ģints=Cirsium
|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta
|dzimta=Asteraceae
|rinda_lv=Asteru rinda
|klase_lv=Divdīgļlapji
|klase=Magnoliopsida
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|nodalījums=Magnoliophyta
|valsts_lv=Augi
|valsts=Plantae
|autors= Scop.
|attēls=
Cirsium acaule Ostrożeń krótkołodygowy 2020-07-28 03.jpg
}}
'''Zemais dadzis''' (''{{Val-la|Cirsium acaule}}'') ir [[kurvjziežu dzimta]]s augu suga, kura ir sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama nevienmērīgi: rietumdaļā nereti, austrumdaļā ļoti reti vai nav sastopams. Atsevišķi augu eksemplāri vai nelielas grupas aug sausās [[Pļava|pļavās]], ganībās un atmatās, kā arī upju krastu nogāzēs, pārsvarā granšainās vietās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/cirsium-acaule-scop/|title=zemais dadzis - Cirsium acaule Scop. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-12-31}}</ref>

== Ārējās saites ==
{{sisterlinks-inline}}
==Atsauces==
{{atsauces}}
{{botānika-aizmetnis}}
[[Kategorija:Dadži]]
[[Kategorija:Latvijas flora]]

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Grīziņkalns (nozīmju atdalīšana)|Grīziņkalns}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Grīziņkalns
|attels             = Dzīvojamā ēka, Rīga, Jāņa Asara iela 15 (2017).jpg
|paraksts           = Ēka Jāņa Asara ielā 15, Grīziņkalna apkaimē
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            = {{Rīga}}
|priekspilseta      = [[Latgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 1,517 km²
|iedzivotaju_skaits = 12 947 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Daugavas stadions (Rīga)|Daugavas stadions]]<br>[[Latvijas Universitātes stadions]]
|udenstilpnes       =
|parki              = [[Grīziņkalna parks]]
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|6|47}}
|trolejbuss         = {{Rīga sab|t=tb|5|13}}
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/grizinkalns/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
[[Kategorija:Sporta slavas zāles]]
[[Kategorija:Hokejisti]]

sentences: '''Īpatnējā pretestība''' ir vielām piemītoša īpašība, kas nosaka, cik lielā mērā viela traucē [[Elektriskā strāva|strāvai]] plūst pa vadītāju. Tā mērvienība ir [[oms]] reiz metrs (Ω·m), bet vadītāja šķērsgriezuma laukumu, tā mazo izmēru dēļ, ir ērtāk mērīt kvadrātmilimetros.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzīvnieku redzes orgānu|acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Acis |
  Latin        = Oculus |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Hawk eye.jpg |
  Caption      = [[Vanagi|Vanaga]] acs|
  Image2       = Krilleyekils.jpg |
  Caption2     = [[Antarktīdas krils|Antarktīdas krila]] acs |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Ukrainā]]
[[Kategorija:Ukrainas žurnālisti]]

sentences: '''Informācijas drošība''' ir pasākumu kopums, kas novērš neatļautu vai ļaunprātīgu piekļuvi [[Informācija|informācijai]], tās izmantošanu, izpaušanu, apturēšanu, pārveidošanu, pārbaudi, ierakstīšanu vai iznīcināšanu. Informācijas drošības galvenā prioritāte ir līdzsvarota informācijas un [[Dati|datu]] konfidencialitātes, integritātes un pieejamības aizsardzība, vienlaikus saglabājot efektīvu politikas īstenošanu, nemazinot organizācijas produktivitāti.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=|title=The basics of information security : understanding the fundamentals of InfoSec in theory and practice|url=https://www.worldcat.org/oclc/880706587|location=Waltham, MA|isbn=9780128008126|oclc=|first=Jason|last=Andress|publisher=Syngress|year=2014|pages=240}}</ref> Tas tiek panākts, izmantojot daudzpakāpju riska pārvaldības procesu, kas identificē apdraudējuma avotus, vājās vietas, iespējamo ietekmi un iespējamo kontroli, ar tam sekojošu riska pārvaldības plāna efektivitātes novērtējumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Carp_(Cyprinus_carpio)_in_aquarium.JPG
|  att_nosaukums = [[Karpa]] (''Cyprinus carpio'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|      virskārta = Cypriniphysae
|   virskārta_lv = Karpveidīgo virskārta
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|     apakškārta = Cyprinoidei
|  apakškārta_lv = Karpu apakškārta
|         dzimta = Cyprinidae
|      dzimta_lv = Karpu dzimta
|       binomial = Cyprinidae <small>([[Constantine Samuel Rafinesque|Rafinesque]], 1810)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada martā,}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Anthidium florentinum 02.JPG
| att_nosaukums = ''Anthidium florentinum''
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hymenoptera
| kārta_lv = Plēvspārņu kārta
| apakškārta = Apocrita
| apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
| virsdzimta = Apoidea
| virsdzimta_lv = Bišu virsdzimta
| dzimta=Megachilidae
| dzimta_lv=Griezējbišu dzimta
| apakšdzimta = Megachilinae
| apakšdzimta_lv =
| ģints = Anthidium
| ģints_lv =
| suga = Anthidium florentinum
| suga_lv =
| kategorijas = nē
| binomial= Anthidium florentinum (Fabricius, 1775)
| sinonīmi =
* ''Apis florentina'' Fabricius, 1775
* ''Anthidium florentinum'' var. ''hispanicum'' Mocsary, 1884
* ''Anthidium florentinum'' var. ''rufescente'' Dusmet, 1908
* ''Anthidium florentinum'' var. ''kissi'' Alfken, 1935
* ''Anthidium subspinosum'' Klug, 1832
| iedalījums =
}}
'''''Anthidium florentinum''''' ir [[griezējbišu dzimta]]s suga. Sastopama [[Dienvideiropā]] un [[Centrāleiropā]], [[Kaukāza|Kaukāzā]], [[Turcija|Turcijā]], [[Irāna|Irānā]], [[Palestīna|Palestīnā]], [[Sīrija|Sīrijā]], [[Centrālāzija|Centrālā Āzijā]], [[Sibīrija|Sibīrijā]] un [[Ķīna|Ķīnā]],<ref name="Nadimi.etal2014"/> ka arī [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].<ref name="Khaghaninia.etal2010"/> Pieaugušie īpatņi apmeklē [[tauriņziežu dzimta|tauriņziežu]] un [[lūpziežu dzimta|lūpziežu]] dzimtu [[zieds|puķes]].<ref name="Nadimi.etal2014"/>

sentences:
[[Kategorija:Jemena]]
[[Kategorija:Vēsture pēc valsts]]
[[Kategorija:Āzijas vēsture]]

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
|   attēls = Šerpu jaunieši viņu tradicionālajos tērpos
|    tauta = Šerpas
|   skaits = aptuveni 520 tūkstoši
|    vieta = {{ubl|{{NPL}}|{{CHN}}|{{BHU}}|{{IND}}}}
|   valoda = [[šerpu valoda]], [[nepāliešu valoda]]
| reliģija = galvenokārt [[budisms]]
|   grupas =
|     radi = [[tibetieši]]
}}

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:275px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
|
|-
| Planētu salīdzinājums pēc mēroga. Attēlā lielās planētas ir [[Urāns (planēta)|Urāns]] un [[Neptūns (planēta)|Neptūns]], vidējās planētas ir [[Zeme]] (pa kreisi) un [[Venera (planēta)|Venera]] ( pa labi) (centrā redzams [[baltais punduris]] [[Sīriuss|Sīriuss Beta]]), bet mazās planētas skatīt nākamajā attēlā.
|-
|
|-
| Attēlā lielie debess ķermeņi ir [[Marss (planēta)|Marss]] un [[Merkurs (planēta)|Merkurs]], bet mazie no kreisās puses ir Zemes pavadonis [[Mēness]] un pundurplanētas [[Plutons (pundurplanēta)|Plutons]] un [[Haumeja]].
|}

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Kuldīgas Tehnoloģiju un tūrisma tehnikums
| logo =
| seal_image =
| image = Baltijas skolotāju seminārs (1866-1915).jpg
| image size =
| alt =
| caption = Baltijas skolotāju semināra ēka
| motto =
| location = Liepājas iela 31, [[Kuldīga]], [[Kuldīgas novads]], {{LAT}}
| postcode =
| map_type = Latvija
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 58
| lats = 7
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 57
| longs = 53
| longEW = E
| schooltype = profesionālās izglītības mācību iestāde
| fundingtype =
| opened =
| founder =
| status = aktīva
| closed =
| c_approx =
| director =
| headmistress = Iveta Bērziņa (Direktores pienākumu izpildītāja)[1]
| headmaster =
| head_teacher =
| key_people =
| grades =
| years =
| enrollment_as_of =
| pupils = 507 (2021)
| language = latviešu
| schedtyp = dienas skola
| schedule =
| Hours_in_Day =
| classrooms =
| colors =
| slogan =
| song =
| sports =
| accreditation =
| ranking =
| national_ranking =
| publication =
| newspaper =
| yearbook =
| products =
| endowment =
| budget =
| fees =
| revenue =
| graduates =
| year =
| alumni =
| free_label =
| free_text =
| homepage = {{url|http://www.kuldigastehnikums.lv}}
}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/22.12.2023-kuldigas-tehnikumu-pagaidam-vadis-saldus-tehnikuma-direktore.a536456/|title=Kuldīgas tehnikumu pagaidām vadīs Saldus tehnikuma direktore|website=www.lsm.lv|access-date=2024-01-01|language=lv}}</ref>
'''Kuldīgas Tehnoloģiju un tūrisma tehnikums''' ir profesionālās ievirzes izglītības iestāde [[Kuldīga|Kuldīgā]]. Dibināta 1989. gadā kā Kuldīgas 78. arodvidusskola, kas atradās bijušajā [[Baltijas skolotāju seminārs|Baltijas skolotāju semināra]] ēku kompleksā.

sentences:
[[Kategorija:Čehija]]
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Čehija]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Žans Fransuā de Laperūzs
|     vārds_orig = ''Jean-François de La Pérouse''
|         attēls = G. Bruno - Le Tour de la France par deux enfants p204b.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1741
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = pie [[Albī]], [[Francijas karaliste]]
([[Tarna]], {{FRA}})
|      m_dat_alt = iespējams [[1788]]. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Vanikoro]]
({{SLB}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jūrasbraucējs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Skatuves māksla]]
[[Kategorija:Cirks]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Komiķi]]

sentences: '''Vietniekvārdi''' jeb '''pronomeni''' ir [[vārdšķira]], kuras vārdus lieto, lai aizstātu [[nomeni|nomenus]] ([[lietvārds|lietvārdus]], [[īpašības vārds|īpašības vārdus]]). Vietniekvārdi nenosauc priekšmetu, pazīmi vai procesu, bet tikai norāda uz to. Vietniekvārdu skaits atšķirībā no, piemēram, [[darbības vārds|darbības vārdu]] vai [[lietvārds|lietvārdu]] skaita ir ierobežots.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ričards Džūels
| operators =
| attēls = Richard Jewell Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents = * Tims Mūrs
* Džesika Meiere
* Kevins Mišers
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* Dženifere Deivisone
* [[Džoana Hills]]
* Klints Īstvuds
| scenārijs = [[Billijs Rejs]]
| aktieri = * [[Pols Volters Hauzers]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Ketija Beitsa]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Olīvija Vailda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Richard Jewell''
| studija = * ''Malpaso Productions''
* ''Appian Way Productions''
* ''Misher Films''
* ''75 Year Plan Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|11|20}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|44,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2903213569/|title=Richard Jewell |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ričards Džūels"''' ({{Val|en|Richard Jewell}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Klints Īstvuds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Volters Hauzers]], [[Sems Rokvels]], [[Ketija Beitsa]], [[Džons Hemms]] un [[Olīvija Vailda]]. Filma ir balstīta uz žurnāla ''[[Vanity Fair]]'' 1997. gada rakstu ''American Nightmare: The Ballad of Richard Jewell'' un 2019. gada grāmatu ''The Suspect: An Olympic Bombing, the FBI, the Media, and Richard Jewell, the Man Caught in the Middle''.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.npr.org/2019/12/12/785587180/sneer-campaign-richard-jewell|title=Sneer Campaign: 'Richard Jewell'|work=NPR|access-date=2022-09-30|date=2019-12-12|last=Klimek|first=Chris|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://archive.vanityfair.com/article/share/1fd2d7ae-10d8-474b-9bf1-d1558af697be|title=AMERICAN NIGHTMARE: The Ballad of RICHARD JEWELL {{!}} Vanity Fair {{!}} February 1997|last=Brenner|first=Marie|website=Vanity Fair {{!}} The Complete Archive|access-date=2022-09-30|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.goodreads.com/work/best_book/64218644-the-suspect|title=The Suspect|website=www.goodreads.com|access-date=2022-09-30}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.theguardian.com/film/2019/dec/13/richard-jewell-kathy-scruggs-olivia-wilde-irresponsible|title=Richard Jewell pushes a damaging myth about female journalists. Stop defending it {{!}} Benjamin Lee|website=the Guardian|access-date=2022-09-30|date=2019-12-14|language=en}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2019/12/12/business/media/richard-jewell-kathy-scruggs.html|title=Clint Eastwood’s ‘Richard Jewell’ Is at the Center of a Media Storm|work=The New York Times|access-date=2022-09-30|date=2019-12-12|last=Tracy|first=Marc|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Brigadere
|         vārds_orig =
|             attēls = Brigadere.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1861|10|1}}|{{dat||9|19}}}}
|            dz_gads = 1861
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 1
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Kalnamuižas pagasts|3s=Tērvetes pagasts}} (tagad {{vieta|Latvija|Tērvetes pagasts}})
|             m_gads = 1933
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Tērvete|2s=Tērvete (Tērvetes pagasts)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi = [[Jānis Brigaders|Jānis]]
|              māsas = Līze
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Mežmeita, Tezejs, Niekalbis, Ēvelētājs, Ziņotājs no Olimpa, Ziņotājs no Hadesa<ref name="lrb" />
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|Latviešu]]
|            periods = 1893—1933
|              žanri = [[Dzeja]], [[dramaturģija]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{plainlist|
* "Sprīdītis"
* "[[Maija un Paija]]"
* "Dievs, daba, darbs"
* "Princese Gundega un karalis Brusubārda"
}}
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Triju Zvaigžņu ordenis]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
" [[Tērvete (Tērvetes pagasts)|Tērvetē]]]]

sentences: '''Meditācija''' (no {{val|la|meditatio}} — 'domāt, apcerēt') ir prakse, kurā praktizējošais indivīds paša spēkiem mēģina ierosināt [[prāts|prāta]] un [[apziņa]]s stāvokļa izmaiņas, lai veicinātu garīgu labumu. Tā aptver dažādas garīgas disciplīnas un ir saistīta ar kādu reliģisku tradīciju vai mūsdienu terapiju.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hugo Legzdiņš
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = H.Legzdiņš kaprālis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1903
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas apriņķis|Vidrižu pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2004
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = komandkapteinis
|  dienesta_laiks =
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
{{LAT}}
{{USSR}}
{{LAT}}
|       struktūra = [[Latvijas Jūras spēki]]
|         vienība =
|       komandēja = [[zemūdene]] "[[Ronis (zemūdene)|Ronis]]"
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Triju Zvaigžņu ordenis]] (V, IV šķiras)
[[Goda Leģiona ordenis]]
Šķēpa ordenis (Zviedrijas)
|      cits_darbs = pedagogs jūrnieku mācību iestādēs
}}
}}

sentences: '''Borūdeņraži''' jeb '''borāni''' ir [[bors|bora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]]. Tie ir gāzveida, šķidras vai cietas vielas ar ļoti nepatīkamu smaku. Borūdeņražiem raksturīga liela ķīmiskā aktivitāte un [[sadegšanas siltums]], tādēļ tie izraisa interesi kā [[raķešdegviela]]. Ir pazīstami borūdeņraži, kuru molekulās ir 2 līdz 20 bora atomi. Visvienkāršākais borūdeņradis BH3 ir tik reaģētspējīgs, ka tūlīt dimerizējas un brīvā veidā nav iegūstams, tomēr ir pazīstami [[kompleksie savienojumi]], kuros BH3 ietilpst kā [[ligands]]. Vienkāršākajiem borūdeņražiem ir sastāvs BnHn+4 un BnHn+6. Darbu ar borūdeņražiem jāveic īpašos traukos, lai izslēgtu [[skābeklis|skābekļa]] un ūdens tvaiku piekļuvi.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Maksis fon Siverss
|     vārds_orig = ''Friedrich Maximilian (Max) von Sivers''
|         attēls = Maksis fon Siverss.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Studiju gados Tērbatā
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Liepāja]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =[[Tartu Universitāte]]
|        zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi =[[Skrīveru dendroloģiskais parks|Skrīveru dendroloģiskā parka]] izveide
}}

sentences:
galvaskauss]]
 galvaskauss]]
 galvaskauss]]
'''Galvaskauss''' ({{val|la|cranium}}) ir [[kauli|kaulu]] veidojums, kas ir sastopams [[cilvēki]]em un daudziem [[dzīvnieki]]em. Tas aizsargā galvā esošos [[orgāns|orgānus]].
Galvaskausā izšķir smadzeņu nodalījumu jeb [[Smadzeņu kapsula|smadzeņu kapsulu]] ({{val|la|neurocranium}}) un sejas jeb [[Viscerālais nodalījums|viscerālo nodalījumu]] ({{val|la|splanchnocranium}}).
Smadzeņu nodalījumu veido pakauša, ķīļa, deniņu, sieta, paura, paurstarpas un pieres kauli. Pakauša, ķīļa un sieta kauli ir nepāra, bet deniņu, paura, paurstarpas un pieres kauli ir pāra.

sentences:
|thumb|350px]]
'''Libertīsitija''' ir neīsta, [[Rockstar Games]] izveidota pilsēta [[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]] sērijas spēlēm. Par pamatu pilsētas izveidē ņemta [[Ņujorka]]. Trīs dažādu veidu Libertīsitijas ir parādijušās daudzu paaudžu GTA spēlēs. Libertīsitija bija galvenā pilsēta pirmajā [[Grand Theft Auto]]. Tā atgriezās [[Grand Theft Auto III]], [[Grand Theft Auto: Liberty City Stories]], [[Grand Theft Auto Advance]], [[Grand Theft Auto: Chinatown Wars]] un [[Grand Theft Auto IV]]. Spēlē [[Grand Theft Auto: San Andreas]] arī viena misija notiek Libertīsitijā.

sentences:
{{mazais burts}}
'''hCalendar''' ir [[mikroformāti|mikroformāts]], kas ļauj semantiski pierakstīt [[tīmekļa lappuse|tīmekļa lappusēs]] [[iCalendar]] formāta notikumu aprakstus.

sentences:
[[Kategorija:Klusais okeāns]]
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]

sentences: '''16. aprīlis''' ir gada 106. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (107. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 259 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Lēberehts Ēregots Punšels
|     vārds_orig = Johann Leberecht Ehregott Punschel
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Ērenfrīdersdorfa]], [[Saksijas karaliste]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1849
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Liezēre]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Frīdrihs Punšels
māte - Konkordija (dzim. Baslere)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anete Juliāna (dzim. Pleske, no [[Cēsis|Cēsīm]])
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|amatpersonu|sporta tiesnešiem|tiesnesis (sports)}}
 tiesneši]]
'''Tiesnesis''' ir [[amatpersona|valsts amatpersona]], kas [[tiesa|tiesā]] pieņem lēmumus, atsaucoties uz [[likums|likumiem]]. Tiesneši tiek saukti arī par '''tiesas kungiem''' vai '''tiesasvīriem''', dažreiz arī par '''soģiem'''. Lai kļūtu par tiesnesi, ir jābūt kvalificētam [[jurists|juristam]]. Dažādās valstīs ir atšķirīgas prasības, lai varētu kļūt par pilntiesīgu tiesnesi. [[Latvija|Latvijā]] tiesnešus iedala rajona (pilsētas) tiesnešos, apgabaltiesas tiesnešos un [[Latvijas Augstākā tiesa|Augstākās tiesas]] tiesnešos, kā arī Satversmes tiesas tiesnešos.

sentences: '''Novrūzs''' ({{val-fa|نوروز}}, {{izrunā|nouˈɾuːz}} — ‘jaunais gads’) ir [[persieši|persiešu]], [[kurdi|kurdu]] un citu [[irāņu tautas|irāņu tautu]] [[jaunais gads]] un [[pavasaris|pavasara]] svētki. Šīs tautas jauno gadu svin pavasara [[ekvinokcija]]s brīdī jeb astronomiskā pavasara sākšanās brīdī, tas ir, 20., 21. vai 22. martā. [[Irāņu kalendāri]] sākas ar Novrūzu. [[Irāna|Irānā]], [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]], [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Pakistāna|Pakistānā]] diena, kad svin Novrūzu, ir [[brīvdiena]]. Novrūza izcelsme ir meklējama [[Ahemenīdu impērija]]s laikā, kad par dominējošo reliģiju valstī kļuva [[zoroastrisms]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Elens Džonsons
 |          attēls = Allen Johnson 2007.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Elens Džonsons 2007. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds = Elens Kenets Džonsons
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1971|3|1}}
 |         dz_viet = [[Vašingtona]], {{USA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 70 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[110 m barjerskrējiens]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = Kērtiss Freijs
 |           trenē =
 |           olimp = 3 ([[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 = 12,92 s
 |           PR1_d = 110 m/b
 |             PR2 = 52,00 s
 |           PR2_d = 400 m/b
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Elens Kenets Džonsons''' ({{val|en|Allen Kenneth Johnson}}; dzimis {{dat|1971|3|1}} [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlēts]], kas startēja [[110 m barjerskrējiens|110 m barjersprinta]] distancē. Ir piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs ([[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]]), vienās no tām — 1996. gadā Atlantā — izcīnīja zelta medaļu. [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionātos]] E. Džonsons ir izcīnījis četras zelta medaļas un vienu bronzu, bet Pasaules čempionātos telpās — trīs zelta medaļas un vienu sudrabu. Studiju laikā universitātē viņš sekmīgi startēja arī [[augstlēkšana|augstlēkšanā]], [[tāllēkšana|tāllēkšanā]] un [[desmitcīņa|desmitcīņā]]. Septiņas reizes ir uzstādījis sezonas labāko rezultātu pasaulē. 2010. gadā beidzis profesionāļa karjeru.

sentences: '''Vidusjūras diēta''' ir [[diēta]], kuru iedvesmojuši to cilvēku ēšanas paradumi, kuri dzīvo [[Vidusjūra]]s reģionā. Sākotnēji tas tika izstrādāts 1960. gados, un balstījās uz [[Grieķija]]s, [[Turcija]]s, [[Itālija]]s un [[Spānija]]s virtuvēm. Kopš desmitgadēm no tā laika, tajā ir iekļautas arī citas Vidusjūras virtuves, piemēram, [[Levante|Turcijas]], [[Balkānu pussala|Balkānu]], [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]], [[Ziemeļāfrika]]s un [[Portugāle]]s.<ref name="bmc">{{Publikācijas atsauce|last=Trichopoulou|first=A|last2=Martínez-González|first2=MA|last3=Tong|first3=TY|last4=Forouhi|first4=NG|last5=Khandelwal|first5=S|last6=Prabhakaran|first6=D|last7=Mozaffarian|first7=D|last8=de Lorgeril|first8=M|date=24 July 2014|title=Definitions and potential health benefits of the Mediterranean diet: views from experts around the world.|journal=BMC Medicine|volume=12|pages=112|doi=10.1186/1741-7015-12-112|pmc=4222885|pmid=25055810}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Italian Cuisine: A Cultural History|url=https://archive.org/details/italiancuisinecu00capa_993|last=Alberto Capatti|last2=Massimo Montanari|date=September 2003|page=[https://archive.org/details/italiancuisinecu00capa_993/page/n126 106]|publisher=[[Columbia University Press]]|isbn=978-0231122320}}</ref>

sentences:
- tipisks mineraloīds.]]
'''Mineraloīds''' ir [[minerāls|minerālam]] līdzīga viela, kas nav kristāliska - tas sastāv no sīkām kāda minerāla daļiņām [[koloīds|koloīdā]] formā (būtībā - sacietējusi "želeja"). Mineraloīdi ietver tādus ķīmiskos savienojumus, kuru variācijas pārsniedz mineraloģijā pieņemtās viena minerāla veida ietvaros pieļaujamās ķīmiskā satura variācijas. Tipisks mineraloīds ir [[obsidiāns]] - tas ir [[amorfs]] [[stikls]] nevis [[kristāls]]. Pazīstams mineraloīds ir arī [[opāls]]. Daži speciālisti uzskata [[pērle]]s par minerālu, jo tās sastāv no [[aragonīts|aragonīta]] kristāliņiem, tomēr tās drīzāk pieskaitāmas mineraloīdiem, jo pērlēs arī ir koloīda substance kurā minerālu kristālus saista organiska viela, pērlei nav noteikts ķīmiskais sastāvs.

sentences:
'' tintes printeris]]
'''Printeris'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=71}}</ref> ({{val|en|printer}} — 'iespiedējs', 'drukātājs') ir [[dators|datora]] [[datora perifērija|izvadierīce]], kas drukā tekstu un attēlus uz papīra vai līdzīgiem materiāliem (piemēram, [[plēve]]s un [[kartons|kartona]]).

sentences:
'''''Hane''''' var būt:
* [[Reimārs Hāne]] ''(Reymar Hane)'' — Livonijas ordeņa mestrs;
* [[Hāni]] — baltvācu dzimta.

sentences: '''Tinte''' ({{val-la|tincta [aqua]}} — ‘krāsains [ūdens]’) ir [[šķidrums]] vai [[pasta]], kas satur [[pigments|pigmentus]] un [[krāsvielas]] un tiek izmantota [[rakstīšana]]i un [[zīmēšana]]i. Tinte parasti tiek iepildīta [[pildspalva|pildspalvā]], ar kuru pēc tam var ērti rakstīt. Pildspalvas vietā var izmantot arī putnu [[spalva|spalvu]], kuru iemērcot [[tintnīca|tintnīcā]] var rakstīt. Tinti pastas veidā izmanto [[augstspiedums|augstspiedumu]] un [[litogrāfija]]s zīmējumos.

sentences: '''Ūdens staba metrs''' ir ārpussistēmas [[spiediens|spiediena]] mērvienība. To izmanto dažādās [[tehnika]]s nozarēs, galvenokārt [[hidraulika|hidraulikā]]. Starptautiski to apzīmē ar mH2O. 1 ūdens staba metrs ir vienāds ar tāda ūdens staba hidraulisko spiedienu, kura augstums ir 1 m, 4 °C temperatūrā un pie [[brīvās krišanas paātrinājums|brīvās krišanas paātrinājuma]] g = 9,80665 m/s². Tas ir vienāds ar 9806,65 N/m² = 10−4 kgf/m² = 73,556 [[mmHg]].

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name         = Muāvija I
| alt          =
| image        = Caliph Muawiya Calligaprhy.png
| caption      = Muāvijas I zīmogs
| title        =
| succession1  = [[Umajādu kalifāts|Umajādu kalifāta]] kalifs
| predecessor1 =
| successor1   = [[Jazīds I]]
| reign1       = no 661. līdz 680. gadam
| succession2  =
| reign2       =
| reign-type2   =
| predecessor2 =
| successor2   =
| spouse       =
| issue        = [[Jazīds I]]
Abd Allāhs
Ramla (meita)
| full name    = Muāvija ibn Abī Sufjāns
 ({{lang|ar|معاوية ابن أبي سفيان}})
| house        =
| dynasty      = [[Umajādu dinastija]]
| father       = [[Abū Sufjāns ibn Harbs]]
| mother       = [[Hinda bint Utba]]
| birth_date   = 597., 603. vai 605. gadā
| birth_place  = [[Meka]]
| death_date   = 680. gada aprīlī
| death_place  = [[Damaska]]
| burial_place =
| religion     = [[islāms]]
}}

sentences: '''Ciparvadība''' (arī '''datoru ciparvadība,''' parasti saukta par '''CNC''')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://termini.gov.lv/kolekcijas/15/skirklis/82671|title=Valsts valodas centra izstrādātie informācijas un komunikācijas tehnoloģiju termini: Numerical control|last=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls (Valsts valodas centrs)|website=https://termini.gov.lv/|access-date=2022-10-14}}</ref> ir mehāniskās apstrādes rīku (piemēram, tādu kā — [[Urbis|urbji]], [[virpa]]s, [[frēzmašīna]]s, [[Maršrutētājs|maršrutētāji]], [[3D drukāšana|3D printeri]]) automatizēta vadība. Vadības procesu īsteno [[dators]], balstoties uz ievadītajiem ciparu datiem. [[CNC iekārtas]] [[Apstrāde ar griešanu|apstrādā dažādus materiālus]] (visbiežāk — metālu, plastmasu, koku, bet arī keramiku un kompozītmateriālu) atbilstoši ievadītajām specifikācijām, ievērojot programmētas instrukcijas. CNC iekārtas darbojas bez manuāla operatora iesaistes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iso.org/obp/ui/#iso:std:iso:2806:ed-2:v1:en|title=ISO 2806:1994(en) Industrial automation systems — Numerical control of machines|website=www.iso.org|access-date=2022-10-14}}</ref>

sentences: '''24. decembris''' ir gada 358. diena (359. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 7 dienas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Salāhs Dīns Jūsufs ibn Aijūbs
| vārds_orģ           = {{ara|صلاح الدين يوسف بن أيوب}}
| attēls              = Saladin Soldan d'Egypte (BM 1879,1213.302).jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģiptes sultāns]]
| term_sākums         = [[1171. gads|1171]]. gads
| term_beigas         = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis         = [[Ādids]] (Fādimīdu kalifs)
| pēctecis            = [[Azīzs Utmāns]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Damaskas emīrs]]
| term_sākums2        = [[1174. gads|1174]]. gads
| term_beigas2        = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis2        = [[Maliks Assālihs Ismāīls]]
| pēctecis2           = [[Afdāls ibn Salāhs Dīns]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = [[1137. gads|1137]]. vai [[1138. gads|1138]]. gadā
| dzim_vieta          = [[Tikrīta]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|1193|3|4}}
| mir_vieta           = [[Damaska]]
| apglabāts           =
| tautība             =
| dinastija           = [[Aijūbīdu dinastija]]
| tēvs                = Aijūbs ibn Šadi
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Dzīvības zinātnes''' ir [[Dabaszinātnes|dabaszinātņu]] sadaļa, kura ietver sevī [[zinātne]]s, kas pēta dzīvos organismus. Starp dzīvības zinātnēm ir:

sentences: '''7. novembris''' ir gada 311. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (312. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 54 dienas.

sentences:
{{inuse}}
{{Senvietas infokaste
| name           = Egostena
| native_name    = {{gree|Αιγόσθενα}}
| image          = The fortification wall of the Castle of Aigosthena on August 27, 2020.jpg
| image_size     =
| caption        = Egostenas aizsargmūris
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 38| latm = 08| lats = 51| latNS = N
| longd = 23| longm = 13| longs = 43| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Megarīda}}
| region         =
| type           = Pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu, bizantiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Ierobežota piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Egostena''' ({{val|grc|Αἰγόστενα}}) bija sena pilsēta Megarīdā netālu no Atikas un Beotijas robežas mūsdienu Porto Germeno ciema teritorijā, Grieķijā. No senās Egostenas ir labi saglabājies 4. gadsimta pr.Kr. cietoksnis (viens no labāk saglabātiem antīkajiem cietokšņiem Grieķijā), kura restaurācija ar Eiropas Savienības līdzfinansējumu bija uzsākta 2011. gadā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''OMX Baltic 10''''' ('''''OMXB10''''') ir ''[[Nasdaq]]'' [[fondu birža]]s [[biržas indekss|indekss]], kurā iekļauti [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] biržās ([[Nasdaq Riga|Rīgas]], [[Nasdaq Tallinn|Tallinas]] un [[Nasdaq Vilnius|Viļņas]]) kotētie 10 uzņēmumi ar visvairāk pārdotajām akcijām.

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Atvērtais pirmkods''' jeb '''atvērtā pirmkoda '''prece ({{val-en|open source}}) ir prece, kuras [[pirmkods]] ir brīvi pieejams apskatei, lietošanai un rediģēšanai visiem [[patērētāji]]em, kur atsevišķos gadījumos par preces izplatīšanu izplatītājiem tiek prasīta [[autoratlīdzība]]. Apzīmējums pirmkods pārnestā nozīmē lietojams arī kā vārds recepte. Jēdziena regulārāka pielietošana praksē ir uzskatāma '90. gadu sākumā, kad jēdziens tiek saistīts ar preču ražošanas patērētājiem, galvenokārt informatīvo tehnoloģiju nozarēm.
Atvērtā pirmkoda preces viena no svarīgākajām īpašībām ir spēja ģenerēt kreativitāti pašos lietotājos, ļaujot tiem radīt apstākļus, kādi ir nepieciešami konkrēto vajadzību apmierināšanai. Tas ir iespējams kā mikro līmenī, strādājot atsevišķiem indivīdiem, tā arī makro līmenī, atsevišķiem indivīdiem kooperējoties grupās, izstrādājot sabiedriskā labuma ({{val-en|public good}}) preces.
Atvērtā pirmkoda prece var būt gan pilnībā pieejama lietotājam, gan daļēji autorizēta prece, kur kāda daļa no preces izgatavošanas procesiem ir autorizēta un nedrīkst tikt mainīta vai reproducēta citos līdzīgos produktos. Šādos gadījumos tiek izmantots autortiesību nodrošinājums vai dažādas patenta likumu iespējas, vai citi juridiski nodrošinājumi.<ref>[http://www.valt.helsinki.fi/vol/eu/tdt/2b.2%29%20Weber-%20Political%20Economy%20of%20Open%20Source%20Software.pdf The Political Economy of Open Source Software]{{Novecojusi saite}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Malawi|Malāvija}}

sentences: '''Sinonīms''' ({{val|el|συνώνυμος}}, ''synōnymos'' — ‘ar vienādu nosaukumu, ar vienādu vārdu’) ir [[vārds]] vai arī cita valodas vienība, kas pilnīgi (vai arī daļēji) sakrīt ar kādu citu vārdu vai citu valodas vienību nozīmes ziņā. Sinonīmi ir, piemēram, vārdi ''māja'' un ''nams''.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ramatas pagasts
| karte             = Ramatas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Ramata
| platība           = 171,4
| iedzīvotāji       = 505
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 505 / 171.4 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = "Parastie aizdomās turamie"
| oriģinālnos = ''The Usual Suspects''
| attēls = Usual suspects ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs =
| režisors = [[Braiens Singers]]
| producents = * Braiens Singers
* Maikls Makdonels
| scenārijs = [[Kristofers Makkvarijs]]
| aktieri = * [[Stīvens Boldvins]]
* [[Gabriels Bērns]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Čezs Palminteri]]
* [[Kevins Polaks]]
* [[Pīts Poseltveits]]
* [[Kevins Speisijs]]
| mūzika = [[Džons Oltmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Bad Hat Harry Productions]]''
* ''Blue Parrot''
| izplatītājs = * ''Spelling Films International''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
| izdošana = {{filmas datums|<!-- 1995|1||[[Sundance Film Festival|Sundance]]| -->1995|8|16}}
| ilgums = 106 minūtes<!--Theatrical runtime: 105:46--><ref>{{tīmekļa atsauce|title=''THE USUAL SUSPECTS'' (18)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/usual-suspects-1970-4|work=[[PolyGram Filmed Entertainment]]|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=May 26, 1995|accessdate=May 30, 2014|archive-date={{dat|2016|07|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160701063538/http://www.bbfc.co.uk/releases/usual-suspects-1970-4}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = Angļu
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="Gross">{{ziņu atsauce|title=''The Usual Suspects''|work=Box Office Mojo|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=usualsuspects.htm|accessdate=June 17, 2008}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,3 miljoni}}<ref name="Gross"/>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Parastie aizdomās turamie"''' ({{val|en|The Usual Suspects}}) ir 1995. gada ASV ''[[neo-noir]]'' detektīvtrilleris, kura režisors ir [[Braiens Singers]].

sentences: '''Tartu semiotikas skola''', arī '''Tartu—Maskavas semiotikas skola''' ({{val|ru|Tартуско-московская семиотическая школа, Московско-тартуская семиотическая школа}}) ir apzīmējums kultūras [[semiotika]]s pētniecības tradīcijai [[20. gadsimts|20. gadsimta]] otrajā pusē, ko nodibināja [[Tartu Universitāte]]s profesors [[Jurijs Lotmans]]. Tā apvienoja gan [[Tartu]], gan [[Maskava]]s, gan arī [[Rīga]]s, [[Viļņa]]s, [[Erevāna]]s un citu bijušās [[Padomju Savienība]]s akadēmiskās pētniecības centru zinātniekus. Skolas pārstāvji [[lingvistika|lingvistiskajā]] analīzē centās izmantot [[informātika]]s metodes, valodas un kultūras zīmju sistēmas interpretēja kā universālu kodu, kas sastāv no binārajiem pretstatiem. Tartu semiotikas skolas pētniecībā piedalījušies tādi atzīti semiotikas pārstāvji kā [[Strukturālisms|Romans Jākobsons]], Tomass Sebeoks, Alberts Kress un [[Umberto Eko]].

sentences: oficiālās vizītes laikā Demokrātiskajā Kampučijā]]

sentences:
{{Vilciena infokaste
|Nosaukums              = Elektrovilciens ER1
|Attēls                 = ER1-228 ER-183.jpg
|Paraksts               = Elektrovilcieni ER1 [[Zeļenogradska|Zeļenogradskā]], [[Krievija|Krievijā]]
|Ekspluatācijas periods = no [[1957. gads|1957. gada]] līdz mūsdienām
|Ražotājs               = [[Rīgas vagonbūves rūpnīca]]
|Sērija                 = ER1
|Ražošanas periods      = 1957—1962
|Uzbūvēti sastāvi       = 259 (+4 atsevišķi galvas vagoni)
|Uzbūvēti vagoni        =
|Vagoni sastāvā         = 6—12
|Pasažieru vietu skaits = 1248 sēdvietas
|Vagona garums          = 19 600 mm
|Platums                = 3480 mm
|Augstums               =
|Svars                  =
|Sliežu platums         = 1520 mm
|Vagonu materiāls       = [[tērauds]]
|Maksimālais ātrums     = 130 km/h
|Paātrinājums           = 0,6 m/s2
|Bremzēšana             = 0,8 m/s2
|Vilkmes sistēma        = motorvagonu
|Spriegums              = 3000 V
|Izejošā jauda          =
|Bremžu sistēma         = elektropneimatiskā
|Drošības sitēma        =
|Piezīmes               =
}}
'''ER1''' ('''E'''lektrovilciens '''R'''īgas, '''1'''. tips; {{val|ru|ЭР1}}) ir [[līdzstrāva]]s [[elektrovilciens]], kuru ražoja [[Rīgas vagonbūves rūpnīca|Rīgas vagonbūves rūpnīcā]] no 1957. līdz 1962. gadam. To izmantoja [[Padomju Savienība|PSRS]] piepilsētas dzelzceļa līnijās, galvenokārt [[Maskava]]s un [[Sanktpēterburga|Ļeņingradas]] mezglos.

sentences:
{{Bibliotēkas infokaste
| nosaukums        = Vācijas Nacionālā bibliotēka
| logo             = DNB.svg
| logo_izm         =
| logo_par         =
| attēls           =
| attēls_izm       =
| virsraksts       =
| vieta            = [[Leipciga]] un [[Frankfurte pie Mainas]]
| koordinātas      =
| dibināta         = 1912
| filiāles         =
| kolekcija        = 26 908 904 vienības
| gada_aprite      =
| lasītāji         = <!--Iedzīvotāju skaits, kam pieejam bibliotēka.-->
| lietotāji        = <!--Lasītāja kartes-->
| budžets          =
| direktors        =
| darbinieki       =
| website          =
}}
'''Vācijas Nacionālā bibliotēka''' ({{val|de|Deutsche Nationalbibliothek}}, '''DNB''') ir [[Vācija]]s centrālā arhīva [[bibliotēka]] un nacionālais bibliogrāfiskais centrs. Bibliotēkas uzdevums ir vākt, arhivēt, visaptveroši dokumentēt un reģistrēt visas Vācijas un vācu valodas publikācijas kopš 1913. gada, ārzemju publikācijas par Vāciju, darbu tulkojumus vācu valodā un vācvalodīgo emigrantu darbus, kas publicēti ārzemēs no 1933. līdz 1945. gadam, un padarīt tos pieejamus sabiedrībai.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Žans Liks Melanšons
 |       vārds_orģ = Jean-Luc Mélenchon
 |          attēls = Meeting Mélenchon Toulouse - 2017-04-16 - Jean-Luc Mélenchon - 41 (cropped 2).jpg
 |         att_izm = 200px
 |        apraksts = Melanšons 2017. gada 16. aprīlī vēlēšanu kampaņas pasākumā.

 |           amats = [[Eiropas Parlaments|Eiropas Parlamenta]] deputāts no [[Francija]]s
 |     term_sākums = {{dat|2009|7|14||bez}}
 |     term_beigas =
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis =
 |        pēctecis =

 |          amats2 = Profesionālās izglītības ministrs
 |    term_sākums2 = {{dat|2000|3|27||bez}}
 |    term_beigas2 = {{dat|2002|5|6||bez}}
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 = [[Lionels Žospēns]]
 |    priekštecis2 =
 |       pēctecis2 =

 |          amats3 = [[Senāts (Francija)|Senators]] no [[Esona]]s
 |    term_sākums3 = {{dat|2004|10|1||bez}}
 |    term_beigas3 = {{dat|2010|1|7||bez}}
 | viceprezidents3 =
 |   vicepremjers3 =
 |      vietnieks3 =
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 =
 |       pēctecis3 =

 |          amats4 =
 |    term_sākums4 = {{dat|1986|10|2||bez}}
 |    term_beigas4 = {{dat|1995|9|24||bez}}
 | viceprezidents4 =
 |   vicepremjers4 =
 |      vietnieks4 =
 |     prezidents4 =
 |       premjers4 =
 |    priekštecis4 =
 |       pēctecis4 =

 |       dzim_dati = Jean-Luc Antoine Pierre Mélenchon,
{{dzimšanas datums un vecums|1951|8|19}}
 |      dzim_vieta = {{flagicon image|Flag of International Tangier.svg}} [[Tanžera]], [[Tanžeras Starptautiskā zona]]
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |    dzīves_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija = [[Nepakļāvīgā Francija]] (2016—tagad)

[[Kreisā partija (Francija)|Kreisā partija]] (2008—tagad)

'''Kādreiz:'''

[[Sociālistiskā partija (Francija)|Sociālistiskā partija]] (1976—2008)

Internacionālistu komunistu organizācija (1972—1976)
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija =
 |      alma_mater = ''Université de Franche-Comté''
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes = {{center|[http://melenchon.fr/ Oficiālā mājaslapa]}}
}}
'''Žans Liks Melanšons''' ({{val|fr|Jean-Luc Mélenchon}}, {{izrunā|ʒɑ̃.lyk me.lɑ̃.ʃɔ̃}}, dzimis {{dat|1951|8|19||bez}}) ir [[Francija]]s kreisais [[politiķis]], bijis profesionālās izglītības ministrs un senators, pašlaik ir [[Eiropas Parlaments|Eiropas Parlamenta]] deputāts. Melanšons piedalījās [[2017. gada Francijas prezidenta vēlēšanas|2017. gada Francijas prezidenta vēlēšanās]] un pirmajā kārtā ieguva ceturto vietu ar 19,6% balsu.

sentences: '''Vērpjamā vārpsta''' ('''vārpstiņa''') ir rīks [[dzija]]s vērpšanai ar rokām. Viens no senākajiem instrumentiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
{{slikts tulkojums}}
{{vikisaites+}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija jodīda kristālrežģis

Pulverveida kālija jodīds
|       citi nosaukumi = jodkālijs
|           CAS numurs = 7681-11-0
|      ķīmiskā formula = KI
|              molmasa = 166
|              blīvums = 3130
|  kušanas temperatūra = 954K (681 °C)
| viršanas temperatūra = 1603K (1330 °C)
| šķīdība ūdenī        = 128g/100ml (6 °C)
140g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija jodīds''' (KI) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[jodūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. To lieto jodēšanai, jo tas ir relatīvi nestabils un ir mazāk higroskopisks kā [[nātrija jodīds]]. Gaisa [[skābeklis|skābekļa]] iedarbībā kālija jodīds ar laiku kļūst dzeltenīgs, jo izdalās brīvs jods.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Vēbers
| vārds_orig =
| attēls = Vebers.al.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1848
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Ķāķišķes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1910
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 3
| m_vieta = Elville pie Reinas ([[Eltvila pie Reinas]]?, ''Eltville am Rhein''), [[Vācijas Impērija]]
([[Hesene]], {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| nodarbošanās = žurnālists, izdevējs, sabiedrisks darbnieks
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Ozons
|                 attēls =
Ozona molekulas struktūra

Ozona molekulas modelis
|         citi nosaukumi = Triskābeklis
|             CAS numurs = 10028-15-6
|        ķīmiskā formula = O3
|                molmasa = 47,998
|                blīvums = 1,962
|      blīvuma komentārs = (pie 25 °C)<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|    kušanas temperatūra = -193 °C<ref name="CRC" />
|   viršanas temperatūra = -111,35 °C<ref name="CRC" />
|          šķīdība ūdenī = 1,06 g/l (pie 0 °C)<ref>Holleman, Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. ss. 91–100. Auflage. de Gruyter, 1985, S. 460.</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Ozons''' ({{val|el|ozōn}} — ‘tāds, kam ir smaka’) ir zilgana [[gāze]] ar īpatnēju, spēcīgu [[smarža|smaržu]] (lielākā koncentrācijā — indīgs). Ozons ir [[skābeklis|skābekļa]] [[alotrops|alotropā modifikācija]] un rodas tad, kad tiek pievadīta [[enerģija]] (laboratorijā ozonu iegūst īpašās ierīcēs — [[ozonators|ozonatoros]]). Dabā ozons veidojas [[zibens]] [[izlāde|elektriskās izlādes]] laikā, kā arī [[Saule]]s [[UV starojums|ultravioletā starojuma]] iedarbībā. Saules starojums ar [[viļņa garums|viļņa garumu]], mazāku par 200 [[nanometrs|nm]], ir dzīvībai nāvējošs, bet tā ietekmē augstumā virs 20 [[kilometrs|km]] veidojas [[ozona slānis|ozons]].

sentences:
'''14. janvāris''' ir 14. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 351 dienas (352 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
Raitis, Raits, Roberta, [[Roberts (personvārds)|Roberts]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vislava Šimborska
|     vārds_orig = Wisława Szymborska
|         attēls = Wisława Szymborska 2009.10.23 (1).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Vislava Šimborska 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = Proventa, tagad [[Kurņika]]s daļa, {{POL}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2012
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Krakova]], {{POL}}
|   dzīves_vieta = [[Krakova]]
|      pilsonība = {{POL}}
|        tautība = [[poļi|poliete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece, esejiste, tulkotāja
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =1945-2012
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =[[Jagaiļa universitāte]]
|    apbalvojumi =1996. gada [[Nobela prēmija literatūrā]], [[Gētes prēmija]], [[Herdera prēmija]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Nidovirales
|           attēls = Vis2.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Koronavīrusu uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Acs refrakcija''' ir acs [[gaismas laušana]]s spēja. Attiecībā uz [[acs|aci]] izšķir divus refrakcijas veidus — fizisko un klīnisko. Fiziskā refrakcija ir acs optiskās sistēmas laušanas spēja, kuru izsaka nosacītās vienībās — [[Dioptrija|dioptrijās]]. Klīniskā refrakcija ir acs optiskās sistēmas galvenā fokusa novietojums attiecībā pret [[Tīklene|tīkleni]].<ref name="Zhaboedov.etal2011"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Procyon
| ģints_lv=Jenoti
| suga=Procyon lotor
| suga_lv=Parastais jenots
| pasuga =Procyon lotor insularis
| pasuga_lv=Mariju salu jenots
| izplatība=
| binomial=Procyon lotor insularis
| kategorijas =nē
}}
'''Mariju salu jenots''' ({{val|la|Procyon lotor insularis}}) ir [[parastais jenots|parastā jenota]] (''Procyon lotor'') [[pasuga]].

sentences:
{{Infobox monarch
| name               = Arminijs
| title              =
| image              = Hermannsdenkmal statue.jpg
| caption            = Piemineklis Arminijam (Hermanim) Detmoldā.
| reign              =
| coronation         =
| full name          =
| native_lang1       =
| native_lang1_name1 =
| birth_date         = 18./17. gadā p.m.ē.
| birth_place        = [[Ģermānija]]
| death_date         = 21. gadā m.ē. (39 gadu vecumā)
| death_place        = [[Ģermānija]]
| burial_date        =
| burial_place       =
}}
'''Arminijs''' ({{val|la|Arminius}}, {{val|de|Hermann}}; dzimis 18./17. gadā p.m.ē., miris 21. gadā m.ē.) bija [[ģermāņi|ģermāņu]] cilts [[heruski|herusku]] vadonis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laipni lūgta ģimenītē
| attēls                   =  The Family Stone Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Family Stone''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Tomass Bezuka]]
| producents               = [[Maikls Londons]]
| scenārija autors         = Tomass Bezuka
| galvenajās lomās         =
* [[Klēra Deinsa]]
* [[Daiena Kītone]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Dermots Malronijs]]
* [[Kreigs T. Nelsons]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Sāra Džesika Pārkere]]
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|16}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/family-stone-2005|title=The Family Stone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 29, 2019|archive-date={{dat|2019|06|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190629104219/https://bbfc.co.uk/releases/family-stone-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=familystone.htm|title=The Family Stone|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|92,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laipni lūgta ģimenītē"''' ({{val|en|The Family Stone}}) ir 2005. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Tomass Bezuka]]. Galvenās lomas atveido [[Klēra Deinsa]], [[Daiena Kītone]], [[Reičela Makadamsa]], [[Dermots Malronijs]], [[Kreigs T. Nelsons]], [[Lūks Vilsons]] un [[Sāra Džesika Pārkere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|12|16||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Princese pret pašas gribu
| attēls                   = Princess diaries ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Princess Diaries''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, jauniešu filma
| režisors                 = [[Gerijs Māršals]]
| producents               =
* [[Vitnija Hjūstone]]
* [[Debra Martina Čeisa]]
* [[Mario Iskovičs]]
| scenārija autors         = [[Džīna Vendkosa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Džūlija Endrūsa]]
* [[Hetere Mataraco]]
* [[Hektors Elizondo]]
* [[Mendija Mūra]]
* [[Kerolīna Gūdala]]
* [[Roberts Švarcmans]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[BrownHouse Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|8|3}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/princess-diaries-2001|title=The Princess Diaries|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 3, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921072051/https://www.bbfc.co.uk/releases/princess-diaries-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=princessdiaries.htm|title=The Princess diaries (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|165,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Princese pret pašas gribu 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Princese pret pašas gribu"''' ({{val|en|The Princess Diaries}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kura ir balstīta uz Megas Kabotas tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Džūlija Endrūsa]], [[Hetere Mataraco]], [[Hektors Elizondo]], [[Mendija Mūra]], [[Kerolīna Gūdala]] un [[Roberts Švarcmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|8|3||bez}}. 2004. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Princese pret pašas gribu 2]]".

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akonītskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H6O6
|molmasa=174,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=191—195 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Akonītskābe''' (''cis''-1,2,3-propēntrikarbonskābe, HOOC−CH=C(COOH)−CH2−СООН) ir vienkāršākā nepiesātinātā trīsvērtīgā [[karbonskābe]]. Akonītskābe kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini adatveida vai plāksnīšveida kristāli. Akonītskābes sāļus un esterus sauc par '''akonitātiem'''.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Valensija
 | official_name            = ''Valencia''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Panorama of Valencia City, Bukidnon 1.jpg
| image2                   = San Agustin Parish Church - Valencia.jpg
| image3                   = Robvalcity.jpg
| image4                   = Valencia City Aerial View.jpg
| image5                   = Alamay Falls.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator bukidnon valencia.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        = [[Bukidnona]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1959
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2001
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 31
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 587.29
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 216546
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 7 | latm = 54 | lats = 15 | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 03 | longs = 34 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8709
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 634
 | website                  = {{URL|http://cityofvalencia.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Okeāna dibens''' (arī '''jūras dibens''') ir [[okeāns|okeāna]] vai [[jūra]]s apakšējā daļa. Okeāna dibens nav mazāk daudzveidīgs kā [[sauszeme]]. Arī jūras dibenā, tāpat kā uz sauszemes, atrodas [[kalnu grēda]]s, [[aiza]]s un [[ieleja]]s. Jūras dibens tiek iedalīts vairākās daļās. Šīs daļas ir [[kontinentālais šelfs]], [[kontinentālā nogāze|nogāze]], [[kontinentālā pakāje|pakāje]], [[okeāna gultne]], [[okeāna vidusgrēda]]s un [[dziļvaga]]s.

sentences:
{{Dalībnieks:Edgars2007/Pieprasīt datu atjaunošanu}}
'''Vikipēdijas pieprasītās lapas''' ir tie raksti, uz kurām norāda visvairāk sarkano saišu (no rakstiem). Pastāv arī Vikipēdijas īpašā lapa "[[Special:WantedPages|Pieprasītās lapas]]", taču tās dati tiek reti atjaunināti un tajā ir saites uz visām Vikipēdijas vārdtelpām (dažādām diskusijām, veidnēm u.t.t.). Šī rakstu statistika var nebūt pilnīga.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Nactus serpensinsulae IleRonde 860513.jpg
| att_nosaukums  = ''Nactus serpensinsulae durrelli'' no [[Raunda]]s
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Nactus
| ģints_lv       =
| suga           = Nactus serpensinsula
| suga_lv        = Sērpentas gekons
| suga_r         = Sērpentas gekons
| binomial       = Nactus serpensinsula, <small>([[Arthur Loveridge|Loveridge]], 1951)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi =
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Loveridge, 1951)''
* ''Cyrtodactylus serpensinsula'' ''(Underwood, 1954)''
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Wermuth, 1965)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1983)''
* ''Cyrtodactylus (Mascarenogecko) serpeninsula)'' ''(Ulber & Gericke, 1988)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1993)''
* ''Nactus serpensinsula durrelli'' ''(Arnold & Jones, 1994)''
* ''Nactus serpensinsula durrellorum'' ''(Michels & Bauer, 2004)''
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|valodnieku|Šmits|Šmits}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Pēteris Šmits
|          vārds_orig =
|              attēls = Pēteris Šmits.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1869
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Raunas pagasts|td=Latvija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1938
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 5
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[latvieši|latvietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Pekinas Universitāte, Tālo Austrumu universitāte, [[Latvijas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]<br />[[Pēterburgas Universitāte]]
|             zinātne = [[valodniecība]], [[folkloristika]], [[sinoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =  Zinātniski pamatoja tungusu-mandžūru valodas kā patstāvīgu valodu saimi. Jaunās krievu sinoloģijas skolas izveidotājs. Baltu valodu pētījumi.
|         apbalvojumi = [[Tēvzemes balva|Tēvzemes balva zinātnē]] (1938)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Pēteris Šmits-Smiters''', arī '''Šmidts''' (dzimis {{dat|1869|12|25}}, miris {{dat|1938|6|5}}), bija latviešu [[Austrumu studijas|orientālists]] sinologs, valodnieks un etnogrāfs.<ref name="NE">[https://enciklopedija.lv/skirklis/193114-P%C4%93teris-%C5%A0mits ''Pēteris Šmits'']. [[Nacionālā enciklopēdija]]. Skatīts: 2024-03-30.</ref> [[Sibīrijas un Urālu latviešu nacionālā padome|Sibīrijas un Urālu latviešu nacionālās padomes]] goda priekšsēdis (1919).

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Maiks Vreibels|bg_color=#002244|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Tennessee Titans|logo=Tennessee Titans logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Tenesī "''Titans''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Tenesī|Našvila}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1959|menedžeris=Džons Robinsons|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Nissan Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=69 143|krāsas=Tumši zila, gaiši zila, sarkana, pelēka, balta<br />{{color box|#002244}} {{color box|#4B92DB}} {{color box|#C60C30}} {{color box|#A5ACAF}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Roberts Krafts|prezidents=Eimija Adamsa Stranka|divīzijas tituli=11}}'''Tenesī "Titans"''' ({{Val|en|Tennessee Titans}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Našvila|Našvilā]], [[Tenesī]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā kā '''Hjūstonas "Oilers"'''. "Titans" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Nissan Stadium'' stadionā. "Titans" vienu reizi ir piedalījies [[Superkauss|Superkausa]] izcīņā.

sentences: '''Īkšķis''' ({{val-la|pollex}}, ''digitus primus'') ir pirmais no [[rokas pirksti]]em. Atšķirībā no citiem pirkstiem, kurus veido trīs [[falanga (anatomija)|falangas]], īkšķi veido tikai divas falangas — pamata un naga falanga. Īkšķis ļauj satvert dažādus [[priekšmetus]], jo to var nostatīt pretim pārējiem pirkstiem.

sentences:
{{Citas nozīmes|disidentu|Astra|Astra}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gunārs Astra
|     vārds_orig =
|         attēls = Gunars_astra.gif
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Gunārs Astra 1988. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1931
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1988
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 6
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļeņingrada|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = radiotehniķis, pretestības kustības dalībnieks, [[disidents]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Elza Astra un Larions Astra
|          brāļi = Harijs Astra, Leons Astra
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Herta Līvija Astra
|          bērni = Kristaps Astra
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Gunārs Astra''' (dzimis 1931. gada 22. oktobrī [[Rīga|Rīgā]], miris 1988. gada 6. aprīlī [[Ļeņingrada|Ļeņingradā]]) bija [[latvieši|latviešu]] nacionālās pretestības kustības dalībnieks, [[Latvijas okupācija (1944—1991)|PSRS okupācijas]] laika [[disidents]] un [[politieslodzītais]].

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Brachypodium pinnatum-(dkrb)-1.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Brachypodium|ģints_lv=Īskājes|binomial=Brachypodium pinnatum|autors=|sinonīmi=|att_izmērs=|suga=Brachypodium pinnatum|suga_lv=Plūksnainā īskāje}}'''Plūksnainā īskāje''' ({{val|la|Brachypodium pinnatum}}) ir suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]], kura ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Vāhdžīras pāreja
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls =
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Afganistāna#Ķīna#Āzija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 37.08722 | plat_NS = N
 | gar_d  = 74.484167 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = [[Pamirs]]/[[Hindukušs]]
 |           augstums =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences: '''Horizonts''' ({{val-el|ορίζον}}, ''orizon'' — ‘norobežojošs’) jeb '''apvārsnis''' ir vizuāli šķietama līnija, kur it kā [[debesis]] satiek [[Zeme|Zemi]]. Horizonts norobežo novērotājam redzamo Zemes daļu. Atrodoties vienā līmenī ar horizonta līmeni, cilvēks var saskatīt priekšmetus un dabu aptuveni 5 [[kilometrs|km]] attālumā. Tiklīdz pakāpjas augstāk, piemēram, [[pakalns|pakalnā]], [[tornis|tornī]], uz [[ēka]]s jumta un tā tālāk, tad ir iespējams saskatīt priekšmetus daudz tālāk.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. cretaceus
| suga_lv =Krīta atmatene
| binomial = Agaricus cretaceus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 45
|             5. čaula = 1
|             4. čaula = 16
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Rh
|             atommasa = 102,90550
|   valences elektroni = [Kr]4d85s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Rodija pulveris, cilindrs no presēta rodija pulvera un kausēta rodija lodīte; ar rodiju pārklāts laulības gredzens
|  oksidēšanas pakāpes = +5, +4, '''+3''', +2, +1, 0
|  elektronegativitāte = 2,28
|              blīvums = 12 410
|  kušanas temperatūra = 2237 K (1964 °C)
| viršanas temperatūra = 3968 K (3695 °C)
}}

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Baltkrievijas milicija
| abbreviation =
| patch =
| patchcaption =
| logo = Belarus_militia_logo.png
| logocaption =
| badge =
| badgecaption =
| flag =
| flagcaption =
| imagesize =
| motto =
| mottotranslated =
| mission =
| formedyear = 1991. gada 1. martā
| formedmonthday =
| preceding1 = PSRS milicija
| dissolved =
| superseding =
| employees = 87 000 (2017)
| volunteers =
| budget =
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea =
| sizepopulation =
| legaljuris = {{flag|Baltkrievija}}
| governingbody =
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local =
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = [[Minska]]
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype =
| sworn officers =
| civilians =
| total employees =
| electeetype =
| minister1name =
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations =
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type =
| vehicles1 =
| boat1type =
| boats1 =
| aircraft1type =
| aircraft1 =
| animal1type =
| animals1 =
| animal2type =
| animals2 =
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = {{URL|https://www.mvd.gov.by/|mvd.gov.by}}
| footnotes =
| reference =
}}
'''Baltkrievijas Republikas milicija''' ({{val|be|Міліцыя Рэспублікi Беларусь}}; {{val|ru|Милиция Республики Беларусь}}) ir [[Baltkrievija|Baltkrievijas]] tiesībsargājošā iestāde, kas atbild par regulāru [[Policija|policijas]] darbu valstī.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Law Enforcement Agencies of Belarus: Militsiya, Belarusian Auxiliary Police, State Security Committee of the Republic of Belarus|url=https://books.google.com/books?id=89i_bwAACAAJ|publisher=General Books LLC|date=2010-07-26|isbn=978-1-158-41346-1|first=L. L. C.|last=Books}}</ref>

sentences:
'''Fāžu likums''' apraksta sakarību starp iespējamo brīvības pakāpju skaitu (''B''), [[fāze (termodinamika)|fāžu]] skaitu (''F'') un komponentu skaitu (''K''), līdzsvarā esošā [[Noslēgta sistēma|slēgtā sistēmā]].
:<math>B=K-F+2 \ </math>
Tas nozīmē, ka līdzsvara apstākļos [[Gibsa enerģija]] visām fāzēm ir vienāda. Sistēmas mainīgie parametri var būt [[temperatūra]] un [[spiediens]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Reibumā un neziņā
| attēls                   = Dazed and Confused (1993) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dazed and Confused''
| žanrs                    = kinokomēdija
| režisors                 = [[Ričards Linkleters]]
| producents               =
* [[Šons Daniels]]
* [[Džeimss Džekss]]
* Ričards Linkleters
| scenārija autors         = Ričards Linkleters
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Londons]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Milla Jovoviča]]
* [[Kols Hauzers]]
* [[Pārkere Posija]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''Alphaville Films''
| izplatītājs              = ''[[Gramercy Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|9|24}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dazed-and-confused-1993|title=Dazed and Confused|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 2, 2019|archive-date={{dat|2019|04|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190402163407/http://www.bbfc.co.uk/releases/dazed-and-confused-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6,9 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dazedandconfused.htm|title=Dazed and Confused (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Reibumā un neziņā"''' ({{val|en|Dazed and Confused}}) ir 1993. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Ričards Linkleters]]. Galvenās lomas atveido [[Džeisons Londons]], [[Metjū Makonahijs]], [[Bens Afleks]], [[Milla Jovoviča]], [[Kols Hauzers]] un [[Pārkere Posija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|9|24||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Tomass Hakslijs
|    vārds_orig = ''Thomas Huxley''
|        attēls = Thomas_Henry_Huxley.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Tomass Henrijs Hakslijs
|       dz_gads = 1825
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 4
|      dz_vieta = Īlingā (''Ealing''), Viduseseksā (''Middlesex''), [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|        m_gads = 1895
|     m_mēnesis = 6
|       m_diena = 29
|       m_vieta = Īstburnā (''Eastbourne''), Saseksā (''Sussex''),
 [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|     pilsonība = [[Lielbritānijas impērija]]
|       tautība = [[brits]]
|  darba_vietas = Royal Navy, Royal College of Surgeons, Royal School of Mines,
 Royal Institution University of London
|    alma_mater = Sydenham College London,
Charing Cross Hospital
|       zinātne = [[dabas zinātne]]
|   pasniedzēji =
|      studenti =
|    sasniegumi = [[agnosticisms]]
|   apbalvojumi = 1890. gada [[Kārļa Linneja medaļa]]
|      paraksts =
|      piezīmes =
}}
'''Tomass Henrijs Hakslijs''' ({{val|en|Thomas Henry Huxley}}, {{dat|1825|5|4}}, miris {{dat|1895|6|29}}) bija dabas pētnieks, [[Čārlzs Darvins|Darvina]] draugs un sekotājs, saukts arī par "Darvina buldogu" (''Darwin's Bulldog''). Sarakstījis virkni ievērojamu darbu [[Bioloģija|bioloģijā]], salīdzinošajā [[Anatomija|anatomijā]], [[Paleontoloģija|paleontoloģijā]] un [[Antropoloģija|antropoloģijā]]. 1883.-1885. gados ''Londonas Karaliskās biedrības'' (''The Royal Society of London for the Improvement of Natural Knowledge'') prezidents. Ievērojami sekmējis [[Darvinisms|darvinisma]] nostiprināšanos un popularitātes vairošanos. Filosofijā uzskatīja sevi par [[Deivids Jūms|Jūma]] piekritēju un apgalvoja, ka cilvēks nekad nevar droši zināt savu sajūtu patieso cēloni. Šo savu viedokli filosofijā Hakslijs raksturojis ar terminu [[agnosticisms]].

sentences: '''Degslāneklis''' jeb '''degakmens''' ir sīkgraudains [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir minerāli ([[dolomīts]], [[kvarcs]], [[kaolinīts]] u.c.) un [[kerogēns]] (cietu organisku [[ķīmisks savienojums|ķīmisku savienojumu]] maisījums). Tas ir arī [[derīgais izraktenis]], kas ir jo vērtīgāks, jo vairāk tā sastāvā ir kerogēna. Pēc organiskās daļas [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] degslāneklis ir ļoti līdzīgs [[nafta]]i. Tas ir veidojies 450 miljonus gadu no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]]  atliekām.

sentences: '''Dzimumloceklis''' jeb '''penis''' ir ārējais vīrišķais [[dzimumorgāns]]. Dzimumloceklis sastāv no saknes, ķermeņa un [[Dzimumlocekļa galviņa|galviņas]], ko ieskauj priekšādiņa. Dzimumlocekļa ķermenis sastāv no 3 audu kolonnām: diviem kavernoziem ķermeņiem un viena spongiozā ķermeņa.

sentences: '''Rūras apgabals''' ({{val|de|Ruhrgebiet}}, {{izrunā|ˈʁuːɐ̯ɡəˌbiːt}}) ir urbanizēta teritorija [[Vācija|Vācijā]], [[Ziemeļreina-Vestfālene|Ziemeļreinas-Vestfālenes]] federālajā zemē. Lielākās pilsētas Rūras apgabalā ir [[Dortmunde]], [[Esene]], [[Dīsburga]], [[Bohuma]], [[Gelzenkirhene]], [[Oberhauzene]] un [[Hāgene]]. Rūras apgabals ir daļa no vēl lielākā [[Reina-Rūra|Reinas-Rūras]] reģiona. Rūras apgabala platība ir 4435 km² un iedzīvotāju skaits pārsniedz 5,3 miljonus.

sentences:
{{Infobox organization
| name                = Pasaules antidopinga aģentūra
| image               =
| size                =
| alt                 =
| caption             =
| abbreviation        =
| motto               =
| predecessor         =
| successor           =
| formation           = {{dat|1999|11|10|N|bez}}
| extinction          =
| type                = bezpeļņas
| status              =
| purpose             =
| headquarters        = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
| location            =
| coords              = {{Coord|45.500933|-73.561846|type:landmark|display=title,inline}}
| region_served       = Starptautiska
| membership          =
| language            = Angļu, franču
| general             =
| leader_title        = Prezidents
| leader_name         = [[Kregs Rīdijs]]
| leader_title2       =
| leader_name2        =
| key_people          =
| main_organ          =
| parent_organization =
| affiliations        = [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja]]
| budget              =
| num_staff           =
| num_volunteers      =
| website             = {{URL|http://www.wada-ama.org/en/}}
| remarks             =
| former name         =
}}
'''Pasaules antidopinga aģentūra''' ({{val|en|World Anti-Doping Agency}}, '''WADA''', {{val|fr|Agence mondiale antidopage}}) ir neatkarīgs nodibinājums. Tas tika izveidots {{dat|1999|11|10||bez}} [[Lozanna|Lozannā]], [[Šveice|Šveicē]], lai veicinātu, koordinētu un uzraudzītu cīņu pret [[dopings|dopingu]] sportā.

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Name = Sirds elektriskā vadītājsistēma
| ImageMap =
| MapCaption =
| Image = RLS 12blauLeg.png
| Caption = Sirds vadītājsistēma. 1. SA mezgls. 2. AV mezgls. 3. Hisa kūlītis. 4. Hisa kūlīša kreisais zars 5. Hisa kūlīša kreisās kājiņas mugurējais zars 6. Hisa kūlīša kreisās kājiņas priekšējais zars 7. Kreisais kambaris 8. Kambaru starpsiena 9. Labais kambaris 10. Hisa kūlīša labais zars
| Width =
| Image2 =
| Caption2 =
| Latin = systema conducens cordis
| Greek =
| Precursor =
| System =
| Artery =
| Vein =
| Nerve =
| Lymph =
| MeshName =
| MeshNumber = <!-- Piezīme: TA un FMA vērtības ir ņemts no Vikidatiem -->
| Code =
| Dorlands =
| DorlandsID =
}}'''Sirds vadītājsistēma''' ir īpašu [[miokards|miokarda]] šūnu kopums, kas ģenerē ritmiskus impulsus un novada tos uz muskuļšūnām. Sirds vadītājsistēmas šūnas (pārveidotas miokarda šūnas) nodrošina [[sirds]] saraušanās ritmiskumu. Šīs šūnas ir specializējušās nervu impulsu ģenerēšanā, tām piemīt pašuzbudināšanās spēja — automātija. Šīs šūnas veido [[sinusatriālais mezgls|sinusatriālo (SA) mezglu]] jeb Kīsa—Fleka mezglu, atrioventrikulāro (AV) mezglu jeb Ašofa—Tavara mezglu, atrioventrikulāro kūlīti jeb [[Hisa kūlītis|Hisa kūlīti]], tā divas kājiņas. Vadītājsistēma atrodas zem [[endokards|endokarda]].

sentences:
[[attēls:Orbit3.gif|right|thumb|Divi objekti orbītā ap kopīgo baricentru (šajā gadījumā baricentrs — apzīmēts ar "plus" zīmi — atrodas lielākajā no abiem objektiem.)]]
Par '''baricentru''' (no {{Val|el|βαρύ-ς}} ''(barús)'' — 'smags' un ''κέντρ-ον'' ''(kéntron)'' — 'centrs'<ref>[http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/barycentric?q=barycentre#barycentric__4 "Barycentric"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305215244/http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/barycentric?q=barycentre#barycentric__4 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}. ''Oxford Dictionaries''. Atjaunināts 22.11.2015.</ref>) [[astronomija|astronomijā]] un [[astrofizika|astrofizikā]] mēdz dēvēt divu vai vairāku objektu [[masas centrs|masas centru]], ap kuru šie attiecīgie objekti veic savas [[orbīta]]s.

sentences: '''Austrumantarktīda''' ir lielākais no diviem galvenajiem [[Antarktīda]]s reģioniem. To apskalo galvenokārt [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeāna]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]] un [[Indijas okeāns|Indijas]] okeānu daļas. Galvenie Austrumantarktīdas dabas apgabali ir [[Vilksa Zeme]], [[Karalienes Modas Zeme]], [[Enderbiju Zeme]] un [[Viktorijas Zeme]]. No [[Rietumantarktīda]]s to atdala [[Transantarktīdas kalni|Transantarktīdas kalnu]] grēda.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Tiļatepe
| native_name    =  طلا تپه
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          =
| image_size     =
| alt            =
| caption        =
| map            =
| map_type       = Afganistāna#Āzija
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 36.694444 | latNS  = N
| longd = 65.789444 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Afganistāna|Džouzdžāna}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         = [[senie laiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Aizdusa''' jeb '''dispnoja''' ({{val-el|Δύσπνοια}}, ''dyspnea'' — "traucēta elpošana") ir elpas trūkuma sajūta. To var izraisīt gan pārmērīga fiziskā slodze, gan izbailes, gan arī dažādas slimības, visbiežāk elpošanas orgānu slimības ([[bronhiālā astma]], [[hroniskā obstruktīvā plaušu slimība]], [[pneimonija]]) vai sirds slimības ([[miokarda infarkts]], [[sirds mazspēja]]).<ref>Populārā medicīnas ekciklopēdija. Rīga: 1984. — 23 lpp.</ref>
Pareiza ārstēšana ir atkarīga no pareizas diagnozes.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Kandava (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kandava
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Tirgus laukums in Kandava (1).JPG
| imagesize =
| image_caption = Tirgus laukums Kandavas centrā
| image_flag = Kandavas pilsētas karogs.png
| flag_link = Kandavas karogs
| flag_size = 150px
| image_shield = Kandava COA.svg
| shield_link = Kandavas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 02
| lats = 15
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 46
| longs = 30
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Tukuma novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1917]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Kandau}}
| area_total_km2 = 5.8
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Kandava}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 75
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3120
| website = {{URL|www.kandava.lv}}
| footnotes =
}}
'''Kandava''' ir pilsēta [[Kurzeme]]s austrumos, [[Abavas senleja]]s austrumu galā, [[Tukuma novads|Tukuma novadā]]. Tā atrodas {{nobr|97 km}} no [[Rīga]]s un {{nobr|28 km}} no [[Tukums|Tukuma]].<ref name="NacEnc">[https://enciklopedija.lv/skirklis/57158-Kandava Nacionālā enciklopēdija. Kandava]</ref> Kandava ir vietējas nozīmes tūrisma centrs, pilsētā atrodas dabas liegums [[Čužu purvs]] un sākas ūdenstūrisma maršruts pa [[Abava|Abavu]]. Galvenā ražošanas nozare pilsētā ir kokapstrāde.<ref name="NacEnc" />

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Irēna Fatare|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1937
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Brunava|Brunavā]],[[Latvija]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1961-1993),
[[Rīga]], AS "Rīgas farmaceitiskā fabrika"<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://rff.lv/|title=Rīgas farmaceitiskā fabrika ir viena no lielākajām zāļu ražotājām Baltijā - Rīgas Farmaceitiskā Fabrika|website=rff.lv}}</ref> (1998-2020).
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = Dr,biol., Daugavas ielejas flora, Latvijas floras horoloģija, īpaši aizsargājamo dabas teritoriju izveidošana Daugavas ielejā
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ibrahima al Ibrahima mošeja
| infobox_width         =
| image                 = Abdulaziz Mosque Gibraltar.jpg
| image_size            =
| caption               = Ibrahima al Ibrahima mošeja
| map_type              = Gibraltārs#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Ibrahima al Ibrahima mošeja
| map_label_position = top
| latd  = 36.111944  | latNS  = N
| longd = 5.345556  | longEW = W
| location              = {{GIB}}
| religious_affiliation = [[islāms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[mošeja]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[mūsdienu islāma arhitektūra]]
| facade_direction      = S
| groundbreaking        = [[1995]]. gads
| year_completed        = [[1997]]. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
|dome_quantity = 1
| minaret_quantity      = 1
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hortons
| attēls                   = Horton Hears a Who!.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Horton Hears a Who!''
| žanrs                    = animācijas filma, piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 =
* [[Džimijs Heivords]]
* [[Stīvs Martino]]
| producents               =
* [[Bobs Gordons]]
* [[Brūss Andersons]]
| scenārija autors         =
* [[Sinko Pols]]
* [[Kens Dorio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Vils Ārnets]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Eimija Polere]]
| mūzika                   = [[Čārlzs Osgūds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blue Sky Studios]]''
* ''[[20th Century Animation|20th Century Fox Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2008|3|14||bez}}
| ilgums                   = 84 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dr-seuss-horton-hears-who-2008|title=Dr. Seuss' Horton Hears a Who!|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 22, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|85 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hortonhearsawho.htm|title=Dr. Seuss' Horton Hears a Who! (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 22, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|297,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Hortons"''' ({{val|en|Horton Hears a Who!}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Džimijs Heivords]] un [[Stīvs Martino]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Stīvs Karels]], [[Vils Ārnets]], [[Sets Rogens]], [[Aila Fišere]] un [[Eimija Polere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|3|14||bez}}.

sentences:
{{Starptautiska sporta turnīra infokaste
 |          nosaukums = 1996. gada Pasaules čempionāts florbolā
 |     citi_nosaukumi =
 |               gads =
 |       gads_pa_labi =
 |             attēls =
 |            att_izm =
 |           apraksts =
 |          mājaslapa =
 |             valsts = {{SWE}}
 |            valsts2 =
 |            valsts3 =
 |            valsts4 =
 |            pilsēta = [[Stokholma]]
 |              laiks = 11.—18. maijs
 |     komandu_skaits = 12
 |  kval_dalībvalstis =
 |     konfederācijas =
 |             arēnas =
 |           pilsētas =
 |           čempioni = {{sp|fl|SWE}}
 |             tituls =
 |              otrie =
 |             trešie =
 |        trešie_cits =
 |           ceturtie =
 |             spēles =
 |          skatītāji =
 |    rezultatīvākais =
 |                mvp =
 |            pag_sez =
 |            nak_sez =
 |          atjaunots =
}}
'''1996. gada Pasaules čempionāts florbolā''' bija pirmais [[Pasaules čempionāts florbolā]]. Tas notika [[Zviedrija|Zviedrijā]] no 1996. gada 11. līdz 18. maijam.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Anno Domini''''' (no {{val|la| }} ‘Kunga [Kristus] gadā, mūsu ērā’), latviski tiek lietots saīsinājums '''m. ē.''', ir nosaukums, ar kuru apzīmē gadus, kas tiek lietoti [[Jūlija kalendārs|Jūlija]] un [[Gregora kalendārs|Gregora kalendārā]]. Gadu skaitīšana tradicionāli tiek balstīta uz [[Jēzus Kristus]] dzimšanas laiku, ar ko sākas mūsu ēra; laiks pirms Kristus dzimšanas tiek apzīmēts ar '''p. m. ē.''' (pirms mūsu ēras). Šāds saīsinājums tika ieviests [[Latvijas PSR|Padomju Latvijas]] laikā, lai aizstātu iepriekšējo saīsinājumu '''pr. Kr.''', kas norādīja ēras saistību ar Jēzu Kristu, ko [[PSRS]] laika [[ateisms|ateistiskā]] [[cenzūra]] centās izskaust. Netiek lietots nulltā gada jēdziens, mūsu ēras 1. gads seko uzreiz pēc 1. gada p. m. ē.

sentences: '''Kognitīvā psiholoģija''' (no {{val|la|cognitio}} — 'izzināšana, priekšstats, jēdziens') ir [[psiholoģija]]s virziens, kas pēta [[cilvēks|cilvēka]] [[informācija]]s apstrādes procesus un to likumsakarības, cilvēka uzmanību, uztveri, paternu atpazīšanu, zināšanu reprezentāciju, [[atmiņa|atmiņu]], [[valoda|valodu]], [[domāšana|domāšanu]], problēmu risināšanu, radošumu, lēmumu pieņemšanu, mākslīgo un cilvēka [[intelekts|intelektu]], kā arī kognitīvo attīstību. Mūsdienu definīcija kognitīvajai psiholoģijai ir būtiski paplašinājusies, salīdzinājumā ar tās izveidošanās periodu 20. gadsimta 50.—60. gados. Lai arī kognitīvās psiholoģijas pamatlicēji bija [[Ulrihs Naisers]], [[Džeroms Bruners]], [[Alberts Bandura]] un citi, ar atpakaļejošu datumu par kognitīvajiem psihologiem tiek dēvēti arī tādi ievērojami zinātnieki kā [[Hermanis Ebinghauss]], [[Žans Piažē]] un [[Ļevs Vigotskis]].

sentences:
{{Kontinenta infokaste
|title               = Austrālija
|image               =
|area                = 8 600 000 [[kvadrātkilometrs|km2]]
|population          = 36 [[miljons|miljoni]]
|density             = 4,2 cilv./km2
|demonym             =
|countries           = 4 ([[Austrālija]], [[Papua-Jaungvineja]], [[Austrumtimora]], kā arī daļa [[Indonēzija]]s)
|list_countries      =
|dependencies        =
|unrecognized        =
|languages           = [[Angļu valoda|Angļu]], [[Indonēziešu valoda|Indonēziešu]], [[Pidžins|pidžina]], [[Hiri Motu]], 269 Papuāņu un Austronēziešu, kā arī 70 Austrālijas [[Austrālijas aborigēni|aborigēnu]] valodas
|time                = [[GMT+10]], [[GMT+9.30]], [[GMT+8]]
|internet            = [[.au]], [[.pg]], [[.tl]], [[.tp]], [[.id]]
|cities              = [[Sidneja]], [[Brisberna]], [[Melburna]], [[Pērta]], [[Adelaida]], [[Goldkosta]]
|peak                =
|organization        =
|north               =
|south               =
|west                =
|east                =
|blank1              =
|blank1_label        =
|blank2              =
|blank2_label        =
|blank3              =
|blank3_label        =
|blank4              =
|blank4_label        =
|blank5              =
|blank5_label        =
}}
'''Austrālija''' ir 7 686 850 kvadrātkilometrus liels kontinents uz [[Indoaustrālijas plātne]]s. To ieskauj [[Indijas okeāns|Indijas]], [[Dienvidu okeāns|Dienvidu]] un [[Klusais okeāns]]. No Āzijas to atdala [[Arafuru jūra|Arafuru]] un [[Timoras jūra]]s. Austrālijai ir 25 760 kilometrus gara krasta līnija, tā ir vismazākais un visplakanākais Zemes kontinents. Visu kontinenta teritoriju aizņem viena valsts — [[Austrālija]]. Pēdējos 10 000 gadu no kontinenta atdalījās, ūdens līmenim paceļoties, Tasmānijas un [[Jaungvineja]]s salas. Austrālija ir sausākais kontinents, kas atrodas D puslodē. Austrālija ir vienīgais kontinents, kurā nav aktīvu vulkānu un mūsdienu apledojuma.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei|last=Lipsberga|first=Agra|publisher=Lielvārds|year=1998|isbn=9984111172|location=Lielvārds|pages=196}}</ref>{{fact}}

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju Rīgā|ciemu Rucavas pagastā|Mangaļi (Rucavas pagasts)}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Mangaļi
| tips                = stacija
| attēls              = Mangaļu stacijas ēka.JPG
| attēla_apraksts     = Mangaļu stacijas ēka
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1872
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Mīlgrāvis, Dzirnupe
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 3 + 9
| adrese              = Mangaļu dzelzceļa stacija,
Vitrupes iela 2, Rīga, LV-1034
| latd  = 57| latm  = 1| lats  = 7.46754| latNS  = N
| longd = 24| longm = 7| longs = 47.57514| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Sarkandaugava (stacija)|Sarkandaugava]] (3 km),
[[Ziemeļblāzma (stacija)|Ziemeļblāzma]] (3 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Vecdaugava (stacija)|Vecdaugava]] (6 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 10
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Leons fon Bohholcs
|     vārds_orig = ''Leon von Buchholtz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt = [[1910]]. gads
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Vācijas impērija]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Vilhelms fon Buhholcs, māte - Ulrike, dzimusi fon Bēra
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi = Ementālers
|valsts = [[Šveice]]<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
|reģions = [[Ementāles ieleja]]<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
|pilsēta =
|piens =  Govs
| pasterizēšana  = Tradicionāli nepasterizē<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tekstūra     = Ciets, drupans
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     = 60—130 kg<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| nogatavināšana    = Pavisam 6—12 mēneši<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| sertifikācija     =
}}
'''Ementāles siers''' jeb vienkārši '''Ementālers''' ({{val|de|Emmentaler}}) ir cietais siers, kas cēlies no [[Ementāles ieleja]]s [[Bernes kantons|Bernes kantonā]], [[Šveice|Šveicē]]. Tradicionāli to gatavo no [[pasterizēšana|nepasterizēta]] [[govs]] [[piens|piena]], taču rūpnieciski ražojot tam tomēr mēdz veikt 15 sekunžu ilgu pasterizēšanu 72 °C temperatūrā.<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=[http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:125 121.], [http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:178 174.—175]}}</ref> Sieram piemīt saldens aromāts, sulīga garša bez skābuma piegaršas un tam ir raksturīgi [[valrieksts|valrieksta]] izmēra caurumi.<ref name="Cheese.com">{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.cheese.com/ |title= Cheese |publisher= cheese.com |accessdate= 2011. gada 30. jūlijā |language= angliski}}</ref>

sentences: '''Dzinis'''<ref>[http://termini.lv/index.php?term=driver&lang=EN&terms=driver Lielā terminu vārdnīca]{{Novecojusi saite}} {{lv ikona}}</ref>, saukts arī par '''draiveri''' ({{val|en|driver}}), ir [[programma]], kas vada dažādu procesu norisi vai ierīču darbību (piemēram, signālu pārsūtīšanu pa sakaru līnijām, diskdziņu, printeru u.c. ierīču funkcionēšanu), lai saskaņotu šo procesu izpildi vai ierīču sadarbību ar [[dators|datoru]]. Ierīču dziņus lieto, lai katrai programmai, kas grib lietot kāda veida ierīci, nebūtu jāiekļauj visu attiecīgā veida ierīču vadības kodu. Dziņi nodrošina standartizētu kāda veida ierīču piekļuves saskarni.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Atrypa reticularis00.gif
| att_nosaukums =Atripīds {{TaksoSaite|Atrypa reticularis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Atrypida
| kārta_lv =Atripīdi
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|matemātikas konstanti|grieķu alfabēta burtu|pī (burts)}}
{{citas nozīmes|matemātikas konstanti|pī (nozīmju atdalīšana)|pī}}
 ir {{pī}}]]
'''{{pī}}''' ('''pī''') ir [[matemātiska konstante]], kuras aptuvenā vērtība ir 3,14159265359. [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda ģeometrijā]] π ir [[riņķa līnija]]s garuma [[attiecība]] pret tās [[diametrs|diametru]]. Visām riņķa līnijām šī attiecība ir viena un tā pati. Šī konstante ar grieķu burtu [[pī (burts)|π]] regulāri tiek apzīmēta kopš 18. gadsimta vidus, kad to popularizēja [[Leonards Eilers]]. π ir [[iracionāls skaitlis]], kas nozīmē to, ka šo skaitli nevar uzrakstīt precīzi — decimālajā pierakstā tas ir bezgalīgs, neperiodisks [[decimāldaļskaitlis]]. Vēl vairāk, π ir [[transcendents skaitlis]]. Mūsdienās matemātiķi un [[datorzinātne|datorzinātnieki]] ir ieguvuši π vērtību ar 10 triljoniem (1{{E|13}}) ciparu aiz komata. Kā [[daļskaitlis|daļskaitli]] π aptuveno vērtību izmanto 22/7.

sentences: '''.an''' ir [[Nīderlande]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences: '''Paralēlskaldnis''' ir [[heksaedrs|heksaedra]] paveids, kuram ir sešas [[skaldne]]s, kas ir pa pāriem paralēlas. Paralēlskaldni var uzskatīt arī par [[paralelograms|paralelograma]] [[prizma|prizmu]]. Izplatītākie ir taisnstūra paralēlskaldņi, kuru skaldnes ir taisnstūri, kas savstarpēji krustojoties veido taisnus [[leņķis|leņķus]]. Taisnstūra paralēlskaldnim, tāpat kā [[kubs|kubam]], ir 6 skaldnes, 12 šķautnes un 8 virsotnes.

sentences: Termins '''biznesa modelis ''' apraksta plašu neformālu un formālu modeļu loku, ko var lietot uzņēmumos, lai attēlotu dažādus biznesa aspektus, kā piemēram operacionālie procesi, organizācijas struktūras un finanšu prognozes. Lai arī termins ir lietots jau 1950. gados, tas ieguva plašu pielietojumu tikai 1990. gados. Daudzas neformālas termina definīcijas ir atrodamas populārajā biznesa literatūrā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Noa Lailss
 |          attēls = Noah Lyles Oregon 2022.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Noa Lailss 2022. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1997|7|18}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Florida|Geinsvila}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 180 [[centimetrs|cm]]
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 1 ([[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 = 9,83 s
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 19,31 s
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalBronze|[[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|Tokija 2020]]|200 m}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|4x100 m}}
{{MedalGold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Jūdžīna 2022]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|100 m}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|4x100 m}}
{{MedalSilver|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Jūdžīna 2022]]|4x100 m}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|60 m}}
{{MedalSilver|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|4×400 m}}
}}
'''Noa Lailss''' ({{val|en|Noah Lyles}}; dzimis {{dat|1997|7|18}} [[Geinsvila|Geinsvilā]], [[Floridas štats|Floridas štatā]], [[ASV]]) ir amerikāņu [[vieglatlētika|vieglatlēts]], [[sprints|sprinteris]]. Viņš ir seškārtējs [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāta]] zelta medaļu īpašnieks sprinta distancēs. 2022. gadā uzrādījis ASV rekordu [[200 m]] distancē — 19,31 sekunde. Pieckārt uzvarējis [[Dimanta līga]]s sezonas kopvērtējumā [[100 m]] un 200 m distancēs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Valentīna Gotovska
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds = Valentīna Tolstika
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1965|9|3}}
| dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Krāslava|td=Latvija}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{LAT}}
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērvienība|cm=178}}
| svars = {{mērvienība|kg=59}}
| iesauka =
| izglītība = [[LSPA]]
| augstskola = <!------ Profesionālā informācija ------>
| disc = [[Tāllēkšana]], [[augstlēkšana]]
| kar_sāk =
| kar_beig = 2005
| klubs =
| treneris = *[[Jurijs Gotovskis]]
*[[Ludmila Olijare]]
*[[Aleksandrs Čumakovs]]
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 4 ({{oss|V=1992}}, {{oss|V=1996}}, {{oss|V=2000}}, {{oss|V=2004}})
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = 6,91 m
| PR1_d = [[tāllēkšana]]
| PR2 = 1,97 m {{icon|lr-v}}
| PR2_d = [[augstlēkšana]]
| PR3 =
| PR3_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums = S
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
}}
'''Valentīna Gotovska''' (dzimusi '''Tolstika'''<ref name="lovg">{{LVOG|189}}</ref> {{dat|1965|9|3}} [[Krāslava|Krāslavā]]) ir bijusī [[Latvija]]s [[vieglatlēte]], startējusi [[tāllēkšana]]s un [[augstlēkšana]]s sacensībās. Pēc karjeras beigām strādā par viegatlētikas un fiziskās sagatavotības treneri. V. Gotovska ir pašreizējā [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekordiste]] augstlēkšanā (1,97 m) un ilgu laiku bija rekordiste arī tāllēkšanā (6,91 m).

sentences:
Spīdošs ķermenis izstaro '''[[gaisma]]s plūsmu'''. Gaismas plūsma
ap punktveida gaismas avotu, kura gaismas stiprums
ir <math>I\!</math>, vienāda ar <math>\Phi = 4 \pi I\!</math>.

Kur:

<math>\Phi\!</math> — gaismas plūsma

<math>I\!</math> — gaismas stiprums

<math>4 \pi\!</math> — pilnais telpas leņķis.

sentences:
]]
'''Eitanāzija''' (''euthanasia'' - no sengr. ''ευ'', ''eu'' - "labs" + ''θάνατος'', ''tānatos'' - "[[nāve]]" - burt. "viegla nāve") ir medicīnā ārsta paša veikta vai viņa uzraudzībā veikta darbība vai bezdarbība ar nodomu izraisīt nāvi, nolūkā izbeigt visas ciešanas neārstējami slimam un ne ar kādiem līdzekļiem nenovēršamām, neciešamām sāpēm pakļautam cilvēkam, pamatojoties uz pacienta brīvprātīgu izvēli. To iedala:
* '''pasīvā eitanāzija''' - ārstniecības metožu ierobežošana vai pārtraukšana, t.i. [[ārsts]] ļauj pacientam nomirt (gadījumos, kad nekāda medicīniska iejaukšanās nevar pacientu atgriezt dzīvē: cilvēks ir [[koma|komā]], vai [[smadzenes]] ir mirušas un [[dzīvība]] tiek mākslīgi uzturēta tikai fizioloģiskā līmenī);
* '''aktīvā eitanāzija''' jeb ''medicīniski asistētā pašnāvība'' - nāvējošas medikamentu devas izsniegšana pēc nedziedināma un neatvieglojamas mokas jūtoša pacienta brīvprātīga pieprasījuma vai viņa tuvinieka lūguma (ja pacients nav pie [[apziņa]]s un nav cerību, ka to atgūs).

sentences: '''Ievilkts leņķis''' ir [[Riņķis|riņķa]] iekšienē veidots [[leņķis]] no divām [[Horda (matemātika)|hordām]], kuras krustojas uz [[riņķa līnija]]s.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika-pec-skola2030-paraugprogrammas/matematika-ii/planimetrija-ii-79330/ar-rinka-liniju-saistitie-lenki-un-nogriezni-79339/re-9dd2543b-783d-4e64-bd46-58beded147a3|title=Ievilkts leņķis. Pierādījums formulai — teorija. Matemātika (Skola2030), Matemātika II.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-02-02|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika/12-klase/geometrijas-atkartojums-3062/re-20f27dea-b67c-44d3-80ea-27b6649d46ab|title=Leņķi un nogriežņi riņķa līnijā — teorija. Matemātika, 12. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-02-02|language=lv}}</ref>

sentences: {{Filozofa infokaste|platums=|vārds=Andrijs Baumeisters|vārds_orig=''Андрій Олегович Баумейстер''|attēls=|att_izmērs=|att_nosaukums=|dz_gads=1970|dz_mēnesis=2|dz_diena=1|dz_vieta=[[Čerkasi]], [[Ukrainas PSR]], [[PSRS]] (tagad {{UKR}})|m_gads=|m_mēnesis=|m_diena=|m_vieta=|pilsonība={{UKR}}|tautība=|paraksts=|skola=|intereses=|idejas=|alma_mater=[[Kijivas Universitāte]]|skolotājs=|skolnieks=|ietekme_no=|ietekmējis=|darbi=|valoda=|piezīmes=|kategorijas=}}'''Andrijs Baumeisters''' ({{val|uk|Андрій Олегович Баумейстер}}; dzimis {{dat|1970|2|1}} [[Čerkasi|Čerkasos]]) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] filozofs, sabiedrības filozofijas virziena pārstāvis. Filozofijas doktors (2015), līdz 2023. gada 3. septembrim [[Kijivas Universitāte|Kijivas Tarasa Ševčenko Nacionālās universitātes]] Teorētiskās un praktiskās filozofijas katedras profesors.

sentences:
'''Aleksanders''' var būt:
* [[Harolds Aleksanders]] (''Harold Rupert Leofric George Alexander'') — Lielbritānijas feldmaršals (1891—1969);
* [[Kemerons Aleksanders]] (''Cameron Alexander'') — Kanādas kalnu slēpotājs (1997);
* [[Konels Hjū O'Donels Aleksanders]] (''Conel Hugh O'Donel Alexander'') — Lielbritānijas šahists un matemātiķis (1909—1974).

sentences:
{{citas nozīmes|kalcinēto sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija karbonāta struktūrformula

Nātrija karbonāta kristālrežģis
|       citi nosaukumi = kalcinētā soda,
ogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 497-19-8
|      ķīmiskā formula = Na2CO3
|              molmasa = 105,9884
|              blīvums = 2540
|  kušanas temperatūra = 851 °C
| viršanas temperatūra = 1600 °C
| šķīdība ūdenī        = 21,8g/100ml pie 20 °C
|                 citi =
}}
'''Nātrija karbonāts''' jeb '''kalcinētā soda''' (Na2CO3) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Nātrija karbonāta [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] ar 10 molekulām ūdens sauc par '''mazgājamo sodu'''. Nosaukums "soda" cēlies no auga ''[[Salsola soda]]'' (no tā pelniem ieguva nātrija karbonātu), bet "kalcinētā" nozīmē "izkarsētā" (senie [[alķīmija|alķīmiķi]] karsēšanu augstā temperatūrā dēvēja par kalcinēšanu un kalcinētās sodas iegūšanā tika izkarsēts tās kristālhidrāts).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Kaibutsu''
| operators =
| attēls = Monster 2023 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma, trilleris
| režisors = [[Hirokazu Kore-eda]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Sakura Ando]]
* [[Eita Nagajama]]
* [[Soja Kurokava]]
* [[Hinata Hiragi]]
* [[Jūko Tanaka]]
| mūzika = [[Rjūiči Sakamoto]]
| oriģinālnos = ''怪物''
| studija = * ''Gaga''
* ''[[Toho]]''
* ''Fuji Television Network''
* ''AOI Pro''
* ''Bun-Buku''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Gaga''
* ''Toho''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|5|17|[[2023. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2023|6|2|Japāna}}
| ilgums = 125 minūtes
| valsts = {{JAP}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt23736044/|title=Monster (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|7}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Kaibutsu''''' ({{Val|ja|怪物}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Japāna]]s psiholoģiska [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Hirokazu Kore-eda]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sakura Ando]], [[Eita Nagajama]], [[Soja Kurokava]], [[Hinata Hiragi]] un [[Jūko Tanaka]]. Šī ir pirmā Kore-edas filma kopš ''[[Maborosi]]'' (1995), kurai viņš nav scenārija autors. Filma veltīta tās mūzikas autoram [[Rjūiči Sakamoto]], kurš nomira divus mēnešus pirms pirmizrādes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-reviews/monster-review-hirokazu-kore-eda-1235494246/|title=‘Monster’ Review: Hirokazu Kore-eda Measures the Weight of Bullying on Childhood Friendship in Tender But Diffuse Drama|last=Rooney|first=David|website=The Hollywood Reporter|access-date=2024-03-07|date=2023-05-17|language=en-US}}</ref>

sentences: {{cita nozīme|celtni jūras krastā vai jūrā|filmu|Bāka (filma)}}

sentences:
{{Rotaļlietas Infokaste
| vārds = Rubika Kubs
| attēls =
| citi nosaukumi = Burvju kubs
| izgudrotājs = [[Ernē Rubiks]]
| valsts = [[Ungārija]]
| kompānija = ''[[Ideal Toy Company|Ideal Toys]]''
| mājaslapa = http://www.rubiks.com/
}}

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Aizputes apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Kalvenes pagasts}}

sentences: '''Gaisa piesārņojums''' ir dažādu kaitīgo [[viela|vielu]] nokļūšana [[atmosfēra|atmosfērā]] lielos daudzumos. Šādām vielām gaisā nevajadzētu būt vai arī tām jābūt ļoti mazos daudzumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 8.klasei|last=Drille|first=Modris|publisher=Zvaigzne ABC|year=2013|isbn=978-9934-0-4342-0|pages=102-104.lpp}}</ref> Piesārņojumu galvenokārt rada rūpnīcas un transportlīdzekļi. Galvenie gaisa piesārņotāji ir [[oglekļa dioksīds]] jeb CO2, [[slāpekļa oksīdi]], [[sēra dioksīds]], [[ogļūdeņraži]], [[aldehīdi]], [[smagie metāli]] kā [[Svins|Pb]], [[Varš|Cu]], [[Cinks|Zn]], [[Kadmijs|Cd]], [[Hroms|Cr]], un atmosfēras [[putekļi]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Salvinorīna A struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83729-01-5
|      ķīmiskā formula = C23H28O8
|              molmasa = 432,46
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 238—244 °C
| viršanas temperatūra = 760,2 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               =Roberts II Kurtozs
| vārds_orģ           = ''Robert Curthose'', ''Robert II''
| attēls              = Robert_normandie.jpg
| att_izm             = 250px
| amats               =Normandijas hercogs
| term_sākums         =	{{dat|1087||9}}
| term_beigas         = {{dat|1106}}
| coronation          =
| priekštecis         =[[Viljams Iekarotājs|Viljams II]]
| pēctecis            =[[Henrijs I Izglītotais]]
| dzim_dati            ={{dat|1051}}
| dzim_vieta          =[[Normandija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{dat|1134|2|3}}
| mir_vieta           =[[Gardifas pils]]
| tēvs                =[[Viljams Iekarotājs]]
| māte                =[[Flandrijas Matilde]]
| dinastija           =[[Normandiešu dinastija]]
| dzīvesb             =
*[[Konversano Sibilla]]
| bērni               =
| reliģija            =
| apglabāts           =
| paraksts            =
| piezīmes            =
| dzimums = V
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bilskas pagasts
| karte             = Bilskas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Bilska
| platība           = 161,1
| iedzīvotāji       = 1217<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/Iedzivotaju%20re%C4%A3istrs/07022017/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās uz 01.01.2017.]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2017
| blīvums           = {{#expr: 1217 / 161.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Alt-Bilskenshof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Билькенская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{citas nozīmes|upi Saulkrastos|Pēterupe|Pēterupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Pēterupe
| attēls            = Pēterupes ieteka jūrā.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Pēterupes ieteka jūrā 2017. gadā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=17 | sāk_plat_s=53 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=45 | sāk_gar_s=40 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=15 | iet_plat_s=09 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=12 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 46,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Kladistika''' ({{val-el|κλάδος, klados - zars}}) ir [[suga|sugu]] hierarhiska [[Organismu klasifikācija|klasifikācija]], kura balstīta uz [[evolūcija]]s priekštečiem. Kladistika ir atšķirīga no citām [[taksonomija]]s klasifikācijām ar to, ka galvenā uzmanība tiek vērsta uz [[evolūcija|evolūciju]] (nekā uz sugu savstarpējo līdzību), tāpēc tai ir liels uzsvars uz objektīvu un kvalitatīvu [[analīze|analīzi]]. Kladistikā tiek veidotas [[diagramma]]s, kuras sauc par '''kladogrammām'''. Kladogrammās tiek attēlotas savstarpējās evolūcijas attiecības. Lai veiksmīgi varētu veidot kladogrammas, svarīgi ir veikt [[DNS]] un [[RNS]] analīzes. Atlikušo darbu, salikt sugas pa plauktiņiem pēc DNS un RNS analīzēm, veic [[datorprogramma]]s. Viens no kladistikas zinātnes pamatlicējiem ir [[vācieši|vācu]] entomologs [[Villijs Hennings]] (''Willi Henning''), kurš izveidoja ''filoģenētisko sistemātiku''.<ref>''Phylogenetic Systematics'' ir Henninga 1966. gadā izdotās grāmatas nosaukums</ref> Termins [[filoģenētika]] bieži tiek lietots, kā sinonīms kladistikai, bet tas gluži nav viens un tas pats. Kladistika pamatā ir [[bioloģija]]s apakšnozare, bet pēdējos gados tā ielaužas arī citās starpdisciplīnās.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2530''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2530''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Strela-3M]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki|Gaisa kosmiskie spēki]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnyje sputnikovyje sistemy|ISS]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2018
| Starts                 = {{dat|2018|11|30|SK}} 02:27 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2531]]'', ''[[Kosmos-2532]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       =
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,5°
| Periods                =
| Apoapsīda              = ~ 1500 km
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2509]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2531]]''
}}
'''''Kosmos-2530''''' (''Космос-2530'') ir [[Krievija]]s militārais [[sakaru pavadonis]]. Tas orbītā tika palaists 2018. gada novembrī.
Domājams, kosmiskais aparāts ir ''[[Strela-3M]]'' (''Rodnik-S'') sērijas pavadonis.<ref name="russianspaceweb" />

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Spānijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Spānijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Serbijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Serbijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences: s ģerbonis, ko lietoja arī [[Vidzemes Landrātu kolēģija]].]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Common Shelduck (Tadorna tadorna) at Sylvan Heights.jpg
|  att_nosaukums = Tēviņš riesta laikā
|        attēls2 = Tadorna tadorna (aka).jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|          ģints = Tadorna
|       ģints_lv = Dižpīles
|           suga = Tadorna tadorna
|        suga_lv = Sāmsalas dižpīle
|       binomial = Tadorna tadorna <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      izplatība =
{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#1E90FF|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|#008000|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
|    kategorijas = nē
}}
'''Sāmsalas dižpīle''' jeb '''Sāmsalas pīle''' (''Tadorna tadorna'') ir [[Latvija|Latvijā]] ligzdojoša [[pīļu dzimta]]s (''Anatidae'') suga. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/waterfowl/ |title=World Bird List: Screamers, ducks, geese, swans, 2020 |access-date={{dat|2020|02|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200424112752/https://www.worldbirdnames.org/bow/waterfowl/ |archivedate={{dat|2020|04|24||bez}} }}</ref> Tai ir samērā plašs izplatības areāls pāri visai [[Eirāzija]]i, ligzdojot galvenokārt [[mērenā josla|mērenajā joslā]], bet ziemojot [[tropi|subtropu]] reģionā. Sāmsalas dižpīle sastopama arī [[Ziemeļāfrika]]s [[Magriba]]s reģionā.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22680024/0 IUCN: Tadorna tadorna]</ref> Lai arī lielākā daļa ir gājputni, daļa populācijas ([[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Austrumeiropa]]s dienvidos un [[Kaukāzs|Kaukāzā]]) ir nometnieki. Sugas zinātniskais nosaukums cēlies no [[grieķu valoda]]s un [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē ''raibā ūdensvista''.<ref>Kear, Janet (2005) [http://books.google.lv/books?id=MfrdBcKd79wC&pg=RA1-PA439&lpg=RA1-PA439&dq=crested+shelduck&redir_esc=y#v=onepage&q=crested%20shelduck&f=false Ducks, Geese, and Swans] Oxford University Press. p. 420. {{ISBN|0-19-861008-4}}.</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Vezuvs
| Nosaukums2       = {{ubl|''Vesuvio''|''Vesuvius''}}
| Photo            = Vesuvius from plane.jpg
| Paraksts         = Skats uz Vezuva krāteri no lidmašīnas
| Augstums         = 1281
| Relatīvais_augstums = 1232
| karte            = Itālija#Kampānija#Eiropa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 40 |latm= 49 |lats= |latNS= N
| longd= 14 |longm= 26 |longs= |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Itālija}}
| Kalnu grēda      = [[Apenīni]]
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = [[1944. gads|1944]]. gadā no 17. līdz 23. martam
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''STRABAG SE''
| native_name      =
| logo             =
| caption          =
| type             = ''[[Societas Europaea]]''
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1835. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[būvniecība]]
| products         =
| services         = ēku celtniecība un civilā būvniecība, infrastruktūras ierīkošana, tuneļu būvniecība, iekārtu apsaimniekošana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.strabag.com/ strabag.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Naftalīna struktūrformula

 Naftalīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C10H8
|molmasa=128,17052
|blīvums=1140
|kušanas temperatūra=80,2 °C
|viršanas temperatūra=218 °C
}}
'''Naftalīns''' (C10H8) ir balta kristāliska viela ar raksturīgu [[smarža|smaržu]]. Tas ir vienkāršākais [[arēni|aromātiskais ogļūdeņradis]] ar kondensētiem cikliem. Naftalīna molekulas sastāv no diviem kondensētiem benzola cikliem. Plaši pazīstams ir naftalīna kā [[kode|kožu]] atbaidīšanas līdzekļa pielietojums saimniecībā. Naftalīns viegli [[sublimācija (fizikā)|sublimējas]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džesika Česteina
 | vārds_orig              = ''Jessica Chastain''
 | attēls                  = Jessica Chastain at 2015 Empire Awards.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Džesika Česteina [[Empire balva|''Empire'' balvu]] pasniegšanas ceremonijā 2015. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1977|3|24}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sonoma}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise
 | darbības gadi           = 2004—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Džesika Česteina''' ({{val|en|Jessica Chastain}}; dzimusi {{dat|1977|3|24}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Derakhshani|first=Tirdad|title=Sideshow: Jessica Chastain, uneasy star|url=http://articles.philly.com/2012-11-17/news/35157780_1_juanes-jessica-chastain-uneasy-star|work=Philadelphia Daily News|accessdate=January 17, 2013|date=November 17, 2012}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Peretz|first=Evgenia|title=Jessica Chastain on Her Rise in Hollywood|url=http://www.vanityfair.com/hollywood/2012/09/jessica-chastain-on-hollywood#slide=1|work=Vanity Fair|accessdate=January 17, 2013|date=September 2012}}</ref> ir amerikāņu teātra, kino un televīzijas aktrise.

sentences:
Prezbiterieši bija [[Anglija|Anglijā]] dzīvojošie mērenie kalvinisti.
[[Kategorija:Prezbiterisms| ]]
[[Kategorija:Kalvinisti]]
[[Kategorija:Protestanti]]

sentences: '''Dopings''' ir viela, kam piemīt īpašība uz laiku paaugstināt ķermeņa fiziskās un garīgās spējas. To lieto [[sports|sporta]] aktivitātēs un [[fizisks vingrinājums|fiziskos vingrinājumos]], lai veicinātu izturību un līdz ar to uzlabotu iegūto rezultātu. Mūsdienās profesionālajā sportā dopinga lietošana ir aizliegta.

sentences: '''Dzimumhormoni''' ir [[Hormoni|hormonu]] grupa, kas nodrošina attīstību un funkcionēšanu organismiem ar [[Dzimumdimorfisms|dzimumu atšķirībām]] pēc [[Vīrišķais dzimums|vīrišķā]] un [[Sievišķais dzimums|sievišķā]] tipa, kas pilnībā izpaužas organismiem sasniedzot [[dzimumbriedums|dzimumbriedumu]]. Saskaņā ar to dzimumhormoni dalās vīrišķajos un sievišķajos.

sentences:
— vieni no visbiežāk lietotajiem depresantiem]]
'''Depresanti''' ir [[viela]]s, kas pazemina [[modrība|modrību]] un [[uzbudināmība|uzbudināmību]]. Depresanti pasaulē plaši tiek lietoti kā [[recepšu zāles]] un [[nelegālas vielas]]. Depresantus galvenokārt lieto kā pretstresa, pretsāpju, miegu izraisošus līdzekļus, tiem mēdz būt ne tik vēlamas blakusparādības kā kognitīvo un atmiņas spēju vājināšanās, muskuļu vājums, zems [[asinsspiediens]] un lēna sirdsdarbība; pielietojot lielās devās — arī pilnīga ķermeņa [[anestēzija]] un pat [[nāve]]. Depresanti galvenokārt iedarbojas uz GABA un opioīdu receptoriem.

sentences:
[[Kategorija:Fizikas nozares]]
[[Kategorija:Kosmoloģija]]
[[Kategorija:Astronomija]]

sentences: '''4. janvāris''' ir gada 4. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 361 (362 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
'' demonstrē kravas automašīnu ar govju mēsliem, protestējot pret izsoli, kurā tiks noteikts uzvarējušais konsorcijs [[Hidroelektrostacija|hidroelektrostacijas]] būvniecībai]]
'''Aktīvisms''' ir filozofisks, politoloģisks, ekonomisks, sociāls termins, kas dažādos kontekstos var attiekties uz dažādiem cilvēku darbības veidiem.

sentences: '''Ļaunprogrammatūra''' ({{val|en|malicious software}}), dažkārt arī saukta par '''kaitīgu programmatūru''' vai '''ļaunatūru''' (''malware''), ir [[programmatūra]], ko izmanto [[dators|datora]] darbības traucēšanai, slepenas informācijas ievākšanai, piekļūšanai privātām [[datorsistēma|datorsistēmām]] un datorsistēmu bojāšanai bez tās lietotāju piekrišanas. Ļaunprogrammatūra var būt [[izpildāmais kods|izpildāmā koda]], [[skripts|skripta]], aktīvā satura vai citas programmatūras vediā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Kongeriket Norge''
''Kongeriket Noreg''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Norvēģijas Karaliste
|            valsts_nosaukums = Norway
|               karoga_attēls = Flag of Norway.svg
|            karoga_nosaukums = Norvēģijas Karalistes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Norway.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Norvēģijas Karalistes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Ja, vi elsker dette landet]]''

|               kartes_attēls = Location Norway Europe.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Oslo]]
|           lielākās_pilsētas = [[Oslo]]
[[Bergena]]
[[Stavangera]]
|              valsts_valodas = [[norvēģu valoda]] ([[būkmols]] un [[jaunnorvēģu valoda]]), dažās pašvaldībās [[sāmu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Norvēģijas valdnieku uzskaitījums|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Haralds V Gliksburgs|Haralds V]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Norvēģijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Jūnass Gārs Stēre]]
|        neatkarības_iegūšana =
|        neatkarības_notikums = no [[Zviedrija]]s
|          neatkarības_datums = {{Dat|1905|6|7}}
|                 platība_km2 = 385 207<ref name="kart_2019">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.kartverket.no/Kunnskap/Fakta-om-Norge/Arealstatistikk/Arealstatistikk-Norge/|title=Arealstatistics for Norway 2019|publisher=Kartverket, mapping directory for Norway|year=2019|accessdate=2019-03-23|archive-date=2019-06-08|archive-url=https://web.archive.org/web/20190608034913/https://www.kartverket.no/Kunnskap/Fakta-om-Norge/Arealstatistikk/Arealstatistikk-Norge/}}</ref>
|          iedzīvotāju_skaits = 5 550 203<ref name="ssbf">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.ssb.no/en/befolkning/statistikker/folkemengde/aar-per-1-januar|title=Population, 2024-01-01|publisher=Statistics Norway|date=2024-02-21|accessdate=2024-02-25|language=en}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2024. gads|2024]]
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 14,40
|                      valūta = [[Norvēģijas krona]] ([[NOK]])
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|                      domēns = [[.no]], [[.sj]] un [[.bv]]
|              tālsarunu_kods = 47
}}

sentences: '''Gubu pārslveidīgie mākoņi''' ''Altocumulus floccus'' (Ac fl) ir balti, pa malām saplēsti [[mākoņi]], kuri ātri maina savu formu. Veidojas 2—6 km augstumā gaisa konvektīvās kustības dēļ. Nokrišņi var būt vienīgi kā daži pilieni vai sniegpārslas. Atšķirībā no gubu spalvmākoņiem, tiem var būt tumšs pamats, kurš parasti sastāv no ūdens pilieniem. Gubu pārslveidīgie mākoņi parasti rodas silto gaisa masu pacelšanās dēļ, kā arī pirms aukstās frontes tuvošanās, kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc šo mākoņu esamība debesīs norāda uz to, ka drīz būs [[lietusgāze]] vai [[pērkona negaiss]].

sentences: '''Pentamino''' ir visi tie [[polimino]], kas sastāv no tieši pieciem kvadrātiem. Turklāt pentamino netiek uzskatīti par dažādiem, ja tie iegūstami viens no otra ar pagriešanu vai "apgāšanu" (spoguļattēlošanu). Pastāv tikai divpadsmit unikāli pentamino. Lai saīsinātu pierakstus, pentamino apzīmēšanai bieži lieto burtus F, I, L, N, P, T, U, V, W, X, Y un Z. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas, iegūst 63 pentamino pozīcijas.

sentences: '''Levītu grāmata''', arī '''3. Mozus grāmata''' un ''Leviticus'' ({{val|el|Λευιτικόν}}, "Levītiem" vai ''Vayikra'' {{val|he|ויקרא}}, "un Viņš sauca"), ir trešā [[Tora]]s un [[Vecā Derība|Vecās Derības]] grāmata.

sentences: '''Muižkungs''' ir [[feodālisms|feodālisma]] laikā muižas īpašnieka vai nomnieka algota amatpersona, kas nodarbojās ar muižas saimniecību. Muižnieks kopā ar [[vagars|vagaru]] vadīja [[Klaušas|klaušu darbus]], ievāca feodālo renti, kā arī sodīja zemniekus ar miesas sodiem.

sentences:
{{stack|
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Rērihs
|     vārds_orig = ''Николай Рёрих''
|         attēls = N_Roerich.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1874|10|9}}|{{dat||9|27}}}}
| dz_gads = 1874
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 9
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 13
| m_vieta = Kulu, [[Himāčala Pradēša]], [[Indijas Domīnija]] (tagad {{IND}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki = Konstantīns Rērihs
Marija Kalašņikova
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Jeļena Rēriha (Šapošņikova)
| bērni = Jurijs Rērihs
[[Svjatoslavs Rērihs]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
{{Listen
 |filename     = "About Shambala" N.Roerich.ogg
 |title        = "Rēriha stāstījuma ieraksts par Šambalu"
 |description  = 1929. gada ieraksts.
}}
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Československá republika''
(1948—1960)
''Československá socialistická republika''
(1960—1990)
|nosaukums_latv_val  = Čehoslovākijas Republika (1948—1960)
Čehoslovākijas Sociālistiskā Republika
(1960—1990)
|sugasvārds          = Republika
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Centrāleiropa
|valsts              = Čehija, Slovākija
|laikmets            = Aukstais karš
|statuss             = [[PSRS]] [[satelītvalsts]]
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = [[Partija|Vienpartijas]] tautas republika (1948—1960)
[[Partija|Vienpartijas]] [[Sociālistiska valsts|sociālistiska republika]] (1960—1969)
[[Federatīva republika|Federatīva]] [[Partija|vienpartijas]] [[Sociālistiska valsts|sociālistiska republika]] (1969—1989)
[[Federatīva republika|Federatīva]] [[parlamentāra republika]] (1989—1990)
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1948
|gads_beigas         = 1990
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = Komunistu apvērsums
|date_start          = {{dat|1948|2|25||bez}}
|event_end           = [[Čehijas un Slovākijas Federatīvā Republika|Pārdēvēta]]
|date_end            = {{dat|1990|3|29||bez}}
|
|event1              = Konstitūcija
|date_event1         = {{dat|1948|5|9||bez}}
|event2              = Sociālistiskā Republika
|date_event2         = {{dat|1960|7|11||bez}}
|event3              = Federāla valsts
|date_event3         = {{dat|1969|1|1||bez}}
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|
|p1                  = Čehoslovākijas Trešā republika
|flag_p1             = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Čehijas un Slovākijas Federatīvā Republika
|flag_s1             = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|image_s1            =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|flag                = Čehijas karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Coat_of_arms_of_Czechoslovak_Socialist_Republic.svg

sentences: '''Trigonometrija''' ir [[ģeometrija]]s nozare, kas apskata sakarības starp trijstūra elementiem - malām un [[leņķis|leņķiem]], pielietojot trigonometriskās funkcijas. Pamatsakarības starp šīm funkcijām izsaka plaknes trigonometrijas formulas.

sentences:
[[Kategorija:Ādaži]]
[[Kategorija:Ielas Ādažu novadā|Ādaži]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Ādaži]]

sentences: {{Commonscat|Baseball players from Panama}}

sentences: '''Akmeisms''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''ακμή'' 'uzplaukuma laiks, virsotne') bija [[dzeja]]s strāvojums [[krievu literatūra|krievu literatūrā]] 20. gs. padsmitajos un divdesmitajos gados. Akmeisms izveidojās kā pretreakcija uz [[simbolisms|simbolismu]]. Simbolisma misticismam akmeisms pretstatīja konkrētu, juteklisku pasaules uztveri, atgriešanos pie vārdu sākotnējām nozīmēm, atsakoties no to simboliskās daudznozīmības.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Albrehtšraufīts
|attēls=
|klase=[[Karbonātu minerāls]], uranilkarbonāts
|ŠtruncaID=5/F.04-40
|ķīm_formula=Ca4Mg(UO2)2(CO3)6F2·17(H2O)
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Dzeltenzaļa
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=2-3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=2,6
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ceremoniju|Kāzas (nozīmju atdalīšana)|Kāzas}}
 glezna „Kāzas”]]
'''Kāzas''' jeb '''vedības''' ir [[ceremonija]], kuras laikā tiek noslēgta [[laulība]]. Dažādām tautām un etniskām grupām kāzu tradīcijas un rituāli ir atšķirīgi. Pirms kāzām vīrieti sauc par [[līgavainis|līgavaini]], sievieti — [[līgava|līgavu]], pēc kāzām viņi attiecīgi pārtop par [[vīrs|vīru]] un [[sieva|sievu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Virsmas viļņainums''' ir tādu virsmas nelīdzenumu kopa, kuri periodiski atkārtojas un kuru solis nepārsniedz bāzes garumu. Tas ir stāvoklis starp [[Virsmas raupjums|raupjumu]] un formas novirzēm. Viļņu forma ir atkarīga no tā, kas izraisījis virsmas viļņainumu, visbiežāk tas ir sinusoidāls, radies sistēmas darbmašīna—detaļa—instruments vibrāciju dēļ.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex ligerica.JPG|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex ligerica|autors=J.Gay|suga_lv=Ligērijas grīslis|suga=Carex ligerica}}'''Ligērijas grīslis''' ({{val|la|Carex ligerica}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir vietumis sastopama [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] Ligērijas grīslis ir sastopams reti — [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] un [[Baltijas jūra]]s tiešā tuvumā, sausās, smilšainās vietās piejūras [[Pļava|pļavās]] un mežmalās, skrajos priežu mežos.

sentences: '''Ihtioloģija''' ({{val-el|ἰχθυς}}, ''ichthys'' — ‘zivis’; {{gree|λόγος}}, ''logos'' — ‘mācība’) ir [[zooloģija]]s nozare, kurā tiek pētītas [[zivis]] — to uzbūve, uzvedība, attīstība, [[evolūcija]], [[sistemātika]] un citas lietas saistībā ar tām. Ihtioloģija ir cieši saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā [[hidrobioloģija|hidrobioloģiju]], [[jūras bioloģija|jūras bioloģiju]], [[limnoloģija|limnoloģiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]] un citām zinātnēm, kas saistītas ar [[ūdens|ūdeni]].

sentences:
{{cita nozīme|zivi|latviešu uvārdu|Zutis (uzvārds)}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Anguilla anguilla.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|           klase = Actinopteri
|        klase_lv = Starspures
|         kārta = Anguilliformes
|      kārta_lv = Zušveidīgās
|        dzimta = Anguillidae
|     dzimta_lv = Saldūdens zuši
|         ģints = Anguilla
|      ģints_lv = Zuši
|          suga = Anguilla anguilla
|       suga_lv = Zutis
|     izplatība =
Eiropas zušu saldūdens basenu teritorijas
|      binomial = Anguilla anguilla ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kafejnīca Don's Plum
| attēls                   = Don's Plum FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Don's Plum''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[R.D. Robs]]
| producents               =
* [[Deivids Statmens]]
* [[Deils Vītlijs]]
| scenārija autors         =
* [[Betānija Eštona]]
* [[Tauds Bekhems]]
* R.D. Robs
* Deivids Statmens
* Deils Vītlijs
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Skots Blūms]]
* [[Dženija Lūisa]]
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Ambera Bensona]]
* [[Hetere Makkomba]]
| mūzika                   = [[Bleiks Senets]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Trust Film Sales]]''
* ''[[Zentropa Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Polo Pictures Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|2|10|Berlīnes filmu festivāls|2001|8|24|Dānija|}}
| ilgums                   = 89 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kafejnīca Don's Plum"''' ({{val|en|Don's Plum}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[R.D. Robs]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Skots Blūms]], [[Dženija Lūisa]], [[Tobijs Magvairs]], [[Ambera Bensona]] un [[Hetere Makkomba]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|2|10||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Emīls Dirkems
|          vārds_orig = Émile Durkheim
|              attēls = Emile Durkheim.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1858
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = [[Epināla|Epinālā]], [[Francija|Francijā]]
|              m_gads = 1917
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 15
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]], Francijā
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{FRA}}
|             tautība = Francijas ebrejs
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[socioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg1-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{cita nozīme|upi Latvijā|pilsētu Mauritānijā|Atāra}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Atara
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Raķupe]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=25 | iet_plat_s=04 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=24 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 7,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Iemīlējies Šekspīrs
| attēls = Shakespeare in Love 1998 Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shakespeare in Love''
| žanrs = romantiska filma, drāma, komēdija
| režisors = [[Džons Medens]]
| producents = * [[Deivids Parfits]]
* [[Donna Džiljoti]]
* [[Hārvijs Vainstīns]]
* [[Edvards Cviks]]
* [[Marks Normens]]
| scenārija autors = * Marks Normans
* [[Toms Stopards]]
| galvenajās lomās = * [[Gvineta Paltrova]]
* [[Džozefs Fainss]]
* [[Džefrijs Rašs]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Džūdija Denča]]
| mūzika = [[Stīvens Varbeks]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[The Bedford Falls Company]]''
| izplatītājs = * ''Universal Pictures''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1998|12|3||bez}}
| ilgums = 119 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/shakespeare-love-1998|title=Shakespeare in Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 28, 2018|archive-date={{dat|2018|10|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181026014143/http://bbfc.co.uk/releases/shakespeare-love-1998}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shakespeareinlove.htm|title=Shakespeare in Love (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 28, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|289,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Iemīlējies Šekspīrs"''' ({{val|en|Shakespeare in Love}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska vēsturiska drāma, kuras režisors ir [[Džons Medens]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Džozefs Fainss]], [[Džefrijs Rašs]], [[Kolins Fērts]], [[Bens Afleks]] un [[Džūdija Denča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|12|3||bez}}. Filma ieguva septiņas [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]s, tai skaitā nominācijās par [[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labāko filmu]], [[Labākā aktrise galvenajā lomā (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labāko aktrisi]] un [[Labākā aktrise otrā plāna lomā (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labāko aktrisi otrā plāna lomā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Martēns''' var būt:
* [[Franks Martēns]] (''Frank Martin''; 1890—1974) — šveiciešu komponists;
* [[Ernests Martēns]] (''Ernest Martin''; 1878—?) — franču peldētājs un ūdenspolo spēlētājs;
* [[Luijs Martēns]] (''Louis Martin''; 1875—?) — franču peldētājs un ūdenspolo spēlētājs;
* [[Viljams Martēns]] (''William Martin''; 1828—1905) — franču burātājs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Madam Broškina''' ({{val|ru|Мадам Брошкина}}) ir [[folklora|folkloristisks]] [[tēls]], kurš ir zināms pēc [[Alla Pugačova|Allas Pugačovas]] [[dziesma]]s.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = LibreOffice
| title                  = LibreOffice
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = LibreOffice 6.0 sākuma skats
| developer              = [[The Document Foundation]]
| released               = {{dat|2011|1|25|}}
| frequently_updated     = Yes
| programming_language   = [[C++]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]]
| operating_system       = [[Linux]]
[[Unix]]
[[macOS]]
[[Berkeley Software Distribution|BSD]]
[[Microsoft Windows|Windows]]
| platform               = [[Vairākplatformu programmatūra|Vairākplatformu]]
| language               = Vairākvalodu
| status                 = Aktīvs
| genre                  = [[Biroja programmatūras komplekts]]
| license                = [[GNU LGPL]]v3 <ref name="About">{{Tīmekļa atsauce|url = http://www.libreoffice.org/about-us/license/|title = GNU LGPL License|accessdate = 7 January 2011|last = [[The Document Foundation]]|authorlink = |year = 2007|month = June}}</ref>
| website                = [http://www.libreoffice.org libreoffice.org]
}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name         = Starptautiskā Bobsleja un skeletona federācija
| native_name  = ''International Bobsleigh and Skeleton Federation''
| abbreviation = IBSF
| image        = IBSF logo.png
| size         = 200px
| motto        =
| type         = sporta federācija
| formation    = {{dat|1923|11|23}}
| headquarters = {{vieta|Šveice|Lozanna}}
| membership   =
| leader_title = Prezidents
| leader_name  = {{flaga|ITA}} [[Ivo Ferriāni]]
| language     = [[Angļu valoda|angļu]], [[Vācu valoda|vācu]]
| website      = {{URL|https://www.ibsf.org/}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Avena fatua 03.JPG|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Avena|ģints_lv=Auzas|suga=Avena fatua|suga_lv=Vēja auza|binomial=Avena fatua|autors=L.|sinonīmi=}}
'''Vēja auza''' ({{val|la|Avena fatua}}) ir mainīga izskata augu suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Suga ir izcēlusies [[Vidusjūra]]s apvidus austrumu daļā, taču suga ir plaši ieviesusies [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā.

sentences:
{{Coord|29|58|31|N|31|08|16|E|display=title|region:EG_type:landmark_scale:2000}}
[[File:Great Sphinx of Giza - 20080716a.jpg|thumb|250px|Lielā Sfinksa]]
'''Lielā Sfinksa''' ({{val-ar|أبو الهول}} {{transl|ar|ISO|''Abū al Hūl''}}) ir [[kaļķakmens]] [[sfinksa]]s (mītisks radījums ar lauvas ķermeni un cilvēka galvu) [[statuja]], kas atrodas blakus [[Gīzas piramīdas|Gīzas piramīdām]] [[Ēģipte|Ēģiptē]].

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums=Gajānas Universitāte<br />''The University of Guyana''
|attēla_nos=
|att_izm=
|att_apraksts=
|moto=
|dibin=[[1963. gads|1963. gadā]]
|valsts=Gajāna
|vieta=[[Džordžtauna (Gajāna)|Džordžtauna]]
|tips=
|dotācijas=
|rektors=
|pasniedz=
|studenti=
|publik=
|asociācijas=
|trangs=
|arangs=
|mlapa=https://www.uog.edu.gy/newsletters/applications-are-now-open-1/
|attēls=University_of_Guyana_Coat_of_Arms.svg
}}'''Gajānas Universitāte''' ({{val|en|The University of Guyana}}) ir augstākās izglītības iestāde un [[Džordžtauna (Gajāna)|Džordžtaunā]], [[Gajāna|Gajānas Kooperatīvās Republikas]] galvaspilsētā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|           attēls = Unshorn_alpaca_grazing.jpg
|    att_nosaukums = ''Huacaya'' šķirnes alpaka
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|           cilts=Lamini
|           cilts_lv=Lamu cilts
|            ģints = Vicugna
|         ģints_lv = Vikunjas
|             suga = V. pacos
|          suga_lv = Alpaka
|           suga_r = Alpaka
|         binomial = Vicugna pacos <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|        izplatība =

sentences:
{{Proton-K 2. pakāpe|}}
'''Proton-K 2. pakāpe''' - [[raķešpakāpe]], kuru izmanto [[nesējraķete|nesējraķetēs]] [[Proton (nesējraķešu saime)|Proton]] kā otro pakāpi.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Krustpils pamatskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Krustpils pamatskola.jpg
|image size             =
|alt                    =
|caption                = Krustpils pamatskolas ēka 2011. gadā
|motto                  =
|location               = Madonas iela 48, [[Jēkabpils]], [[Jēkabpils novads]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 31 | lats  = 20 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 3 | longEW = E
|schooltype             = valsts pamatskola
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = 1868. gads
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmistress           = Vija Stiebriņa
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =
|teaching_staff         = 23
|employees              =
|key_people             =
|grades                 =
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 = 248(2023)
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu valoda
|schedtyp               =
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|colors                 =
|slogan                 =
|himna                   = "Pār Krustpils skolu varavīksnes zied"
|sports                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|revenue                =
|graduates              =
|year                   =
|alumni                 =
|free_text              =
|homepage               = https://www.krustpilspamatskola.lv/
}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Dzīvības apdrošināšana''' ir privātpersonu [[apdrošināšana]], kas nodrošina finansiālo aizsardzību ģimenei apgādnieka zaudējuma gadījumā. Iespējams iegādāties dzīvības apdrošināšanu bez uzkrājuma<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.laa.lv/apdrosinasanas-veidi/dzivibas-terminapdrosinasana/|title=Dzīvības termiņapdrošināšana}}</ref> (jeb dzīvības termiņapdrošināšanu) un dzīvības apdrošināšanu ar uzkrājumu<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.laa.lv/apdrosinasanas-veidi/dzivibas-apdrosinasana-ar-uzkrajumu/|title=Dzīvības apdrošināšana ar uzkrājumu}}</ref>.

sentences:
'''Mikropavairošana''' ir prakse, kurā salīdzinoši īsā laika periodā strauji tiek pavairots augu materiāls, lai radītu lielu skaitu jaunu augu, izmantojot modernas augu audu kultūru metodes.<ref name="10E">"Micropropagation - Definitions from Dictionary.com". dictionary.reference.com. Retrieved 2008-03-17.</ref>
Mikropavairošana tiek izmantota, lai pavairotu vērtīgus augus, piemēram, tos, kas ir [[Ģenētiskā modifikācija|ģenētiski modificēti]] vai audzēti, izmantojot tradicionālās augu audzēšanas metodes. To izmanto, lai nodrošinātu lielu skaitu jauno augu stādīšanai uz lauka, kuri nespēj saražot [[sēklas]], vai arī nav pietiekoša [[augu veģetatīvā pavairošana]].
1950. un 1960. gadu sākumā Kornela universitātes botāniķis ''Frederick Campion Steward'' atklāja un pirmoreiz pielietoja mikropavairošanu un augu audu kultūras
[[File:Culture in vitro.JPG|thumb|Augu kultūras ''in vitro'', sterilos apstākļos]]
Mūsdienās, lai izaudzētu (selekcionēšanas ceļā) jaunas sīpolpuķu šķirnes, ir nepieciešams līdz pat 19 gadiem un, lai  apmierinātu lielo pieprasījumu pēc sīpolaugiem ([[tulpes]], [[lilijas]], [[hiacintes]] utt.), ir nepieciešama to ātra audzēšana, tāpēc mūsdienās to var paveikt ar mikropavairošanas metodēm ''in vitro'', iegūtie sīpolaugi ir bez kaitīgiem vīrusiem.<ref name="1E">Smulders MJM, De Klerk GJ (2011) Epigenetics in plant tissue culture. Plant Growth Regulation 63, 137-146</ref> Tāpat ar mikropavairošanas metodēm ir iespējams iegūt pavisam jaunus, vēl neredzētus sīpolaugus ar krāšņiem ziediem. Lai sekmīgi pavairotu sīpolaugus, nepieciešams sekot šiem pieciem soļiem: kultūras uzsākšana, pavairošana, sīpola veidošanās, miera perioda pārtraukšana un izstādīšana uz lauka/siltumnīcā.<ref name="2E">George EF, Debergh PC (2008) Micropropagation, uses and methods. In: George EF, Hall MA, De Klerk GJ (Eds) Plant Propagation by Tissue Cul-ture (3rd Edn, Vol 1), The Background, Springer-Verlag GmbH, Heidelberg, pp 29-64</ref> Pirmajos divos posmos veidojas jauni dzinumi vai sīpoliņi. Uzsākot kultūru, ir liela varbūtība, ka paraugs tiks piesārņots ar sēnēm, baktērijām vai vīrusiem. Citi  negatīvie aspekti ir, ka neveidojas adventīvais pumpurs, neefektīva zarošanās, slikta augšana vai tas, ka eksplantam izveidojas tikai [[lapas]], kurai nav [[meristēma]]. Sīpolaugi tiek pavairoti ''in vitro'' tāpēc, ka šis process ir samērā viegls/ātrs un nav nepieciešams sīpolus aklimatizēt. Labākiem rezultātiem pēc izstādīšanas augsnē pielieto dažādus preparātus, lai sīpolos pārtrauktu miera periodu. Šajā procesā nav nepieciešama [[apsakņošana]], jo sīpolus var uzglabāt bez saknēm. Tāpat sīpolaugi var tikt uzreiz izsūtīti pie klientiem vai stādīti uz lauka, ietaupot daudz laika un naudas.
Izvēloties eksplantu, sīpolam ir jābūt spēcīgam, viendabīgam un bez vīrusiem. Šīs prasības ir grūti izpildīt uz lauka, jo apstākļi nav sterili, augam var būt fitopatoloģijas vai slimības (veģetatīvā vairošanās ceļā [[baktērijas]] spēj iekļūt sīpola šūnas iekšienē un izraisīt patoloģijas). Turklāt, kad augu pavairo ''in vitro'' kultūrā, visi nepieciešamie parametri tiek manuāli kontrolēti, iegūstot no slimībām brīvus augus.

== Kultūras uzsākšana ==
Mikropavairošana sākas ar auga materiālu izvēli, kas tiks pavairoti. Augu audi tiek izņemti no nebojāta mātes auga. Tie ir augi, kas ir brīvi no vīrusiem un sēnītēm. Ir svarīgi pavairošanā izmantot veselīgākos augus. Kad augu materiāls ir izvēlēts, jāizvēlas pareizās auga daļas, kuras tiks izmantotas augu kultūrai, un tas ir atkarīgs no audu veida, piemēram, [[putekšnīca]], [[ziedlapa]], [[ziedputekšņi]] un citi augu audi.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Koheles pašvaldība
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Verwaltungsgemeinschaft Kochel am See in TÖL.svg
 | image_caption            =
 | image_flag               = <!-- karoga attēls -->
 | image_shield             =
 | shield_link              = <!-- ģerboņa nosaukums (piem. "Rīgas ģerbonis") -->
 | flag_link                = <!-- karoga nosaukums (piem. "Rīgas karogs") -->
 | shield_size              =
 | pushpin_map              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_type3        = Apriņķis
 | subdivision_type4        =
 | subdivision_name         = {{GER}}
 | subdivision_name1        = [[Bavārija]]
 | subdivision_name2        = [[Augšbavārija]]
 | subdivision_name3        = [[Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķis|Bādtelca-Volfratshauzene]]
 | subdivision_name4        =
 | established_title        = Izveidota
 | established_date         = [[1978]]
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | area_total_km2           = 105.51
 | area_land_km2            =
 | population_as_of         = [[2005. gads|2005]]
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 5384
 | population_density_km2   = 51
 | latd=47 |latm=39 |lats=33.25 |latNS=N
 | longd =11 |longm =22 |longs=5.05 |longEW =E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 605
 | website                  = [http://www.kochel.de www.kochel.de]
 | footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Koheles pašvaldība''' ([[vācu valoda|vācu]]: ''Verwaltungsgemeinschaft Kochel am See'') ir [[pašvaldība]] [[Vācija|Vācijā]], [[Bavārija|Bavārijas federālās zemes]] [[Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķis|Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķī]]. Pašvaldība izveidota [[1978|1978. gadā]], apvienojot toreizējās [[Kohele]]s un [[Šlēdorfa]]s pašvaldības, kas saglabājušas administratīvo vienību statusu (vācu: ''Gemeinde'' - draudze, pagasts).

sentences: '''Devīze''' jeb '''moto''' (no {{val|it|motto}} — 'vārds', 'teikums') ir frāze, kas formāli apraksta sabiedrības grupas vai organizācijas vispārīgo motivāciju vai mērķus. Devīze var būt jebkurā valodā, lai gan [[latīņu valoda|latīņu]] un mazākā mērā [[franču valoda]] tiek lietota neproporcionāli biežāk, jo tās ievērojamu laiku ir bijušas [[starptautiska valoda|starptautiskas valodas]]. Valstu devīzēs parasti tiek izmantota vietējā valoda.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Peroksisērskābes molekulas modelis

Peroksisērskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = Karo skābe, peroksimonosērskābe,
monoperoksisērskābe,
 peroksomonosērskābe
|           CAS numurs = 7722-86-3
|      ķīmiskā formula = H2SO5
|              molmasa = 114,04
|              blīvums = 1700 - 1800
|  kušanas temperatūra = 45 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstoša
|                 citi =
}}
'''Peroksisērskābe''' jeb '''Karo skābe''' (H2SO5) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[peroksiskābes|peroksiskābe]]. Karo skābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences: {{Commonscat|Poets by country|Dzejnieki pēc valsts}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Epidauras teātris
| native_name    = {{gree|Θέατρο της Επιδαύρου}}
| image          = 07Epidaurus Theater06.jpg
| image_size     =
| caption        = Epidauras teātris
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 35| lats = 46| latNS = N
| longd = 23| longm = 04| longs = 45| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Epidaura}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = teātris
| area           =
| built          = 340-330. gadi pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    = no 1879. gada
| archaeologists = Panagiotis Kabadiass
| condition      = daļēji atjaunotas drupas
| management     = Atēnu arheoloģiskā biedrība
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Epidauras teātris''' ({{val|el|Θέατρο της Επιδαύρου}}) ir labāk saglabājušais [[sengrieķu teātris]], kas darbojas arī mūsdienās, un izceļas ar izcilu akustiku un estētiku. Atrodas [[Epidaura]]s [[asklepions|asklepiona]] teritorijā netālu no [[Ligūrija (Argolīda)|Ligūrija]]s pilsētiņas.

sentences: '''Kara noziegumi''' — starptautiskajās tiesībās definēti t.s. karošanas likumu pārkāpumi.

sentences: '''Gramatika''' ({{val|grc|γραμματική}} (''grammatikḗ''), no ''γράμμα'' (''gramma'') — '[[burts]]') ir [[valodniecība]]s apakšnozare, kurā ietilpst [[morfoloģija (valodniecība)|morfoloģija]] un [[sintakse]]. Gramatika pēta valodas gramatisko sistēmu — [[vārds|vārdu]] un [[teikums|teikumu]] uzbūvi. Vārdu uzbūvi apskata morfoloģija, savukārt teikumu uzbūvi — sintakse.<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=gramatika&lang=LV AkadTerm: gramatika]</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Ezere (nozīmju atdalīšana)|Ezere}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ezere
| attēls            = Ezere River.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = D no [[Cieceres ezers|Cieceres ezera]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Vadakste]]
| sāk_plat_d= 56| sāk_plat_m=34 | sāk_plat_s=50 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=33 | sāk_gar_s=39 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m= 24| iet_plat_s=8 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=21 | iet_gar_s=53 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 54
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}

sentences:
{{Vēlēšanu infokaste
| election_name      = 2017. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| country            = Apvienotā Karaliste
| flag_year          =
| flag_image         =
| type               = legislative
| ongoing            = no
| party_colour       = blue
| previous_election  = 2015. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| previous_year      = 2015.
| next_election      = 2019. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| next_year          = 2019.
| seats_for_election = Visas [[Apvienotās Karalistes vēlēšanu apgabali|650 vietas]] [[Apvienotās Karalistes Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātā]]<br/>
326 nepieciešamas vairākumam
| election_date      = {{dat|2017|6|8}}
| party_name         = no
| turnout            = {{palielinājās}} 68,74%<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/politics/ng-interactive/2017/jun/08/live-uk-election-results-in-full-2017|title=Election results 2017: seat by seat|publisher=''[[The Guardian]]''|accessdate={{dat|2017|6|9||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

sentences:
atklāj Nasonova dziedzeri (balts — vēdera galā), izlaižot feromonu, lai vilinātu spietu tukšā stropā]]
'''Feromons''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] {{Lang|grc|φέρω}} ''{{Lang|grc-Latn|phero}}'' "nest" un [[Hormoni|hormons]]) ir sekretēts vai izdalīts [[Ķīmiskā viela|ķīmiskais]] faktors, kas izraisa sociālo reakciju no tās pašas [[Suga|sugas pārstāvjiem]]. Feromoni ir ķīmiskas vielas, kas spēj iedarboties kā [[hormoni]] ārpus izdalošā individuāļa ķermeņa, lai ietekmētu saņēmēju uzvedību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.medterms.com/script/main/art.asp?articlekey=12896|title=Definition of pheromone|publisher=MedicineNet Inc.|date=19 March 2012|access-date={{dat|2021|06|27||bez}}|archive-date={{dat|2011|05|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110511134143/http://www.medterms.com/script/main/art.asp?articlekey=12896}}</ref> Ir '''trauksmes feromoni''', '''pārtikas taku feromoni''', '''dzimuma feromoni''' un daudzi citi, kas ietekmē uzvedību vai fizioloģiju. Feromonus lieto organismi no pamata [[Vienšūnas organisms|vienšūnu]] [[prokarioti]]em līdz sarežģītiem daudzšūnu [[eikarioti]]em.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kleerebezem|first=M|last2=Quadri, LE|date=October 2001|title=Peptide pheromone-dependent regulation of antimicrobial peptide production in Gram-positive bacteria: a case of multicellular behavior.|journal=Peptides|volume=22|issue=10|pages=1579–96|doi=10.1016/S0196-9781(01)00493-4|pmid=11587786}}</ref> To izmantošana [[Kukaiņi|kukaiņu]] vidū ir īpaši labi dokumentēta. Turklāt daži [[mugurkaulnieki]], [[augi]] un [[ciliāti]] sazinās, izmantojot feromonus.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{infokaste+}}
'''Jons Bērents''' (''Behrendt'', [[1667. gads|1667]]. g. [[18. janvāris]], [[Čerņahovska]], [[Mazā Lietuva]] – [[1737. gads|1737]]. g. [[13. aprīlis]], turpat) – luterāņu mācītājs, reliģisku izdevumu tulkotājs un redaktors.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Sietnieki
| settlement_type          = Skrajciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Seetneeki
| established_date         = [[1885]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="siet" />
| population_total         = 9
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 33 | lats  = 21 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 50 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Sietnieki
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Sietnieki''' ir [[skrajciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] [[austrumi|austrumu]] daļā, [[Babraunīca]]s abos [[krasts|krastos]], vietā, kur [[upe|upi]] šķērso [[Jēkabpils]]—[[Vilkukrogs|Vilkukroga]]—[[Antuži|Antužu]] [[ceļš]]. [[Ciems]] atrodas aptuveni 3,5 [[kilometrs|km]] no [[Krustpils (stacija)|Krustpils dzelzceļa stacijas]].

sentences:
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Marksisms]]
[[Kategorija:Komunisms]]
[[Kategorija:Socioloģija]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]

sentences:
[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:Lietišķā matemātika]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences:
, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]).
1. Izvirduma fāze
2. Kalderas iebrukšana
3. Kalderas aizpildīšanās ar pelniem
4. Ezera veidošanās]]
'''Kaldera''' (no {{val|es|caldera}} — ‘katls’) ir liela [[vulkāns|vulkāniskas]] izcelsmes apļveida ieplaka ar stāvām sienām un salīdzinoši līdzenu dibenu. No vulkānu [[krāteris|krāteriem]] un [[mārs|māriem]] kalderas atšķiras ar izmēriem (parasti 1—100 km diametrā)<ref>[http://www.volcano.si.edu/learn_galleries.cfm?p=3 Global Volcanism Program. Types and Processes Gallery]</ref> un morfoloģiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html |title=How Volcanoes Work. Calderas |access-date={{dat|2015|04|13||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150425155847/http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html }}</ref> Pirmoreiz šādu terminu lietojis vācu ģeologs [[Leopolds fon Buhs]] 1815. gadā, aprakstot ceļojumu uz [[Kanāriju salas|Kanāriju salām]], kur aprakstījis Laskanjadas kalderu [[Tenerife]]s salā un Tavurjentes kalderu [[Palma (sala)|Palmas]] salā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Helēna Ledus
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            =
| image           = cercarial dermatitis lower legs.jpg
| image_size      = 235px
| alt             =
| caption         = Peldētāju niezes izskats 4 dienas pēc peldes
| specialitāte    = [[parazitoloģija]], [[infekcijas slimība]]
| simptomi        = [[izsitumi]], [[nieze]]
| ilgums          = dažas dienas līdz dažas nedēļas
| cēloņi          = ādas infekciozs kairinājums, alerģiska reakcija
| riski           =
| diagnoze        = pēc simptomiem
| DiseasesDB      =
| ICD10           =
| ICD9            =
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     =
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Šivaliks
|attēls                 = Sivallik_Hills_map.svg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
|image_map                 = Sivallik_Hills_map.svg
|paraksts2               =
|latd                   = 27.766667
|longd                  = 82.4
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|Pakistāna}}
{{vieta|Indija}}
{{vieta|Nepāla}}
{{vieta|Butāna}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2400
|platums                =
|kalns                  = [[Čaurs]]
|augstums               = 3647
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
{{Pieminekļa infokaste
|          nosaukums = Latvijas stāvstrops brīvībai
|vietējais_nosaukums =
|             attēls =
|    attēla_paraksts =
|          map_image = Beļģija
|           map_text =
|          map_width =
|latd  = 51 | latm  = 8 | lats  = 22 | latNS  = N
|longd = 3 | longm = 8 | longs = 43 | longEW = E
|    atrašanās_vieta = {{vieta|Beļģija|Zedelgema}}
|             autors = [[Kristaps Gulbis]]
|        arhitektūra =
|              veids =
|          materiāls =
|            platība =
|             garums =
|            platums =
|           augstums =
|              sākts =
|           pabeigts =
|            atklāts = 2018
|       pārvaldnieks = Zedelgemas pašvaldība<br>[[Latvijas Okupācijas muzejs]]
|            veltīts =
|        apmeklētāji =
|     public_transit =
|              extra =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Juzefs Rotblats
|     vārds_orig = {{ubl|''Józef Rotblat''|''Joseph Rotblat''}}
|         attēls = Josef Rotblat ID badge.png
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Pievislas apgabals|Varšava|td=Polija}}
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{POL}}|{{GBR}} (kopš 1946. gada)}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[kodolfizika]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Varšavas Universitāte]] (1938)|[[Liverpūles Universitāte]] (1950)|[[Londonas Universitāte]] (1953)}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Herdera laukums''' ir laukums [[Vecrīga|Vecrīgā]] starp  [[Palasta iela (Rīga)|Palasta ielu]], [[Doma laukums|Doma laukumu]] un [[Rīgas Doms|Rīgas Domu]].

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Taimiras ezers
|attēls=Lake Taymyr-txu-oclc-6654394-ns-46-48-2nd-ed.jpg
|paraksts= Ezers [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] 1964. gada topokartē
| map = Krievija#Krasnojarskas novads#Taimiras Dolganu-Ņencu rajons
| plat_d=74 | plat_m=32 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=101 | gar_m=38 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{RUS}}
|platība=4560
|garums=250
|Vid_dziļums=2,8
|Max_dziļums=26
|tilpums=12,8
|augstums_vjl=6
|izteka=[[Ņižņaja Taimira]]
|baseins=104 300
|valstis=[[Krievija]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Taimiras ezers''' ({{val|ru|озеро Таймыр, Таймырское озеро}}) ir liels saldūdens [[ezers]] [[Krievija]]s ziemeļos, [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]]. Atrodas [[tundra]]s zonā [[Taimiras pussala|Taimiras pussalā]] starp [[Birrangas kalni]]em ziemeļos un [[Ziemeļsibīrijas zemiene|Ziemeļsibīrijas zemieni]] dienvidos. Ledus ezeru klāj no vēla septembra līdz jūnijam. Ūdens temperatūra augustā ir ap +8 °C.<ref name="c">[http://epic.awi.de/Publications/BerPolarforsch1997237.pdf Russian-German Cooperation: The Expedition TAYMYR 1 SEVERNAYA ZEMLYA 1996] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110811232216/http://epic.awi.de/Publications/BerPolarforsch1997237.pdf |date={{dat|2011|08|11||bez}} }}, ''Martin Melles, Birgit Hagedorn
and Dmitri Yu. Bolshiyanov et al.''</ref><ref name="f">[http://www.mnr.gov.ru/old_site/part/?pid=1045 Физико-географические условия Таймырского заповедника] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20050222041016/http://www.mnr.gov.ru/old_site/part/?pid=1045 |date={{dat|2005|02|22||bez}} }}, ''Министерство природных ресурсов Российской Федерации''</ref> Ezera ziemeļu krastā no 1943. līdz 1995. gadam darbojās [[Ozerotaimira]]s [[polārstacija]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3452&sid=70368c2d8e3bc965518699b4f1d7d078 Озеро Таймыр (бухта Ожидания)]</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Dosona sala
|attēls              = Dawson Island West.jpg
|attēla paraksts     = Dosona salas rietumu krasts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Čīle
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Isla Dawson''
|izvietojums         = [[Magelāna šaurums]]
|arhipelāgs          = [[Ugunszeme]]
|latd=53|latm=58|lats= |latNS=S
|longd=70|longm= 35|longs= |longEW=W
|platība             = 1290
|garums              = 82
|platums             = 36
|krasta līnija       = 285
|augstākais kalns    =
|augstums            = 975
|salu skaits         =
|valsts             = Čīle
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Magaljanesa]]
|iedzīvotāji         = 415
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = Puertoherisa
|piezīme =
}}
'''Dosona sala''' ({{val-es|Isla Dawson}}) ir [[Čīle]]i piederoša sala [[Ugunszeme]]s arhipelāgā [[Dienvidamerika]]s pašos dienvidos. Administratīvi ietilpst [[Magaljanesa]]s reģiona [[Magaljanesas province]]s [[Puntaarenasa]]s komūnā.

sentences: '''Kodolu dalīšanās''' ir [[kodolreakcija|kodolreakciju]] veids, kurā notiek [[atoma kodols|atomu kodolu]] sadalīšanās mazākos kodolos. Šāda kodolu dalīšanās ir enerģētiski izdevīga kodoliem ar [[masas skaitlis|masas skaitli]] virs 90, taču praktiski [[kodolenerģija|kodolenerģiju]] var iegūt tikai no sevišķi lieliem kodoliem ([[urāns (elements)|urāna]] un [[plutonijs|plutonija]] kodoliem). Tas izskaidrojams ar enerģētisko barjeru, kas traucē kodolu dalīšanos. Kodolu dalīšanos ierosina, apstarojot tos ar [[neitrons|neitroniem]] (šo procesu sauc par '''kodolu skaldīšanu'''). Daži [[izotops|izotopi]], piemēram, urāns-235, var dalīties arī patvaļīgi — tā ir '''kodolu spontānā dalīšanās'''. Sadaloties atoma kodolam, izdalās liels daudzums [[enerģija]]s (ap 1 [[elektronvolts|MeV]] uz [[nuklons|nuklonu]]), kā arī viens vai vairāki brīvi neitroni. Papildu neitroni rodas tādēļ, ka smagajos kodolos neitronu ir proporcionāli vairāk, nekā vieglajos, tādēļ kodolu skaldīšanā daži neitroni "paliek pāri". Radušies brīvie neitroni savukārt var ierosināt citu kodolu dalīšanos — to sauc par ķēdes kodolreakciju. Lai ķēdes reakcija neapsīktu, nepieciešams, lai katrā tās posmā brīvo neitronu skaits nesamazinātos. Nākamās ķēdes reakcijas "paaudzes" neitronu skaita attiecību pret iepriekšējās paaudzes neitronu skaitu sauc par [[neitronu pavairošanās koeficients|neitronu pavairošanās koeficientu]]. Ja tas ir mazāks par 1, ķēdes kodolreakcija nenotiek, ja lielāks par 1 — pieaug lavīnveidā un notiek [[kodolsprādziens]]. Lai kodolreakcija būtu vadāma, neitronu pavairošanās koeficientam jābūt ļoti tuvam 1 (bet lielākam par 1). Pavairošanās koeficients ir lielāks par 1 tad, ja skaldāmā materiāla [[masa]] ir lielāka par [[kritiskā masa|kritisko masu]].

sentences: '''Sekss''' (no {{val|la|sexus}} — ‘dzimums’) ir īpaša cilvēka [[uzvedība]] vai darbība, lai gūtu garīgo un fizisko sajūtu kopumu, izpaužot savu [[seksualitāte|seksualitāti]] un iekļaujot rīcību, kas saistīta ar [[dzimumtieksme]]s apmierināšanu un [[vairošanās|dzimtas turpināšanu]].

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda_lv=Graudzāļu rinda|suga_lv=Slaidais grīslis|suga=Carex acuta|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda=Poales|attēls=CarexAcuta.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex acuta}}'''Slaidais grīslis''' ({{val|la|Carex acuta}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. Atsevišķi eksemplāri un dažāda lieluma grupas ir atrodamas mitrās [[Pļava|pļavās]] un applūstošos pazeminājumos, [[Purvs|purvos]], [[Grāvis|grāvjos]], ūdenstilpju piekrastes joslā, mitrās laucēs mežos un krūmājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-acuta-l/|title=slaidais grīslis - Carex acuta L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-02}}</ref>

sentences:
'''22. janvāris''' ir gada 22. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 343 dienas (344 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Austris]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hālids Šeihs Muhameds
|     vārds_orig = خالد شيخ محمد
|         attēls = Khalid Shaikh Mohammed after capture.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Hālids Šeihs Muhameds 2003. gadā pēc apcietināšanas
|     dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1964|3|1}} vai {{dzimšanas datums un vecums|1965|11|14}}<ref name=biography.com>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.biography.com/articles/Khalid-Sheikh-Mohammed-241188 |title=Khalid Sheikh Mohammed Biography - Facts, Birthday, Life Story |publisher=[[The Biography Channel]] |accessdate=2012-02-14 |archive-date=2010-08-31 |archive-url=https://web.archive.org/web/20100831082440/http://www.biography.com/articles/Khalid-Sheikh-Mohammed-241188 }}</ref>
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Pakistāna|Beludžistāna|2s=Beludžistāna (province)}}<ref name=biography.com/><ref name=NYTimesGuantanamoDocketISN10024>{{ziņu atsauce| url = http://projects.nytimes.com/guantanamo/detainees/10024-khalid-shaikh-mohammed| title = Guantanamo Docket: Khalid Shaikh Mohammed| publisher = The New York Times| date = 2008-11-03| author = [[Margot Williams]]| accessdate =| quote= Detaini is a Pakistani who was raised in Kuwait (KU) during his formative years.}}</ref> vai {{vieta|Kuveita|Kuveita|3s=Kuveita (pilsēta)}}<ref name="BBC_16_March_2007">{{ziņu atsauce |date= 16 March 2007 <!-- 09:25 GMT--> |url = http://news.bbc.co.uk/2/hi/south_asia/2811855.stm|title = Profile: Al-Qaeda 'kingpin'|publisher = BBC| accessdate = 2007-08-28}}</ref><ref name=NNDB>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.nndb.com/people/429/000027348/|title=Khalid Shaikh Mohammed|work=[[NNDB]]|accessdate=23 February 2012}}</ref><ref name=GlobalSecurity.org>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.globalsecurity.org/security/profiles/khalid_shaikh_mohammed.htm|title=Khalid Shaikh Mohammed|work=GlobalSecurity.org|accessdate=23 February 2012|archive-date={{dat|2014|09|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140915233211/http://www.globalsecurity.org/security/profiles/khalid_shaikh_mohammed.htm}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140915233211/http://www.globalsecurity.org/security/profiles/khalid_shaikh_mohammed.htm |date={{dat|2014|09|15||bez}} }}</ref>
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[beludžs]]
|   nodarbošanās = [[terorists]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hālids Šeihs Muhameds''' ({{val|ar|خالد شيخ محمد}}, ''Khālid Shaykh Muḥammad'', dzimis {{dat|1964|3|1}} vai {{dat|1965|11|14}}) ir, iespējams, [[Kuveita|Kuveitā]] dzimis [[Pakistāna]]s [[beludži|beludžu]] izcelsmes [[terorists]], kuru uzskata par galveno [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukuma ASV]] organizatoru. Pašlaik atrodas cietumā [[Gvantanamo līča aizturēšanas nometne|ASV karabāzē Gvantanamo]], kur tiek tiesāts par apsūdzībām terora aktu organizēšanā, tai skaitā civiliedzīvotāju masu slepkavībām. Viņš tika notverts Pakistānas pilsētā [[Rāvalpindi]] {{dat|2003|3|2||bez}}.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas arhikatedrālā bazilika
| infobox_width         =
| image                 = Kaunas_Cathedral.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas arhikatedrālā bazilika
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label = Kauņas arhikatedrālā bazilika
| position = left
| latd  = 54.897  | latNS  = N
| longd = 23.889  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Kauņas apriņķis]], [[Kauņa]], [[Centra seņūnija]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                = arhikatedrālā bazilika
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[vēlā gotika]], [[ķieģeļu gotika]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1624]]
| length                = 84.0 m
| width                 = 34.0 m
| width_nave            =
| height_max            = 28.0 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas arhikatedrālā bazilika" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1686988"
}
</mapframe>
'''Kauņas Svēto apustuļu Pētera un Pāvila arhikatedrālā bazilika''' ({{val|lt|Kauno Šv. apaštalų Petro ir Povilo arkikatedra bazilika}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]] un [[bazilika]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s vecpilsētā. [[Kauņas arhidiecēze]]s katedrāle. Nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods - 842).

sentences:
{{noformējums+}}
{{definīcija+}}
{{vikisaites+}}
Vizuāla diagramma, kas parāda attiecības starp abām tabulām bultiņas norādītajā virzienā.
Relāciju datu bāze ir datu bāze, kas atbilst relāciju modeļu teorijai. Relāciju datu bāzē izmantoto programmatūru sauc par relāciju datubāzes pārvaldības sistēmu (angliski RDBMS). Termina “relāciju datu bāze” ikdienas pielietojums var attiekties uz RDBMS programmu vai pašu relāciju datu bāzi. Relāciju datu bāze ir vadošā izvēle datu uzglabāšanai, pārspējot citus modeļus kā hierarhiskais datubāzes modelis vei tīkla modelis.

sentences: '''Junibakena''' ir viens no [[Stokholma]]s [[muzejs|muzejiem]], kas atrodas [[Jūrgordena|Jūrgordenā]]. Muzeja galvenā mērķauditorija ir [[bērns|bērni]] un [[ģimene]]s ar bērniem. Muzeja adrese: Galärvarsvägen.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Kara suņi
| attēls = War Dogs 2016 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''War Dogs''
| žanrs = melnā komēdija, biogrāfiska filma, kriminālfilma
| režisors = [[Tods Filipss]]
| producents = * [[Marks Gordons]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* Tods Filipss
| scenārija autors = * [[Stīvens Čins]]
* [[Džeisons Smilovičs]]
* Tods Filipss
| galvenajās lomās = * [[Džona Hills]]
* [[Mailss Tellers]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Ana de Armasa]]
| mūzika = [[Klifs Martinezs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Joint Effort]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[The Mark Gordon Company]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|8|3|Ņujorkas pirmizrāde|2016|8|19|ASV}}
| ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/war-dogs-2016|title=War Dogs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 17, 2019|archive-date={{dat|2016|12|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161212174329/http://www.bbfc.co.uk/releases/war-dogs-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|86,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=armsandthedudes.htm|title=War Dogs (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 17, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Kara suņi"''' ({{val|en|War Dogs}}) ir 2016. gada biogrāfiska kriminālkomēdijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Tods Filipss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džona Hills]], [[Mailss Tellers]], [[Bredlijs Kūpers]] un [[Ana de Armasa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|8|3||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name = "Valdnieks"
| image = Machiavelli Principe Cover Page.jpg
| att_izm = 150px
| caption =1550. gada izdevuma titullapa
| author = [[Nikolo Makjavelli]]
| country =
| language =
| subject = Politikas zinātne
| genre =
| publisher =
| pub_date = 1532
| followed_by =
}}
'''"Valdnieks"''' ({{val|it|Il Principe}} — ‘princis’) ir 16. gadsimta politiskais [[traktāts]], kuru sarakstījis itālis [[Nikolo Makjavelli]]. Darbs tika publicēts 1532. gadā, piecus gadus pēc tā autora nāves, ar pāvesta [[Klements VII|Klementa VII]] atļauju.

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Dienvidāfrikā|Polārstacijas]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Skaitlis
|num = 5
|lv = Pieci
}}
'''5''' ('''pieci''') ir [[pirmskaitlis]], kurš atrodas starp [[4 (skaitlis)|4]] un [[6 (skaitlis)|6]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Bank of America''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/bac.html BAC]);
[[TYO]] ([http://www.bloomberg.com/apps/quote?ticker=8648:JP 0648])
| Indekss             = [[DJIA]]
| Dibināšanas_datums  = 1867. gads, [[Šarlota]], [[Ziemeļkarolīna]], {{USA}}
(kā ''Commercial National Bank'')
| Sēdeklis            = [[Šarlota]], [[Ziemeļkarolīna]], {{USA}}
| Vadība              = Kenets Lūiss (''Kenneth D. Lewis'')
| Darbinieku_skaits   = 203 425 (2006)
| Apgrozījums         = 119,19 miljardi ASV dolāru (2007)
| Aktīvi              = 1720 miljardi ASV dolāru (2007)
| Peļņa               = 14,98 miljardi ASV dolāru (2007)
| Nozare              = [[finanses un apdrošināšana]]
| Produkti            = finanšu pakalpojumi
| Mājaslapa           = http://www.bankofamerica.com/
}}

sentences:
{{citas nozīmes|pāvestu|Lins (nozīmju atdalīšana)|Lins}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Lins
| vārds_orģ           = ''Linus''
| attēls              = Linus2.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Pāvests Lins
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|67|||N}}
| term_beigas         = {{dat|76|||N}}
| priekštecis         = [[Svētais Pēteris]]
| pēctecis            = [[Anaklēts]]
| dzim_dati           = nezināms
| dzim_vieta          = [[Etrūrija]], [[Romas impērija]]
([[Toskāna]], {{ITA}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|76||}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
({{ITA}})
| apglabāts           =
| tautība             = itālis
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abū Raihāns Bīrūnī
|     vārds_orig = {{ara|ابوریحان بیرونی}}
|         attēls = Biruni Iranian.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 1973. gadā Irānā izdota [[pastmarka]], kurā attēlots Abū Raihāns Bīrūnī, par godu viņa 1000 gadu dzimšanas dienai
|        dz_gads = 973
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Horezma]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad [[Hiva]], {{UZB}})
|         m_gads = 1048
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Gaznī]], [[Gaznevīdu impērija]]
({{AFG}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizika]], [[antropoloģija]], [[astronomija]], [[astroloģija]], [[ķīmija]], [[vēsture]], [[ģeogrāfija]], [[matemātika]], [[medicīna]], [[psiholoģija]], [[filozofija]], [[teoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Regenwurm1.jpg
| att_nosaukums = [[Dižslieka]] (''Lumbricus terrestris'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Annelida
|       tips_lv = Posmtārpi
|         klase = Clitellata
|      klase_lv = Jostaiņi
|    apakšklase = Oligochaeta
| apakšklase_lv = Mazsartārpi
|         kārta = Haplotaxida
|      kārta_lv =
|    apakškārta = Lumbricina
| apakškārta_lv = Slieku apakškārta
|  apakškārta_r = Sliekas
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums =
 |       binomial = Piper nigrum
 |         autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
 |         attēls = Piper Nigrum W2 IMG 2443.jpg
 |         valsts = Plantae
 |      valsts_lv = Augi
 |           tips = Magnoliophyta
 |        tips_lv = Segsēkļi
 |          klase = Magnoliopsida
 |       klase_lv = Divdīgļlapji
 |          rinda = Piperales
 |       rinda_lv = Piparu rinda
 |         dzimta = Piperaceae
 |      dzimta_lv = Piparu dzimta
 |          ģints = Piper
 |       ģints_lv = Piparkrūmi
 |           suga = P. nigrum
 |        suga_lv = Melnais piparkrūms
 |      izplatība = [[Rietumgati]] ([[Indija]])<ref name="PlantsWorldOnline"/>
 |    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{ambox
| type  = style
| image =
| text  = '''Šis ir tikai uzmetums.'''<br /> Pēc apspriešanas [[Vikipēdijas diskusija:Personīga aizskāruma aizliegums|diskusiju lapā]] tas tiks pieņemts kā vienošanās.
}}

sentences:
{{cita nozīme|fazānu dzimtas ģinti|zvaigznāju|Pāvs (zvaigznājs)}}
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Peacock frontal.jpg
 | att_nosaukums = [[Zaļais pāvs]] (''Pavo muticus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Galliformes
 |      kārta_lv = Vistveidīgie
 |        dzimta = Phasianidae
 |     dzimta_lv = Fazānu dzimta
 |   apakšdzimta = Phasianinae
 |apakšdzimta_lv = Fazānu apakšdzimta
 |         ģints = Pavo
 |      ģints_lv = Pāvi
 |      binomial = Pavo <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Pāvi''' (''Pavo'') ir liela auguma [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') [[vistveidīgie|vistveidīgo]] putnu [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno divas [[suga]]s.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ World Bird List: Pheasants, partridges, francolins, 2020]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Pavo/57452 |title=Pavo genus |access-date={{dat|2013|05|28||bez}} |archive-date={{dat|2013|03|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130307110142/http://tolweb.org/Pavo/57452 }}</ref> [[pāvs|Pāvi]] ir vieni no vispazīstamākajiem [[putni]]em pasaulē, tos atpazīst pēc tēviņa krāšņās, vēdekļveida [[aste]]s, kurai pateicoties tie tiek uzskatīti par visskaistākajiem [[putni]]em pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://supercoolpics.com/2012/06/21/%D1%82%D0%BE%D0%BF-10-%D1%81%D0%B0%D0%BC%D1%8B%D1%85-%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%B2%D1%8B%D1%85-%D0%BF%D1%82%D0%B8%D1%86-%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%82%D1%8B-10-%D1%84%D0%BE%D1%82%D0%BE/ |title=Топ-10 самых красивых птиц планеты |access-date={{dat|2013|01|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130131141045/http://supercoolpics.com/2012/06/21/%D1%82%D0%BE%D0%BF-10-%D1%81%D0%B0%D0%BC%D1%8B%D1%85-%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%B2%D1%8B%D1%85-%D0%BF%D1%82%D0%B8%D1%86-%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%82%D1%8B-10-%D1%84%D0%BE%D1%82%D0%BE/ |archivedate={{dat|2013|01|31||bez}} }}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Ganosteus stellatus branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''G. stellatus'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Ganosteus
| ģints_lv =
| suga = Ganosteus stellatus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Ganosteus stellatus <small>Rohon, 1901</small>
}}
'''''Ganosteus stellatus''''' ir piknosteīdu dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Rohons]] 1901. gadā. ''G. stellatus'' [[holotips]] tika nozaudēts (atrašanās vieta nav zināma). Dmitrijs Obručevs aprakstīja [[neotipu]], [[muguras plātne]]s fragmentu no Eglinas upes pie Teppo dzirnavām, Pleskavas apgabalā, [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[burtnieku svīta]]s nogulumos. Nosaukums ''Ganosteus stellatus'' nozīmē (''zvaigžņotais'') [[Ganosteji|ganostejs]]. Suga bija izplatīta [[Baltijas valstis|Baltijā]] un [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]] [[Arukilas svīta|arukilas]] augšdaļā un [[Burtnieku svīta|burtnieku svītā]]. Retos gadījumos [[Gaujas svīta|gaujas svītā]] ([[Launaga iezis|Ērmaņi]], [[Straupe]]) un [[amatas svīta]]s apakšējā daļā ([[Orodeža]]s upe pie Boras ciema, [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]]). ''Ganosteus stellatus'' ir ganosteju ģints [[tipveida suga]].

sentences:
[[File:Chewing gum stick.jpg|thumb|Košļājamā gumija]]
'''Košļājamā gumija''' ir mīksta viela, ko ir paredzēts košļāt, bet nevis norīt. Cilvēki ir izmantojuši košļājamo gumiju vairāk nekā 5000 gadus, tomēr modernā izskatā un veidā tā parādījās 19. gadsimtā. Kopš 1960. gadiem tās tiek ražotas no sintētiskā kaučuka, ko ir arī lētāk ražot.

sentences:
[[Kategorija:Rumānijā dzimušie]]
[[Kategorija:Bukareste]]
{{catmore|Bukareste}}

sentences:
'''2. februāris''' ir gada 33. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 332 dienas (333 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Spīdola (personvārds)|Spīdola]], [[Sonora (personvārds)|Sonora]]

sentences: {{Commonscat|Religion in France|Reliģija Francijā}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Margarita Karbonāro''' (''Margherita Carbonaro'', dzimusi 1964. gada 15. jūnijā Milānā) ir itāļu tulkotāja, kas tulko latviešu autoru darbus.

sentences: '''15. septembris''' ir gada 258. diena (259. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 107 dienas.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Labiāli palatāls līdzskanis''' tiek artikulēts ar [[mēle]]s virspusi pret cietajām [[Aukslējas|aukslējām]] un vienlaicīgu [[Lūpas|lūpu]] [[Koartikulācija|noapaļojumu]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Granāts
|attēls=
|att_paraksts = Almandīns
|klase=Silikātu grupa
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=R2+3 R3+2 [SiO4]3
|singonija=[[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|krāsa=sarkans, oranžs, violets, zaļš, melns, hameleonu (saules gaismā - zilganzaļš, mākslīgā gaismā violeti-zaļš).
|svītra=Balta
|habituss= Rombisks dodekaedrs vai kubs.
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=6,5—7,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=1,72–1,94
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,47—3,83
}}
'''Granāti''' (no {{val|la|granatus}} — 'graudains') ir [[Silikātu minerāls|silikātu]] klases [[Minerāls|minerālu]] grupa, ko veido maisījumi no divām izomorfām rindām R2+3Al2(SiO4)3 un Ca3R3+2(SiO4)3. Kopējā formula: R2+3 R3+2 [SiO4]3, kur R2+ ir Mg, Fe, Mn, Ca, bet R3+ ir Al, Fe, Cr. Parasti šaurā nozīmē ar granātiem saprot tikai caurspīdīgus sarkanus minerālus [[Almandīns|almandīnus]] un [[Pirops|piropus]]. To tumši sarkanie kristāli atgādina [[Granātābols|granātābolu]] augļu graudus. Tas, domājams, arī deva minerālu nosaukumu. Senos laikos granātus sauca par "laliem", — šādi saucās vairāki asinssārtas krāsas dārgakmeņi: [[rubīns]], [[špinelis]] un granāts.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Kriszjanzu pagasts}}
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Tilžas pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Krišjāņu pagasts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vēl pa mēriņam
| operators =
| attēls =  Another Round (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Tomass Vinterbergs]]
| producents = * [[Sisse Graums Jergensens]]
* [[Kaspers Disings]]
| scenārijs = * Tomass Vinterbergs
* [[Tobiass Lindholms]]
| aktieri = * [[Madss Mikelsens]]
* [[Tomass Bo Larsens]]
* [[Magnuss Milangs]]
* [[Larss Rante]]
| mūzika = [[Januss Billeskovs Jansens]]
| oriģinālnos = ''Druk''
| studija = * ''[[Zentropa]]''
* ''[[Film i Väst]]''
* ''[[Topkapi Films]]''
* ''[[Det Danske Filminstitut]]''
* ''[[TV2 Danmark]]''
* ''[[Eurimages]]''
* ''[[Nederlands Filmfonds]]''
* ''[[Svenska Filminstitutet]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Nordisk Film]]''
* ''[[September Film]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|9|12|Toronto Starptautiskais kinofestivāls|2020|9|24|Dānija}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{NED}}
* {{SWE}}
| valoda = [[Dāņu valoda|dāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,7 miljoni}} (33,5 miljoni [[Dānijas krona|kr]])
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10288566/?ref_=bo_tt_ti|title=Another Round |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vēl pa mēriņam"''' ({{Val|dk|Druk}}, {{Val|en|Another Round}}) ir 2020. gada [[Dānija]]s, [[Nīderlande]]s un [[Zviedrija]]s kopražojuma [[komēdijdrāma]]s filma, kura režisors ir [[Tomass Vinterbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Madss Mikelsens]], [[Tomass Bo Larsens]], [[Magnuss Milangs]] un [[Larss Rante]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bridžitas Džonsas mazulis
| attēls                   = Bridget Jones's Baby poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bridget Jones's Baby''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Šārona Magvaira]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Debra Heivorfas]]
| scenārija autors         =
* [[Emma Tompsone]]
* [[Dens Meizers]]
* [[Helēna Fīldinga]]
| galvenajās lomās         =
* [[Renē Zelvēgere]]
* [[Patriks Dempsijs]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Džemma Džonsa]]
* [[Emma Tompsone]]
| mūzika                   = [[Kreigs Ārmstrongs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Miramax]]''
* ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|9|5|Londonas pirmizrāde|2016|9|18|Apvienotā Karaliste un ASV|2016|10|5|Francija|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bridget-joness-baby-2016|title=Bridget Jones's Baby|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 18, 2019|archive-date={{dat|2019|11|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191116130728/https://bbfc.co.uk/releases/bridget-joness-baby-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bridgetjonessbaby.htm|title=Bridget Jones's Baby (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|212 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Bridžita Džonsa. Saprāta robeža]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bridžitas Džonsas mazulis"''' ({{val|en|Bridget Jones's Baby}}) ir 2016. gada romantiska komēdija, kuras režisore ir [[Šārona Magvaira]]. Galvenās lomas atveido [[Renē Zelvēgere]], [[Patriks Dempsijs]], [[Kolins Fērts]], [[Džims Brodbents]], [[Džemma Džonsa]] un [[Emma Tompsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|5||bez}} Londonā. Filma ir turpinājums 2001. gada filmai "[[Bridžitas Džonsas dienasgrāmata]]" un 2004. gada filmai "[[Bridžita Džonsa. Saprāta robeža]]".

sentences: '''12. novembris''' ir gada 316. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (317. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 49 dienas.

sentences:
11.]]
'''Jelgavas Latviešu biedrība''' ('''JLB''') jeb '''Jelgavas latviešu sadraudzības biedrība''' ir 1880. gadā dibināta [[latvieši|latviešu]] sabiedriskā organizācija, kas līdztekus [[Rīgas Latviešu biedrība]]i ir viena no vecākajām latviešu sabiedriskajām organizācijām.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2474''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2474''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 742
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|10|2|SK}} 20:15:14 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2020
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|2020|3|24|SK}}
| Darbības_ilgums        = 8 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-055A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2471]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2475]]''
}}
'''''Kosmos-2474''''' (''Космос-2474'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas orbītā tika palaists {{dat|2011|10|2||bez}}. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. Tā ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs bija 742. Tas bija izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 4.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Īles pagasts
| karte             = Īles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Īles pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Īles pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Īle
| platība           = 76,57
| iedzīvotāji       = 482<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 482 / 76.57 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
'''Okazionisms''' ir [[Filozofija|filozofiska]] doktrīna par [[Cēlonība|cēloņsakarību]], kas saka, ka radītās substances nevar būt efektīvi notikumu cēloņi. Tā vietā tiek uzskatīts, ka visus notikumus izraisījis tieši [[Dievs]]. (Saistīts jēdziens, ko sauc par "gadījuma cēloņsakarību", arī noliedz efektīvas cēloņsakarības saikni starp ikdienišķiem notikumiem, taču var atšķirties attiecībā uz patiesā cēloņa identitāti, kas tos aizstāj.<ref>Steven Nadler, 'The Occasionalism of Louis de la Forge', in Nadler (ed.), ''Causation in Early Modern Philosophy'' (University Park, PA: Pennsylvania State University Press, 1993), 57—73; Nadler, 'Descartes and Occasional Causation', ''British Journal for the History of Philosophy'', 2 (1994) 35—54.</ref>)

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Kovaļevskis
| vārds_orig = Александр Онуфриевич Ковалевский
| attēls = Brockhaus and Efron Encyclopedic Dictionary B82 12-3.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1840|11|19}}|{{dat||11|7}}}}
| dz_gads = 1840
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 19
| dz_vieta = [[Šustjanka]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Zaķīši (apdzīvota vieta)|Zaķīši]], [[Preiļu novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1901|11|22}}|{{dat||11|9}}}}
| m_gads = 1901
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Sanktpēterburga|Pēterburgā]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = [[Vladimirs Kovaļevskis]] (paleontologs)
([[Sofija Kovaļevska]] — brāļasieva)
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Kazaņas Universitāte]], [[Kijivas Universitāte]], [[Jaunkrievijas Universitāte (Odesā)]]
| alma_mater = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]]
| zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[entomoloģija]]
| pasniedzēji = [[Roberts Bunzens]], [[Francis Leidigs]]
| studenti =
| sasniegumi = Pirmais aprakstījis gastrulācijas fāzi embrija attīstībā
| apbalvojumi = [[Kārlis Ernsts fon Bērs|Kārļa Ernsta fon Bēra]] balva (1871), Pēterburgas Ķeizariskās Zinātņu akadēmijas loceklis (1890)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Aleksandrs Kovaļevskis''' ({{val|ru|Александр Онуфриевич Ковалевский}}, dzimis {{dat VS|{{dat|1840|11|19}}|{{dat||11|7}}}}, miris {{dat VS|{{dat|1901|11|22}}|{{dat||11|9}}}}) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] izcelsmes [[embriologs]], kas pirmais aprakstīja gastrulācijas fāzi embrija attīstības agrīnajā stadijā. [[Bezmugurkaulnieki|Bezmugurkaulnieku]] salīdzinošās embrioloģijas un fizioloģijas pamatlicējs.

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Moldovas Valsts universitāte<br />''Universitatea de Stat din Moldova''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1946]]. gadā|valsts=Moldova|vieta=[[Kišiņeva]]|tips=valsts|dotācijas=|rektors=|pasniedz=|studenti=17 000|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=https://usm.md/|attēls=State_University_of_Moldova_(cropped).jpg}}'''Moldovas Valsts universitāte''' ([[Rumāņu valoda|rumāņu]]: ''Universitatea de Stat din Moldova'') ir valsts akreditēta [[Augstākā izglītība|augstākās izglītības]] iestāde [[Moldova|Moldovas Republikā]].

sentences: Šajā lapā uzskaitītas valstis, kurās gada laikā ir saražots visvairāk [[automobilis|automobiļu]]. Visi dati ir par [[2007. gads|2007]]. gadu, publicēti [[2008. gads|2008]]. gada aprīlī ([[Organisation Internationale des Constructeurs d'Automobiles|OICA]]).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Coord|47|38|22.55|N|122|7|42.42|W|region:US_dim:540|display=title}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
|name             = ''Microsoft Corporation''
|logo             =
|type             = Publiska
|traded_as        =
|industry         = [[programmatūra|Datorprogrammatūra]]
|foundation       = {{dat|1975|4|4|N|bez}}<br />{{vieta|ASV|Ņūmeksika|Albukerke}}
|founder          = [[Bils Geitss]], [[Pols Allens]]
|location         = {{vieta|ASV|Vašingtona|Redmonda|2s=Vašingtona (štats)}}
|area_served      = Pasaule
|key_people       = {{unbulleted list|[[Džons Tompsons]] (valdes priekšsēdētājs)|[[Satja Nadella]] (izpilddirektors)| [[Bils Geitss]] (tehniskais padomdevējs)}}
|products         = {{unbulleted list|[[Microsoft Windows]]|[[Microsoft Office]]|[[Microsoft Servers]]|[[Microsoft Dynamics]]|[[Windows Phone]]|videospēles}}
|services         = Tiešsaites pakalpojumi
|revenue          = {{Palielinājās}} [[United States dollar|US$]] 73.72 miljardi (2012)<ref name=10K>{{Tīmekļa atsauce|date=February 28, 2011|url=http://www.google.com/finance?q=NASDAQ:MSFT&fstype=ii|title=Microsoft Corporation Financial Statements|publisher=Google|accessdate=April 4, 2011}}</ref>
|operating_income = {{Samazinājās}} US$ 21.76 miljardi (2012)<ref name=10K/>
|net_income       = {{Samazinājās}} US$ 16.97 miljardi (2012)<ref name=10K/>
|assets           = {{Palielinājās}} US$ 121.2 miljardi (2012)<ref name=10K/>
|equity           = {{Palielinājās}} US$ 66.36 miljardi (2012)<ref name=10K/>
|num_employees    = 97 000 (2013) <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.facebook.com/photo.php?fbid=10151396807923721&set=a.195193573720.126782.20528438720&type=1&theater |title=Timeline Photos |publisher=Facebook |date= |accessdate=2013-04-08}}</ref>
|homepage         = {{URL|https://www.microsoft.com/|Microsoft.com}}
|footnotes        = <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sec.gov/Archives/edgar/data/789019/000119312511200680/d10k.htm|title=2011 Form 10-K, Microsoft Corporation|date=July 28, 2011|publisher=United States Securities and Exchange Commission|accessdate=August 23, 2011}}</ref>
}}
'''''Microsoft Corporation''''' ir starptautiska [[dators|datoru]] tehnoloģiju [[korporācija]], kuras galvenais birojs atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas]] štatā. Tā nemitīgi attīsta, izstrādā, licencē un uztur plašu [[programmatūra|datorprogrammatūras]] produktu klāstu.<ref name="2005annual">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.microsoft.com/msft/ar05/downloads/MS_2005_AR.doc | title = Microsoft Corporation Annual Report 2005 | publisher = Microsoft | format = doc | accessdate = 2005-10-01 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20051008022904/http://www.microsoft.com/msft/ar05/downloads/MS_2005_AR.doc | archivedate = 2005-10-08 }}</ref><ref name="fastfacts">{{Tīmekļa atsauce | date = 2008-06-20 | accessdate = 2008-06-20 | url = http://blog.seattletimes.nwsource.com/techtracks/2008/06/microsoft_head_count_way_up_in_last_11_months_near.html | title = "Microsoft head count way up in last 11 months, nearing 90,000" | archiveurl = https://web.archive.org/web/20090331190026/http://blog.seattletimes.nwsource.com/techtracks/2008/06/microsoft_head_count_way_up_in_last_11_months_near.html | archivedate = 2009-03-31 }}</ref> ''Microsoft'' vislabāk pārdotais produkts ir ''[[Microsoft Windows]]'' operētājsistēma un ''[[Microsoft Office]]'' programmnodrošinājuma komplekts.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Šķaunes pagasts
| karte             = Šķaunes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Šķaune
| platība           = 123,7
| iedzīvotāji       = 493<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|10||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 493 / 123.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = <!-- vācu -->
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Ляндскоронская
| ref_krievu        =
}}

sentences: no [[grieķu alfabēts|grieķu]], [[latīņu alfabēts|latīņu]] un [[krievu alfabēts|krievu]] alfabētiem (lielie burti)]]

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
]]
'''Elektroniskā grāmata''' (saīsinājumā '''e-grāmata''') jeb '''digitāla grāmata''' ir tekstu un attēlu publicēšana elektroniskā formā, kas lasāma [[Elektronisko grāmatu lasāmierīce|speciālā iekārtā]], [[Dators|datorā]] vai citā iekārtā, kura spēj attēlot tekstu.

sentences: '''Antonīms''' ir [[vārds]] ar pretēju nozīmi. Piemēram, vārdam "[[melnā krāsa|melns]]" antonīms ir "[[balta krāsa|balts]]".

sentences:
{{Skaitlis
|num = 10
|lv = Desmit
}}
'''10''' ('''desmit''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp [[9 (skaitlis)|9]] un [[11 (skaitlis)|11]]. Desmit ir bāze [[decimālā skaitīšanas sistēma|decimālajai skaitīšanas sistēmai]], līdz šim visplašāk izmantotajai sistēmai skaitļu apzīmēšanai gan mutiskajā, gan rakstiskajā valodā. Tiek pieņemts, ka iemesls, kāpēc ir izvēlēts tieši skaitlis desmit, ir tāpēc, ka [[cilvēks|cilvēkam]] kopā ir desmit roku pirkstu.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Omars Haijāms
|    vārds_orig = {{ara|عمر خیام}}
|        attēls = Omar Khayyam2.JPG
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Omara Haijāma portrets
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1048
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 18
|      dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1131
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 4
|       m_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība = persietis
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = [[matemātika]], [[astronomija]], [[dzeja]]
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no = [[Avicenna]]s, [[Al-Horezmī]], [[Eiklīds|Eiklīda]]
|    ietekmējis =
|         darbi =
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] '''skalārais reizinājums''' ir [[bināra operācija]], kas diviem [[vektors|vektoriem]] piekārto [[skalārs lielums|skalāru lielumu]] jeb skaitli, kas raksturo doto vektoru [[garums|garumu]] un [[leņķis|leņķi]] starp tiem, un nav atkarīgs no koordinātu sistēmas, kurā vektori uzdoti.

sentences:
kristāli]]
'''Cietviela''' ir [[viela]], kura ir cietā [[agregātstāvoklis|agregātstāvoklī]]. Jau kopš [[civilizācija]]s aizsākumiem no cietvielām izgatavo visus sadzīvē lietotos priekšmetus un [[darbarīks|darbarīkus]]. Šodien daudzas cietvielas ar vajadzīgajām īpašībām veido arī mākslīgi. Cietvielu pētniecība ir izveidojusies par plašu un patstāvīgu zinātni — [[cietvielu fizika|cietvielu fiziku]].

sentences:
{{infokaste+}}
 ''Gronlandia''.]]
'''Ēriks Rudais''', saukts arī par '''Ēriku Sarkano''' (950–ap 1003) ({{val-en|Erik the Red}}; {{val-no|Eirik Raude}}; {{val-da|Erik den Røde}}; {{val-sv|Erik Röde}}) nodibināja pirmās [[Skandināvija|skandināvu]] kolonijas [[Grenlande|Grenlandē]]. Dzimis [[Jarena|Jarenā]] [[Rogalanda]]s novadā, [[Norvēģija|Norvēģijā]] kā [[Torvalds Asvaldsons|Torvalda Asvaldsona]] dēls, tāpēc viņš daudzviet parādās kā Ēriks Torvaldsons (''Eiríkr Þorvaldsson''). "Rudais" visdrīzāk norāda uz viņa matu krāsu.<ref>''The Little Ice Age: How Climate Made History, 1300-1850'', Basic Books, 2002, p. 10. {{ISBN|0-465-02272-3}}.</ref>

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name=Starptautiskā aviācijas sporta federācija
|image=FederationAeronautiqueInternationaleLogo.jpg
|abbreviation=FAI
|size=100px
|formation={{dat|1905}}
|headquarters=[[Lozanna]], [[Šveice]]
|membership=
|language=[[Angļu valoda|angļu]]
[[Franču valoda|franču]]
[[krievu valoda|krievu]]
[[spāņu valoda|spāņu]]
|leader_name=[[Roberts Hendersons]]
|website={{URL|www.fai.org}}
}}

sentences: '''Liepājas Peldu iestāde''' ir [[Liepāja]]s vēsturiskā centra kultūras un arhitektūras piemineklis, kas atrodas [[Miķeļa Valtera iela|Miķeļa Valtera ielā]] 13 (agrāk Peldu ielā 59), Liepājā.

sentences:
s iežos. [[Amula]] pie Kalnamuižas.]]
'''Gliptomorfoze''' (gr. γλυπτός — izgriezts, iegravēts un μορφή — forma) ir reljefs [[Kristāls|kristālu]] (parasti [[Halīts|halīta]] vai [[ledus]]) nospiedums uz [[karbonāti]]ski-[[Māls|mālainu]] vai [[smilšakmens]], slāņojumu virsmas, kas var būt aizpildīts ar citiem [[ieži]]em vai [[minerāli]]em. Vieni pētnieki gliptomorfožu veidošanos skaidro ar [[diaģenētiski procesi|diaģenētiskiem]] pārveidojumiem un [[Nogulumieži|nogulumiežu]] sablīvēšanos. Savukārt citi skaidro ar [[sinģenētiski procesi|sinģenētiskiem]] procesiem, saistot to veidošanos ar konkrēto virsmu pagaidu [[žūšana|izžūšanu]], un rezultātā [[Sāļi|sāļu]] [[Kristalizācija|kristalizāciju]] uz tām, bet pēc tam ar nākamo slāņu [[Sedimentācija|izgulsnēšanos]] un kristālu [[šķīšana|izšķīšanu]], un nospiedumu aizpildīšanos ar šī slāņa nogulumiem.<ref>Геологический словарь, Том первый: Глиптоморфозы. Москва, Недра. 1978; 174. lpp</ref>

sentences:
{{noformējums|ārējās saites pašā tekstā}}
'''Riska kapitāls''' ir [[kapitāls]], kuru jaunu [[uzņēmums|uzņēmumu]] vai [[projekts|projektu]] finansēšanai piešķir Riska [[investīcija|investori]] ('''riska kapitālisti'''). Parasti riska investīciju objekti ir uzņēmumi ar augstu straujas izaugsmes ticamību, vai projekti, kuri to īstenošanas gadījumā var nest lielu peļņu uz tajos investēto kapitālu.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Segaudi''' klāj [[Augi|auga]] orgānus no ārpuses, saista augus ar apkārtējo vidi un izpilda [[Aizsardzības mehānismi augos|aizsargfunkciju]]. Segaudi aizsargā augu no pārmērīgas ūdens iztvaikošanas ([[Mitrais tropu mežs|tropu mežos]] epiderma transpirāciju neierobežo, bet gan pasargā lapas no saplaisāšanas tropu lietus laikā), pārāk spilgta apgaismojuma, no krasām temperatūras izmaiņām, no sīkiem mehāniskiem bojājumiem, no atmosfēras putekļiem, sīku dzīvnieku uzbrukumiem, kā arī no parazītisku [[Sēnes|sēņu]] un [[Baktērijas|baktēriju]] iekļūšanas organismā. Ūdens augu segaudi aizkavē ūdens ieplūšanu intercelulāros. Bez tam pa segaudiem notiek gāzu apmaiņa ar apkārtējo vidi un tiek uzņemtas barības vielas.
Izšķir '''''primāros''''', '''''sekundāros''''' un '''''terciāros''''' segaudus. '''Primārie''' segaudi ir '''''epiderma''''', '''sekundārie''' audi ir '''''periderma''''' un '''terciārie''' ir '''''kreve'''''.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Kondratovičs|first1=Rihards|title=Augu anatomijas praktikums|date={{dat|1976|07|29||bez}}|publisher=Izdevniecība "Zvaigzne"|pages=108.-109.|accessdate={{dat|2015|12|12||bez}}}}</ref>

sentences: {{commonscat|Castles by country|Pilis pēc valsts}}

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu reliģijā|igauņu valodnieku|Tenu Karma}}
 mākslā]]
'''Karma''' ({{val|sa|कर्म}}, ''{{IAST|[[:wikt:karman|kárman]]-}}'' "rīcība, darbība"; [[Pāli valoda|pāli]]: ''kamma'') ir "rīcību" vai "darbību" apzīmējošs jēdziens [[Indija]]s izcelsmes reliģiski filozofiskajās mācībās — [[hinduisms|hinduismā]], [[džainisms|džainismā]], [[budisms|budismā]] un [[sikhisms|sikhismā]]. Ar to apzīmē darbību, kas aizsāk cēloņu un seku ciklu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Grid Solutions Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''[[Nokia]]''
| successor        =
| foundation       = 1990. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tampere]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = elektroiekārtu ražošana
| products         = elektropārvades iekārtas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[General Electric]]'', {{USA}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Grid Solutions Oy''''' (agrākie nosaukumi '''''Alstom Grid''''', '''''Nokia Kondensaattorit''''') ir [[Somija|Somijā]] reģistrēts uzņēmums, kas ražo elektropārvades iekārtas. Uzņēmums pieder [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmumam ''Grid Solutions'', kas ietilpst grupā ''[[General Electric]]'' (''GE''). Galvenais birojs atrodas [[Tampere|Tamperē]]. Dibināts 1990. gadā, atdaloties no ''[[Nokia]]''.

sentences: '''Šķiršanās''' ir [[laulība]]s savienības izbeigšana, laulības tiesisko pienākumu un atbildības anulēšana un/vai reorganizēšana, tādējādi izšķirot precēta pāra laulības saites. Šķiršanās ir atšķirīga no [[atcelšana]]s, kas pasludina laulību par spēkā neesošu. Šķiršanās likumi atšķiras dažādās valstīs, tomēr lielākajā daļā valstu laulību var šķirt tikai [[tiesa|tiesā]] vai juridiska procesa rezultātā citā iestādē. Šķiršanās juridiskā procesa gaitā tiek risināti jautājumi par [[uzturlīdzekļi]]em, aizbildniecība pār [[bērns|bērnu]], bērna apciemošana, īpašuma sadale, parāda sadale utt.

sentences: {{cita nozīme|releju|lordu Releju|Džons Strats}}

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls          =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs   =250
|paraksts        =Pālmera Zemes atrašanās vieta.
|diametrs        =40
|poz_x          =22
|poz_y          =32
}}
'''Pālmera Zeme''' ({{val-en|Palmer Land}}, {{val|es|Tierra de Palmer}}) ir dabas apgabals [[Rietumantarktīda|Rietumantarktīdā]]. Aizņem [[Antarktīdas pussala]]s dienvidu daļu no līnijas starp [[Džeremija rags|Džeremija ragu]] rietumu krastā un [[Agasi rags|Agasi ragu]] austrumu krastā. Ziemeļos robežojas ar [[Greiema Zeme|Greiema Zemi]], dienvidos — ar [[Elsvērta Zeme|Elsvērta Zemi]]. Zemes rietumu piekrasti gar [[Džordža VI šaurums|Džordža VI šaurumu]] un [[Belinshauzena jūra]]s piekrasti aizņem [[Ingliša krasts|Ingliša]] un [[Raimila krasts|Raimila]] krasti, austrumu piekrasti — [[Orvila krasts|Orvila]], [[Lesitera krasts|Lesitera]], [[Bleka krasts|Bleka]] un [[Vilkinsa krasts|Vilkinsa]] krasti. Austrumu piekrastes lielāko daļu apskalo [[Vedela jūra]] un tai piekļaujas [[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes]], [[Larsena šelfa ledājs|Larsena]] un citi mazāki [[šelfa ledājs|šelfa ledāji]]. Augstākais punkts ir {{nobr|3050 m}} augstais [[Džeksona kalns]] zemes ziemeļdaļā.

sentences: '''Komūna''' (no {{val|fr|commune}} — 'kopiena') ir apzināti veidots cilvēku kopums ar kopīgu dzīves telpu, interesēm, vērtībām, uzskatiem un bieži kopīgu [[īpašums|īpašumu]], mantām un [[Resurss|resursiem]]. Atsevišķās komūnās cilvēkiem ir kopīgs [[Darbavieta|darbs]], [[ienākumi]] vai [[aktīvi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://inews.co.uk/culture/television/the-bruderhof-sussex-community-rules-cult-money-jobs-documentary-bbc/|title=All you need to know about the Bruderhof community|last=Rajani|first=Deepika|website=inews.co.uk|access-date=2021-06-04|date=2019-07-25|language=en-GB}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Skaistkalne
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Skaistkalnesbaznica.JPG
| image_caption            = [[Skaistkalnes katoļu baznīca]]
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = right
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Bauskas novads]]
| subdivision_name2        = [[Skaistkalnes pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,83
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3453&p_back=100010644** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 584
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 22 | lats  = 51 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 38 | longs = 46 | longEW = E
| elevation_m              = 40
| website                  =
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3924 Skaistkalne
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1987|6|20}}
| birth_place =
| caps1 = 11
| caps2 = 2
| caps3 = 3
| caps4 = 8
| caps5 = 2
| caps6 = 14
| caps7 = 6
| caps8 = 160
| caps9 = 19
| caps10 = 107
| caption = Begovičs 2015. gadā
| clubnumber = 1
| clubs1 = {{flaga|Anglija}} [[Portsmouth FC|Portsmouth]]
| clubs2 = {{flaga|Beļģija}} {{īre}} [[R.A.A. Louviéroise|Louviéroise]]
| clubs3 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[Macclesfield Town F.C.|Macclesfield Town]]
| clubs4 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[A.F.C. Bournemouth|Bournemouth]]
| clubs5 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[Yeovil Town F.C.|Yeovil Town]]
| clubs6 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[Yeovil Town F.C.|Yeovil Town]]
| clubs7 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[Ipswich Town F.C.|Ipswich Town]]
| clubs8 = {{flaga|Anglija}} [[Stoke City F.C.|Stoke City]]
| clubs9 = {{flaga|Anglija}} [[Chelsea F.C.|Chelsea]]
| clubs10 = {{flaga|Anglija}} [[A.F.C. Bournemouth|Bournemouth]]
| currentclub = {{flaga|Anglija}} [[Queens Park Rangers FC|Queens Park Rangers]]
| countryofbirth = {{vieta|Dienvidslāvija|Trebinje}}
| goals1 = 0
| goals10 = 0
| goals2 = 0
| goals3 = 0
| goals4 = 0
| goals5 = 0
| goals6 = 0
| goals7 = 0
| goals8 = 1
| goals9 = 0
| height = 199<ref>[https://www.afcb.co.uk/teams/first-team/asmir-begovic]</ref>
| image =
| nationalcaps1 = 11
| nationalcaps2 = 63
| nationalgoals1 = 0
| nationalgoals2 = 0
| nationalyears1 = 2004–2007
| nationalyears2 = 2009–2020
| nationalteam1 = {{flaga|Kanāda}} Kanāda U20
| nationalteam2 = {{fb|BIH}}
| ntupdate = {{dat|2023|07|18|SK|bez}}
| pcupdate = {{dat|2023|07|18|SK|bez}}
| name =
| playername = Asmirs Begovičs
| position = [[Vārtsargs (futbols)|Vārtsargs]]
| years1 = 2005–2010
| years10 = 2017–2021
| years2 = 2005
| years3 = 2006
| years4 = 2007
| years5 = 2008
| years6 = 2008
| years7 = 2009
| years8 = 2010–2015
| years9 = 2015–2017
| caps11 = 10
| clubs11 = {{īre}} {{flaga|Azerbaidžāna}} [[Qarabağ FK]]
| goals11 = 0
| years11 = 2019
| caps12 = 2
| clubs12 = {{īre}} {{flaga|Itālija}} [[AC Milan]]
| goals12 = 0
| years12 = 2020
| clubs13 = {{flaga|Anglija}} [[Everton F.C.|Everton]]
| years13 = 2021–2023
| caps13 = 4
| goals13 = 0
| clubs14 = {{flaga|Anglija}} [[Queens Park Rangers FC|Queens Park Rangers]]
| years14 = 2023–
| caps14 = 0
| goals14 = 0
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jēkabs Dubelšteins
| vārds_orig =
| attēls = Jēkabs Dubelšteins.jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums = telegrāfista formā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1884
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 25
| dz_vieta = Codes pagasts, Bērzmuiža (tagad - [[Mežotnes pagasts]]), [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1907
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 24
| m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Mikroķirurģija''' ir [[ķirurģija]]s metode, kur [[operācija]]s laikā tiek izmantots [[mikroskops]] vai lupu palielinājums. Lai arī šo metodi izmanto dažādas specialitātes, piemēram, [[neiroķirurģija|neiroķirurgi]], LOR speciālisti, acu ķirurgi u.c., ar šo jēdzienu (''mikroķirurgs'') biežāk saprot [[plastiskā ķirurģija|plastiskos ķirurgus]] un [[plaukstas ķirurģija|plaukstas ķirurgus]], kuriem 50-80% operāciju notiek optiskajā palielinājumā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Galega orientalis (14355592081).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Galega
| ģints_lv = Galegas
| suga = Galega orientalis
| suga_lv = Austrumu galega
| binomial = Galega orientalis
| kategorijas =
| autors = Lam.
}}'''Austrumu galega''' (''Galega orientalis'') ir augu suga, kurai ir šaurs dabiskais izplatības areāls [[Kaukāzs|Kaukāzā]], taču suga ir ievazāta arī citviet pasaulē, tostarp [[Latvija|Latvijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:495682-1|title=Galega orientalis Lam. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2024-02-25|language=en}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/galega-orientalis-lam/|title=austrumu galega - Galega orientalis Lam. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-25}}</ref>

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
'''HD 156668 b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 24,5 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Herkuless (zvaigznājs)|Herkulesa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[HD 156668]] 0,022 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 1,27 Zemes dienas ilgi un tā sver tikai 3,2 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences:
[https://tools.wmflabs.org/listeria/index.php?action=update&lang={{CONTENTLANG}}&page={{FULLPAGENAMEE}} Atjaunināt sarakstu] | [https://fist.toolforge.org/wdfist/index.html?sparql={{urlencode:{{{sparql|}}}|PATH}}&no_images_only=1&remove_used=1&remove_multiple=1 Meklēt attēlus]

Šis saraksts tiek veidots no [[Vikidati]]em, to periodiski atjaunina [https://tools.wmflabs.org/listeria/ bots].

<noinclude>
[[Kategorija:Vikidati]]
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Litija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=LiH
|molmasa=7,95
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=692 °C
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 850 °C<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Litija hidrīds''' (LiH) ir jonu tipa [[hidrīdi|hidrīds]] — [[litijs|litija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tas ir balta vai pelēcīga, cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli, to [[kristālrežģis]] līdzīgs [[NaCl]] kristālrežģim). Litija hidrīds nedaudz šķīst [[ēteris|ēterī]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Potomaka
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Potomac River
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = GreatFalls3.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Potomacwatershedmap.png
  | kartes_paraksts   = Potomakas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = ASV
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Česapīkas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 590
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 306
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 38 100
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=39 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=78 | sāk_gar_m=35 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=37 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=76 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=59 | iet_gar_EW=W
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Georgs Mancelis
|          vārds_orig = ''Georgius Mancelius''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1593
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 24
|            dz_vieta = [[Augstkalne (Augstkalnes pagasts)|Mežmuižā]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1654
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 17
|             m_vieta = [[Jelgava|Jelgavā]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Tērbatas Universitāte]]
|          alma_mater = Frankfurtes (pie Oderas) Universitāte, [[Štetinas Universitāte]], [[Rostokas Universitāte]]
|             zinātne = [[teoloģija]], [[valodniecība]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Pirmā iespiestā latviešu valodas vārdnīca ''Lettus'' (1638)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Georgs Mancelis''', arī '''Juris Mancelis''' ({{val|la|Georgius Mancelius}}, dzimis {{dat|1593|6|24}}, miris {{dat|1654|3|17}}), bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[latvieši|latviešu]] literāts un [[valodniecība|valodnieks]]. [[Gustava akadēmija]]s profesors, rektors, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s galma mācītājs. Izmantodams tā laika [[vācu valoda]]s ortogrāfijas paņēmienus, Mancelis uzlaboja latviešu rakstu valodu, likdams pamatus [[latviešu valoda]]s t.s. [[gotiskā ortogrāfija|vecajai ortogrāfijai]]. Viņš bija pirmās iespiestās latviešu valodas vārdnīcas ''Lettus'' (1638) autors.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste|name=Nemunas Delta|photo=Atmata River.jpg|photo_alt=|photo_caption=Atmata (Nemunas lielākā ziemeļu atteka)|photo_width=|map_image=|map_alt=|map_caption=|map_width=|location=|nearest_city=|coordinates=|visitation_num=|visitation_year=|governing_body=|url=}}
'''Nemunas delta''' ir [[Nemuna|Nemunas upes]] ieteka ([[upes delta|delta]]) [[Baltijas jūra]]s [[Kuršu joma|Kuršu jomā]] [[Lietuva|Lietuvā]] pie tās robežas ar [[Krievija]]s [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabalu]]. Tā aizņem 28,952 hektārus.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Jana
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             = Радуга, РТТ-472 - panoramio.jpg
| paraksts           = Jana pie [[Ustjkuiga]]s
| attēla_izmērs      =
| karte             = Yana river.png
| kartes_paraksts   = Janas baseins
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Jakutija#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=67| sāk_plat_m=27| sāk_plat_s=50| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=133| sāk_gar_m=15| sāk_gar_s=06| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=71| iet_plat_m=32| iet_plat_s=49| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=136| iet_gar_m=43| iet_gar_s=03| iet_gar_EW=E
| garums            = 972
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 132
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 132
| caurtece          = 1021
| gada_notece       =
| baseins           = 238 000
| baseins_latvijā   =
| satekupes          = [[Sartana]], [[Dulgalāha]]
| izteka             =
| ieteka             = [[Janas līcis]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = [[Adiaķi]], [[Bitantaja]]
}}
'''Jana''' ({{val|ru|Яна}}) vai '''Ģāni''' ({{val|sah|Дьааҥы}}) ir upe [[Krievijas Federācija]]s ziemeļos, [[Sibīrija|Sibīrijā]], plūst pa [[Sahas Republika]]s teritoriju. Otra lielākā [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]] ieplūstošā upe aiz [[Ļena]]s. Nosaukums cēlies no [[jukagiru valoda]]s vārda ''йангэ'' — ‘zoss’.<ref>[https://water-rf.ru/%D0%92%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%8B%D0%B5_%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%8B/771/%D0%AF%D0%BD%D0%B0 Вода России. Яна]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = A_couple_of_Tadorna_ferruginea.jpg
|  att_nosaukums = Rudo dižpīļu pāris
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
| ģints=Tadorna
| ģints_lv=Dižpīles
| suga=Tadorna ferruginea
| suga_lv=Rudā dižpīle
|       binomial = Tadorna ferruginea <small>([[Pallas]], 1764)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
un tās tuvumā, pēc [[Antropoloģija|antropologa]] Roberta Frosta novērtējuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cogweb.ucla.edu/ep/Frost_06.html|title=Frost: Why Do Europeans Have So Many Hair and Eye Colors?|website=cogweb.ucla.edu|access-date=2021-07-26}}</ref>]]
'''Acu krāsa''' ir [[acs]] [[varavīksnene]]s [[krāsa]], ko nosaka [[pigments|pigmentu]] tips un daudzums tajā. Acu krāsa ir viena no [[Fenotips|fenotipiskajām]] pazīmēm, kuru nosaka vairāku [[gēni|gēnu]] variācijas.

sentences: '''Zemūdens peldlīdzeklis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Zemūdens peldlīdzeklis|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-06-22|language=lv}}</ref> ir kuģis, kas paredzēts darbībai zem ūdens, ko parasti atbalsta tuvumā esošs [[kuģis]], [[platforma]], krasta komanda vai dažreiz lielāka [[zemūdene]]. Šis termins bieži tiek lietots, lai nodalītu konkrēta veids zemūdens kuģus no zemūdenēm, kas, atšķirībā no zemūdens peldlīdzekļiem, ir pilnībā pašpietiekamas un spēj patstāvīgi ceļot,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://oceanexplorer.noaa.gov/edu/oceanage/04widder/transcript.html|title=Marine Biologist and Bioluminescence Specialist Edith A. Widder: Video Transcript: Ocean Exploration Careers: NOAA Office of Ocean Exploration and Research|last=US Department of Commerce|first=National Oceanic and Atmospheric Administration|website=oceanexplorer.noaa.gov|access-date=2023-06-22|language=EN-US}}</ref> ir aprīkotas ar savu barošanas un gaisa atjaunošanas sistēmu. Tomēr [[Sarunvaloda|sarunvalodā]] vārdu "zemūdene" var izmantot, lai aprakstītu kuģi, kas pēc definīcijas faktiski ir zemūdens peldlīdzeklis.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Whimbrel_Numenius_phaeopus.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Numenius
|         ģints_lv = Kuitalas
|             suga = Numenius phaeopus
|          suga_lv = Lietuvainis
|         binomial = Numenius phaeopus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Lietuvainis''' (''Numenius phaeopus'') ir [[sloku dzimta]]s (''Scolopacidae'') [[tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgais]] putns.  Izšķir 5 pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref> Lietuvainis ir viena no izplatītākajām [[kuitalas|kuitalu]] sugām pasaulē, ligzdo [[Eiropa]]s, [[Āzija]]s un [[Ziemeļamerika]]s Subarktikas un [[mērenā josla|mērenajā joslā]], bet ziemo [[Āfrika]]s, [[Dienvidāzija]]s, [[Austrālāzija]]s, [[Dienvidamerika]]s un Ziemeļamerikas dienvidu piekrastēs.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22693178/0 IUCN: Numenius phaeopus]</ref><ref name=all>[https://www.allaboutbirds.org/guide/Whimbrel/lifehistory All About Birds: Whimbrel]</ref> Arī migrācijas laikā lietuvainis uzturas piekrastēs.<ref>Birds. Collins Pocket Guide. 1998. p. 156.</ref>

sentences: '''Tipiskā suga''' ir bioloģiska [[suga]], kura ir izvēlēta par augstākas klasifikācijas grupas tipisku pārstāvi un kuras apraksts atbilst šīs grupas aprakstam. Tipiskās sugas jēdzienu bioloģijā ieviesa [[Pjērs Andrē Latrells]],<ref>[https://www.annualreviews.org/doi/pdf/10.1146/annurev.en.19.010174.000245 Claude Dupuis (1974). ''"Pierre André Latreille (1762–1833): the foremost entomologist of his time"''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190320060757/https://www.annualreviews.org/doi/pdf/10.1146/annurev.en.19.010174.000245 |date={{dat|2019|03|20||bez}} }}. Annual Review of Entomology. 19: 1–14. doi:10.1146/annurev.en.19.010174.000245.</ref> tomēr tā lietošana sākās jau pēc viņa nāves 1840. gadā.<ref>[https://www.merriam-webster.com/dictionary/type%20species#h1 Vebstera vārdnīca: https://www.merriam-webster.com/dictionary/type%20species#h1]</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Plasido Domingo
|          Attēls = Plácido Domingo, 2008.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Plasido Domingo 2008. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1941|1|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Spānija|Madride}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = Opera
|    Nodarbošanās = operdziedātājs, diriģents
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1957—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Hosē Plasido Domingo Embils''' ({{val|es|José Plácido Domingo Embil}}; dzimis {{dat|1941|1|21}} [[Madride|Madridē]], [[Spānija|Spānijā]]) ir spāņu [[tenors]] un [[diriģents]]. Pazīstams ar savu daudzpusīgo un spēcīgo balsi. Domingo izpildījis 149 lomām operās. Starp tām bijušas tādas lomas kā Karavadosi operā "[[Toska]]", Hofmanis operā "[[Hofmaņa stāsti]]", Dons Hosē operā "[[Karmena (opera)|Karmena]]", Kanio operā "[[Pajaci]]". Īpašu atzinību guvis ar titullomām operās "[[Otello (opera)|Otello]]" un "[[Simons Bokanegra]]". 1990. gadā Domingo sāka uzstāties kopā ar vēl diviem tenoriem — [[Lučāno Pavaroti]] un [[Hosē Karerass|Hosē Kaserasu]], kopā izveidojot plašu popularitāti ieguvušo solistu ansambli "[[Trīs tenori]]".

sentences: '''Tīrais iekšzemes produkts''' ('''TIP''') ir [[iekšzemes kopprodukts|iekšzemes kopprodukta]] un pamatkapitāla [[Nolietojums|nolietojuma]] jeb amortizācijas starpība. Dziļākai analīzei [[Bilance|bilanču]] sastādīšanai dažkārt nepieciešams "tīrs" lielums bez amortizācijas radītā "svešķermeņa". Atskaitot no [[IKP]] amortizācijas atskaitījumus, iegūst tīro iekšzemes produktu. "Tīro" rādītāju joprojām kropļo [[uzņēmējdarbība]]s [[netiešie nodokļi]]. Netiešie nodokļi ir tiešs pielikums cenām. Praktiski runa ir par [[pievienotās vērtības nodoklis|pievienotās vērtības nodokli]], [[akcīzes nodoklis|akcīzes nodokli]], [[muitas nodoklis|muitas nodokli]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Makroekonomika |author=Georgs Lībermanis |year=2006 |publisher=Kamene |location=Rīga |isbn=9789984758381 |pages=28—29}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Geography of the Philippines}}

sentences:
[[Kategorija:Starptautiskais ģeofizikas gads]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Polārpētniecība]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|ģints=Carex|sinonīmi=- Carex tumidicarpa Andersson;
- Carex oederi Retz. ssp. oedocarpa (Andersson) Palmgr.|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex demissa|autors=Hornem.|suga_lv=Zemienes grīslis|suga=Carex demissa|ģints_lv=Grīšļi|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|rinda_lv=Graudzāļu rinda|rinda=Poales|dzimta=Cyperaceae|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex demissa detail.jpeg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|attēls2=Carex.demissa.2.jpg}}'''Zemienes grīslis''' ({{val|la|Carex demissa}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Suga ir izplatīta [[Eiropa]]s ziemeļu, centrālajā un rietumu daļā, kā arī [[Ziemeļamerika]]s austrumdaļā. Ietilpst [[Dzeltenais grīslis|dzeltenā grīšļa]] (''Carex flava s.l.'') grupas sastāvā, dažās klasifikācijās to nenodala kā patstāvīgu sugu.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Gaila
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Gail
| attēls            = Gail_bei_Dellach.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Gaila pie Dellahas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Obertillaha]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Drava (upe)|Drava]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=43 | sāk_plat_s=02 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=32 | sāk_gar_s=34 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=23 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=53 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 112,2
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 45,08
| gada_notece       =
| baseins           = 1 403
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Grothusi''' ({{val-de|von Grotthuß}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā 15. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences: s karte ar Nogajiešu tatāru zemi Volgas lejtecē (1549).]]

sentences:
(''Louis Janmot'') glezna "Dvēseles lidojums" (''Le Vol de l’âme'')]]
'''Garīgums''', arī '''dvēseliskums''', ir garīgā kultūra un garīgā attīstība, tā ir koncentrēšanās lietām un pasaulei, kas saistīta ar cilvēku [[psihe|psihi]] un [[intelekts|intelektu]]. Garīgums nereti tiek saistīts ar [[reliģija|reliģiju]]. Garīgumu uzskata par vienu no nozīmīgākajām personības dimensijām, daži autori uzskata, ka to var likt personības modeļa centrā.<ref name="Myers, Sweeney"/>

sentences: '''Urīnvads''' (''ureter'') ir pāra [[orgāns]], kas kalpo gatavā [[urīns|urīna]] aizvadīšanai no [[nieres bļodiņa]]s uz [[urīnpūslis|urīnpūsli]].<ref name="GaivarovskijNichiporuk2006"/> Pieaugušam cilvēkam normāli ir 28—34 cm gari urīnvadi.<ref name="UrologSite"/> Tie sākas [[nieres]] bļodiņā un beidzas urīnpūslī. Pa urīnvadiem urīns plūst pamīšus pa porcijām no katras nieres.

sentences:
, greznots ar lauru vainaga apvītu <small>[[SPQR|S·P·Q·R]]</small> (''senātus populusque Rōmānus''), "Romas senāts un tauta".]]
'''Veksiloīds''' ir valstu, organizāciju vai privātpersonu lietots karogveidīgs objekts no [[karogs|karoga]] atšķirīgā veidolā. Terminu 1958. gadā ieviesis [[veksiloloģija|veksilologs]] Vitnijs Smits (''Whitney Smith''), kurš veksoloīdu definējis sekojoši:

sentences:
(''Huperzia selago'')]]
'''Gada augs''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru katru gadu izraugās [[Latvijas Botāniķu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://botany.lv/about/gada-augs/|title=Gada augs {{!}} Latvijas Botāniķu biedrība|access-date=2019-01-09|language=en-US}}</ref> Augu izvēlas, lai pievērstu sabiedrības uzmanību kādas sugas aizsardzībai un izplatībai. Dažkārt Gada augs var būt pat bieži sastopama suga, par kuru interesanti uzzināt ko vairāk, citreiz tas ir izceļams retums. Gada auga izvēle notiek, balsojot Botāniķu biedrības biedriem.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             =
| native_name      =
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Revolut.svg
| image_size       =
| image_caption    = ''Revolut'' logotips
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = Finanšu tehnoloģijas
| products         =
| services         =
| revenue          = {{increase}} €375 miljoni (2022)<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Revolut Bank UAB Financial Statements 31 December 2022 |url=https://assets.revolut.com/pdf/Revolut_EHUAB_Disclosures_2022Q4_EN.pdf |website=[[Business Insider]] |access-date=6 April 2023 }}</ref>
| operating_income =
| net_income       = {{increase}} €26 miljoni (2022)<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Revolut Bank UAB Financial Statements 31 December 2022 |url=https://assets.revolut.com/pdf/Revolut_EHUAB_Disclosures_2022Q4_EN.pdf |website=[[Business Insider]] |access-date=6 April 2023 }}</ref>
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 6,000<ref>{{ziņu atsauce|url=https://www.theguardian.com/business/2023/jan/16/fintech-revolut-psychologists-criticism-corporate-culture-uk-banking-licence|title=Fintech firm Revolut assembles behavioural team after criticism of its corporate culture|publisher=theguardian|access-date=6 January 2023|archive-date=1 February 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20230201102141/https://www.theguardian.com/business/2023/jan/16/fintech-revolut-psychologists-criticism-corporate-culture-uk-banking-licence|dead-url=no}}</ref>
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.revolut.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República Bolivariana de Venezuela''1
|    pilnais_valsts_nosaukums = Venecuēlas Bolivāra Republika
|            valsts_nosaukums = Venezuela
|               karoga_attēls = Flag of Venezuela (state).svg
|            karoga_nosaukums = Venecuēlas Bolivāra Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Venezuela.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Venecuēlas Bolivāra Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Dios y Federación''{{spaces|2}}{{es ikona}}
"Dievs un federācija"
|                valsts_himna = ''[[Gloria al Bravo Pueblo]]''{{spaces|2}}{{es ikona}}
Slava drosmīgajiem ļaudīm
|               kartes_attēls = Venezuela in its region.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Karakasa]]
|latd=10 |latm=30 |latNS=N |longd=66 |longm=58 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = [[Karakasa]]
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]2
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Federāla sistēma|Federāla]] [[Prezidentāla sistēma|prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Venecuēlas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Nikolass Maduro]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Venecuēlas viceprezidenti|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Delsi Rodrigesa]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Venecuēlas Parlamenta priekšsēdētājs|Parlamenta spīkers]]
|               valsts_galva3 = [[Luiss Eduardo Parra-Rivjera]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Venecuēlas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = no [[Spānija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1811|7|5}}
|       neatkarības_notikums2 = no [[Lielkolumbija]]s
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1830|1|13}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1845|3|30}}
|                 platība_km2 = 916 445
|               platība_rangs = 33.
|              procenti_ūdens = 0,323
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2008
|          iedzīvotāju_skaits = 28 199 822
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 40.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 30,2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 173.
|                     IKP_PPP = $382 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs = 47.
|          IKP_PPP_per_capita = $12 500
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 126.<ref name="CIA">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/resources/the-world-factbook/geos/ve.html |title=CIA, The World Factbook |access-date={{dat|2020|01|14||bez}} |archive-date={{dat|2019|11|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191112194711/https://www.cia.gov/library/publications/resources/the-world-factbook/geos/ve.html }}</ref>
|                         HDI = {{samazinājās}}0,726
|                    HDI_gads = 2018
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 96.<ref>[http://hdr.undp.org/sites/default/files/hdr_2019_overview_-_english.pdf United Nations Development Program - Human Development Report 2019]</ref>
|                        Gini = 44,1
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Venecuēlas bolivārs]]4
|                valūtas_kods = VEF
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.ve]]
|              tālsarunu_kods = 58
|                    piezīme1 = "Venecuēlas Bolivāra Republika" ir oficiālais nosaukums kopš [[Venecuēlas konstitūcija|1999. gada konstitūcijas]] pieņemšanas, kad valsts tika pārsaukta par godu [[Simons Bolivārs|Simonam Bolivāram]].
|                    piezīme2 = Konstitūcija atzīst arī visas valstī izmantotās [[Amerikas pamatiedzīvotāju valodas|indiāņu valodas]].
|                    piezīme3 = Platība ietver tikai Venecuēlas administrētās teritorijas.
|                    piezīme4 = 2008. gada 1. janvārī tika ieviesta jauna naudas vienība, ''bolívar fuerte'' (ISO 4217 kods VEF), kura vērtība ieviešanas brīdī bija 1000 VEB.
|                iso_kods_num = 862
|              iso_kods_alfa2 = VE
|              iso_kods_alfa3 = VEN
}}

sentences: '''Dūmu kvarcs''', agrāk '''rauhtopāzs''' (no {{val|de|Rauch}} — 'dūmi'), ir brūns-tumši brūns [[kvarca paveidi|kvarca paveids]]. Pēdējā laikā šo terminu apvieno ar citu kvarca paveidu — [[morions|morionu]], jo abu paveidu izcelsme ir līdzīga un morions būtībā ir tumšāks dūmu kvarcs. Gan morions, gan dūmu kvarcs radušies, pakļaujot kvarcu radioaktīvajam starojumam.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Bayerische Motoren Werke AG''
| logo             = BMWLogo.svg.png
| caption          = BMW Logo 1992-2011
| type             = Akciju sabiedrba
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1916
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Minhene]]
| location_country = {{DEU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      = Visā pasaulē
| key_people       =
| industry         = Mašīnbūve
| products         = Automašīnas, motocikli, riteņi, dzinēji, u.c.
| services         =
| revenue          = [[€]]62.82 miljardi(2011)
| operating_income = [[€]]8.006 miljardi(2011)
| net_income       = [[€]]4.881 miljardi(2011)
| aum              =
| assets           = [[€]]123.42 miljardi(2011)
| equity           = [[€]]27.10 miljardi(2011)
| owner            =
| num_employees    = 102 007(2011)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           = Mini<br />Rolls Royce
| homepage         = {{URL|www.bmw.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''BMW''''' ('''''Bayerische Motoren Werke AG''''' — "Bavārijas Motordarbnīcas") ir [[Vācija]]s uzņēmums, kas ražo automobiļus, motociklus, velosipēdus un dzinējus, un ir dibināta 1916. gada 7. martā. BMW galvenā mītne atrodas Minhenē, Bavārijā, Vācijā. Kompānijai arī pieder un ražo ''Mini'' un ''Rolls Royce'' markas automašīnas. Uzņēmumam kopumā ir 25 rūpnīcas, 13 valstīs kā [[Vācija]], [[Ķīna]], [[Dienvidāfrika]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Indija]], [[Japāna]], [[Kanāda]], [[Lielbritānija]], [[Austrija]], [[Krievija]], [[Indonēzija]], [[Malaizija]] un [[Ēģipte]].

sentences: '''E tramvaju sērija''' sastāv no vairākām [[Tramvaju satiksme Vīnē|Vīnes tramvaja]] modeļu sērijām.

sentences:
s ''SN 1604'' atlikums mākslīgās krāsās]]
{{cita nozīme|zvaigznes eksploziju|konkursu|Supernova (konkurss)}}
'''Pārnova''' jeb '''supernova''' ir [[zvaigzne]]s eksplozija. Eksplozija parasti ir ļoti spoža un izsauc starojuma zibsni, kas bieži līdzinās veselas [[galaktika]]s kopējam spožumam. Šāda eksplozija norisinās no dažām nedēļām līdz pat dažiem mēnešiem. Šajā īsajā laika periodā pārnova var izstarot tik daudz [[enerģija]]s, cik [[Saule]] neizstaro visas savas dzīves laikā.<ref>{{Laikraksta atsauce | last=Giacobbe | first=F. W. | title=How a Type II Supernova Explodes | journal=Electronic Journal of Theoretical Physics | year=2005 | volume=2 | issue=6 | pages=30–38 | url=http://adsabs.harvard.edu/abs/2005EJTP....2f..30G | accessdate = 2007-08-03}}</ref> Sprādziena brīdī no zvaigznes tiek izsviesta daļa vai pat visa [[viela]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | date =2006-07-27 | url = http://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/objects/snrs/snrstext.html | title = Introduction to Supernova Remnants | publisher = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[Goddard Space Flight Center]] | accessdate = 2006-09-07}}</ref> ar [[ātrums|ātrumu]], kas sasniedz desmito daļu no [[gaismas ātrums|gaismas ātruma]], tādā veidā izraisot [[triecienvilnis|triecienvilni]],<ref>{{Laikraksta atsauce | author=Schawinski, K. Justham, S.; Wolf, C.; Podsiadlowski, P.; Sullivan, M.; Steenbrugge, K. C.; Bell, T.; Röser, H.-J.; Walker, E. S.; Astier, P.; Balam, D.; Balland, C.; Carlberg, R.; Conley, A.; Fouchez, D.; Guy, J.; Hardin, D.; Hook, I.; Howell, D. A.; Pain, R.; Perrett, K.; Pritchet, C.; Regnault, N.; Yi, S. K. | title=Supernova Shock Breakout from a Red Supergiant | journal=Science Express | year=2008  | doi= 10.1126/science.1160456 | pmid=18556514 | volume=321 | pages=223}}</ref> kas izplatās [[starpzvaigžņu vide|starpzvaigžņu vidē]]. Šis triecienvilnis izveido gāzu un putekļu apvalku, ko sauc par [[pārnovas atlikums|pārnovas atlikumu]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Ziemeļzamboanga
| official_name = ''Zamboanga del Norte''
| image_skyline = Zamboanga del Norte Provincial Capitol.jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces kapitolija ēka
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Zamboanga del Norte in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Zamboangas Pussala]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1952
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 7301
| population_total = 1047455
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 08 | lats =| latNS = N
| longd =123 | longm = 00 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Dipologa]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 27
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Dapitana]]
| p3 = [[Dipologa]]
| p4 = '''25 municipalitātes'''
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-ZAN
| website                  = {{URL|https://zamboangadelnorte.gov.ph/}}
}}
'''Ziemeļzamboanga''' ({{val|fil|Lalawigan ng Hilagang Zamboanga}}, {{val|en|Province of Zamboanga del Norte}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Amihanang Zamboanga}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Zamboangas Pussala]]s reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētā un 25 municipalitātēs un sīkāk 691 barangajā. Provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Dipologa]].

sentences: {{Citas nozīmes|neapbruņotu aci|Acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vecāks par simts gadiem
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Vecaks-par-100-gadiem.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = dokumentālā īsfilma
 |    režisors = [[Agita Cāne-Ķīle]]
 |  producents = [[Matīss Kaža]]
 |   scenārijs = [[Daira Āboliņa]]
 |     aktieri =
 |      mūzika =
 |   operators = [[Andrejs Rudzāts]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Deep Sea Studios]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|5|4|''[[Splendid Palace]]''}}
 |      ilgums = 10 minūtes
 |      valsts = {{LAT}}
 |      valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vecāks par simts gadiem"''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Latvija]]s dokumentālā īsfilma. Īsfilmas režisore ir [[Agita Cāne-Ķīle]], scenārija autore [[Daira Āboliņa]]. Īsfilmā pie [[Rolands Kalniņš|Rolanda Kalniņa]] ierodas fotogrāfs Māris Ločmelis, lai senatnīgā tehnikā uzņemtu viņa simtgades foto. Īsfilma veidota iedvesmojoties no [[Hercs Franks|Herca Franka]] filmas "[[Vecāks par desmit minūtēm]]" (1978).<ref>{{tīmekļa atsauce |title=4. maijā pirmizrādi piedzīvos trīs jaunas Latvijas filmas |url=https://satori.lv/article/4-maija-pirmizradi-piedzivos-tris-jaunas-latvijas-filmas |website=[[Satori (interneta žurnāls)|satori.lv]] |accessdate={{dat|2022|7|17||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 21 grams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1547798017/|title=21 Grams |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|10}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 124 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2003|11|21|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| studija = ''This Is That Productions''
| operators = [[Rodrigo Prjeto]]
| oriģinālnos = ''21 Grams''
| mūzika = [[Gustavo Santaolalja]]
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
| scenārijs = [[Giljermo Arrjaga]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Roberts Salerno]]
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = 21 grams movie.jpg
| imdb =
}}'''"21 grams"''' ({{Val|en|21 Grams}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Naomi Votsa]], [[Benisio del Toro]], [[Melisa Leo]] un [[Šarlote Gensbūra]]. "21 grams" ir otrā filma Injaritu "nāves" filmu triloģijā pēc "[[Mīla - kuce]]" (2000) un pirms "[[Bābele (filma)|Bābele]]" (2006).

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Amaranthaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Amarantu dzimta|ģints=Atriplex|ģints_lv=Balodenes|binomial=Atriplex patula|kategorijas=nē|att_nosaukums=|suga=Atriplex patula|suga_lv=Izplestā balodene|attēls=Atriplex patula sl21.jpg}}
'''Izplestā balodene''' ({{val|la|Atriplex patula}}) ir [[Amarantu dzimta|amarantu dzimtas]] suga, kura ir plaši sastopama [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]] bieži visā teritorijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2008-Indian-Rock-Python.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Python molurus|Tīģerpitons}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| virsdzimta = Henophidia
| virsdzimta_lv = Zemākās čūskas
| binomial = Henophidia
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Boidea''<ref>[http://www.apus.ru/site.xp/056052055048.html Инфраотряд Низшие ·змеи - Henophidia (Boidea)]</ref>
}}
'''Zemākās čūskas''' jeb '''zemāko čūsku virsdzimta''' (''Henophidia'') ir primitīvākā no divām [[īstās čūskas|īsto čūsku infrakārtas]] (''Alethinophidia'') grupām. Tā apvieno cauruļčūskas, žņaudzējčūskas un pitonus, kopumā 10 dzimtas.<ref>[http://eol.org/pages/1301536/hierarchy_entries/51368697/overview EOL: Henophidia]{{Novecojusi saite}}</ref> Visām primitīvajām čūskām (zemākajām čūskām un [[akleņi]]em, kas nepieder pie [[īstās čūskas|īstajām čūskām]]) ir saglabājušies [[iegurnis|iegurņa]] un [[kājas|pakaļkāju]] rudimenti, bet priekškāju rudimenti nav saglabājušies nevienai mūsdienās dzīvojošai čūsku sugai.<ref>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 snakes]</ref>

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|vieta=Rīgas iela 30 un Skolas iela 24, [[Rūjiena]], [[Latvija]]
|nosaukums=Rūjienas vidusskola
|dibin=1919
|direktors=Linda Čākure
|mlapa={{URL|http://www.rujienasvidusskola.lv}}
|skoleni=421 (2020)
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ernests Rūdolfs fon Trautfeters
|     vārds_orig = ''Ernst Rudolf von Trautvetter''
|         attēls = Trautfetter RE.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1809
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1889
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = botāniķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Ernst Rudolf von Trautvetter Signature 1856.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}

sentences: '''Lode''' ir neliela metāla vai citu materiālu [[šāviņš|šāviņa]] daļiņa, kas tiek izšauta ar [[šaujamierocis|šaujamieroci]]. Lodes izmantoto gan [[medības|medībām]] paredzētos ieročos, gan [[militārisms|militārajos]] ieročos. Lodes var būt dažādas formas un lieluma, atkarībā no paredzētā mērķa un ieroča veida. Parasti tās ievieto [[patrona|patronās]] vai ieroča lādē, un tās izšauj, kad tiek nospiests ieroča izšaušanas mehānisms. Lodes var būt gatavotas no dažādiem materiāliem, piemēram, [[dzelzs]], [[varš|vara]], [[svins|svina]] vai [[plastmasas]].

sentences:
[[File:Evolutionary algorithm.svg|thumb|Ģenētiskā algoritma evolūcionārā [[loģika]] attēlota]]
'''Ģenētiskais algoritms''' ir pie [[Evolucionārā skaitļošana|evolucionārās skaitļošanas]] metodēm pieskaitāms optimizēšanas [[algoritms]]. Tas ir heiristiskas dabas algoritms un tiek pielietots gan precīzu, gan tuvinātu risinājumu meklēšanai.

sentences: '''Statika''' ir [[klasiskā mehānika|klasiskās mehānikas]] nozare, kas pēta [[fizikāls ķermenis|cietu ķermeņu]] un to sistēmu [[mehāniskais līdzsvars|līdzvara]] nosacījumus gadījumos, kad uz šiem tiem darbojas [[spēks]]. Statikā apskata ķermeņus miera stāvoklī, uz to esošo [[spēka moments|spēka momentu]] summa ir vienāda ar nulli. Statikai pretējā mehānikas nozare ir [[dinamika (mehānika)|dinamika]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Astotā klase
| operators =
| attēls = Eighth Grade.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[komēdijdrāma]]
| režisors = [[Bo Bērnems]]
| producents =
| scenārijs = Bo Bērnems
| aktieri = * [[Elsija Fišere]]
* [[Džošs Hemiltons]]
* [[Emīlija Robinsone]]
* [[Džeiks Raiens]]
* [[Freds Hekindžers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Eighth Grade''
| studija = * ''[[A24]]''
* ''IAC Films''
* ''Scott Rudin Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''A24''
* ''Sony Pictures Releasing International''
* ''Stage 6 Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2018|7|13|ASV}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Eighth-Grade-(2018)#tab=summary|title=Eighth Grade (2018) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|1|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Astotā klase"''' ({{Val|en|Eighth Grade}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārists ir [[Bo Bērnems]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Elsija Fišere]], [[Džošs Hemiltons]], [[Emīlija Robinsone]], [[Džeiks Raiens]] un [[Freds Hekindžers]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Džordžisms''' ir ekonomiska ideoloģija, kas balstīta uz amerikāņu ekonomista [[Henrijs Džordžs|Henrija Džordža]] darbiem. Džordžisti apgalvo, ka indivīdiem vajadzētu būt tiesībām uz to vērtību, ko tie paši radījuši, bet zemes ekonomiskā vērtība (ieskaitot dabas resursus) būtu jādalās vienlīdzīgi visiem sabiedrības locekļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cgocouncil.org/cwho.html|title=Introduction to Georgist Philosophy and Activity|website=web.archive.org|access-date=2023-08-06|date=2019-04-29|archive-date=2019-04-29|archive-url=https://web.archive.org/web/20190429102952/http://www.cgocouncil.org/cwho.html}}</ref>

sentences:
{{VietasKarte+ | Kauņa | float=right |width=400 |alt= |caption=  Kauņas cietokšņa fortu novietojums Kauņas kartē |places=
{{VietasKarte~ | Kauņa |label=I forts|label_size = 100|label_style=normal|marksize=12|lat_deg=54.883611 |lon_deg=23.863056 |wrap=manual|position=left|mark=Red_pog.svg}}
{{VietasKarte~ | Kauņa|label=II forts|label_size = 100|label_style=normal|marksize=12|lat_deg=54.862222 |lon_deg=23.876111 |wrap=manual|position=left|mark=Red_pog.svg}}
{{VietasKarte~ | Kauņa|label=III forts| link=|label_size = 100|label_style=normal|marksize=12|lat_deg=54.85 |lon_deg=23.906389 |wrap=manual|position=left|mark=Red_pog.svg}}
{{VietasKarte~ | Kauņa|label=IV forts| link=|label_size = 100|label_style=normal|marksize=12|lat_deg=54.849722 |lon_deg=23.953889 |wrap=manual|position=left|mark=Red_pog.svg}}
{{VietasKarte~ | Kauņa|label=V forts|label_size = 100|label_style=normal|marksize=12|lat_deg=54.861667 |lon_deg=24.000833 |wrap=manual|position=left|mark=Red_pog.svg}}
{{VietasKarte~ | Kauņa|label=VI forts| link=|label_size = 100|label_style=normal|marksize=12|lat_deg=54.901111 |lon_deg=23.979444 |wrap=manual|position=left|mark=Red_pog.svg}}
{{VietasKarte~ | Kauņa|label=VII forts| link=|label_size = 100|label_style=normal|marksize=12|lat_deg=54.915833 |lon_deg=23.9275 |wrap=manual|position=left|mark=Red_pog.svg}}
{{VietasKarte~ | Kauņa|label=VIII forts| link=|label_size = 100|label_style=normal|marksize=12|lat_deg=54.919722 |lon_deg=23.885278 |wrap=manual|position=left|mark=Red_pog.svg}}
{{VietasKarte~ | Kauņa|label=IX forts| link= IX forts|label_size = 100|label_style=normal|marksize=12|lat_deg=54.944722 |lon_deg=23.870556 |wrap=manual|position=left|mark=Red_pog.svg}}
{{VietasKarte~ | Kauņa|label=Garnizona baznīca| link= Kauņas Miķeļa baznīca |label_size = 100|label_style=normal|marksize=12|lat_deg=54.896944 |lon_deg=23.921111 |wrap=manual|position=left|mark=Red_pog.svg}}
{{VietasKarte~ | Kauņa|label=Cietokšņa komendanta ēka| |label_size = 100|label_style=normal|marksize=12|lat_deg=54.8946213 |lon_deg=23.9203958 |wrap=manual|position=right|mark=Red_pog.svg}}
}}

sentences:
ir zināšanu simbols]]
'''Zināšanas''' ir [[informācija]]s kopums, kas iegūts [[mācīšanās|apmācības]] vai [[pētniecība]]s procesā, kā arī no [[pieredze]]s. Bieži vien zināšanas saprot kā [[izpratne|izpratni]] par [[fakts|faktiem]] vai iegūtās [[prasme|prasmes]] kādā noteiktā jomā vai sfērā. Par zināšanām sauc arī saprašanas līmeni par kādu jautājumu, priekšmetu, problēmu vai situāciju, un līdz ar to arī sekojošā prasme rīkoties. Zināšanas izmanto, lai veiktu noteiktas darbības kāda [[uzdevums|uzdevuma]] izpildē un [[mērķis|mērķa]] sasniegšanā.

sentences: '''Visums''' jeb '''Universs''' ir viss [[laiktelpa]]s [[kontinuums]], kurā mēs pastāvam, ieskaitot visu tajā atrodošos [[matērija|matēriju]] un [[enerģija|enerģiju]]. Citā definējumā tā ir laiktelpas daļa, ko jebkādiem cilvēkam pieejamiem līdzekļiem iespējams novērot ('''Metagalaktika'''). Līdz aptuveni [[20. gadsimts|20. gadsimta]] vidum populārāka bija pirmā no šīm [[definīcija|definīcijām]], taču tagad ar terminu '''novērojamais Visums''' saprot tieši otro definīciju, jo nav iespējams [[eksperiments|eksperimentāli]] pārbaudīt, vai tas, kas atrodas aiz novērojamās [[laiktelpa]]s robežām, atbilst paredzējumiem. Tam nav arī nozīmes [[fizika]]s teoriju izveidē. Ar Visuma [[pētniecība|pētniecību]] nodarbojas [[kosmoloģija]], kas attīstījusies no fizikas un [[astronomija]]s. Teorētiskās kosmoloģijas pārstāvji uzskata, ka šādi ierobežojumi nepastāv vai tos iespējams bez nopietnām sekām pārkāpt, savukārt novērošanas kosmoloģijas pārstāvji uzsver, ka pilnīgi novērojumi nav iespējami, ja fizika vēlas saglabāt vismaz salīdzinošu [[objektivitāte|objektivitāti]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Viljams Šekspīrs
|         vārds_orig = ''William Shakespeare''
|             attēls = Shakespeare.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = kristīts {{dat|1564|4|26}} (dzimšanas datums nezināms)
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Vorikšīra|Stretforda pie Eivonas}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1616
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Anglija|Vorikšīra|Stretforda pie Eivonas}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[angļi|anglis]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = William Shakespeare Signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], [[aktieris]]
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Romeo un Džuljeta]]", "[[Otello]]"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Viljams Šekspīrs''' ({{val|en|William Shakespeare}}, kristīts {{dat|1564|4|26}}, miris {{dat|1616|4|23}}) bija [[angļi|angļu]] [[dzejnieks]] un [[Dramaturģija|dramaturgs]], tradicionāli atzīts par visu laiku izcilāko [[angļu valoda|angļu valodā]] rakstījušo [[Autors|autoru]], kā arī par vienu no izcilākajiem autoriem pasaules literatūrā vispār.<ref>Greenblatt, Stephen (2005). ''Will in the World: How Shakespeare Became Shakespeare''. London: Pimlico, 11. {{ISBN|0-7126-0098-1}}.
• Bevington, David (2002) ''Shakespeare'', 1—3. Oxford: Blackwell. {{ISBN|0-631-22719-9}}.
• Wells, Stanley (1997). ''Shakespeare: A Life in Drama.'' New York: W. W. Norton, 399. {{ISBN|0-393-31562-2}}.</ref> Šekspīrs uzrakstījis 38 [[luga]]s, 154 [[sonets|sonetus]] un vēl citus dzejas darbus.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Aņi Loraka
|          Attēls = Ани Лорак (3) (Белые ночи Санкт-Петербурга — 2021. Григорий Лепс собирает друзей).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Aņi Loraka 2021. gadā
|        Dz_vārds = Karolīna Kujeka
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|27}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kicmaņa|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[soulmūzika]], [[poproks]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, dziesmu autore, aktrise, pasākumu vadītāja, aktīviste
|     Instrumenti = vokāls, klavieres
|            Gadi = 1996—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Soyuz-Ukraina'', ''Rostok'', ''RG Music'', ''Lavina Music'', ''Moon'', UMG, ''Warner Music Russia''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Karolīna Kujeka''' ({{val|uk|Кароліна Мирославівна Куєк}}; dzimusi {{dat|1978|9|27}} [[Kicmaņa|Kicmaņā]], [[Ukrainas PSR]]), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu '''Aņi Loraka''' ({{val|uk|Ані Лорак}}), ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[dziedātāja]].

sentences: Šajā lapā ir apkopotas 50 '''visu laiku ienesīgākās filmas''' visā pasaulē.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ludvigs Kundziņš
|     vārds_orig =
|         attēls = Ludvigs Kundziņš.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Sīpeles pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis un Karolīne Kundziņa
|          brāļi = [[Kārlis Kundziņš]] (mācītājs, 1850-1937), [[Ādolfs Kundziņš]] (mācītājs, 1865-1940), Jānis, Līziņa, Augusts, Pauls Teodors
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Tekla (dzim Dīriķe, 1868-1952)
|          bērni = [[Arvīds Kundziņš]] (arhitekts, 1891-1950), Marija (1897-1977), Tekla (1901-1977), Valters (1905-1991)<ref>[https://www.findagrave.com/cgi-bin/fg.cgi?page=gr&GRid=19490572 findagrave.com]</ref>
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Tērbatas Veterinārais institūts]]
|        zinātne = Veterinārmedicīna
|    pasniedzēji = [[Eižens Zemmers]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Ludvigs Kundziņš''' (1855—1940) bija [[latvieši|latviešu]] veterinārārsts, [[anatoms]]. [[Tērbatas Veterinārais institūts|Tērbatas Veterinārā institūta]] profesors (1893), direktors (1905-1914). [[Latvijas Universitāte]]s anatomijas profesors un [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Veterinārmedicīnas fakultāte|Veterinārmedicīnas fakultātes]] dekāns (1920-1926). Veicis pētījumus salīdzinošajā anatomijā un dzīvnieku evolūcijas teorijā.<ref>{{LKV|X.|18 910}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republika ng Pilipinas''
''Republic of the Philippines''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Filipīnu Republika
|            valsts_nosaukums = Philippines
|               karoga_attēls = Flag of the Philippines.svg
|            karoga_nosaukums = Filipīnu karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of the Philippines.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Filipīnu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Lupang Hinirang]]''
|               kartes_attēls = Philippines (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Manila]]
| latd= 14 | latm= 35 | latNS= N | longd= 121 | longm= 0 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = [[Kesonsitija]]
|              valsts_valodas = [[filipīniešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[prezidentālisms|prezidentāla]] [[konstitucionāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Filipīnu prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = ''[[Bongbongs Markoss]]''
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Filipīnu viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = ''[[Sāra Duterte]]''
|        neatkarības_iegūšana = [[Filipīnu vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Spānija]]s
no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajām Valstīm]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Dibināta
|          neatkarības_datums = {{dat|1565|4|27}}
|       neatkarības_notikums2 = Deklarēta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1898|6|12}}
|       neatkarības_notikums3 = Pašpārvalde
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1934|3|24}}
|       neatkarības_notikums4 = Atzīta
|         neatkarības_datums4 = {{dat|1946|7|4}}
|                 platība_km2 = 299 764
|               platība_rangs = 72.
|              procenti_ūdens = 0,61
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|          iedzīvotāju_skaits = 109 991 095
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 13.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 336
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 47.
|                     IKP_PPP = {{palielinājās}} $1.0 triljons
|                IKP_PPP_gads = 2021
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = {{palielinājās}} $9081
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = 0,718 vidējs
|                   HDI_rangs = 118.
|                        Gini =42,4
|                   Gini_gads =2018
|             Gini_kategorija =vidējs
|                  Gini_rangs =44.
|                      valūta = [[Filipīnu peso]]
|                valūtas_kods = PHP
|                  laika_zona = [[PST]]
|                  utc_offset = +8
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.ph]]
|              tālsarunu_kods = 63
|                iso_kods_num = 608
|              iso_kods_alfa2 = PH
|              iso_kods_alfa3 = PHL
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|GDP_nominal={{palielinājās}} $402.638 miljardi|GDP_nominal_year=2021|GDP_nominal_per_capita={{palielinājās}} $3 646}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Amerikāņu skaistums
| attēls                   = American Beauty poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Beauty''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Sems Mendess]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Anete Beninga]]
* [[Tora Birča]]
* [[Vess Bentlijs]]
* [[Mena Suvari]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Elisone Dženija]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks|DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|9|17}}
| ilgums                   = 122 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|356,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=americanbeauty.htm |title=American Beauty (1999) |publisher=Box Office Mojo |date= |accessdate=2011-09-22}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0169547
}}
'''"Amerikāņu skaistums"''' ({{val|en|American Beauty}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Sems Mendess]]. Filma ir par vidēja vecuma žurnālistu Lesteru Bērnhamu ([[Kevins Speisijs]]), kuram ir [[pusmūža krīze]]. Viņš iemīlas savas nepieaugušās meitas labākajā draudzenē Andželā.

sentences: '''Protekcionisms''' ir valsts [[ekonomiskā politika]], kas vērsta uz [[iekšējais tirgus|iekšējā tirgus]] aizsardzību pret [[imports|importu]]. To realizē ar [[nodoklis|nodokļiem]], [[importa kvota|kvotām]], [[subsīdija|subsīdijām]] un citām valstiskām regulēšanas metodēm, kas nostāda pašmāju ražotājus izdevīgākā stāvoklī par ārvalstu ražotājiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Naturalis_Biodiversity_Center_-_ZMA.AVES.1670_-_Numenius_tenuirostris_Vieillot,_1817_-_Scolopacidae_-_skin_specimen.jpeg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Numenius
|         ģints_lv = Kuitalas
|             suga = Numenius tenuirostris
|          suga_lv = Tievknābja kuitala
|         binomial = Numenius tenuirostris <small>([[Louis Jean Pierre Vieillot|Vieillot]], 1817)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Tievknābja kuitala''' (''Numenius tenuirostris'') ir [[sloku dzimta]]s (''Scolopacidae'') [[tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgais]] putns, kurš, iespējams, mūsdienās ir izmiris.<ref name=orn>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ornitofaunistika.com/lvp/numten.htm |title=Ornitofaunistika: Tievknābja kuitala Numenius tenuirostris |access-date={{dat|2016|08|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151020202027/http://www.ornitofaunistika.com/lvp/numten.htm |archivedate={{dat|2015|10|20||bez}} }}</ref> Tas ligzdo [[Sibīrija]]s taigā, bet ziemo [[Vidusjūra]]s reģionā.<ref name=iuc/> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref>

sentences: '''Indeterminisms''' (nedeterminisms) - [[filozofija|filozofiska]] mācība par to, ka var būt kādi notikumi, kuriem neeksistē (vai nevar noteikt) cēlonis.

sentences:
{{Slikti iztulkots}}{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Apple M1'' čips
| native_name      =
| logo             = Mac Mini M1 chip.jpg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = Max. CPU clock rate 3.2 GHz
| traded_as        =
| architecture     = AArch64; ARMv8-A
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = ''Desktop'' (''Mac Mini''), ''Notebook'' (''MacBook family'')
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|https://www.apple.com/mac/m1/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Apple M1''''' ir pirmā [[ARM]] balstītā sistēma, kas veidota uz [[Vienkristālshēma|vienkristālshēmas procesora]] (SoC), kuru kompānija ''Apple Inc'' izstrādāja kā [[Centrālais procesors|centrālo procesoru]] (CPU) savai ''[[Macintosh]]'' datoru līnijai.<ref name="The Apple M1 is the first ARM-based chipset for Macs with the fastest CPU cores and top iGPU">{{tīmekļa atsauce |title=The Apple M1 is the first ARM-based chipset for Macs with the fastest CPU cores and top iGPU |url=https://www.gsmarena.com/the_apple_m1_is_the_first_armbased_chipset_for_macs_with_the_fastest_cpu_cores_and_top_igpu-news-46222.php |website=https://www.gsmarena.com/the_apple_m1_is_the_first_armbased_chipset_for_macs_with_the_fastest_cpu_cores_and_top_igpu-news-46222.php}}</ref> Tas ir izvietots operētājsistēmās ''MacBook Air'' (M1, 2020), ''Mac mini'' (M1, 2020) un ''MacBook Pro'' (13 collu, M1, 2020). Tā ir pirmā personālā datora mikroshēma, kas izveidota, izmantojot 5 nm procesu. Apple M1 čips vienā 5 nm izstrādātā mikroshēmā ar 16 miljardu tranzistoru palīdzību apvieno visu svarīgo — centrālo procesoru, videokarti, operatīvo atmiņu, kešatmiņu un ''Neural Engine'' mākslīgā intelekta bloku.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Varas spēles
| operators =
| attēls = State of Play theatrical poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = politisks trilleris
| režisors = [[Kevins Makdonalds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Robina Raita]]
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Džefs Denjelss]]
* [[Helēna Mirena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''State of Play''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[StudioCanal]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2009|4|17}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|88,8 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/State-of-Play#tab=summary|title=State of Play (2009) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|8|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Varas spēles"''' ({{Val|en|State of Play}}) ir 2009. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s kopražojuma politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Kevins Makdonalds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]], [[Bens Afleks]], [[Reičela Makadamsa]], [[Robina Raita]], [[Džeisons Beitmens]], [[Džefs Denjelss]] un [[Helēna Mirena]]. Filma balstīta uz [[State of Play (seriāls)|tāda paša nosaukuma]] 2003. gada ''[[BBC]]'' seriālu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alforsīts
|attēls=
|klase=[[Fosfātu minerāls]]
|ŠtruncaID=7/B.39-120
|ķīm_formula=Ba5(PO4)3Cl
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caruspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.700 nε = 1.700
|pleohroisms=nav
|blīvums=4,73
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''British Empire''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Britu Impērija
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag_of_the_United_Kingdom.svg
|            karoga_nosaukums = Britu impērijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Royal Arms of the United Kingdom (Crown & Garter).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Britu impērijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = The British Empire.png
|             kartes_paraksts = Britu kolonijas un atkarīgās teritorijas dažādos laikmetos (17.—20. gadsimts)
|               galvaspilsēta = [[Londona]]
|
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Monarhija
|        valsts_galvas_tituls = karalis
|                valsts_galva =
|       valsts_galvas_tituls2 = karaliene
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums = 1801. gads
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|                 platība_km2 = 10 000 000
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits = 33 000 000
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[1867. gads|1867]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 4
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|                valūtas_kods = GBP
|                  laika_zona =
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Britu Impērija''' ({{val|en|British Empire}}), latviešu vēstures literatūrā dēvēta arī par '''Lielbritānijas Impēriju''' ({{val|en|Great Britain Empire}}),<ref>{{LKV|XII|23983-23992}}</ref> bija [[Koloniālisms|koloniāla]] [[lielvara]], kas ietvēra [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas un Īrijas Apvienoto Karalisti]] un tās domīnijas, kolonijas un atkarīgās teritorijas. Līdz [[Pirmais pasaules karš|Pirmajam pasaules karam]] tā bija lielākā politiskā vienība pasaulē ar aptuveni 40 miljoniem km2 lielu teritoriju un vairāk kā 500 miljoniem iedzīvotāju. Mēdza teikt, ka "Britu Impērijā nekad nenoriet saule un nebeidzas vasara". Pēc [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinenta]] pilnīgas pakļaušanas 1876. gadā karaliene [[Viktorija (Lielbritānija)|Viktorija I]] ieguva [[Britu Indija|Indijas imperatores]] titulu.
Mūsdienās kā atliekas no britu koloniālās lielvaras saglabājušās vienīgi nelielas [[Britu aizjūras teritorijas]].

sentences: '''Nācija''' (no {{val|la|natio}} — 'cilts, tauta') ir vēsturiski izveidojusies cilvēku kopība, kurai ir kopīga [[valoda]], [[Zeme (teritorija)|teritorija]], saimnieciskā dzīve, [[kultūra]] un [[Psiholoģija|psiholoģijas]] īpatnības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.oxforddictionaries.com/definition/N%C4%80CIJA|title=vārds NĀCIJA {{!}} definīcija Latviski valodā - Oxford Living Dictionaries|website=Oxford Dictionaries {{!}} Latviski|access-date=2018-11-20}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Borščs''' ({{val|uk|борщ}}, {{val|ru|борщ}}, {{val|pl|barszcz}}, {{val|ro|borş}}) ir [[slāvi|austrumslāvu]] izcelsmes [[zupa]], kas ir populāra vairākās [[Austrumeiropa|Austrum-]] un [[Centrāleiropa]]s valstīs. Boršča izcelsmes vieta nav zināma,<ref>[http://rusarch.ru/rabinovich4.htm Рабинович М. Г. ''Очерки материальной культуры русского феодального города'']. — М., 1988.</ref> bet parasti uzskata, ka tas radies vai visticamāk, ka radies pašreizējās [[Ukraina]]s teritorijā.<ref name="britannica" /><ref>[https://books.google.com/books?id=c4kvrPEweOcC&pg=PA65 ''Culture and Customs of Russia'']. Schultze, Sydney (2000). Greenwood Publishing Group. pp. 65–66. ISBN 978-0-313-31101-7.</ref><ref>''Marks, Gil'' (2010). [https://books.google.com.ua/books?id=gFK_yx7Ps7cC&lpg=PP1&hl=uk&pg=PT261#v=onepage&q&f=false «Borscht»]. Encyclopedia of Jewish Food. Hoboken: John Wiley & Sons. pp. 196—200. ISBN 978-0-470-39130-3.</ref><ref>[https://www.historytoday.com/archive/historians-cookbook/russia-borscht "From Russia with Borscht"]. Lee, Alexander (August 2018). ''History Today''. 68 (8).</ref><ref>[https://web.archive.org/web/20190912004114/http://2tq.ru/slovary/borsch.html Борщ] // Российский гуманитарный энциклопедический словарь. — М.; СПб.: ВЛАДОС, 2002. — 688 с. — ISBN 5-8465-0022-6. {{krieviski}}</ref> Mūsdienās tas kļuvis par vienu no [[ukraiņu virtuve]]s simboliem.<ref>[https://web.archive.org/web/20190620092941/http://www.langet.ru/html/b/bor1.html Похлёбкин В. В. Борщ // Кулинарный словарь.] — М.: Э, 2015. — С. 42—43.</ref><ref name="Art18">Артюх Л. Ф. [http://www.history.org.ua/?termin=1.%204.%204 Україна, держава: харчування та їжа] // Енциклопедія історії України: Україна—Українці. Кн. 1 / Редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. Інститут історії України НАН України. — К.: В-во «Наукова думка», 2018. — 608 с.</ref>

sentences:
''Sīkāku informāciju par sārmzemju metāliem var atrast galvenajā rakstā par [[sārmzemju metāli]]em.
{{Commonscat|Alkaline earth metals}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Peijenne
|attēls=Päijänne and päijätsalo.jpg
|paraksts=Peijennes ezers
|map = Somija
| plat_d=61 | plat_m=35 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=25 | gar_m=30 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{FIN}}
|platība=1080
|garums=119
|Vid_dziļums=16,2
|Max_dziļums=98
|tilpums=17,8
|augstums_vjl=78
|izteka=[[Kimijoki]]
|baseins=25 400
|valstis=[[Somija]]
|salas=998
|pilsētas=[[Jiveskile]], [[Lahti]]
}}

sentences: '''Kurpes''' ir [[apavi]], kam raksturīga cieta [[zole (apavi)|zole]] ar [[papēdis|papēdi]] un stingrs materiāls apsedz [[pēda|pēdu]] ne augstāk par [[potīte|potīti]]. Cilvēku, kas gatavo vai labo kurpes, sauc par [[kurpnieks|kurpnieku]]. Kurpes tiek izgatavotas pa pāriem, kur viena ir paredzēta labajai kājai, otra — kreisajai kājai. Kurpes parasti velk, ejot sabiedriskās vietās. To funkcijas ir sildīt kājas, nodrošināt [[higiēna|higiēnu]] un mazināt risku iegūt [[ortopēdija|pēdu traumas]], piemēram, uzkāpjot uz asiem priekšmetiem, bet mūsdienās kurpes atspoguļo cilvēka [[gaume|gaumi]], [[mode]]s tendences un pat tehnoloģisko attīstību.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

L-DOPA struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 59-92-7
|      ķīmiskā formula = C9H11NO4
|              molmasa = 197,19
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
]]
'''Ukraiņu uzvārdi''' ({{val|uk|Українські прізвища}}) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] tautas uzvārdi. Uzvārdi ar piedēkli '''-enko''' ir visbiežāk sastopamie ukraiņu uzvārdi. Citas populāras piedēkles ir '''-uks''' / '''-juks'''.

sentences: '''U kvarks''' jeb augšējais (''up'') kvarks - pirmās ģimenes [[kvarks]], pats vieglākais no kvarkiem. Ietilpst [[nukloni|nuklonu]] sastāvā. U kvarka eksistence tika teorētiski pamatota 1964. gadā, eksperimentāli u kvarks tika atklāts 1967. gadā.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Savoja
| official_name           = ''Savoie''
| other_name              =
| settlement_type         = departaments
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_shield            = Blason duché fr Savoie.svg
| shield_size             = 75px
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Šamberī]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Département 73 in France.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Sartas atrašanās vieta Francijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{FRA}}
| subdivision_type1       = [[Francijas reģioni|Reģions]]
| subdivision_name1       = [[Rona-Alpi]]
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 6028
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 418949
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.savoie.pref.gouv.fr/}}
| footnotes               =
}}
'''Savoja''' ({{val|fr|Savoie}}) ir [[Francija]]s departaments, kā arī vēsturisks reģions. Izvietojies valsts dienvidaustrumos [[Itālija]]s pierobežā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Lonicera etrusca 1.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Lonicera etrusca }}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Dipsacales
| rinda_lv = Dipsaku rinda
| dzimta = Caprifoliaceae
| dzimta_lv = Kaprifoliju dzimta
| ģints = Lonicera
| ģints_lv = Sausserži
| binomial = Lonicera
| attēls2 =
| att2_nosaukums =
}}'''Sausserži''' ({{Val-la|Lonicera}}) ir ģints [[Kaprifoliju dzimta|kaprifoliju dzimtā]], kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodes]] [[Mērenā josla|mērenajā]] un [[Subtropu josla|subtropu joslā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30006074-2|title=Lonicera L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-02-27|language=en}}</ref> Ģintī ir klasificētas aptuveni 180 sugas, tostarp bieži sastopamās sugas ''Lonicera periclymenum'', ''Lonicera japonica'',  ''Lonicera sempervirens'' un [[smaržīgais sausserdis]] (''Lonicera caprifolium''). ''Lonicera japonica'' ir ļoti [[invazīva suga]], ko uzskata par nozīmīgu kaitēkli [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]], [[Eiropas Savienība|Eiropas]], [[Dienvidamerika|Dienvidamerikas]], [[Austrālija|Austrālijas]] un [[Āfrika|Āfrikas]] kontinentos.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Rojas-Sandoval|first=Julissa|last2=Acevedo-Rodríguez|first2=Pedro|date=2022-01-07|title=Lonicera japonica (Japanese honeysuckle)|url=http://www.cabidigitallibrary.org/doi/10.1079/cabicompendium.31191|journal=CABI Compendium|language=en|volume=CABI Compendium|pages=31191|doi=10.1079/cabicompendium.31191|issn=2958-3969}}</ref>

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Ķīļu raksts
 |tips               = [[logogrāfiska rakstība]]
 |valodas            = [[Šumeru valoda|šumeru]], [[akadiešu valoda|akadiešu]], [[ebliešu valoda|ebliešu]], [[Elama|elamiešu]], [[hetu valoda|hetu]], [[hurieši|huriešu]], [[lūvieši|lūviešu]], [[urartu]], [[palieši|paliešu]], [[aramiešu valoda|aramiešu]] un [[senpersu valoda|senpersu]]
 |laiks              = 35. gadsimts p.m.ē.<br/>m.ē. 2. gadsimts
 |virziens           = no kreisās uz labo
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |saime              = ([[Protorakstība]])
 |fam1               =
 |atvasinājumi       = nav; ietekmēja [[Ugarītas rakstība|Ugarītas]] un [[Senpersu rakstība|senpersu]] rakstības
 |radinieki          =
 |unicode            =
 |iso15924           = Xsux (020)
 |sample             = Sumerian 26th c Adab.jpg
 |caption            = [[Šumēri|Šumeru]] ķīlu raksts, 26. gadsimts p.m.ē.
 |image_size         = 250px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Ķīļu raksts''', '''ķīļraksts''' jeb '''vadžu raksts''' ir senākā zināmā [[rakstība]]s forma.<ref>[http://www.dzm.lv/dbz/IT/D_12/default.aspx@tabid=3&id=330.html Nozīmīgākie antīko laiku atklājumi un izgudrojumi]{{Novecojusi saite}} {{lv ikona}}</ref> To izgudroja [[šumeri]] ap 3000. gadu p.m.ē. un tas iesākās kā [[piktogramma|piktogrammu]] sistēma. Ar laiku bilžu attēlojumi kļuva vienkāršāki un abstraktāki, izveidojās ķīļu raksts. Ķīļu raksts tika rakstīts uz [[māla plāksnītes|māla plāksnītēm]] ar neasiem irbuļiem. Irbuļa iespiedumi bija ķīļveida (gandrīz [[trijstūris|trijstūra]] formā), no kurienes arī nāk nosaukums ķīļu raksts. Šumeru rakstība tika ņemta par pamatu [[Senpersiešu valoda|senpersiešu]] un ugarītu nacionālajiem alfabētiem. Pēdējo reizi ķīļu rakstu izmantoja mūsu ēras [[1. gadsimts|1. gadsimtā]].

sentences:
, sengrieķu matemātiķis, 3. gadsimtā p.m.ē. ([[Rafaēls|Rafaēla]] glezna)]]
'''Matemātika''' ({{val-el2|mathēmatikē}} — ‘mācība’, ‘zinība’) ir [[zinātne]] par reālās pasaules skaitliskajām attiecībām un telpiskajām formām.<ref>{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=Matem%C4%81tika | title= Matemātika | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2010-08-19 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20110722164752/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=Matem%C4%81tika | archivedate= 2011-07-22 }}</ref> <!--Tās pamatjēdzieni ir [[skaitlis]] un [[lielums]].--> Cilvēkus, kuru mērķis ir izprast un veicināt tālāku matemātikas attīstību, sauc par [[matemātiķis|matemātiķiem]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Sura<br />''Сура''
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = River Sura OM3.JPG
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Sura Panzas apgabalā
  | karte             = Sura basin-2.png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     = 200px
  | izteka            = [[Pievolgas augstiene]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Čeboksaru ūdenskrātuve]], [[Volga]]
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          = Krievija
  | garums            = 841
  | iztekas_augstums  = 301
  | ietekas_augstums  = 60
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 67 500
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=23 | sāk_plat_s=41 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=46 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=56 | iet_plat_m=7 | iet_plat_s=23 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=45 | iet_gar_m=58 | iet_gar_s=21 | iet_gar_EW=E
}}
'''Sura''' ({{val|ru|Сура}}, [[čuvašu valoda|čuvašu]]: ''Сăр'', [[kalnu mariešu valoda|kalnu mariešu]]: ''Шур'', {{val|myv|Сура лей}}) ir upe [[Krievija|Krievijā]], [[Volga]]s labā krasta pieteka. Sura iztek [[Pievolgas augstiene|Pievolgas augstienē]]. Tek cauri [[Uļjanovskas apgabals|Uļjanovskas apgabalam]], [[Penzas apgabals|Penzas apgabalam]], [[Mordvija]]i, [[Čuvašija]]i, [[Ņižņijnovgorodas apgabals|Ņižņijnovgorodas apgabalam]] un [[Marijela]]i. Upe ietek  [[Volga]]s [[Čeboksaru ūdenskrātuve|Čeboksaru ūdenskrātuvē]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Trīspadsmitgadnieces
| attēls                   = Thirteen2003Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Thirteen''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Katrīna Hārdvika]]
| producents               =
* [[Džefs Levi-Haints]]
* [[Maikls Londons]]
| scenārija autors         =
* [[Niki Rīda]]
* Katrīna Hārdvika
| galvenajās lomās         =
* [[Hollija Hantere]]
* [[Evana Reičela Vuda]]
* [[Niki Rīda]]
* [[Džeremijs Sisto]]
* [[Breidijs Korbets]]
* [[Debora Kara Angere]]
* [[Kips Pardū]]
* [[Sārka Klārka]]
* [[D. V. Mofets]]
* [[Vanesa Hadžensa]]
* [[Dženika Kerija]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2003|8|20|Ņujorka|2003|8|22|Losandželosa|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/thirteen-2003-0|title=Thirteen|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 17, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thirteen.htm|title=Thirteen (2003)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Trīspadsmitgadnieces"''' ({{val|en|Thirteen}}) ir 2003. gada drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Katrīna Hārdvika]]. Galvenās lomas atveido [[Hollija Hantere]], [[Evana Reičela Vuda]], [[Niki Rīda]], [[Džeremijs Sisto]], [[Breidijs Korbets]], [[Debora Kara Angere]], [[Kips Pardū]], [[Sārka Klārka]], [[D. V. Mofets]], [[Vanesa Hadžensa]] un [[Dženika Kerija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Second Life''' ir [[virtuālā pasaule]] internetā, kuru [[2003. gads|2003. gadā]] palaida [[Linden Lab|Linden Research, Inc]] (pazīstama kā Linden Lab) un izpelnījās starptautisko uzmanību [[2006. gads|2006. gada]] beigās.<ref>{{Ziņu atsauce |first=James |last=Harkin |title=Get a (second) life |url=http://www.ft.com/cms/s/cf9b81c2-753a-11db-aea1-0000779e2340.html |work=[[Financial Times]] |date={{dat|2006|11|17}} }}</ref>

sentences: '''Reilijs''' ({{val|en|Reilly}}) var būt:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Frīdrihs Mēnijs
|          vārds_orig = ''Fridericus Menius''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 1593
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Voldegka]] (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|           m_dat_alt = ap 1659
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = {{SWE}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Rostokas Universitāte|Rostokas]] un [[Greifsvaldes Universitāte]]s
|             zinātne = [[Vēsture]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Latviešu tautasdziesmas pieraksts (1632)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''1689. gada Baptistu ticības apliecība''', saukta arī par '''Otro Londonas Baptistu apliecību''', ir izklāsts par kristīgo ticību no [[Baptisti|baptistu]] skatu punkta, kuri pieturējās pie [[Kalvinisms|kalvinisma]] pārliecības par glābšanu. Šo ticības apliecību, tāpat kā Vestministeras ticības apliecību (1646) un Savojas deklarāciju (1658) sarakstīja [[puritāņi]], kuri vēlējās, lai viņu baznīca atspoguļotu biblisku mācību. Tādēļ, ka to pieņēma arī Filadelfijas Baptistu apvienība, tā tiek saukta arī par '''Filadelfijas ticības apliecību'''.'''<nowiki/>'''<ref name="Schaff 1882: Confession of 1688">{{Atsauce|last = Schaff|first = P|year = 1882|title = The Creeds of Christendom, with a History and Critical Notes|volume = III: The Evangelical Protestant Creeds, with Translations|place = New York|publisher = Harper & Bros|type = entry|contribution = The Baptist Confession of 1688 (The Philadelphia Confession)}}.</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Konstantīns Raudive
|     vārds_orig =
|         attēls =Konstantins_Raudive.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Asūnes pagasts]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Badkrocingene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Zenta Mauriņa]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte]], [[Madrides Universitāte]]
|        zinātne = [[filozofija]], [[parapsiholoģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Elektronisko balsu fenomens
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
mazuļa atliekas ar plastikāta atkritumiem [[gremošanas sistēma|gremošanas sistēmā]] [[Midveja atols|Midvejā]]]]
'''Lielais Klusā okeāna atkritumu plankums'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/pasaule/cits/klusais-okeans-aizaug-ar-plastmasu-13946095|title=Klusais okeāns aizaug ar plastmasu|website=www.diena.lv|access-date=2020-02-09}}</ref> ({{val-en|Great Pacific Garbage Patch}}) ir antropogēnas izcelsmes [[atkritumi|atkritumu]] virpulis [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļu daļā starp 135°—155° rietumu garuma un 35°—42° ziemeļu platuma grādiem.

sentences:
]]
'''Selektīvie serotonīna atpakaļsaistīšanās inhibitori''' (SSAI) ir ķīmisko vielu klase, ko izmanto kā [[antidepresanti|antidepresantus]] [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresijas]], [[trauksme]]s un [[personības traucējumi|personības traucējumu]] ārstēšanā. SSAI ceļ [[neiromediatori|neiromediatora]] [[serotonīns|serotonīna]] līmeni, kavējot tā atpakaļpiesaisti presinaptiskajās šūnās. SSAI efektivitāte pēdējā laikā ir apstrīdēta, 2010. gada [[metanalīze]] ir parādījusi, ka SSAI iedarbība atsevišķos, it īpaši vieglākos gadījumos var būt vāja un pat neesoša salīdzinājumā ar [[placebo]].<ref name="JAMA2010">{{Laikraksta atsauce|doi=10.1001/jama.2009.1943|author=Jay C. Fournier, MA; Robert J. DeRubeis, PhD; Steven D. Hollon, PhD; Sona Dimidjian, PhD; Jay D. Amsterdam, MD; Richard C. Shelton, MD; Jan Fawcett, MD|title=Antidepressant Drug Effects and Depression Severity|year=2010|pages=47–53|issue=1|month=January|volume=303|journal=The Journal of the American Medical Association|url=http://jama.ama-assn.org/cgi/content/short/303/1/47?home|pmid=20051569}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Pankalpinana
 | official_name            = ''Kota Pangkalpinang''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Masjid Baitul Arofah Selindung Pangkalpinang.jpg
| photo1b      =
| photo2a      = 邦加檳港福德祠.jpg
| photo2b      = Bandar Udara Depati Amir Baru.jpg
| photo3a      =
| photo3b      =
| photo4a      = バンか島パンカルピナン聖母廟.jpg
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Pangkalpinang City.png
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Pangkalpinang.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 65px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Banka-Belituna]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1757
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 104.405
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 218569
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIB]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 2 | latm = 08 | lats =  | latNS = S
 | longd = 106 | longm = 08 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 13
 | website                  = {{url|http://www.pangkalpinangkota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Asterisk''' ir [[telefonu centrāle]]s projekts ar atvērto [[pirmkods|pirmkodu]], ko izstrādājis [[Marks Spensers]] no kompānijas [[Digium]]. ''Asterisk'' ir realizētas visas klasiskās [[telefonu centrāle]]s iespējas, tas uztur lielu skaitu [[VoIP]] protokolu un nodrošina tādas funkcijas, kā balss pasts, konferences, interaktīvā balss izvēlne (''IVR''), izsaukumu apstrādes centrs (zvanu likšana rindā un to sadale aģentiem, izmantojot dažādus algoritmus), ''CDR'' ieraksti un citas funkcijas. Lai izveidotu paša funkcionalitati, var izmantot īpašu ''Asterisk'' valodu zvanīšanas plāna sastādīšanā, uzrakstot moduli [[C (programmēšanas valoda)|valodā C]], vai arī izmantojot ''AGI'', kas ir elastīgs un un universāls interfeiss integrācijām ar ārējām datu apstrades sistēmām. Veicamais caur ''AGI'' var tikt uzrakstīts jebkurā programmēšanas valodā.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Logo of The North Vidzeme Biosphere Reserve.gif
 |     photo_width = 162
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija#Eiropa
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57.559167 | latNS = N
 | longd = 24.559167 | longEW = E
 |            type = [[Biosfēras rezervāts]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=4576}}
 |     established = 1997
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
|photo2_width=}}
<mapframe text="Lo salas" width=290 height=290 zoom=7 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q864764"
}
</mapframe>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
{{BioTakso infokaste
|nosaukums     = Gymnosporangium sabinae
|valsts        = Fungi
|nodalījums    = Basidiomycota
|klase         = Pucciniomycetes
|kārta         = Pucciniales
|dzimta        = Pucciniaceae
|ģints         = Gymnosporangium
|suga          = G. sabinae
|sinonīmi      =
*Gymnosporangium fuscum DC.
*Puccinia juniperi Pers.
*Roestelia cancellata Rebent.
|attēls        = Gymnosporangium_sabinae_fg03.JPG
|valsts_lv     = Sēnes
|nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
}}
'''Bumbieru-kadiķu rūsa''' ir slimība, kuru ierosina [[Patogēns|patogēnā]] sēne ''Gymnosporangium sabinae (Dicks.) G. Winter'' <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vaad.gov.lv/1/section.aspx/426|title=VAAD - Sākums|website=www.vaad.gov.lv|access-date=2018-11-27|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181121064920/http://www.vaad.gov.lv/1/section.aspx/426|archivedate=2018-11-21}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cabi.org/isc/datasheet/26229|title=Gymnosporangium fuscum (European pear rust)|website=www.cabi.org|access-date=2018-11-27|language=en|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190719194408/https://www.cabi.org/isc/datasheet/26229|archivedate=2019-07-19}}</ref>. ''G. sabinae'' inficē [[bumbieres|bumbieru]] (''Pyrus'') un [[kadiķi|kadiķu]] (''Juniperus'') [[Ģints (bioloģija)|ģinšu]] augus.<ref>Dervis S,. Dixon L., Doganlar M. 2010. Gall production on hawthorns caused by Gymnosporangium spp. in Hatay province, Turkey. Phytoparasitica, 38: 391-400.</ref> Bumbieru-kadiķu rūsa ir novērota galvenokārt [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], taču slimības ierosinātājs ir konstatēts arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref>Yun H.Y., Rossman A.Y., Byrne J. 2009. First Report of Gymnosporangium sabinae, European Pear Rust, on Bradford Pear in Michigan. Plant disease, 93: 841.</ref> Bumbieru-kadiķu rūsa var radīt būtiskus ekonomiskus zaudējumus, jo infekcija var novest pie pāragras lapu nobiršanas<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://noverojumi.vaad.gov.lv/jaunumi/raksti/130-turpina-izplatities-bumbieru-kadiku-rusa|title=Integrētā augu audzēšana un kaitīgo organismu monitorings|website=noverojumi.vaad.gov.lv|access-date=2018-11-27|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181211164037/http://noverojumi.vaad.gov.lv/jaunumi/raksti/130-turpina-izplatities-bumbieru-kadiku-rusa|archivedate=2018-12-11}}</ref>, samazinot iegūto augļu ražu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Equus quagga.jpg
| att_nosaukums = [[Granta zebra]] (''Equus quagga boehmi'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Hippotigris
| apakšģints_lv = Zebras
|          suga = Equus quagga
|       suga_lv = Līdzenumu zebra
|     izplatība =

sentences:
{{līdzīgs|kortizols}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kortizona struktūrformula

Kortizona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-pregnēn-17α,21-diol-3,11,20-trions
11-dehidro-17-hidroksikortikosterons
|           CAS numurs = 53-06-5
|      ķīmiskā formula = C21H28O5
|              molmasa = 360,45
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 222 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 240 °C
|        šķīdība ūdenī = 280 mg/l pie 25 °C
|                 citi =
}}
'''Kortizons''' ir nozīmīgs [[virsnieres|virsnieru]] garozas steroīdais [[hormons]]<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 167. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref>, kas pieder pie [[glikokortikoīdi]]em. Kortizons ir bezkrāsaina kristālveida viela, kas slikti šķīst organiskos šķīdinātājos. Gan cilvēkiem, gan dzīvniekiem virsnieres šo hormonu nelielos daudzumos izdala [[asinis|asinīs]], lai veicinātu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] sintēzi no [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]]. Kortizonu sintezē mākslīgi no augu vai dzīvnieku izcelsmes [[steroīdi]]em. To izmanto arī kortizona [[acetāti|acetāta]] formā. Kortizonu intramuskulāru injekciju veidā lieto akūtu [[leikoze|leikožu]] ārstēšanai.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref>

sentences: '''28. jūlijs''' ir gada 209. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (210. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 156 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Vara(II) sulfāta kristālhidrāts
|ķīmiskā formula=CuSO4
|molmasa=159,6
|blīvums=3603
|kušanas temperatūra=sadalās pie 650 °C
|viršanas temperatūra=
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 =
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               =
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>

sentences: '''Valmieras vēsture''' aptver laika periodu no [[Valmiera]]s dibināšanas pie senā [[Gauja]]s tirdzniecības ceļa līdz mūsdienām.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls fon Rennenkampfs
|     vārds_orig = ''Paul Georg Edler von Rennenkampff''
|         attēls = Pauls fon Rennenkampfs.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ģenerālis Rennenkampfs Pirmā pasaules kara sākumā (1914. gada augustā)
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1854|04|29}}|{{dat||04|17}}}}
| dz_gads = 1854
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Konuvere]], [[Raplas apriņķis]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{EST}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1918
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 01
| m_vieta = [[Taganroga]],  [[KPFSR]]
(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[File:1904ic-p10r.png|40px|link=General of the Cavalry]] [[Kavalērijas ģenerālis]]
|  dienesta_laiks = 1870.—1915.
|          valsts = [[Krievijas Impērija]] (1870.—1915.),

|       struktūra =
|         vienība =
|       komandēja = [[Viļas kara apgabals]] (1913-1914),
[[1. armija (Krievijas impērija)|1. armija]],
[[3. armijas korpuss (Krievijas impērija)|3. armijas korpuss]]
|          kaujas = [[Bokseru sacelšanās]]
* [[Krievijas invāzija Mandžūrijā]]
----
[[Krievijas—Japānas karš]]
* [[Ljaojanas kauja]]
* [[Mukdenas kauja]]
----
[[Pirmais pasaules karš]]
* [[Pirmā pasaules kara Austrumu fronte]]
** [[Austrum Prūsijas operācija (1914)]]
*** [[Štalupēnenes kauja]]
*** [[Gumbinenes kauja]]
*** [[Pirmā Mazūrijas ezeru kauja]]
** [[Lodzas kauja (1914)]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
{{infokaste+}}

sentences:
vecuma grupā 15—24, kuri ir NEET (2023. gada dati)]]
'''NEET''' (akronīms no {{val|en|not in education, employment or training}}) ir termins, kuru attiecina uz jauniešiem, kas '''nemācās, nestrādā un neapgūst [[Arods|arodu]]'''. Šo jēdzienu kopš 2010. gada plaši izmanto kā rādītāju, lai raksturotu jauniešiem veltītu nodarbinātības, izglītības, apmācības un sociālās iekļaušanas politiku 28 [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīs. Šis termins sākotnēji aptvēra vecuma grupu no 15 līdz 24 gadiem, taču vēlāk tā piemērošana tika paplašināta, aptverot 15—29 gadus vecus jauniešus. Šis jēdziens tagad ir galvenais jautājums sarunās par ES līmeņa politiku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.eurofound.europa.eu/topic/neets|title=NEETs|website=Eurofound|access-date=2022-11-30|language=lv}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Fizikālā ķīmija]]
[[Kategorija:Termodinamika]]
[[Kategorija:Gāzes]]

sentences:
[[Kategorija:Klasiskā mehānika]]
[[Kategorija:Fizikāli lielumi]]
[[Kategorija:Ātrums]]

sentences:
{{Citas nozīmes|Rīgas pilsētas apkaimi|Berģi|Berģi}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Berģi
|attels             =
|paraksts           = Bonaventūras muiža (klasicisms).
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 5,706 km²
|iedzivotaju_skaits = 2 942 (2018)
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[1. autobusu maršruts (Rīga)|1.]] [[28. autobusu maršruts (Rīga)|28.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =LV-1024
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/bergi/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
Nosaukums
Nitrobenzols

Ķīmiskā formula	C6H5NO2

[[Molmasa]]	123,06 g/mol

[[Blīvums]]
1199 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]] 	5,85 °C

[[Viršanas temperatūra]] 	210,9 °C

sentences: '''Dinozauru nosaukumi''', tāpat kā citu dzīvnieku zinātniskie [[nosaukums|nosaukumi]], tiek veidoti [[latīņu valoda|latīņu valodā]]. Sugas nosaukums sastāv no divām daļām: [[Ģints (bioloģija)|ģints]] nosaukuma (ar lielo sākumburtu) un [[suga]]s nosaukuma, kas rakstāms ar mazo sākumburtu. Lai gan zinātnē ir pieņemts sugas nosaukt latīņu valodā, tomēr bieži, nosaucot [[dinozauri|dinozaurus]], tiek izmantoti [[grieķu valoda|grieķu vārdi]], [[ģeogrāfiskie nosaukumi]] un [[īpašvārds|īpašvārdi]].

sentences:
{{citas nozīmes|Filipīnu provinci|Kesona (nozīmju atdalīšana)|Kesona}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kesona
| official_name = ''Quezon''
| image_skyline = Quezon Provincial Capitol, Perez Park (Quezon Avenue, Lucena, Quezon; 10-09-2022).jpg
| imagesize =
| image_caption = Kesonas provinces kapitolijs
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
| image_flag = Quezon Flag.png
| image_shield = Seal of Quezon Province.svg
| shield_size  = 75px
| image_map = Quezon in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kalabarsona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1591
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 8989.39
| population_total = 1950459
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =13 | latm =56 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =37 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Lusena]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 40
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Tajabasa]]
| p3 = '''39 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-QUE
| website                  = {{URL|http://www.quezon.gov.ph/}}
}}
'''Kesona''' ({{val|fil|Lalawigan ng Quezon}}, {{val|en|Province of Quezon}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts vidusdaļā, [[Kalabarsona]]s reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 39 municipalitātēs un sīkāk 1209 barangajās. Provinces centrs ir [[Lusena]]s neatkarīgā pilsēta, kas administratīvi tai nepieder. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Unterelba
 |        krāsu_shēma = upe
 |             attēls = Luftaufnahmen_Nordseekueste_2013-09_by-RaBoe_248.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Elba pie Brunsbiteles
 |        vietaskarte = Vācija#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d =  53.6
 | gar_d  =  9.583333
 |          atrašanās = {{vieta|Vācija}}
 |     tuvākā_pilsēta = [[Hamburga]]
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Nīderelba, Barnkrūga-Oterndorfa (Niederelbe, Barnkrug-Otterndorf)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 11 760 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/83 83]
}}
}}

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Vidzemes priekšpilsēta|Rīgas Vidzemes priekšpilsētā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marta, Mārsija, Meja Marlēna
| attēls                   = Martha Marcy May Marlene.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Martha Marcy May Marlene''
| žanrs                    = trilleris, drāma
| režisors                 = [[Šons Durkins]]
| producents               =
* [[Entonijs Kamposs]]
* [[Patriks S. Kaninghems]]
* [[Džošs Monds]]
| scenārija autors         = Šons Durkins
| galvenajās lomās         =
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Džons Hokss]]
* [[Sāra Polsone]]
* [[Hjū Dānsijs]]
| mūzika                   =
* [[Daniels Bensi]]
* [[Saunders Džuriānss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[This Is That]]''
* ''[[Borderline Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|10|21|ASV|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/martha-marcy-may-marlene-2011|title=Martha Marcy May Marlene|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323125423/http://www.bbfc.co.uk/releases/martha-marcy-may-marlene-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|600 000}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marthamarcymaymarlene.htm|title=Martha Marcy May Marlene (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marta, Mārsija, Meja, Marlēna"''' ({{val|en|Martha Marcy May Marlene}}) ir 2011. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Šons Durkins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Elizabete Olsena]], [[Džons Hokss]], [[Sāra Polsone]] un [[Hjū Dānsijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|21||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Cat main|Islandiešu valoda}}
{{Vikikrātuves kategorija|Icelandic language|Islandiešu valoda}}

sentences: '''Poēma par Gilgamešu''' ir sena Divupes [[odiseja]]. Darbs tiek datēts ar aptuveni 2100. gadu p.m.ē., tas tiek uzskatīts par pirmo nozīmīgo [[literatūra]]s darbu. Tā autori ir [[šumeri]]. Sacerējums rakstīts [[ķīļraksts|ķīļrakstā]] akadiešu valodā par [[Divupe]]s pilsētvalsts [[Urūka]]s karali [[Gilgamešs|Gilgamešu]].

sentences:
{{Start tab
|Tab-1=Portāls
|URL-1=Portāls:Latvija
|Tab-2=Portāla diskusija
|URL-2=Portāla diskusija:Latvija
|Tab-3=Vikiprojekts
|URL-3=Vikiprojekts:Latvija
|Tab-4=Vikiprojekta diskusija
|URL-4=Vikiprojekta diskusija:Latvija
|border=1px solid #9e1b34
|Off tab color=#F8EABA
|On tab color=
|rounding=5em
|Tab alignment=center
}}
LGBTQ+ vikiprojekts tika izveidots {{dat|2015|11|08||bez}}.

sentences:
[[Silūrs|silūra]] merģelī.]]
'''Merģelis''' ir mālains [[karbonāti]]sks [[nogulumiezis]], kas satur 50—75% [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonātu]] un 25—50% [[Sālsskābe|sālsskābē]] nešķīstošu atlikumu, ko veido [[silīcija dioksīds]], [[Alumīnija oksīds|alumīnija]], [[dzelzs oksīds|dzelzs]] u.c. [[oksīdi]]. Ja no karbonātiem sastāvā ir [[dolomīts]], tad iezi sauc par [[dolomītmerģelis|dolomītmerģeli]] jeb [[domerīts|domerītu]]. Pretējā gadījumā tas ir kaļķa merģelis. Parastiem merģeļiem SiO2 attiecība pret pārējiem oksīdiem nepārsniedz vairāk kā četras reizes. Pretējā gadījumā tie ir attiecināmi pie silikātu grupas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Arctic Umiaq Line''
| native_name      =
| logo             =
| image            = M-S_Sarfaq_Ittuk.jpg
| image_size       = 250px
| image_caption    =
| caption          =
| type             = meitasuzņēmums
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[2006]]. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Nūka]]
| location_country = {{GRL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[kuģniecība]]
| products         =
| services         = kravas un pasažieru pārvadājumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Royal Arctic Line]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Memfisas zooloģiskais dārzs
|logo          =
|image         = MemphisZooentrance.JPG
|image_width   = 250px
|image_caption = Memfisas zooloģiskā dārza galvenā ieeja
|date_opened   = 1906. gada aprīlis
|location      = [[Memfisa (ASV)|Memfisa]], [[Tenesī]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|area          = 31 ha
|coordinates   = {{Coord|35.1500|-89.9943|type:landmark_region:US|display=inline,title}}
|num_animals   = 3500
|num_species   = 500
|members       = [[ZAA]]<ref>https://www.aza.org/current-accreditation-list</ref>
|exhibits      = 3 zonās sadalītas 19 ekspozīcijas
|website       = {{URL|https://www.memphiszoo.org/}}
}}
'''Memfisas zooloģiskais dārzs''' ({{val|en|Memphis Zoo}}) ir [[zooloģiskais dārzs]] [[Memfisa (ASV)|Memfisā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ir mājvieta vairāk nekā 3500 dzīvniekiem, kas pārstāv vairāk nekā 500 dažādas sugas. Zooloģiskais dārzs, kas izveidots 1906. gada aprīlī, ir bijis Overtonas parka galvenais nomnieks vairāk nekā 100 gadus. Zeme, kas pašlaik ir paredzēta Memfisas zoodārzam, tika noteikta 1888. gadā Overtona parka ģenerālplānā, un tā pieder Memfisas pilsētai. Zooloģiskais dārzs atrodas uz 76 akriem (31 ha), no kuriem aptuveni 55 akri (22 ha) ir attīstīti.

sentences:
polimino]]
'''Polimino''' ir tāda [[plakne]]s figūra, ko iegūst no vienādiem [[kvadrāts|kvadrātiem]], pievienojot tos vienu otram pa vesela garuma malām. Vienības kvadrātam pievieno citus vienības kvadrātus tā, lai katram nākamajam pievienotajam kvadrātam būtu kopēja mala ar kādu no iepriekš izmantotajiem vienības kvadrātiem. Ja polimino sastāv tieši no n vienības kvadrātiem, to sauc par n-mino. Ja rotācijas un spoguļattēlus neskaita, eksistē tikai viens monomino, tikai viens domino, divi trimino, pieci tetramino, divpadsmit pentamino.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Kārlis fon Bukshēvdens
| vārds_orģ           = ''Carlos Matthias Ludwig Konstantin Otto von Buxhoeveden''
| attēls              = Karlos Matthias von Buxhoeveden.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Krievijas Impērija]]s sūtnis Dānijā
| term_sākums         = 1910
| term_beigas         = 1917
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1856|3|14}}
| dzim_vieta          = [[Tartu|Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1935|8|4|1856|3|14}}
| mir_vieta           = [[Brisele]], {{BEL}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = [[tiesību zinātne|Jurists]]
| alma_mater          = [[Pēterburgas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Sinapses karte}}
'''Sinapse''' ir divu [[neirons|neironu]] saskares vieta, vai arī [[nervs|nerva]] un [[muskuļi|muskuļa]] saskares vieta, kur notiek signāla pārraide starp tām. Sinapses [[nervu sistēma|nervu sistēmā]] nodrošina informācijas pārraidi starp šūnām. Nervu impulsu pārnešanai no vienas nervu šūnas uz otru parasti iesaistīti [[neiromediatori]], ķīmiskas vielas, kas tiek atbrīvoti sinapsē un pārnes signālu uz nākamo šūnu. Šis process ļauj organismam reaģēt uz vides kairinājumiem, vadīt ķermeni, regulēt orgānu funkcijas un veikt citus nozīmīgus procesus organismā.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Koralpe
|attēls                 = Koralpe_von_West.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Koralpe no rietumiem
| map_type            = Austrija#Slovēnija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.8 | latNS  = N
| longd = 14.983 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{SLO}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Groseršpeikogels]]
|augstums               = 2 140
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Meņģeles pagasts
| karte             = Meņģeles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Meņģele
| mērs              = Vija Kauliņa
| platība           = 89,75
| iedzīvotāji       = 656<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 656 / 89.75 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Hadsons''' (sieviešu dzimtē '''Hadsone''') ir [[angļu valoda|angļu]] [[uzvārds]] ({{val|en|Hudson}}). Personas ar šādu uzvārdu:

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Oktants
| abbreviation = Oct
| name_latin = Octans
| RA = 22
| dec = -90
| areatotal = 291
| arearank = 50. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''ν Oct''
| starmagnitude = 3,73
| neareststarname = ''HD 212168''
| stardistance = 75,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Paradīzes Putns]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Dienvidu Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 0
| latmin = 90
}}

sentences: '''Sienas mākonis''' ({{val|en|Wall clouds}}) ir milzīgs [[negaiss|negaisa]] [[mākonis]], kurš, skatoties no priekšpuses, ir līdzīgs vertikālai sienai. Visspēcīgākie [[virpuļviesulis|virpuļviesuļi]] veidojas tieši šajos mākoņos. To platums var būt no 250 metriem, bet garums — līdz 8 km. Rotējoši sienas mākoņi no augšas izskatās līdzīgi [[ciklons|ciklonam]].

sentences: '''Cilvēka papilomas vīrusa''' ('''CPV''' vai '''''HPV''''' no [[Angļu valoda|angļu]] ''human papillomavirus'') '''infekcija''' ir [[Vīruss|vīrusa]] [[Infekcija|infekciju]] grupa, ko izraisa cilvēka papilomas vīruss. Tai raksturīga papilomu ([[kārpas|kārpu]]) rašanās uz [[Āda (materiāls)|ādas]] un [[Gļotāda|gļotādas]], hroniska norise ar [[Recidīvs (medicīna)|recidīviem]], plaša izplatība un augsta [[kontagiozitāte]]. Cilvēka papilomas vīruss ir visbiežāk sastopamā [[STS infekcija|seksuāli transmisīvā infekcija]] pasaulē, ar kuru ir inficēti vairāk nekā 440 miljoni cilvēku. Ir vairāk nekā simts dažādu veidu CPV (no kuriem vairāk nekā 80 ir pilnībā atšifrēts [[genoms]]) un trīsdesmit līdz četrdesmit no tiem izraisa [[Dzimumorgānu sistēma|dzimumorgānu]] infekciju.

sentences:
{{Cita nozīme|tvaikoni|padomju dzejnieku, dramaturgu, kinorežisoru un mākslinieku|Vladimirs Majakovskis}}
{{Notikuma infokaste
| title                    = Tvaikoņa "Majakovskij" nogrimšana
| image_name               = Majakovskij piemiņas plaksne.JPG
| image_size               =
| caption                  = Piemiņas plāksne veltīta tvaikoņa "Majakovskij" bojāejai pie Akmens tilta
| map_type                 = Latvia#Rīga
| map_caption              = Atrašanās vieta Latvijā un Rīgā
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  =  56| latm  = 56 | lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 06 | longs = 03 | longEW = E
| date                     = {{dat|1950|8|13|N|bez}}
| place                    = {{vieta|Latvijas PSR|Rīga|Daugava}}
| cause                    = Kuģis pārslogots
| reported injuries        =
| reported death(s)        = 147
}}
'''"Majakovskij"''' bija neliels pasažieru tvaikonis, kas {{dat|1950|8|13}} ap pulksten 12.00 nogrima [[Daugava|Daugavā]], [[Rīga]]s centrā. Tvaikonis bija nosaukts padomju dzejnieka [[Vladimirs Majakovskis|Vladimira Majakovska]] vārdā,

sentences: '''Gremdvirzulis''' jeb '''plunžeris''' (no [[Angļu valoda|angļu]] ''plunge'' — 'nirt, gremdēties') ir [[Cilindrs|cilindrisks]] [[virzulis]], kura garums ir ievērojami lielāks par tā diametru.

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|pilsētas daļu|Majori}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Majori
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Majoru stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Majoru stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1877
| citi_nosaukumi      = Majorenhofa
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              = Majoru stacija, Jūrmala, LV-2015
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 17.61 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 47 | longs = 42.35 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Priedaine (stacija)|Priedaine]] (7 km)
[[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (1 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Dzintari (stacija)|Dzintari]] (1 km)
[[Jaundubulti (stacija)|Jaundubulti]] (3 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 24
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums=240px
| attēls        = O-rubescens.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Octopus rubescens|Sarkanais astoņkājis}}
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Mollusca
| tips_lv       = Gliemji
| klase         = Cephalopoda
| klase_lv      = Galvkāji
| apakšklase    = Coleoidea
| apakšklase_lv=Divžauņi
| virskārta     = Octopodiformes
| virskārta_lv  = Astoņkājveidīgie
| kārta         = Octopoda
| kārta_lv      = Astoņkāji
| apakškārta    = Incirrina
| apakškārta_lv = Bezspuru astoņkāji
| dzimta        = Octopodidae
| dzimta_lv     = Astoņkāju dzimta
| ģints         = Octopus
| ģints_lv      = Astoņkāju ģints
| binomial      = Octopus <small>[[Cuvier]], 1797</small>
| kategorijas   = nē
}}
'''Astoņkāju ģints''' (''Octopus'') ir [[astoņkāju dzimta]]s (''Octopodidae'') lielākā ģints, kurā ir vairāk nekā 100 [[suga]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://marine.alaskapacific.edu/Octopus/factsheet.html |title=Giant Octopus: Fact Sheet |access-date={{dat|2012|11|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121115121756/http://marine.alaskapacific.edu/octopus/factsheet.html |archivedate={{dat|2012|11|15||bez}} }}</ref> Šīs ģints sugas ir sastopamas visos pasaules [[okeāns|okeānos]] un daudzās [[jūra|jūrās]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Pāliza
|     vārds_orig = ''Johann Palisa''
|         attēls = Johann Palisa.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1848
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Tropava]], [[Austroungārija]], ([[Opava]], {{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Vīne]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = observatorija [[Pula|Pulā]]
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[asteroīds|asteroīdu]] atklāšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|apakšklase=Asteridae|attēls=Cornflowers (Centaurea cyanus) near New Holland - geograph.org.uk - 2484262.jpg|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|att_nosaukums={{TaksoSaite|Centaurea cyanus|Zilā rudzupuķe}}|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|rinda=Asterales|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Centaurea|ģints_lv=Dzelzenes|binomial=Centaurea}}'''Dzelzenes''' (''Centaurea'') ir augu ģints [[asteru rinda]]s [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kurā ietilpst vairāk nekā 700 augu sugu. Šīs ģints pārstāvji ir sastopami tikai [[Ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodē]], pārsvarā [[Austrumu puslode|Austrumu puslodē]]. Vislielākā sugu daudzveidība ir konstatēta [[Vidējie Austrumi|Vidējos austrumos]] un tiem tuvos reģionos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=H2C=CH2
|molmasa=28,05
|blīvums=1,178
|kušanas temperatūra=-169,1 °C
|viršanas temperatūra=-103,7 °C
}}
'''Etilēns''' (etēns, H2C=CH2) ir bezkrāsaina gāze, tas ir vienkāršākais [[nepiesātinātais ogļūdeņradis]]. To iegūst no naftas. To lieto par [[polietilēns|polietilēna]] monomēru (polimerizācija), [[etanols|etanola]] (pievieno [[ūdens|ūdeni]]), [[vinilhlorīds|vinilhlorīda]] ([[hlorēšana]]) un etilbenzola (pievieno [[benzols|benzolu]]) izejvielu. Etilēns ir [[augu hormoni|augu hormons]] un augos piedalās dažādu fizioloģisku un bioķīmisku procesu regulācijā. Piemēram, tas paātrina augļu nogatavošanos.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Kenya|Kenija}}

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Ņūdžersija
New Jersey
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda|angļu]]
| galvaspilsēta = [[Trentona]]
| pilsēta = [[Ņuarka]]
| iestāšanās = [[1787]]. gada [[18. decembris]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
| saīsinājumi = NJ N.J. US-NJ
| mājaslapa = [http://www.state.nj.gov www.state.nj.gov]
| iedzgads = 2018
| iedzīvotāji = 8 908 520
| iedzīvotājiV = 11
| iedzblīvums = 467
| iedzblīvumsV = 1
| ieņēmumi = [[$]] 68 357
| ieņēmumiV = 7
| rase = baltie - 68,6%
melnie - 13,7%
| reliģija = [[protestanti]] - 31%
[[katoļi]] - 34%
nereliģiozi - 18%
| platība = 22 608
| platībaV = 47
| garums = 240
| platums = 110
| ūdens = 14,9
| augstums = Haipointas paugurs, 550
| Vaugstums = 75
| Zaugstums = 0
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propēna struktūrformula un vienkāršotā struktūrformula
|ķīmiskā formula=H2C=CHCH3
|molmasa=42,08
|blīvums=1,79
|kušanas temperatūra=88 K (-185,2 °C)
|viršanas temperatūra=225,5 K (-47,6 °C)
}}
'''Propēns''' (propilēns, H2C=CHCH3) ir otrs vienkāršākais [[alkēni|alkēns]]. Kā visiem alkēniem, pēc [[IUPAC]] nomenklatūras tā nosaukums beidzas ar ''-ēns'', bet triviālais nosaukums - ar ''-ilēns''. Tā ir bezkrāsaina, degtspējīga gāze, un to iegūst no [[nafta]]s. Propilēnu lieto par [[polipropilēns|polipropilēna]] izejvielu. Hidratējot propilēnu, iegūst [[izopropanols|izopropanolu]]. Propilēnu lieto arī dažādu savienojumu alkilēšanai, lai pievienotu izopropilgrupu.
{{Nepiesat}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra           = Adrijas jūra
|attēls         = AdrijasJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra
 | relief = jā
 |latd = 43 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 15 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = bottom
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība        = 132 000
|garums         = 820
|platums        = 220
|Max_dziļums    = 1233
|Vid_dziļums    = 252,5
|tilpums        = 35 000
|baseins        = 235 000
|temperatūra    = 9—24
|valstis        =
* {{ALB}}
* {{BIH}}
* {{HRV}}
* {{ITA}}
* {{MNE}}
* {{SLO}}
|pilsētas       =
* [[Ankona]] (Itālija)
* [[Bari]] (Itālija)
* [[Brindizi]] (Itālija)
* [[Durresa]] (Albānija)
* [[Peskāra]] (Itālija)
* [[Rijeka]] (Horvātija)
* [[Venēcija]] (Itālija)
* [[Trieste]] (Itālija)
}}
'''Adrijas jūra''' ({{val|it|Mare Adriatico}}, {{val|sl|Jadransko morje}}, {{val|hr|Jadransko more}}, {{val|sr|Јадранско море}}, {{val|sq|Deti Adriatik}}) ir [[Vidusjūra]]s vistālāk ziemeļos novietotā daļa starp [[Apenīnu pussala|Apenīnu pussalu]] un [[Balkānu pussala|Balkānu pussalu]]. Jūra apskalo [[Itālija]]s, [[Slovēnija]]s, [[Horvātija]]s, [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]], [[Melnkalne]]s un [[Albānija]]s piekrastes. Izcili ainaviska un tūristu iemīļota jūra.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Hohvanners
| Photo                = Hochwanner_von_S_HQ.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Vācija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.395833 |latNS=N
| longd=11.054167 |longEW=E
| Augstums         = 2744
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Austrija|Tirole}}/<br/>{{vieta|Vācija|Bavārija}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Veteršteini]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     = 1870
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Thymus serpyllum1.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Thymus serpyllum|Mazais mārsils}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Lamiales
|         rinda_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Lamiaceae
|        dzimta_lv = Lūpziežu dzimta
|            ģints = Thymus
|         ģints_lv = Mārsili
|             suga = T. serpyllum
|          suga_lv = Mazais mārsils
|         binomial = Thymus serpyllum L.
}}

sentences:
{{Infobox
| bodyclass = vcard plainlist
| above      = {{#if:{{{name|}}}|{{{name}}}|{{PAGENAME}}}}{{#if:{{{name_native|}}}{{{native_name|}}}|
{{{name_native|{{{native_name}}}}}}}}
| abovestyle = border-top: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}; border-bottom: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Rožkrustieši''' jeb '''rozenkreiceri''' ({{val|de|Rosenkreuzer}}, no ''Rose'' — 'roze' un ''Kreuz'' — 'krusts') ir slepena [[teozofija|teozofiska]] [[brālība]], kuras darbības uzplaukuma posmu saista ar 15.—17. gadsimtu. Brālības nosaukums cēlies no viņu izmantotā Rozes krusta simbola, kuru izmanto arī dažos [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] rituālos. [[Rozes|Roze]] simbolizē augšāmcelšanos, savukārt [[krusts]] — atpestīšanu. Daudzi uzskata, ka mūsdienu rožkrustieši nav saistīti ar 17. gadsimta Rozes krusta brālību, lai arī seko tās mācībai.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 19.86
| motto =
| established_title = Dibināta
| image_shield = Coat of arms of Schiedam.svg
| image_skyline = Stadhuis Schiedam.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 55
| lats = 00
| latd = 51
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 24
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.schiedam.nl/}}
| established_date = [[1275]]. gadā
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 77999
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Dienvidholande]]
| native_name = ''Schiedam''
| name = Shīdama
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Flag of Schiedam.svg
}}'''Shīdama''' ({{Val|nl|Schiedam}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Dienvidholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 77 999 iedzīvotāji. Pilsētā atrodas augstākās [[vējdzirnavas]] pasaulē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Bergeronette.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Aves
| klase_lv =Putni
| kārta =Passeriformes
| kārta_lv =Zvirbuļveidīgie
| dzimta =Motacillidae
| dzimta_lv =Cielavu dzimta
| ģints =Motacilla
| ģints_lv =Cielavas
| suga = Motacilla cinerea
| suga_lv = Pelēkā cielava
| binomial = Motacilla cinerea <small>([[Marmaduke Tunstall|Tunstall]], 1771)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Pelēkā cielava''' (''Motacilla cinerea'') ir neliela auguma [[cielavu dzimta]]s (''Motacillidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputns]], kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=world/> Daļa populācijas ir nometnieki, daļa gājputni.<ref name=ark>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.arkive.org/grey-wagtail/motacilla-cinerea/ |title=ARKive: Grey wagtail (Motacilla cinerea) |access-date={{dat|2017|08|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170901160730/http://www.arkive.org/grey-wagtail/motacilla-cinerea/ |archivedate={{dat|2017|09|01||bez}} }}</ref><ref name=avi/> Tai ir trīs pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waxbills/ World Bird List: Waxbills, parrotfinches, munias, whydahs, Olive Warbler, accentors & pipits, 2018]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Aļaska]]
[[kategorija:Ziemeļamerikas salas]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Frīdrihs Parots
| vārds_orig = ''Johann Jakob Friedrich Wilhelm Parrot''
| attēls = Friedrich_Parrot.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1791
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Karlsrūe]] (tagad {{GER}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1841
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 15
| m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]] (1814)
| zinātne = [[medicīna]], [[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Jakobs Frīdrihs Vilhelms Parots''' ({{val-de|Johann Jakob Friedrich Wilhelm Parrot}}, {{val-ru|Иван Егорович Паррот}}, 1791—1841) bija [[Dabaszinātnes|dabaszinātnieks]] un ārsts, kas 1829. gadā pirmais uzkāpa [[Ararats|Araratā]]. Bērnību pavadījis [[Cēsis|Cēsīs]] un Rīgā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Ipolits Fizo
| vārds_orig =''Hippolyte Fizeau''
| attēls = Hippolyte Fizeau.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1819
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1896
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Ventoja]] (''Venteuil''), [[Marna]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =''[[Bureau des longitudes]]''
| alma_mater =
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Doplera efekts]], [[Fizo-Fuko aparāts]], [[gaismas ātrums]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Jašma''' (no [[persiešu valoda|persiešu]] ''jašp'' - plankumainais akmens - vārdam var būt senāka izcelsme) ir necaurspīdīga [[kvarcs|kvarca]] kriptokristāliska varietāte, kuru dažādi piejaukumi (līdz 20% no satura) iekrāso dažādās krāsās. Visbiežāk sastopama koši sarkana, dzeltena vai brūna jašma, taču tā var būt arī zaļa, melna. Akmens lūzums - līdzens, gluds, tas labi pakļaujas pulēšanai.

sentences: '''Džeimss Konolijs''' ({{val|ga|Séamas Ó Conghaile}}; 1868—1916) bija [[Īri|īru]] revolucionārs un [[Sociālisms|sociālists]]. Viens no 1916. gada [[Lieldienu sacelšanās]] dalībniekiem un organizatoriem. Viens no septiņiem līderiem, kas parakstīja Īrijas Republikas dibināšanas proklamāciju.

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = R-7
| oriģ. nosaukums = Р-7 ("Семёрка")
| izgat. nosaukums = R-7 (8K71)
| attēls = SS6 Sapwood launch vehicle.png
| attēla izmērs = 120
| attēla paraksts =
| pielietojums = [[Starpkontinentālā ballistiskā raķete|SKBR]]
| raķešu saime =[[R-7 (raķešu saime)|R-7]]
| raķešu grupa = R-7
| valsts = [[Padomju Savienība|PSRS]]
| izgatavotājs =
| augstums = 34,2 m
| diametrs = 2,95 m (centr. bloks)
| masa = 274 300 kg
| pakāpes = 2
| derīgā krava = 5370 kg (kaujas galviņa) 8000 km attālumā
| GTO masa =
| statuss = nelido
| starta vietas = Tjuratama ([[Baikonura]])
| startu skaits = 31
| veiksmīgie = 20
| avārijas = 11
| daļēji =
| pirmais = {{dat|1957|05|15|sk}} (avārija)
| pirmais veiksmīgais = {{dat|1957|08|21|sk}}
}}
'''R-7''' bija pirmā pasaulē [[starpkontinentālā ballistiskā raķete]] (SKBR), kuru izstrādāja [[Padomju Savienība|PSRS]] [[1950. gadi|1950. gados]]. Nedaudz modificētā veidā ar to tika palaists pirmais [[Zemes mākslīgais pavadonis]]. R-7 kalpoja par bāzi jaudīgākiem kosmiskajiem nesējiem, tādiem kā [[Vostok (nesējraķete)|Vostok]], [[Molņija (nesējraķete)|Molņija]], [[Sojuz (nesējraķete)|Sojuz]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dedzināšana
| operators =
| attēls = Burning.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģisks trilleris
| režisors = [[I Čandons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Jū Ains]]
* [[Stīvens Juns]]
* [[Jona Jonso]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''버닝''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2018|5|16|[[Kannu kinofestivāls]]|2018|5|17|Dienvidkoreja}}
| ilgums = 148 minūtes
| valsts = {{KOR}}
| valoda = [[Korejiešu valoda|korejiešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Beoning-(South-Korea)#tab=summary|title=Beoning (2018) |publisher=[[Thu Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|9|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dedzināšana"''' ({{Val|ko|버닝}}; ''Beoning'') ir 2018. gada [[Dienvidkoreja]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[I Čandons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Jū Ains]], [[Stīvens Juns]] un [[Jona Jonso]]. Filma ir balstīta uz [[Haruki Murakami]] īsā stāsta ''Barn Burning'', ar elementiem, kurus iedvesmojis [[Viljams Folkners|Viljama Folknera]] stāsts ar tādu pašu nosaukumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-news/oscars-interview-lee-chang-dong-burning-1167869/|title=HKIFF Interview: South Korea’s Lee Chang-dong on the Many Mysteries of ‘Burning’|last=Brzeski|first=Patrick|last2=Brzeski|first2=Patrick|website=The Hollywood Reporter|access-date=2022-09-02|date=2018-12-10|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Emma
| attēls                   = Emma1996.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Emma''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Daglass Makgrets]]
| producents               =
* [[Patriks Kasaveti]]
* [[Stīvens Hafts]]
| scenārija autors         = Daglass Makgrets
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Alans Kamings]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Grēta Skači]]
* [[Pollija Volkere]]
| mūzika                   = [[Stīvens Varbeks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Matchmaker Films]]''
* ''[[Haft Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1996|8|2||bez}}
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/emma-1996|title=Emma|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=emma.htm|title=Emma (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Emma"''' ({{val|en|Emma}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz Džeinas Ostinas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Daglass Makgrets]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Toni Kolete]], [[Alans Kamings]], [[Jūens Makgregors]], [[Grēta Skači]] un [[Pollija Volkere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|8|2||bez}}.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Invisible Woman''
| attēls                   =  The Invisible Woman poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Reifs Fainss]]
| producents               =
* [[Kerolīna Marksa Blekvuda]]
* [[Stjuarts Makinnons]]
* [[Gabriela Tana]]
* [[Kristiāns Baute]]
* Reifs Fainss
| scenārija autors         = [[Abija Morgana]]
| galvenajās lomās         =
* Reifs Fainss
* [[Felisita Džonsa]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Toms Holanders]]
* [[Džoanna Skanlana]]
* [[Džons Kavanahs]]
| mūzika                   = [[Ilans Eškeri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[BFI]]''
* ''[[Headline Pictures]]''
* ''[[Westend Films]]''
* ''[[Magnolia Mae Films]]''
* ''[[Taeoo Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|8|31|Tellaridas filmu festivāls|2014|2|7|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/invisible-woman-2013|title=The Invisible Woman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 29, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1700845/?ref_=bo_se_r_1|title=The Invisible Woman|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 29, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Invisible Woman''''' ir 2013. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Klēras Tomalinas tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors un galveno lomu atveidotājiem ir [[Reifs Fainss]]. Citas lomas atveido  [[Felisita Džonsa]], [[Kristīna Skota Tomasa]], [[Toms Holanders]], [[Džoanna Skanlana]] un [[Džons Kavanahs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|8|31||bez}} Tellaridas filmu festivālā. Filmas pamatā ir patiesi notikumi.

sentences:
atomu daudzumu [[mezosfēra|mezosfērā]]]]
'''Lidars''', arī '''LIDAR''' ({{val|en|Light Detection and Ranging}} — "Atrašana un attāluma noteikšana ar gaismu")<ref name="NOAA">[https://oceanservice.noaa.gov/facts/lidar.html "LIDAR—Light Detection and Ranging—is a remote sensing method used to examine the surface of the Earth"]. NOAA.</ref> un '''aerolāzerskenēšana''' ir tālizpētes tehnoloģija informācijas iegūšanai un apstrādei par attālinātiem objektiem, izmantojot aktīvās optiskās sistēmas, kas izmanto gaismas absorbcijas un izkliedes parādības optiski caurspīdīgā telpā. Parasti tie ir [[lāzers|lāzeri]], tomēr īsās distancēs gaismas avoti var būt arī citi.<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://map.lgia.gov.lv/index.php?lang=0&cPath=4_5&txt_id=126&0&ap=87 |title=LĢIA: Kas ir aerolāzerskenēšana? |access-date={{dat|2021|02|17||bez}} |archive-date={{dat|2020|11|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201102102257/http://map.lgia.gov.lv/index.php?lang=0&cPath=4_5&txt_id=126&0&ap=87 }}</ref>

sentences:
{{catmore}}
{{DEFAULTSORT:Kzizmiskas vielas}}
{{Commonscat|Chemical substances|Ķīmiskas vielas}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Berlīnes Valsts opera
| attēls           = Berlin, Mitte, Unter den Linden, Staatsoper 02.jpg
| attēla apraksts  = Berlīnes Valsts operas ēka
| attēla izmērs    = 220px
| adrese           = Unter den Linden 5 - 7
| pilsēta          =  [[Berlīne]]
| valsts           = {{DEU}}
| arhitekts        = [[Georgs Venceslauss fon Knobelsdorfs]] (1741) <br /> Karls Ferdinands Langhanss (1843)
| dibināšanas gads = 1743
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Jirgens Flims
| diriģents        = Daniels Barenboims
| lielā zāle       = 1396
| zāle1            = Apolona zāle
| zāle1_vietas     =
| mājas lapa       = [http://www.staatsoper-berlin.org/ www.staatsoper-berlin.org/]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Jāzeps Ļosiks
| attēls = Jazep_Liosik.png
| amats = Baltkrievijas Tautas Republikas Radas 2.  priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs
| term_sākums = {{dat|1918|5|14|N|}}
| term_beigas = {{dat|1919|12|13|N|}}
| pēctecis = [[Pjotrs Krečevskis]]
| pēctecis5 =
| tautība = [[baltkrievs]]
| premjers =
| amats6 =
| term_sākums6 =
| term_beigas6 =
| prezidents6 =
| premjers6 =
| priekštecis6 =
| pēctecis6 =
| term_sākums7 =
| term_beigas7 =
| prezidents7 =
| premjers7 =
| priekštecis7 =
| pēctecis7 =
| term_sākums8 =
| term_beigas8 =
| prezidents8 =
| premjers8 =
| priekštecis8 =
| pēctecis8 =
| amats9 =
| term_sākums9 =
| term_beigas9 =
| premjers9 =
| priekštecis9 =
| pēctecis9 =
| amats10 =
| term_sākums10 =
| term_beigas10 =
| premjers10 =
| priekštecis10 =
| pēctecis10 =
| term_sākums11 =
| term_beigas11 =
| priekštecis =
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Minskas guberņa|td=Baltkrievija}}
| mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Saratova|td=Krievija}}
| dzim_dati = [[1883]]
| mir_dati = [[1940]]
| vārds_orģ = ''Язэп Юр’евіч Лёсік''
}}'''Jāzeps Ļosiks''' ({{val|be|Язэп Юр’евіч Лёсік}}; 1883—1940) bija [[Baltkrievi|baltkrievu]] sabiedriskais un politiskais darbinieks, [[rakstnieks]], publicists, [[valodnieks]] un pasniedzējs. [[Jakubs Kolass|Jakuba Kolasa]] tēvocis.

sentences: '''Ginters''' (no {{val|de|Günther}}, arī ''Gunther, Günter, Gunter'', atvasināts no senākām vārda formām ''Gunthere, Guntharivar'') var būt:

sentences:
{{Tēla infokaste
| colour             = white/black
| name               = Sems Vinčesters
| series             = [[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]
| image              =
| caption            =
| first              = "Pilot" (2005)
| creator            = Eriks Kripke
| portrayer          = [[Džēreds Padaleckis|Džereds Padalekī]]
Kolins Fords (tīņu)
Aleks Feris (bērnu )
| nickname           = Sems, Semijs, bitch (saucējs Dīns)
Alnis, Samanta (saucējs Kraulijs),
 Semuels (saucēja Rovēna)
| species            = cilvēks
| gender             = vīrietis
| occupation         = Pārdabiskā mednieks
| family             = [[Dīns Vinčesters]] (vecākais brālis)

'''Džons Vinčesters''' (tēvs, miris)

'''Mērija Vinčestere''' (Māte, mirusi)

'''Ādams Miligans''' (Jaunāks pusbrālis, no tēva puses)

'''Semuels Kambels''' (Vectēvs)

'''Dīanna Kambela''' (vecmāte, mirusi)

'''Emma''' (brāļa-meita, mirusi)

'''Henrijs Vinčesters''' (vectēvs, miris)
'''Milija Vinčestere''' (vecmāte, mirusi)
| significantother = Džesika Mūra,(Draudzene, mirusi )
 Medisona (mirusi)
Rūbija (bijusī-draudzene, mirusi)
Amēlija Ričardsone (bijusi-draudzene)

| lbl21              = Spējas
| data21             = Dēmonisku spēju imunitāte
 Telekinēze
Ekorcisms
Pārcilvēcisks spēks (pēc dēmonu asiņu džeršanas)
| franchise          =
| alt                =
| first_major        =
| first_minor        =
| first_issue        =
| first_date         =
| last_major         =
| last_minor         =
| last_issue         =
| last_date          =
| firstgame          =
| last               = "Carry On" (2020)
| based_on           =
| adapted_by         =
| full_name          = Semuels Vinčesters
| origin             =
| home               =
}}

sentences: '''Nonomino''' jeb '''9-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no deviņiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 1285 unikāli nonomino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 9910 nonomino pozīcijas.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Darvina Kordiljera
 |attēls                 = Darwin mountain range.jpg
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =S |lat_deg =54 |lat_min =45 |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =69 |lon_min =29 |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 | pushpin_map           = Čīle
 | pushpin_relief        = jā
 |kontinents             = [[Dienvidamerika]]
 |novietojums            = [[Ugunszemes Lielā sala]]
 |valstis                = [[Čīle]]
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               = [[Andi]]
 |sastāv                 =
 |garums                 = 170
 |platums                = 60
 |kalns                  = [[Šiptona kalns]]
 |augstums               = 2469
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Hebridu jūra
|attēls=Inner Hebrides topographic.svg
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Eiropa
|relief              = jā
 |latd = 57 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 7 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = top
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība= 47 000
|garums= 100
|platums= 65
|tilpums=
|sāļums=
|temperatūra=
|Max_dziļums= 137
|Vid_dziļums= 64
|valstis= {{GBR}}
}}
'''Hebridu jūra''' ({{val|en|Sea of the Hebrides}}, {{val|gd|Cuan Uibhist}}) ir [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīga starpsalu [[jūra]] [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas]] ziemeļrietumu piekrastē.<ref>[http://www.eoearth.org/view/article/155941/ The Encyclopedia of Earth. Sea of the Hebrides]</ref> Izvietojusies starp [[Iekšējās Hebridu salas|Iekšējām Hebridu salām]] un [[Skotija]]s krastu austrumos un [[Ārējās Hebridu salas|Ārējo Hebridu salu]] dienvidu daļu rietumos. Ziemeļos [[Mazais Minčs|Mazā Minča]] šaurums to savieno ar [[Minčs|Minču]]. [[Starptautiskā Hidrogrāfijas organizācija]] to pieskaita Skotijas rietumu krasta iekšējām jūrām.<ref>{{cite web|url=http://www.iho-ohi.net/iho_pubs/standard/S-23/S23_1953.pdf|title=Limits of Oceans and Seas, 3rd edition|year=1953|publisher=International Hydrographic Organization|accessdate=7 February 2010|archiveurl=https://web.archive.org/web/20111008191433/http://www.iho-ohi.net/iho_pubs/standard/S-23/S23_1953.pdf|archivedate={{dat|2011|10|08||bez}}}}</ref>

sentences: '''Programmētāju diena''' ir profesijas svētki, ko atzīst daudzi tehnoloģiju un [[programmēšana]]s uzņēmumi visā pasaulē, bet [[Krievija|Krievijā]] tai pat ir oficiāls statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |title=Президент России подписал указ об утверждении Дня программиста |access-date={{dat|2013|09|13||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20120711020648/http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |archivedate={{dat|2012|07|11||bez}} }}</ref> Programmētāju dienu atzīmē gada 256. dienā (100 [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]], 28), kas iekrīt [[13. septembris|13. septembrī]] [[īsais gads|īsajos gados]], [[12. septembris|12. septembrī]] - [[garais gads|garajos]].

sentences: '''Lunšanas kultūra''' ir vēlīnā [[neolīts|neolīta]] laikmeta kultūra, kas pastāvēja no aptuveni 3000. līdz 2200. g.p.m.ē tagadējās [[Ķīna]]s teritorijā. Lunšanas kultūra izveidojās pēc [[Jangšao kultūra]]s. Tās paliekas atklāja 1928. gadā. Lunšanas kultūra radīja bāzi turpmākajai Ķīnas civilizācijai un pirmajām dinastijām - [[Sja dinastija|Sja]], [[Šanu dinastija|Šan]], [[Džou dinastija|Džou]] - bronzas trauku apstrādei, ieročiem, rituāliem un hieroglifiem.

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc valsts]]
[[Kategorija:Gvatemala]]

sentences: '''Silikoni''' (no {{val-en|silicone}}) ir mākslīgi iegūti [[silīcijorganiskie savienojumi]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 706. lpp.</ref>. Šaurākā nozīmē silikoni ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši silīcijorganiski [[polimēri]] ar vispārīgo formulu [R2SiO]n, kur R ir kāda organiska grupa, piemēram, [[metilgrupa]] vai [[fenilgrupa]]. Plašākā nozīmē par silikoniem sauc arī citus lielmolekulāros organosiloksānus, kuri ir galvenā [[silikoneļļa]]s vai [[silikongumija]]s sastāvdaļa. Dažkārt pie tiem pieskaita arī citus silīcija savienojumus, piemēram, [[silāns|silānus]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Eleonora Sausne''' (1910—1969) bija latviešu skolotāja, nacionālās pretošanās kustības dalībniece, disidente un [[Politieslodzītais|politieslodzītā]].

sentences:
{{Cita nozīme|20. gadsimta politiķi|18. gadsimta diplomātu|Kārlis fon Brēverns}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Karls fon Breverns
|     vārds_orig = ''Alexander Hermann Karl von Brevern''
|         attēls = Karl J. von Brevern.jpeg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = [[Krievijas impērija]]s Valsts Domes deputāts (1913)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1880
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta =  Altenhofas muiža, [[Rietumviru apriņķis|Viru apriņķis]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 7
|        m_vieta = Štefansdorfa, [[Lejassilēzijas vojevodiste|Lejassilēzija]] (tagad {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = politiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki = Jūliuss fon Breverns, Annas fon Ikšķila-Gildenbranda
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Olga fon Šmemane
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Christoph Johann Friedrich von Medem''
|              attēls =Graf-Medem.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =Krievijas slepenpadomnieka un sūtņa Vašingtonā K.J.F. Mēdema portrets (1796). Autors Antons Grafs (''Graff'', 1736 - 1813)
|          dz_gads = 1763
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Mežotne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1838
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 24
|             m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|             dzimums = V
|              vecāki =[[Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
Luīze Šarlote Manteifele-Cēge
|        dzīvesbiedrs =Marija Luīze Ernestīne fon der Pālena
|   brāļi =
|          māsas =[[Elīza fon der Reke]]
[[Doroteja fon Mēdema]]
|               bērni =[[Pauls fon Mēdems]], [[Pēteris fon Mēdems]], [[Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems]]
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
 | name              = Knesets
 | coa_pic           =Emblem_of_Israel_alternative_blue-gold.svg
 | session_room      = Knesset Building (South Side).JPG
 | house_type        = Vienkamera
 | leader1_type      = Spīkers
 | leader1           = [[Omirs Ohna]]
 | party1            = [[Likud]]
 | election1         = 2022. gada
 | leader3_type      = Opozīcijas līderis
 | leader3           = [[Jairs Lapids]]
 | party3            = [[Yesh Atid]]
 | election3         = 2023. gada
 | members           = 120
 | political_groups1 =
 | meeting_place     = {{vieta|Izraēla|Jeruzaleme}}
 | website           = {{URL|http://www.knesset.gov.il/index.html}}
}}
'''Knesets''' ({{val|he|כנסת}}) ir [[Izraēla]]s [[likumdevējs]] ([[parlaments]]).

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Singapūrā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Singapūras mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ludvigsburgas pils
| native_name         = ''Residenzschloss Ludwigsburg''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vācija#Eiropa
| status              =
| image               = Residenzschloss_Ludwigsburg_Garten_(cropped).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Ludvigsburga]], [[Bādene-Virtemberga]], {{GER}}
| latd  = 48.9 | latNS  = N
| longd = 9.195833 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1704. gads
| completion_date     = 1733. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.schloss-ludwigsburg.de/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Neitronijs''' ir īpašs [[viela]]s veids, kas sastāv tikai no [[neitrons|neitroniem]]. Šis termins bieži sastopams [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] literatūrā, bet [[zinātne|zinātnē]] to lieto samērā reti. Fantastikā tiek izmantots arī nosaukums '''neitroniums''' (no {{val-en|neutronium}}), tomēr, tāpat kā pieņemts [[ķīmiskais elements|elementu]] nosaukumiem, kas angļu valodā beidzas ar ''-ium'', latviešu valodā lietot izskaņu ''-ijs'', tā arī šo vielu pareizāk saukt par neitroniju. Dažos darbos līdzīgu materiālu sauc par '''neitrīdu''' vai '''neitriumu'''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Džarons Laniērs
|     vārds_orig = ''Jaron Lanier''
|         attēls = File:Jaron Lanier 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1960
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = ''Atari, VPL Research, Advanced Network and Services, [[Microsoft Research]]''
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Datorzinātne]], [[Virtuālā realitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Jašupīte
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Vaidava (upe)|Vaidava]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=47 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=41 | iet_gar_s=01 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 4,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Loving''
| attēls                   =  Loving (2016 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = biogrāfiska filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džefs Nikolss]]
| producents               =
* [[Džeds Dohertijs]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Nensija Buirska]]
* [[Sāra Grīna]]
* [[Marks Turtltaubs]]
* [[Pīters Sarafs]]
| scenārija autors         = Džefs Nikolss
| galvenajās lomās         =
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Rūta Nega]]
* [[Martons Sokass]]
* [[Niks Krolls]]
* [[Maikls Šenons]]
| mūzika                   = [[Deivids Vingo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Big Beach]]''
* ''[[Raindog Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|5|16|Kannu filmu festivāls|2016|11|4|ASV|2017|2|3|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/loving-2016|title=Loving|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 27, 2019|archive-date={{dat|2019|09|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190927165053/https://bbfc.co.uk/releases/loving-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Franču valoda|Franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|9,1 miljon2}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=loving.htm|title=Loving|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= September 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Loving''''' ir 2016. gada biogrāfiska drāma, kas balstīts uz Nensijas Buirskas dokumentālo filmu ''The Loving Story''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Džefs Nikolss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džoels Edžertons]], [[Rūta Nega]], [[Martons Sokass]], [[Niks Krolls]] un [[Maikls Šenons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|5|16||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: '''Saistaudi''' ({{val-la|textus conexivus}}) ir dzīvnieku [[audi]], kas savieno un atdala citus dažāda veida audus un [[orgāns|orgānus]]. Tie ir vieni no četriem dzīvnieku pamataudiem; pārējie trīs audu veidi ir [[epitēlijaudi]], [[muskuļaudi]] un [[nervu audi]]. Saistaudi ir visā organismā, izņemot [[nervu sistēma|nervu sistēmu]]. Pie saistaudiem pieder [[taukaudi]], [[kaulaudi]], [[skrimšļaudi]] un [[retikulārie audi]].

sentences:
]]
'''Lezginka''' ({{val|lez|Лезги кьуьл}}, {{val|ru|Лезги́нка}}) ir populāra dažādu [[Kaukāzs|Kaukāza]] [[Etniskā grupa|etnisko grupu]] [[deja]], ko mēdz dejot [[lezgīni]] un citas tautas [[Dagestāna|Dagestānā]], kā [[azerbaidžāņi]], [[gruzīni]], [[osetīni]], [[adigi]], arī [[armēņi]] un [[inguši]], [[čečeni]] un [[Karačaja-Čerkesija|karačajieši]]. Izplatīta kļūda ir šo deju attiecināt tikai uz lezgīniem.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Okinotori
|attēls              =
|attēla paraksts     = Atola aerofotogrāfija
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=20|latm=25|lats=0|latNS=N |longd=136|longm=05|longs=0|longEW=E
 |platība             = 7,8
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              = Japāna
|valsts adm vienības tips  = Prefektūra
|valsts adm vienība        = [[Tokija]]
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Okinotori''' ({{val|ja|沖ノ鳥島}}, ''Okinotori-shima'' — ‘tālā putnu sala’) ir [[koraļļi|koraļļu]] [[atols]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļrietumos. Pieder [[Japāna]]i un administratīvi ietilpst [[Tokija]]s prefektūrā. Atolā jūras [[erozija]]s rezultātā nav saglabājušās dabiskās salas; bijušo klinšu vietā uzbūvētas trīs mākslīgas [[dzelzsbetons|dzelzsbetona]] salas 60 m diametrā un uz pāļiem būvēts meteostacijas komplekss. Salā nav pastāvīgo iedzīvotāju, ir tikai [[meteostacija]]s apkalpojošais personāls.

sentences: ''' Bioplastmasa''' jeb '''biopolimērs''' ir [[plastmasas]] paveids, kas iegūta no atjaunojamiem [[biomasa]]s avotiem, piemēram, [[Augu tauki|augu taukiem un eļļas]], [[kukurūzas ciete]]s, [[Zirnis|zirņu cietes]] un citiem.

sentences: '''Svīta''' [[ģeoloģija|ģeoloģijā]] ir vietējās [[stratigrāfija|stratigrāfiskās]] shēmas pamatvienība. Tā ir dažādu [[nogulumieži|noguluma]], [[Magmatiskie ieži|magmatisku]] vai [[Metamorfais iezis|metamorfisku]] iežu slāņu kopums, kuriem ir līdzīgs sastāvs, veidojušies noteiktā laikposmā un kuri samērā krasi atšķiras no augstākiem vai zemākiem slāņiem.<ref>[https://tezaurs.lv/llvv/ Tezaurs: LLVV]</ref> Dažreiz svītas definīcija iekļauj arī norādi uz veidošanos vienotā tektoniskā režīmā.<ref name="LME">''[[Latvijas PSR mazā enciklopēdija]]'', 3. sējums, Rīga: Zinātne, 1970. 454. lpp, V. Sorokins.</ref> Tomēr svītas jēdziens un statuss, tāpat kā visa stratigrāfiskā sistēma, tiek izprasts dažādi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| attēls =Ardea cinerea 7 (Marek Szczepanek).jpg
| binomial = Ardea cinerea
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Aves
| klase_lv = Putni
| kārta = Pelecaniformes
| kārta_lv = Pelikānveidīgie
| dzimta = Ardeidae
| dzimta_lv = Gārņu dzimta
| apakšdzimta = Ardeinae
| apakšdzimta_lv = Gārņu apakšdzimta
| ģints = Ardea
| ģints_lv = Gārņi
| suga = Ardea cinerea
| suga_lv = Zivju gārnis
| izplatība =
<br />
{{legend|#00FF00|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#007FFF|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
| kategorijas = nē
}}
'''Zivju gārnis''' jeb '''dzēse'''<ref name=vid>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=122&what=34 |title=Stārķa radinieks ar ērgļa atvēzienu |access-date={{dat|2011|03|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304235313/http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=122&what=34 |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> (''Ardea cinerea'') ir liela auguma [[gārņu dzimta]]s (''Ardeidae'') putns, kas pieder [[gārņi|gārņu ģintij]] (''Ardea''). Sugai ir 4 [[pasuga]]s. Zivju gārnim ir plašs izplatības areāls, tas mājo [[Eirāzija|Eirāzijā]] no [[Rietumeiropa]]s līdz [[Mandžūrija]]i un [[Indija]]i, kā arī [[Āfrika|Āfrikā]]. Ziemeļu daļā ligzdojošie putni ir [[gājputni]], kas ziemo Āfrikā uz dienvidiem no [[Sahāra]]s tuksneša un [[Āzija]]s dienvidos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/144670/0 |title=Ardea cinerea |access-date={{dat|2011|03|12||bez}} |archive-date={{dat|2011|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110921090751/http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/144670/0 }}</ref> Daļa putnu pārziemo ligzdošanas apgabalos.<ref name=orn>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_ardcin.htm |title=Zivju gārnis Ardea cinerea |access-date={{dat|2011|03|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110811230526/http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_ardcin.htm |archivedate={{dat|2011|08|11||bez}} }}</ref> Vasarā [[Norvēģija|Norvēģijā]] to var novērot pat aiz [[polārais loks|polārā loka]] gar [[jūra]]s krastu. [[Latvija|Latvijā]] zivju gārnis ir parasts ligzdotājs un caurceļotājs, tas sastopams izkliedēti visā teritorijā. Tā tuvākais radinieks ir [[lielais zilais gārnis]] (''Ardea herodias''), kas dzīvo [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 84
 | lv  = Astoņdesmit četri
}}
'''84 (astoņdesmit četri)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[83 (skaitlis)|83]] un [[85 (skaitlis)|85]]. [[Gads|Gada]] astoņdesmit ceturtā diena ir [[25. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[24. marts]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Carduelis_flammea_CT6.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Acanthis
 |      ģints_lv = Ķeģi
 |          suga = Acanthis flammea
 |       suga_lv = Ķeģis
 |      binomial = Acanthis flammea <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
 | sinonīmi =
*''Carduelis flammea''
*''Carduelis rostrata''
*''Carduelis islandica''
*''Acanthis islandica''
}}
[[File:Grote barmsijs in bomen-4961649.webm| thumb |Acanthis flammea]]

sentences: '''Mānija''' ({{val|el|μανία}} (''maníā'') — ‘ārprāts, kaisle’) ir situācijai neatbilstošs pacilāts garastāvoklis, ko pavada nemērķtiecīga rosība un kuram ir tendence aizvien pastiprināties.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=456}}</ref> Tas ir patoloģisks stāvoklis, kas parasti norāda uz garīgiem traucējumiem ([[maniakāli depresīvā psihoze]], [[šizofrēnija]]), galvas smadzeņu traumām vai organiskām slimībām (audzējs, [[vairogdziedzeris|vairogdziedzera]] disfunkcija), [[infekcijas slimība|infekcijas slimībām]] un [[intoksikācija|intoksikācijām]] (piemēram, [[etanols|etanola]]). Mānija visumā norisinās ar skaidru [[apziņa|apziņu]], bet izkropļotu [[īstenība]]s uztveri. Viss liekas iespējams, sākas sevis un situācijas pārvērtēšana, nepārdomāti solījumi, spriedumu paviršība, bezatbildīgi lēmumi, izšķērdība u.tml. Dažreiz parādās kareivīgums, tieksme pēc konfliktiem, strīdiem.

sentences: '''Abazīni''' (pašnosaukums — ''Абаза'') ir [[etniskā grupa]], kas ir cieši saistīta ar [[Abhāzi|abhāzu]] un [[Adigi|adigu]] tautām, vēsturiski runā [[Abazīnu valoda|abazīnu valodā]]. Tie pārsvarā ir [[Sunnītu islāms|sunnītu]] [[musulmaņi]].

sentences:
'''Programmatūru resursu vadība''' ir labākā prakse, kas palīdz kontrolēt uzņēmuma izmaksas un optimizēt uzņēmuma ieguldījumus [[programmatūra|programmatūrās]] visos to dzīves ciklos. SAM ir svarīga lielajiem uzņēmumiem attiecība uz licenču sadali un legālo [[risks|risku]] vadību, kas saistīta ar programmatūru [[īpašumtiesības|īpašumtiesībām]] un šo tiesību beigšanos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.microsoft.com/sam/en/us/overview.aspx# |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2012|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121022080426/http://www.microsoft.com/sam/en/us/overview.aspx# |archivedate={{dat|2012|10|22||bez}} }}</ref> SAM tehnoloģijas seko līdzi licenču beigu datumiem, vienlaicīgi ļaujot uzņēmumam darboties ētiski un programmatūru atbilstības noteikumu ietvaros.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.kace.com/solutions/software-license-compliance |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2012|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121015133736/http://www.kace.com/solutions/software-license-compliance |archivedate={{dat|2012|10|15||bez}} }}</ref>
Programmatūru resursu vadība palīdz identificēt:
* uzņēmumā esošos resursus - programmatūras;
* kur šie resursi darbojas;
* vai ir iespējama šo resursu samazināšana.
Pilnīga programmatūru resursu pārvaldības (SAM) sistēmas ieviešana var uzņēmumā palīdzēt plānot izmaksas, uzlabot aizsardzību un saderību, kā arī paredzēt potenciālo programmatūru nepieciešamību.
Programmatūru resursu vadība (SAM) visvairāk ir nepieciešama un kļūst neaizstājama:
* Uzņēmumu iegāde un apvienošanās;
* Sarežģīta [[Informācijas tehnoloģijas|IT]] infrastruktūra;
* IT infrastruktūras standartizācija;
* Strauja izaugsme.

sentences: '''6. septembris''' ir gada 249. diena (250. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 116 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
 Nātrija hipohlorīta formulvienības struktūrformula

Nātrija hipohlorīta šķīdums
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7681-52-9 (bezūdens vielai)
7681-52-8  (pentahidrātam)
|      ķīmiskā formula = NaClO
|              molmasa = 74,443
|              blīvums = 1110
|  kušanas temperatūra = 18 °C (pentahidrātam)
| viršanas temperatūra = 101 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 29,3 g/100mL (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hipohlorīts''' (NaClO jeb NaOCl) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[hlorapskābe]]s sāls. Bezūdens NaClO ir ļoti nestabila kristāliska viela, bet pentahidrāts NaClO· 5H2O ir zaļgandzeltena cieta samērā stabila viela ar [[hlors|hlora]] smaku. NaClO veido arī ļoti nestabilus kristālhidrātus ar mazāku ūdens saturu. Tā kā NaClO skābā vidē viegli sadalās, veidojot brīvu hloru, un bez tam, reaģējot ar [[amonjaks|amonjaku]] saturošiem šķidrumiem, veido [[hloramīns|hloramīnu]], ar nātrija hipohlorītu saturošiem preparātiem jāapietas uzmanīgi un jācenšas neieelpot izdalījušās gāzes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html |title=Mājsaimniecībā lietojamo balinātāju ietekme uz cilvēka veselību |access-date={{dat|2018|07|26||bez}} |archive-date={{dat|2018|10|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181004072220/http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html }}</ref> No ekoloģijas viedokļa nātrija hipohlorīta izmantošana ir izdevīga, jo, tam sadaloties neitrālos vai sārmainos apstākļos, vidē nokļūst tikai nekaitīgs nātrija hlorīds. Nātrija hipohlorītam ir [[korozija|korozīva]] iedarbība uz metāliem un citiem materiāliem.

sentences:
{{Citas nozīmes|rāpuli|Ķirzaka|Ķirzaka}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = M Zauneidechse1 Edit1.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Lacerta_agilis|Sila ķirzaka}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Lacertilia
| apakškārta_lv = Ķirzakas
|      sinonīmi = ''Sauria''
|      binomial = Lacertilia <small>([[Günther]], 1867)</small>
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Mārs''' (no vācu valodas dialekta [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemē-Pfalcā]] — sākotnēji apzīmēja ar ūdeni pildītu piltuves veida ieplaku, XIX gs. piedāvāts kā zinātnisks termins tā pašreizējā nozīmē) — plata, lēzena, apaļa vai ovāla krāterveida ieplaka, kas radusies [[freātisks izvirdums|freātiskā izvirdumā]], t.i. [[gruntsūdens|gruntsūdenim]] saskaroties ar [[magma|magmu]]. Sprādzienā radusies piltuve visbiežāk aizpildās ar ūdeni, veidojot relatīvi seklu [[ezers|ezeru]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2009-07-04 Leccinum pseudoscabrum.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Leccinum
| ģints_lv =Lācīši
| suga =L. pseudoscabrum
| suga_lv =Neīstā bērzubeka
| binomial =Leccinum pseudoscabrum
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{vikisaites+}}
'''Biovaras''' (''Biopower'') jēdzienu pirmais lieto [[Mišels Fuko]], bet vēlāk arī [[G. Agambens]], [[A. Negri]] un [[M. Harts]], lai apzīmētu īpašu varas formu, kura veic indivīdu kontroli un optimizēšanu, kas ir atšķirīga no varas formas, kura dominējusi aptuveni līdz 17 g.s. vidum un kuru raksturoja noteikta [[Valdnieks|valdnieka]] vara un indivīdu atrašanās šīs noteiktās varas ietekmē. Biovara ir decentralizēta varas forma, kura sevi izplata caur dažādām sabiedriskām institūcijām, kā piemēram, skolām, armijas struktūrām, [[Rūpnīca|fabrikām]] un psihoneiroloģiskajām klīnikām.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
 | nos             = Tallinas "Norma"
 | pilsēta         = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
 | dib             = 1959
 | beidza_pastāvēt = 1997
 | darbojās        =
 | stad            =
 | ietilp          =
<!------ Čempiontituli ------->
 | līga1           = Igaunijas
 | uzvaras1        = 1992, 1992–93
 | līga2           = Igaunijas kausa
 | uzvaras2        = 1993–94
 | līga3           = Igaunijas PSR
 | uzvaras3        = 1964, 1967, 1970, 1979, 1988
 | līga4           = Igaunijas PSR kausa
 | uzvaras4        = 1962, 1965, 1971, 1973, 1974, 1989
}}
'''Tallinas "Norma"''' ({{val|et|Tallinna FC Norma}}) bija [[futbols|futbola]] klubs no [[Tallina]]s [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences: '''Uztvere''' ({{val|la|perceptio}}) ir procesu kopums, ar kuru palīdzību cilvēks atpazīst, organizē, kā arī piešķir jēgu reakcijām uz vides stimuliem.<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sajutas sajūtas (neslimo.lv)]</ref><ref>Schacter, 2011</ref> Signāli, kas stimulē [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]], rodas, ķīmiski vai fiziski iedarbojoties uz [[Sensorā sistēma|sensoro sistēmu]].<ref>Goldstein, 2009</ref>

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada marts}}

sentences: '''Uzturlīdzekļi''' jeb '''alimenti''' (no {{val|la|alimentum}} — 'uzturs, barība') ir materiāls atbalsts un iztikas līdzekļi, kas atbilstoši likumam jānodrošina kādai personai sakarā ar [[ģimene]]s vai [[adopcija]]s attiecībām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/#/sv/alimenti|title=Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2020-06-23|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200315142631/https://tezaurs.lv/#/sv/alimenti|archivedate=2020-03-15}}</ref> Tie var būt naudas līdzekļu, [[apģērbs|apģērba]], mājokļa vai [[pārtika]]s formā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2OH
|molmasa=60,09
|blīvums=803,4
|kušanas temperatūra=146,7 K (-126,5 °C)
|viršanas temperatūra=370,3 K (97,1 °C)
}}
'''Propanols''' (propanols-1, propilspirts, CH3CH2CH2OH) ir pirmējais [[spirts]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī. Propanolam ir divi [[izomēri]] - propanols-1 (jeb propanols) un [[izopropanols|propanols-2]] (jeb izopropanols).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Frīdrihs Straube-Strauss
| attēls              =
| att_izm             =
| amats               =[[Latvijas PSR Valsts Drošības komiteja]]s 5. daļas priekšnieks
| term_sākums         = [[1972]]
| term_beigas         = [[1985]]
| dzim_dati           ={{dat|1929|2|4}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Latvija|Jelgava}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|2005|9|28|1929|2|4}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[latvieši|latvietis]]
| partija             =[[Padomju Savienības Komunistiskā partija]]
| dzīvesb             =Gundega Straube-Strause, zobārstniecības māsa<ref name="neslimo.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.neslimo.lv/arstniecibas-personas/straube-strause-gundega |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902010036/http://www.neslimo.lv/arstniecibas-personas/straube-strause-gundega |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>
| bērni               =[[Gvido Straube]]
| profesija           =VDK virsnieks, [[izlūks]]
| alma_mater          =PSRS Iekšlietu ministrijas Rīgas virsnieku skola
| reliģija            =[[ateisms]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Frīdrihs Straube-Strauss''' (dzimis 1929. gada 4. februārī, miris 2005. gada 28. septembrī<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/latv2005n173{{!}}article:DIVL420{{!}}query:FRIDRIHS%20STRAUBE{{!}}issueType:P |title=«Mantojumu ziņas», [[Latvijas Vēstnesis]], [[2005]], [[1. novemebris]], 35. lpp. |access-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-date={{dat|2019|05|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190515001310/http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/latv2005n173{{!}}article:DIVL420{{!}}query:FRIDRIHS%20STRAUBE{{!}}issueType:P }}</ref> [[Jelgava|Jelgavā]]) bija [[latvieši|latviešu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|PSRS]] [[Valsts drošības komiteja]]s virsnieks un izlūks.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Paddyfield Warbler Acrocephalus agricola IMG 6498 (9).JPG
 | att_nosaukums = [[Palieņu ķauķis]] (''Acrocephalus agricola'')
 |    att_izmērs =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Acrocephalidae
 |     dzimta_lv = Kāpelētājķauķu dzimta
 |         ģints = Acrocephalus
 |      ģints_lv = Kāpelētājķauķi
 |      binomial = Acrocephalus
([[Johann Andreas Naumann|J. A. Naumann]] un [[Johann Friedrich Naumann|J. F. Naumann]], 1811)
 |   kategorijas = nē
}}
'''Kāpelētājķauķi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=%C4%B7au%C4%B7%C4%ABtis&n=15&s=15&w=0&sp=1&nw=0&lng=1062&g=1 |title=Letonika: Ķauķi |access-date={{dat|2021|12|24||bez}} |archive-date={{dat|2021|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210305173115/https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=%C4%B7au%C4%B7%C4%ABtis&n=15&s=15&w=0&sp=1&nw=0&lng=1062&g=1 }}</ref> (''Acrocephalus'') ir lielākā [[kāpelētājķauķu dzimta]]s (''Acrocephalidae'') ģints, kas apvieno 43 sugas. Vairākas no tām mūsdienās ir izmirušas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/bushtits/ World Bird List: Bushtits, leaf warblers, reed warblers, 2018]</ref> Ligzdo [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]], [[Āfrika|Āfrikā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un salās (gan [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]], gan [[Indijas okeāns|Indijas]], gan [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]]).<ref name=world/> [[Palearktika]]s sugas ir [[gājputni]], ziemo Āfrikā, [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]] un [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]]. [[tropi|Tropu]] populācijas ir [[nometnieki]].<ref name=cre>[http://creagrus.home.montereybay.com/reed-warblers.html Reed-Warblers & Allies, Acrocephalidae]</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Martins Benjamins Mellers''' ({{dat|1763|11|11|N}} -  {{dat|1834|5|24|N}}) bija [[Kēnigsberga|Kēnigsbergā]] dzimis [[ķirurgs]], kurš dzīvoja Kurzemē. Gleznotāja [[Johans Lēberehts Eginks|Johanna Lēberehta Eginka]] audžutēvs.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Džordžs Herberts Mīds
|          vārds_orig = ''George Herbert Mead''
|              attēls =George Herbert Mead.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1863
|          dz_mēnesis =2
|            dz_diena =27
|            dz_vieta =[[Sauthadleja]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|              m_gads =1931
|           m_mēnesis =4
|             m_diena =26
|             m_vieta =[[Čikāga]], [[Ilinoisa]], {{USA}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[pragmatisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[simboliskais interakcionisms]], [[socializācijas teorija]]
|          alma_mater =[[Hārvarda Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Vilhelms Vunds]], [[Džons Djūijs]]
|          ietekmējis =[[Jirgens Hābermāss]], [[Džons Djūijs]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Čokūrdāha
 | official_name            = ''Чокурдах, Чокуурдаах''
 | settlement_type          = pilsetciemats
 | image_skyline            =
 | image_flag               =
 | image_shield             = Coat of Arms of Chokurdakh (Yakutia).gif
 | shield_size              = 80px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Jakutija#Russia
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Tālo Austrumu federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
 | subdivision_name2        = [[Sahas Republika]]
 | subdivision_type3        = Uluss
 | subdivision_name3        = [[Allaijahas uluss]]
 | established_title        = Dibināts
 | established_date         = 1936
 | established_title2       = Pilsētciemats
 | established_date2        = 1981
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 15.41
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 2077
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+11]]
 | utc_offset               = +11
 | latd = 70| latm = 37| lats = 09| latNS = N
 | longd = 147| longm = 54| longs = 08| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              =
 | website                  = https://chokurdah.sakha.gov.ru/
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Commons category|Animal rights|Dzīvnieku aizstāvības ētika}}
{{catmore}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 33
|lv = Trīsdesmit trīs
}}
'''33''' ('''Trīsdesmit trīs''') ir [[naturāls skaitlis]], kurš atrodas starp skaitļiem [[32 (skaitlis)|32]] un [[34 (skaitlis)|34]].
{{commons|33}}
== Zinātne ==
* [[Arsēns|Arsēna]] [[atomskaitlis]]
* pie 33° pēc [[Ņūtona skala]]s sāk vārīties ūdens
== Cilvēki ==
* [[Aleksandrs Lielais]] mira 33 gadu vecumā
* Latviešu mūziķis [[Mārtiņš Freimanis]] mira 33 gadu vecumā
== Citas nozares ==
* [[33. gads]]
* Pēc Gregora kalendāra gada 33. diena ir [[2. februāris]]
* Cilvēkam ir 33 mugurkaula skriemeļi
* Tiek uzskatīts ka Jēzus nomira 33 gadu vecumā
== Numoroloģoja ==
Skaitlis 33 simbolizē apziņas plašumu un cēlsirdības un labsirdības triumfu. Skaitlis, kas pašos pamatos var mainīt sabiedrības viedokli. Tas, kas vakar vēl šķita neiespējams, ir šodienas realitāte.
{{Skaitļu nosaukumi}}
{{Matemātika-aizmetnis}}
[[Kategorija:Skaitļi]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Luiss Bunjuels
|          vārds_orig = ''Luis Buñuel''
|              attēls = LuisBuñuel1929.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Luiss Bunjuels 1929. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1900
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = {{vieta|Spānija|Kalanda}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1983
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 29
|             m_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[scenārists]]
|       darbības_gadi = 1929—1977
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Tunisia|Vietas Tunisijā UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā}}

sentences:
{{cita nozīme|ezeru Latgalē|ezeru Kurzemē|Zvirgzdu ezers}}
{{Ezera infokaste
| ezers        = Zvirgzdenes ezers
| attēls       = Озеро Звиргздене.jpg
| paraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Ludzas novads]]
| vieta3       = [[Zvirgzdenes pagasts]]
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=33 | plat_s=34 | plat_NS=N
| gar_d=27 | gar_m=41 | gar_s=12 | gar_EW=E
| platība      = 1,34
| garums       = <!-- tikai skatli; km -->
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = 2,6
| Max_dziļums  = 4,7
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = 133,6
| izteka       = [[Plītnīca]]
| baseins      = <!-- tikai skatli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        = 6
| pilsētas     = [[Ludza]], [[Zvirgzdene]]
}}
'''Zvirgzdenes ezers''' (arī '''Zvirgzdienes ezers''', '''Zvirgzdines ezers''') ir caurteces [[ezers]] Ludzas ezeru grupā [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Zvirgzdenes pagasts|Zvirgzdenes pagastā]] pie [[Ludza]]s pilsētas robežas.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2373/ ezeri.lv]</ref> Krasti slīpi, vietām stāvi, rietumu malā zemi, kūdraini. Dibens smilšains, dūņains. Sešas (pēc citiem avotiem piecas) ar mežu apaugušas salas ar kopējo platību 3,8 ha: Liepu sala (1,4 ha), Ozolu sala (1,2 ha), Ievu sala (0,5 ha), Lakstīgalu sala (0,4 ha), Mīlestības sala (0,3 ha). Salas ietilpst dabas liegumā "[[Zvirgzdenes ezera salas]]". Ietek [[Stauka]] no [[Cirms|Cirma ezera]], grāvis no [[Pauguļu ezers|Pauguļu ezera]]. Iztek [[Plītnīca]] uz [[Mazais Ludzas ezers|Mazo Ludzas ezeru]]. Makrofīti: [[niedres]], [[meldri]], [[lēpes]], [[glīvenes]], [[elodejas]], [[kosas]], [[elši]]. Dzīvo [[līnis]], [[plaudis]], [[karūsa]], [[līdaka]], [[asaris]], [[karpa]], [[zandarts]]. Izmanto [[zivjaudzēšana]]i - ielaistas [[sudrabkarūsa]]s.<ref>{{Latvijas daba}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Parsnips with greens.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Apiales
| rinda_lv = Čemurzieži
| rinda_r = Čemurziežu rinda
| dzimta = Apiaceae
| dzimta_lv = Čemurzieži
| dzimta_r = Čemurziežu dzimta
| ģints = Pastinaca
| ģints_lv = Pastinaki
| binomial = Pastinaca sativa
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| suga_lv = Pļavas pastinaks
| suga = Pastinaca sativa
}}'''Pļavas pastinaks''' jeb '''pastinaks''' ({{val|la|Pastinaca sativa}}) ir [[sakņu dārzenis]], kas ir tuvi radniecīgs ar [[Burkāns|burkāniem]] un [[pētersīļi]]em un pieder [[čemurziežu dzimta]]i.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Eiripīds
|     vārds_orig    = Εὐριπίδης
|         attēls    = Euripides Pio-Clementino Inv302.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =ap [[480. p.m.ē.|480]]. gadu p.m.ē.
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Salamina]]
({{GRE}})
|      m_dat_alt    = [[406. p.m.ē.|406]]. gads p.m.ē.
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = [[Senā Maķedonija]]
({{GRE}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = traģēdija "[[Mēdeja]]" (Μήδεια, 431. gads p.m.ē.)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Elektroniskās dāvanu kartes''' ir plastikāta [[norēķinu karte]]s ar magnētisko joslu un individuālu kartes numuru, kas lietojamas kā alternatīvs maksāšanas līdzeklis par precēm un/vai pakalpojumiem.

sentences: '''Venēcijas biennāle''' ({{Val|it|La Biennale di Venezia}}) ir nozīmīga mūsdienu kultūras izstāde, kas notiek katru gadu [[Venēcija|Venēcijā]], Itālijā.<ref>{{Cite web|url=https://www.biennialfoundation.org/activity/|title=Activity Archives|website=Biennial Foundation|access-date=2020-03-20|language=en-US}}</ref><ref>{{Cite web|url=https://www.afar.com/magazine/everything-you-need-to-know-about-the-2019-venice-biennale|title=Everything You Need to Know About the 2019 Venice Biennale|website=AFAR Media|access-date=2020-03-20|language=en}}</ref><ref>{{Cite web|url=https://dueminutidiarte.com/2015/10/10/biennale-arte-venezia-storia-artisti-riassunto/|title=Cos'è la Biennale d'arte di Venezia? La sua storia e i suoi artisti in 10 punti|website=Due minuti d'arte|access-date=2022-05-03|date=2015-10-10|language=it-IT}}</ref> Biennāli organizē kopš 1895. gada un tas ir vecākais šāda veida pasākums. Galvenā izstāde katru gadu notiek Kastello apkaimē [[Arsenāls (Venēcija)|Arsenāla]] telpās un [[Giardini della Biennale|Biennāles dārzos]], mijoties mākslas un arhitektūras biennālei (tāpēc arī nosaukums ''biennale'' — reizi divos gados).<ref>{{Cite web|url=https://www.labiennale.org/en/venues|title=Venues|website=La Biennale di Venezia|access-date=2022-05-03|date=2017-04-07|language=en}}</ref><ref>{{Cite web|url=https://www.labiennale.org/en/architecture/2021|title=Biennale Architettura 2021 {{!}} Homepage 2021|website=La Biennale di Venezia|access-date=2022-05-03|date=2019-01-11|language=en}}</ref><ref>{{Cite web|url=https://www.labiennale.org/it/homepage|title=La Biennale di Venezia|website=La Biennale di Venezia|access-date=2022-05-03|date=2017-02-20|language=it}}</ref> Citi Biennāles fonda organizētie pasākumi, kas ietver teātri, mūziku un deju notiek katru gadu dažādās Venēcijas daļās, bet ikgadējais [[Venēcijas kinofestivāls]] notiek [[Lido (Venēcija)|Lido]] salā.<ref>{{Cite web|url=https://www.labiennale.org/en/organization|title=Organization|website=La Biennale di Venezia|access-date=2022-05-03|date=2017-04-24|language=en}}</ref>

sentences: Recenzija ir kritiska atsauksme par rakstu. Šeit ikviens Vikipēdijas dalībnieks var lūgt citus novērtēt jebkuru rakstu. Lai izvirzītu rakstu izvērtēšanai, pievieno to sadaļā "Raksti". Izvirzīto kandidātu, pārvietojot to uz arhīvu, no šīs lapas jebkurā brīdī var izņemt tā izvirzītājs vai arī, ja ir pagājuši vairāk kā seši mēneši kopš raksta ievietošanas, jebkurš cits Vikipēdijas dalībnieks.

sentences:
{{jāuzlabo|Noformējums, iekšējās saites, iekšējās atsauces}}
'''Pseidozinātne''' ir metodoloģija, [[ticība]] vai prakse, kas tiek pasniegta kā [[zinātne|zinātniska]], taču neatbilst [[Zinātniskā metode|zinātniskajai metodei]]; tai trūkst zinātniskā statusa pierādījumu, drošticamības vai kādā citā ziņā. Pirmoreiz šo terminu izmantoja 1843. gadā franču [[Fizioloģija|fiziologs]] Fransuā Magendī (''François Magendie''),<ref>[http://vlp.mpiwg-berlin.mpg.de/people/data?id=per112 Magendi] Magendī bio {{en ikona}}</ref> kurš tiek uzskatīts par eksperimentālās fizioloģijas un [[vivisekcija]]s pionieri.

sentences:
'''Hansen''' var attiekties uz:
* [[Gerhards Armauers Hansens]] - norvēģu ārsts;
* [[Hansena kalni]] Antarktīdā;
* [[Kristians Hansens]] — Vācijas ģenerālis, Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieris;
* [[Larss Hansens]] — amerikāņu ekonomists.

sentences: '''Rīga dimd''' ir populāra [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Igaunijas sportistes|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Igaunijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences: '''Šņaucamā tabaka''' jeb žargonā '''snuffs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Snuffs |work= Tēzaurs |url= https://tezaurs.lv/snuffs |accessdate=  2021. gada 12. septembrī}}</ref> (no {{val|en|snuff}} — 'šņauciens, ostīšana') ir pulverveida [[tabaka]], kuru parasti šņauc caur [[deguns|degunu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pienskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=Optiskajiem izomēriem — 1248,5 kg/m3
Racemātam pie 15 °C — 1249
|kušanas temperatūra=Optiskajiem izomēriem 25—26 °C
Racemātam 18 °C
|viršanas temperatūra=Optiskajiem izomēriem — sadalās
Racemātam 122 °C pie 14 mmHg
}}
'''Pienskābe''' (α-hidroksipropionskābe, 2-hidroksipropānskābe, CH3CHOHCOOH) pieder pie hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pienskābe ir higroskopiska pulverveida viela vai bezkrāsains sīrupveida šķidrums, kas ļoti labi šķīst ūdenī. Pienskābes sāļus sauc par '''laktātiem''' ({{val|la|lac(tis)}} — '[[piens]]').

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ar hroma maisījumu samitrināts keramiskais filtrs.

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Sparganium angustifolium in Estonia.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Typhaceae|dzimta_lv=Vilkvālīšu dzimta|kategorijas=nē|binomial=Sparganium angustifolium|ģints_lv=Ežgalvītes|ģints=Sparganium|suga=Sparganium angustifolium|suga_lv=Šaurlapu ežgalvīte|autors=Michx.|sinonīmi=Sparganium affine <i>Schnizl.</i>}}
'''Šaurlapu ežgalvīte''' ({{val|la|Sparganium angustifolium}}) ir [[vilkvālīšu dzimta]]s augu suga (pēc [[APG III sistēma]]s). Suga ir reti sastopama [[Eiropa|Eiropā]], visvairāk atradņu ir [[Skandināvija|Skandināvijā]] un [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijā]]. Latvijā šaurlapu ežgalvīte ir sastopama ļoti reti, galvenokārt [[Rīga]]s un [[Cēsis|Cēsu]] apkaimes ezeros. Savrupas atradnes ir konstatētas arī valsts dienvidaustrumu daļā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sparganium-angustifolium-michx/|title=šaurlapu ežgalvīte - Sparganium angustifolium Michx. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-09-07}}</ref>

sentences: '''Astrahaņas hani''' ({{val|tt|Әстерхан ханнары}}, {{val|ru|ханы астраханские}}) jeb '''Astrahaņas cari''' ({{val|ru|цари Астороханскiе}}) bija [[Zelta Ordas valdnieki|Lielās Ordas valdnieku]] dinastijai piederīgi [[tatāri|tatāru]] [[hans|hani]], kas no 1466. līdz 1556. gadam valdīja Astrahaņas hanistē [[Volga]]s lejtecē (tagadējā [[Astrahaņas apgabals|Astrahaņas apgabalā]]).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Volvo''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[autoražotājs]]
| traded_as        =
| genre            = [[auto]]
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1927
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Gēteborga]]
| location_country = [[Zviedrija]]
| location         =
| locations        =
| area_served      = visa pasaule
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = Volvo 140, 440, 740, 850, 940, 965, Amazon, C30, C70, S40, S60, S70, S80, S90, V40, V50, V60, V70, V90, XC60, XC70, XC90, u.c. vieglo un SUV kategorijas auto,  FH, FM, FL, u.c. smagie auto, un daudzi autobusi.
| services         =
| revenue          = [[SEK]] 310,4 miljardi (2011)
| operating_income = [[SEK]] 26,9 miljardi (2011)
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 98 162 (2011)
| parent           =
| divisions        = komerciālais transports, autobusi, kravas auto, aerokosmisko sistēmu detaļas, u.c.
| subsid           =
| homepage         = {{url|www.volvogroup.com}}
| footnotes        = Pirmais pārpirkums veikts 1999. gadā kompānijai [[Ford]], bet [[Ford]], 2010. gadā to pārdeva tālāk kompānijai [[Geely]].
| intl             =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Spieķkauls |
  Latin        = Radius |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray213.png |
  Caption      = Spieķkaula (labajā pusē) priekšējā virsma |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Spieķkauls''' ({{val|la|radius}}) ir [[apakšdelms|apakšdelma]] [[kauls]]. Tas ir pāra, garais kauls, atrodas apakšdelma ārpusē — [[īkšķis|īkšķa]] pusē, paralēli [[elkoņa kauls|elkoņa kaulam]].

sentences: '''Ministrs''' ({{val-fr|ministre}})<ref>Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Liesma, 1978. gads, 474. lpp.</ref> ir [[valdība]]s biedrs, kurš politiski<ref name="jtv">Autoru kolektīvs. Juridisko terminu vārdnīca, Rīga: Nordik, 1998. g., 159.lpp.</ref> vada kādu no [[ministrija|ministrijām]].<ref name="lpe">{{LPE|6|710}}</ref> Parasti ministrus ieceļ izpildvaras "galva", piemēram, Latvijā tas ir [[premjerministrs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=ministrs&list=&lang=LV |title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca. — R., Zinātne, 2000 |access-date={{dat|2011|07|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150512155841/http://termini.lza.lv/term.php?term=ministrs&list=&lang=LV |archivedate={{dat|2015|05|12||bez}} }}</ref>

sentences: Šī ir amerikāņu repera '''[[2Pac|Tupaka Šakura]] diskogrāfija'''. Viņa skaņdarbu ieraksti ir pasaulē visvairāk pārdotie repa žanrā{{Nepieciešama atsauce}} - vairāk kā 80 miljoni pārdotu albumu. Šakuram ir 12 studijas albumi, no kuriem seši ir pirmsnāves albumi un seši ir pēcnāves albumi.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Allere
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Aller Vorsfelde.jpg
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Vācija#Lejassaksija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=52| sāk_plat_m=06| sāk_plat_s=09| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11| sāk_gar_m=14| sāk_gar_s=01| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52| iet_plat_m=56| iet_plat_s=45| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=9| iet_gar_m=11| iet_gar_s=08| iet_gar_EW=E
| garums            = 215
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 130
| ietekas_augstums  = 10
| kritums           =
| caurtece          = 118
| gada_notece       =
| baseins           = 15 721
| baseins_latvijā   =
| satekupes          =
| izteka             = [[Magdeburgas Berde]]
| ieteka             = [[Vēzere]]
| tek_caur           =
| baseina_valstis    = {{DEU}}
| pietekas      = [[Leine]]
}}
'''Allere''' ({{val|de|Aller}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]], [[Saksija-Anhalte|Saksijā-Anhaltē]] un [[Lejassaksija|Lejassaksijā]].<ref>{{PZT|29}}</ref> [[Vēzere]]s labā krasta pieteka. Sākas Berdas augstienē. Tek pa Ziemeļvācijas zemieni.

sentences: {{Commonscat|Sports in Burkina Faso|Sports Burkinafaso}}

sentences: '''Pangas klints''' ({{val-et|Panga pank}}) atrodas uz [[Pangas rags|Pangas raga]] [[Sāremā|Sāmsalā]], kura ziemeļu un ziemeļrietumu malā paceļas visu Igaunijas salu varenākās klintis. Pangas klintis ir 2,5 km garas un vidēji 10—15 m augstas, bet pati augstākā vieta sasniedz pat 21 metru atzīmi. Nobirumi klinšu pakājē veido kaut ko līdzīgu nelielam liedadziņam, pa kuru var noiet gar klinšu apakšpusi.

sentences:
valdīšanas laikā 1519. gadā]]
'''Acteki''' ({{val|nah|mēxihcah}}) bija vairāku [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņu]] etnisko grupu apvienojums, kuru kultūra uzplauka [[Vidusamerika|Vidusamerikā]] (mūsdienu [[Meksika]]s centrālajā daļā) laika posmā no aptuveni 1300. gada līdz 1521. gadam. Mūsdienās acteku vairs nav — tie ir asimilējušies un sajaukušies ar citiem Meksikas iedzīvotājiem. Acteki bija izveidojuši vienu no varenākajām valstīm [[Amerika|Amerikā]] — [[Acteku impērija|Acteku impēriju]], kuru 1521. gadā pakļāva [[spāņi]]. Šī valsts politiski un militāri dominēja mūsdienu Meksikas teritorijā mazliet vairāk par diviem gadsimtiem. Actekiem bija bagāta [[kultūra]] un [[mitoloģija]]. Viņu galvaspilsēta [[Tenočtitlana]] atradās uz [[Tekskoko]] ezera salas, pašreizējās Meksikas galvaspilsētas [[Mehiko]] teritorijā. Acteku impēriju sagrāva spāņu [[konkistadors|konkistadori]]. Acteki runāja [[navatlu valoda|navatlu valodā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirolidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9N
|molmasa=71,11
|blīvums=866
|kušanas temperatūra=-63
|viršanas temperatūra=87 °C
}}
'''Pirolidīns''' (tetrahidropirols, tetrametilēnimīns, C4H9N) ir piesātināts [[heterocikls|heterociklisks]], [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]] — pilnīgi hidrogenēts [[pirols]]. Tas pieder pie cikliskajiem amīniem (imīniem). Pirolidīns ir bezkrāsains šķidrums ar [[amīni]]em raksturīgu smaku. Ar ūdeni jaucas jebkurās attiecībās.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=DactylisGlomerata.jpg|att_izmērs=250px|att_nosaukums={{TaksoSaite|Dactylis glomerata|Parastā kamolzāle}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|binomial=Dactylis|ģints_lv=Kamolzāles|ģints=Dactylis}}
'''Kamolzāles''' ({{val|la|Dactylis}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras sugu sākotnējais izplatības areāls ir [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], taču mūsdienās ir sastopamas visā pasaulē, un bieži tiek uzskatītas par [[Invazīva suga|invazīvām sugām]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/plant/orchard-grass|title=orchard grass {{!}} plant {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2022-09-02|language=en}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lēdmanes pagasts
| karte             = Lēdmanes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Lēdmanes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Lēdmanes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Lēdmane
| mērs              = Dzintars Laganovskis
| platība           = 78,3
| iedzīvotāji       = 1394<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1394 / 78.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.ledmane.lv
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''Tycho Brahe''
| attēls = Tycho Brahe.JPG
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1546
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Skones lēne|Skone]], [[Dānija]], [[Dānija-Norvēģija]]
| m_gads = 1601
| m_mēnesis = 10
| m_diena= 24
| m_vieta = [[Prāga]], [[Svētā Romas impērija]]
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne = [[astronoms]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Tiho Brahe''' ({{val|da|Tycho Brahe}}; dzimis {{dat|1546|12|14}} [[Knutstrupa|Knutstrupā]], [[Dānija|Dānijā]], miris {{dat|1601|10|24}} [[Prāga|Prāgā]]) bija dāņu [[astronoms]], [[astrologs]], [[Alķīmija|alķīmiķis]]. Viņa vārdā ir nosaukti krāteri uz Mēness un [[Marss (planēta)|Marsa]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Burgosas katedrāle
| native_name           = ''Catedral de Santa María de Burgos''
| image                 = Fachada de la Catedral de Burgos.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| location              ={{vieta|Spānija|Kastīlija un Leona|Burgosa}}
| latd  = 42 | latm  = 20 | lats  = 26.9 | latNS  = N
| longd = 3 | longm = 42 | longs = 16.1 | longEW = W
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| historic_religious_affiliation =
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     = 1260
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     = Baznīca
| architecture_style    = [[Gotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Burgosas Svētās Marijas katedrāle''' ({{val|es|Catedral de Santa María de Burgos}}) ir katedrāle [[Burgosa|Burgosā]], [[Kastīlija un Leona|Kastīlijas un Leonas]] autonomajā apgabalā, [[Spānija|Spānijā]]. Katedrāle pieder [[Romas katoļu baznīca]]i. Katedrāles celtniecība tika uzsākta 1221. gadā, bet tika iesvētīta 1260. gadā.

sentences: '''Estrogēni''' ir hormonu grupa, kam ir nozīme [[menstruālais cikls|menstruālajā ciklā]] un reprodukcijā. Tie ir galvenie sieviešu [[dzimumhormoni]]. Lai gan šis hormons zināmā apjomā izstrādājas arī vīrieša organismā, būtiski lielāks estrogēnu (precīzāk, [[estradiols|estradiola]]) daudzums ir sievietēm. Dabiskie estrogēni ir [[steroīdhormoni]], bet sintētiskie ir nesteroīdie. Estrogēni ir atrodami visos [[Mugurkaulnieki|mugurkaulniekos]], kā arī daļai [[Kukaiņi|kukaiņu]]. Estrogēni tiek lietoti arī kā [[hormonālā kontracepcija]], hormonu aizstājējterapijā sievietēm pēc [[menopauze|menopauzes]], kā arī [[Transseksuāļi|transseksuāļiem]]. Līdzīgi kā visi steroīdie hormoni, tie difundē caur šūnas membrānu. Nonākot šūnā, tie piesaistās un aktivē estrogēna receptorus, kas tālāk regulē dažādu [[Gēns|gēnu]] ekspresiju.<ref>Whitehead SA, Nussey S (2001). ''[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK22/?depth=10 Endocrinology: an integrated approach]''. Oxford: BIOS: Taylor & Francis. {{ISBN|1-85996-252-1}}.</ref>  Estrogēni ietekmē sievietes krūšu attīstību, menstruālo ciklu, intīmo veselību un [[vielmaiņa|vielmaiņu]]. Visaktīvākais no estrogēniem ir [[estradiols|estradiols.]]

sentences: '''Rotaļlieta''', arī '''spēļu lietiņa''', '''manta''' vai '''mantiņa''', ir [[fizikāls ķermenis|priekšmets]], ko izmanto, lai [[spēlēšanās|spēlētos]]. Latvijas likumdošana paredz, ka rotaļlieta ir izstrādājums, ar kuru rotaļājās [[bērns|bērni]], kas jaunāki par 14 gadiem.<ref name="likumi"/> Rotaļlieta var būt arī priekšmets, kas paredzēts arī citam nolūkam, ne tikai rotaļām.<ref name="likumi"/> Par rotaļlietu var izmantot dažādus priekšmetus, tomēr visbiežāk par rotaļlietu uzskata priekšmetu, kas izgatavots tieši šim mērķim. Lai gan rotaļlietas pamatā lieto bērni, nereti ar tām mēdz rotaļāties arī [[jaunības gadi|jaunieši]] un [[pieaugušais|pieaugušie]]. Rotaļlietas pazīstamas jau no aizvēsturiskiem laikiem, turklāt tādas izmanto ne tikai cilvēki, bet arī lielākā daļa [[zīdītāji|zīdītāju]].{{nepieciešama atsauce}} Rotaļāšanās palīdz apgūt dažādas dzīvē nepieciešamas [[iemaņas]], [[izzināšana|izzināt]] pasauli, stiprināt [[attiecības]], kā arī attīstīt ķermeni un [[prāts|prātu]], piemēram, rotaļlietas maziem bērniem attīsta pirkstu [[muskulatūra|muskulatūru]].

sentences:
struktūrformula]]
'''Amfetamīni''' ir vielu klase, kas iekļauj vairākus [[stimulanti|stimulantus]], [[entaktogēni|entaktogēnus]], [[halucinogēni|halucinogēnus]] un citas [[viela]]s. Tie satur [[feniletilamīns|feniletilamīna]] kodolu ar alfa ogleklim pievienotu metilgrupu. Amfetamīnu grupai pieder tādas vielas kā [[amfetamīns]], [[metamfetamīns]], [[efedrīns]], [[katinons]], [[MDMA]] un [[2,5-Dimetoksi-4-metilamfetamīns|DOM]]. Amfetamīni atrodas arī dabā, piemēram, [[efedra]]s un [[katas koks|katas koka]] augos.

sentences: '''Adenīns''' ('''A''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[purīna bāze|purīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]] adenīna, [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un [[citozīns|citozīna]] daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet guanīna daudzums — ar citozīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

sentences: '''Manna-Vitneja U kritērijs''' ir analogs [[T tests|t_kritērijam]] [[Neparametriskā statistika|neparametriskajā]] [[statistika|statistikā]].

sentences: '''Mākslīgā koma''', saukta arī par '''medikamentozo komu''' vai mākslīgi radītu [[Koma|komu]], ir ar [[Barbiturāti|barbiturātus]]<ref>Barbiturskābes atvasinājumi ir medikamenti, kas iedarbojas uz cilvēka centrālo nervu sistēmu un ko medicīnā lieto kā nomierinošus, miega, pretkrampju un narkozes līdzekļus</ref> saturošu [[Zāles|medikamentu]] palīdzību radīts un/vai uzturēts stāvoklis, kad [[pacients]] atrodas dziļā [[Bezsamaņa|bezsamaņā]]. Mākslīgā koma tiek pielietota, lai pasargātu cilvēka [[smadzenes]] no [[Smadzeņu tūska|tūskas]] rašanās, samazinot galvas smadzeņu [[vielmaiņa]]s ātrumu, kā arī smadzeņu [[Asinis|asins]] plūsmas ātrumu. Mākslīgās komas laikā pacientam ar medikamentu palīdzību tiek samazinātas ciešanas, medicīniski paildzināts fizioloģisko funkciju uzturēšanas laiks, lai dotu iespēju cilvēkam atveseļoties, kā arī tiek nodrošināta smadzeņu iespēja atpūsties.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Medically Induced Coma vs. Sedation|url=http://www.asahq.org/lifeline/anesthesia%20topics/medically%20induced%20coma%20and%20sedation|accessdate={{dat|2015|11|29||bez}}|date={{dat|2015|11|29||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20151209190044/http://www.asahq.org/lifeline/anesthesia%20topics/medically%20induced%20coma%20and%20sedation|archivedate={{dat|2015|12|09||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Drug-Induced Coma|url=http://luxury.rehabs.com/drug-detox/drug-induced-coma/|accessdate={{dat|2015|11|29||bez}}|date={{dat|2015|11|29||bez}}}}</ref>

sentences: '''Sīpola maršrutēšana''' ({{val-en|Onion routing}}) ir [[anonimitāte|anonīmas]] saziņas tehnika [[datortīkls|datortīklos]], kur ziņojumi tiek atkārtoti šifrēti un sūtīti caur vairākiem tīkla mezgliem, kurus sauc par sīpola maršrutētājiem ({{val-en|onion router}}). Līdzīgi kā mizojot [[sīpols|sīpolu]], katrs sīpola maršrutētājs noņem vienu šifrēšanas slāni un nosūta ziņojumu tālāk uz nākamo maršrutētāju. Tādējādi maršrutētājiem, caur ko tiek sūtīts ziņojums, nav zināms nedz tā avots, nedz mērķis, nedz saturs.

sentences: '''Deformācija''' (no {{val-la|deformatio}} — izkropļošana) ir [[fizikāls ķermenis|ķermeņa]] [[forma]]s vai [[izmērs|izmēru]] maiņa [[ārējie spēki|ārēju spēku]] iedarbībā. Izšķir šāda veida deformācijas: [[tilpuma deformācija]], [[Stiepes un spiedes deformācija|stiepe un spiede]], [[Lieces deformācija|liece]], [[Vērpes deformācija|vērpe]] un [[bīde]]. Piemēram, stāvot uz dēļa laipas, tā no [[svars|svara]] ieliecas. Arī liecot [[lineāls|lineālu]], stiepjot [[gumija]]s auklu un spiežot [[plastilīns|plastilīna]] gabaliņu, notiek šo [[priekšmets|priekšmetu]] deformēšanās.

sentences: '''Azbests''' ({{val|el|ἄσβεστος}}, ''asbestos'' — 'nepārtraukts', 'pastāvīgs')<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 89. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir [[silikāti|silikātu]] klases smalkšķiedrainu [[minerāls|minerālu]] grupa. Tiem ir dažāds ķīmiskais un mineraloģiskais sastāvs, bet visiem ir raksturīga šķiedraina struktūra, turklāt šķiedras viegli sašķeļas mazākās ļoti sīkās šķiedriņās ar diametru daži mikroni, bet garumu pat līdz vairākiem centimetriem.<ref>N. Ņikuļins. Elektrotehnisko materiālu mācība. R:, Zvaigzne, 1988, 80.—81. lpp.</ref> Azbesta šķiedras ir higroskopiskas ([[ūdens]] tās [[slapināšana|slapina]]), kaut arī ūdeni azbests neuzsūc. Azbests kūst apmēram 1450 °C temperatūrā, taču jau pie 450 °C no azbesta sāk izdalīties ķīmiski saistītais ūdens, tādēļ azbesta šķiedras kļūst mehāniski neizturīgas. Azbestam līdzīgas minerālšķiedras var iegūt arī mākslīgi; tās var saturēt [[fluors|fluoru]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klamatu kalni
|attēls                 = Pinus balfouriana Trinity Alps.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skujkoku meži Triniti Alpos
|lat_dir =N |lat_deg =41|lat_min = 20 |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =122|lon_min = 29|lon_sec =
 | pushpin_map           = ASV#Kalifornija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 249
|platums                = 181
|kalns                  = Ēdi kalns
|augstums               = 2751
|pilsētas               =
}}
'''Klamatu kalni''' ({{val|en|Klamath Mountains}}) ir kalnu masīvs [[Ziemeļamerika]]s rietumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Kalifornija]]s un [[Oregona]]s pavalstu teritorijā.<ref>{{PZT|362|Klamata masīvs}}</ref> Masīvs savieno [[Sjerranevada (ASV)|Sjerranevada]]s un [[Kaskāžu kalni|Kaskāžu kalnus]] austrumos ar [[Klusā okeāna piekrastes grēdas|Piekrastes grēdām]] rietumos, kā rezultātā masīvam ir kompleksa ģeoloģiskā uzbūve. Masīvu no austrumiem uz rietumiem šķērso [[Klamata]]s upe, bet ziemeļdaļā — [[Roga (upe)|Roga]]. Klamatu kalni sastāv no vairākām grēdām, tā augstākā daļa ir [[Siskiju kalni]] ar to augstāko virsotni Ēdi kalnu {{nobr|2751 m}} vjl. Ievērojamu daļu no kalnu masīva aizņem 11 aizsargājamas dabas teritorijas; apvidus ir nozīmīgs tūrisma galamērķis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas
| attēls = X-Men Days of Future Past poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''X-Men: Days of Future Past''
| žanrs =
| režisors = [[Braiens Singers]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Dženifere Lorensa]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Džeimss Makevojs]]
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Anna Pakvina]]
* [[Halle Berija]]
* [[Elena Peidža]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2014|5|10|Ņujorkas pirmizrāde|2014|5|23|ASV|2014|5|23|Latvija|}}
| ilgums = 131 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/x-men-days-future-past-2014|title= X-Men: Days of Future Past|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = agļu
| budžets = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=xmen2014.htm |title=
X-Men: Days of Future Past (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|747,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=xmen2014.htm |title=
X-Men: Days of Future Past (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| iepriekšējā = [[X-cilvēki: Pirmā klase]]
| nākamā = [[X-cilvēki: Apokalipse]]
| imdb =
}}
'''"X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas"''' ({{val|en|X-Men: Days of Future Past}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Braiens Singers]]. Filma balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "[[X-cilvēki: Pirmā klase]]". 2016. gadā iznāca filmas turpinājums "[[X-cilvēki: Apokalipse]]".

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Edvards Grejs
|     vārds_orig = ''John Edward Gray''
|         attēls = Gray John Edward 1800-1875.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1875
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 7
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Anglis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Zooloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Džons Edvards Grejs''' ({{val|en|John Edward Gray}}; dzimis {{dat|1800|2|12}}, miris {{dat|1875|3|7}}) bija [[briti|britu]] [[zoologs]]. Viņa jaunākais brālis [[Džordžs Grejs]] angļu zoologs un rakstnieks un tēvs [[Semjuels Frederiks Grejs]] — botāniķis un farmakologs.

sentences: '''Baltiešu-vācu Nacionālā komiteja''' (vācu: ''Baltisch-Deutsches Nationalausschuss'') bija politiska organizācija 1918. — 1920. gadā, kurā apvienojās [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] sabiedriskās organizācijas. Tās sākotnējais mērķis bija vienota vācbaltiešu interešu pārstāvniecība iepretim [[Latviešu Pagaidu Nacionālā padome|Latviešu Pagaidu Nacionālajai padomei]], un vēlāk [[Tautas padome]]s izveidotajai [[Latvijas Pagaidu valdība]]i. Baltiešu-vācu Nacionālā komiteja uzņēmās arī vācbaltiešu starptautisko interešu pārstāvniecību. Nacionālā komiteja pārtrauca darboties 1920. gada aprīlī un vācbaltiešu intereses Saeimā vēlāk pārstāvēja viņu politiskās partijas.

sentences:
{{Citas nozīmes|latviešu tautas mūzikas instrumentu|Kokle (nozīmju atdalīšana)|Kokle}}
{{Mūzikas instrumenta infokaste
| name                  = Kokle
| image                 = Gunta Niedoliņa kokles.jpg
| image_size            = 300px
| caption               = Gunta Niedoliņa izgatavotas dažāda veida kokles
| background            = string
| names                 = Kokles, kūkles, kūkle ([[Latgale|Latgalē]])
| classification        = [[Strinkšķināmais stīgu instruments]], [[stīgskanis]]
| hornbostel_sachs      = 314.122
| hornbostel_sachs_desc = Diatonisks [[lauta|lautveida]] stīgu instruments
| inventors             = [[tautas mūzika]]s instruments
| developed             =
| timbre                =
| volume                =
| attack                =
| decay                 =
| range                 =
| pitch                 =
| related               = [[Kankles]], [[kāndla]], [[kannele]], [[kantele]], [[gusļi]]
| musicians             = [[Mārtiņš Baumanis]], Latvīte Cirse, Līga Griķe (koncertkokle),<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Koklētāja Līga Griķe iegūst pirmo vietu starptautiskā konkursā Londonā |date=2016. gada 1. marts |publisher= [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |url= http://www.lsm.lv/lv/raksts/muzika/kultura/kokletaja-liga-grike-iegust-pirmo-vietu-starptautiska-konkursa-londona.a171607/ |accessdate= 2016. gada 22. aprīlī}}</ref> [[Nikolajs Heņķis]] (1864—1933),<ref name="Suitu novads">{{Tīmekļa atsauce |title= Muzicēšana |publisher= Biedrība „Suitu novads” |url= http://www.suitunovads.lv/lv/kulturas_mantojums/muziceshana/ |accessdate= 2015. gada 17. aprīlī |archive-date= 2015. gada 1. Maijs |archive-url= https://web.archive.org/web/20150501233656/http://www.suitunovads.lv/lv/kulturas_mantojums/muziceshana/ }}</ref> Namejs Kalniņš,<ref>{{Tīmekļa atsauce |author=Anete Stuce |url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/muzika/kokletajs-namejs-kalnins-15-gadu-vecuma-prezente-savu-debijas-albumu.a302873/ |title=Koklētājs Namejs Kalniņš 15 gadu vecumā prezentē savu debijas albumu |date=2018. gada 13. decembris |publisher=[[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |work=Etnovēstis |accessdate=2018. gada 16. decembrī}}</ref> [[Matīss Korāts]] (1900–1978),<ref name="Suitu novads"/> [[Pēteris Korāts]] (1871—1957),<ref name="Suitu novads"/> [[Māris Muktupāvels]], [[Valdis Muktupāvels]], [[Jānis Poriķis]] (1909—1992),<ref name="Suitu novads"/> [[Biruta Ozoliņa]], [[Laima Jansone]], Ansis Jansons,<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Ansis Jansons no kokles spēles gūst adrenalīnu |date=2012. gada 31. janvāris |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/izklaide/archive/ansis-jansons-no-kokles-speles-gust-adrenalinu.d?id=42094302 |accessdate= 2017. gada 28. janvārī}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kokles atzīšana. Koklētājs un topošais etnomuzikologs Ansis Jansons |author=Gita Lancere |date=2016. gada 22. aprīlis |publisher= [[Latvijas Radio 3]]. [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |work=Odiseja |url= http://klasika.lsm.lv/lv/raksts/odiseja/kokles-atzisana.-kokletajs-un-toposais-etnomuzikologs-ansis-jans.a67211/ |accessdate= 2017. gada 28. janvārī}}</ref> [[Aloizijs Jūsmiņš]] (koncertkokle)
| builders              = '''Tradicionālās kokles:'''
Jānis Atslēga, Uldis Austriņš, Viktors Černoglazovs,<ref name="kokļu meistari">{{Tīmekļa atsauce |title= Kokļu meistari |publisher= [[Latvijas Nacionālais kultūras centrs]] |work=Tautas mūzikas instrumenti Latvijā |url= https://www.tautasmuzikasinstrumenti.lv/meistari-skolotaji/meistari |accessdate= 2018. gada 22. martā}}</ref> [[Gunārs Igaunis]],<ref>{{Laikraksta atsauce |title= Igauņu ģimene Latgalē darina mūzikas instrumentus |date=2009. gada 23. novembris |author=Sintija Lase |website=[[jauns.lv]] |url= http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/12370/igaunu-gimene-latgale-darina-muzikas-instrumentus |accessdate= 2015. gada 25. martā}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Ko darīt, ja sieva pie galda aizvelk dziesmu? Gunārs Igaunis atbildi zina... |date=2009. gada 23. novembris |author=Ieva Zeidmane |work=Mākslinieka darbistabā |publisher= [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |url= http://klasika.lsm.lv/lv/raksts/makslinieka-darbistaba/ko-darit-ja-sieva-pie-galda-aizvelk-dziesmu-gunars-igaunis-atbil.a69755/ |accessdate= 2016. gada 12. augustā}}</ref> Nikolajs Heņķis (1864—1933),<ref name="Suitu novads"/> Māris Jansons, Eduards Klints,<ref name="kokļu meistari"/> Pēteris Korāts (1871—1957),<ref name="Suitu novads"/> Ģirts Laube, Krists Jānis Lazdiņš, Kārlis Lipors, Edgars Lipors, Guntis Niedoliņš,<ref name="kokļu meistari"/> Jānis Poriķis (1909—1992),<ref name="Suitu novads"/> Valters Reiznieks (cītarkokles), Andris Roze, Jānis Rozenbergs, Rihards Valters, Edgars Vilmanis-Meženieks, Voldemārs Tjuniņš,<ref name="kokļu meistari"/> [[Donāts Vucins]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Donāts Vucins – ne tikai kokļu meistars |date= 2015. gada 4. janvāris |author= Māra Vucina-Bērziņa |publisher= Latvijas Folkloras biedrība |url= http://www.folklorasbiedriba.lv/raksti-analize/raksti-pardomas-analitika/donats-vucins---ne-tikai-koklu-meistars/ |accessdate= 2015. gada 13. augustā |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160305065317/http://www.folklorasbiedriba.lv/raksti-analize/raksti-pardomas-analitika/donats-vucins---ne-tikai-koklu-meistars/ |archivedate= 2016. gada 5. Marts }}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|teorētiķu, sociologu, politologu un vēsturnieku|Tarasovs|Tarasovs}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls               =

Metamfetamīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula      = C10H15N
|citi nosaukumi       =
|CAS numurs           = 537-46-2
|molmasa              = 149,233
|blīvums              =
|kušanas temperatūra  =
|viršanas temperatūra =
|šķīdība ūdenī        =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{slikts tulkojums}}

sentences: '''Agregātstāvoklis''' ir [[viela]]s pastāvēšanas veids. Viela var atrasties četros dažādos agregātstāvokļos — [[cieta viela|cietā]] (ledus), [[šķidrums|šķidrā]] (ūdens), [[gāze|gāzveida]] (tvaiks), [[plazma]]s stāvoklī (uz Zemes dabā ļoti reti novērojams). Ūdens ir viela, kuru dabā var redzēt visos trijos agregātstāvokļos (cietā, šķidrā un gāzveida). Pārējās vielas parasti varam redzēt tikai vienā vai divos agregātstāvokļos.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| tauta = Moldāvi
| attēls =
| skaits = 3,35 miljoni
| vieta = {{ubl
 | {{MDA}} (2,82 miljoni)
 | {{UKR}} (0,26 miljoni)
 | {{RUS}} (0,16 miljoni)
 }}
| valoda = [[rumāņu valoda]],<br />[[krievu valoda]], [[ukraiņu valoda]]
| reliģija = [[kristietība]] ([[pareizticība]])
| grupas =
| radi = [[rumāņi]]
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =عبد السلام
''Abdus Salam''
| attēls =Abdus salam.gif
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1926
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =29
| dz_vieta =[[Džanga]], [[Pendžāba (Britu Indija)|Pendžāba]], {{Flaga|Britu Indija}} [[Britu Indija]] (tagad [[Pendžāba]], [[Pakistāna]])
| m_gads =1996
| m_mēnesis=11
| m_diena=21
| m_vieta =[[Oksforda]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[pakistānietis]]
| darba_vietas =[[Pakistānas atomenerģijas komiteja]],
[[Pendžabas Universitāte]],
[[Londonas Impērijas koledža]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Teorētiskās fizikas starptautiskais centrs]]
| alma_mater =[[Pendžabas Universitāte]]
[[Valdības koledžas universitāte]]
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Valters Gilberts]], [[Juvals Neemans]]
| sasniegumi =[[elektrovājā mijiedarbība]], [[Pati-Salama modelis]]
| apbalvojumi =1979. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Abduss Salams''' ({{val|en|Abdus Salam}}, {{val|ur|عبد السلام}}, dzimis {{dat|1926|1|29}}, miris {{dat|1996|11|21}}) bija [[Pakistāna|pakistāniešu]] [[fizika|fiziķis]]. Kopā ar [[Šeldons Glešovs|Šeldonu Glešovu]] un [[Stīvens Veinbergs|Stīvenu Veinbergu]] 1979. gadā ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] par [[elektrovājā mijiedarbība|elektrovājās mijiedarbības]] teorijas izstrādi.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1979 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1979/}}</ref> Teorijas pareizība tika parādīta eksperimentos [[Superprotonu sinhrotrons|Superprotonu sinhrotronā]] [[CERN]] centrā [[Ženēva|Ženēvā]] un līdz ar [[W un Z bozoni|W un Z bozonu]] atklāšanu 1983. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Antarctic_Petrel,_Antarctic_Peninsula_(5940362516).jpg
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Procellariiformes
|      kārta_lv = Vētrasputni
|        dzimta = Procellariidae
|     dzimta_lv = Vētrasputnu dzimta
|      binomial = Thalassoica antarctica
([[Johann Friedrich Gmelin|J. F. Gmelin]] 1789)
| ģints = Thalassoica
| ģints_lv = Antarktikas vētrasputni
| ģints_r = Antarktikas vētrasputns
| suga = Thalassoica antarctica
| suga_lv = Antarktikas vētrasputns
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Epifānija''' ({{val|el|ἐπιφάνεια}}, ''epipháneia'' — ‘atspīdēšana, atklāsme’) ir neliela apjoma [[Proza|prozas]] darbs ar īpaši emocionāli piesātinātu domu, kas radies kā pēkšņa atklāsme, atziņa.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref> Antīkajā literatūrā — [[Himna|himnisks]] dzejojums par godu dieviem.<ref>[https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/e/epifanija Vardnica.lv]</ref> Tās pēc žanriskās piederības būtu saucamas par dzejoļiem prozā. Epifāniju žanrs latviešu literatūrā ir dzejnieka [[Imants Ziedonis|Imanta Ziedoņa]] patents.<ref>Ilona Karpenko, Mārīte Milzere. Literatūra 8. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2013. 37.-38. lpp.</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Helena Kelere
|     vārds_orig    = ''Helen Keller''
|         attēls    = Helen KellerA.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1880
|     dz_mēnesis    = 6
|       dz_diena    = 27
|       dz_vieta    = [[Taskambija]], [[Alabama]], {{USA}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1968
|      m_mēnesis    = 6
|        m_diena    = 1
|        m_vieta    = [[Īstona]], [[Konektikuta]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = S
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstniece un sabiedriska darbiniece
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = autobiogrāfija "The Story of My Life" (1903)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}
'''Helena Adamsa Kelere''' ({{val|en|Helen Adams Keller}}, dzimusi {{dat|1880|6|27}}, mirusi {{dat|1968|6|1}}) bija [[kurlums|kurla]] un [[aklums|akla]] amerikāņu [[rakstniece]], skolotāja un kreisi noskaņota sabiedriskā darbiniece.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Gymnocephalus cernuus Pärnu River Estonia 2010-01-06.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Gymnocephalus cernuus|Ķīsis}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Perciformes
|      kārta_lv = Asarveidīgās
|    apakškārta = Percoidei
| apakškārta_lv = Īstie asari
|        dzimta = Percidae
|     dzimta_lv = Asaru dzimta
|         ģints = Gymnocephalus
|      ģints_lv = Ķīši
|       ģints_r = Ķīšu ģints
|      binomial = Gymnocephalus <small>([[Marcus Elieser Bloch|Bloch]], 1793)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
)]]
'''Kailums''' ir būšana bez apģērba, ietērpa vai apsega. Lielāko daļu [[aizvēsture]]s [[Anatomiski moderns cilvēks|anatomiski modernie cilvēki]], kuri dzīvoja siltā klimatā, bija kaili.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Adornment: what self-decoration tells us about who we are|publisher=Bloomsbury Academic|date=2020|location=London New York Oxford New Delhi Sydney|isbn=978-1-350-12100-3|first=Stephen|last=Davies|pages=168}}</ref> Laikam ritot, cilvēki sāka izmantot ķermeņa rotājumus, tostarp [[Juvelierdarbs|rotaslietas]], [[Tetovējums|tetovējumus]], ķermeņa krāsas un [[Rētošana|rētošanu]],<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Seeing through clothes|url=https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3|publisher=Penguin Books|date=1988|location=New York|isbn=978-0-14-011084-5|first=Anne|last=Hollander|pages=[https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3/page/n102 83]}}</ref> kas daļēji kalpoja kā [[neverbālā komunikācija]], norādot uz cilvēka sociālo statusu un individuālajām īpašībām. Siltajos klimatos dzīvojošie izmantoja apģērbu dekoratīviem, simboliskiem vai svinīgiem nolūkiem, bet bieži bija kaili, jo nebija nepieciešamības valkāt apģērbu, kā arī nepastāvēja [[kauns]]. Sievietes neaizsedza [[Krūts|krūtis]], jo tās netika [[Seksuālā objektizācija|seksualizētas]], bet gan bija asociētas ar bērnu [[Zīdīšana|zīdīšanu]].<ref>Asher-Greve, Julia M.; Sweeney, Deborah (2006). "On Nakedness, Nudity, and Gender in Egyptian and Mesopotamian Art". In Schroer, Sylvia (ed.). Images and Gender: Contributions to the Hermeneutics of Reading Ancient Art. Vandenhoeck & Ruprecht Göttingen: Academic Press Fribourg., pp. 127—128.</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
|name= Lielā kloāka<br>Cloaca Maxima
|image=Map of downtown Rome during the Roman Empire large-annotated.jpg
|caption=Romas centrālās daļas karte [[Romas impērija]]s laikā, kurā sarkanā krāsā parādīta Lielā kloāka.
|coordinates={{coord|41.8957|N|12.4848|E|source:wikidata|display=it}}
|map dot label=Cloaca Maxima
|map_label_position=bottom
|map_type=
|map_overlay=
|map_caption=
|map_size=270
|image_size=270
|mapframe-frame-width=270
|mapframe=yes
|mapframe-caption=Click on the map for a fullscreen view
|mapframe-zoom=13
|mapframe-marker=monument
|mapframe-wikidata=yes
}}

sentences: '''Kleiofans''', '''kleofans''' jeb '''krāmerīts''' ir bezkrāsains vai balts [[sfalerīta paveidi|sfalerīta paveids]]. Kleiofana kristāliem ir augsta dekoratīva vērtība, pēc tiem ir privātu kolekcionāru un muzeju pieprasījums. Blīvums — 4,06 g/cm3. Kleiofana dzidrību un tīro krāsu nosaka tas, ka šajā sfalerīta paveidā [[cinka sulfīds]] ir praktiski tīrs no piejaukumiem, izņemot nelielu [[kadmijs|kadmija]] piejaukumu.

sentences: '''Stiepes un spiedes deformācija''' ir [[deformācija]]s veids, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā mainās [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] izmērs noteiktā virzienā. Precizējot, ja ķermeņa izmērs palielinās, tā ir stiepes deformācijas jeb vienkārši '''stiepe''', bet, ja samazinās — spiedes deformācija jeb vienkārši '''spiede'''.

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Kolhīdas zemiene
|attēls                 = River Gubistskali.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Gubisckali]] upe Kolhīdas zemienē
|lat_dir =N |lat_deg =42|lat_min =7|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =42|lon_min =13|lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{GEO}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kaukāzs]]
|sastāv                 =
|garums                 = ap 100
|platums                = ap 100
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Kolhīdas zemiene''' ({{val|ka|კოლხეთის დაბლობი}}) ir aluviāls [[līdzenums]] [[Gruzija]]s rietumos, [[Rioni]] upes lejtecē. Izvietojusies [[Melnā jūra|Melnās jūras]] austrumu piekrastē; no ziemeļiem to norobežo [[Lielais Kaukāzs]], no dienvidiem — [[Mazais Kaukāzs]]. Līdzenumam trīsstūrveida forma; garums rietumu—austrumu virzienā un platums piekrastē ap 100 km.<ref>{{PZT|366}}</ref> Mitrs subtropu klimats, vidējā temperatūra janvārī 4,5—6 °C, jūlijā — 23—24 °C. Nokrišņi līdz 2000 mm gadā, augsta purvainība. Attīstīta lauksaimniecība, audzē subtropu kultūras: [[citrusi]], [[tēja]]. Naftas un gāzes atradnes, minerālūdeņi. Lielākās upes ir [[Rioni]], [[Khodora]], [[Inguri]], [[Supsa]]. Lielākās pilsētas ir [[Kutaisi]], [[Poti]], [[Zugdidi]].

sentences:
{{jāuzlabo|eseja (vai labāk dzēst?)}}
'''Piepūšamā konstrukcija''' ir objekts, kas tiek piepūsts ar gaisu,{{fact}} bet var tikt izmantots arī ūdeņradis, hēlijs un slāpeklis. Viena no priekšrocībām ir tā, ka piepūšamo konstrukciju var ērti transportēt un uzglabāt mazās telpās nepiepūstā veidā. Šī tehnoloģija tiek izmantota dažādiem nolūkiem. Piemēram gaisa spilvenos, trieciena aizsargos, transportlīdzekļu riteņa kamerās, ārkārtas drošības spilvenos, piepūšamajās atrakcijās.

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          = 1798. gada īru sacelšanās
| partof            = [[Atlantijas revolūcija]]s un [[Francijas revolucionārie kari|Francijas revolucionārajiem kariem]]
| colour_scheme     = background:#bbcccc
| image             = MAXWELL(1845) p184 Defeat at Vinegar Hill.jpg
| image_size        = 300px
| caption           = 1798. gada īru sacelšanās
| date              = 1798. gada 24. maijs — 12. oktobris
| place             = {{flaga|IRL}} [[Īrija]]
| result            = Kroņa spēku apspiešana
* [[Lielbritānijas un Īrijas ūnijas akts|Īrijas parlamenta atcelšana]] un [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas un Īrijas Apvienotās Karalistes]] izveidošana 1801. gadā
* Mēģinājums atjaunot sacelšanos ar [[Īru sacelšanās 1803. gadā|dumpi Dublinā]] 1803. gadā
* partizānu karš turpinās [[Entrimas grāfiste|Entrimā]] līdz 1800. gadam,  [[Viklovas grāfiste|Viklovā]] līdz 1803. gadam un [[Veksfordas grāfiste|Veksfordā]] līdz 1804. gadam
| combatant1        = {{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Apvienoto īru savienība]]
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Aizsargi (Īrija)|Aizsargi]]
[[File:Flag of France.svg|25px]] [[Francijas Pirmā republika]]
| combatant2        = [[File:Flag of Great Britain (1707–1800).svg|25px]] [[Lielbritānijas Karaliste]]
* [[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Īrijas Karaliste]]
| commander1        = {{resize|95%|{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Teobalds Volfs Tons]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Henrijs Džojs Makkrakens]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Viljams Eilmers]] (kritis gūstā)
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Entonijs Perijs]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Beginals Hārvijs]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Henrijs Manro]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Džons Mērfijs]]#†
[[File:Flag of France.svg|25px]] [[Žans Ambērs]]}} (kritis gūstā)
[[File:Flag of France.svg|25px]] [[Žans Bompārs]] (kritis gūstā)
| commander2        = {{resize|95%|[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Džons Prets]]
[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Čārlzs Kornvoliss]]
[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Ralfs Aberkrombijs]]
[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Džerards Leiks]]
[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Sers Džordžs Nagents]]
[[File:Flag of Great Britain (1707–1800).svg|25px]] [[Viljams Pits Jaunākais]]}}
[[File:Flag of Great Britain (1707–1800).svg|25px]] [[Džons Vorenss]]
[[File:Flag of Great Britain (1707–1800).svg|25px]] [[Roberts Stjuarts]]
| strength1         = {{resize|95%|50 000 Apvienotie īri
4100 Franču [[Franču revolucionārā armija|karavīri]]
10 [[Francijas Kara flote]]s kuģi<ref>[https://www.bbc.co.uk/history/british/empire_seapower/irish_reb_01.shtml The 1798 Irish Rebellion] (BBC).</ref>}}
| strength2         = {{resize|95%|40 000 [[Milicija (Lielbritānija)|milicija]]
30 000 Britu [[Britu armija|karavīri]]
~25 000 [[brīvprātīgie kavalēristi]]
~1000 [[Hesenes algotņi|Hesenieši]]}}
| casualties1       = {{resize|95%|10 000<ref>Thomas Bartlett, ''Clemency and Compensation, the treatment of defeated rebels and suffering loyalists after the 1798 rebellion, in Revolution, Counter-Revolution and Union, Ireland in the 1790s'', Jim Smyth ed, Cambridge, 2000, p. 100</ref>–50 000<ref name="thomas1969">[[Thomas Pakenham (historian)|Thomas Pakenham]], p. 392 ''The Year of Liberty'' (1969) {{ISBN|0-586-03709-8}}</ref> aptuvenie karavīru un civiliedzīvotāju upuri
3500 Franči sagūstīti
7 Franču kuģi sagrābti}}
| casualties2       = {{resize|95%|500–2000 karavīri miruši<ref>Bartlett, p. 100</ref>
apmēram 1000 [[Lojālisms|lojālistu]] civiliedzīvotāji miruši<ref>Richard Musgrave (1801). ''Memoirs of the different rebellions in Ireland'' (see Appendices)</ref>}}
| campaignbox       =
}}
'''1798. gada īru sacelšanās''' ([[Īru valoda|īru]]: ''Éirí Amach 1798'') bija [[Īri|īru]] sacelšanās [[Īrijas karaliste|Īrijas karalistē]] pret [[Britu impērija|Britu Impērijas varu]], kas notika [[Francijas revolucionārie kari|Revolucionāro karu]] laikā.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1208. gada Sēlpils aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika uz austrumiem no Kokneses (kartē - ''Kokenhusen'').
|date=[[1208]]. gads
|place= [[Sēlpils pilskalns|Sēlpils]]
|result=Sēļu pils padošanās un miera līgums ar krustnešiem
|combatant1='''[[Sēlpils pilskalns|Sēlpils]] [[sēļi]]'''
|combatant2='''[[krustneši|Vācu krustneši]]
 [[Zobenbrāļu ordenis]]
 [[līvi]] un [[letgaļi]]'''
|commander1=
|commander2=[[Daugavgrīvas klostera abati|Daugavgrīvas abats]] [[Teoderihs no Turaidas]],
prāvests Engelberts
|strength1=
|strength2=
|casualties1=vairāki nogalinātie
|casualties2=
}}

sentences: '''Taimeris''' jeb '''taimers'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=72}}</ref> (no {{val|en|timer}}, kas savukārt no ''time'' — 'laiks') ir specializēts [[pulkstenis|pulksteņa]] tips, kas paredzēts [[Laiks|laika]] [[intervāls (matemātika)|intervālu]] mērīšanai.<ref name="Merriam-Webster">{{Grāmatas atsauce|title=Timer|encyclopedia=Merriam-Webster online dictionary|volume=|pages=|publisher=Merriam-Webster|year=2012|url=http://www.merriam-webster.com/dictionary/timer|id=|accessdate=June 19, 2012}}</ref>

sentences: '''Ikšķiles novada Centrālā bibliotēka''' ir [[bibliotēka]] [[Ikšķile|Ikšķilē]], kas atrodas [[Peldu iela (Ikšķile)|Peldu ielā]] 22.

sentences: '''Daunvelings''' (no {{val|en|downwelling}} — 'nogrimšana') ir materiāla viena slāņa nolaišanās līdz otram slānim. Galvenokārt tas ir [[ūdens]] augšējā slāņa nogrimšana dziļākos slāņos. Materiāls ar lielāku blīvumu nolaižas zem materiāla ar mazāku blīvumu, piemēram, sāļš ūdens nolaižas zem saldūdens, jo tas ir smagāks, aukstais [[gaiss]] nolaižas zem siltā gaisa utt. Vējam pūšot uz jūras piekrasti, tas dzen ūdeni uz krastu, kur notiek daunvelings.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |title=Vertikālā plūsma |access-date={{dat|2009|07|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071015125337/http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |archivedate={{dat|2007|10|15||bez}} }}</ref> Krastā šajā laikā ūdens ir silts, jo to ir sadzinis vējš un siltais ūdens grimst lejup, jo nevar tur vairāk uzkrāties.

sentences: '''Bengāliešu kalendārs''' ({{val|bn|বঙ্গাব্দ}}) ir [[Saules kalendārs]], ko izmanto [[Bangladeša|Bangladešā]] un dažos [[Indija]]s austrumu štatos ([[Rietumbengāle|Rietumbengālē]], [[Asama|Asamā]], [[Tripura|Tripurā]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksiljona struktūrformula

Hidroksiljona modeļi
|       citi nosaukumi = hidroksīda jons
|           CAS numurs = 14280-30-9
|      ķīmiskā formula = OH−
|              molmasa = 17,01
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Hidroksiljons''' ir negatīvi lādēts divatomu [[jons]], kas satur [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Tas veidojas, [[elektrolītiskā disociācija|elektrolītiski disociējot]] [[ūdens|ūdenim]] vai šķīstošajiem bāziskajiem [[hidroksīdi]]em. Hidroksiljoni atrodas cieto bāzisko hidroksīdu un bāzisko [[sāļi|sāļu]] kristālrežģī; tie arī konstatēti izolētā veidā gāzes fāzē.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Optikas vēsture''' ir [[optika]]s ([[fizika]]s nozare, kura pēta visu, kas saistīts ar [[gaisma|gaismu]]) hronoloģiskā attīstība.

sentences: '''Plauksta''' ({{val-la|manus}}) ir daļa no [[augšējā brīvā ekstremitāte|augšējās brīvās ekstremitātes]]. To nereti dēvē arī par roku, lai gan roku veido ne tikai plauksta, bet arī [[augšdelms]] un [[apakšdelms]]. Plauksta nodrošina ķermeņu satveršanas funkciju. Plauksta ir ne tikai [[cilvēks|cilvēkiem]], bet arī [[pērtiķi]]em. Plaukstu veido [[plaukstas locītava]], [[plaukstas pamatne]], delna un [[pirksts|pirksti]], savukārt tie sastāv no [[plaukstas locītava]]s (''articulatio radiocarpea''), [[plaukstas pamatnes kauli]]em (''carpus''), [[delnas kauli]]em (''metacarpus'') un [[falanga (anatomija)|falangām]] (''phalanges'').

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Juitu jaranga Čukču pussalā
|tauta=Juiti
|skaits=2828
|vieta=[[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
[[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotka]], [[Krievija]]
|valoda=[[angļu valoda]]
[[krievu valoda]]
[[juitu valodas]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]]
|grupas=
|radi= [[jupiki]], [[alutīki]], [[inuiti]], [[iņupiati]]
}}
'''Juiti''' ir viena no [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo divus ciemus [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošajā [[Sentlorensa (sala)|Sentlorensas salā]] un septiņas apdzīvotās vietas [[Čukču pussala]]s austrumos [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. Tuvu radniecīga [[Aļaska]]s [[jupiki]]em un ir vienīgā no [[eskimosi|eskimosu]] tautām, kas dzīvo [[Āzija|Āzijā]].

sentences:
s virsmas aizņem [[sauszeme]]. Pārējais ir [[okeāns]], kura vidējais dziļums ir {{nobr|4 km}} un ko ieskauj {{nobr|380 000 km}} [[piekraste]]s.|alt=Two views of the ocean from space]]
'''Jūras bioloģija''' (arī '''bioloģiskā okeanogrāfija''')<ref>[http://priede.bf.lu.lv/grozs/HidroBiologjijas/Biookeanografija/Biookeanogr_1lekc_ievads.pdf Bioloģiskā okeanogrāfija]{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[bioloģija]]s un [[okeanogrāfija]]s robežnozare, daļa no [[hidrobioloģija]]s. Tā ir zinātne par [[jūra]]s [[ekosistēma|ekosistēmām]], kas pēta jūru un [[okeāns|okeānu]] organismus un to ekoloģisko mijiedarbību. Par jūras bioloģiju sauc arī [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] bioloģisko norišu un procesu kopumu.

sentences:
— pazīstams atstarojošais miglājs]]
'''Difūzais miglājs'''  ir neregulāras formas [[miglājs]] bez izteiktām robežām; tas var pats izstarot [[gaisma|gaismu]] vai arī absorbēt to. Lielāko daļu miglāju var raksturot kā difūzos miglājus<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=diffuse%20nebula&s=0&g=2&r=10331062 Difūzais miglājs — letonika.lv]</ref>; tas nozīmē, ka tie ir izstieptas formas un bez izteiktām robežām. [[Redzamā gaisma|Redzamās gaismas spektrā]] šos miglājus var iedalīt emisijas un atstarojošajos miglājos. Emisijas miglāji izstaro jonizētas gāzes spektrālās līnijas radiāciju (galvenokārt no jonizēta [[ūdeņradis|ūdeņraža]]); tos bieži dēvē par [[H II reģions|H II reģioniem]] (terminu H II profesionālajā astronomijā lieto, lai apzīmētu jonizētu ūdeņradi).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = The Long Goodbye
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|959 tūkstoši}}
| budžets = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 112 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1973|3|7}}
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| studija = ''[[Lion's Gate Films]]''
| operators = [[Vilmoss Zigmonds]]
| oriģinālnos = ''The Long Goodbye''
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| aktieri = * [[Eliots Gūlds]]
* [[Nīna van Pallandta]]
* [[Stērlings Heidens]]
| scenārijs = [[Lī Brekets]]
| producents = [[Džerijs Biks]]
| režisors = [[Roberts Oltmens]]
| žanrs = ''neo-noir''
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Longposter.jpg
| imdb =
}}'''''The Long Goodbye''''' ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Roberts Oltmens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Eliots Gūlds]], [[Nīna van Pallandta]] un [[Stērlings Heidens]]. Filma ir balstīta uz [[Reimonds Čendlers|Reimonda Čendlera]] 1953. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Commons cat|Universities in Uruguay|Universitātes Ungārijā}}
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Urugvaja]]
[[Kategorija:Urugvaja]]

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''Glikoproteīni''' ir [[olbaltumvielas]], kas satur [[Oligosaharīds|oligosaharīdu]] ķēdes ([[Glikāni|glikānus]]), kas kovalenti piesaistīti [[Aminoskābes|aminoskābju]] sānu ķēdēm. [[Ogļhidrāti]] ir pievienoti olbaltumvielai [[kotranslācija]]s vai posttranslācijas modifikācijā. Šis process ir pazīstams kā glikozilēšana. Izdalītās ārpusšūnu olbaltumvielas bieži tiek glikozilētas. Ogļhidrāti ir pievienoti dažiem olbaltumvielām, veidojot glikoproteīnus.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name        = Mailija Stjuarta
| series      = "[[Hanna Montana]]"
| image       =
| caption     = Mailija Stjuarta 3. sezonā
| first       = ''[[Lilly, Do You Want to Know a Secret?]]''
| last        = ''Wherever I Go''
| creator     = [[Maikls Porjess]]
[[Ričs Korels]]
[[Berijs O'Braiens]]
| portrayer   = [[Mailija Sairusa]]
[[Raiena Ņūmena]] (jaunība)
Mērija Čārlza Džonsa (jaunība)
| nickname    = ''America's Songbird''
''Miles''
(Džeksona dotā iesauka)
''Bud''
(Robija dotā iesauka)
| alias       = Hanna Montana
| gender      = Sieviete
| occupation  = Popdziedātāja
Aktrise
Skolniece
| title       =
| family      = Robijs Stjuarts (tēvs)
Sūzana Stjuarta (māte)
Džeksons Stjuarts (brālis)
| relatives   = Rūta Stjuarta (vecāmāte)
Bobijs Stjuarts (tēvocis)
Ērls Stjuarts (tēvocis)
Pērla Stjuarta (tante)
Tante Dollija (krustmāte)
Luana (māsīca)
Skūbijs (brālēns)
Šegijs (brālēns)
| religion    =
| nationality = Amerikāniete
| significant other =
}}
'''Mailija Reja Stjuarta''' ({{val|en|Miley Ray Stewart}}) ir centrālais izdomātais tēls ASV televīzijas seriālā "[[Hanna Montana]]". Viņu attēlo [[Mailija Sairusa]]. Mailija ir parasta pusaudze, taču viņas ''[[alter ego]]'' '''Hanna Montana''' ({{val|en|Hannah Montana}}; arī attēlo M. Sairusa) ir pasaulslavena popzvaigzne.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vārānasī
 | native_name              = वाराणसी
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Varanasi, India, Varanasi skyline in the evening.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Indija#Āzija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IND}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Utarpradēša]]
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Vārānasī apgabals]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 163.8
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1201815
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1435113
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Indijas standarta laiks|IST]]
 | utc_offset               = +5:30
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 25 | latm = 17 | lats =  | latNS = N
 | longd = 82 | longm = 57 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 221456
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 76
 | website                  = {{url|http://www.nnvns.org/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Šu (Čujas) ieleja
 |        krāsu_shēma = ieleja
 |             attēls = E8115-Chu-Valley.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Kirgizstāna#Kazahstāna#Āzija
 |vietaskartes_izmērs =
 |reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 42.8333  | plat_NS =
 | gar_d  = 75.2833  | gar_EW  =
 |          atrašanās = {{vieta|Kazahstāna}}, {{vieta|Kirgizstāna}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe = [[Šu]]
 |               tips =
 |             garums = 250 km
 |            platums = 10 - 100 km
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
|company name = Hyundai
{{val|ko|현대}}
{{val|ko|現代}}
|company_logo = Hyundai logo (english).svg
|company_type =
|foundation = 1947
|founder    = ''[[Chung Ju-yung]]''
|defunct   =
|location = [[Seula]], [[Dienvidkoreja]]
|area_served = Pasaule
|industry = Konglomerāts
|products =
|revenue =
|net_income =
|assets =
|num_employees =
|homepage = {{url|http://www.hyundaigroup.com}}
}}
'''''Hyundai''''' ir kompāniju grupa, ko 1947. gadā dibinājis Čons Čujons kā celtniecības kompāniju.

sentences:
[[Kategorija:Katoļu bruņinieku ordeņi]]
[[Kategorija:Livonija]]
[[Kategorija:Livonijas krusta kari]]
[[Kategorija:Livonijas ordenis]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Igaunijas vēsture]]
[[Kategorija:Vācijas vēsture]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kolins Trevors Pilindžers
|     vārds_orig = ''Colin Trevor Pillinger''
|         attēls = Colin Pillinger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Pilindžers 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Kingsvūda]], [[Glosteršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kembridža]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas = [[Kembridžas Universitāte]], [[Atvērtā universitāte]], [[Grešema koledža]]
|     alma_mater = [[Svonzē Universitāte]]
|        zinātne = [[planetoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Kolins Trevors Pilindžers''' ({{val|en|Colin Trevor Pillinger}}; dzimis {{dat|1943|5|9}}, miris {{dat|2014|5|7}}) bija angļu [[planetoloģija|planetologs]]. Strādāja par profesoru [[Atvērtā universitāte|Atvērtajā universitātē]]. Bija [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] avarējušās [[Marss (planēta)|Marsa]] zondes ''[[Beagle 2]]'' galvenais pētnieks un darbojās Marsa meteorītu pētnieku grupā.

sentences:
{{citas nozīmes|farmaceitu|Kārlis Šmits|Kārlis Šmits}}
{{citas nozīmes|farmaceitu|Šmits|Šmits}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Šmits
|          vārds_orig = ''Carl Schmidt''
|              attēls = Carl Ernst Heinrich Schmidt.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1822
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1894
|           m_mēnesis = 03
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Pēterburgas Kara medicīnas akadēmija]], [[Tērbatas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Gīsenes Universitāte]], [[Getingenes Universitāte]]
|             zinātne = [[farmācija]]
|         pasniedzēji = [[Justuss fon Lībigs]]
|            studenti = [[Vilhelms Ostvalds]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kārlis Ernests Heinrihs Šmits''' ({{val|de|Carl Ernst Heinrich Schmidt}}; 1822—1894) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] farmaceits. [[Tērbatas Universitāte]]s profesors (1852), dekāns (1863—1866) un (1891—1892).<ref>{{BBLD}}</ref> Pētīja [[vielmaiņa]]s procesus, kuņģa sālsskābes mijiedarbību ar [[pepsīns|pepsīnu]], vēlāk pievērsās [[ģeoķīmija]]i.

== Dzīvesgājums ==
Dzimis 1822. gada 13. jūnijā [[Jelgava]]s aptiekāra Kristofa Heinriha Šmita (1787—1866) un viņa sievas Karolīnes Dorotejas Adelheides (1803—1835) ģimenē.
Mācījās [[Jelgavas ģimnāzija|Jelgavas ģimnāzijā]]. Studēja ķīmiju un medicīnu [[Berlīnes Universitāte|Berlīnes Universitātē]] (1842—1943) un [[Gīsenes Universitāte|Gīsenes Universitātē]] (1843—1844), kur 1844. gadā pie [[Justuss fon Lībigs|Justusa fon Lībiga]] aizstāvēja ''Dr. phil.'' par augu [[Gļotas|gļotu]] pētījumu. Pabeidza medicīnas studijas [[Getingenes Universitāte|Getingenes Universitātē]] (1844—1845), kur 1845. gadā ieguva ''dr. med.'' grādu.
Strādāja [[Pēterburgas Kara medicīnas akadēmija|Pēterburgas Kara medicīnas akadēmijā]] (1845), 1847. gadā kļuva par [[Tērbatas Universitāte]]s privātdocentu, 1850. gadā viņu ievēlēja par ārkārtas profesoru un Farmaceitiskā institūta vadītāju, 1852. gadā par medicīnas ķīmijas profesoru.

sentences: '''''Cygwin''''' ir [[Brīvprogrammatūra|bezmaksas programmu]] kopums, ko sākotnēji izstrādāja kompānija ''[[Cygnus Solutions]]'', lai nodrošinātu ''[[Microsoft Windows]]'' sistēmu spēju daļēji darboties līdzīgi ''[[Unix|UNIX]]'' sistēmām. Pārsvarā projekts ir vērsts uz ''[[POSIX]]'' sistēmu (piemēram, ''[[Linux]]'', ''[[BSD]]'') programmu pārnešanu un darbināšanu ''Windows'' vidē. ''Cygwin'' programmas vislabāk darbojas ''[[Windows NT]]'', ''[[Windows 2000]]'', ''[[Windows XP]]'' un ''[[Windows Server 2003]]'' operētājsistēmās, dažas - arī uz ''[[Windows 95]]'' un ''[[Windows 98]]''. ''Cygwin'' patlaban galvenokārt uztur ''[[Red Hat]]'' kompānijas darbinieki.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Mūziķes]]
[[Kategorija:ASV mūziķi| Mūziķes]]

sentences: '''27. marts''' ir gada 86. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (87. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 279 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Edvards Snoudens
|     vārds_orig = ''Edward Snowden''
|         attēls = Edward Snowden 2013-10-9 (1) (cropped).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = E. Snoudens 2013. gadā
|        dz_gads = 1983
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Elizabetsitija}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{RUS}}
|      pilsonība = {{USA}}<br>{{RUS}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = Datordrošības konsultants
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lindsija Millsa
|          bērni = 2
|       paraksts = Edward Snowden signature 2013.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Edvards Džozefs Snoudens''' ({{val|en|Edward Joseph Snowden}}; dzimis {{dat|1983|6|21}}) ir bijušais [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Centrālā izlūkošanas pārvalde|Centrālās izlūkošanas pārvaldes]] un [[Nacionālās drošības aģentūra]]s (NSA) darbinieks, kurš 2013. gadā nopludināja slepenu informāciju par NSA globālās novērošanas programmām.

sentences: {{Commons category|Sports in Sierra Leone|Sports Sjerraleonē}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Skābekļa difluorīds
|                 attēls =
Skābekļa difluorīda molekulas modelis

Skābekļa difluorīda struktūrformula ar [[ķīmiskā saite|saišu]] garumiem un leņķiem
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 7783-41-7
|        ķīmiskā formula = OF2
|                molmasa = 53.996
|                blīvums = 1,88
|    kušanas temperatūra = -223,8 °C
|   viršanas temperatūra = -144,75 °C
|          šķīdība ūdenī = 6,8 ml/100 ml (0 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Skābekļa difluorīds''' ir [[skābeklis|skābekļa]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]]. Tajā skābeklim ir neraksturīgā [[oksidēšanās pakāpe]] +2, kas ir tāpēc, ka fluors ir vienīgais elements, kam ir lielāka [[elektronegativitāte]] nekā skābeklim. Istabas temperatūrā tas ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]].<ref name="Oxygen">E. A. V. Ebsworth, J. A. Connor and J. J. Turner. ''The Chemistry of Oxygen. Chapter 22 of Comprehensive Inorganic Chemistry.'' Pergamon Press 1973</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džeina Eira
| attēls                   =  Jane Eyre Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jane Eyre''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Kerijs Fukunaga]]
| producents               =
* [[Elisona Ouena]]
* [[Pols Tridžbitss]]
| scenārija autors         = [[Moira Bafini]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Mija Vašikovska]]
* [[Džeimijs Bells]]
* [[Džūdija Denča]]
| mūzika                   = [[Dario Marianelli]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Ruby Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|3|9|Ņujorkas pirmizrāde|2011|3|11|ASV|2011|9|9|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/jane-eyre-2011|title=Jane Eyre|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623110155/https://bbfc.co.uk/releases/jane-eyre-2011}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|34,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=janeeyre2011.htm|title=Jane Eyre|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džeina Eira"''' ({{val|en|Jane Eyre}}) ir 2011. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Šarlotes Brontē tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Kerijs Fukunaga]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Mija Vašikovska]], [[Džeimijs Bells]] un [[Džūdija Denča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|3|9||bez}} [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences:
'''Konstrukcija''' ({{val|la|constructio}} — 'uzbūve') var būt:
* jebkuras tehniskas sistēmas (piemēram, [[mašīna]]s, [[celtne]]s, [[aparāts|aparāta]] vai [[detaļa]]s), tās daļu un elementu izveidojums (ārējā forma), uzbūve un elementu savstarpējā mijiedarbība; arī pati tehniskā sistēma (piemēram, [[būvkonstrukcija]]);
* izveidojums darba rasējumā (piemēram, mašīnai vai tās elementam);
* uzbūve, sastāvdaļu izkārtojums (piemēram, mākslas darbā vai tekstā);
* [[Valodniecība|valodniecībā]] [[valoda]]s vienību (parasti vārdu) savienojums, kam ir noteiktas gramatiskās īpašības.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Gazālī
|    vārds_orig = {{ara|الغزالي}}
|        attēls = Al-Ghazali.png
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Gazālī ilustrācija
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1057
|    dz_mēnesis = 7
|      dz_diena = 5
|      dz_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1111
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 19
|       m_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = islāma filozofija
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi = "[[Reliģisko zināšanu atdzimšana]]"
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Fransisko Varela
|          vārds_orig = ''Francisco Varela''
|              attēls = Francisco Varela.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Varela [[Daramsala|Daramsalā]], [[indija|Indijā]], 1994. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1946
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta =
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2001
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|        dzīves_vieta = Čīle, ASV, Francija
|           pilsonība =
|             tautība = čīlietis
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = neirozinātne, fenomenoloģija
|           intereses =  uztveres teorija, budisms
|          alma_mater = Čīles Universitāte
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = ''Humberto Maturana''
|          ietekmējis = [[Kens Vilbers]]
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Fransisko Varela''' ({{val-es|Francisco Javier Varela García}}; dzimis {{dat|1946|9|7}}, miris {{dat|2001|5|28}}) bija [[Čīle|čīliešu]] [[bioloģija|biologs]], [[profesors]], [[filozofija|filozofs]] un neirozinātnieks, kurš kopā ar ''Humberto Maturana'' bioloģijā ieviesa [[jēdziens|jēdzienu]] "autopoiesis" (sevis veidošana).<ref>[http://books.google.co.uk/books?id=nVmcN9Ja68kC&dq=Maturana++Varela+Autopoiesis+Cognition&printsec=frontcover&source=bn&hl=en&ei=vN1YS_eUGqD20wSjzLHxBA&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=4&ved=0CBkQ6AEwAw#v=onepage&q&f=false Autopoiesis {{en ikona}}]</ref> Varela arī bija Gara un dzīves institūta (''Mind and Life Institute'') līdzdibinātājs. Šī organizācija veicina dialogu starp [[zinātne|zinātni]] un [[Budisms|budismu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/about/history/ |title=''Mind and Life Institute'' mājaslapa {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|10|30||bez}} |archive-date={{dat|2014|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ |date={{dat|2014|09|21||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/varela-awards/ |title=Gara un dzīves institūta Varela stipendijas {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|11|09||bez}} |archive-date={{dat|2015|06|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ |date={{dat|2015|06|27||bez}} }}</ref>

sentences:
s kolekcijas).]]
'''fon Laudoni''' ({{val|de|von Lauwdohn}}, vēlāk ''von Loudon'') ir [[Vācbaltieši|vācbaltu]] dzimta, kuru priekšteči [[Ļaudonas pils]]novadā izsekojami līdz [[Rīgas arhibīskapija]]s laikam 15. gadsimtā. 1759. gadā ieguva baronu titulu.<ref> [[Carl Arvid von Klingspor]] / [[Adolf Matthias Hildebrandt]], ''Baltisches Wappenbuch, Wappen sämmtlicher, den Ritterschaften von Livland, Estland, Kurland und Oesel zugehörigen Adelsgeschlechter'', Stockholm, 1882, S. 81 [http://daten.digitale-sammlungen.de/bsb00000445/images/index.html?id=00000445&groesser=&fip=193.174.98.30&no=&seite=89], aufgerufen am 21. Dezember 2018</ref>

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija hlorīda kristāla uzbūve

Amonija hlorīda struktūrformula

Pulverveida amonija hlorīds
|       citi nosaukumi = salmiaks,
armēņu sāls<ref name="MK">[https://www.rigaslaiks.lv/zurnals/melna-konfeksdiena-1659 Melnā konfekšdiena]</ref>
|           CAS numurs = 12125-02-9
|      ķīmiskā formula = NH4Cl
|              molmasa = 53,491
|              blīvums = 1527,4
|  kušanas temperatūra = 338 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 297 g/l (0 °C)
372 g/l (20 °C)
773 g/l (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija hlorīds''' jeb '''salmiaks''' (NH4Cl) ir viens no [[amonija sāļi]]em — balta, kristāliska, nedaudz higroskopiska viela bez [[smarža]]s un ar rūgti sāļu [[garša|garšu]]. To var uzskatīt par [[amonija hidroksīds|amonija hidroksīda]] un [[sālsskābe]]s [[sāļi|sāli]]. No ūdens kristalizējas [[oktaedrs|oktaedrisku]] kristālu veidā. Tā triviālais nosaukums "salmiaks" radies no [[latīņu valoda|latīņu]] termina ''sal ammoniacus''<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 581. lpp.</ref> — "amonjaka sāls".

sentences: '''"[[Kima Possibla]]"''' bija ''[[Disney Channel]]'' veidots animācijas seriāls, ko demonstrēja no 2002. gada 7. jūnija līdz 2007. gada 7. septembrim. Kopumā tam ir 4 sezonas un 87 sērijas. Šajā rakstā atrodams to uzskaitījums.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Strazdumuižas vidusskola attīstības centrs
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = {{vieta|Latvija|Rīga|Braila iela 24|24=Braila iela (Rīga)}}
|postcode               =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 4 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 15 | longs = 6  | longEW = E
|schooltype             = internātvidusskola
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = [[1872]]
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                = Ida Valentinoviča<ref name="lnb">[https://www.lnbiedriba.lv/lv/projekti/iedvesmas-stasti/ida-valentinovica-specialas-neredzigo-macibu-iestades-dibinataja-un-idejas-pamatliceja-lat/ Ida Valentinoviča - speciālās neredzīgo mācību iestādes dibinātāja un idejas pamatlicēja Latvijā. - Iedvesmas stāsti - Latvijas Neredzīgo biedrība]</ref>
|status                 = Aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                =
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmistress           =
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|key_people             =
|grades                 =
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 =118 (2019)
|grade1                 =
|grade2                 =
|grade3                 =
|grade4                 =
|grade5                 =
|grade6                 =
|grade7                 =
|grade8                 =
|grade9                 =
|grade10                =
|grade11                =
|grade12                =
|International_Students =
|classes                =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = Latviešu
||schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|colors                 =
|slogan                 =
|song                   =
|sports                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|revenue                =
|graduates              =
|year                   =
|alumni                 =
|free_label             = <!-- Skolas himna -->
|free_text              =
|homepage               = {{url|www.strazduskola.lv}}
}}
'''Rīgas Strazdumuižas vidusskola — attīstības centrs''' ir vienīgā mācību iestāde valstī, kur bērniem un jauniešiem ar nopietniem redzes traucējumiem tiek nodrošināts redzes īpatnībām pielāgots mācību process, un kas nodrošina atbalstu vispārizglītojošajās mācību iestādēs integrētajiem vājredzīgajiem un neredzīgajiem audzēkņiem. Tā atrodas [[Braila iela|Braila ielā]] 24, [[Jugla (Rīga)|Juglā]], [[Rīga|Rīgā]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Džeimsa I Zeme
|attēls              = James I Land IMG 8809 Sveaneset Lundbohmfjellet.JPG
|attēla paraksts     = Lundboma kalns un Sveaneseta zemesrags
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
|vietaskarte         = Svalbāra
|reljefa_karte       =
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position            = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = Diksona Zemes izvietojums Svalbāras arhipelāgā
|vietējais nosaukums = ''James I Land''
|izvietojums         = [[Špicbergena]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=78|latm=51|lats= |latNS=N
|longd=14|longm=18|longs= |longEW=E <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             =
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = 53
|platums             = 50
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Rērūsas kalns]]
|augstums            = 1288
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Teritorija
|valsts adm vienība                = [[Svalbāra]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      =
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      =
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          =
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Džeimsa I Zeme''' ({{val|no|James I Land}}) ir neapdzīvots dabas apgabals [[Špicbergena]]s ziemeļrietumu daļā, [[Svalbāra|Svalbārā]].<ref>[https://data.npolar.no/placename/6f727c9b-fdd0-5ec9-b84e-445445578a5f NPDC. James I Land]</ref> Tās dienvidu krastu apskalo [[Īsfjords|Īsfjorda]] atzars [[Nūrfjords]] un tā atzari [[Ekmana fjords]] un [[Diksona fjords]]. Dienvidrietumos Diksona Zeme robežojas ar [[Oskara II Zeme|Oskara II Zemi]], ziemeļrietumos — ar [[Hokona VII Zeme|Hokona VII Zemi]], ziemeļos — ar [[Andrē Zeme (Svalbāra)|Andrē Zemi]], bet ziemeļaustrumos — ar [[Diksona Zeme|Diksona Zemi]]. Nosaukta par godu [[Skotija]]s, [[Anglija]]s un [[Īrija]]s karalim [[Džeimss I Stjuarts|Džeimsam I]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ciklopropāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = trimetilēns
|           CAS numurs = 75-19-4
|      ķīmiskā formula = C3H6
|              molmasa = 42,08
|              blīvums = 1,879
|  kušanas temperatūra = -127,42 °C
| viršanas temperatūra = -32,8 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1107. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Ciklopropāns''' (C3H6) ir bezkrāsaina [[gāze]] ar [[petrolēteris|petrolēterim]] līdzīgu smaku. [[Ūdens|Ūdenī]] nešķīst, viegli šķīst [[etanols|etanolā]] un [[ēteris|ēterī]]. Ciklopropāns ir visvienkāršākais [[cikloalkāni|cikloalkāns]].

sentences:
'''Apstrāde ar griešanu''' ({{val|en|machining}}) ir mehāniskās apstrādes veids, kurā, atdalot materiāla slāņus, izstrādājuma virsmai tiek piešķirtas nepieciešamās īpašības. Apstrāde ar griešanu visbiežāk tiek veikta, izmantojot [[Ciparvadība|ciparvadības jeb CNC]] iekārtas [[metālapstrāde]]s, [[kokapstrāde]]s un citās [[apstrādes rūpniecība]]s apakšnozarēs.
{| class="wikitable"
|+Virsmas raupjums (profila vidējā aritmētiskā novirze) un kvalitāte atkarībā no apstrādes veida<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pielaides un sēžas|last=Šīrons|first=Edgars|publisher=Avots|year=1985|pages=150.—154|volume=II}}</ref>
! colspan="2" rowspan="2" |Apstrādes veids
! rowspan="2" |Ra, μm
! colspan="2" |Kvalitātes
! rowspan="56" |
! colspan="2" rowspan="2" |Apstrādes veids
! rowspan="2" |Ra, μm
! colspan="2" |Kvalitātes
|-
|'''Ekonomiskās'''
|'''Sasniedzamās'''
|'''Ekonomiskās'''
|'''Sasniedzamās'''
|-
| colspan="2" |Automātiskā [[Gāzes griezējdeglis|griešana ar gāzi]]
|12,5...100
|15...17
| rowspan="5" |—
| rowspan="2" |[[Caurspiešana]]
|gludā
|0,4...1,6
|7...9
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="4" |Nogriešana
|ar [[Ķēdes zāģis|ķēdes zāģi]]
|25...50
|15...17
|smalkā
|0,05...1,6
|6...7
|-
|ar [[Grieznis|griezni]]
|25...100
| rowspan="2" |14...17
| rowspan="3" |Urbumu kalibrēšana
ar lodīti vai tapni
|pēc urbšanas
|0,4...1,6
|8...9
|7
|-
|ar [[Frēze|frēzi]]
|25...50
|pēc izvirpošanas
|0,4...1,6
| rowspan="2" |7
|—
|-
|ar [[Abrazīvs|abrazīvu]]
|3,2...6,3
|12...15
|pēc izrīvēšanas
|0,05...1,6
|6
|-
| colspan="2" |Galavirsmas pievirpošana
|3,2...12,5
|11...13
|8...9
| colspan="2" |[[Apvelšana]] ar lodīti vai
rullīti, ja sākotnēji Ra = 3,2...12,5 μm
|0,4...1,6
|6...9
|—
|-
| rowspan="3" |[[Ēvelēšana]]
|rupjā
|12,5...25
|12...14
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |[[Izvalcēšana]]
|gludā
|0,4...1,6
|7
|6
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11...13
|smalkā
|0,1...0,2
|6
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...10
|7
| rowspan="2" |[[Pieslīpēšana]]
|gludā
|0,4...3,2
|6...7
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="2" |[[Tēšana]]
|rupjā
|25...50
|14...15
|—
|smalkā
|0,1...1,6
|5
|-
|gludā
|3,2...12,5
|12...13
|11
| rowspan="2" |[[Pulēšana]]
|parastā
|0,2...1,6
|6
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="3" |[[Frēzēšana]] ar cilindrisko frēzi
|rupjā
|25...50
|12...14
| rowspan="2" |—
|smalkā
|0,05...0,1
|5
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11
| rowspan="4" |Piestrādāšana
(lepēšana)
|rupjā
|0,4
|6...7
|5
|-
|smalkā
|1,6
|8...9
|6...7
|vidējā
|0,1...0,2
|5...6
|—
|-
| rowspan="3" |Frēzēšana ar galafrēzi
|rupjā
|6,3...12,5
|12...14
|—
|smalkā
|0,05
|5
|4 un augstāk
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11
|10
|apdares
|0,012...0,025
|—
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...9
|6...7
| rowspan="2" |[[Honēšana]]
|plakņu
|0,1...0,4
|7...8
|6
|-
| rowspan="2" |Ātrfrēzēšana
|rupjā
|3,2
|12...14
|11
|cilindru
|0,05...0,2
|6...7
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|11...13
|8...9
| rowspan="3" |[[Lepēšana]]
|iepriekšējā
|0,2...0,8
| rowspan="2" |6
| rowspan="3" |—
|-
| rowspan="4" |[[Virpošana]] ar garenpadevi
|rupjā
|25...100
|15...17
| rowspan="2" |—
|vidējā
|0,2
|-
|pusgludā
|6,3...12,5
|12...14
|smalkā
|0,025...0,1
|5
|-
|gludā
|1,6...3,2
|7...9
|6
| rowspan="2" |[[Superfinišs]]
|plakņu
|0,2...0,4
| rowspan="2" |5 un augstāk
| rowspan="2" |—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|6
|5
|cilindru
|0,1...0,4
|-
| rowspan="4" |Virpošana ar šķērspadevi
|rupjā
|25...100
|16...17
| rowspan="2" |—
| rowspan="3" |[[Vītne]]s griešana
|ar [[Vītņgriezis|vītņgriezi]], [[Vītņurbis|vītņurbi]]
|3,2...12,5
|6...8
|—
|-
|pusgludā
|6,3...12,5
|14...15
|ar griezni, [[Vītņu ķemme|ķemmi]]
| rowspan="2" |3,2...6,3
|6...8
|4...5
|-
|gludā
|3,2
|11..13
|8...9
|ar frēzi
|8
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...11
|7
| colspan="2" |Vītnes slīpēšana
|1,6...3,2
|4...6
|—
|-
| colspan="2" |Ātrvirpošana
|0,4...1,6
|11
|8...9
| colspan="2" |[[Vītnes velmēšana]] ar rullīšiem
|0,4...0,8
|6...8
|4
|-
| rowspan="2" |[[Urbšana]]
|...15 mm
|6,3...12,5
|12...14
|10...11
| colspan="2" |Vītnes ātruzgriešana (virpuļmetode)
|0,8...6,3
|6...8
|—
|-
|>15 mm
|12,5...25
|12...14
|10...11
| rowspan="4" |[[Zobrats|Zobrata]] zobu apstrāde
|ēvelēšana
|3,2...6,3
| rowspan="2" |7...10
| rowspan="4" |—
|-
| colspan="2" |Pārurbšana
|12,5...25
|12...14
|10...11
|frēzēšana
|1,6...3,2
|-
| rowspan="2" |[[Paplašināšana]]
|rupjā
|12,5...25
|12...15
|—
|slīpēšana
|0,4...0,8
| rowspan="2" |5...6
|-
|gludā
|3,2...6,3
|10...11
|8...9
|[[ševingēšana]]
|0,8...1,6
|-
| rowspan="4" |[[Izvirpošana]]
|rupjā
|50...100
|15...17
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |Sagataves [[Anodmehāniskā apstrāde|anodmehāniskā]]
[[Anodmehāniskā apstrāde|griešana]]
|parastā
|25...50
|11...13
|—
|-
|pusgludā
|12,5...25
|12...14
|speciālā
|6,3...12,5
|11
|8...9
|-
|gludā
|1,6...3,2
|8...9
|7
| rowspan="4" |Anodmehāniskā slīpēšana
|rupjā
|1,6...3,2
|6...9
| rowspan="4" |—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|7
|6
|gludā
|0,2...0,8
|6...7
|-
| colspan="2" |Ātrizvirpošana
|0,4...1,6
|8
|7
|pieslīpēšanas
|0,1...0,4
|5...7
|-
| rowspan="3" |[[Izrīvēšana]]
|pusgludā
|6,3...12,5
|9...10
|8
|apdares
|0,05...0,2
|5...6
|-
|gludā
|1,6...3,2
|7...8
|—
| colspan="2" |Elektrokontaktu urbšana
|25...100
|12...14
|—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|7
|6
| colspan="2" |Elektrodzirksteles slīpēšana
|3,2...25
| colspan="2" |—
|-
| rowspan="3" |[[Caurvilkšana]]
|pusgludā
|6,3
|8...9
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |Elektropulēšana
|dekoratīvā, ja sākotnēji
Ra = 1,6...12,5 μm
|0,4...3,2
|6...9
| rowspan="2" |—
|-
|gludā
|0,8...3,2
|7...8
|[[Niķelēšana|niķelētu]] pārklājumu, ja sākotnēji
Ra = 1,6...3,2 μm
|0,4...0,8
|—
|-
|apdares
|0,2...0,4
|7
|6
| rowspan="2" |Elektromehāniskā virpošana
|parastā
|3,2...6,3
|6...9
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="2" |[[Piekasīšana]]
|rupjā
|1,6...6,3
|11
|8...9
|gludā
|0,8...3,2
|6...7
|-
|smalkā
|0,1...0,8
|8...9
|6...7
| colspan="2" |Elektromehāniskā nogludināšana
|0,2...0,8
|6...7
|—
|-
| colspan="2" |[[Vīlēšana]]
|1,6...25
|8...11
|6...7
| colspan="2" |Cietsakausējumu apstrāde ar [[Ultraskaņa|ultraskaņu]]
|0,2...0,8
| colspan="2" |—
|-
| colspan="2" |Apstrāde ar [[Smilšpapīrs|smilšpapīru]]
pēc griežņa un frēzes
|0,2...1,6
|8...11
|7...8
| colspan="5" rowspan="7" |
|-
| rowspan="3" |Apaļ[[slīpēšana]]
|pusgludā
|3,2...6,3
|8...11
|—
|-
|gludā
|0,8...1,6
|6...8
|6
|-
|smalkā
|0,2...0,4
|5
|4 un augstāk
|-
| rowspan="3" |Plakanslīpēšana
|pusgludā
|3,2
|8...11
| rowspan="3" |—
|-
|gludā
|0,8...1,6
|6...8
|-
|smalkā
|0,2...0,4
|6...7
|}

sentences:
[[Kategorija:Austrumbalti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
[[Kategorija:Zemgales vēsture| ]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]

sentences:
kristāls]]
'''Kristāls''' (no [[grieķu valoda]]s (κρύσταλλος), sākotnēji vārds apzīmēja — [[ledus|ledu]], vēlāk — [[kalnu kristāls|kalnu kristālu]]) [[ķīmija|ķīmijā]] un [[mineraloģija|mineraloģijā]] ir [[cietviela]], kuru veidojošie [[atoms|atomi]], [[molekula]]s vai [[jons|joni]] ir izkārtoti noteiktā, regulārā kārtībā, šai kārtībai cikliski atkārtojoties visās trīs telpiskajās [[dimensija|dimensijās]]. Ar kristālu pētīšanu nodarbojas [[kristalogrāfija]].

sentences:
{{Infobox OS
| name                   = S60
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = ''[[Nokia 5800]]'' ar ''S60v5''
| website                =
| developer              = ''[[Nokia]]''
| family                 = ''[[Symbian]]''
| source model           =
| released               =
| latest_release_version = ''S60 v.5.5''
| latest_release_date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| frequently updated     =
| marketing_target       = [[viedtālrunis|viedtālruņi]]
| language               =
| kernel_type            =
| programmed_in          =
| userland               =
| ui                     =
| license                =
| working_state          = pārtraukts
| supported_platforms    =
| updatemodel            =
| package_manager        =
}}
'''''S60''''' (līdz 2005. gadam '''''Series 60''''') ir programmatūras platforma [[viedtālrunis|viedtālruņiem]], kas bāzēta uz ''[[Symbian]]'' operētājsistēmu. To ''[[Nokia]]'' izstrādāja 2001. gadā, un pirmais tālrunis (''[[Nokia 7650 ]]'') ar ''S60'' izlaists 2002. gadā. Izlaistas piecas ''S60'' paaudzes. 2011. gadā ''Nokia'' nolēma pārtraukt izmantot ''Symbian'', tā vietā izvēloties ''[[Windows Phone]]''.

sentences:
[[Kategorija:Jordānija]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Jordanija]]
[[Kategorija:Sports Āzijā]]

sentences:
{{cita nozīme|Tolkīna radītajām elfu valodām|elfu valodām vispārīgi|Elfu valodas}}
{{Valodas infokaste
 |name          = Elfu valodas <!--
 |nativename    =
 |pronunciation =
 |states        =
 |region        =
 |latd=  | latm= | latNS =
 |longd= |longm= |longEW =
 |speakers      =
 |iso1          =
 |iso2          =
 |iso2b         =
 |iso2t         =
 |iso3          =
 |familycolor   =
 |fam1          =
 |fam2          =
 |...
 |fam15         =
 |family        =
 |script        =
 |rank          =
 |nation        =
 |minority      =
 |agency        =
 |extinct       =
 |lc1           =
 |ld1           =
 |ll1           =
 |signers       = -->
 |creator       = [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns]]
 |date          =
 |setting       = [[Viduszeme]]
 |posteriori    =
 |caption       =
 |image         =
 |map           =
 |notice        = script
}}
'''"Elfu valodas"''' ir vairāku fiktīvu valodu kopa, kuru autors ir [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns]]. To izveidošana noveda līdz mitoloģijas radīšanai, par kuru ir izklāstīts viņa grāmatās.

sentences: '''Ekspozīcija''' [[fotogrāfija|fotogrāfijā]] ir kopējs [[gaisma]]s daudzums, kurš nonāk uz fotoattēlu reģistrējošas virsmas ([[foto filma|foto filmu]] vai fotokameras [[sensors|sensoru]]) [[fotoattēls|fotoattēla]] uzņemšanas laikā. Ekspozīcija tiek mērīta luksos sekundē ([[lux]]/s), un to var izrēķināt ar ekspozīcijas vērtības (EV) un kadra laukuma apgaismojuma noteiktajā vietā.

sentences:
s karalis [[Čulalongkorns]] (pirmais no labās) kopā ar dažiem no saviem 33 dēliem]]
'''Dēls''' ir [[vīrietis|vīriešu]] dzimuma [[bērns]] attiecībā pret [[vecāki]]em. Analogs sievietēm ir [[meita]]. Dažkārt vecāka persona jaunāku vīrieti var uzrunāt ar "dēls", pat ja abas personas nav radinieki.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Furosemīda struktūrformula

Furosemīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 5-(aminosulfolil)-4-hlor-2[(2-furanilmetil)]aminobenzoskābe
|           CAS numurs = 54-31-9
|      ķīmiskā formula = C12H11ClN2O5S
|              molmasa = 330,745
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 206 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 151 mg/l
|                 citi =
}}
'''Furosemīds''' (''Furosemidum'') ir medikaments, kas pieder pie tā saucamajiem "cilpas" [[diurētiķi]]em (urīndzenošiem preparātiem, kas iedarbojas uz Henles cilpām [[nieres|nierēs]]). Tā rezultātā samazinās ūdens absorbcija tajās. Lieto dažādas izcelsmes [[tūska|tūsku]] ārstēšanai.

sentences: '''Pārmiesošanās''' jeb '''reinkarnācija''' (no {{val|la|reincarnatio}} — 'atgriešanās ķermenī') ir pieņēmums, ka [[dvēsele]] pēc [[Cilvēka ķermenis|ķermeņa]] [[nāve]]s atgriežas uz [[Zeme]]s jaunā ķermenī (pārmiesojas). Šis uzskats ir plaši izplatīts pasaulē, it īpaši [[Indija|Indijā]], jo tas ir [[hinduisms|hinduisma]] un [[budisms|budisma]] mācības pamatā.

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:ASV mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:ASV vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Latvijas krievi'''
| pop = 445 612 jeb 23,66 % no iedzīvotāju kopskaita (2023)
| popplace =
| image =
| image_caption = Krievu īpatsvars [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]] 2021. gadā
| native_name = ''Русские в Латвии''
| regions = [[Rīga]], [[Pierīga]], [[Daugavpils]], kā arī citas [[Veidne:Latvijas lielākās pilsētas|Latvijas lielas pilsētas]]
}}'''Latvijas krievi''' ir skaitliski lielākā [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautība]]. Pēc Iedzīvotāju reģistra datiem 2023. gada 1. janvārī Latvijā dzīvoja 445 612 krievi (23,7% no kopējā iedzīvotāju skaita), no viņiem 298 684 (67,0%) bija [[Latvijas pilsoņa pase|Latvijas pilsoņi]], 115 719 (26,0%) [[Latvijas nepilsoņi]], bet 31 209 (7,0%) citu valstu (galvenokārt [[Krievijas Federācija]]s) pilsoņi.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRE/IRE060/|title=IRE060. Iedzīvotāju skaits un īpatsvars pēc tautības un valstiskās piederības gada sākumā 2011 - 2023|last=Oficiālās statistikas portāls|access-date=26.11.2023}}</ref>
<!--Pēc [[2011. gada Tautas skaitīšana Latvijā|2011. gada tautas skaitīšanas]] datiem Latvijā dzīvoja 556 422 krievi (26,9% no valsts iedzīvotāju kopskaita).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/2011gada-tautas-skaitisana-galvenie-raditaji-33608.html |title=Skaitliski lielāko tautību pārstāvju skaits un atsevišķu tautību īpatsvars iedzīvotāju kopskaitā |access-date={{dat|2013|10|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120129110714/http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/2011gada-tautas-skaitisana-galvenie-raditaji-33608.html |archivedate={{dat|2012|01|29||bez}} }}</ref>
Pēc 2019. gada 1. janvāra Iedzīvotāju reģistra datiem Latvijas krievu skaits bija 538 361, no viņiem 345 908 (64,3%) bija Latvijas pilsoņi, 147 220 (27,3%) [[nepilsoņi (Latvija)|nepilsoņi]], bet 45 103 (8,4%) citu valstu (galvenokārt [[Krievijas Federācija]]s) pilsoņi.<ref>[https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/backup/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190217201111/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/backup/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf |date={{dat|2019|02|17||bez}} }} (datums=01.01.2019)</ref> Pēc 2010. gada Iedzīvotāju reģistra datiem 366 489 (59,4%) bija Latvijas pilsoņi, bet 221 174 (35,9%) [[nepilsoņi (Latvija)|nepilsoņi]].<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/statistika/dokuments/2010/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības]</ref>-->

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Kapteinis Fantastika
| attēls = Captain Fantastic poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Captain Fantastic''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Mets Ross]]
| producents = * [[Monika Levinsone]]
* [[Džeimijs Patrikofs]]
* [[Šivani Ravata]]
* [[Linete Hauela Teilore]]
| scenārija autors = Mets Ross
| galvenajās lomās = * [[Vigo Mortensens]]
* [[Frenks Landžella]]
* [[Ketrīna Hāna]]
* [[Stīvs Zāns]]
| mūzika = [[Alekss Somerss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Electric City Entertainment]]''
* ''[[ShivHans Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Bleecker Street]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2016|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|7|8|ASV|}}
| ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/captain-fantastic-2016|title=Captain Fantastic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2019|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923135252/https://www.bbfc.co.uk/releases/captain-fantastic-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=captainfantastic.htm|title=Captain Fantastic (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Kapteinis Fantastika"''' ({{val|en|Captain Fantastic}}) ir 2016. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Mets Ross]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vigo Mortensens]], [[Frenks Landžella]], [[Ketrīna Hāna]] un [[Stīvs Zāns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|bijušo dzelzceļa staciju|Aloja (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Aloja
 | native_name              = Ale
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Alojas pilsētas dome.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Alojas pilsētas dome
 | image_flag               = LVA Aloja flag.svg
 | flag_link                = Alojas karogs
 | image_shield             = Coat of Arms of Aloja.svg
 | shield_link              = Alojas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 57 | latm  = 46 | lats  = 0 | latNS  = N
 | longd = 24 | longm = 53 | longs = 14 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Limbažu novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1992]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | leader_title             = Alojas apvienības pārvaldes vadītājs
 | leader_name              = Rihards Būda ''(p.i.)''
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val-de|Allendorf}}
 | area_total_km2           = 2.24
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Aloja}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4064
 | area_code                =
 | website                  = {{url|www.aloja.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Aloja''' ({{IPA2|aluɔja}}) ir pilsēta [[Latvija|Latvijā]], [[Limbažu novads|Limbažu novadā]]. Atrodas 120 km no [[Rīga]]s, 32 km no [[Limbaži]]em. Teritoriju no visām pusēm ieskauj [[Alojas pagasts]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfāta struktūrformula

Bezūdens nātrija sulfāts
|       citi nosaukumi = glaubersāls
|           CAS numurs = 7757-82-6 (bezūdens sāls),
 7727-73-3 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2SO4
|              molmasa = 142,04
|              blīvums = Bezūdens sālim 2680 kg/m3,
 dekahidrātam 1464
|  kušanas temperatūra = 1157 K (884 °C) (bezūdens),
32,4 °C (dekahidrāts)
| viršanas temperatūra = 1429 °C (bezūdens)
| šķīdība ūdenī        = 4,76 g/100ml (0 °C);
 42,7 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfāts''' (Na2SO4, glaubersāls Na2SO4·10 H2O) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir stabils, neitrāls [[sāļi|sāls]]. Dabā nātrija sulfāts parasti ir sastopams dekahidrāta formā ar 10 kristalizācijas ūdens molekulām ([[mirabilīts]]).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bandžarbaru
 | official_name            = ''Kota Banjarbaru''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Tugu Selamat Datang Banjarbaru.jpg
| photo1b      =
| photo2a      = Kampoeng Pelangi Banjarbaru 171218003.JPG
| photo2b      = Dr Murdjani Field Banjarbaru.jpg
| photo3a      =
| photo3b      =
| photo3c      =
| photo4a      = Al Munawarah Grand Mosque Banjarbaru.jpg
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Banjarbaru.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Kalimantāna
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Dienvidkalimantāna]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1999
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 305.242
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 270024
 | population_urban         =
 | population_metro         = 418000
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WITA]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 3 | latm = 27 | lats =  | latNS = S
 | longd = 114 | longm = 50 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.banjarbarukota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{coord|38.952255|-77.145773|display=title}}
{{nosaukums slīprakstā}}
 mītnē]]
'''''Kryptos''''' ir [[skulptūra]], kas atrodas [[Centrālā izlūkošanas pārvalde|Centrālās izlūkošanas pārvaldes]] (CIP) mītnē [[Lenglija|Lenglijā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Skulptūras autors ir amerikāņu mākslinieks [[Džims Sanborns]]. Nosaukums ''Kryptos'' nāk no [[senie grieķi|seno grieķu]] vārda, kas nozīmē "apslēpts".

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}

sentences:
{{Pamatraksts|Austrumprūsija}}
{{Vikikrātuves kategorija|East Prussia|Austrumprūsija}}

sentences: '''Sesija''' [[datorika|datorikā]], pamatā attiecībā uz [[datortīkls|datortīkliem]], ir ar [[sesijas slānis|sesijas slāņa]] palīdzību nodrošināts stabils savienojums starp lietotāju (vai [[lietotāja aģents|lietotāja aģentu]]) un [[serveris|serveri]], kas sevī ietver liela daudzuma datu pakešu apmaiņu starp lietotāja datoru un serveri. Sesijas parasti tiek īstenotas caur tīkla protokolu (piemēram, [[telnet]] vai [[FTP]]).

sentences: '''Virtuālā starptautiskā autoritatīvā datne''' ({{val|en|Virtual International Authority File}}; '''VIAF''') ir starptautiska [[autoritatīvā vadība|autoritatīvā]] datne. Tas ir vairāku nacionālo bibliotēku kopīgs projekts, kā darbību nodrošina ''Online Computer Library Center'' (OCLC).<ref>{{publikācijas atsauce |last1=Kelley |first1=Michael | last2 =Schwartz |first2=Meredith |year=2012 |title=VIAF service transitions to OCLC |journal=[[Library Journal]] |volume=137 |issue=8 |page =16 | publisher=[[Media Source Inc.|Media Source]]}}</ref><ref>{{Atsauce | url = http://www.oclc.org/viaf/ | title = VIAF | publisher = OCLC}}</ref> Projektu uzsāka [[Vācijas Nacionālā bibliotēka]] un ASV [[Kongresa bibliotēka]] 2000. gadā.<ref>[http://leo.cilea.it/index.php/jlis/article/view/4520 Analysis and Reflections on VIAF, Virtual International Authority File] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131206173815/http://leo.cilea.it/index.php/jlis/article/view/4520 |date={{dat|2013|12|06||bez}} }} // JLIS, Vol. 1, No. 2 (2010), Manzotti, [[DOI:10.4403/jlis.it-4520]]: «Virtual International Authority File (VIAF) is a joint experiment of the Library of Congress (LC), the Deutsche Nationalbibliothek (DNB), and the Bibliothèque Nationale de France (BNF) with Online Computer Library Center (OCLC). Started in 2000, VIAF is a linking between authority records of the participant national agencies»</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Natori''' var būt:
* [[Takeši Natori]];
* [[Acuši Natori]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bromūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Bromūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = 3,6452
|  kušanas temperatūra = -86,9 °C
| viršanas temperatūra = -66,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 221 g/100 ml (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Bromūdeņradis''' (HBr) ir [[broms|broma]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HBr ir bezkrāsaina [[gāze]] ar kodīgu, skābu smaku, daudz smagāka par gaisu. Bromūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] — [[bromūdeņražskābe|bromūdeņražskābi]] (līdz 68,85% HBr pēc masas).  0 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 600 tilpumi bromūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā bromūdeņradis, tāpat kā [[hlorūdeņradis]], veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus bromūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. HBr šķīst [[etanols|etanolā]], veidojot vāju elektrolītu.

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}

sentences:
20 mg tabletes]]
'''Stimulanti''' ir [[psihotropā viela|psihotropās vielas]], kas rada īslaicīgus garīgās un/vai fiziskās labsajūtas uzlabojumus. Visbiežāk tie izpaužas kā paaugstināta modrība, izturība un [[bezmiegs]]. Stimulantu iedarbība ir saistāma ar [[centrālā nervu sistēma|CNS]] aktivitātes paaugstināšanos, tie bieži tiek skatīti pretstatā [[depresanti]]em, kas savukārt samazina CNS aktivitāti, veicinot mieru un [[miegs|miegu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      nosaukums = Pienenes
|       binomial = Taraxacum
|         autors =
|         attēls = Taraxacum officinale - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-135.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = [[Ārstniecības pienene]]
|         valsts = Plantae
|      valsts_lv = Augi
|     nodalījums = Magnoliophyta
|  nodalījums_lv = Segsēkļi
|          klase = Magnoliopsida
|       klase_lv = Divdīgļlapji
|          rinda = Asterales
|       rinda_lv = Asteru rinda
|         dzimta = Asteraceae
|      dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|    apakšdzimta = Cichorioideae
| apakšdzimta_lv = Cigoriņu apakšdzimta
|          cilts = Cichorieae
|       cilts_lv = Cigoriņu cilts
|          ģints = Taraxacum
|       ģints_lv = Pienenes
|       sinonīmi =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Bē''' var būt:
* [[Tarjeijs Bē]] (''Tarjei Bø''; 1988) ― norvēģu biatlonists;
* [[Juhanness Tīngnēss Bē]] (''Johannes Thingnes Bø''; 1993) norvēģu biatlonists.

sentences: '''Psihokinēze''' (no {{val|gr|ψυχή}}, ''psychē'' — 'prāts' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), pazīstama arī kā '''telekinēze''' ({{val|gr|τῆλε}},  ''tēle'' — 'attālums', 'tālumā' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), ir hipotētiska spēja bez fizikālas savstarpējās iedarbības ar [[prāts|prāta]] palīdzību ietekmēt (kustināt un pacelt gaisā) [[fizikāls ķermenis|fizikālus ķermeņus]].<ref name="Psychokinesis">[http://www.dictionary.com/browse/psychokinesis "Psychokinesis"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 18.11.2016.</ref><ref name="Telekinesis"/><ref name="Novels">Kaku, M. ''Physics of the Impossible: A Scientific Exploration into the Worlds of Phasers, Force Fields, Teleportation, and Time Travel''. New York... [etc.]: Doubleday, 2008. P. 89.</ref><ref>Steiger, B., Steiger, S. H. ''The Gale Encyclopedia of the Unusual and Unexplained''. Detroit... [etc.]: Thomson & Gale, 2003. P. 331.</ref><ref>Braude, S. E. ''ESP and Psychokinesis: A Philosophical Examination''. Philadelphia: Temple University Press, 1979. P. 26.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jasmīnas stāsts
| attēls                   = Blue Jasmine poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Blue Jasmine''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Bobijs Kanavale]]
* [[Luiss C.K.]]
* [[Endrū Daiss Klejs]]
* [[Sallija Hokinsa]]
* [[Pīters Sarsgārds]]
* [[Maikls Stūlbargs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''Gravier Productions''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2013|7|23|Ņujorka|2013|8|23|ASV}}
| ilgums                   = 98 minūtes<!--Theatrical runtime: 98:23--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''BLUE JASMINE'' (12A)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/blue-jasmine-film|work=[[Warner Bros.]]|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=August 23, 2013|accessdate=August 23, 2013|archive-date={{dat|2015|11|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151120091157/http://www.bbfc.co.uk/releases/blue-jasmine-film}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|last=Block|first=Alex|title=Woody Allen in San Francisco: The Making of 'Blue Jasmine'
|url= http://www.hollywoodreporter.com/news/woody-allen-san-francisco-making-656275|accessdate=November 18, 2013|work=[[The Hollywood Reporter]]|date=November 18, 2013}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|99,1 miljons}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Blue Jasmine (2013) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2334873/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|9|12||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 2334873
}}
'''"Jasmīnas stāsts"''' ({{Val|en|Blue Jasmine}}) ir 2013. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]].<ref>{{Ziņu atsauce|last= Burkeman|first= Oliver|title=Woody Allen: 'To have been a lead character in a juicy scandal doesn't bother me'|url= http://www.guardian.co.uk/film/2012/sep/13/woody-allen-juicy-scandal |accessdate=January 9, 2013|newspaper=[[The Guardian]]|date=September 13, 2012}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|last=Greene|first=Andy|title=Andrew Dice Clay's Surprising Comeback and Why He Won't Clean Up His Act|url=http://www.rollingstone.com/movies/news/andrew-dice-clays-surprising-comeback-and-why-he-wont-stop-saying-fag-20121228|accessdate=January 9, 2013|newspaper=[[Rolling Stone]]|date=December 28, 2012|archive-date={{dat|2018|06|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180625161507/https://www.rollingstone.com/movies/news/andrew-dice-clays-surprising-comeback-and-why-he-wont-stop-saying-fag-20121228}}</ref><ref name="NYT">{{Ziņu atsauce|last=Itzkoff|first=Dave|title=Woody Allen Names His New Movie ‘Blue Jasmine’|url= http://artsbeat.blogs.nytimes.com/2013/01/08/woody-allen-names-his-new-movie-blue-jasmine/|accessdate=January 8, 2013|newspaper=[[The New York Times]]|date=January 8, 2013}}</ref>

sentences: {{Kauja infobox|kauja=Ziemeļlatgales atbrīvošanas operācija|attēls=|paraksts= Uzbrukums Pitalovas (Jaunlatgales) virzienā|konfl=[[Latvijas brīvības cīņas]]|laiks=1920. gada 9.-14. janvāris|vieta= Ziemeļlatgale|iznāk=Latvijas karaspēka uzvara|puse1= {{flagicon|Latvia}} [[Latvijas Republika]]|puse2= [[Latvijas SPR]] (līdz 13. janvārim)<br />  [[Krievijas PFSR]] |karavad1={{flagicon|Latvia}}[[Krišjānis Berķis]] |karavad2= [[Augusts Korks]] - [[15. armija (KSFPR)|15. armijas]] komandieris|spēki1= ap 8 500 karavīru|spēki2=vairāk nekā 6000 karavīru<ref>Operācijas laikā Sarkanā armija no Igaunijas frontes pārsvieda vairākus pulkus</ref>|zaud1= |zaud2= }}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte
| attēls = The-best-exotic-marigold-hotel.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Best Exotic Marigold Hotel''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Džons Medens]]
| producents = * [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Czernins]]
| scenārija autors = [[Ols Pārkers]]
| galvenajās lomās = * [[Džūdija Denča]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Penelope Viltone]]
* [[Devs Patels]]
* [[Selija Imrija]]
* [[Megija Smita]]
| mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Participant Media]]''
* ''[[Imagenation Abu Dhabi FZ]]''
* ''[[Blueprint Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|11|30|Pirmizrāde|2012|2|24|Apvienotā Karaliste|2012|3|30|Latvija|2012|5|4|ASV}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/best-exotic-marigold-hotel-2011|title=The Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 17, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190517170231/https://bbfc.co.uk/releases/best-exotic-marigold-hotel-2011|archivedate={{dat|2019|05|17||bez}}}}</ref>
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bestexoticmarigoldhotel.htm|title=The Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 17, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|136,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]"
| imdb =
}}
'''Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte''' ({{val|en|The Best Exotic Marigold Hotel}}) ir 2011. gada Apvienotās Karalistes kinokomēdija, kas balstīta uz Deboras Mogačas romānu ''These Foolish Things''. Filmas režisors ir [[Džons Medens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džūdija Denča]], [[Bills Naijs]], [[Penelope Viltone]], [[Devs Patels]], [[Selija Imrija]] un [[Megija Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|11|30||bez}}. 2015. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]".

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Gothards Frīdrihs Stenders<br />''(Ģederts Stenders)''
| vārds_orig = ''Gotthard Friedrich Stender''
| attēls = Gotards Frīdrihs Stenders (cropped).jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums = Vecais Stenders [[Janis Rozentāls|J. Rozentāla]] gleznā
| dz_gads = 1714
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 27
| dz_vieta = [[Laši (Eglaines pagasts)|Lašu]] mācītājmuiža,  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad - {{LAT}})
| m_gads = 1796
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 17
| m_vieta = Sunākstes mācītājmuiža, [[Kurzemes guberņa]] (tagad — {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| vecāki = 	Hermanis Konrāds Stenders, Elizabete Magdalena (Regius)
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Anna Elizabete Stendere (Braunšveiga, 1716–1784)
| bērni = [[Aleksandrs Johans Stenders]] (Jaunais Stenders)
| paraksts =
| pseidonīms = Vecais Stenders
| nodarbošanās = luterāņu mācītājs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[vācu valoda|vācu]], [[latīņu valoda|latīņu]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
s luterāņu mācītājs Gothards Frīdrihs Stenders (1753).]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Iohannes Amos Comenius
| attēls =Johann Amos Comenius.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1592
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =28
| dz_vieta =precīza vieta nav zināma, [[Morāvija]],  [[Bohēmijas karaliste]],  [[Svētā Romas impērija]]
| m_gads =1670
| m_mēnesis=11
| m_diena=15
| m_vieta =[[Amsterdama]],  [[Apvienoto Provinču republika]]
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =
| alma_mater =[[Heidelbergas universitāte]]
| zinātne =[[pedagoģija]]
| pasniedzēji =[[Johans Heinrihs Alsteds]]
| studenti =
| sasniegumi =mūsdienu [[pedagoģija]]s pamatlicējs
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: {{Commonscat|Seas of Japan|Japānas jūras}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pentāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH2CH3
|molmasa=72,15
|blīvums=626
|kušanas temperatūra=−129,8 °C
|viršanas temperatūra=36,1 °C
}}

sentences:
{{Infobox
| bodyclass   = vcard vevent plainlist
| title       = {{ifempty|{{{name|}}}|{{{Name|}}}|{{PAGENAME}}}}
| titleclass  = fn org summary
| titlestyle  = padding-bottom:0.3em;
| image       = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{ifempty|{{{Crash image|}}}|{{{image|}}}}}|size={{{imagesize|}}}|sizedefault=250px}}
| caption     = {{ifempty|{{{caption|}}}|{{{Image caption|}}}}}
| image2      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{ifempty|{{{Crash image2|}}}|{{{image2|}}}}}|size={{{imagesize2|}}}|sizedefault=250px}}
| caption2    = {{ifempty|{{{caption2|}}}|{{{Image caption2|}}}}}
| captionstyle = line-height:1.3em;
| headerstyle = background-color: #082567; color: white;
| header1     = {{ifempty|{{{occurrence_type|}}}|Notikuma}} informācija
| label2      = Datums
| data2       = {{ifempty|{{{Date|}}}|{{{date|}}}}}
| label3      = Kopsavilkums
| data3       = {{ifempty|{{{summary|}}}|{{{Type|}}}|{{{type|}}}}}
| label4      = Atrašanās vieta
| class4      = location
| data4       = {{br separated entries
  |1={{ifempty|{{{Site|}}}|{{{site|}}}}}
  |2={{ifempty|{{{Coordinates|}}}|{{{coordinates|}}}|{{{coords|}}}}}
}}
| label5      = Pasažieri
| data5       = {{#if:{{{plane2_type|}}}||{{{Passengers|}}}{{{plane1_passengers|}}}{{{passengers|}}} }}
| label6      = Apkalpe
| data6       = {{#if:{{{plane2_type|}}}||{{{Crew|}}}{{{plane1_crew|}}}{{{crew|}}} }}
| label7      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Kopējais ievainoto skaits|Ievainotie}}
| data7       = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{total_injuries|}}}|{{ifempty|{{{Injuries|}}}|{{{plane1_injuries|}}}|{{{injuries|}}}}}}}
| label8      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Kopējais mirušo skaits|Mirušie}}
| data8       = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{total_fatalities|}}}|{{ifempty|{{{Fatalities|}}}|{{{plane1_fatalities|}}}|{{{fatalities|}}}}}}}
| label9      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Kopējais izdzīvojušo skaits |Izdzīvojušie}}
| data9       = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{total_survivors|}}}|{{ifempty|{{{Survivors|}}}|{{{plane1_survivors|}}}|{{{survivors|}}}}}}}
| header10    = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Pirmais lidaparāts}}
| data11      = {{#if:{{{plane1_image|}}}|{{Infokastes attēls|attēls={{{plane1_image|}}}|att_izm={{{image1size|}}}|att_izm_def=180px|paraksts={{{plane1_caption|}}}}}}}
| label12     = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Tips|Lidaparāta tips}}
| data12      = {{ifempty|{{{Aircraft Type|}}}|{{{aircraft_type|}}}|{{{plane1_type|}}}}}
| label13     = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Nosaukums|Lidaparāta nosaukums}}
| data13      = {{ifempty|{{{Ship name|}}}|{{{aircraft_name|}}}|{{{plane1_name|}}}}}
| label14     = Operators
| data14      = {{{Operator|{{{operator|{{{plane1_operator|}}}}}}}}}
| label15     = Reģistrācijas numurs
| data15      = {{{Tail Number|{{{tail_number|{{{plane1_tailnum|}}}}}}}}}
| label16     = Izlidošanas vieta
| data16      = {{{Origin|{{{origin|{{{plane1_origin|}}}}}}}}}
| label17     = Nolaišanās
| data17      = {{{Stopover|{{{stopover|{{{plane1_stopover|}}}}}}}}}
| label18     = Pirmā nolaišanās
| data18      = {{{Stopover0|{{{stopover0|{{{plane1_stopover0|}}}}}}}}}
| label19     = Otrā nolaišanās
| data19      = {{{Stopover1|{{{stopover1|{{{plane1_stopover1|}}}}}}}}}
| label20     = Trešā nolaišanās
| data20      = {{{Stopover2|{{{stopover2|{{{plane1_stopover2|}}}}}}}}}
| label21     = Ceturtā nolaišanās
| data21      = {{{Stopover3|{{{stopover3|{{{plane1_stopover3|}}}}}}}}}
| label22     = Pēdējā nolaišanās
| data22      = {{{Last stopover|{{{last_stopover|{{{plane1_laststopover|}}}}}}}}}
| label23     = Galamērķis
| data23      = {{{Destination|{{{destination|{{{plane1_destination|}}}}}}}}}
| label24     = Pasažieri
| data24      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_passengers|}}} }}
| label25     = Apkalpe
| data25      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_crew|}}} }}
| label26     = Ievainotie
| data26      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_injuries|}}} }}
| label27     = Mirušie
| data27      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_fatalities|}}} }}
| label28     = Izdzīvojušie
| data28      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_survivors|}}} }}
| header29    = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Otrais lidaparāts}}
| data30      = {{#if:{{{plane2_image|}}}|{{Infokastes attēls|attēls={{{plane2_image|}}}|att_izm={{{image3size|}}}|att_izm_def=180px|paraksts={{{plane2_caption|}}}}}}}
| label31     = Tips
| data31      = {{{plane2_type|}}}
| label32     = Nosaukums
| data32      = {{{plane2_name|}}}
| label33     = Operators
| data33      = {{{plane2_operator|}}}
| label34     = Reģistrācijas numurs
| data34      = {{{plane2_tailnum|}}}
| label35     = Izlidošanas vieta
| data35      = {{{plane2_origin|}}}
| label36     = Nolaišanās
| data36      = {{{plane2_stopover|}}}
| label37     = Pirmā nolaišanās
| data37      = {{{plane2_stopover0|}}}
| label38     = Otrā nolaišanās
| data38      = {{{plane2_stopover1|}}}
| label39     = Trešā nolaišanās
| data39      = {{{plane2_stopover2|}}}
| label40     = Ceturtā nolaišanās
| data40      = {{{plane2_stopover3|}}}
| label41     = Pēdējā nolaišanās
| data41      = {{{plane2_laststopover|}}}
| label42     = Galamērķis
| data42      = {{{plane2_destination|}}}
| label43     = Pasažieri
| data43      = {{{plane2_passengers|}}}
| label44     = Apkalpe
| data44      = {{{plane2_crew|}}}
| label45     = Ievainotie
| data45      = {{{plane2_injuries|}}}
| label46     = Mirušie
| data46      = {{{plane2_fatalities|}}}
| label47     = Izdzīvojušie
| data47      = {{{plane2_survivors|}}}
| header48    = {{#if:{{{plane3_type|}}}|Trešais lidaparāts}}
| data49      = {{#if:{{{plane3_image|}}}|{{Infokastes attēls|attēls={{{plane3_image|}}}|att_izm={{{image3size|}}}|att_izm_def=180px|paraksts={{{plane3_caption|}}}}}}}
| label50     = Tips
| data50      = {{{plane3_type|}}}
| label51     = Nosaukums
| data51      = {{{plane3_name|}}}
| label52     = Operators
| data52      = {{{plane3_operator|}}}
| label53     = Reģistrācijas numurs
| data53      = {{{plane3_tailnum|}}}
| label54     = Izlidošanas vieta
| data54      = {{{plane3_origin|}}}
| label55     = Nolaišanās
| data55      = {{{plane3_stopover|}}}
| label56     = Pirmā nolaišanās
| data56      = {{{plane3_stopover0|}}}
| label57     = Otrā nolaišanās
| data57      = {{{plane3_stopover1|}}}
| label58     = Trešā nolaišanās
| data58      = {{{plane3_stopover2|}}}
| label59     = Ceturtā nolaišanās
| data59      = {{{plane3_stopover3|}}}
| label60     = Pēdējā nolaišanās
| data60      = {{{plane3_laststopover|}}}
| label61     = Galamērķis
| data61      = {{{plane3_destination|}}}
| label62     = Pasažieri
| data62      = {{{plane3_passengers|}}}
| label63     = Apkalpe
| data63      = {{{plane3_crew|}}}
| label64     = Ievainotie
| data64      = {{{plane3_injuries|}}}
| label65     = Mirušie
| data65      = {{{plane3_fatalities|}}}
| label66     = Izdzīvojušie
| data66      = {{{plane3_survivors|}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{Navbox
| name = Baltijas valstis
| title = [[Baltijas valstis]]
| image = [[File:Baltic states flag map.svg|75px]]
| state = {{{state|autocollapse}}}
| bodyclass = hlist

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Rīgas Stradiņa universitāte
|latīniski    = Universitas Rigensis Stradina
|attēla_nos   = Rsu_logo_small.jpg
|att_izm      =
|att_apraksts = RSU logo
|moto         = ''Vita brevis ars longa
Dzīve ir īsa, bet zinātne/māksla ir mūžīga''
|dibin        = 1950 (kā Rīgas Medicīnas institūts)
|valsts       = Latvija
|vieta        = [[Rīga]], [[Latvija]],
Dzirciema iela 16
|tips         = Valsts universitāte
|dotācijas    =
|rektors      = [[Aigars Pētersons]]
|studenti     = ap 9290 (''2022'')<ref name="skaits">[https://www.rsu.lv/par-rsu Rīgas Stradiņa universitāte Studējošo kopskaits]</ref>
|publik       = 180<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scopus.com/ |title=Scopus. Rīgas Stradiņa universitātes publikācijas 2017. gadā. Meklēts 2018. gada 22. janvārī |access-date=2019. gada 22. Oktobris |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190906134435/https://www.scopus.com/ |archivedate=2019. gada 6. Septembris }}</ref>
|darbinieki   = 1600 darbinieku, no kuriem aptuveni 60% ir akadēmiskais personāls
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [http://www.rsu.lv www.rsu.lv]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Samanta Kristoforeti
|     vārds_orig = ''Samantha Cristoforetti''
|         attēls = Samantha Cristoforetti Official NASA Portrait in 2022 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = S. Kristoforeti 2022. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1977
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Milāna]], {{ITA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ITA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Eiropas Kosmosa aģentūra|ESA]] [[kosmonauts|kosmonaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 370 d 6 h 35 m
| kos_iesaukums = 2009. gads
| kos_misija = 1. [[SKS 42. ekspedīcija|SKS-42]], [[SKS 43. ekspedīcija|SKS-43]]<br />2. ''[[SpaceX Crew-4|Crew-4]]'', [[SKS 67. ekspedīcija|SKS-67]], [[SKS 68. ekspedīcija|SKS-68]]
| kos_kuģi = ''[[Sojuz TMA-15M]]'', ''[[Freedom (Crew Dragon)]]''
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[kapteinis (dienesta pakāpe)|kapteinis]]
|  dienesta_laiks = kopš 2001. gada
|          valsts = {{ITA}}
|       struktūra = Gaisa spēki
|         vienība =
|    nodarbošanās = [[lidotājs]]
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība = Itālijas Gaisa spēku akadēmija
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
{{Inženiera infodaļa
|     inž_nosauk =
|         nozare = aeronautika
|   darba_vietas =
|      izglītība = [[Minhenes tehniskā universitāte]]
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Samanta Kristoforeti''' (''Samantha Cristoforetti'', dzimusi {{dat|1977|4|26}}) ir [[Eiropas Kosmosa aģentūra]]s [[kosmonauts|kosmonaute]], [[Itālija]]s Gaisa spēku kapteine.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|              vārds = Džordžs Eljots
|         vārds_orig = ''George Eliot''
|             attēls = George Eliot (1865) by Frederick William Burton.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Mērija Anna Evansa 1865. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1819
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Nanītona}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1880
|          m_mēnesis = 12
|            m_diena = 22
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Čelsija}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Džordžs Eljots
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Mērija Anna Evansa''' ({{val|en|Mary Ann Evans}}; dzimusi {{dat|1819|11|22}}, mirusi {{dat|1880|12|22}}), pazīstama ar pseidonīmu '''Džordžs Eljots''' (''George Eliot''), bija angļu rakstniece, žurnāliste, tulkotāja. Viena no vadošajām [[Viktorijas laikmets|Viktorijas laikmeta]] rakstniecēm, rakstījusi [[romāns|romānus]].

sentences: '''Klīvlends''' ({{val|en|Cleveland}}) var būt:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Zinaīda Lazda
|         vārds_orig =
|             attēls = Lazda Zinaida.PNG
|         att_izmērs = 250px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1902
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 6
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Vecpiebalgas pagasts|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1957
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Oregona|Seilema|3s=Seilema (Oregona)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Zinaīda Lazda''' (īstajā vārdā '''Zinaīda Zelma Šreibere'''; dzimusi {{dat|1902|6|6}}, mirusi {{dat|1957|11|7}})<ref name="lat">{{LAT e|4|64.—65}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]]. Viena no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājām.

sentences:
{{citas nozīmes|ķīmisko elementu|Titāns (nozīmju atdalīšana)|titāns}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 22
 |              4. čaula = 2
 |              3. čaula = 10
 |              2. čaula = 8
 |              1. čaula = 2
 |               simbols = Ti
 |              atommasa = 47,867
 |    valences elektroni = [Ar]3d24s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Titāna gabaliņš un ar titānu pārklāts rokaspulksteņa korpuss
 |   oksidēšanas pakāpes = +1, +2, +3, '''+4'''
 |   elektronegativitāte = 1,54
 |               blīvums = 4506
 |   kušanas temperatūra = 1941 K (1668 °C)
 |  viršanas temperatūra = 3560 K (3287 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 4,2{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums = 5090
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,147
}}

sentences: '''Ūdeņraža bumba''' jeb '''kodoltermiskā bumba''' ir bumba, kurā [[Sprādziens|sprādzienu]] izraisa enerģija, kas atbrīvojas vieglo elementu [[kodoltermiskā reakcija|kodoltermiskajās reakcijās]].<ref name="gr">Rolovs, B. ''Mazā fizikas vārdnīca'', Rīga: Liesma, 1971. gads, 297. lpp.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Žannas d'Arkas ciešanas
| operators =
| attēls = The Passion of Joan of Arc (1928) English Poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska filma
| režisors = [[Karls Teodors Dreiers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Renē Žanna Falkoneti]]
* [[Ežēns Silvēns]]
* [[Andrē Berlejs]]
* [[Moriss Šulcs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Passion de Jeanne d'Arc''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Société Générale des Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1928|4|21|Dānija|1928|10|25|Francija}}
| ilgums = * 110 minūtes (oriģinālā versija)
* 82 minūtes (atjaunotā versija)
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[franču valoda|franču valodā]])
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Žannas d'Arkas ciešanas"''' ({{Val|fr|La Passion de Jeanne d'Arc}}) ir 1928. gada [[Francija]]s [[Mēmais kino|mēmā]] vēsturiska episkā filma, kuras režisors ir [[Karls Teodors Dreiers]]. [[Žanna d'Arka|Žannas d'Arkas]] lomu atveido [[Renē Žanna Falkoneti]].

sentences:
'''Hroma maisījums''' ir [[kālija dihromāts|kālija dihromāta]] un koncentrētas [[sērskābe]]s maisījums. Tas nav vienkāršs dihromāta šķīdums sērskābē, jo šķīstot notiek arī ķīmiska reakcija, kurā veidojas [[hroma(VI) oksīds]] jeb hroma trioksīds CrO3. Hroma maisījums ir tumši brūns, biezākā slānī gandrīz melns šķidrums. To dēvē arī par '''hromsērskābi''', kas nav īsti korekti, jo hromsērskābe ir sērskābes un hroma trioksīda maisījums.
{{kodīgs|Hroma maisījums ir ļoti kodīgs un toksisks šķidrums!}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name            =Virdžīnijas Universitāte
|image_name      =UVA Rotunda Logo.svg
|established     =1819
|free_label      =Dibinātājs
|free            =[[Tomass Džefersons]]
|embedded = {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = [[Montičello]] un Virdžīnijas Universitāte Šarlotsvilā
   | designation1_type = Kultūras
   | designation1_criteria = i, iv, vi
   | designation1_date = 1987 (11. sesija)
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/442 442]
   | designation1_free1name = Reģions
   | designation1_free1value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
|president       =[[Teresa A. Sullivan|Terēze Salivana]]
|endowment       ={{ASV dolārs|6,4 miljardi}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.virginia.edu/factbook/uvafactbook2014.pdf |title=University of Virginia Fact Book 2014 |access-date={{dat|2014|11|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140827081759/http://www.virginia.edu/factbook/uvafactbook2014.pdf |archivedate={{dat|2014|08|27||bez}} }}</ref>
|budget ={{ASV dolārs|2,7 miljardi}} (2013)
|calendar        = Semestris
|type            =
|faculty         =2102
|undergrad       =14 898<ref name="iaas">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.virginia.edu/Facts/Glance_Enrollment.html |title=Current On-Grounds Enrollment |accessdate=2014-09-15 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140903212245/http://www.virginia.edu/Facts/Glance_Enrollment.html |archivedate=2014-09-03 }}</ref>
|postgrad        =6340<ref name="iaas"/>
|doctoral        =
|location         ={{vieta|ASV|Virdžīnija|Šarlotsvila}}
|campus          =1682 akri
|affiliations    =
|colors          = Oranža, zila
{{color box|#ff7003}} {{color box|#0d3268}}<ref name="colors">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.virginia.edu/uvalogo/guidelines |title=Usage Guidelines |work=The Graphic Identity for the University of Virginia |accessdate=2012-11-09 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120831022657/http://www.virginia.edu/uvalogo/guidelines/ |archivedate=2012-08-31 }}</ref>
|athletics       =[[Nacionālā koledžu sporta asociācija|NCAA]] 1. divīzija
|website         =[http://www.virginia.edu/ Virginia.edu]
|logo            =
}}
'''Virdžīnijas Universitāte''' ({{val|en|University of Virginia}}, ''UVA, U.Va.'') ir [[universitāte]], kas atrodas [[Šarlotsvila|Šarlotsvilā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], un ir vērsta uz [[pētniecība|pētniecību]].

sentences:
]]
]]
]]
'''Adateņu sēnes''' ir [[sēnes|sēņu]] grupa, kuru [[sēne|augļķermeņu]] [[himenofors]] sastāv no [[adatiņas (mikoloģija)|adatiņām]]. Pavisam ir aprakstīts ap tūkstoti šādu sugu, daļa no tām ir [[mikoriza]]s [[cepurīšu sēnes]], bet vairums - uz kokiem augošas piepes. Daļa šādu sēņu ir klājeniskas, recekļainas vai, kā [[koraļļu dižadatene]], koraļļveidīgas.<ref>A.Piterāns, E.Vimba, “Zemāko augu sistemātikas praktikums”, Zvaigzne, 1987., 144. lpp.</ref><ref>A.Balodis, “Rokasgrāmata sēņotājiem”, Liesma, 1974., 107. lpp.</ref> Agrāk himenofora veids bija noteicošais [[sēņu sistemātika|sēņu sistemātikā]], kurā atsevišķi iedalīja adateņu (''Hydnum''), [[stobriņu sēnes|stobriņu]] un [[lapiņu sēnes]],<ref>[http://www.indexfungorum.org/Names/NamesRecord.asp?RecordID=17797 Index Fungorum]</ref><ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 1. sējums, 1981., 41. lpp.</ref> tomēr mūsdienās šis dalījums tiek uzskatīts par novecojušu un sēnes ar adatiņām tiek iekļautas vienās [[rinda (bioloģija)|rindās]] ar citām, un no adateņu sēnēm sistemātikā atlikusi tikai [[gaileņu rinda|gaileņu rindā]] iekļautā [[adateņu dzimta]] ar tās [[tipiskā suga|tipisko sugu]] [[dzeltenā kliņģerene|dzelteno kliņģereni]] jeb jomaino adateni.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.latvijasdaba.lv/senes/sistematiskais-raditajs/ |title=Sugu enciklopēdija |access-date={{dat|2017|11|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160701153641/http://www.latvijasdaba.lv/senes/sistematiskais-raditajs |archivedate={{dat|2016|07|01||bez}} }}</ref> Reizēm ir grūti izšķirt, vai dažu piepju sēņu neregulārais himenofors ir līdzīgāks stobriņiem vai adatiņām, un tādas sugas kā ''Irpex lacteus'' var tikt aprakstītas abos veidos. Mikoloģijā pēc molekulārās [[ģenētika]]s pētījumiem pēdējos 20 gados tiek uzskatīts, ka adatiņas vairākām sēņu dzimtām [[dabiskā izlase|atlases]] ceļā izveidojušās neatkarīgi cita no citas. Vienlaikus ne tikai sadzīvē, bet pat mikologu sastādītajos sēņu noteicējos joprojām sēnes tiek sakārtotas pēc himenofora veida, jo dalījums pēc tā ir uzskatāmāks par zinātnisko.<ref>T.Lesoe, “Sēnes”, Zvaigzne ABC, 1998., 234. lpp. {{ISBN|9984-22-283-7}}.</ref> Pazīstamākās [[dzimta (bioloģija)|dzimtas]], kurās iekļautas adateņu sēnes. ir [[adatenes (dzimta)|adatenes]], [[ausenītes (dzimta)|ausenītes]], [[bankeras (dzimta)|bankeras]], pie kurām pieder [[vēršmēleņu ģints]] un populārākā no adateņu sēnēm [[parastā vēršmēlene]] jeb medene, un [[dižadatenes (dzimta)|dižadatenes]].<ref>H.Doerfelt, H.Goerner, "Die Welt der Pilze", Urania-Verlag, Leipzig/Jena/Berlin, 1989, {{ISBN|3-332-00276-7}}.</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|rinda_lv=Genciānu rinda|suga_lv=Krustlapu drudzene|suga=Gentiana cruciata|ģints_lv=Drudzenes|ģints=Gentiana|dzimta_lv=Genciānu dzimta|dzimta=Gentianaceae|rinda=Gentianales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|attēls=Gentiana cruciata 100711.JPG|binomial=Gentiana cruciata <small>L.</small>}}'''Krustlapu drudzene''' ({{val|la|Gentiana cruciata}}) ir augu suga [[genciānu dzimta]]s [[Drudzenes|drudzeņu ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama dažviet [[Āzija|Āzijā]], centrālajā un austrumu [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija|Latviju]] šķērso sugas izplatības ziemeļrietumu robeža un tādēļ tā valsts teritorijā ir sastopama reti — galvenokārt [[Upe|upju]] ielejās, kā arī sausās [[Pļava|pļavās]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Helsinku Universitāte
|image             = Unioninkatu 34.jpg
|caption = Helsinku Universitātes galvenā ēka Helsinku Senāta laukumā
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1640
|vision            =
|type              = publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Somija#Eiropa
| latd  = 60.169444 | latNS  = N
| longd = 24.95 | longEW = E
| academic_staff    =
| administrative_staff  = 7838
|students          = 31 200
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{FIN}}, [[Helsinki]]
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.helsinki.fi/
|logo              =University of Helsinki.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{Universitātes infokaste|native_name=Одесский национальный университет имени И. И. Мечникова|name=I. Mečņikova Odesas Nacionālā universitāte|image=Одеса_1273.JPG|caption=Universitātes galvenā ēka|motto=|mottolv=|established=[[1865]]. gadā|logo=Odesa_University.png|website=www.onu.edu.ua|location={{UKR}}, [[Odesa]]|students=}}'''I. Mečņikova Odesas Nacionālā universitāte''' ({{val|uk|Одеський національний університет імені І. І. Мечникова}}) ir viena no vecākajām augstākās izglītības iestādēm [[Ukraina|Ukrainā]], kas atrodas [[Odesa|Odesā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Gali Sabardina
|        attēls  = 1.attēls._Gali_Sabardina.JPG|thumb|center
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1914
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = Tomska, Krievijas Impērija
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 23
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[krieviete]] ([[tatāri|tatāru]] izcelsmes)
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Rīga]], LPSR Zinātņu Akadēmijas Zootehnikas un zoohigiēnas institūts (1946—1951); [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1951—1973)
|     alma_mater = [[Ļeņingradas Valsts Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = LPSR ZA korespondētājlocekle bioloģijas zinātnē, LPSR ZA Bioloģijas institūta [[Botānikas laboratorija|Botānikas laboratorijas]] vadītāja (1951-1973),izveidoja Botānikas laboratoriju, izaudzināja kvalificētu personālu un nodrošināja laboratorijas iesaistīšanos vissavienības pētnieciskajā sistēmā. Izveidoja Latvijas pļavu un ganību klasifikāciju, izstrādāja to ģenēzes koncepciju un organizēja visas Latvijas veģetācijas kartēšanu.
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kamasīts
|attēls=Widmanstatten patterns 2.jpg
|klase=Tīrradņi, metālu sakausējumi
|ŠtruncaID=1/A.07-20
|ķīm_formula=(Fe,Ni)
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Tēraudpelēks, dzelzs krāsā
|svītra=Pelēka
|habituss=Masīvs
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Āķains
|cietība=4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=7,9
}}

sentences: '''Lohnesa ezera briesmonis''' jeb '''Nesija''' ir leģendārs radījums, kas varētu apdzīvot [[Lohness|Lohnesa ezeru]] [[Skotija|Skotijā]]. Tas ir arī vislabāk zināmais [[ezera briesmonis]] pasaulē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kapitālisms Šķērsielā
| attēls                   = Skersiela.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = 2013. gada DVD, kurā iekļautas dokumentālās filmas "[[Šķērsiela (filma)|Šķērsiela]]", "[[Jaunie laiki Šķērsielā]]" un "Kapitālisms Šķērsielā", vāks
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = [[dokumentālā filma]]
| režisors                 = [[Ivars Seleckis]]
| producents               = [[Baiba Urbāne]]
| scenārija autors         = [[Tālivaldis Margēvičs]]
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   = [[Ivars Makstnieks]]
| operators                =
* [[Ivars Seleckis]]
* [[Romualds Pipars]]
| montāža                  =
| studija                  = [[Eiropas dokumentālā kino simpoziji]]
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|5|4|''Splendid Palace''}}
| ilgums                   = 90 minūtes
| valsts                   = {{LAT}}
| valoda                   =
| budžets                  =
| iepriekšējā              = "[[Jaunie laiki Šķērsielā]]"
| nākamā                   =
| ienākumi =
}}
'''"Kapitālisms Šķērsielā"''' ir 2013. gadā izdota [[Latvija|Latvijas]] [[dokumentālā filma]]. Filmas režisors ir [[Ivars Seleckis]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|5|4||bez}} ''[[Splendid Palace]]''.

sentences: '''Ampēra institūts''' ({{val-fr|l'institut Ampère}}) jeb '''Ampēra iniciatīva''' (''l'initiative Ampère'') ir [[Latvija]]s un [[Francija]]s zinātnieku projekts par kopīga [[magnetohidrodinamika]]s pētījumu centra izveidi [[Salaspils|Salaspilī]].

sentences:
[[Kategorija:Eirovīzijas dziesmu konkurss]]
[[Kategorija:Dziesmas]]

sentences:
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Kino]]
[[Kategorija:Kino]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Laktīda struktūrformula

(''R,R'')-laktīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = dilaktīds
|           CAS numurs = 4511-42-6 [(''S,S'')-laktīds]
25038-75-9 [(''R,R'')-laktīds]
13076-19-2 [''(R,S'')-laktīds jeb ''mezo''-laktīds]
26680-10-4 [visu 3 izomēru maisījums]
|      ķīmiskā formula = С6Н8O4
|              molmasa = 144,13
|              blīvums = 1250
|  kušanas temperatūra = 95—97 °C
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas par pienskābi
|                 citi =
}}
'''Laktīds''' (С6Н8O4) ir [[pienskābe]]s cikliskais divkāršais [[esteri]]s (atšķirībā no [[laktoni]]em, laktīda tipa savienojumi satur ciklā nevis vienu, bet divus estera grupējumus). Laktīds ir kristāliska viela bez krāsas un smaržas. Laktīda nosaukums radies no pienskābes nosaukuma ({{Val-la|lac (lactis)}} — '[[piens]]'). Par laktīdiem sauc arī citus savienojumus ar divām estera grupām ciklā.

sentences: Šajā lapā apkopoti dažādi statistiskie rādītāji par Vikipēdiju latviešu valodā 2015. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pateicības diena
| operators =
| attēls = Pateicibas-diena.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = šausmu filma
| režisors = [[Īlaijs Rots]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Patriks Dempsijs]]
* [[Edisone Reja]]
* [[Milo Manheims]]
* [[Dželens Tomass Brukss]]
* [[Nella Verlake]]
* [[Riks Hofmans]]
* [[Džīna Geršone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Thanksgiving''
| studija = * ''Spyglass Media Group''
* ''Dragonfly Entertainment''
* ''Electromagnetic Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|11|17|ASV|2023|12|08|Latvija}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|45,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1448754/|title=
Thanksgiving (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pateicības diena"''' ({{Val|en|Thanksgiving}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[šausmu filma]], kuras režisors ir [[Īlaijs Rots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Patriks Dempsijs]], [[Edisone Reja]], [[Milo Manheims]], [[Dželens Tomass Brukss]], [[Nella Verlake]], [[Riks Hofmans]] un [[Džīna Geršone]]. Filma balstīta uz Rota izdomātas filmas treilera no filmas "[[Maltuve]]" (2007).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Woodduck95.jpg
|  att_nosaukums = [[Koku pīle|Koku pīļu]] (''Aix sponsa'') pāris
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anatinae
| apakšdzimta_lv = Peldpīļu apakšdzimta
| ģints =Aix
| ģints_lv=Mandarīnpīles
|       binomial = Aix <small>([[Friedrich Boie|Boie]], 1828)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Roberts Adams
|     vārds_orig = ''Robert Adam''
|         attēls = Robert-adam.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1728
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Kerkoldi]], [[Skotija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts, dizainers
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Catmore}}
{{Commonscat|1904 Summer Olympics}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ventas ieleja
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Venta near Kuldīga - panoramio.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Venta]] pie [[Kuldīga]]s
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 1 |  lats = 13 |  latNS = N
 | longd = 21 | longm = 57 | longs = 1 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Kuldīgas novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=2513}}
 |     established = 1957
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences:
'''Kērs''' var būt:
* [[Lauridss Kērs]] (''Laurids Kjær''; 1853—1932) — dāņu sporta šāvējs;
* [[Simons Kērs]] (''Simon Kjær''; 1989) — dāņu futbolists, aizsargs.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Merauke
 | official_name            = ''Merauke''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Tugu Lingkaran Brawijaya 969.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Moluku-Papua
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Dienvidpapua]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1902
 | established_title1       = Pilsētas statuss
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 103641
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = 71
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +9
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 28 | lats =  | latNS = S
 | longd = 140 | longm = 20 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.merauke.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: {{Osmaņu impērijas valsts iekārta}}'''Sultāns''' (arābu valodā: سلطان) ir [[islāms|islāma]] nosaukums ar vairākām vēsturiskām nozīmēm. Sākotnēji ar to apzīmēja spēku, varu vai vadību. Vēlāk to pielietoja, lai apzīmētu atsevišķus [[musulmaņi|musulmaņu]] valdniekus, kuriem praktiski piederēja augstākā vara (t.i. viņi nebija pakļauti citam valdniekam), nepretendējot uz vispārējo [[kalifāts|kalifātu]]. Vēlāk šis apzīmējums turpināja attīstīties dažādos kontekstos. Sultāna dinastiju un pārvaldīto teritoriju sauc par sultanātu (arābu valodā: سلطنة). Ebreju valodā tas ir "šilton" vai "šaltan" (ebreju valodā: שלטן) un nozīmē "vara" vai "valsts".

sentences: '''Azimuts''' ir [[leņķis]] starp atskaites [[plakne|plakni]] un [[punkts|punktu]]. Parasti to izsaka [[grāds (leņķis)|grādos]] un mēra pulksteņrādītāja virzienā, par atskaites plakni ņemot virzienu uz [[ziemeļi]]em. Azimuta koncepciju izmanto tādās praktiskās nozarēs kā [[navigācija]], [[astronomija]], [[kartogrāfija]], [[šahta|šahtu]] ierīkošana, [[artilērija]]. Vārds "azimuts" ir aizgūts no [[arābu valoda]]s السمت (''as-sumūt''), kas nozīmē "ceļi", saistot to ar ceļiem vai virzieniem, uz kuru virzīta persona.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Menandrs
|     vārds_orig    = Μένανδρος
|         attēls    = Портрет Менандра А 850 (2).jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = ap [[341. gads p.m.ē.|341]]./[[342. gads p.m.ē.|342]]. gadu p.m.ē.
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Atēnas]]
|      m_dat_alt    = ap [[290. gads p.m.ē.|290]]. gadu p.m.ē.
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[Jaunā Atēnu komēdija]]
|slavenākie darbi   = komedija "[[Īgņa]]" (Δύσκολος, 317-16. p.m.ē.)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    = [[Terencijs]]
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorīda kristālrežģis

Halīta kristāls
|       citi nosaukumi = vārāmais sāls, vārāmā sāls
|           CAS numurs = 7647-14-5
|      ķīmiskā formula = NaCl
|              molmasa = 58,4
|              blīvums = 2160
|  kušanas temperatūra = 1074 K (801 °C)
| viršanas temperatūra = 1738 K (1465 °C)
| šķīdība ūdenī        = 35,6 g/100 mL (0 °C)
35,9 g/100 mL (25 °C)
39,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A330''
|attēls               = 2010-06-30 A330 LH D-AIKK EDDF 02.jpg
|paraksts             = ''[[Lufthansa]]'' ''A330-300'' 2010. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1992|11|2|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1994|1|11|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = kopš 1992. gada
|skaits               = 1205 (2015. gada jūlijā)
|izmaksas             =
|attīstīts no         = ''[[Airbus A300]]''
|modifikācijas        =
|pēctecis             = ''[[Airbus A330neo]]''
}}
'''''Airbus A330''''' ir pasažieru divu dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna]]. To kopš 1992. gada ražo ''[[Airbus]]''.

sentences:
{{Citas nozīmes|rakstnieku|Bērnss|Bērnss}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Roberts Bērnss
|     vārds_orig    = ''Robert Burns''
|         attēls    = PG 1063Burns Naysmithcrop.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1759
|     dz_mēnesis    = 1
|       dz_diena    = 25
|       dz_vieta    = [[Eloveja]], [[Ēršīra]], [[Skotija]], [[Lielbritānijas karaliste]]
([[Ēra]], [[Deinvidēršīra]], [[Skotija]], {{GBR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1796
|      m_mēnesis    = 7
|        m_diena    = 21
|        m_vieta    = [[Danfrīsa]], [[Danfrīsšīra]], [[Skotija]], [[Lielbritānijas karaliste]]
([[Danfrīsa un Geloveja]], [[Skotija]], {{GBR}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[skoti|skots]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Robert Burns Signature.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]], [[skotu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[romantisms]]
|slavenākie darbi   = ''[[Auld Lang Syne]]'', ''[[Is There for Honest Poverty]]'', ''[[Scots Wha Hae]]''
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}
'''Roberts Bērnss''' ({{val|en|Robert Burns}}; dzimis {{dat|1759|1|25}}, miris {{dat|1796|7|21}}) bija [[Skotija|skotu]] rakstnieks un dzejnieks, viens no [[romantisms|romantisma]] aizsācējiem [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. Bērnsa darbi atstājuši lielu ietekmi arī uz [[liberālisms|liberālisma]] un [[sociālisms|sociālisma]] ideoloģiju attīstību. Bērnss tiek uzskatīts par [[Skotija]]s nacionālo dzejnieku, viņš ir arī viszināmākais [[skotu valoda|skotu valodā]] rakstošais dzejnieks. Bērnss daudz rakstījis arī [[angļu valoda|angļu valodā]]. Bērnss vācis skotu tautasdziesmas, no kurām daudzas pārveidojis savos dzejoļos.

sentences: '''Hetmanis''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''гетьман'', [[Poļu valoda|poļu]]: ''hetman'', [[Čehu valoda|čehu]]: ''hejtman'', [[Rumāņu valoda|rumāņu]]: ''hatman'') ir vēsturisks armijas komandiera nosaukums un karavadoņa tituls [[Centrāleiropa|Centrālajā]] un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], no [[15. gadsimts|15.]] līdz [[18. gadsimts|18. gadsimtam]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://vesture.eu/Hetmanis|title=Hetmanis - Vēsture|website=vesture.eu|access-date=2023-02-20}}</ref>

sentences: '''Dekonstruktīvisms''' ir postmodernās [[arhitektūra]]s virziens, kurš aizsākās [[1980. gadi|1980. gados]]. To raksturo neregulāras formas [[priekšmets|priekšmeti]], līkas [[līnija]]s, dažādu lietu [[fragments|fragmenti]], kas bieži vien liekas neracionāli, nesaprotami risinājumi [[celtniecība|celtniecībā]]. Rezultātā bieži vien ēkas iegūst vairāk māksliniecisko vērtību nekā praktiskumu.

sentences: '''Evolucionārā skaitļošana''' ({{val-en|evolutionary computation}}) ir [[datorzinātne]]s apakšnozare, kas pēta skaitļošanas metodes, kuru pamatā ir no [[Evolūcija|dabiskās evolūcijas]] aizgūtas idejas: populācijas indivīdu izlase, mainība, cīņa par izdzīvošanu. Tā pieder pie mākslīgā intelekta novirziena, ko sauc par skaitļoto intelektu ({{val-en|computational intelligence}}).

sentences:
{{stack|
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Kenijas kalns
| Nosaukums2           = <!--- Kalna vai vulkāna nosaukums oriģinālvalodā --->
| Photo                = Mount Kenya.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Kenija
| plat_d = 0 | plat_m = 9 | plat_s = 03 | plat_NS = S
| gar_d = 37 | gar_m = 18 | gar_s = 27 | gar_EW = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        =
| kartes_marķieris     =
| paraksta_novietojums =
| Augstums             = 5199
| Relatīvais_augstums  = 3825
| Atrašanās vieta      = Centrālā [[Kenija]]
| Kalnu grēda          =
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 = [[Stratovulkāns]]
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        = Pirms 2,6–3,1 [[miljons|miljoniem]] gadu
| First ascent         = 1899. gadā
| Easiest route        = [[Klinšu kāpšana]]
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}
{{Designation list
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = vii, ix
|        designation1_date = 1997 <small>(21. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/800 800]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{flag|Kenija}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Āfrika
}}
}}
'''Kenijas kalns''' ir augstākais [[kalns]] [[Kenija|Kenijā]] un otrais augstākais [[Āfrika|Āfrikā]] pēc [[Kilimandžāro]]. Kalna augstākās virsotnes ir Batians (5199 m), Nelions (5188 m) un Lenana (4985 m). Kenijas kalns atrodas centrālajā Kenijā 16,5 km uz dienvidiem no [[Ekvators|ekvatora]], aptuveni 150 km uz ziemeļaustrumiem no valsts galvaspilsētas [[Nairobi]]. No kalna arī ir cēlies [[Kenija|valsts]] nosaukums. Kalns ir [[stratovulkāns]], kas radies aptuveni pirms 3 miljoniem gadu pēc [[Lielā Rifta ieleja]]s izveidošanās.<ref name=Rift>{{tīmekļa atsauce |url=http://tel.archives-ouvertes.fr/docs/00/15/90/18/PDF/These_P.Nonnotte_web.pdf |author=Filips Nonote |title= ''Étude volcano-tectonique de la zone de divergence Nord-Tanzanienne (terminaison sud du rift kenyan)'' – Caractérisation pétrologique et géochimique du volcanisme récent (8 Ma – Actuel) et du manteau source – Contraintes de mise en place thèse de doctorat de l'université de Bretagne occidentale, spécialité : géosciences marines}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Jelgavas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neviens nav ideāls
| attēls                   =  The Wife (2017 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Wife''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Bjērns L. Rundžs]]
| producents               =
* [[Rozālija Svedlina]]
* [[Meta Luīze Foldadžere]]
* [[Pīrss Tempests]]
* [[Pjodors Gustavsons]]
* [[Klaudija Blūmhuba]]
| scenārija autors         = [[Džeina Andersone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Glenna Klouza]]
* [[Džonatans Praiss]]
* [[Kristians Sleiters]]
* [[Maikss Aironss]]
* [[Ennija Stārka]]
* [[Harijs Loids]]
* [[Elizabete Makgoverna]]
| mūzika                   = [[Žoselīna Pūka]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Silver Reel]]''
* ''[[Meta Film London]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Tempo Productions]]''
* ''[[Embankment Films]]''
* ''[[Creative Scotland]]''
* ''[[Spark Film and Television]]''
* ''[[Film i Väst]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Picturehouse Entertainment]]''
* ''[[Sony Pictures Classics]]''
* ''[[SF Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|9|12|Toronto kinofestivāls|2018|8|17|ASV|2018|9|28|Apvienotā Karaliste|2018|12|7|Zviedrija|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/wife-2017|title=The Wife|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 4, 2019|archive-date={{dat|2020|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201024150100/https://www.bbfc.co.uk/releases/wife-2017}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{SWE}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|18,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thewife.htm|title=The Wife|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neviens nav ideāls"''' ({{val|en|The Wife}}) ir 2017. gada drāma, kuras pamatā ir Megas Voliceres tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisors ir [[Bjērns L. Rundžs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Glenna Klouza]], [[Džonatans Praiss]], [[Kristians Sleiters]], [[Maikss Aironss]], [[Ennija Stārka]], [[Harijs Loids]] un [[Elizabete Makgoverna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|12||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Misisipi|Misisipi}}
{{Upes infokaste
 | nosaukums         = Misisipi
 | citvaloda         = en
 | oriģinālnosaukums = Mississippi
 | attēls            = Mississipi River - New Orleans.JPG
 | attēla_izmērs     =
 | paraksts          = Misisipi [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]]
 | karte             = Mississippirivermapnew.jpg
 | kartes_paraksts   = Misisipi baseins
 | kartes_izmērs     = 250px
 | izteka            = [[Itaskas ezers]], [[Minesota]]
 | augštece          =
 | satekupes         =
 | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
 | baseina_valstis   = {{USA}} (98,5% no kopējās baseina teritorijas)<br />{{CAN}} (1,5%)
 | tek_caur          = {{USA}} ([[Minesota]], [[Viskonsina]], [[Aiova]], [[Ilinoisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]], [[Luiziāna]])
 | garums            = 3776
 | iztekas_augstums  = 450
 | ietekas_augstums  = 0
 | kritums           =
 | caurtece          =
 | gada_notece       = 12 743
 | baseins           = 2 981 076
 | pietekas          = [[Misūri (upe)|Misūri]], [[Ohaio (upe)|Ohaio]]
 | sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=14 | sāk_plat_s=23 | sāk_plat_NS=N
 | sāk_gar_d=95 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=W
 | iet_plat_d=29 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
 | iet_gar_d=89 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=W
}}
'''Misisipi''' ({{val|en|Mississippi}}, {{izrunā|ˌmɪsɪˈsɪpi}}, no [[odžibvu valoda]]s ''misi-ziibi'' — ‘lielā upe’) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] centrālajā daļā starp [[Klinšu kalni]]em un [[Apalači]]em. Tā ir viena no pasaulē lielākajām un garākajām upēm. Upes garums ir 3776 km, un tā ir otrā garākā upe ASV aiz Misisipi pietekas [[Misūri (upe)|Misūri]] upes (4090 km). Misisipi—Misūri upju sistēma ir ceturtā [[pasaules garākās upes|garākā upe pasaulē]]. Šīs upju sistēmas garums ir 6275 km. Misisipi upes kritums ir 450 m. Tā iztek no [[Itaskas ezers|Itaskas ezera]] [[Minesota]]s štatā un plūst uz dienvidiem caur desmit ASV štatiem ([[Minesota|Minesotu]], [[Viskonsina|Viskonsinu]], [[Aiova|Aiovu]], [[Ilinoisa|Ilinoisu]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasu]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]] un [[Luiziāna|Luiziānu]]), līdz ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]]. Misisipi gada notece ir {{nobr|12 743}} km³ jeb vidēji {{nobr|16 200}} m³/s. Pēc šī rādītāja tā ir desmitā lielākā upe pasaulē. Aprīlī ūdens caurtece palielinās līdz pat {{nobr|28 160}} m³/s, kas parasti ir arī [[plūdi|plūdu]] laiks. Postošākie plūdi bija 1927. gadā, kad applūda aptuveni 60 000 km² un gāja bojā aptuveni 250 cilvēki, un 2011. gadā, kad upuru skaits sasniedza gandrīz 400 cilvēkus. Baseina platība ir {{nobr|2 981 076}} km², kas aptuveni ir 1/8 daļa no visas kopējās [[Ziemeļamerika]]s kontinenta platības. Upes platums platākajā vietā sasniedz 11 km.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Kauzalģija''' ir stipras lēkmveidīgas dedzinošas [[sāpes]], kas ir saistītas ar [[Perifērā nervu sistēma|perifēro]] [[Nervs|nervu]] bojājumu.<ref name="Skoromiec.etal2007"/><ref name="Zotkin2014"/> Sāpes pie kauzalģijas pastiprinās pie viegla pieskāriena, vēja pūtiena, negatīvam [[Emocija|emocijām]] un lokalizējas bojāta perifēra nervu zonā. Tai ir raksturīgs "mitras lupatas" simptoms; šis simptoms apstiprinās, ja pieliekot mitru lupatu uz sāpīgu zonu sāpes samazinās.<ref name="Skoromiec.etal2007"/> Visbiežāk kauzalģija parādās pie daļējiem ''[[nervus medianus]]'' un ''[[Nervus tibialis|n. tibialis]]'' [[Nervu stumbrs|stumbra]] bojājumiem.<ref name="Skoromiec.etal2007"/> Mičels S. V. 1864. gadā ievēsis šo terminu.<ref name="Zotkin2014"/>

sentences:
{{Senvietas infokaste
 |            name = Rāi akmeņi
 |     native_name = ''Rai stones''
 |           image = Yap_Stone_Money.jpg
 |         caption = Viens no Rāi akmeņiem Japas salā
 |     pushpin_map = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
 | plat_NS = N | plat_d = 9.533333
 |  gar_EW = E | gar_d = 138.116667
 | kartes_paraksts = Japas arhipelāga atrašanās vieta
}}

sentences: {{Commonscat|History of Afghanistan|Afganistānas vēsture}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Taurīna molekulas modeļi

Taurīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = β-aminoetānsulfoskābe
|           CAS numurs = 107-35-7
|      ķīmiskā formula = C2H7NO3S
|              molmasa = 125,14
|              blīvums = 1,734
|  kušanas temperatūra = 305,11 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         =
| image                 = Sankt-Michaelis-Kirche Hamburg.jpg
| image_size            =
| caption               =
| label                 =
| map_type              =
| map_size              =
| position              =
| latd  = 53.548333 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
| longd = 9.978889 | longm =  | longs =  | longEW = E
| location              = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
| religious_affiliation = [[Luterisms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[Baroks]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1647
| year_completed        = 1669/1786/1912
| length                =
| width                 =
| spire_height          = 132 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Hamburgas Svētā Miķeļa baznīca''' ({{val|de|St. Michaelis zu Hamburg}}) ir jaunākā no piecām [[Hamburga]]s centra baznīcām. Hamburgieši to sauc vienkārši par [[Miķelis|Miķeli]] (''Michel'').

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eduards Laursons
|     vārds_orig =
|         attēls = Eduards Laursons.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Jaunvāles pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1950
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 1
|        m_vieta = Javitinskas rajons, [[Amūras apgabals]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latvietis
|   nodarbošanās = skolotājs, sabiedrisks darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Eduards Laursons''' (1876—1950) bija [[latvieši|latviešu]] skolotājs, [[kooperācija]]s propagandists un sabiedriskais darbinieks. [[Latviešu Pagaidu Nacionālā padome|Latviešu Pagaidu Nacionālās padomes]] valdes loceklis (1917), viens no [[Latviešu zemnieku savienība]]s dibinātājiem. Latvijas Tautas bankas valdes priekšsēdētājs, Centrālās savienības "Konzums" valdes un padomes priekšsēdētāja biedrs, Savstarpējās ugunsapdrošināšanas centrālās savienības valdes priekšsēdētājs.

sentences:
{{infobox
| title   = {{{nosaukums|{{PAGENAME}}}}}
| subheader = {{#if: {{{saime|}}}|[[{{{saime}}}]] saimes daļa}}
| subheaderclass = summary
| above   = {{{logo|}}}
| image   = {{{ekrānuzņēmums|}}}
| caption = {{{att_nosaukums|}}}
| label1  = Izstrādātājs
| data1   = {{{izstrādātājs|}}}
| label2  = Statuss
| data2   = <!--deprecated-->{{{statuss|<!---->{{{statuss|}}}}}}
| header1    = {{#if:{{{pirmā izlaiduma datums|}}}{{{izlaiduma versija|}}}{{{pirmskata versija|}}}|Izlaidumi}}
| label4     = Izlaišanas datums
| data4      = {{#if:{{{pirmā izlaiduma versija|}}}|{{{pirmā izlaiduma datums}}} {{#if:{{{pirmā izlaiduma url|}}}|([{{{pirmā izlaiduma url}}} info])|{{Fact|date={{{date|}}}}} }} }}
| label5     = Aktuālā versija
| data5      = {{#if:{{{izlaiduma versija|}}}|{{{izlaiduma versija}}} {{#if:{{{izlaiduma datums|}}}|({{{izlaiduma datums}}})}} {{#if:{{{izlaiduma url|}}}|([{{{izlaiduma url}}} info])|{{Fact|date={{{date|}}}}} }} }}
| label6    = Pirmskata versija
| data6     = {{#if:{{{pirmskata versija|}}}|{{{pirmskata versija}}} {{#if:{{{pirmskata datums|}}}|({{{pirmskata datums}}})}} {{#if:{{{pirmskata url|}}}|([{{{pirmskata url}}} info])|{{Fact|date={{{date|}}}}} }} }}
| label7   = Pirmkoda modelis
| data7     = {{{pirmkoda modelis|}}}
| labe8  = Tirgus mēŗķis
| data8   = <!--deprecated-->{{{tirgus_mēŗķis|<!---->{{{tirgus_mēŗķis|}}}}}}
| label9 = Pieejmas [[valoda]]s
| data9 = {{{valoda|}}}
| label10 = Pieejmas [[programmēšanas valoda]]s
| data10  = <!--deprecated-->{{{prog_valoda|<!---->{{{prog_valoda|}}}}}}
| label11    = Licence
| data11     = {{{licence|}}}
| label12    = Kodola tips
| data12     = {{{kodola tips|}}}
| label13    = Atjaunošanas metode
| data13     = {{{atjaunošanas metode|}}}
| label14    = Atbalstītas platformas
| data14     = {{{atbalstītas platformas|}}}
| label15 = [[Lietotāja telpa]]
| data15  = {{{lietotāja_telpa|}}}
| label16 = [[Lietotāja saskarne]] pēc noklusējuma
| data16  = {{{lietotāja_saskarne|}}}
| label17 = Oficiālā [[mājas lapa]]
| data17  = {{{mājaslapa|}}}
| label18 = Iepriekšējā
| data18  = {{{iepriekšējā|}}}
| label19 = Nākamā
| data19  = {{{nākamā|}}}
}}<noinclude>{{dokumentācija}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jaunbērzes pagasts
| karte             = Jaunbērzes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Jaunbērze
| platība           = 110,55
| iedzīvotāji       = 1094<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1094 / 110.55 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences: '''Metroloģija''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''μέτρον'' [metros] — "mērs" un ''λόγος'' [logos] — "vārds, mācība") ir zinātne par [[mērīšana|mērīšanu]]. Metroloģija ietver mērīšanas teorētiskos un praktiskos aspektus.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēļu sērija infokaste
| title                  = Forza
| bilde                  = Forza logo 2020.svg
| apraksts               = Logo
| genre                  = [[Sacensību spēle]]
| developer              = {{Plainlist|
* ''[[Turn 10 Studios]]''
* ''[[Playground Games]]''
* ''[[Sumo Digital]]''
}}
| publisher              = [[Xbox Game Studios]]
| creator                =
| engine                 = ''ForzTech''
| platforms              = {{Plainlist|
* ''[[Xbox]]'',
* ''[[Xbox 360]]'',
* ''[[Xbox One]]'',
* [[Xbox Series X un Series S|''Xbox Series X/S'']],
* ''[[Windows]]'',
* ''[[iOS]]'',
* ''[[Android]]''
}}
| first release version  = ''[[Forza Motorsport]]''
| first release date     = {{Start date|2005|5|3}}
| latest release version = ''[[Forza Horizon 5]]''
| latest release date    = {{Start date|2021|11|9}}
| spinoffs               = ''Forza Street''
}}
'''''Forza''''' (no [[Itāļu valoda|itāļu]] — '[[spēks]]') ir autobraukšanas [[Sacensību spēle|sacīkšu]] [[Videospēle|videospēļu]] sērija, kas sākotnēji bija pieejama tikai ''[[Xbox]]'' un ''[[Xbox 360]]'' videospēļu konsolei, kopš 2015. gada pieejama arī ''[[Microsoft Windows]]''. Izstrādāta ''[[Turn 10 Studios]]'' un izdota ''[[Xbox Game Studios]]''. Franšīze šobrīd ir sadalīta divās sērijās — ''Forza Motorsport'' oriģinālā sērija un atklātā pasaulē orientēta ''Forza Horizon'' sērija, no kurām pēdējā galvenokārt tiek izstrādāta ''[[Playground Games]]''.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļņas Franciska baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Bernardine_in_Vilnius.jpg
| image_size            =
| caption               = Viļņas Franciska baznīca
| map_type              = Viļņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Viļņas Franciska baznīca
| position              = left
| latd                  = 54.683056
| longd                 = 25.293889
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Mihaels Enkingers]] (''Michael Enkinger / Mykolas Enkingeris'')
| architecture_style    = [[gotika]] / [[renesanses arhitektūra]] / [[baroks]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1516. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = ķieģelis
}}
<mapframe text="Viļņas Franciska katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2453455"
}
</mapframe>
'''Viļņas Sv. Asīzes Franciska baznīca''' jeb '''Bernardiešu baznīca''' ({{val|lt|Vilniaus šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia / Vilniaus Bernardinų bažnyčia}}) ir 16. gadsimta [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[baznīca (celtne)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s galvaspilsētas [[Viļņa]]s vecpilsētā. Baznīca ir nacionālas nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 17311). Veido vienotu ansambli ar [[Viļņas Annas katoļu baznīca|Annas baznīcu]]. Ievērojams [[gotika]]s stila piemineklis, pārbūvēs ieguvis [[renesanse]]s un [[baroks|baroka]] iezīmes.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Lilija Švarckopfa
 |          attēls = Lilly Schwarzkopf.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|8|28}}
 |         dz_viet = [[Novopokrovka]], [[Kirgīzijas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GER}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 173 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 65 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Septiņcīņa
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Lilija Švarckopfa''' ({{val|de|Lilli Schwarzkopf}}; dzimusi {{dat|1983|8|28}} [[Novopokrovka|Novopokrovkā]], [[Kirgīzijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir profesionāla vācu [[vieglatlēte]], startē septiņcīņas sacensībās.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Post scriptum''''' ({{val|lv| pēc uzrakstītā, aiz paraksta}}, saīsināts kā '''P.S.''') ir teksts, kas pierakstīts [[vēstule]]s beigās pēc [[paraksts|paraksta]]. Šis teksts var būt vienu teikumu, vienu rindkopu vai pat vairākas rindkopas garš.

sentences: '''FIFO''' ([[akronīms]] no ''first in, first out'' — 'pirmais iekšā, pirmais ārā') [[Datorika|datorikā]] un [[Rindu teorija|rindu teorijā]] apzīmē datu organizācijas un manipulācijas metodi, kurā pirmais ievietotais ieraksts tiek apstrādāts kā pirmais. Metodes galvenais lietojums ir [[Rinda (datu struktūra)|rindas]] datu struktūrā.

sentences: '''Fovisms''' bija [[modernisms|modernistisks]] [[Tēlotāja māksla|tēlotājmākslas]] virziens, kas radās 20.gs. sākumā [[Francija|Francijā]]. Fovismam bija raksturīgas vienkāršotas formas, spilgtas krāsas, biezi un plati krāsu triepieni, lieli tīras krāsas laukumi, biezas līnijas, ģeometriski neprecīzas līnijas, ikdienišķa darbu tematika.

sentences: '''Kāpurs''' ir daudzu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla agrīnā stadija. Kāpuri parasti mēdz būt tādiem dzīvniekiem, kas attīstās ar pārvēršanos jeb [[pārvēršanās|metamorfozi]] (būtisku uzbūves izmaiņu). Parasti kāpuriem nav attīstīta [[reproduktīvā sistēma]], tādēļ tie nespēj vairoties. Dažām dzīvnieku sugām [[dzimumdziedzeri]] var sākt funkcionēt jau kāpura stadijā — šādu parādību sauc par [[neotēnija|neotēniju]]. Pazīstams neotēniskais kāpurs ir [[aksolotls]].

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =24709 Mitau
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Eriks Elsts
| discovered ={{Dat|1991|8|6}}
| alt_names = 1991 PE6, 1997 UW2
| mp_name = 24709
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=mitau (24709) Mitau = 1991 PE6 = 1997 UW2]</ref>
| aphelion =3.515 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 2.58544 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 3.050313 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.1524017
| period =5.33 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 2.62696°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 10  [[kilometrs|km]] <ref>[http://www.irir.lv/2012/6/21/infografika-latvijas-vards-kosmosa Infografika: Latvijas vārds kosmosā]{{Novecojusi saite}}</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =13.4 H
| single_temperature=
}}
'''24709 Mitau''', arī '''24709 Mītava'''<ref>I.Vilks Astronomijas vārdnīca, LU Akadēmiskais apgāds, 2014, {{ISBN|978-9984-45-857-1}}</ref> ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1991]]. gadā atklāja [[Beļģija|beļģu]] [[astronoms]] Eriks Elsts Lasiljas observatorijā [[Čīle|Čīlē]].

sentences:
darba "[[Ādama radīšana]]" parodija ''Touched by His Noodly Appendage'' ir ikonisks Lidojošā makaronu monstra attēlojums;<ref name="Touched">{{tīmekļa atsauce | url = http://www.androidarts.com/fsm/index.htm |title = Touched by His Noodly Appendage |author = Jansson, Arne Niklas | work = Android Arts | accessdate = 2012-11-25 }}</ref> autors Arne Niklass Jansons.]]
{{nepilnīgs}}
'''Lidojošais makaronu monstrs''' jeb '''Lidojošais spageti monstrs''' ({{val|en|Flying Spaghetti Monster}}) ir mūsdienu [[parodija]], Lidojošā makaronu monstra baznīcas jeb pastafarisma dievība. '''Pastafarisms''' (pēc analoģijas ar [[pasta|makaroniem]] un [[rastafarisms|rastafarismu]]) ir [[sociāla kustība]], kas veicina bezrūpīgu attieksmi pret [[Reliģija|reliģiju]] un iebilst pret [[Apzināta radīšana|apzinātās radīšanas]] un [[Kreacionisms|kreacionisma]] mācīšanu valsts skolās. Saskaņā ar tās piekritējiem, pastafarisms ir "īsta, likumīga reliģija, gluži kā jebkura cita."<ref name="About">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.venganza.org/?page_id=2|title=About|last=Henderson|first=Bobby|work=The Church of the Flying Spaghetti Monster|accessdate=2012-08-10}}</ref> Pastafarisms ir oficiāli atzīta reliģija [[Nīderlande|Nīderlandē]]<ref name="metro.co.uk">http://metro.co.uk/2016/01/28/the-netherlands-has-recognised-the-church-of-the-flying-spaghetti-monster-as-a-religion-5649017/</ref> un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] — kur pastafarisma pārstāvjiem atļauts laulāties un kur 2016. gada aprīlī notikušas pirmās juridiski atzītās pastafariešu kāzas.<ref name="NZcelebrant">{{cite news|url=http://www.nzherald.co.nz/nz/news/article.cfm?c_id=1&objectid=11595894|title=First Pastafarian celebrant can help couples get noodley knotted|first=Nicholas|last=Jones|authorlink=|website=[[New Zealand Herald]]|date=Feb 26, 2016|accessdate=2016-06-24}}</ref><ref name="NZPirateWedding">[http://www.bbc.com/news/blogs-news-from-elsewhere-35112484 New Zealand: Pastafarian marriage ceremonies approved]</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/world-asia-36062126|title=New Zealand stages first Pastafarian wedding on pirate boat|publisher=BBC|date=2016-04-16|accessdate=2016-04-16}}</ref> Tajā pašā mēnesī ASV federālā tiesa atzina, ka "Lidojošā makaronu monstra baznīca" nav īsta reliģija.<ref>https://www.rt.com/usa/339519-judge-flying-spaghetti-god/</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
 |               attēls =
Amonjaka struktūrformula un molekulas modelis
 |       citi nosaukumi =
 |      ķīmiskā formula = NH3
 |              molmasa = 17,027
 |              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 0,7625<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | title= Ammonia - Density at Varying Temperature and Pressure | publisher= Engineering ToolBox | language= en | accessdate= 2019. gada 6. augustā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605002639/https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | archivedate= 2019. gada 5. Jūnijs }}</ref>
 |  kušanas temperatūra = 195,42 K (-78,27 °C)
 | viršanas temperatūra = 240,74 K (-33,49 °C)
 |        šķīdība ūdenī = 89,9 g/100ml (pie 0 °C)
 |                 citi =
}}

sentences: '''Avanturīns''' ({{val|en|aventurineno}}, no {{val|it|a ventura}} — 'pie izdevības', atsaucoties uz avanturīna stikla nejaušu izgudrošanu XVIII gadsimtā [[Murāno]] darbnīcās)) ir [[kvarca paveidi|kvarca paveids]]. Tas ir daļēji caurspīdīgs akmens ar plāniem [[Vizla (minerāls)|vizlas]] plātnīšu ieslēgumiem, kas liek akmenim mirdzēt (avanturescence).

sentences:
{{labs raksts}}
{{ezera infokaste
|ezers        = Vanas ezers
|attēls       = Akhtamar Island on Lake Van with the Armenian Cathedral of the Holy Cross.jpg
|paraksts     = Ahtamaras sala un armēņu Svētā Krusta baznīca
|karte        = Lakevanlandsat.jpeg
|kartes_paraksts     = Vanas ezera satelītaina
|map = Turcija
| plat_d=38 | plat_m=38 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=42 | gar_m=49 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{TUR}}
|platība      = 3574
|garums       = 119
|Vid_dziļums  = 161,2
|Max_dziļums  = 451
|tilpums      = 576
|augstums_vjl = 1648
|izteka       = beznoteces
|baseins      = 12 500
|valstis      = [[Turcija]]
|salas        = [[Gadira]], [[Čarpanaka]],<br />[[Ahtamara]], [[Atreka]] u.c.
|pilsētas     = [[Vana]], [[Tatvana]], [[Ahlata]], [[Erdžiša]]
}}

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[2012. gada Āfrikas Nāciju kauss]]: <nowiki>[[Kategorija: Āfrikas Nāciju kauss]]</nowiki>
* [[Afganistānas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Afganistāna]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Afganistānas valdnieki| Afganistānas valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aglonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aglonas novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukles novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukle]]</nowiki>
* [[Aizputes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Aknīstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aknīstes novads]]</nowiki>
* [[Albānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Albānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aleksandrijas Filons]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kristietība]]</nowiki>
* [[Alojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Alojas novads]]</nowiki>
* [[Alojas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aloja]]</nowiki>
* [[Amatas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Amatas novads]]</nowiki>
* [[Apes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Apes novads]]</nowiki>
* [[Argentīnas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Argentīnas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Astūrijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Auces novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Auces novads]]</nowiki>
* [[Austrālijas ģenerālgubernatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Austrālija|Ģenerālgubernatori]]</nowiki>
* [[Azerbaidžānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Azerbaidžānas premjerministri| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Babītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Babītes novads]]</nowiki>
* [[Baldones novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldones novads]]</nowiki>
* [[Baldones pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldone]]</nowiki>
* [[Baltinavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baltinavas novads]]</nowiki>
* [[Baltkrievijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Baltkrievijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Balvu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Balvu novads]]</nowiki>
* [[Beverīnas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Beverīnas novads]]</nowiki>
* [[Bizantijas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bizantijas imperatori|*ma]]</nowiki>
* [[Bulgārijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bulgārijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Burtnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Burtnieku novads]]</nowiki>
* [[Carnikavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Carnikavas novads]]</nowiki>
* [[Cesvaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cesvaines novads]]</nowiki>
* [[Ciblas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ciblas novads]]</nowiki>
* [[Cēsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cēsu novads]]</nowiki>
* [[Dagdas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Daudzkārtējo olimpisko zelta medaļnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Olimpisko zelta medaļu laureāti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Uzskaitījumi|Olimpiskās medaļas]]</nowiki>
* [[Daugavpils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Daugavpils mēri]]</nowiki>
* [[Dievmātes Patvēruma katedrāle (Maskava)]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Dobeles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Dobeles novads]]</nowiki>
* [[Durbes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Dānijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas karaliskā vara]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Dānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Dānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Edgara Kauliņa Lielvārdes vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Izglītība Latvijā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Izglītības iestādes]]</nowiki>
* [[Eiropas Parlamenta deputātu no Latvijas uzskaitījums (2014—2019)]]: <nowiki>[[Kategorija: Eiropas Parlamenta deputāti no Latvijas|*]]</nowiki>
* [[Engures novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Engures novads]]</nowiki>
* [[Enoha grāmata]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>
* [[Esperanto jubilejas simbols]]: <nowiki>[[Kategorija: Esperanto]]</nowiki>
* [[Francijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Franku karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gabonas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gabona|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Garni templis]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnijas vēsture]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kultūrvēsturiskie pieminekļi]]</nowiki>
* [[Gibraltāra galveno ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gibraltārs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grieķijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Grieķijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grobiņas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Grobiņas novads]]</nowiki>
* [[Gruzijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gruzija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gulbenes pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Gulbene]]</nowiki>
* [[Havaju Karalistes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Havaju salas|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Horvātijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Iecavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Iecavas novads]]</nowiki>
* [[Igaunija 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Igaunijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ikšķiles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ikšķile]]</nowiki>
* [[Ilūkstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ilūkstes novads]]</nowiki>
* [[Imants Lancmanis]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Inčukalna novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Inčukalna novads]]</nowiki>
* [[Islandes administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Islande|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Islandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islandes vēsture|Valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Itālijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Itālijas prezidenti|*]]</nowiki>
* [[Jamantau]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas ģeogrāfija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Baškortostāna]]</nowiki>
* [[Japānas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Japānas imperatori|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Jaunjelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunjelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpils novads]]</nowiki>
* [[Jelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jēkabpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jēkabpils novads]]</nowiki>
* [[Jūrmalas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jūrmala]]</nowiki>
* [[Kandavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kandavas novads]]</nowiki>
* [[Kastīlijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kazahstānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kazahstānas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kocēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kocēnu novads]]</nowiki>
* [[Kosovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kosova]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krievijas valdības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: PSRS valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimas hanistes hanu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima|Hani]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimuldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krimuldas novads]]</nowiki>
* [[Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis Rogožskas kapos]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Krustpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krustpils novads]]</nowiki>
* [[Krāslavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krāslavas novads]]</nowiki>
* [[Kuldīgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kuldīgas novads]]</nowiki>
* [[Kārsavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kārsavas novads]]</nowiki>
* [[Latvijas Mākslas akadēmijas rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Mākslas akadēmijas rektori|*]]</nowiki>
* [[Latvijas Republikas pašvaldību lietu valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ministru kabineta locekļi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes dekānu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitāte|Juridiskā fakultāte]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitātes rektori|*]]</nowiki>
* [[Leonas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Lielvārdes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lielvārdes novads]]</nowiki>
* [[Liepājas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Liepājas mēri]]</nowiki>
* [[Lietuvas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Lietuvas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Limbažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Limbažu novads]]</nowiki>
* [[Lotaringa]]: <nowiki>[[Kategorija: Karolingu dinastija]]</nowiki>
* [[Lubānas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lubānas novads]]</nowiki>
* [[Ludzas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ludzas novads]]</nowiki>
* [[Luksemburgas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Luksemburgas premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Lārsa Lokes Rasmusena 3. kabinets]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas politika]]</nowiki>
* [[Līgatnes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līgatnes novads]]</nowiki>
* [[Līvānu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līvānu novads]]</nowiki>
* [[Madonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Madonas novads]]</nowiki>
* [[Maltas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Malta|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Marjano Rahoja 2. valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika]]</nowiki>
* [[Mazsalacas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mazsalacas novads]]</nowiki>
* [[Maķedonijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Maķedonija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Maķedonijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Maķedonija|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Mežvidu pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Mihaja Tudoses valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānijas politika]]</nowiki>
* [[Mira Arojo]]: <nowiki>[[Kategorija: Britu mūziķi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: 1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Moldovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Monako valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Monako|Valsts ministri]]</nowiki>
* [[Mālpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mālpils novads]]</nowiki>
* [[Mārupes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mārupes novads]]</nowiki>
* [[Mērsraga novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mērsraga novads]]</nowiki>
* [[Naukšēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Naukšēnu novads]]</nowiki>
* [[Neretas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Neretas novads]]</nowiki>
* [[Norvēģijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Norvēģijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas karaliskā vara|*]]</nowiki>
* [[Nīcas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Nīcas novads]]</nowiki>
* [[Nīderlandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes politika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Nīderlandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Olaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Olaines novads]]</nowiki>
* [[Ozolnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ozolnieku novads]]</nowiki>
* [[Pelēču pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Pelēču pagasts]]</nowiki>
* [[Piktu ķēniņu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Skotijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Pioneer plāksne]]: <nowiki>[[Kategorija: Starpplanētu zondes]]</nowiki>
* [[Polijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Polijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Politiskā partija Izaugsme]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas politiskās partijas]]</nowiki>
* [[Portugāles 21. konstitucionālā valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles politika]]</nowiki>
* [[Portugāles grāfu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Priekules novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Priekules novads]]</nowiki>
* [[Publiskā runa]]: <nowiki>[[Kategorija: Tekstveide]]</nowiki>
* [[Pārgaujas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pārgaujas novads]]</nowiki>
* [[Pāvilostas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pāvilostas novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pļaviņu novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada ģimnāzija]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Raunas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Raunas novads]]</nowiki>
* [[Rojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rojas novads]]</nowiki>
* [[Ropažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ropažu novads]]</nowiki>
* [[Rugāju novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rugāju novads]]</nowiki>
* [[Rumānijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Rumānija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Rumānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Rundāles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rundāles novads]]</nowiki>
* [[Rundāles pils]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils| Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rundāles pils muzejs]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rīgas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rīgas mēri]]</nowiki>
* [[Rūjienas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rūjienas novads]]</nowiki>
* [[Salacgrīvas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salacgrīvas novads]]</nowiki>
* [[Salas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salas novads]]</nowiki>
* [[Salaspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salaspils novads]]</nowiki>
* [[Saldus novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saldus novads]]</nowiki>
* [[Salgira]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima]]</nowiki>
* [[Sardīnijas Karalistes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sardīnijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Saulkrastu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saulkrastu novads]]</nowiki>
* [[Saūda Arābijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Saūda Arābijas monarhi| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbija|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Siguldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Siguldas novads]]</nowiki>
* [[Skrundas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrundas novads]]</nowiki>
* [[Skrīveru novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Slovākijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Slovākijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Slovēnijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Slovēnija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Somijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Somijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Staiceles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Staicele]]</nowiki>
* [[Stopiņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Stopiņu novads]]</nowiki>
* [[Strenču novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Strenču novads]]</nowiki>
* [[Surinamas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Surinama|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sējas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Sējas novads]]</nowiki>
* [[Talsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Talsu novads]]</nowiki>
* [[Turcijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Turcijas politiķi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Tērvetes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Tērvetes novads]]</nowiki>
* [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ungārijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ungārijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valdis Rūja]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas PSR Nopelniem bagātie kultūras darbinieki]]</nowiki>
* [[Valensijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Valensija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valkas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valkas novads]]</nowiki>
* [[Valmieras pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valmieras mēri]]</nowiki>
* [[Vanuatu prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vanuatu|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Vecpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Vecumnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecumnieku novads]]</nowiki>
* [[Ventspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils novads]]</nowiki>
* [[Ventspils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils mēri]]</nowiki>
* [[Vestgotu karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vestgoti|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Viesītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viesītes novads]]</nowiki>
* [[Viļakas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļakas novads]]</nowiki>
* [[Viļakas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļaka]]</nowiki>
* [[Viļānu vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Vācijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Vācija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Zabivaka]]: <nowiki>[[Kategorija: 2018. gada FIFA Pasaules kauss]]</nowiki>
* [[Zviedrijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Zviedrijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ādažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ādažu novads]]</nowiki>
* [[Ērgļu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ērgļu novads]]</nowiki>
* [[Ēģiptes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ēģiptes prezidenti| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Īrijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ķekavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ķekavas novads]]</nowiki>

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Irākā|bijušo pilsētu Kurzemē|Dārte}}
{{Senvietas infokaste
| name           = Ninīve
| native_name    =
| native_name_lang =
| alternate_name =
| image          = Nineveh mashki gate from west.JPG
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Ninīve mūsdienās
| map            =
| map_type       = Irāka
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     =
| altitude_ref   =
| relief         = yes
 | plat_NS = N | plat_d = 36 | plat_m = 21 | plat_s = 34
 |  gar_EW = E | gar_d = 43 |  gar_m =  09 |  gar_s = 10
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Irāka}}
| region         = [[Tuvie Austrumi]]
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           = 7,5 km2
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = ap 6000. gadu p.m.ē.
| abandoned      = 13. gadsimts
| epochs         =
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1820. gada
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Sphagnum magellanicum.jpeg
| att_nosaukums = [[Magelāna sfagns]]
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Bryophyta
| nodalījums_lv = Lapu sūnas
| klase         = Sphagnopsida
| klase_lv      = Sfagnu klase
| rinda         = Sphagnales
| rinda_lv      = Sfagnu kārta
| dzimta        = Sphagnaceae
| dzimta_lv     = Sfagnu dzimta
| ģints         = Sphagnum
| ģints_lv      = Sfagni
| kategorijas   = nē
}}

sentences: '''Azokrāsvielas''' ir organiskas [[krāsvielas]], kas pieder pie [[azosavienojumi]]em, jo to [[molekula|molekulās]] ir vismaz viena [[azogrupa]] −N=N−. Azokrāsvielas satur arī elektrondonoras grupas (piemēram, [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] vai aizvietotu [[aminogrupa|aminogrupu]]). Šādas elektrondonoras grupas samazina [[elektrons|elektronu]] pāreju [[enerģija|enerģiju]] no π stāvokļa ierosinātā π stāvoklī (π<sup>*</sup> stāvoklī), kā rezultātā šādas vielas intensīvi absorbē gaismu spektra redzamajā daļā, atšķirībā no neaizvietotiem azosavienojumiem, kas absorbē galvenokārt [[UV stari|UV starojumu]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}

sentences: '''Izdzīvošana''' ir spēja ekstemālās situācijās palikt [[dzīvība|dzīvam]]. Par izdzīvošanu cīnās ikviens [[organisms]] - gan [[cilvēks|cilvēki]], gan [[dzīvnieki]], gan [[augi]]. Ikvienam no viņiem ir izdzīvošanas tieksme. [[Evolūcija]] pastāv tikai tamdēļ, ka vājākie [[īpatnis|īpatņi]] nespēj izdzīvot, savukārt spēcīgākie izdzīvo un nākamajām [[paaudze|paaudzēm]] nodot tālāk tieši savus [[gēns|gēnus]].

sentences: '''Termoelektriskais efekts''' ir fiziska parādība, kad temperatūras starpība vielā rada [[Spriegums|elektrisko spriegumu]] un pretēji – uzliekot spriegumu starp materiāla pretējām pusēm vai malām, tiek radīta temperatūras starpība vielā. Termoelektriskās ierīcēs tiek izmantoti speciāli materiāli, kuros rodas spriegums, ja uz to dažādām virsmām ir temperatūras starpība. Tāpat ir iespējams iegūt pretēju efektu – ja tiek pielikta sprieguma starpība, tad siltums no vienas puses aizplūst uz otru un rezultātā viena ierīces puse sasilst, bet otra atdziest. Atomu līmenī šo efektu var skaidrot ar to, ka siltajā pusē vielas atomiem/molekulām ir lielāka enerģija, kas izraisa lādiņnesēju difūziju uz apgabalu ar zemāku temperatūru.

sentences: '''Radniecība''' ir sociālas, ar likumu vai tradīcijām pamatotas [[attiecības]] starp cilvēkiem, par kuriem pastāv uzskats, ka tiem ir kopīga izcelsme. Nereti radu lokā tiek iekļauti arī cilvēki, kas [[laulība|ieprecējušies]] šādā cilvēku lokā. Ar radniecību saprot plašāku cilvēku loku nekā [[ģimene|ģimeni]]. Konkrētu [[Persona|personu]] šādā cilvēku lokā sauc par radinieku vai radinieci. Dažādās sabiedrībās principi, pēc kādiem tiek noteikts, vai cilvēki ir radinieki, var ievērojami atšķirties.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Common kestrel falco tinnunculus.jpg
 | att_nosaukums = [[Lauku piekūns]] (''Falco tinnunculus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Eufalconimorphae
 |  virskārta_lv = Piekūnu, papagaiļu un zvirbuļu klada
 |         kārta = Falconiformes
 |      kārta_lv = Piekūnveidīgie
 |       kārta_r =
 |        dzimta = Falconidae
 |     dzimta_lv = Piekūnu dzimta
 |      binomial = Falconidae <small>([[Vigors]], 1824)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Piekūnu dzimta''' (''Falconidae'') ir vienīgā [[piekūnveidīgie|piekūnveidīgo kārtas]] dzimta,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldbirdnames.org/classification/orders-of-birds-draft-8-1/ |title=World Bird List: Orders of Birds, 2018 |access-date={{dat|2018|02|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180124070803/http://www.worldbirdnames.org/classification/orders-of-birds-draft-8-1/ |archivedate={{dat|2018|01|24||bez}} }}</ref> kas apvieno 66 [[suga]]s un kas iedalītas 2 [[Dzimta (bioloģija)|apakšdzimtās]] un 11 [[ģints (bioloģija)|ģintīs]].<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/falcons/ World Bird List: Seriemas, falcons, 2020]</ref> Pazīstamākās ģintis ir [[piekūni]] un [[karakaras]].

sentences:
{{Citas nozīmes|literāru darbu|Ģermānija (nozīmju atdalīšana)|Ģermānija}}
 latviskā tulkojuma 2011. gada atkārtotā izdevuma vāks]]
'''„Par Ģermānijas atrašanās vietu un tautām”''' ({{val|la|De Origine et situ Germanorum}}) jeb vienkārši '''„Ģermānija”''' (''Germania'') ir [[Senā Roma|romiešu]] vēsturnieka [[Gajs Kornēlijs Tacits|Gaja Kornēlija Tacita]] ap 98. gadu sarakstīts [[etnogrāfija|etnogrāfiska]] rakstura darbs par dažādu ārpus [[Romas impērija]]s dzīvojošu seno [[ģermāņi|ģermāņu]] cilšu vēsturi, dzīvi un tradīcijām.{{sfn2|Tacits|2011|p=46}}

sentences: '''[[Pārdzesēts lietus]]''' ir šķidri [[nokrišņi]] ar pilienu diametru 0,5—5 mm, kuri izkrīt pie gaisa temperatūras zem 0 °C (parasti pie 0, −10 °C, retāk pat pie −15 °C), galvenokārt tas ir [[lietus]], kurš līst sala laikā, kad gaisa temperatūra ir zem nulles. Krītot uz priekšmetiem, ūdens pilieni sasalst un veidojas [[apledojums]].

sentences: '''Fotosintēze''' (no {{val|el|φώτο-}} (''fōto-'') — 'gaisma' un ''σύνθεσις'' (''súnthesis'') — 'aizstāšana') ir organisku vielu sintēze no neorganiskiem savienojumiem ([[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] un [[ūdens]]), izmantojot [[gaisma]]s enerģiju. Kā blakusprodukts izdalās [[skābeklis]]. Fotosintēze notiek [[fotoautotrofie organismi|fotoautotrofajos organismos]] — [[augs|augos]], [[aļģes|aļģēs]] un fotosintezējošās [[baktērijas|baktērijās]]. Augi fotosintēzei izmanto mazāk kā 2% Zemi sasniegušās saules enerģijas.<ref name="S.S.Madera">{{Grāmatas atsauce |title= Bioloģija 1. daļa  |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |isbn=9789984174747 |pages=115—116}}</ref> Fotosintēzē ik gadu uz Zemes rodas apmēram 150 miljardi tonnu organisko vielu un 150 miljardi tonnu skābekļa, kā arī augi uzņem apmēram 200 miljardus tonnu oglekļa dioksīda.

sentences: '''Ļaunuma puķes''' ({{val|fr|Les Fleurs du mal}}) ir [[dzejolis|dzejoļu]] krājums, ko [[1857]]. gadā sarakstījis [[Šarls Bodlērs]]. Šis darbs tiek pielīdzināts tiltam uz 20. gadsimta [[modernisms|modernisma]] dzeju, jo šajā darbā Bodlērs, mēģinot šokēt savus laikabiedrus, pievēršas tādām tēmām kā [[nāve]], [[iznīcība]], [[seksualitāte]] un [[ļaunums]].

sentences: '''Lavīna''' ir straujš un pēkšņs [[sniegs|sniega]] masu [[nobrukums]], parasti [[kalns|kalnos]], kas, virzoties pa kalnu nogāzēm, palielinās apjomā. Lavīnas ir bīstamas, jo tās negaidīti var aprakt, ievainot vai nogalināt cilvēkus. Katru gadu vairāk nekā 100 cilvēku iet bojā lavīnu dēļ, 80% no tiem ir [[kalnu slēpošana|kalnu slēpotāji]] un [[alpīnisms|alpīnisti]].<ref name="avalanche">{{Grāmatas atsauce | author= David McClung | author2 = Peter Schaerer | title = The Avalanche Handbook | url= https://archive.org/details/avalanchehandboo0000mccl_e0b1 | publisher = Mountaineers Books | location = Seattle, USA | year= 2006 | page= [https://archive.org/details/avalanchehandboo0000mccl_e0b1/page/212 212] | isbn= 978-0-89886-809-8 | language= en}}</ref> Lavīnām ir liela nozīmē dabisko [[ekosistēma|ekosistēmu]] attīstībā. Ikdienas sarunvalodā ar terminu ‘lavīna’ mēdz apzīmēt arī citu lielu masu, piemēram, [[dubļi|dubļu]], [[akmens|akmeņu]] vai [[augsne]]s, strauju pārvietošanos lejup pa nogāzi un tās pieņemšanos spēkā.

sentences: '''Gella-Manna matricas''' ir [[Pauli matricas|Pauli matricu]] vispārinājums 3 × 3 matricām. Tās ir nosauktas par godu amerikāņu fiziķim [[Marijs Gells-Manns|Marijam Gellam-Mannam]], kurš tās izmantoja, lai aprakstītu [[stiprā mijiedarbība|stiprajai mijiedarbībai]] piemītošo [[simetrija|simetriju]].<ref>{{Atsauce | first=Gell-Mann | last=Murray | title=The Eightfold Way: A Theory of Strong Interaction Symmetry | url=http://www.osti.gov/bridge/servlets/purl/4008239-jRljez/native/4008239.pdf | date=March 15, 1961 | doi=10.2172/4008239}}.</ref> Tās tiek izmantotas, lai aprakstītu [[kvarku modelis|kvarku modeli]].<ref>Greiner et al., 8. Quarks and SU(3), [http://books.google.com/books?id=gCfvWx6vuzUC&pg=PA231 231. lpp.]</ref> Mazāk tās tiek izmantotas [[kvantu hromodinamika|kvantu hromodinamikā]]. [[Kvantu skaitļošana|Kvantu skaitļošanā]] tās tiek lietotas, lai aprakstītu [[kutrits|kutritu]] jeb trīs līmeņu [[kvantu sistēma|kvantu sistēmu]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Ģederts Eliass
| image = Gederts Eliass.gif
| imagesize = 135px
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1887|09|23|}}
| location = [[Platones pagasts|Platones pagasta]] "Zīlēni", [[Jelgavas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| deathdate = {{dat|1975|01|29|}}
| deathplace = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]], [[PSRS]]
| nationality = [[latvietis]]
| field = [[glezniecība]]
| training =
| movement = [[reālisms]], [[fovisms]]
| famous works =
| patrons =
| awards = [[Latvijas PSR Tautas mākslinieks]] (1962)
| family = [[Kristaps Eliass]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Napoleons
| operators =
| attēls = Choumoff - Albert Dieudonné Napoleon.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = episka vēsturiska drāma
| režisors = [[Abels Ganss]]
| producents = Abels Ganss
| scenārijs = Abels Ganss
| aktieri = * [[Albērs Djedonē]]
* [[Žina Manesa]]
* [[Antonēns Arto]]
* [[Edmonds Van Dēle]]
| mūzika = [[Artūrs Onegērs]]
| oriģinālnos = ''Napoléon''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1927|4|7}}
| ilgums = 330 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[franču valoda|franču valodā]])
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Napoleons"''' ({{Val|fr|Napoléon}}) ir 1927. gada [[Francija]]s episka vēsturiska [[mēmais kino|mēmā filma]], kuras režisors, scenārija autors un producents ir [[Abels Ganss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Albērs Djedonē]], [[Žina Manesa]], [[Antonēns Arto]] un [[Edmonds Van Dēle]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Poker House''
| attēls                   = The Poker House Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Lorija Petija]]
| producents               =
* [[Stīvens Dž. Kanels]]
* [[Maikls Dubelko]]
* Stīvens Spīlbergs
| scenārija autors         =
* [[Deivids Alans Grīrs]]
* Lorija Petija
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Lorensa]]
* [[Selma Blēra]]
* [[Hloja Greisa Moreca]]
* [[Bokīms Vūdbains]]
* [[Sofī Beirlija]]
* Deivids Alans Grīrs
| mūzika                   = [[Maiks Posts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Phase 43 Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2008|9|29||bez}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{cite web|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/behind-closed-doors-2008|title=Behind Closed Doores|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 20, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Poker House''''' (vēlāk pārdēvēta par ''Behind Closed Doors'') ir 2008. gada drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Lorija Petija]]. Filma ir balstīta uz režisores dzīvi 20. gadsimta 70. gadu vidū. Galvenās lomas filmā atveido [[Dženifere Lorensa]], [[Selma Blēra]], [[Hloja Greisa Moreca]], [[Bokīms Vūdbains]], [[Sofī Beirlija]] un [[Deivids Alans Grīrs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|9|29||bez}}.

sentences:
'''Bors''' var būt:
* [[Bors]] — ķīmiskais elements;
* [[Bors (dievs)|Bors]] ― dievs skandināvu mitoloģijā.

sentences:
, Leona Koņjē glezna (1830)]]
'''Trikolors''' (no {{val|fr|tricolore}} — 'trīskrāsu') ir [[Karogs|karoga]] veids ar trīs dažādu krāsu joslām, kas radās XVI gadsimtā kā simbols [[Republikānisms|republikānismam]], [[Brīvība|politiskajai brīvībai]] vai [[revolūcija]]i. [[Francijas karogs|Francijas]], [[Itālijas karogs|Itālijas]], [[Īrijas karogs|Īrijas]], [[Rumānijas karogs|Rumānijas]] un [[Meksikas karogs|Meksikas]] karogi — trikolori pirmoreiz tika pieņemti, izveidojot neatkarīgu [[Republika|republiku]] laika posmā no [[Franču revolūcija]]s līdz 1848. gada revolūcijām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.oxforddictionaries.com/definition/us/tricolor|title=tricolor - definition of tricolor in English {{!}} Oxford Dictionaries|website=Oxford Dictionaries {{!}} English|access-date=2016-10-31|archive-date=2016-11-01|archive-url=https://web.archive.org/web/20161101101940/https://en.oxforddictionaries.com/definition/us/tricolor}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sveicināts, Cēzar!
| attēls                   = SveicinatsCezar.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hail, Caesar!''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* Brāļi Koeni
| scenārija autors         = Brāļi Koeni
* [[Tims Rasmusens]]
* [[Vinss Di Meglio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džošs Brolins]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Aldens Ērenreihs]]
* [[Džona Hills]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Reifs Fainss]]
| mūzika                   = [[Kārters Barvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Mike Zoss Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|2|1|Losandželosa|2016|2|5|ASV|2016|2|19|Latvija|}}
| ilgums                   = 106 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hail-caesar-2016|title=Hail, Caesar!|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 29, 2018|archive-date={{dat|2018|04|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180430192641/http://www.bbfc.co.uk/releases/hail-caesar-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|22 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hailcaesar.htm|title=Hail, Caesar! (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 29, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|63,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sveicināts, Cēzar!"''' ({{val|en|Hail, Caesar!}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Appvienotās Karalistes]] komēdija, kuras režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas atveido [[Džošs Brolins]], [[Džordžs Klūnijs]], [[Aldens Ērenreihs]], [[Džona Hills]], [[Skārleta Johansone]] un [[Reifs Fainss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|2|1||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Sportista infokaste|
| vārds = Oleksandrs Sidorenko
| piktogramma_1 = Swimming pictogram.svg
| piktogramma_1 izm = 26px
| piktogramma_1 saite = Peldēšana
| vārds_orig = ''Олександр Сидоренко''
| attēls = Aleksandr_Sidorenko.jpg
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1960|5|27}}
| dz_viet = [[Ždanova]], [[Ukrainas PSR]], [[PSRS]]
| mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2022|2|20|1960|5|27}}
| mir_viet = [[Mariupole]], {{UKR}}
| tautība = [[ukrainis]]
| universitāte =
| vidusskola =
| garums = 1,87 m
| svars = 82 kg
| karj ieņ =
| iesauka =
| mājaslapa = <!------ Profesionālā informācija ------>
| pārstāvētā valsts = [[PSRS]]
| sporta veids = [[peldēšana]]
| disciplīna =
| komanda =
| kar_sāk =
| kar_beig =
| treneris = Vera Smelova
| bij_treneri =
| trenē = <!------ OS informācija ------>
| os_dalība =
| os_medaļas =
| os_lab sasn = <!------ PČ informācija ------>
| PČ_saite =
| pč_dalība =
| pč_medaļas =
| pč_lab sasn = <!------ Reģ.čemp. informācija ------>
| reģ1_saite =
| reģ2_saite =
| reģ1 =
| reģ_dalība =
| reģ_medaļas =
| reģ_lab sasn = <!------ Papildinformācija ------>
| tituli =
| augst rangs =
| aģenti =
| sasniegumi =
| slavz =
| dzimums = V
| atjaunots = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaļu tabula =
}}'''Oleksandrs Sidorenko''' ({{val|uk|Олександр Сидоренко}}''; 1960—2022) bija [[Padomju Savienība|padomju]] peldētājs, [[1980. gada vasaras olimpiskās spēles|1980. gada vasaras olimpisko spēļu]] čempions.

sentences:
emocijzīme]]
'''Emocijzīme'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/emocijz%C4%ABme | title= Emocijzīme | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 23. oktobrī}}</ref> jeb '''emozīme''', sarunvalodā arī '''emodži''', ir [[piktogramma]] vai [[logogramma]], kas ir stilizēts grafisks [[attēls]] un kalpo kā [[rakstzīme]], lai displeja ekrānā varētu attēlot un izpaust [[emocijas]]. Lai arī emocijzīmju nosaukums ‘emodži’ tiek saistīts ar emocijām, vārda izcelsme ir meklējama [[japāņu valoda|japāņu valodā]], kur ''e-'' nozīmē ‘attēls’, bet ''moji'' — ‘tēls’ ({{val|ja|絵文字}}, ''emoji'').

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Antverpene
 | official_name            = ''Antwerpen<br />Anvers''
 | settlement_type          = [[Beļģijas pilsētu uzskaitījums|Pilsēta]]
 | image_skyline            = OlV toren en Boerentoren Antwerpen vanaf Linkeroever.jpg
 | image_caption            = Skats uz Antverpenes vecpilsētu
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Beļģija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Beļģija}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        =  [[Flandrija]]
 | subdivision_type2        = [[Beļģijas provinces|Province]]
 | subdivision_name2        = [[Antverpenes province]]
 | established_title        = Pirmo reizi minēta
 | established_date         = 4. gadsimtā
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 204.51
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2023
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 536079
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 51 | latm =13  | lats =  | latNS = N
 | longd =04  | longm =24  | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kodi
 | postal_code              = 2000–2660
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{URL|www.antwerpen.be/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Lielais Kaukāzs
|attēls                 = Dykhtau.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Otra augstākā Lielā Kaukāza virsotne [[Dihtau]]
|lat_dir =N |lat_deg =43|lat_min =21|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =42|lon_min =22|lon_sec =
 | pushpin_map           = Kaukāzs#Krievija#Eiropa#Āzija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]], [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AZE}}
{{GEO}}
{{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāzs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1100
|platums                = 160
|kalns                  = [[Elbruss]]
|augstums               = 5642
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Lielais Kaukāzs''' ir lielākā un augstākā [[kalns|kalnu]] sistēma [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāza kalnu]] masīvā uz [[Āzija]]s un [[Eiropa]]s robežas starp [[Melnā jūra|Melno jūru]] un [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]]. Stiepjas aptuveni 1100 [[Kilometrs|km]] garumā no [[Tamaņas pussala]]s ziemeļrietumos līdz [[Abšeronas pussala]]i dienvidaustrumos. Augstākā virsotne ir [[Elbruss]] (5642 m vjl).<ref>{{PZT|425}}</ref> Ziemeļpusē Kaukāza kalniem piekļaujas [[Terekas-Kumas zemiene]] ziemeļaustrumos, [[Stavropoles augstiene]] ziemeļos un [[Kubaņas-Pieazovas zemiene]] ziemeļrietumos. Dienvidrietumos Lielajam Kaukāzam piekļaujas [[Kolhīdas zemiene]], dienvidaustrumos — [[Kūras-Araksas zemiene]], bet [[Lihas grēda]] Lielo Kaukāzu savieno ar [[Mazais Kaukāzs|Mazo Kaukāzu]].

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|bijušo dzelzceļa staciju|Limbaži (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Limbaži
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name = {{val|liv|Limbaž}}
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Limbažu vecpilsēta.jpg
| imagesize =
| image_caption = Limbažu centrālais laukums
| image_flag = Bandera Limbazi.png
| flag_link = Limbažu karogs
| image_shield = Limbazi COA.svg
| shield_link = Limbažu ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 57
| latm = 30
| lats = 41
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 43
| longs = 09
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Limbažu novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1385. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Limbažu apvienības pārvaldes vadītājs
| leader_name = Viktors Zujevs
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Lemsal}}
{{val|ru|Лемзаль}}
| area_total_km2 = 9.01
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Limbaži}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4001
| area_code =
| website = {{URL|www.limbazunovads.lv}}
| footnotes =
}}
'''Limbaži''' ({{val|liv|Limbaž}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://livonian.tech/|title=livonian.tech – Lībiešu-latviešu-igauņu vārdnīca|access-date=2023-07-30|language=lv}}</ref> ir [[pilsēta]] [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Limbažu novads|Limbažu novada]] centrs. Sena [[Hanzas savienība]]s pilsēta, bijušais [[Rīgas arhibīskapija]]s tā sauktā [[Līvu gals|Līvu gala]] administratīvais centrs un [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapa]] rezidences pilsēta 14.—16. gadsimtā.

sentences: '''Džodrela Benka observatorija''' (''Jodrell Bank Observatory''), sākotnēji '''Džodrela Benka eksperimentālā stacija''' (''Jodrell Bank Experimental Station''), ir [[observatorija]], kurā atrodas vairāki [[radioteleskops|radioteleskopi]]. Tā ir [[Mančestras Universitāte]]s Džodrela Benkas astrofizikas centra daļa. Šī observatorija atrodas [[Češīra|Češīras grāfistē]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Viņa ir īstā
| attēls                   =
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''She's the One''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Edvards Bērnss]]
| producents               =
* [[Teds Houps]]
* [[Džeimss Šamuss]]
* Edvards Bērnss
| scenārija autors         = Edvards Bērnss
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Edvards Bērnss]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Džons Mahounijs]]
* [[Maiks Makglouns]]
* [[Maksīne Bānsa]]
| mūzika                   = ''[[Tom Petty and the Heartbreakers]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1996|8|23||bez}}
| ilgums                   = 92 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/shes-one-1996|title=She's the One|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shestheone.htm|title=She's the One (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Viņa ir īstā"''' ({{val|en|She's the One}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Edvards Bērnss]]. Citas lomas atveido [[Dženifere Anistone]], [[Kemerone Diasa]], [[Džons Mahounijs]], [[Maiks Makglouns]] un [[Maksīne Bānsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|8|23||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Zilupes rajons]]
[[Kategorija:Istras pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Būla funkcija''' ir [[funkcija]], kuras visi argumenti ir no [[kopa]]s {0; 1} un arī vērtība ir no kopas {0; 1}. Tāpēc var rakstīt, ka ''ƒ'' : '''B'''<sup>''k''</sup> → '''B''', kur '''B''' = {0; 1} un ''k'' ir funkcijas argumentu skaits, kas ir jebkurš vesels nenegatīvs skaitlis. Ja ''k'' = 0, tad tiek uzskatīts, ka funkcija ir konstantes funkcija, kuras vērtība ir no kopas '''B'''.

sentences:
'''Regresijas analīzes''' galvenais uzdevums ir pētīt sakarības starp rezultatīvo pazīmi ''y'' un faktoriālo pazīmi ''x'' un novērtēt šīs sakarības [[funkcija|funkciju]].
Regresijas analīze nosaka, pēc kādas likumsakarības mainās rezultatīvā pazīme, ja mainās faktoriālās pazīmes vērtība.
Pilnīgi lineārajām funkcionālām sakarībām ir raksturīgs, ka katrai <math>x_i</math> vērtībai atbilst viena noteikta <math>y_i</math> vērtība, tātad attiecības ir pilnībā prognozējamas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Joevrganji.JPG
| att_nosaukums=Ozolu baravika Serbijā
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Boletus
| ģints_r =Beku ģints
| ģints_lv =Bekas
| suga =B. reticulatus
| suga_lv =Ozolu baravika
| binomial =Boletus reticulatus
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Lāzers''' ({{val|en|Laser}}) ir elektroniski optiska ierīce, kas izstaro [[koherence|koherentu]] [[starojums|starojumu]]. Termins "lāzers" ir [[akronīms]] no angļu valodas, t.i., '''''L'''ight '''A'''mplification by '''S'''timulated '''E'''mission of '''R'''adiation'', ko latviešu valodā var tulkot kā "gaismas pastiprināšana, izmantojot [[inducētais starojums|inducēto starojumu]]". Tipisks lāzera starojums ir [[gaisma]]s kūlis ar mazu [[izkliede|izkliedi]] un ar [[monohromatisks|monohromatisku]] [[viļņa garums|viļņa garumu]]. Pretstatā lāzeram, citi gaismas avoti, piemēram, [[kvēlspuldze]], izstaro [[gaisma|gaismu]] visos virzienos un ar dažādiem viļņa garumiem (plašā [[spektrs|spektra]] joslā).

sentences: '''Kubaņas kazaki''' ir [[Krievijas Impērija]]s [[Ziemeļkaukāza federālais apgabals|Ziemeļkaukāza]] [[Kazaki|kazaku]] kārtas daļa, kā arī tauta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://versia.ru/kubanskie-kazaki-zaxoteli-stat-narodom|title=Казакия – не Россия? - Кубанские казаки захотели стать народом|website=versia.ru|access-date=2023-05-18|language=ru}}</ref> kas apdzīvo mūsdienu [[Krasnodaras novads|Krasnodaras novadu]], [[Stavropoles novads|Stavropoles novada]] rietumu daļu, [[Rostovas apgabals|Rostovas apgabala]] dienvidus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Treniņa diena
| attēls                   = Training Day Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Training Day''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Antuāns Fukuā]]
| producents               =
* [[Bobijs Ņūmaiers]]
* [[Džefrijs Silvers]]
| scenārija autors         = [[Deivids Eijers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Ītans Hoks]]
* [[Eva Mendesa]]
* [[Skots Glenns]]
* [[Klifs Kērtiss]]
* ''[[Dr. Dre]]''
* ''[[Snoop Dogg]]''
| mūzika                   = [[Marks Mansina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Outlaw Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|9|2|Venēcijas kinofestivāls|2001|10|5|ASV}}
| ilgums                   = 122 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002|title=Training Day|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2019|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902162341/https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|104,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=trainingday.htm|title=Training Day (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Treniņa diena"''' ({{val|en|Training Day}}) ir 2001. gada ASV krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Antuāns Fukuā]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Ītans Hoks]], [[Eva Mendesa]], [[Skots Glenns]], [[Klifs Kērtiss]], ''[[Dr. Dre]]'' un ''[[Snoop Dogg]]''. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|9|2||bez}} Venēcijas kinofestivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Annona
| autors =
| attēls = Annona senegalensis (4337693176).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Annona senegalensis''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Magnoliales
| rinda_lv = Magnoliju rinda
| dzimta = Annonaceae
| dzimta_lv = Anonu dzimta
| kategorijas = nē
| ģints = Annona
| ģints_lv = Anonas
}}'''Anonas''' (''Annona'') ir [[anonu dzimta]]s ģints, kurā ir klasificētas aptuveni 170<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:1966-1|title=Annona L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2024-03-03|language=en}}</ref> koku un [[Krūms|krūmu]] sugas, kuras ir sastopamas [[Dienvidamerika]]s un [[Āfrika]]s [[Tropi|tropos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=101891|title=Annona in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2024-03-03|archive-date=2006-08-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20060823072441/http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=101891}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aheilīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāli
|ŠtruncaID=7/D.15-30
|ķīm_formula=(Fe++,Zn)Al6(PO4)4(OH)8·4(H2O)
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Bāli zila, bāli zaļa
|svītra=gaišzaļa
|habituss=Masīvs, pumpurveida
|skaldnība=Laba?
|lūzums=Āķains
|cietība=5-5,5
|spīdums=Stikla, matēts
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=?
|pleohroisms=?
|blīvums=2,85
}}
__NOTOC__

sentences: '''Staru slimība''' ir [[slimība]] kuru var iegūt [[jonizējošais starojums|jonizējošā starojuma]] iedarbības rezultātā. Tai raksturīgo simptomātiku nosaka jonizējošā starojuma veids, doza, dozas jauda un dzīvā organisma (piemēram, [[Cilvēks|cilvēka]]) aizsargfunkciju efektivitāte.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 53
 | lv  = Piecdesmit trīs
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = Daft Punk
| Attēls = DaftAlive.jpeg
| Att_izm = 220px
| Apraksts = Daft Punk uzstāšanās laikā ''Wireless Festival 2007''. No kreisās: Tomass Bangelters, Gajs Manuels
| Vieta = [[Parīze]], [[Ildefransa]] {{FRA}}
| Žanrs = [[Hausmūzika]], [[Tehno]]
| Gadi = 1993—2021
| Izdevējkompānija = [[Soma Quality Recordings|Soma]]
[[Virgin Records]]
| Darbojies_arī = [[Darlin']], Phoenix
[[Stardust]], Together
Le Knight Club, Crydajam
| Mlapa = [http://www.daftalive.com/ daftalive.com]
[http://daftpunk.com/ daftpunk.com]
| Dalībnieki = [[Gijs Manuels de Omemkristo]]
[[Tomā Bangaltē]]
| Bij_dalībnieki =
}}

sentences:
'''Vīnes filharmoniķis''' ({{val|de|Wiener Philharmoniker}}) ir [[Austrija]]s zelta monēta, kas tika prezentēta 1989. gadā.<ref name="muenzeoesterreich" /> Tā tiek emitēta reizi gadā; kopš 2008 gada tiek emitētas arī no sudraba kaltas monētas. Šo monētu vienmēr kaļ Austrijas galvaspilsētā [[Vīne|Vīnē]]. Tās noformējums veltīts "Vīnes filharmoniķiem" jeb Vīnes Filharmonijas orķestrim, vienam no slavenākajiem orķestriem pasaulē. Monētas izgatavotas no 999'9 raudzes zelta.
Tās ir ļoti populāras kolekcionāru vidū.<ref name=muenzeoesterreich>{{tīmekļa atsauce|title=Austrian Mint|url=https://www.muenzeoesterreich.at/eng/produkte/1-25-ounce-fine-gold-999.9-plus-packing|website=www.muenzeoesterreich.at|accessdate={{dat|2016|4|23||bez}}|language=Angliski|archive-date={{dat|2016|05|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160519163915/https://www.muenzeoesterreich.at/eng/produkte/1-25-ounce-fine-gold-999.9-plus-packing}}</ref>

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg6-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{atsauces+}}
 [[barometrs]]- staba augšā ir [[vakuums]], dzīvsudraba [[smaguma spēks]] līdzsvaro [[Atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienu]]]]
'''Mehāniskais līdzsvars''' ir stāvoklis, kad kādam ķermenim visu pielikto [[spēks|spēku]] summa ir vienāda ar [[nulle|nulli]]. Mehānisks līdzsvars var attiekties ne tikai uz vienu ķermeni, bet arī [[Fizikālā sistēma|fizikālu sistēmu]] miera stāvoklī vai vienmērīgā kustībā [[inerce]]s dēļ.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste|name=Lietuvas Esperanto asociācija|image=Domo Zamenhofo gatvė 5 - sidejo de LitEA.jpg|caption=LitEA ēka Kauņā|founder=|type=|tax_id=|registration_id=|founded_date=1919; 1988 (atjaunošana)|location={{LTU}}, [[Lietuva]], [[Kauņa]], Zāmenhofa iela 5|coordinates=|origins=|key_people=2023: Povils Jegorovs (prezidents),
Arimants Račkausks (1. viceprezidents),
Gražina Opuļskiene (viceprezidente)|area_served=[[Lietuva]]|products=|services=|focus=Esperanto valodas uzturēšana un propaganda|mission=|method=|revenue=|endowment=|num_volunteers=|num_employees=|num_members=|subsid=|owner=|motto=|former name=|homepage={{URL|http://www.esperanto.lt/}}|dissolved=|footnotes=}}
'''Lietuvas Esperanto asociācija''' ({{val|lt|Lietuvos esperantininkų sąjunga}}, {{val|eo|Litova Esperanto-Asocio}}), saīsināti ''LitEA'') ir organizācija, kas apvieno [[Esperanto|esperanto valodā]] runājušus cilvēkus [[Lietuva|Lietuvā]]. Ziņu orgāns ir periodiskais izdevums "''Litova Stelo''" ('Lietuvas zvaigzne'), kas tiek izdots ar pārtraukumiem no 1914. gada. Biedrības galvenā mītne atrodas [[Ludviks Zāmenhofs|Ludvika Zāmenhofa]] sievastēva Aleksandra Silberņika vēsturiskajā mājā [[Kauņa|Kauņā]] Zāmenhofa ielā; šī ēka ar Lietuvas valdības lēmumu nodota Lietuvas Esperanto asociācijai bezatlīdzības lietošanā. 1999. gadā atvērts ofiss [[Viļņa|Viļņā]].

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls =
| image_caption = [[Filips Arābs]] • [[Damaskas Joans]] • [[Al-Kindi]] • [[Al-Khansa]]
 [[Faisals I]] • [[Gamāls Abdels Nāsers]] • [[Asmahana]] • [[Maia Zijade]]
| tauta = Arābi
{{ara|العرب}}, ''al-ʿarab''
| skaits = 500 miljoni
| vieta = {{flagicon image|Flag of the Arab League.svg}} [[Arābu valstu līga]] (430 miljoni) {{Collapsible list | title= Citas valstis |{{BRA}} (no 4 līdz 7 miljoniem)|{{FRA}} (no 3,3 līdz 5,5 miljoniem)|{{IDN}} (no 4 līdz 5 miljoniem arābu pēcteči)|{{TUR}} (5 miljoni)|{{ARG}} (4,5 miljoni)|{{USA}} (3,3 miljoni)|{{ISR}} (1,7 miljoni)|{{VEN}} (1,6 miljoni)|{{IRN}} (1,5 miljoni)}}
| valoda = [[arābu valoda]]
| reliģija = Dominējoši [[islāms]], lielākā minoritāte [[kristieši]]
| grupas =
| radi =
}}

sentences:
<noinclude>{{esoteric}}
</noinclude>{| class="infobox geography" style="width:27em;"
|colspan="2" class="mergedtoprow" align="center" style="line-height:1.2em; font-size:1.35em;"| '''{{#if:{{{logo|}}}|{{{logo}}}|{{PAGENAME}}}}'''{{#if:{{{name<includeonly>|</includeonly>}}}|<br />'''{{{name}}}'''}}
<!---images-->
{{#if: {{{image_1<includeonly>|</includeonly>}}}{{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} |
{{!-}} class="mergedrow"
{{!}} colspan="2" class="maptable" align="center" style="padding:0.3em 0.6em 0.3em 0.6em;"{{!}}
    {{{!}} style="text-align: center; margin: 0 auto; background: none;"
    {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_1}}}|{{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}}|126|252}}px|{{{image_title_1|}}}]]
    {{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_2}}}|126px|{{{image_title_2|}}}]] }}
    {{!-}} style="font-size: 95%;"
    {{#if: {{{image_1<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_1<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_2<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{!}}}
}}
{{#if: {{{image_3<includeonly>|</includeonly>}}}{{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} |
{{!-}} class="mergedrow"
{{!}} colspan="2" class="maptable" align="center" style="padding:0.3em 0.6em 0.3em 0.6em;"{{!}}
    {{{!}} style="text-align: center; margin: 0 auto; background: none;"
    {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_3}}}|{{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}}|126|252}}px|{{{image_title_3|}}}]]
    {{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_4}}}|126px|{{{image_title_4|}}}]] }}
    {{!-}} style="font-size: 95%;"
    {{#if: {{{image_3<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_3<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_4<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{!}}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnoksīda struktūrformula

Etilēnoksīda molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O
|molmasa=44,05
|blīvums=899
|kušanas temperatūra=161 K (-112,1 °C)
|viršanas temperatūra=283,5 K (10,4 °C)
}}
'''Etilēnoksīds''' (etilēna oksīds, oksirāns, epoksietāns, C2H4O) ir bezkrāsaina, degtspējīga, relatīvi viegli sašķidrināma [[gāze]] ar saldenu smaržu un narkotisku iedarbību. Tas ir vienkāršākais cikliskais [[ēteri]]s un ir ķīmiski visai aktīvs. Etilēnoksīds ir vienkāršākais [[epoksīds]]. Epoksīdi ir cikliskie ēteri ar trīslocekļu ciklu.

sentences: '''''Nokia Pure''''' ir ''[[sans-serif]]'' [[burtveidols|burtveidolu]] grupa, kuru ''[[Nokia]]'' vajadzībām 2011. gadā izstrādāja [[Londona|Londonā]] bāzētais uzņēmums ''[[Dalton Maag]]''. ''Nokia'' to izmanto digitālajiem medijiem, mobilajās ierīcēs un mobilajā vidē.

sentences:
{| class="infobox" style="float:right;margin:0 0 1em 1em;font-size:90%;clear:right;" cellspacing="5"
|+ style="text-align:center; font-size:larger;" |
|-
| style="vertical-align: top; text-align: left;" |
* elektrība
* dzeramais ūdens
* WC
* autostāvvieta
|}
'''Jahtklubs "Pāvilosta Marina"''' - [[Jahta|jahtu]] piestātne [[Latvijas Republika|Latvijā]], [[Pāvilosta]]s ostas akvatorijā, Sakas upes kreisajā krastā. Atklāta 2006. gada maijā. Aptuveni 30 [[Jahta|jahtām]] paredzētā piestātne ir aprīkota ar visām nepieciešamajām komunikācijām, jahtu pacelšanai un nolaišanai ostas kanālā uzbūvēts slips. Pagaidām uzbūvēta piestātne un piestātnes komunikācijas.

sentences: '''Eiro monētas''' tiek izlaistas astoņās nominālvērtībās. Tās ir tiesīgas izlaist [[Eirozona]]s valstis un Eiropas mikrovalstis, kas izmanto [[eiro]] un ir noslēgušas attiecīgu vienošanos ar [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienību]]. Visām monētām ir vienota aversa puse, bet reversa pusē katra valsts kaļ savus simbolus. Izvēlēto nacionālās puses dizainu valstis nedrīkst mainīt, izņemot monarhijas, kas to var mainīt gadījumā, ja ir jauns monarhs vai reizi 15 gados, lai atjauninātu attēlu atbilstoši izmaiņām esošā monarha izskatā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alans Tjūrings
|     vārds_orig = ''Alan Turing''
|         attēls = Alan Turing photo.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vilmslova]], [[Češīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = {{ENG}}
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Džūljuss Metisons Tjūrings, Sāra Tjūringa (Stounija)
|          brāļi = Džons
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Mančestras Universitāte]]
[[Nacionālā fizikas laboratorija (Apvienotā Karaliste)|Nacionālā fizikas laboratorija]]
[[Kembridžas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[loģika]], [[kriptoanalīze]]
|    pasniedzēji = [[Alonzo Čērčs]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Apstāšanās problēma]]
[[Tjūringa mašīna]]
|    apbalvojumi = [[File:Order of the British Empire (Civil) Ribbon.svg|90px]] [[Britu impērijas ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Бессарабская губерния<br/>Gubernia Basarabia
|nosaukums_latv_val  = Besarābijas guberņa
|sugasvārds          = guberņa
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Moldova
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Krievijas Impērija
|valdības_veids      = Autonoma teritorija
|
|gads_sākums         = 1812
|gads_beigas         = 1917
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          = {{dat|1812|7|5||bez}}
|event_end           = Proklamēta Moldāvijas Demokrātiskā Republika
|date_end            = {{dat|1917|12|15||bez}}
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Moldāvija
|flag_p1             = Flag_of_Moldavia.svg
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Moldāvijas Demokrātiskā Republika
|flag_s1             = National_flag_of_the_Moldavian_Democratic_Republic.svg
|image_s1            =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          = Coat_of_arms_of_Bessarabia_Governorate_1878.svg
|symbol              =
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Russian Bessarabia, 1883.jpg
|image_map_caption   = Beasarābijas guberņa, 1883
|
|galvaspilsēta       = [[Kišiņeva]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     =
|reliģija            =
|nauda               =
|
|leader1             = <!--- Name of king or president --->
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = <!--- Years served --->
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|representative1     =
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 = <!--- Years served --->
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = <!--- Default: "Governor"--->
|deputy1             = <!--- Name of prime minister --->
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = <!--- Years served --->
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = <!--- Default: "Prime minister" --->
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = <!--- Name of legislature --->
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1897
|stat_platība1       = 44399
|stat_pop1           = 1935412
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
'''Besarābijas guberņa''' ({{val|ru|Бессарабская губерния}}, {{val|ro|Gubernia Basarabia}}) bija [[Krievijas impērija]]s Eiropas daļas dienvidrietumu [[guberņa]], kas aizņēma daļu vēsturiskā [[Besarābija]]s apgabala. No [[1812]]. līdz [[1873]]. gadam tā oficiāli bija '''Besarābijas apgabals''' (''Бессарабская область''), bet no 1873. līdz 1917. gadam — guberņa.

sentences: '''Bezdūmu pulveris''' ir [[šaujampulveris|šaujampulvera]] veids, kas galvenokārt sastāv no plastificētas [[nitroceluloze]]s.<ref name="MJSV">Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 133. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref> Ir arī bezdūmu pulveri, kas satur [[nitroglicerīns|nitroglicerīnu]], kā arī jauktie pulveri. Trīskomponentu bezdūmu pulveris satur vēl arī [[nitroguanidīns|nitroguanidīnu]]. Visbiežāk tomēr izmanto modificēta [[piroksilīns|piroksilīna]] (sprāgstvielas uz nitrocelulozes bāzes) bezdūmu pulveri. Atšķirībā no [[dūmu pulveris|dūmu pulvera]], bezdūmu pulverim sadegot nerodas cietas daļiņas ([[dūmi]]), jo veidojas tikai [[oglekļa dioksīds]], [[slāpeklis]] un [[ūdens]] tvaiki. Bezdūmu pulveri vienmēr izgatavo dažādas formas granulu veidā, pie kam lielāka kalibra ieročiem paredzētas lielākas un sarežģītākas formas granulas. [[Lielgabals|Lielgabaliem]] paredzētās granulas var būt pat rokas pirksta izmēra cilindri, kam pa garenasi izveidoti vairāki caurumi. Savukārt [[pistole|pistoļu]] patronām domātās granulas ražo sīku pārslu veidā, ar pēc iespējas lielāku virsmas laukumu.

sentences: '''Plūstamība''' jeb '''šļūde'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=creep&list=creep&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze - creep] {{lv ikona}}</ref> ir [[materiāls|materiāla]] spēja lēni un nepārtraukti [[deformācija|plastiski deformēties]] ilgstošas [[slodze]]s iedarbībā. Slodzes lielums ir mazāks par [[tecēšanas robeža|tecēšanas robežu]]. Laika gaitā šļūde var radīt nepieļaujami lielas izmēru izmaiņas vai pat detaļas sagraušanu. Plastiskās deformācijas attīstība ir atkarīga no slogojuma veida un [[temperatūra]]s.<ref name="meh" /> Šļūde piemīt materiāliem ar [[viskoelastība|viskoelastīgu]] dabu. Kaut gan daudzi materiāli ir [[elastība|elastīgi]], pieaugot temperatūrai, tiem parādās viskoelastīga materiāla pazīmes. Tā, piemēram, [[tērauds|tēraudu]] karsējot, šļūde paliek izteiktāka, kaut gan tērauds ir izteikts elastīgas dabas materiāls un pakļaujas [[Huka likums|Huka likumam]].<br />

sentences:
{{Citas nozīmes|Mārtiņu Luteru|Luters (nozīmju atdalīšana)|Luters|uzvārds}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Mārtiņš Luters
|          vārds_orig = ''Martin Luther''
|              attēls = Lucas Cranach (I) workshop - Martin Luther (Uffizi).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = "Mārtiņš Luters" — [[Lūkass Krānahs Vecākais|Lūkasa Krānaha Vecākā]] glezna (1529. gads)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1483
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = {{flaga|Svētā Romas impērija}} [[Eislēbene]], [[Svētā Romas impērija]]
|              m_gads = 1546
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{flaga|Svētā Romas impērija}} [[Eislēbene]], [[Svētā Romas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Autograf, Martin Luther, Nordisk familjebok.png
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
{{Protestantisms}}
'''Mārtiņš Luters''' ({{val|de|Martin Luther}}; {{dat|1483|11|10|N}} — {{dat|1546|2|18|N}}) bija katoļu [[Augustīniešu ordenis|augustīniešu ordeņa]] [[mūks]], [[mācītājs]], [[teologs]], [[profesors]], [[Kristīgā baznīca|baznīcas]] reformu [[ideoloģija|ideologs]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Diksona Zeme
|attēls              = Dickson Land Peerdalen IMG 7196.JPG
|attēla paraksts     = Pērdālene
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
|vietaskarte         = Svalbāra
|reljefa_karte       =
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position            = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = Diksona Zemes izvietojums Svalbāras arhipelāgā
|vietējais nosaukums = ''Dickson Land''
|izvietojums         = [[Špicbergena]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=78|latm=50|lats= |latNS=N
|longd=15|longm=55|longs= |longEW=E <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             =
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = 80
|platums             = 40
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Leinefjellets]]
|augstums            = 1165
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Teritorija
|valsts adm vienība                = [[Svalbāra]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      = [[Piramidene]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      = 3—50
|iedzīvotāju gads = 2018
|blīvums          =
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Diksona Zeme''' ({{val|no|Dickson Land}}) ir dabas apgabals [[Špicbergena]]s vidusdaļā, [[Svalbāra|Svalbārā]].<ref>[https://data.npolar.no/placename/e5f95d84-e579-58cd-bf06-c6ec2d70f4e0 NPDC. Dickson Land]</ref> Dienviddaļu aizņem pussala, ko apskalo [[Īsfjords]] un tā atzari [[Billes fjords]], [[Nūrfjords]] un [[Diksona fjords]]. Ziemeļos Diksona Zemes krastus apskalo [[Veidefjords|Veidefjorda]] atzari Vestfjords un Eustfjords. Ziemeļrietumos Diksona Zeme robežojas ar [[Džeimsa I Zeme|Džeimsa I Zemi]] un [[Andrē Zeme (Svalbāra)|Andrē Zemi]], austrumos — ar [[Nīfrīzlande|Nīfrīzlandi]] un [[Binsova Zeme|Binsova Zemi]]. Nosaukta par godu zviedru uzņēmējam un filantropam Oskaram Diksonam ''(Oscar Dickson)'', kurš finansēja vairākas [[Zviedrija]]s arktiskās ekspedīcijas laika posmā no 1868. līdz 1897. gadam.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pirms vētras
| attēls                   =  Serenity (2019 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Serenity''
| žanrs                    = fantāzija, trilleris
| režisors                 = [[Stīvens Naits]]
| producents               =
* [[Gregs Šapiro]]
* [[Gajs Hīlijs]]
* Stīvens Naits
| scenārija autors         = Stīvens Naits
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Džimons Honsū]]
* [[Džeremijs Strongs]]
| mūzika                   = [[Bendžamins Volfišs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Global Road Entertainment]]''
* ''[[Starlings Entertainment]]''
* ''[[Nebulastar]]''
* ''[[Shoebox Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Aviron Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|1|25|ASV|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/serenity-2019|title=Serenity|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 6, 2019|archive-date={{dat|2019|10|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191006142343/https://bbfc.co.uk/releases/serenity-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=serenity2018.htm|title=Serenity|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 6, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pirms vētras"''' ({{val|en|Serenity}}) ir 2019. gada trilleris, kura režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Stīvens Naits]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Anna Hetaveja]], [[Daiena Leina]], [[Džeisons Klārks]], [[Džimons Honsū]] un [[Džeremijs Strongs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|1|25||bez}} ASV.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{noformējums+}}
'''AD/AS makroekonomiskais modelis''' ir [[makroekonomika]]s modelis, kas analīzē [[Kopējais pieprasījums|kopējo pieprasījumu]] un piedāvājumu atkarībā no ekonomikas izlaides apjoma un cenu līmeņa.

sentences:
nozīmīte ar Vladimira Ļeņina attēlojumu]]
'''Ļeņinisms''' ({{val|ru|ленинизм}}) ir filozofiska, politiska un sociālekonomiska [[ideoloģija]], kuru izveidoja krievu revolucionārs [[Vladimirs Ļeņins]]. Tas ir [[marksisms|marksisma]] variants, kurā ietverto uzskatu kopums apgalvo, ka arī revolucionārā situācijā rūpniecības [[proletariāts|proletariātam]] bez stingras vadības nevar izveidoties īsteni [[revolucionārs|revolucionāra]] apziņa. Vēlāk, sajaucoties ar marksisma idejām, izveidojās [[marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] ideoloģija.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Islendingar
| skaits = 388 900
| vieta = {{Islande}} 321 246
{{Kanāda}} 101 795
 {{ASV}} 42 716
| valoda = [[īslandiešu valoda]]
| reliģija = [[luterānisms]]
| grupas = [[Indoeiropieši]], [[ģermāņi]]
| radi = īslandieši ir [[ģermāņi]], tiem tuvu radniecīgi [[dāņi]], [[fērieši]], [[norvēģi]], [[zviedri]]
}}

sentences: '''Ģeoloģiskais stāvs''' ir vispārējās [[ģeoloģiskā stratigrāfiskā skala|ģeoloģiskās stratigrāfiskās skalas]] vienība, kas iekļaujas [[Ģeoloģiskais nodalījums|ģeoloģiskajā nodalījumā]]. Ģeoloģiskais stāvs sadalās sīkāk [[Stratigrāfiskā zona|stratigrāfiskajās zonās]]. Tas iekļauj sevī [[Ieži|iežu]] [[Slāņkopa|slāņkopu]], kas ir izveidojusies viena [[Ģeoloģiskais laikmets|ģeoloģiskā laikmeta]] laikā un atbilst konkrētam [[Zemes vēsture|Zemes ģeoloģiskās attīstības]] posmam. Ģeoloģiskais stāvs raksturojas ar tipiskām tikai tam raksturīgām [[Fosilijas|fosilo organismu]] [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], [[Apakšģints|apakšģintīm]] un [[Suga|sugu]] grupām. Izšķirošais kritērijs stāva apjoma un robežu noteikšanai ir [[Biostratigrāfiskā analīze|biostratigrāfiskās analīzes]] dati.

sentences:
{{jāuzlabo|Vikipēdija nav vārdnīca}}
'''Eritropoēze''' ir [[Eritrocīti|sarkano asins šūnu]] veidošanās process, kas ir attīstība no eritropoētiskās cilmes šūnām līdz nobriedušām sarkanajām asins šūnām. To stimulē samazināts O₂ cirkulācijā, ko nosaka [[nieres]], kas pēc tam izdala [[Hormoni|hormonu]] [[Eritropoetīns|eritropoetīnu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mihaels Jozefs fon der Borhs
|     vārds_orig = ''Michael Josef von der Borch''
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|         attēls =

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2547''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2547''
| Attēls                 = Glonass K Navigation Spacecraft model at Cebit 2011 Satellite, general view from the right.jpg
| Attēla_izmērs          = 200px
| Att_virsraksts         = ''GLONASS-K'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Ekspress-1000A]]''
| KA sērijas Nr          = 15L
| Īpašnieks              =
| operators              = ''[[Roskosmos]]''
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2020
| Starts                 = {{dat|2020|10|25|SK}} 19:08:42 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 10 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 962 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 64,8°
| Periods                =
| Apoapsīda              = ~ 19 100 km
| Periapsīda             = ~ 19 100 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2545]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''Kosmos-2547''''' (''Космос-2547'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2020. gada oktobrī. Tam ir ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 705. Pavadonis tiks izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 11.<ref name="ianc.rsa" />
Tas ir trešais modernizēto pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-K]]'' aparāts.

sentences: '''Operētājsistēma''' ('''OS''') ir [[programmatūra]]s kopums, kas ir atbildīgs par [[datora aparatūra]]s tiešu kontroli un vadību, kā arī par tādām pamatdarbībām kā [[lietojumprogrammatūra]]s darbināšanu. Operētājsistēma ir vitāli svarīga [[sistēmprogrammatūra]]s daļa.

sentences:
[[Kategorija:Klusā okeāna salas]]
[[Kategorija:Krievijas salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]

sentences:
{{citas nozīmes|putnu|Melnais gulbis (nozīmju atdalīšana)|Melnais gulbis}}
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Cygnus atratus Running.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anserinae
| apakšdzimta_lv = Zosu apakšdzimta
|          ģints = Cygnus
|       ģints_lv = Gulbji
|           suga = Cygnus atratus
|        suga_lv = Melnais gulbis
|       binomial = Cygnus atratus <small>([[John Latham|Latham]], 1790)</small>
|     sinonīmi =
| kategorijas =nē
}}
'''Melnais gulbis''' (''Cygnus atratus'') ir liels [[gulbji|gulbju ģints]] (''Cygnus'') [[ūdensputns]], kas galvenokārt ligzdo [[Austrālija]]s dienvidrietumu un dienvidaustrumu reģionos. [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] vietējās pasugas melnais gulbis intensīvu un neierobežotu medību dēļ tika iznīcināts pilnībā. Tādēļ [[1864]]. gadā no Austrālijas tika ievesti melnie gulbji un no jauna reintroducēti šajās [[sala|salā]]s.<ref>Falla, R.A., Sibson, R.B., & Turbott, E.G. (1981). The New Guide to the Birds of New Zealand and Outlying Islands. Auckland: Collins. p. 80. {{ISBN|0-00-217563-0}}</ref> Melno gulbju pasaules populācija savvaļā ir apmēram 500 000 putnu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/100600367/0 |title=IUCN: Cygnus atratus |access-date={{dat|2013|04|08||bez}} |archive-date={{dat|2012|11|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20121111110936/http://www.iucnredlist.org/details/100600367/0 }}</ref>

sentences: {{Commonscat|Endocrine diseases and disorders}}

sentences: '''Zeltnesis''' ir ceturtais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas starp [[Vidējais pirksts|vidējo pirkstu]] un [[Mazais pirkstiņš|mazo pirkstiņu]]. Parasti uz tā tiek valkāts [[laulību gredzens]].

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{slikts tulkojums}}
Šajā sarakstā norādīti futbola klubi, ko '''[[FIFA]]''' atzinusi par pasaules čempioniem.<ref name="FIFA Report 2017">{{publikācijas atsauce|date=December 2017|title=FIFA Club World Cup 2017|journal=FIFA Report 2017|page=pages 15, 40, 41, 42|location=[[Zurich]]|publisher=Fédération Internationale de Football Association|format=PDF|url=http://resources.fifa.com/mm/document/fifafacts/mencompcwc/02/67/91/87/statskit_fcwc2017_event_neutral.pdf|access-date={{dat|2018|03|06||bez}}|archive-date={{dat|2017|12|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171230230452/http://resources.fifa.com/mm/document/fifafacts/mencompcwc/02/67/91/87/statskit_fcwc2017_event_neutral.pdf}}</ref>

sentences: '''Pļaviņu pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 72 [[iela]]s [[Pļaviņas|Pļaviņās]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Pļaviņas, Aizkraukles nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Slēgtā sala
|    oriģinālnos = ''Shutter Island''
|         attēls = Shutterislandposter.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = Psiholoģiskais trilleris
|       režisors = [[Mārtins Skorsēze]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Patriša Klārksone]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* ''Appian Way Productions''
* ''[[Phoenix Pictures]]''
* ''Sikelia Productions''
|    izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2010|2|13|Berlīne|2010|2|19}}
|         ilgums = 138 minūtes
|         valsts = {{USA}}
|         valoda =
* Angļu
* vācu
|        budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.darkhorizons.com/films/216/Shutter-Island |title=Films | Shutter Island |work=DarkHorizons.com |accessdate=2010-02-18 |archive-date=2015-11-29 |archive-url=https://web.archive.org/web/20151129000223/http://www.darkhorizons.com/films/216/Shutter-Island/ }}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|294,8 miljoni}}<ref name="BoxOfficeMojo">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shutterisland.htm |title=Shutter Island (2010) |work=[[Box Office Mojo]] |publisher=[[Amazon|Amazon.com]] |accessdate=2010-12-26}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Slēgtā sala"'''' ({{val|en|Shutter Island}}) ir 2010. gada ASV [[psiholoģiskais trilleris]], kura režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmas sižets veidots pēc Denisa Līheina 2003. gada romāna ''Shutter Island''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gārfīlds
| attēls                   =  Garfield ver6.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Garfield: The Movie''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Pīters Hjūits]]
| producents               = [[Džons Deiviss (producents)|Džons Deiviss]]
| scenārija autors         =
* [[Džoels Koens (scenārists)|Džoels Koens]]
* [[Aleks Sokolovs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Brekins Meiers]]
* [[Dženifere Lava Hjūita]]
* [[Stīvens Tobolovskis]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                = [[Dīns Candijs]]
| montāža                  =
* Maikls Stīvensons
* [[Pīters Bergers]]
| studija                  =
* ''[[Davis Entertainment]]''
* ''[[Paws, Inc.]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2004|6|11|ASV|2004|8|20|Latvija}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BOM"/>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name=BOM/>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|203,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |title=Garfield |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3025503745/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|8|13||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Gārfīlds 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Gārfīlds"''' ({{val|en|Garfield: The Movie}}) ir 2004. gada ASV [[datoranimācija]]s spēlfilma, komēdija, kuras režisors ir [[Pīters Hjūits]], iedvesmojoties no Džima Deivisa tāda paša nosaukuma [[Gārfīlds|komiksiem]]. Tajā galvenās lomas atveido [[Brekins Meiers]] (Džons Ārbakls), [[Dženifere Lava Hjūita]] (daktere Liza Vilsone), savukārt Gārfīldu ieskaņojis [[Bills Marijs]]. Gārfīlds tika izveidots ar datoranimācijas palīdzību, lai gan visi pārējie dzīvnieki bija īsti. Filmu producēja ''Davis Entertainment Company'' un izplatīja ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''. Tā tika izlaista [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] {{dat|2004|6|11||bez}}, Latvijā — {{dat|2004|8|20||bez}}. Kaut arī filma saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes, tā bija finansiāli veiksmīga, nopelnot vairāk nekā {{nobr|203 miljonus}} ASV dolāru ar 50 miljonu budžetu.<ref name="BOM" /> Filmas turpinājums "[[Gārfīlds 2]]" iznāca {{dat|2006|6|16||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Voterss''' var būt:
* [[Džonatans Voterss]] (''Jonathan Vaughters''; 1973) — amerikāņu riteņbraucējs;
* [[Džons Voterss]] (''John Waters''; 1946) — amerikāņu kinorežisors, scenārists, aktieris un mākslinieks;
* [[Rodžers Voterss]] (''Roger Waters''; 1943) — angļu mūziķis.

sentences: '''Gateris''' ir kokapstrādes iekārta, ar kuru gareniski tiek zāģēti apaļkoki, iegūstot [[Zāģmateriāli|zāģmateriālus]].

sentences:
{{Citas nozīmes|ciklisko [[ēteri]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahidrofurāna struktūrformula un  molekulas modelis

Pudele ar tetrahidrofurānu
|ķīmiskā formula=C4H8O
|CAS numurs=109-99-9
|molmasa=72,11
|blīvums=886
|kušanas temperatūra=164,75 K (-108,4 °C)
|viršanas temperatūra=339,15 K (66 °C)
}}
'''Tetrahidrofurāns''' (THF, C4H8O) ir heterociklisks organisks savienojums, kas pieskaitāms cikliskajiem [[ēteri]]em. Tas ir viens no vispolārākajiem ēteriem. Tetrahidrofurāns ir bezkrāsains, mazviskozs šķidrums ar specifisku ētera smaržu. THF labi šķīst ūdenī.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Festuca altissima.JPG|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Festuca|ģints_lv=Auzenes|suga=Festuca altissima|suga_lv=Meža auzene|binomial=Festuca altissima|autors=All.|sinonīmi=Festuca sylvatica <i>(Pollich) Vill.</i>}}'''Meža auzene''' ({{val|la|Festuca altissima}}) ir augu suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Tā ir neregulāri sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp reti [[Latvija|Latvijā]], un dažviet rietumu un centrālajā [[Āzija|Āzijā]]. Latvijā atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug [[Platlapu mežs|platlapu]] un lapkoku, kā arī egļu mežos. Suga ir ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]] 3. kategorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/festuca-altissima-all/|title=meža auzene - Festuca altissima All. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-10-06}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija sulfāta struktūrformula

Bezūdens magnija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais magnijs,
 Epsomas sāls,
angļu sāls, rūgtais sāls
|           CAS numurs = 7487-88-9
14168-73-1 (monohidrāts)
24378-31-2 (tetrahidrāts)
15553-21-6 (pentahidrāts)
13778-97-7 (heksahidrāts)
10034-99-8 (heptahidrāts)
|      ķīmiskā formula = MgSO4
|              molmasa = 120,366
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1124 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (0 °C),
35,1 g/100mL (20 °C),
50,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Magnija sulfāts''' (MgSO4) ir [[sērskābe]]s [[magnijs|magnija]] sāls. Tīrs magnija sulfāts ir bezkrāsaina, higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas. Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, nedaudz šķīst spirtā, ēterī, glicerīnā. Veido dažāda sastāva vairāk vai mazāk stabilus [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 un pat 12 ūdens molekulām. Vēsturiski tiek saukts par '''Epsomas sāli''' vai '''angļu sāli''', jo 17. gadsimta beigās atklāts avotu ūdeņos [[Epsoma]]s pilsētas tuvumā [[Anglija|Anglijā]], [[Sari (Anglija)|Sari]] grāfistē (Nēmiass Grjū).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, 315. lpp. {{krieviski}}</ref> Magnija sulfātu sauc arī par '''rūgto sāli''' tā garšas dēļ. Dažreiz tiek nepareizi dēvēts par magnēzija sulfātu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Chauna torquata -Artis Zoo, Netherlands-8a.jpg
 | att_nosaukums = [[Dienvidu kliedzējzoss]] (''Chauna torquata'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |      binomial = Neognathae <small>([[William Plane Pycraft|Pycraft]], 1900)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
*[[Jaunie putni]] (''Neoaves'')
*[[Vistas un zosis]] (''Galloanserae'')
}}
'''Neognati''' (''Neognathae'') ir [[putni|putnu klases]] (''Aves'') infraklase, kas apvieno divas lielas grupas — [[jaunie putni|jauno putnu kladu]] (''Neoaves'') un [[vistas un zosis|vistu un zosu virskārtu]] (''Galloanserae''). Šajā infraklasē ir apvienota lielākā daļa mūsdienās dzīvojošo sugu, izņēmums ir salīdzinoši nelielās [[paleognatI|paleognatu infraklases]] (''Palaeognathae'') sugas.

sentences:
'''Veģetārisms un reliģija''' ir cieši saistīti vairākās austrumu reliģiski filosofiskajās mācībās, piemēram, [[hinduisms|hinduismā]], [[džainisms|džainismā]] un [[budisms|budismā]]. Džainismā [[veģetārisms]] ir obligāts, hinduismā un [[Mahājāna]]s budismā to aizstāv daži ietekmīgi svētie raksti un reliģiskās autoritātes.<ref>Tähtinen, Unto: ''Ahimsa. Non-Violence in Indian Tradition'', London 1976, p. 107-111; ''Religious Vegetarianism From Hesiod to the Dalai Lama'', ed. Kerry S. Walters and Lisa Portmess, Albany 2001, p. 37-91.</ref> Salīdzinoši tādās reliģijās kā [[jūdaisms]], [[kristietība]] un [[islāms]] veģetāru uzturu neatbalsta galvenās autoritātes. Tomēr kristietībā ir atsevišķi atzari, kas atzīst veģetārismu balstoties reliģiskos argumentos.<ref>''Religious Vegetarianism From Hesiod to the Dalai Lama'' p. 123-167; Iacobbo, Karen and Michael: ''Vegetarian America. A History'', Westport (CT) 2004, p. 3-14, 97-99, 232-233.</ref>
Citas konfesijas, kas aizstāv nepieciešamību izvēlēties veģetāru uzturu, ir [[Septītās dienas adventisti]], [[rastafari]] un [[Starptautiskā Krišnas apziņas biedrība|Harē Krišnas kustība]].
<!-- Tomēr visu pasaules lielāko reliģiju svētajos rakstos ir atrodamas norādes uz veģetārismu kā ideālu [[dzīvesveids|dzīvesveidu]]. (vai nav pārāk POV?) -->

sentences: '''Kodolenerģija''' ir [[enerģija]]s veids, kura izdalās eksotermiskajās [[kodolreakcija|kodolreakcijās]]. Šādu kodolreakciju gaitā palielinās [[atoma kodols|kodolos]] ietilpstošo [[nukloni|nuklonu]] saites enerģija (enerģija, kura nepieciešama, lai sadalītu kodolu atsevišķos nuklonos). Ērtības labad saites enerģiju attiecina uz vienu nuklonu un dēvē par [[īpatnējā saites enerģija|īpatnējo saites enerģiju]]. Dažādu [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] un to [[izotops|izotopu]] kodoliem īpatnējā saites enerģija ir dažāda. [[Deitērijs|Deitērija]] kodolam tā ir tikai 1 [[elektronvolts|MeV]], bet, palielinoties kodola [[masas skaitlis|masas skaitlim]], strauji pieaug. Vidējas masas kodoliem šī enerģija ir vislielākā ([[dzelzs]] atomu kodoliem ap 8,6 MeV) un, tālāk pieaugot kodolu masai, atkal samazinās (tādēļ pavisam smagie kodoli mēdz būt nestabili). Kodolenerģiju var iegūt, kā vieglajiem kodoliem saplūstot ([[kodoltermiskā sintēze]]), tā arī, daloties smagiem kodoliem (sk. [[kodolreaktors]]). No kodoliem ar masas skaitli 50 līdz 60 (dzelzs un tai tuvie kodoli) enerģiju nevar iegūt, jo tie ir visstabilākie. Dabā kodolu sintēzes reakcijas norisinās [[zvaigzne|zvaigznēs]] ([[hēlijs|hēlija]] veidošanās no [[ūdeņradis|ūdeņraža]] un citas kodolreakcijas, kas nodrošina zvaigžņu "degšanas" enerģiju), bet par dzelzi un [[niķelis|niķeli]] smagāki elementi veidojas [[pārnova|pārnovu]] eksploziju laikā, kad izdalās tik daudz enerģijas, ka tās pietiek, lai rastos [[Urāns (elements)|urāna]] un vēl smagāku elementu kodoli. Arī uz [[Zeme]]s atrodamie smagie elementi radušies šādu sprādzienu laikā, jo [[Saule]] ir otrās paaudzes zvaigzne un [[Saules sistēma]] ir veidojusies no pārnovu eksploziju atlikumiem. Tādēļ var uzskatīt, ka kodolenerģija, kas tiek iegūta kodolreaktoros (galvenokārt no urāna izotopa 235U), ir pirms miljardiem gadu eksplodējušu pārnovu enerģija. Smago kodolu īpatnējā saites enerģija ir ap 1 MeV mazāka nekā vidējas masas kodoliem, tādēļ, vienam smagam kodolam sadaloties 2 daļās, izdalās ap 1 MeV liela enerģija, rēķinot uz 1 nuklonu, jeb apmēram 200 MeV, 1 kodolam sadaloties. Vēl lielāka enerģija uz vienu nuklonu izdalās kodolsintēzes reakciju laikā, piemēram, deitērija un [[tritijs|tritija]] kodolreakcijā

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Filips Halsmans
 |           image = Salvador Dali A (Dali Atomicus) 09633u.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = "Dali Atomicus". Halsmana fotogrāfija, sadarbībā ar [[Salvadors Dali|Salvadoru Dali]].
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1906|5|2}}
 |        location = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga|td=Latvija}}
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1979|6|25|1906|5|2}}
 |      deathplace = [[Ņujorka]], {{USA}}
 |          places =
 |     nationality =
 |           field = [[Fotomāksla]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Filips Halsmans''' ({{val-fr|Philippe Halsman}}; dzimis {{Dat|1906|5|2}} [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]], miris {{Dat|1979|6|25}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) bija [[fotogrāfs]], pazīstams ar saviem fotoportretiem amerikāņu ilustrētajā žurnālā ''[[Life (žurnāls)|Life]]''. Viens no ievērojamākajiem 20. gadsimta 40. — 70. gadu fotogrāfiem, kas pasaules slavu iemantojis ar dažādu valstu izcilu kultūras darbinieku, intelektuāļu un politiķu parādes un psiholoģiskajiem portretiem. Viņa fotogrāfijas vadošajos ASV žurnālos lielā mērā veidoja priekšstatu par amerikāņu sabiedrības labklājību, optimismu un pašpārliecinātību.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Anatolijs Kucevols
| vārds_orģ = ''Анатолій Куцевол''
| attēls = Анатолій Куцевол.png
| att_izm =
| apraksts =
| amats = Ukrainas vēstnieks Latvijā
| term_sākums = {{dat|2022|12|23}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers =
| pēctecis =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1985|11|26}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| profesija = politiķis, diplomāts
| alma_mater = [[Kijivas Universitāte]]<br />Nacionālā Valsts pārvaldes akadēmija
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Naudas infokaste
| currency_name             = Armēnijas drams
| currency_name_in_local    = Հայկական դրամ
| image_1                   = 100,000 Armenian dram - 2009 (obverse).jpg
| image_2                   =
| iso_code                  = AMD
| using_countries           = {{ARM}}<br /> [[Kalnu Karabahas Republika]]
| unofficial_users          =
| inflation_rate            = 6,2%, 2013. gadā
| inflation_source_date     = [https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/fields/2092.html The World Factbook]
| inflation_method          =
| pegged_by                 =
| subunit_ratio_1           = 1/100
| subunit_name_1            = luma (լումա) (netiek izmantota)
| subunit_name_2            =
| symbol                    =
| symbol_subunit_1          =
| symbol_subunit_2          =
| nickname                  =
| officially_withdrawn_coins=
| used_coins                = 10, 20, 50, 100, 200 un 500 drami
| coin_article              =
| used_banknotes            = 1000, 5000, {{nobr|10 000}}, {{nobr|20 000}}, {{nobr|50 000}} un {{nobr|100 000}} drami
| issuing_authority         =
| issuing_authority_website =
| printer                   =
| printer_website           =
| mint                      =
| mint_website              =
}}

sentences:
{{otheruses4|ķīmisku vielu|Kampars (nozīmju atdalīšana)|kampars}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kampara struktūrformula un molekulas modelis

Attīrīts kampars
|       citi nosaukumi = ''d''-2-keto-1,7,7-trimetilnorkampāns,
''d''-2-kampanons, 2-bornanons,
1,7,7-trimetilbiciklo[2.2.1]heptān-2-ons
|           CAS numurs = 76-22-2
|      ķīmiskā formula = C10H16O
|              molmasa = 152,24
|              blīvums = 990
|  kušanas temperatūra = 179,75 °C
| viršanas temperatūra = 204 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,12 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Kampars''' (C10H16O) ir [[terpenoīdi|terpenoīds]], kurš pieder pie [[ketoni]]em (tā saucamais monoterpēnu ketons). Tā ir bezkrāsaina kristāliska viela, kam piemīt raksturīgs kampara aromāts. Kampars kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā [[heksagonālā singonija|heksagonāli]] plāksnīšveida kristāli. Ūdenī šķīst vāji, labi šķīst spirtā un [[ēteris|ēterī]]. Kampars ir optiski aktīva viela, kam ir divi [[optiskā izomērija|optiskie izomēri]] un [[racemāts|racēmiskais maisījums]] ar nedaudz zemāku kušanas temperatūru. Kampara molekulā ir divi asimetriskie [[ogleklis|oglekļa]] atomi, tomēr pazīstami tikai divi, nevis četri spoguļizomēri, jo pārējie divi ir pārāk nestabili saspriegto ķīmisko saišu dēļ. Visbiežāk sastopams ir ''d''-kampars, kurš gaismas polarizācijas plakni griež pa labi; parasti ar nosaukumu "kampars" saprot tieši šo izomēru. Kampara molekulai ir sarežģīta bicikliska uzbūve (tās pamatā ir [[cikloheksāns|cikloheksāna]] gredzens ar oglekļa "tiltiņu" pa vidu — tādu struktūru sauc par norkampānu).

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Marko Polo Venēcijas Teseras lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Aeroporto di Venezia-Tessera "Marco Polo"''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Aeroporto di Venezia - vue aerienne.jpg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = VCE
| ICAO                       = LIPZ
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Itālija
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =45| plat_m  =30 | plat_s =19 | plat_NS =N
| gar_d  =012 | gar_m =21 | gar_s  =07 | gar_EW  =E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = SAVE S.p.A.
| apkalpo                    = [[Venēcija]]
| atrasanas_vieta            = [[Venēcija]]
| metric-elev                =
| elevation-f                = 7
| elevation-m                = 2
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{URL|http://www.veniceairport.com/}}
| r1-number                  = 04R/22R
| r1-length-m                = 3300
| r1-surface                 = asfalts
| r2-number                  = 04L/22L
| r2-length-m                = 2780
| r2-surface                 = bitums
| pasazieru_skaits           = 11 184 608 (2018)
| lidojumu_skaits            = 95 414 (2018)
| krava                      = 68 028 (2018)
}}
'''Marko Polo Venēcijas Teseras lidosta''' ({{val|it|Aeroporto di Venezia-Tessera "Marco Polo"}}), zināma arī kā '''Venēcijas Teseras lidosta''' (''Aeroporto di Venezia-Tessera''), ir starptautiska lidosta [[Itālija]]s ziemeļaustrumos, apkalpo [[Venēcija]]s aviācijas mezglu. Ceturtā noslogotākā lidosta valstī pēc pasažieru un kravu apgrozījuma.

sentences: '''Skalva''' jeb '''Skalava''' ({{val-la|Schalavonia}}, {{val-de|Schalowe}}) bija [[rietumbalti|rietumbaltu]] [[Skalvji|skalvju]] apdzīvota [[teritorija]] [[Nemuna]]s lejtecē. Pēc [[Pēteris no Duisburgas|Pētera no Duisburgas]] hronikas ziņām Skalva bija viena no [[Prūsija]]s zemēm. Skalvji, kuru kultūra pēc arheoloģiskā materiāla tuvāka [[kurši]]em, dzīvoja līdzās [[kurši]]em, [[žemaiši]]em, [[jātvingi]]em un [[prūši]]em Nemunas pietekas [[Jūra (upe)|Jūras]] baseinā.

sentences: {{Commons category|Buildings in Montenegro|Celtnes un būves Melnkalnē}}

sentences: {{jāuzlabo|rakstā esošajā formulā nav saprotams koeficients pie R kvadrāta}}

sentences:
[[Kategorija:Strūžāni]]
[[Kategorija:Ielas Rēzeknes novadā|Strūžāni]]

sentences: '''Minarhisms''' ir [[valsts]] pārvaldes modelis, kura pilnvaras ir samazinātas līdz nepieciešamajam minimumam, aprobežojoties ar katra [[Pilsonis|pilsoņa]] vai personas, kas uzturas valsts teritorijā, [[brīvība]]s un [[Īpašums|īpašuma]] aizsardzību no ārējiem un iekšējiem agresoriem. Minarhisms kopā ar [[Anarhokapitālisms|anarhokapitālismu]] ir viens no [[Libertārisms|libertārisma]] atzariem.

sentences: '''Algonkinu tautas''' ir [[Ziemeļamerika]]s pamatiedzīvotāju ([[indiāņi|indiāņu]]) grupa, kuras pārstāvji runā radniecīgās [[algonkinu valodas|algonkinu valodu]] saimei piederošās valodās. Šī ir viena no izplatītākajām un daudzskaitlīgākajām indiāņu grupām Ziemeļamerikā, kurai eiropiešu kolonizācijas sākumposmā piederēja vairāki simti cilšu.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Ziemeļmagindanao
| official_name = ''Maguindanao del Norte''
| image_skyline = Matanog Poblacion.jpg
| imagesize =
| image_caption = Iela Matanogā
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Maguindanao del Norte in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 2023
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3988.82
| population_total = 926037
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 7 | latm = 08 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 16 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Datuodinsinsuata]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 12
| p1 = '''12 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[magindanaji]], [[iranuni]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-MGN
| website                  =
}}
'''Ziemeļmagindanao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Maguindanao del Norte}}, {{val|en|Province of Maguindanao del Norte}}, {{val|mdh|Dairat nu Utara Magindanaw}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 12 municipalitātēs un sīkāk 249 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Datuodinsinsuata]]. [[Kotabato]] neatkarīgā pilsēta politiski un adinistratīvi provincē neietilpst, bet dažkārt tiek tai pieskaitīta ģeogrāfiski un statistiski. Lielākā daļa provinces iedzīvotāju ir [[magindanaji]] un [[iranuni]], pēc konfesionālās piederības vairākums ir [[musulmaņi]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-oktāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)6CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=702,5
|kušanas temperatūra=−56,8 °C
|viršanas temperatūra=125,67 °C
}}
'''Oktāns''' (CH3(CH2)6CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em - [[alkāni]]em. Oktāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir samērā viegls, bezkrāsains šķidrums ar specifisku smaržu. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s. Ietilpst sintētiskā benzīna sastāvā. Oktānam ir 18 struktūr[[izomēri]].

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFC62F|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=4|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Kevins O'Konels|bg_color=#4F2683|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Minnesota Vikings|logo=Minnesota Vikings logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Minesotas "''Vikings''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Minesota|Mineapolisa}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1960|menedžeris=Kvesi Adofo Mensā|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''U.S. Bank Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=66 860|krāsas=Violeta, dzeltena, balta<br />{{color box|#4F2683}} {{color box|#FFC62F}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Zigi, Leonards un Marks Vilfi|prezidents=Marks Vilfs|divīzijas tituli=20}}'''Minesotas "Vikings"''' ({{Val|en|Minnesota Vikings}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Mineapolisa|Mineapolisā]], [[Minesota]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1960. gadā. "Vikings" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''U.S. Bank Stadium'' stadionā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav izcīnījis [[Superkauss|Superkausu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Trakā Ziemassvētku ballīte birojā
| attēls                   = Office Christmas Party.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Office Christmas Party''
| žanrs                    = komēdija, Ziemassvētku filma
| režisors                 =
* [[Džošs Gordons]]
* [[Vills Speks]]
| producents               =
* [[Skots Stubers]]
* [[Gajmons Kasadijs]]
* [[Daniels Rapaports]]
| scenārija autors         =
* [[Džastins Malens]]
* [[Laura Solona]]
* [[Dens Meizers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Olīvija Manna]]
* [[T. Dž. Millers]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džiliana Bella]]
* [[Vanesa Beijere]]
* [[Kortnija B. Vensa]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Bluegrass Films]]''
* ''[[Reliance Entertainment]]''
* ''[[Amblin Partners]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|12|5|Ņujorka|2016|12|9|ASV|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/office-christmas-party-2016|title=Office Christmas Party|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 14, 2018|archive-date={{dat|2018|04|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180430214512/http://www.bbfc.co.uk/releases/office-christmas-party-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=officechristmasparty.htm|title=Office Christmas Party (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 14, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|114,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Trakā Ziemassvētku ballīte birojā"''' ({{val|en|Office Christmas Party}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] Ziemassvētku komēdija, kuras režisori ir [[Džošs Gordons]] un [[Vills Speks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Beitmens]], [[Olīvija Manna]], [[T. Dž. Millers]], [[Dženifere Anistone]], [[Džiliana Bella]], [[Vanesa Beijere]] un [[Kortnija B. Vensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|12|5||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vardarbības pēctecība
 | oriģinālnos = ''A History of Violence''
 |      attēls = History of violence.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Deivids Kronenbergs]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Vigo Mortensens]]
* [[Marija Bello]]
* [[Viljams Hērts]]
* [[Eštons Holmss]]
* [[Eds Heriss]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[BenderSpink]]''
 | izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2005|5|16|Kannas|2005|9|23|ASV|}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/history-violence-2005-1|title=A History of Violence|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=historyofviolence.htm|title=A History of Violence (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 7, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|60,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vardarbības pēctecība"''' ({{val|en|A History of Violence}}) ir 2005. gada ASV trilleris, kura režisors ir [[Deivids Kronenbergs]]. Filmas sižets balstīts uz ''[[DC Comics]]'' tāda paša nosaukuma komiksu.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Ķīpsala]]
[[Kategorija:Ķīpsala]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Knudsona hipotēze''' ir teorija, ka [[Audzējs|audzēji]] rodas uzkrājoties [[Mutācija|mutācijām]] šūnas DNS.<ref>Knudson A (1971). [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 "Mutation and cancer: statistical study of retinoblastoma"]. ''[[PNAS|Proc Natl Acad Sci USA]]''. '''68''' (4): 820–823. [[Digital object identifier|doi]]:[[doi:10.1073/pnas.68.4.820|10.1073/pnas.68.4.820]]. [[PubMed Central|PMC]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 389051].[[PubMed Identifier|PMID]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/5279523 5279523].</ref> [[Retinoblastoma|Retinoblastomas]] kanceroģenēzē kļuva par galveno teorētisko pieņēmumu modelim, kā aprakstīt pārmainīta [[Iedzimtība|gēna mantošanas]] ietekmi uz gēna nesēja predispozīciju [[Vēzis (slimība)|vēzim]]. Teorija nosaka, ka šūna var iniciēt audzēju tikai tad, ja abas tās [[alēles]] ir izmainītas. Personai, kura manto vienu kopiju no mutantā retinoblastomas gēna, ir jānotiek otrai, somatiskai mutācijai vienā vai vairākos retinoblastos, lai attīstītos viena vai vairākas retinoblastomas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Marko Polo
|     vārds_orig = ''Marco Polo''
|         attēls = Marco Polo portrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Marko Polo 16. gadsimta gravīrā
|     dz_dat_alt = ap [[1254]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = iespējams, [[Venēcija]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1324
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Venēcija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kuģis
|vārds = ''Baltic Kristina''
|attēls =
|attēla paraksts =
|kuģa tips = kruīza prāmis
|līnija =
|īpašnieks =
|pieraksta osta =
|būvēts = 1973 Somijā
|mezgli =
|tonnāža =
|statuss = darbībā
|pirmais brauciens = [[1973]]. gads
|garums = 128 m
|platums = 22 m
|iegrime = 5,9 m
|pasažieri = 578
|gultas vietas = 433
|kajītes = 196
|līnijmetri = 460 m
}}

sentences: '''Hodinkas traģēdija''' bija [[negadījums]], kas norisinājās [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], [[Maskava|Maskavā]], Hodinkas laukā 1896. gada 18. maijā. Lielā cilvēku pūlī līdz nāvei tika sabradāti 1379 cilvēki.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rečinas vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 = Rečenu vecticībnieku baznīca - panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Rečinas vecticībnieku lūgšanu nams
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Rečinas vecticībnieku lūgšanu nams
| position = left
| latd  = 56.423207 | latNS  = N
| longd = 27.403594 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Rēzeknes novads|Čornajas pagasts|Rečeņi}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1912. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded = {{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Rečinas vecticībnieku kopienas lūgšanu nams
|      numurs = 5804
|       grupa = vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|izplatītu kultūraugu pasaulē un Latvijā|graudzāļu dzimtas ģinti|auzas (ģints)}}
{{BioTakso infokaste
|   nosaukums = Sējas auzas
|    binomial = Avena sativa
|      autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|      attēls = Kaura.jpg
|      valsts = Plantae
|   valsts_lv = Augi
|        tips = Magnoliophyta
|     tips_lv = Segsēkļi
|       klase = Liliopsida
|    klase_lv = Viendīgļlapji
|       rinda = Poales
|    rinda_lv = Graudzāļu rinda
|      dzimta = Poaceae
|   dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|       ģints = Avena
|    ģints_lv = Auzas
|     ģints_r = Auzas (ģints)
|        suga = A. sativa
|     suga_lv = Sējas auzas
|      suga_r = Auzas
| kategorijas = nē
}}

sentences:
Šī kategorija satur rakstus par '''[[operētājsistēma|operētājsistēmām]]'''.
{{Commonscat|Operating systems|Operētājsistēmas}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Velnu muzejs
| native_name         = ''Velnių muziejus''
| image               = A. Žmuidzinavičiaus memorialiniai namai, Velnių muziejus.jpg
| imagesize           =
| caption             = Velnu muzeja ēka
| alt                 =
| map_type            = Kauņa#Lietuva
| map_label = Velnu muzejs
| latd  = 54.900833 | latNS  = N
| longd = 23.910556 | longEW = E
| former_name         =
| established         = 1966. gads
| location            = {{vieta|Lietuva|Kauņa|Centra seņūnija}}
| type                = [[Mākslas muzejs]]
| accreditation       =
| key_holdings        =
| collections         =
| collection_size     =
| visitors            =
| founder             =
| director            =
| president           =
| curator             =
| assistant curator  =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| parking             =
| network             =
| website             = {{URL|http://www.ciurlionis.lt/}}
| embedded            =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vikija, Kristīna, Barselona
| attēls                   = Vicky Cristina Barcelona film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Vicky Cristina Barcelona''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               = [[Elisona Ouena]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Havjers Bardems]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Rebeka Hola]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Kevins Dans]]
* [[Kriss Mesina]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mediapro]]''
* ''[[Wild Bunch]]''
| izplatītājs              =
* ''Mediapro''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|5|17|Kannu filmu festivāls|2008|8|15|ASV|2008|9|19|Spānija|2008|11|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 94 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/vicky-cristina-barcelona-2008|title=Vicky Cristina Barcelona|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{ESP}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|96,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=vickycristinabarcelona.htm|title=Vicky Cristina Barcelona (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vikija, Kristīna, Barselona"''' ({{val|en|Vicky Cristina Barcelona}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Spānija]]s romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Havjers Bardems]], [[Penelope Krusa]], [[Rebeka Hola]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Kevins Dans]] un [[Kriss Mesina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|5|17||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: uzkritīs skaitlis “5”, ir vienāda ar 1:6 jeb {{nobr|(<math>\tfrac{1}{6}</math>)}}, tāpat kā varbūtība jebkuram citam kauliņa skaitlim]]

sentences: '''Finanšu pārskats''' (saukts arī par '''finanšu atskaiti''') ir [[uzņēmums|uzņēmuma]], valsts institūcijas vai indivīda finansiālā stāvokļa un veikto darījumu pārskats, kura galvenais mērķis ir nodrošināt to lietotājus ar informāciju par naudas plūsmas darbību.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Imperators Nortons I
| vārds_orig = ''Emperor Norton I''
| attēls = Emperor_Joshua_A._Norton_I.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Nortons I, ASV imperators
| dz_dat_alt = {{dat|1818|2|4}}
| dz_gads =
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|1880|1|8|1818|2|4}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{vieta|ASV|Sanfrancisko}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = pašpasludināts par Nortonu I, ASV imperatoru un Meksikas aizstāvi
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki = Džons Nortons<br />Sāra Nordena
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ieroči]]
[[Kategorija:Masu iznīcināšanas ieroči]]
[[Kategorija:Indes]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = DBpedia
| logo =
| screenshot =
| developer = Leipcigas Universitāte, Berlīnes Brīvā Universitāte, ''OpenLink Software''
| released = 23 January 2007
| latest_release_version = DBpedia Snapshot 2022-03
| latest_release_date = 2022.gada 2.maijs<ref>[https://www.dbpedia.org/blog/dbpedia-snapshot-2022-03-release/]</ref>
| operating_system = ''[[Virtuoso Universal Server]]''
| genre = [[Semantiskais tīmeklis]], ''Linked Data''
| programming language = [[Scala (programmēšanas valoda)|Scala]], [[Java (valoda)|Java]], VSP
| license = [[GPL|GNU Vispārējā publiskā licence]]
| website = [http://dbpedia.org dbpedia.org]|
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .asia
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 2006
|tips                  = [[Augšējā līmeņa domēns|Augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Afilias
|sponsors              =
|domātais-pielietojums = [[Āzija]]s uzņēmumu un kompāniju mājaslapām
|reālais-pielietojums  =
|ierobežojumi          = Tikai Āzijas reģiona uzņēmumiem
|struktūra             =
|dokumenti             = [http://www.icann.org/tlds/stld-apps-19mar04/asia.htm Proposal to ICANN]
|strīdu-risināšana     = [[UDRP]]
|mājas-lapa            = [http://www.dotAsia.org/ DotAsia.org]
|}}
'''.asia''' ir [[Āzija]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]), kas paredzēts Āzijas reģiona internetkompānijām un uzņēmumiem. Reģistrācija atļauta tikai Āzijas valstu rezidentiem.

sentences:
{{VietasKarte
 |Atlantijas okeāns
 |label= Brazīlijas lielieplaka
 |position=top
 |width=250
  |latNS = S|latd = 15|latm = 00|lats = 00
  |longEW = W|longd = 25|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Brazīlijas lielieplaka Atlantijas okeāna kartē
 |relief = jā
}}
'''Brazīlijas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienviddaļā. Izvietojusies starp [[Dienvidamerika]]s kontinenta šelfu rietumos, [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]] ziemeļos un austrumos un [[Riugrandi augstiene|Riugrandi augstieni]] dienvidos. Garums ziemeļu—dienvidu virzienā ap 3000 km, lielākais dziļums — 6697 metru. Gultnē globigerīnu dūņas rietumos un sarkanais māls austrumos.<ref>{{PZT|124}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|        vārds   = Džons Dundass Kokrens
|    vārds_orig  = ''John Dundas Cochrane''
|       attēls   = John_Dundas_Cochrane_RN_wmm_v1.jpg
|     att_izmērs = 200px
|      dz_gads   = 1780
|      dz_vieta  = [[Skotija]]
|       m_gads   = 1825
|      m_vieta   = Valensija, [[Kolumbija]]
}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA Nacionālais rehabilitācijas centrs "Vaivari"
| org/group           =
| image               = Vaivari Start 2016 (28584465830).jpg
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Jūrmala|Asaru prospekts 61|3s=Asaru prospekts}}
| coordinates         = {{coord|56|57|32|N|23|40|03|E|display=title,inline|type:landmark}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                =
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1946
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://www.nrcvaivari.lv
| other_links         =
}}
SIA '''Nacionālais rehabilitācijas centrs (NRC) "Vaivari"''' ir medicīniskās rehabilitācijas, veselības un sociālās aprūpes, izglītības un zinātnes valsts nozīmes uzņēmums, kas atrodas [[Asaru prospekts|Asaru prospektā]] 61, [[Vaivari|Vaivaros]] [[Jūrmala|Jūrmalā]].
[[Rīgas Stradiņa universitāte]]s un [[Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmija]]s mācību bāze.
Tā struktūrvienības ir Vaivaru Ortozēšanas un protezēšanas centrs, Vaivaru Tehnisko palīglīdzekļu centrs ar filiālēm Kuldīgā un Rēzeknē.

sentences:
s kolekcijas).]]
'''Kloti no Jirgensburgas (Zaubes)''' ({{val-de|Clodt a.d.H. Jürgensburg}}) jeb '''Kloti fon Jirgensburgi''' (''Clodt von Jürgensburg'') bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes dzimta, kas izplatījās arī Zviedrijā, Krievijā un Vācijā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|امارت اسلامی افغانستان}}
''Imārat-i Islāmī-yi Afghānistān''
{{ara|د افغانستان اسلامي امارت}}
''Də Afġānistān Islāmī Imārat''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Afganistānas Islāma Emirāts
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of the Taliban.svg
|            karoga_nosaukums = Afganistānas karogs
|              ģerboņa_attēls = Emblem of the Islamic Emirate of Afghanistan.svg.png
|           ģerboņa_nosaukums = Afganistānas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Afganistānas himna|{{ara|دا د باتورانو کور}}]] (''Dā də bātorāno kor'')
|               kartes_attēls = Afghanistan (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = {{flagicon image|Flag_of_Kabul.svg}} [[Kabula]]
|latd=34 |latm=31 |latNS=N |longd=69 |longm=08 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = Kabula, [[Kandahāra]], [[Herāta]], [[Mazārešarīfa]]
|              valsts_valodas = [[puštu]]
[[dari]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitārs]] [[Totalitārisms|totalitārs]] [[Teokrātija|teokrātisks]] [[islāma emirāts]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Afganistānas emīri|Emīrs]]
|                valsts_galva = [[Hibatulla Ahundzada]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Afganistānas premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Hasans Ahunds]]
|       valsts_galvas_tituls3 = Galvenais Tiesnesis
|               valsts_galva3 = [[Abdelhakīms Ishākzai]]
|       neatkarības_notikums2 = Deklarēta neatkarība no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1919|8|8}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1919|8|19}}
|       neatkarības_notikums4 = [[Afganistānas Islāma Republika|Islāma Republika]]
|         neatkarības_datums4 = {{dat|2004|1|26}}
|       neatkarības_notikums5 = ''Taliban'' ieņem Kabulu un atjauno emirātu
|         neatkarības_datums5 = {{dat|2021|8|15}}
|                 platība_km2 = 647500
|               platība_rangs = 41
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|          iedzīvotāju_skaits = 33 332 025<ref name="CIA-pop">{{Tīmekļa atsauce | url= https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/fields/2119.html?countryName=Afghanistan&countryCode=af&regionCode=sas&#af | title= Population of Afghanistan | publisher= CIA World Factbook | work= CIA | year= 2010 | accessdate= 2010-10-12 | archive-date= 2017-06-07 | archive-url= https://web.archive.org/web/20170607234625/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/fields/2119.html?countryName=Afghanistan&countryCode=af&regionCode=sas&#af }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170607234625/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/fields/2119.html?countryName=Afghanistan&countryCode=af&regionCode=sas&#af |date=2017-06-07 }}</ref><ref>Pēdējā iedzīvotāju skaitīšana notika 1979. gadā</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 40
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 49,88
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 150.
| GDP_nominal = $20,889 miljardi<ref name=imf2>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=43&pr.y=6&sy=2017&ey=2019&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=512%2C946%2C914%2C137%2C612%2C546%2C614%2C962%2C311%2C674%2C213%2C676%2C911%2C548%2C193%2C556%2C122%2C678%2C912%2C181%2C313%2C867%2C419%2C682%2C513%2C684%2C316%2C273%2C913%2C868%2C124%2C921%2C339%2C948%2C638%2C943%2C514%2C686%2C218%2C688%2C963%2C518%2C616%2C728%2C223%2C836%2C516%2C558%2C918%2C138%2C748%2C196%2C618%2C278%2C624%2C692%2C522%2C694%2C622%2C142%2C156%2C449%2C626%2C564%2C628%2C565%2C228%2C283%2C924%2C853%2C233%2C288%2C632%2C293%2C636%2C566%2C634%2C964%2C238%2C182%2C662%2C359%2C960%2C453%2C423%2C968%2C935%2C922%2C128%2C714%2C611%2C862%2C321%2C135%2C243%2C716%2C248%2C456%2C469%2C722%2C253%2C942%2C642%2C718%2C643%2C724%2C939%2C576%2C644%2C936%2C819%2C961%2C172%2C813%2C132%2C726%2C646%2C199%2C648%2C733%2C915%2C184%2C134%2C524%2C652%2C361%2C174%2C362%2C328%2C364%2C258%2C732%2C656%2C366%2C654%2C734%2C336%2C144%2C263%2C146%2C268%2C463%2C532%2C528%2C944%2C923%2C176%2C738%2C534%2C578%2C536%2C537%2C429%2C742%2C433%2C866%2C178%2C369%2C436%2C744%2C136%2C186%2C343%2C925%2C158%2C869%2C439%2C746%2C916%2C926%2C664%2C466%2C826%2C112%2C542%2C111%2C967%2C298%2C443%2C927%2C917%2C846%2C544%2C299%2C941%2C582%2C446%2C474%2C666%2C754%2C668%2C698%2C672&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPRPPPPC%2CNGDPDPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database: Afghanistan |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds]] |date=April 2018 |accessdate=6 June 2018}}</ref>
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_year = 2017
| GDP_nominal_per_capita = $588<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|               IKP_PPP_gads = 2017
|                    IKP_PPP = $69,553 miljardi<ref name="imf2" />
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $1,783<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{samazinājās}}  0,478
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = zems
|                   HDI_rangs = 180.
|                        Gini = 29
|                   Gini_gads = 2008
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[afgāns]]
|                valūtas_kods = AFN
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4:30
|              laika_zona_DST = nav vasaras laiks
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.af]]
|              tālsarunu_kods = 93
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num = 004
|              iso_kods_alfa2 = AF
|              iso_kods_alfa3 = AFG
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 63
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 25
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Eu
|             atommasa = 151,964
|   valences elektroni = [Xe]4f76s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Tīra eiropija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un gaisā oksidējusies eiropija plāksnīte
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,2
|              blīvums = 5244
|  kušanas temperatūra = 1099 K (826 °C)
| viršanas temperatūra = 1802 K (1529 °C)
}}

sentences:
{{Programmatūras infokaste |
  name = Bluefish |
  logo =  |
  screenshot =  |
  caption = Bluefish 2.0.0 rediģējot [[HTML]] |
  developer = Bluefish Dev Team |
  latest_release_version = 2.2.1 |
  latest_release_date = [[23. decembris]], [[2011. gads|2011]] |
  operating_system = [[Linux]], [[Mac OS X]], [[OpenVMS]], [[Unix]], [[Windows]] ([[Cygwin]]) |
  genre = [[Teksta redaktors]] |
  license = [[GNU General Public License|GPL]] |
  website = [http://bluefish.openoffice.nl/ bluefish.openoffice.nl] |
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 83
|             7. čaula =
|             6. čaula = 5
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Bi
|             atommasa = 208,98040
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p3
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Mākslīgi iegūts bismuta kristāls un dabiskā bismuta paraugs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+5''', '''+3'''
|  elektronegativitāte = 2,02
|              blīvums = 9780
|  kušanas temperatūra = 544,7 K (271,5 °C)
| viršanas temperatūra = 1837 K (1564 °C)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Cikloheksāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = heksametilēns, naftēns,
heksahidrobenzols
|           CAS numurs = 110-82-7
|      ķīmiskā formula = C6H12
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 779
|  kušanas temperatūra = 6,47 °C
| viršanas temperatūra = 80,74 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Cikloheksāns''' (C6H12) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar vāju, īpatnēju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1096. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cikloheksāns pieder pie [[cikloalkāni]]em.

sentences: '''1. maijs''' ir gada 121. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (122. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 244 dienas.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Sakura Haruno
| series = "[[Naruto]]"
| image =
| first = Manga: 1. sējuma 3. nodaļa <br> Anime: 1. sezonas 1. sērija
| creator = Masasi Kisimoto
| voice = Chie Nakamura (japāņu)
| nickname = * Pierainā ({{val|ja|デコリーン}}, Dekorīn)
* Otrā Tsunade ({{val|ja|綱手二号}}, Tsunade Nigō)
* Sakura Učiha ({{val|ja|うちはサクラ}})
* Jaunā Kušina ({{val|ja|若いクシナ}}, Wakai Kushina)
| gender = sieviete
| occupation = Nindzja-mediķis
| title = *1. daļa: genins
*2. daļa: čunins
*Tukšais periods: džonins
| family = *Kizaši Haruno (tēvs)
*Mebuki Haruno (māte)
| spouse = [[Saske Učiha]]
| children = Sarada Učiha (meita)
| data21 = 28. marts
| lbl21 = Dzimšanas diena
| lbl22 = Asins grupa
| data22 = 0
| lbl23 = Vecums
| data23 = *1. daļa: 12-13
*2. daļa: 16-17
*Boruto: 32-33
| lbl24 = Augums
| data24 = *1. daļa: 148,5-150,1 cm
*2. daļa: 161 cm
*Tukšais periods: 165 cm
| data25 = *1. daļa: 35,4-35,9 kg
*2. daļa: 45,4 kg
| lbl25 = Svars
| data31 = *Komanda Nr.7
*Konoha 11 (tikai anime)
*Komanda 10 (tikai anime)
*Kazekage glābšanas komanda
*Astoņu cilvēku komanda
*Oročimaru meklēšanas komanda (tikai anime)
*Trešā divīzija
*Hanabi glābšanas komanda (tikai filmā)
*Ino-Saku-Sai (tikai novellā)
*Slēptās Lapas medicīnas korpuss (tikai anime)
| lbl31 = Komandas
}}'''Sakura Haruno''' ({{val|ja|春野 サクラ}}) — viena no galvenajām varonēm mangā un anime-seriālā "[[Naruto]]".<ref>''Naruto: First Official Data Book,'' 100-105</ref> Sakura ir attēlota kā kunoiči no Konohagakures ("Slēpto lapu ciemats") un daļa no 7. komandas, kuras sastāvā ir Sakura, [[Naruto Udzumaki]], [[Saske Učiha]] un viņu sensejs [[Kakaši Hatake]]. Sakura sākotnēji ir iemīlējusies Saskē, slavē viņu ik uz soļa un nicina Naruto kā mazāk pieredzējušo komandas biedru. Sērijai attīstoties, viņa sāk atbrīvoties no šīs apsēstības un kļūst pateicīgāka un pieņem Naruto. Ārpus galvenajām sērijām Sakura ir parādījusies vairākos citos Naruto sižetos, jo īpaši turpinājumos ''Naruto: The Seventh Hokage'' ''and the Scarlet Spring (2015)'' un ''Boruto: Naruto Next Generations (2016)'', kur viņa ir attēlota kā ārsts vārdā Sakura Učiha. ({{val|ja|うちは サクラ}}).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.animenewsnetwork.com/encyclopedia/anime.php?id=18934|title=Boruto: Naruto Next Generations (TV) - Anime News Network|website=www.animenewsnetwork.com|access-date=2022-08-21}}</ref>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ING Groep N.V.
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[Euronext]] ([http://www.euronext.com/trader/summarizedmarket/stocks-2593-EN-NL0000303600.html;jsessionid=EDBF3C79DF823EF99A86746A21582F85.8DD014F998CB4BF797C70DAACA?selectedMep=2&idInstrument=22585 INGA])<br />[[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/lcddata.html?ticker=ING ING]))
| Indekss             = [[AEX]]
| Dibināšanas_datums  = 1991. gadā
| Sēdeklis            = [[Amsterdama]], {{NED}}
| Vadība              = Mišels Tilmāns (''Michel Tilmant'')
| Darbinieku_skaits   = 115 218
| Apgrozījums         = 197,9 miljardi USD (2007)
| Aktīvi              = 276,4 miljardi USD (2007)
| Peļņa               = 12,7 miljardi USD (2007)
| Nozare              = [[finanšu pakalpojumi]]
| Produkti            = [[banka]], [[apdrošināšana]], [[aktīvu pārvaldīšana]]
| Mājaslapa           = http://www.ing.com/
}}

sentences:
{{infokaste+}}{{Personas infokaste
| vārds =
| dz_gads = 1816
| dz_diena =
| dz_vieta = Kerzeles muiža pie [[Vīlande]]s, [[Vidzemes guberņa]].
| paraksts =
| attēls = Voldemārs fon Boks ar sievu.jpg
}}

sentences: '''Anekdote''' ({{val|fr|anecdote}} — 'pasaciņa', no {{val|el|το ανεκδοτо}} — 'nenopublicēts', burtiski — 'nav izdots') ir īss, saistošs [[Stāsts|stāstījums]] par kādu neparastu, komisku atgadījumu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref>

sentences: '''Gubu lietusmākoņi''' ''Cumulonimbus'' (Cb) ir balti [[mākoņi]] ar tumšu, dažreiz zilganu pamatu, kuri izskatās kā lieli kalni, kas pacēlušies augstu gaisā. Parasti tie ir atsevišķi mākoņi, bet dažreiz ir novērojami arī kā mākoņu masas ar virsotnēm. Visas debesis tie neaizsedz, parasti starp mākoņiem spīd [[saule]]. Pamata augstums ir 400—1000 m, vertikāli to augstums ir 3—4 km, bet tie var būt arī augstāki. Nokrišņi vienmēr ir gāzienveidīgi: vasarā izkrīt kā lielu lietus pilienu straujš [[lietus]], dažreiz ar [[krusa|krusu]], pavasarī un rudenī nokrišņi ir sniega un ledus graudu veidā. Ziemā krīt intensīvs [[sniegs]], bieži vien tas ir slapjš sniegs. Bieži [[zibens|zibeņo]].

sentences: '''Bretonvudsas sistēma''' jeb '''Bretonvudsas līgums''' ir starptautiska monetāro attiecību un tirdzniecības norēķinu organizācijas sistēma, kas tika izveidota [[Bretonvudsas konference|Bretonvudsas konferences]], kura notika 1944. gada 1.–22. jūlijā, rezultātā. Tā aizstāja finanšu sistēmu, kuras pamatā bija "[[zelta standarts]]". Nosaukta pēc [[Bretonvudsa|Bretonvudsas]] kūrorta [[Ņūhempšīra|Ņūhempšīrā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
]]
'''[[Inženierģeodēzija]]''' ir [[ģeodēzija]]s zinātnes virziens, ko izmanto inženierizpētes darbos, veicot zemes virsmas un formas mērījumus<ref name="Amelin3"> S.V.Amelin_ M.P.Smirnov_ V.I.Ryazancev i.dr. Ustroistvo_ remont i tekuschee soderjanie jeleznodorojnogo puti. – M_ Transport 1981. – 286 s.</ref> transporta ceļu līniju izmeklēšanā pirms būvniecības, rekonstrukcijas un uzturēšanas darbos, zemes ierīcībā, mežierīcībā, mežizstrādē, videssaimniecībā un aizsardzībā, [[Derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] ieguvē u.c.

sentences: dejotājas ar krāšņām galvassegām, 1929. gada fotogrāfija.]]

sentences: '''Ziemas saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vismazākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Ziemas [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visīsākā [[diena]] un visgarākā [[nakts]]. Ziemas saulgriežus sauc arī par '''ziemas saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val|la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

sentences: '''Gastroenterīts''' ir [[kuņģis|kuņģa]] un [[tievā zarna|tievās zarnas]] iekaisuma slimība. Visbiežāk tas ir akūtā, dažkārt — hroniskā formā. Tas izraisa [[vemšana|vemšanu]], [[caureja|caureju]], [[vēdersāpes|sāpes vēderā]] un [[krampji|krampjus]].<ref name="EBMED2010"/> Lai gan gastroenterītam nav saistības ar [[gripa|gripu]], to sauc arī par vēdera un kuņģa gripu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Magnuss Johans fon Bergs
|     vārds_orig = ''Magnus Johann von Berg''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1719
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Ērgļu muiža]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1784
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 9
|        m_vieta = Holstres muiža, [[Vīlandes apriņķis]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Gothards Vilhelms fon Bergs]], Eva Helēna fon Helmersena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Eleonora Elizabete Doroteja fon Mīniha
|          bērni = Kristiāns Vilhelms, [[Burhards Magnus fon Bergs|Burhards Magnus]], [[Gregors fon Bergs|Gregors]], Eleonora Helēna
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlestība gadās
| attēls                   = Love-happens.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Love Happens''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Brendons Kemps]]
| producents               =
* [[Skots Stabers]]
* [[Maiks Tompsons]]
| scenārija autors         =
* Maiks Tompsons
* Brendons Kemps
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Dens Foglers]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Mārtins Šīns]]
* [[Frānsisa Konroja]]
| mūzika                   = [[Kristofers Jangs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Stuber Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|9|18||bez}}
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/love-happens-2009|title=Love Happens|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 16, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=traveling.htm|title=Love Happens (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 16, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|36,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mīlestība gadās"''' ({{val|en|Love Happens}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Brendons Kemps]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]], [[Ārons Ekharts]], [[Dens Foglers]], [[Džūdija Grīra]], [[Mārtins Šīns]] un [[Frānsisa Konroja]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|9|18||bez}}.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg3-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
'''Slings''' ir [[apģērbs|apģērba]] gabals, ar kura palīdzību var nēsāt zīdaini vai mazu bērnu.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Melhiora salas
|attēls              = Melchior Islands Zodiac Cruise.JPG
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Antarktīda-fiziskā
|map_custom = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums = [[Pālmera arhipelāgs]]
|latd=64|latm=19|lats=0 |latNS=S |longd=62|longm=57|longs=0 |longEW=W
|platība =
|garums = 12
|salu skaits =
|galvenās salas = [[Omegas sala]], [[Ētas sala]]
|platums = 6
|krasta līnija =
|augstākais kalns =
|augstums =
|valsts = Antarktika
|valsts adm vienības tips = Pretenzija
|valsts adm vienība = [[Britu Antarktiskā teritorija]], [[Argentīnas Antarktīda]],<br />[[Čīles Antarktiskā teritorija]]
|iedzīvotāji =0
|piezīme =
}}
'''Melhiora salas''' ({{val|fr|Îles Melchior}}, {{val|en|Melchior Islands}}, {{val|es|Archipiélago Melchior}}) ir neapdzīvotu salu arhipelāgs [[Antarktīdas pussala]]s rietumu piekrastē [[Antarktika|Antarktikā]]. Izvietojies [[Pālmera arhipelāgs|Pālmera arhipelāgā]] [[Dalmaņa līcis|Dalmaņa līcī]] starp [[Anvera]]s un [[Brabanta]]s salam. Stiepjas 12 km garumā ziemeļu-dienvidu virzienā, sastāv no divām salu grupām, ko atdala šaurums. Lielākās ir [[Ētas sala|Ētas]] un [[Omegas sala|Omegas]] salas austrumu grupā. Arhipelāgu 1874. gada janvārī atklāja [[Vācija]]s antarktiskā ekspedīcija [[Eduards Dalmanis|Eduarda Dalmaņa]] vadībā, bet nosaukumu tam nepiešķīra.<ref>[http://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=110104 SCAR Composite Gazetteer]</ref> Salas pētīja [[Francija]]s antarktiskā ekspedīcija 1903.—1905. gados, kas Ētas un Omegas salas noturēja par vienu salu un nosauca to Francijas kara flotes viceadmirāļa Žila Melhiora ''(Jules-Bernard-François Melchior)'' vārdā. Salas 1942.—1943. gadā pētīja [[Argentīna]]s antarktiskā ekspedīcija un piešķīra atsevišķām salām nosaukumus pēc [[grieķu alfabēts|grieķu alfabēta]] [[burts|burtiem]].<ref>[http://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=108716 SCAR Composite Gazetteer]</ref>

sentences: '''Klēbeki''' ({{val|de|von Klebeck}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes dzimta, kas izplatījās arī Krievijā.

sentences: '''Mazsalacas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 46 [[iela]]s [[Mazsalaca|Mazsalacā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Mazsalaca, Valmieras nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences: '''Bīdes deformācija''' jeb vienkārši '''bīde''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] slāņi pārvietojas paralēli attiecībā pret citiem [[slānis|slāņiem]], bet nemaina savstarpējos [[attālums|attālumus]] starp tiem.

sentences: '''Cianāti''' ir [[ciānskābe]]s [[sāļi]]. Cianāta [[jons]] satur [[skābeklis|skābekli]], [[ogleklis|oglekli]] un [[slāpeklis|slāpekli]] tieši šādā secībā (-OCN). Organiskie cianāti ir ciānskābes [[esteri]]. Cianāta grupa ir viena no organisko savienojumu [[funkcionālās grupas|funkcionālajām grupām]]. Cianāti ir relatīvi stabili (salīdzinot ar [[fulmināti]]em) un maztoksiski (salīdzinot ar [[cianīdi]]em). Cianīdu atindēšana bieži vien ir cianīdu oksidēšana par cianātiem ar [[kālija permanganāts|kālija permanganātu]].

sentences: '''Mikrofluīdika''' ir gan [[zinātne]], kas pēta [[šķidrums|šķidrumu]] uzvedību [[mikrokanāls|mikrokanālos]], gan tehnoloģija, lai ražotu mikrominiaturizētas ierīces, galvenokārt [[mikroshēma]]s, kas satur kameras un tuneļus, caur kuriem var plūst vai tikt noslēgti šķidrumi.<ref name="viens">{{tīmekļa atsauce |title=Microfluidics: A general overview of microfluidics |url=https://www.elveflow.com/microfluidic-reviews/general-microfluidics/a-general-overview-of-microfluidics/ |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref> Mikrofluīdika ir starpdisciplināra nozare, kas apvieno [[Inženierija|inženieriju]], [[Fizika|fiziku]], [[Ķīmija|ķīmiju]], [[Bioķīmija|bioķīmiju]], [[Nanotehnoloģija|nanotehnoloģiju]] un [[Biotehnoloģija|biotehnoloģiju]]. Mikrometru skalā šķidrumi uzvedas daudz citādāk nekā ikdienā, kas ļauj šo tehnoloģiju izmantot jauniem zinātnes eksperimentiem un inovācijām<ref name="viens" />. Tipiski pielietojumi iekļauj ķīmiskos sensorus, plūsmas regulatorus, mikrosprauslas un mikrovārstus<ref>{{grāmatas atsauce |last1=abeling |first1=Patrick |title=Introduction to Microfluidics |isbn=978-0-19-958816-9 |url=https://books.google.lv/books?hl=lv&lr=&id=LCaQDwAAQBAJ&oi=fnd&pg=PP1&dq=microfluidics&ots=xaJt2cEZti&sig=eiICgL6q6PYf2aCGmc0kLCMfgZk&redir_esc=y#v=onepage&q=microfluidics&f=false |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref>. Zināms, ka Latvijā mikrofluīdika tiek izmantota, lai izdalītu augstas kapacitātes ārpusšūnu vezikulas<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://biomed.lu.lv/lv/petijumi/projekti/visi-projekti/augstas-kapacitates-arpussunu-vezikulu-izdalisana-ar-plusmas-lauka-frakcionesanas-metodi-mikrofluidika/ |website=http://biomed.lu.lv/ |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}} |title=Arhivēta kopija |archive-date={{dat|2020|01|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200123044333/http://biomed.lu.lv/lv/petijumi/projekti/visi-projekti/augstas-kapacitates-arpussunu-vezikulu-izdalisana-ar-plusmas-lauka-frakcionesanas-metodi-mikrofluidika/ }}</ref> kā arī, lai izpētītu šķidrumu plūsmas apkārt magnētiski mīkstiem materiāliem<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Gravity effects on mixing with magnetic micro-convection in microfluidics |url=https://link.springer.com/article/10.1140/epje/i2018-11749-9 |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref>.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ķertais profesors 2
| operators =
| attēls = Nutty professor 2 the klumps poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Pīters Sīgals]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Edijs Mērfijs]]
* [[Dženeta Džeksone]]
* [[Lerijs Millers]]
* [[Vanda Saiksa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Nutty Professor II: The Klumps''
| studija = ''Imagine Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|7|28}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|84 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|166,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2388428289/|title=Nutty Professor II: The Klumps |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|24}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Ķertais profesors]]"
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ķertais profesors 2"''' ({{Val|en|Nutty Professor II: The Klumps}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Pīters Sīgals]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edijs Mērfijs]], [[Dženeta Džeksone]], [[Lerijs Millers]] un [[Vanda Saiksa]]. Edijs Mērfijs filmā attēlo astoņas lomas. Filma ir turpinājums 1996. gada filmai "[[Ķertais profesors]]".

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernsts Fērmanis
|     vārds_orig =
|         attēls = Ernests Fērmanis.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1947
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 7
|        m_vieta = Groshansdorfa, [[Šlēsviga-Holšteina]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Aleksandrs Fērmanis, Amālija Štāla
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Vilhelmīne Berents
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], [[Pēterburgas kara medicīnas akadēmija]]
|     alma_mater = [[Pēterburgas kara medicīnas akadēmija]]
|        zinātne = [[medicīna]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

'''Ernsts Fērmanis''' ({{val|de|Ernst Friedrich Alexander Fehrmann}}; 1872-1947) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes higiēnists, [[Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāte]]s profesors.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://biographien.lv/F_dizc.html |title=biographien.lv |access-date={{dat|2015|07|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131114042232/http://biographien.lv/F_dizc.html |archivedate={{dat|2013|11|14||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
| name              = Skotijas parlaments
| native_name       = Pàrlamaid na h-Alba
| legislature       = 6. Parlaments
| coa_pic           = Royal Coat of Arms of the Kingdom of Scotland.svg
| coa-pic           =
| session_room      = Scotland Parliament Holyrood.jpg
| house_type        = Vienpalātas
| leader1_type      = Prezidējošā virsnieku
| leader1           = Alisone Džonstona
| party1            = [[Skotu Zaļā partija]]
| election1         = {{dat|2021|5|6|ģ|bez}}
| members           = 129
| political_groups1 =
* {{colorbox|#FFFF00}} [[Skotu nacionālā partija]] (64)
* {{colorbox|#0087DC}} [[Skotu konservatīvā partija]] (31)
* {{colorbox|#DC241F}} [[Skotu leiboristu partija]] (22)
* {{color box|#009900}} [[Skotu zaļā partija]] (8)
* {{colorbox|#fdbb30}} [[Skotu liberālie demokrāti]] (4)
* {{color box|#DDDDDD}} [[Nepiederoši deputāti]] (0)
| structure1        = Scottish-parliament.svg
| structure1_res    = 250px
| voting_system1    =
| last_election1    = 2021. gada 6. maijs
| meeting_place     = {{vieta|Skotija|Edinburga|Skotijas parlamenta ēka}}
| website           = {{URL|http://www.scottish.parliament.uk}}
}}
'''Skotijas parlaments''' ({{val|gd|Pàrlamaid na h-Alba}}, {{val|sco|Scottish Pairlament}}<ref name="NameInScots1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/scots/index.htm |title=Scottish Parliament Web Site |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10 |archive-date=2011-10-08 |archive-url=https://web.archive.org/web/20111008130404/http://scottish.parliament.uk/vli/language/scots/index.htm }}</ref><ref name="NameInScots2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/scots/makingYourVoiceHeard/index.htm |title="Makkin Yer Voice Heard in the Scottish Pairlament" |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10}}</ref><ref name="NameInScots3">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/languagePolicy/SPCB%20Language%20Policy_Scots.pdf |title=SPCB Leid Policy |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10 |format=PDF |archive-date=2011-07-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110720232141/http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/languagePolicy/SPCB%20Language%20Policy_Scots.pdf }}</ref><ref>No [[skotu valoda]]s ''Scottish'' faktiski ir '''[https://dsl.ac.uk/entry/snd/scots Scots]'''.</ref>) ir vienpalātas [[Skotija]]s nacionālā [[likumdevēja iestāde]], kura atrodas [[Holirūda]]s (''Holyrood'') apgabalā [[Edinburga|Edinburgā]]. Tamdēļ to arī dažreiz tā dēvē - par '''Holirūdu'''<ref name="HolyroodName">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/education/resources/teachingResources/wordBank.htm |title=Scottish Parliament Word Bank |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2006-11-14}}</ref> (tāpat kā [[Apvienotās Karalistes parlaments|Apvienotās Karalistes parlamentu]] par Vestminsteru). Parlamentā [[demokrātija|demokrātiski]] uz četriem [[gads|gadiem]] tiek ievēleti 129 locekļi, kurus dažreiz saīsināti dēvē par MSPs (''Members of the Scottish Parliament'').

sentences:
[[Kategorija:Zoodārzi]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Beļģijā|zoodārzi]]
[[Kategorija:Dabas aizsardzība Beļģijā|zoodārzi]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oskars Štāfenhāgens
|     vārds_orig = ''Oskar Stavenhagen''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1850
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = Zutēnu muiža (''Gut Sutten''), [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Zutēni (Šķēdes pagasts)|Zutēni]], [[Saldus novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1930
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rostoka]], [[Veimāras Republika]]
([[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Štāfenhāgens, Šarlote Harfa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Biogāze''' ir gāzveida produkts, kas rodas, noārdoties organiskam materiālam bez [[skābeklis|skābekļa]] piekļuves. To var ražot no lauksaimniecības atkritumiem, mēsliem, sadzīves atkritumiem, kanalizācijas un augiem. Tas ir [[Atjaunīgie resursi|atjaunīgais resurss]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Čīles Antarktikas institūts
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valdības institūcija
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1963}}
| Sēdeklis            = [[Puntaarenasa]], {{CHL}}
| Vadība              = Hose Retamaless Espinosa
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.inach.cl www.inach.cl]
}}
'''Čīles Antarktikas institūts''' ({{val|es|Instituto Antártico Chileno}}, INACH) ir [[Čīle]]s Ārlietu ministrijai pakļauta valdības institūcija, kas nodarbojas ar [[Antarktika]]s zinātnisko izpētes programmu organizēšanu un koordinēšanu.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zāle
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Saale
| attēls            = ICE bei Saaleck.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ātrgaitas dzelzceļa tilti pār Zāli
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Fihtela kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{DEU}}
| garums            = 413
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 3
| baseins           = 23 700
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=7 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=50 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=17 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=11 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
}}
'''Zāle''' ({{val-de|Saale}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]]. [[Elba]]s kreisā krasta pieteka. Sākas [[Fihtela kalni|Fihtela kalnos]]. No [[Halle]]s kanalizēta (vairākas [[slūžas]]).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Mazsalaca
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Baznīcas iela (Mazsalaca).jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Baznīcas iela (Mazsalaca)|Baznīcas iela]]
| image_flag =
| flag_link = Mazsalacas karogs
| image_shield = Mazsalaca COA.svg
| shield_link = Mazsalacas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 51
| lats = 37
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 03
| longs = 21
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Valmieras novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1928]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Salisburg}}
| area_total_km2 = 3
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Mazsalaca}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 55
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4215
| website = {{URL|www.mazsalaca.lv}}
| footnotes =
}}
'''Mazsalaca''' ({{val|liv|Piškisalāts}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.keeleveeb.ee/dict/translate/lietlv/dict.cgi?word=Mazsalaca&lang=lv|title=Līvõkīel-ēstikīel-lețkīel sõnārōntõz|website=www.keeleveeb.ee|access-date=2023-07-30}}</ref> ir [[pilsēta]] [[Vidzeme]]s ziemeļos, [[Valmieras novads|Valmieras novadā]]. Atrodas [[Salaca]]s labajā krastā, pie Mazsalacas ir viens no gleznainākajiem upes posmiem ar klintīm un alām, lejpus pilsētas sākas [[Salacas ielejas dabas parks]]. Attālums līdz [[Valmiera]]i 45 km, līdz [[Rīga]]i — 149 km.

sentences: {{Commonscat|Musicians by genre|Mūziķi pēc žanra}}

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Flandrijas tūre
| current_event = 2021. gada Flandrijas tūre
| image         = [[Image:Ronde van Vlaanderen logo.png]]
| date          = Aprīļa sākums
| region        = {{vieta|Beļģija|Flandrija}}
| latviski      =
| localnames    = Ronde van Vlaanderen {{nl icon}}
| nickname      = De Ronde
Vlaanderens mooiste
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = [[Klasiskās riteņbraukšanas sacensības|Klasikas piemineklis]]
| organiser     =
| director      =
| first         = 1913
| number        = 106 (2022. gadā)
| final         =
| firstwinner   = {{flaga|BEL}} [[Pols Demāns]]
| mostwins      = {{flaga|BEL}} [[Ahjels Bijsē]]
{{flaga|ITA}} [[Fjorenco Manji]]
{{flaga|BEL}} [[Ēriks Lemāns]]
{{flaga|BEL}} [[Johans Musēvs]]
{{flaga|BEL}} [[Toms Bonens]]
{{flaga|SUI}} [[Fabians Kančellāra]]
''(3 uzvaras)''
| mostrecent    = {{flaga|NED}} [[Matjē van der Pūls]]
}}

sentences:
{{citas nozīmes|Dravas pieteku|Mūra|Mūra}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mūra
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Mur
| citvaloda2      = sl
| oriģinālnosaukums2 = Mura
| citvaloda3      = hr
| oriģinālnosaukums3 = Mura
| attēls            = Murtal_Tamsweg_20132.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Mura Austrijā pie Tamsvēgas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Augstais Tauerns]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Drava (upe)|Drava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=07 | sāk_plat_s=48 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=13 | sāk_gar_m=20 | sāk_gar_s=49 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=17 | iet_plat_s=54 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=16 | iet_gar_m=53 | iet_gar_s=09 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{SLO}}, {{HRV}}
| garums            = 434
| iztekas_augstums  = 1898
| ietekas_augstums  = 130
| kritums           =
| caurtece          = 166
| gada_notece       =
| baseins           = 13 824
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
'''Kantora putekļi''' jeb '''Kantora kopa''' ir [[ģeometriska figūra|figūra]], kuru iegūst, ņemot vienu vienību garu slēgtu [[nogrieznis|nogriezni]] un izmetot tā vidējo trešdaļu (bez galapunktiem), pēc tam minēto izmešanu veicot ar pāri palikušajiem diviem slēgtajiem nogriežņiem, pēc tam to pašu veicot ar četriem pāri palikušajiem nogriežņiem utt. bezgalīgi daudz reižu. Rezultātā tiek iegūta punktu kopa, kas nesatur nevienu nogriezni.
{{clear}}

sentences:
{{Tenisista infokaste
 |                       playername = Oļena Baltača
 |                       vārds_orig = ''Олена Балтача''
 |                           attēls = Elena Baltacha.jpg
 |                          att_izm =
 |                          caption =
<!--------- Personas dati ----------->
 |                         nickname =
 |                          country = {{GBR}}
 |                        residence =
 |                        datebirth = {{dat|1983|8|14}}
 |                       placebirth = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
 |                        datedeath = {{miršanas datums un vecums|2014|5|4|1983|8|14}}
 |                       placedeath =
 |                           height = 175 [[Centimetrs|cm]]
 |                           weight = 70 [[Kilograms|kg]]
 |                        turnedpro = 1997
 |                          retired = 2013
 |                            plays = ar labo roku, divrocīgs kreisais sitiens
 |                 careerprizemoney = {{ASV dolārs|1 190 893}}
<!------------ Vienspēles ----------->
 |                    singlesrecord = 324—243
 |                    singlestitles = 11 ITF
 |            highestsinglesranking = 49 ({{dat|2010|9|13|SK|bez}})
 |             AustralianOpenresult = 3R (2005, 2010)
 |                 FrenchOpenresult = 2R (2011)
 |                  Wimbledonresult = 3R (2002)
 |                     USOpenresult = 2R (2010, 2011)
 |                 MastersCupresult =
 |           WTAChampionshipsresult =
 |                   Olympicsresult =
<!--------- Dubultspēles ------------>
 |                    doublesrecord = 59—59
 |                    doublestitles = 4 ITF
 |            highestdoublesranking = 211 ({{dat|2011|1|17|SK|bez}})
 |      AustralianOpenDoublesresult = 2R (2010)
 |          FrenchOpenDoublesresult =
 |           WimbledonDoublesresult = 2R (2005, 2010)
 |              USOpenDoublesresult =
 |          MastersCupDoublesresult =
 |    WTAChampionshipsDoublesresult =
 |            OlympicsDoublesresult =
<!--------- Citas sadaļas ----------->
 |                          updated =
 |                            slavz =
<!-------------- Medaļas ------------>
 |                    rādīt_medaļas =
 |                      headercolor =
 |                   medaltemplates =
}}
'''Oļena Baltača''' ({{val|uk|Олена Балтача}}, {{val|en|Elena Baltacha}}; dzimusi {{dat|1983|8|14}} [[Kijiva|Kijivā]], [[Ukrainas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]], mirusi {{dat|2014|5|4}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[tenisiste]].

sentences:
[[Kategorija:Sporta veidi olimpiskajās spēlēs]]
[[Kategorija:Golfs]]

sentences:
[[Kategorija:Monarhi]]
[[Kategorija:Karaliskā vara Nīderlandē]]

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Beltu jūra
|attēls=Belte.png
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Baltijas jūra#Dānija
 |latd = 55|latm = 08|lats =  |latNS = N
 |longd = 11|longm = 20 |longs =  |longEW = E
 |reljefa_karte = jā
 |paraksta_izvietojums =
| okeāns  = Atlantijas okeāns
|platība=
|garums=
|platums=
|tilpums =
|Max_dziļums = 25
|Vid_dziļums =
|valstis={{DEN}}
{{DEU}}
{{SWE}}
|pilsētas = [[Kopenhāgena]]
}}
'''Beltu jūra''' ({{val|dk|Bælthavet}}, {{val|de|Beltsee}}) ir [[Baltijas jūra]]s daļa tās rietumos starp [[Skandināvija]]s pussalu un [[Jitlande]]s pussalu un savieno Baltijas jūru ar [[Kategats|Kategatu]]. Ietver [[Ēresunds|Ēresundu]], [[Lielais Belts|Lielo]] un [[Mazais Belts|Mazo Beltu]], [[Ķīles līcis|Ķīles līci]], [[Fēmarnbelts|Fēmarnbeltu]] un [[Meklenburgas līcis|Meklenburgas līci]]. Starp šaurumiem ir daudzas salas, lielākās no kurām ir [[Zēlande (sala)|Zēlande]], [[Fīna]], [[Lollāna]], [[Falstera]], [[Fēmarna]] un [[Mēna]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gregors fon Bergs
|     vārds_orig = ''Gregor von Berg''
|         attēls = Berg 1 Grigory Maximobich.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = Lūnjas muiža, [[Tērbatas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1838
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Magnus Johans fon Bergs]], Eleonora Elizabete Doroteja fon Mīniha
|          brāļi = Kristiāns Vilhelms, [[Burhards Magnus fon Bergs|Burhards Magnus]],
|          māsas = Eleonora Helēna
|   dzīvesbiedrs = Hedviga Doroteja fon Siversa
|          bērni = 8 bērni
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Patellina corrugata.jpg
|     att_nosaukums= Patellīna ''[[Patellina corrugata]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv = Tubotalamejas
|            kārta = Spirillinida
|         kārta_lv = Spirillinīdas
|       apakškārta = Spirillinina
|    apakškārta_lv = Spirillinīnas
|           dzimta = Patellinidae
|        dzimta_lv = Patellinīdas
|      apakšdzimta = Patellininae
|   apakšdzimta_lv = Patellinīnas
|            ģints = Patellina
|         ģints_lv = Patellīnas
|         binomial = Patellina <small>Williamson, 1858</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Patellīnas''' (''Patellina'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] ģints [[patellinīdas|patellinīdu]] dzimtā. Ģinti 1858. gadā izveidoja angļu naturālists [[Viljams Kroufords Viljamsons]]. Ģints tipiskā suga ir ''[[Patellina corrugata]]''. Patellīnas dzīvo no [[Krīts (periods)|krīta perioda]] ([[Aptas laikmets]]) līdz mūsdienām. Šī ir kosmopolītiska ģints.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Kompass (nozīmju atdalīšana)|Kompass}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kompass
| abbreviation = Pyx
| name_latin = Pyxis
| RA = 9
| dec = −30
| areatotal = 221
| arearank = 65. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Pyx''
| starmagnitude = 3,68
| neareststarname = ''HD 72673''
| stardistance = 39,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 50
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Ļihačova rūpnīca
''Завод имени Лихачёва''
| logo             = Amo-zil-logo.svg
| caption          =
| image            = Экскурсия на ЗИЛ (14869234063).jpg
| image_size       = 250px
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1916. gads]]
| founder          =
| defunct          = [[2013. gads]] (bankrots)
[[2015. gads]] (slēgšana)
[[2020. gads]] (nojaukšana)
| location_city    = [[Maskava]]
| location_country = {{RUS}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[kravas automašīna]]s
[[vieglā automašīna|vieglās automašīnas]]
[[ledusskapis|ledusskapji]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|amo-zil.ru}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''Ļihačova rūpnīca''' ({{val|ru|Завод имени Лихачёва}}), jeb saīsināti '''ZIL''' ({{val|ru|ЗИЛ}}), bija [[autobūve]]s uzņēmums [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija|Krievijā]], kas darbojās no 1916. gada līdz 2016. gadam.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Pied Crow.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Corvus
 |      ģints_lv = Vārnas
 |          suga = Corvus albus
 |       suga_lv = Daglā vārna
|     izplatība =
 |      binomial = Corvus albus <small>([[Statius Muller]], 1776)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Čikāgas skola''' [[socioloģija|socioloģijā]] un vēlāk arī [[kriminoloģija|kriminoloģijā]] apzīmē pētījumus ko izdarījuši [[Čikāgas Universitāte]]s un citu [[Čikāga]]s augstkolu pārstāvji, sākot no divdesmitā gadsimta divdesmitajiem gadiem, un tajos izteiktās teorijas. Čikāgas skolas pārstāvji specializējās [[urbānā socioloģija|urbānajā socioloģijā]] un veica savus pētījumus apvienojot teoriju ar etnogrāfisku izpēti Čikāgas tuvumā. Čikāgas skolas pārstāvji iztēlojās pilsētas kā lielas kopienas, kas sastāv no vairākām mazām grupām, kurām būtu jāsadarbojas, lai kopiena attīstītos.

sentences: '''Burts''' ir [[alfabēts|alfabētiskas]] rakstu sistēmas elements. Katrs burts [[rakstu valoda|rakstu valodā]] parasti tiek asociēts ar vienu [[mutvārdu valoda]]s [[fonēma|fonēmu]]. Agrīno rakstību rakstzīmes saucamas par sillabogrammām (apzīmējošas [[zilbe]]s) vai [[Logogramma|logogrammām]] (apzīmējošas [[vārds|vārdus]] vai [[frāze]]s).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = No sliedēm
| attēls = Derailedmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Derailed''
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Mikaels Hefstrēms]]
| producents = [[Lorenco di Bonaventura]]
| scenārija autors = [[Stjuarts Bītijs]]
| galvenajās lomās = * [[Klaivs Ouens]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Žankarlo Esposito]]
* [[Deivids Morisejs]]
| mūzika = [[Eds Šīrmūrs]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = * ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Buena Vista International & Miramax]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2005|11|11||bez}}
| ilgums = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/derailed-2005-0|title=Derailed|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 15, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=derailed.htm|title=Derailed (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 15, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|57,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"No sliedēm"''' ({{val|en|Derailed}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrilleris, kas balstīts uz Džeimsa Sīgela tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Mikaels Hefstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Klaivs Ouens]], [[Dženifere Anistone]], [[Vinsents Kasels]], [[Žankarlo Esposito]] un [[Deivids Morisejs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|11|1||bez}}.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Insults
| synonyms      = <!-- or |synonym= -->
| image         = MCA Territory Infarct.svg
| image_size    =
| alt           =
| image_thumbtime =
| caption       = Smadzeņu [[datortomogrāfija]], kas parāda iepriekšēju labās puses išēmisko insultu, bloķētas artērijas dēļ. Izmaiņas datortomogrāfijas attēlā sākotnēji var netikt pamanītas.<ref>{{tīmekļa atsauce | vauthors = Gaillard F |title=Ischaemic stroke |url=https://radiopaedia.org/articles/ischaemic-stroke |website=radiopaedia.org |access-date=3 June 2018 |language=en}}</ref>
| field         = [[Neiroloģija]], insultu medicīna
| width         =
| image2        =
| image_size2   =
| alt2          =
| image_thumbtime2 =
| caption2      =
| width2        =
| pronounce     =
| pronounce 2   =
| specialty     = <!-- from Wikidata; can be overwritten -->
| symptoms      =
| complications = [[Noturīgs veģetatīvs stāvoklis]]<ref>{{grāmatas atsauce | vauthors = Martin G |title=Palliative Care Nursing: Quality Care to the End of Life, Third Edition|date=2009|publisher=Springer Publishing Company|isbn=978-0-8261-5792-8|page=290|url=https://books.google.com/books?id=rTexGiX5bqoC&pg=PA290|language=en|dead-url=no|archive-url=https://web.archive.org/web/20170803132127/https://books.google.com/books?id=rTexGiX5bqoC&pg=PA290|archive-date=2017-08-03}}</ref>
| onset         =
| duration      =
| types         =
| causes        = <!-- or |cause= -->
| risks         = [[Hipertensija|Augsts asinsspiediens]], [[Smēķēšana|tabakas smēķēšana]], [[aptaukošanās]], [[Holesterīns|hiperholesterinēmija]], [[cukura diabēts]], iepriekšēja [[pārejoša išēmiska lēkme]], beigu-stadijas nieru slimība, [[priekškambaru mirdzēšana]]
| diagnosis     = Pamatojoties uz simptomiem ar [[Medicīniskā diagnostika|medicīnisko attēlveidošanu]], ko parasti izmanto, lai izslēgtu asiņošanas iespējamību
| differential  = Zems [[glikoze]]s līmenis asinīs
| prevention    =
| treatment     = Pamatojoties uz veidu
| medication    =
| prognosis     = Vidējais paredzamais dzīves ilgums 1 gads
| frequency     = 42,4 miljoni (2015)<ref name=GBD2015Pre>{{publikācijas atsauce | author = GBD 2015 Disease and Injury Incidence and Prevalence Collaborators | title = Global, regional, and national incidence, prevalence, and years lived with disability for 310 diseases and injuries, 1990-2015: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2015 | journal = Lancet | volume = 388 | issue = 10053 | pages = 1545–1602 | date = October 2016 | pmid = 27733282 | pmc = 5055577 | doi = 10.1016/S0140-6736(16)31678-6 }}</ref>
| deaths        = 6,3 miljoni (2015)<ref name=GBD2015De>{{publikācijas atsauce | author = GBD 2015 Mortality and Causes of Death Collaborators | title = Global, regional, and national life expectancy, all-cause mortality, and cause-specific mortality for 249 causes of death, 1980-2015: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2015 | journal = Lancet | volume = 388 | issue = 10053 | pages = 1459–1544 | date = October 2016 | pmid = 27733281 | pmc = 5388903 | doi = 10.1016/S0140-6736(16)31012-1 }}</ref>
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Streptopelia
|           autors = [[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1855
|           attēls = Collared Dove (Streptopelia decaocto), Fairlands Valley Park, Stevenage, 15 April 2011.jpg
|     att_nosaukums =[[Gredzenūbele]] (''Streptopelia decaocto'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Columbiformes
|         kārta_lv = Baložveidīgie
|           dzimta = Columbidae
|        dzimta_lv = Baložu dzimta
|    apakšdzimta=Columbinae
|   apakšdzimta_lv=Tipiskie baloži
|   ģints=Streptopelia
|  ģints_lv = Ūbeles
|      kategorijas = nē
}}
'''Ūbeles''', '''ūbeļu ģints''' (''Streptopelia'') ir [[baložu dzimta]]s (''Columbidae'') putnu [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno 13 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pigeons/ World Bird List: Pigeons, 2018]</ref>

sentences: '''Divali''' (''Diwali'') ir [[hinduisms|hinduisma]] gaismu svētki, kas tiek atzīmēti katru gadu rudenī.<ref name="OED-Diwali" /><ref name="britannica" /> Vieni no populārākajiem svētkiem hinduismā, Divali simbolizē "gaismas uzvaru pār tumsu, labā uzvaru pār ļauno un zināšanu uzvaru pār nezināšanu". "Gaisma" ir zināšanu un apziņas [[metafora]].<ref name="Heiligman31" /><ref name="htoday" /><ref name="ReferenceA" />

sentences: '''Ei, jūs tur!''' ir [[Imants Kalniņš|Imanta Kalniņa]] 1971. gadā sarakstīta [[rokopera]]. Tā ir pirmā latviešu rokopera un viena no pirmajām rokoperām [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''15. decembris''' ir gada 349. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (350. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 16 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Karolīna Heršela
|     vārds_orig = ''Caroline Herschel''
|         attēls = Herschel Caroline 1829.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1750
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1848
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Vāciete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[Astronomija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Karolīna Lukrēcija Heršela''' ({{val|de|Caroline Lucretia Herschel}}; dzimusi {{dat|1750|3|16}}, mirusi {{dat|1848|1|9}}) bija vācu [[astronome]]. Astronoma [[Viljams Heršels|Viljama Heršela]] māsa. Viņi abi strādāja kopā. Atklājusi vairākas [[komēta]]s, tai skaitā viņas vārdā nosaukto ''[[35P/Herschel–Rigollet]]''. Heršela ir pirmā sieviete, kas saņēmusi samaksu par darbu astronomijā.<ref name=":4">{{grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=Gs0fAQAAIAAJ|title=The Comet Sweeper: Caroline Herschel's Astronomical Ambition|last=Brock|first=Claire|date=2007-01-01|publisher=Icon|isbn=9781840467208|language=en}}</ref><ref name="Ogilvie">{{grāmatas atsauce | last = Ogilvie| first = Marilyn Bailey| authorlink = Marilyn Bailey Ogilvie | coauthors = | title = Women in Science: Antiquity through the Nineteenth Century | publisher = [[MIT Press]] | year = 1986 | location = | pages =[https://archive.org/details/womeninscience00mari/page/97 97]–98 | url =https://archive.org/details/womeninscience00mari|isbn = 0-262-65038-X}}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Erzju tautas mūzikas kopa ''Torama''
|tauta=Erzji
|native_name = ''эрзят''
|skaits=ap 517 000
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[erzju valoda]]<br />[[krievu valoda]]
|reliģija=[[pareizticība]]
|grupas=
|radi= [[mokši]]
}}
'''Erzji''' ir [[Krievija]]s [[Pievolga]]s reģionā dzīvojoša [[somugri|somugru]] tauta.<ref>{{PZT|491}}</ref> Viena no [[Mordvijas Republika]]s pamattautām, dažkārt tiek uzskatīta par [[mordvieši|mordviešu]] etnisko grupu. Runā [[erzju valoda|erzju valodā]]. Kopskaits tiek lēsts ap 517 tūkstošiem, no kuriem tikai ap trešdaļu dzīvo Mordvijā, galvenokārt tās austrumu daļā — [[Sura (Volgas pieteka)|Suras]] kreisajā krastā, bet pārējie — sporādiski plašā reģionā gar [[Volga|Volgu]] un citur Krievijā. Erzju etniskā grupa [[šokši]], kas apdzīvo [[Teņguševa]]s apkārtni Mordvijā (ap 10 000 cilvēku), dažkārt tiek uzskatīti par atsevišķu etnosu.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ardievu, mazā, ardievu
 | oriģinālnos = ''Gone Baby Gone''
 |      attēls = Gone Baby Gone poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = mistērija, drāma
 |    režisors = [[Bens Afleks]]
 |  producents =
* [[Šons Beilijs]]
* [[Alans Leds jaunākais]]
* [[Dantons Risners]]
 |   scenārijs =
* [[Ārons Stokhārds]]
* Bens Afleks
 |     aktieri =
* [[Keisijs Afleks]]
* [[Mišela Monagana]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Eds Heriss]]
* [[Džons Eštons]]
* [[Eimija Raiena]]
 |      mūzika = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[The Ladd Company]]''
 | izplatītājs = ''[[Miramax]]''
 |    izdošana = {{dat|2007|10|19||bez}}
 |      ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gone-baby-gone-2007|title=Gone Baby Gone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 6, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033613/http://bbfc.co.uk/releases/gone-baby-gone-2007}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gonebabygone.htm|title=Gone Baby Gone (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 6, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|34,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ardievu, mazā, ardievu"''' ({{val|en|Gone Baby Gone}}) ir 2007. gada drāma, kas balstīta uz Denīzes Leheinas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Bens Afleks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Keisijs Afleks]], [[Mišela Monagana]], [[Morgans Frīmens]], [[Eds Heriss]], [[Džons Eštons]] un [[Eimija Raiena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|10|19||bez}}.

sentences: '''29. marts''' ir gada 88. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (89. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 277 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Henrijs V
| operators =
| attēls = Henry v post.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Kenets Brana]]
| producents = Brūss Šarmans
| scenārijs = Kenets Brana
| aktieri = * Kenets Brana
* [[Pols Skofīlds]]
* [[Dereks Džekobi]]
* [[Ians Holms]]
* [[Braiens Blesids]]
* [[Emma Tompsone]]
* [[Aleks Makkovens]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Kristians Beils]]
* [[Robijs Koltreins]]
| mūzika = [[Patriks Doils]]
| oriģinālnos = ''Henry V''
| studija = * ''BBC Film''
* ''Renaissance Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Curzon Film Distributors''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|10|6}}
| ilgums = 137 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl475629057/weekend/|title=
Henry V |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Henrijs V"''' ({{Val|en|Henry V}}) ir 1989. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Kenets Brana]], kuram tā ir pirmā režisētā pilnmetrāžas filma. Filma balstīta uz [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] [[Henrijs V (luga)|tāda paša nosaukuma lugu]] un stāsta par [[Anglijas karalis|Anglijas karali]] [[Henrijs V Lankasters|Henriju V]], kura lomu atveido pats Kenets Brana. Pārējās lomas atveido [[Pols Skofīlds]], [[Dereks Džekobi]], [[Ians Holms]], [[Braiens Blesids]], [[Emma Tompsone]], [[Aleks Makkovens]], [[Džūdija Denča]], [[Kristians Beils]] un [[Robijs Koltreins]].

sentences:
'''Kaža''' var būt:
* [[Kāžupe]]s cits nosaukums
* [[Juris Kaža]] (1949) — latviešu žurnālists un blogeris;
* [[Matīss Kaža]] (1995) — latviešu kinorežisors;
* [[Kārlis Būmeisters (mūziķis)|Kārlis Būmeisters]] (1986) — latviešu mūziķis.

sentences: '''25. novembris''' ir gada 329. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (330. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 36 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Skaidrīte Kaldupe
|         vārds_orig =
|             attēls = Kaldupe.jpg
|         att_izmērs = 220px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1922
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = {{vieta|Latvija|Melluži}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2013
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 6
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Skaidrīte Kaldupe''' (dzimusi '''Skaidrīte Ķikute''' {{dat|1922|2|24}}, mirusi {{dat|2013|1|6}})<ref name="diena">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/kd/literatura/muziba-aizgajusi-rakstniece-skaidrite-kaldupe-13987000|title=Mūžībā aizgājusi rakstniece Skaidrīte Kaldupe|date={{dat|2013|1|8||bez}}|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2013|1|8||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]].

sentences:
[[2. autobusu maršruts (Rīga)|2]] {{·}} [[3. autobusu maršruts (Rīga)|3]] {{·}} [[4. autobusu maršruts (Rīga)|4]] {{·}} [[5T. autobusu maršruts|5T]] {{·}} [[6. autobusu maršruts (Rīga)|6]] {{·}} [[7. autobusu maršruts (Rīga)|7]]{{·}} [[8. autobusu maršruts (Rīga)|8]]
 [[9. autobusu maršruts (Rīga)|9]]{{·}} [[10. autobusu maršruts (Rīga)|10]]{{·}} [[11. autobusu maršruts (Rīga)|11]]{{·}} [[12. autobusu maršruts (Rīga)|12]]{{·}} [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13]]{{·}} [[15. autobusu maršruts (Rīga)|15]]{{·}} [[16. autobusu maršruts (Rīga)|16]]
 [[18. autobusu maršruts (Rīga)|18]]{{·}} [[20. autobusu maršruts (Rīga)|20]]{{·}} [[21. autobusu maršruts (Rīga)|21]]{{·}} [[22. autobusu maršruts (Rīga)|22]]{{·}} [[23. autobusu maršruts (Rīga)|23]]{{·}} [[24. autobusu maršruts (Rīga)|24]]{{·}} [[25. autobusu maršruts (Rīga)|25]]{{·}} [[26. autobusu maršruts (Rīga)|26]]
 [[28. autobusu maršruts (Rīga)|28]]{{·}} [[29. autobusu maršruts (Rīga)|29]]{{·}} [[30. autobusu maršruts (Rīga)|30]]{{·}} [[31. autobusu maršruts (Rīga)|31]]{{·}} [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32]]{{·}} [[33. autobusu maršruts (Rīga, 2022)|33]]{{·}} [[34. autobusu maršruts (Rīga)|34]]{{·}} [[36. autobusu maršruts (Rīga)|36]]
 [[37. autobusu maršruts (Rīga)|37]]{{·}} [[38. autobusu maršruts (Rīga)|38]]{{·}} [[39. autobusu maršruts (Rīga)|39]]{{·}} [[41. autobusu maršruts (Rīga)|41]]{{·}} [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43]]{{·}} [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44]]{{·}} [[46. autobusu maršruts (Rīga)|46]]{{·}} [[47. autobusu maršruts (Rīga)|47]]
 [[48. autobusu maršruts (Rīga)|48]]{{·}} [[49. autobusu maršruts (Rīga)|49]]{{·}} [[50. autobusu maršruts (Rīga)|50]]{{·}} [[51. autobusu maršruts (Rīga)|51]]{{·}} [[52. autobusu maršruts (Rīga)|52]]{{·}} [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53]]{{·}} [[54. autobusu maršruts (Rīga)|54]]{{·}} [[55. autobusu maršruts (Rīga)|55]]
[[56. autobusu maršruts (Rīga)|56]]{{·}} [[57. autobusu maršruts (Rīga)|57]]{{·}} [[58. autobusu maršruts (Rīga)|58]]{{·}} [[60. autobusu maršruts (Rīga)|60]]{{·}} [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
| name = Džoijs Tribiāni
| series = [[Friends]]
| image =
| caption =
| first            = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last             = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| occupation = Aktieris
| title =
| portrayer = [[Mets Leblāns]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
Kevins S. Braits
|religion = Katolis
}}

sentences:
{{Klostera infokaste
| krāsu_shēma    = Katoļi
| name           = Falkenas klosteris
| native_name    = ''Monasterium Falkena/Kärkna klooster''
| image          = Kärkna kloostri vare.jpg
| alt            =
| caption        = Klostera drupas un zemes vaļņi mūsdienās
| full           =
| other_names    =
| order          =
| established    = pirms 1233. gada, 1240. gadā atjaunots
| disestablished = 1558. gada augusts
| nodislink      =
| mother         =
| dedication     =
| diocese        =
| churches       =
| founder        =
| abbot          =
| prior          =
| archbishop     =
| bishop         =
| archdeacon     =
| people         =
| status         =
| architect      =
| style          =
| groundbreaking =
| completed_date =
| construction_cost =
| location       = [[Kerkna]], [[Tartu pagasts]], [[Tartu apriņķis]], {{EST}}
| map_type       = Igaunija
| lat_d           = 58
| lat_m           = 27
| lat_s           = 49
| lat_NS          = N
| long_d          = 26
| long_m          = 36
| long_s          = 08
| long_EW         = E
| public_access  =
| website     =
| other_info     =
}}

sentences: '''Metināšana''' ir process, kurā tiek savienoti dažādi [[Materiāls|materiāli]], parasti [[metāls|metāli]] vai [[termoplasts|termoplasti]]. Savienojums starp materiāliem veidojas [[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]] [[Fundamentālā mijiedarbība|mijiedarbības]] rezultātā, metināmās [[Virsma|virsmas]] [[kausēšana|sakausējot]]. Šim savienojumam ir jābūt neizjaucamam, kaut gan ne vienmēr tā ir, jo metināšanas procesā var būt dažādi [[defekts|defekti]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''PicoBus''''' ir [[Grieķija|Grieķijā]] bāzētas bezpeļņas organizācijas ''[[Libre Space Foundation]]'' izstrādāta ''[[PocketQube]]'' formas [[pikopavadonis|pikopavadoņu]] izmešanas [[kosmiskais aparāts|kosmiskais aparāta]] platforma. Tā ir pirmā [[atvērtais kods|atvērtā koda]] pavadoņu izmešanas iekārta.

sentences:
pie [[Liepāja]]s|thumb|300px]]
'''Jūra''' ir liela [[sālsūdens]] ūdenstilpe, kas saistīta ar [[okeāns|okeānu]], ko parasti no okeāna vairāk vai mazāk atdala [[sauszeme]] un kas no tā atšķiras ar ūdens īpašībām, dzīvajiem organismiem, [[okeāna straume|straumēm]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 211. lpp.</ref>

sentences:
[[Prāga|Prāgā]]]]
'''Sinagoga''' (no {{val|grc|συναγω}} (''synago'') — 'sapulcēties') ir [[ebreji|ebreju]] sapulcēšanās vieta un dievnams lūgšanām, [[Tora]]s un svēto rakstu studijām un mācīšanai. Lai sinagogā varētu noturēt lūgšanas, ir nepieciešami minimums desmit vīriešu dzimuma dievlūdzēji (מניין \ מִנְיָ''ן'' (''minyán'')).

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name = Rīgas Svētā Alberta baznīca
| image = Alberta baznica.jpg
| image_size =
| caption =
| map_type = Rīga
| map_size = 250
| position = right
| latd = 56
| latm = 55
| lats = 49.57
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 4
| longs = 7.11
| longEW = E
| location = {{vieta|Latvija|Rīga|Liepājas iela 38|3s=Liepājas iela (Rīga)}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year = 1903
| status = [[Rīgas arhidiecēze]]
| architect = J. Kohs
| functional_status = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership = [[prāvests]] Jānis Savickis
| website = {{URL|http://www.albertadraudze.lv}}
| architecture_style = [[baroks]]
| facade_direction = Ziemeļrietumi
| groundbreaking = 1901
| year_completed = 1919
| length = 24 m
| width = 50 m
| width_nave =
| height_max =
| materials = mūra
| embedded = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Sv.Alberta katoļu baznīca
|      numurs = 8096
|       grupa = Vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Svina(II) nitrāts''' ir neorganisks savienojums ar ķīmisko formulu Pb(NO3)2. Svina(II) nitrāts pēc izskata ir balts pulveris ar nelieliem mirdzošiem kristāliem.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 46
|lv = Četrdesmit seši
}}
'''46''' ('''četrdesmit seši''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp skaitli [[45 (skaitlis)|45]] un [[47 (skaitlis)|47]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Dvoraks''' var būt:

sentences: '''Strūklas sūknis''' ir ierīce šķidrumu vai gāzu pievadīšanai (inžektors) vai nosūkšanai (ežektors), vai arī hidromaisījumu transportēšanai (hidroelevators) ar šķidruma, tvaika vai gāzes strūklas palīdzību.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Simons Grūnavs
|          vārds_orig = Simon Grunau
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap [[1470]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Tolkemita]],  [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa valsts]]<br />(tagad [[Tolkmicko]], {{POL}})
|           m_dat_alt = [[1530]]. vai [[1537]]. gadā
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[prūši|prūsis]]{{nepieciešama atsauce}}
|             dzimums = V
|        nodarbošanās = hronists
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Makalu
| Nosaukums2       = मकालु<br />马卡鲁峰, ''Mǎkǎlǔ Fēng''
| Photo            = Makalu.jpg
| Augstums         = 8485
| karte            = Nepāla#Ķīna<!-- Tibeta (Ķīna) -->
| reljefa_karte    = jā
| latd= 27 |latm= 53 |lats= 21 |latNS= N
| longd= 87 |longm= 05 |longs= 19 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{NPL}}, {{CHN}}
| Kalnu grēda      = [[Himalaji]]
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Leimanzu pagasts}}
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Biržu pagasts]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
[[File:MARCOMANNIA SPQR.png|thumb|200px|Markomanu apdzīvotās teritorijas]]
'''Markomani''', jeb '''markomāņi''' ({{val|la|Marcomanni}}) — [[ģermāņi|ģermāņu]] cilts, iespējams, radniecīgi [[svēbi]]em. 1. gadsimta otrajā pusē p. m. ē. dzīvoja [[Saksija|Saksijā]] un [[Tīringene|Tīringenē]]. 2. gadsimtā p. m. ē. izvirzījās [[Mainca]]s augštecē un vidustecē. 9. gadā p. m. ē. [[Senā Roma|romiešu]] karavadonis [[Nērons Klaudijs Drūzs]] (''Nero Claudius Drusus'') piespieda markomanus atkāpties uz [[Bohēmija|Bohēmiju]], kur tie [[Marbods|Marboda]] vadībā nodibināja valstisku organizāciju, savukārt izspiežot no Bohēmijas [[ķelti|ķeltu]] cilti [[boji|bojus]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Lignīna struktūrformulas fragments
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 9005-53-2
|      ķīmiskā formula = C9H10O2, C10H12O3, C11H14O4
|              molmasa =
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Lignīns''' (no {{val|la|lignum}} — 'koks, koksne') ir otrs izplatītākais biopolimērs [[Augi|augu]] valstī pēc [[Celuloze|celulozes]]. Lignīnu satur visi [[vaskulārie augi]]. Lignīnam ir sarežģīta neregulāra uzbūve un tā sastāvā ietilpst [[benzols|benzola]] gredzeni, skābekli saturoši piesātināti [[heterocikls|heterocikli]], alifātiskie atlikumi, [[hidroksilgrupa]]s −OH, [[metoksilgrupa]]s −O−CH3, [[aldehīdgrupa]]s −CHO, [[ketogrupa]]s −CO−, [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] atlikumi. Lignīns ir amorfa gaišdzelteni brūngana viela, ūdenī tā ir termoplastiska, bet koncentrētā [[sērskābe|sērskābē]] nešķīst. To var izšķīdināt, vārot kopā ar [[kalcija hidrogēnsulfīts|kalcija hidrogēnsulfītu]].

sentences: '''Lifts''' ir [[transporta līdzeklis]], ar kuru var pārvietoties vertikālā virzienā cilvēki, kā arī var pārvietot dažādu [[krava|kravu]]. To parasti būvē ēkās, kurās ir vairāki stāvi, jo tas atvieglo nokļūšana vajadzīgajā stāvā. [[Debesskrāpis|Debesskrāpji]] mūsdienās nav iedomājami bez liftiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada augusts}}
'''Raiss''' var būt:

sentences: '''Scenogrāfija''' (no {{val|de|Szenografie}}), ([[Franču valoda|fr.]] ''scène'' — skatuve + [[Grieķu valoda|gr.]] ''graphein'' — rakstīt) ir [[Teātris|teātra]] izrādes un citu skatuves uzvedumu vizuālā tēla (dekorāciju, kostīmu, gaismas) veidošanas [[māksla]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. - Rīga: Avots, 2005. 891 lpp. - {{ISBN|9984757374}}</ref>; arī attiecīgais mākslas darbs.<ref>Latviešu valodas vārdnīca. - Rīga: Avots, 2006. - 1211 lpp. - ISBN998475779X</ref>

sentences: '''Apakšnodalījums''' ({{val|la|subdivisio}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā apakšvienība]], kas ir atvasināta no nodalījuma. Apakšnodalījums ir nākamā vienība zem [[Nodalījums (botānika)|nodalījuma]]. Zem nodalījuma atrodas vai nu [[Klase (bioloģija)|klase]], vai [[Virsklase|virsklase]]. Taksonomisko vienību "apakšnodalījums" lieto [[Botānika|botānikā]], bet [[Zooloģija|zooloģijā]] šai vienībai atbilst [[apakštips (bioloģija)|apakštips]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Portuguese Man-O-War (Physalia physalis).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Physalia physalis|Portugāles kuģītis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts =Eumetazoa
| apakšvalsts_lv =Eimetazoji
| nodalījums =Radiata
| nodalījums_lv =Staraiņi
| tips =Cnidaria
| tips_lv =Dzēlējzarndobumaiņi
| iedalījums =
* klase {{TaksoSaite|Myxozoa|Gļotsporaiņi}}
* klase {{TaksoSaite|Anthozoa|Koraļļpolipi}}
* klase {{TaksoSaite|Polypodiozoa|Polipodi}}
* apakštips {{TaksoSaite|Medusozoa|Medūzas}}
| binomial=Cnidaria <small>([[Hatschek]], 1888)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Dzēlējzarndobumaiņi''' (''Cnidaria'') ir radiāli simetrisko [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] (''Animalia'') [[tips]]. Dzēlējzarndobumaiņu tips apvieno vairāk kā 10 000 [[suga]]s,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biology.iastate.edu/Courses/211L/Cnidar/%20CnidINDX.htm |title=Phylum Cnidaria |access-date={{dat|2012|02|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120314234417/http://www.biology.iastate.edu/Courses/211L/Cnidar/%20CnidINDX.htm |archivedate={{dat|2012|03|14||bez}} }}</ref> kuras dzīvo tikai [[ūdens|ūdenī]], turklāt lielākā daļa [[sālsūdens|sālsūdenī]]. Dzēlējzarndobumaiņiem ir divas attīstības formas: sēdošā - [[polips]] un brīvi peldošā — [[medūza]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Zjanons Pazņaks
| vārds_orģ = ''Зянон Пазняк''
| attēls = 2008.06.16._Zianon_Pazniak_Fot_Mariusz_Kubik_01.JPG
| att_izm =
| apraksts =
| amats = Konservatīvās kristīgās partijas-BTF priekšsēdētājs
| term_sākums = {{dat|1999|9|26|N}}
| term_beigas = pašlaik
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis =
| amats2 = [[Baltkrievijas Tautas fronte "Atdzimšana"|Baltkrievijas Tautas frontes]] priekšsēdētājs
| term_sākums2 = {{dat|1989|7|25|N}}
| term_beigas2 = {{dat|1999|7|31|N}}
| prezidents2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 = [[Vincuks Vjačerka]]
| amats3 =
| term_sākums3 =
| term_beigas3 =
| prezidents3 =
| premjers3 =
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1944|4|24}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Baltkrievijas PSR|Subotņiki|Grodņas apgabals|td=Baltkrievija}}
| dzīves_vieta = {{vieta|Polija|Varšava}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība = [[Baltkrievi|baltkrievs]]
| partija = * [[Baltkrievijas Tautas fronte "Atdzimšana"]] (1989—1999)
* [[Konservatīvā kristīgā partija-BNF]] (kopš 1999)
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs = Staņislavs Pazņaks
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija =
| alma_mater = * [[Baltkrievijas Valsts Mākslas akadēmija]]
| reliģija = [[Katoļticība|katoļis]]
| paraksts = ZianonSign.svg
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}'''Zjanons Pazņaks''' ([[Baltkrievu valoda|baltkrievu]]: ''Зяно́н Станісла́вавіч Пазня́к''; dzimis [[1944. gads|1944]]. gada [[24. aprīlis|24]]. aprīlī, [[Subotņiki (ciems)|Subotņikos]], [[Baltkrievijas PSR]]) ir [[Baltkrievi|baltkrievu]] [[politiķis]] un sabiedriskais aktīvists, [[disidents]], [[fotogrāfs]], [[arheologs]], mākslas vēsturnieks, [[dzejnieks]] un prozaiķis.

sentences:
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Neolīta revolūcija''' parasti tiek saistīta ar pastāvīgu apmetņu ierīkošanu un [[Zemkopība|zemkopības]] apgūšanu. Klimatisko apstākļu dēļ Neolīta kultūras periods [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] sākas tikai pēc 6. gadu tūkstoša pr.Kr., kad vasarās vidējā temperatūra sasniedz ap +20 °C, bet ziemās — ap +5 °C. [[Eiropa|Eiropas]] ziemeļu daļā ([[Skandināvija|Skandināvijā]] un [[Baltijas jūra|Baltijā]]), par Neolīta revolūciju varam runāt vēl vēlāk — tikai sākot no apmēram 2000. g. p.m.ē.

sentences:
pēc [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] definīcijas<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Composition of macro geographical (continental) regions, geographical sub-regions, and selected economic and other groupings|url=http://unstats.un.org/unsd/methods/m49/m49regin.htm|publisher=[[ANO]]|accessdate={{dat|2017|3|2||bez}}}}</ref> (Dienvideiropa iekrāsota zaļā krāsā):

{{colorbox|#4080FF}} — [[Ziemeļeiropa]]

{{colorbox|#00FFFF}} — [[Rietumeiropa]]

{{colorbox|#FF8080}} — [[Austrumeiropa]]

{{colorbox|#00FF00}} — Dienvideiropa]]

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = Tatra T3
|fona krāsa         = #C80404
|attēls             =
|attēls paraksts    = Tramvajs Tatra T3 [[Prāga|Prāgā]].
|salons             =
|salons paraksts    = Tramvaja Tatra T3 salons.
|ražotājs           = Tatra un ČKD
|rūpnīca            = {{flag|Čehija}},
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[1960]]—[[1990. gadi|90. gadu beigām]]
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      = Tatra T3, Tatra T3SU, Tatra T3YU, Tatra T3D, Tatra T3SUCS
|garums             = 14 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 3,05 m
|pašmasa            = 16 t
|grīdas tips        =
|durvju skaits      = 3
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      = 4 x 40 kW
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 23 / 36
|stāvvietu skaits   = 87 / 59
|pasažieri kopā     = 110 / 95
|izmanto            =
}}

sentences: '''Izotopi''' (no grieķu ''ισος'' — vienāds, un ''τόπος'' — vieta) ir [[atoms|atomi]], kuru [[atoma kodols|kodolos]] ir vienāds skaits [[protons|protonu]], bet dažāds skaits [[neitrons|neitronu]]. Izotopi tā ir nosaukti, jo atrodas vienā un tai pašā [[periodiskā sistēma|periodiskās sistēmas]] vietā - tiem ir vienādas (vai gandrīz vienādas) ķīmiskās īpašības.

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas daļu|Jugla|Jugla}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Jugla
|attels             =
|paraksts           = [[Brīvības gatve (Rīga)|Brīvības gatve Juglā]]. [[2006. gads|2006]]. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            = {{Rīga}}
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 14,099 km²
|iedzivotaju_skaits = 25 518 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Juglas ezers]]
[[Ķīšezers]]
[[Bābelītes ezers]]
[[Dambjapurva ezers]]
[[Velnezers]]
[[Juglas kanāls]]
[[Piķurga]]
|parki              =
|autobuss           = [[15. autobusu maršruts (Rīga)|15.]] [[21. autobusu maršruts (Rīga)|21.]] [[28. autobusu maršruts (Rīga)|28.]] [[29. autobusu maršruts (Rīga)|29.]] [[31. autobusu maršruts (Rīga)|31.]] [[33. autobusu maršruts (Rīga, 2022)|33.]]
|trolejbuss         = [[4. trolejbusu maršruts (Rīga)|4.]] [[12. trolejbusu maršruts (Rīga, 2011)|12.]] [[16. trolejbusu maršruts (Rīga)|16.]] [[31. trolejbusu maršruts (Rīga)|31.]] [[34. trolejbusu maršruts (Rīga)|34.]]
|tramvajs           = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]]
|mikroautobuss      =
|cits               = Dīzeļvilciens, Starppilsētu autobusi
|pasta_indekss      = LV-10 (06, 24, 38, 64, 79)
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/jugla/ apkaimes.lv]
}}

'''Jugla''' ir apkaime [[Rīga]]s pilsētas austrumu daļā, [[Vidzemes priekšpilsēta|Vidzemes priekšpilsētā]], [[Juglas ezers|Juglas ezera]] rietumu un [[Ķīšezers|Ķīšezera]] dienvidu piekrastē. Jugla ir viens no retajiem [[lībiešu valoda|lībiešu]] cilmes nosaukumiem, kas saglabājies Rīgas vietvārdos. Tas cēlies no lībiešu vārdiem ''jog'', ''joig'', ''jok'', kas nozīmē — upe.<ref>[http://www.1201.lv/history/jugla/ Jugla], 1201.lv</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Lomatophyllum purpureum - Jardin d'Éden.JPG
| autors          = [[Jean-Baptiste Lamarck|Lam., 1783]]
| binomial        = Aloe purpurea
| att_nosaukums   = Kultivēta purpura alveja [[Reinjona|Reinjonā]].
| valsts          = Plantae
| valsts_lv       = Augi
| nodalījums      = Magnoliophyta
| nodalījums_lv   = Segsēkļi
| klase           = Liliopsida
| klase_lv        = Viendīgļlapji
| rinda           = Asparagales
| rinda_lv        = Asparāgu rinda
| dzimta          = Asphodelaceae
| dzimta_lv       = Rozešliliju dzimta
| ģints           = Aloe
| ģints_lv        = Alvejas
| suga            = Aloe purpurea
| suga_lv         = Purpura alveja
| sinonīmi        =
* ''Aloe marginalis'' DC. 1800
* ''Aloe marginata'' [[Carl Ludwig Willdenow|Willd.]] 1809
* ''Aloe rufocincta'' [[Adrian Hardy Haworth|Haw.]] 1819
* ''Lomatophyllum marginatum'' [[Johann Centurius von Hoffmannsegg|Hoffmanns.]] 1824
* ''Lomatophyllum rufocinctum'' (Haw.) Salm-Duck ex [[Joseph August Schultes|Schult.]] & [[Julius Hermann Schultes|Schult.f.]] 1830
* ''Lomatophyllum purpureum'' (Lam.) [[Théophile Alexis Durand|T. Durand]] & [[Hanz Schinz|Schinz]], 1894
* ''Phylloma aloiflorum'' Ker Gawl. 1813
* ''Phylloma rufocinctum'' (Haw.) [[Robert Sweet|Sweet]] 1826
* ''Phylloma borbonicum'' (Willd.) Schult.& Schult.f. 1829
}}
'''Purpura alveja''' (''Aloe purpurea'') ir [[alvejas|alveju]] [[ģints (bioloģija)|ģints]] [[suga]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i.<ref>[http://apps.kew.org/wcsp/qsearch.do?page=quickSearch&plantName=Aloe+purpurea Kew Royal Botanic Garden. World Checklist of Selected Plant Families: ''Aloe purpurea'' Lam.]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theplantlist.org/tpl1.1/record/kew-297880 |title=The Plant List. A working list of all species: ''Aloe purpurea'' Lam. |access-date={{dat|2016|08|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|02|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200225121844/http://www.theplantlist.org/tpl1.1/record/kew-297880 }}</ref><ref>[http://www.tropicos.org/Name/100145566 Tropicos: ''Aloe purpurea'' Lam.]</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Herberts Spensers
|          vārds_orig = ''Herbert Spencer''
|              attēls =Herbert Spencer 3.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1820
|          dz_mēnesis =4
|            dz_diena =27
|            dz_vieta =[[Dārbi]], [[Dārbišīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|              m_gads =1903
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =8
|             m_vieta =[[Braitona]], [[Saseksa]], [[Anglija]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[evolucionisms]], [[pozitīvisms]], [[liberālisms]]
|           intereses =[[evolūcija]], [[pozitīvisms]], ''[[Laissez-faire]]'', [[utilitārisms]]
|              idejas =[[sociāldarvinisms]], [[izdzīvo stiprākais]] (vislabāk piemērotais)
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Čārlzs Darvins]], [[Ogists Konts]], [[Džons Stjuarts Mills]], [[Žans Batists Lamarks]], [[Tomass Hekslijs]]
|          ietekmējis =[[Čārlzs Darvins]], [[Torsteins Veblens]], [[Marejs Rorbards]], [[Emīls Dirkems]], [[Alfrēds Māršals]], [[Anrī Bergsons]], [[Džeks Londons]], [[Antons Lavejs]], [[Aina Renda]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''25. maijs''' ir gada 145. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (146. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 220 dienas.

sentences: {{cita nozīme|upi|ungāru politiķi|Ištvāns Tisa}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums=
|valsts_lv=Augi
|ģints_lv=Pameldri
|autors=
|binomial=Eleocharis
|att_nosaukums=<i>Eleocharis obtusa</i>
|valsts=Plantae
|nodalījums=Magnoliophyta
|rinda=Poales
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|klase=Liliopsida
|attēls=Eleocharis obtusa NRCS-1.jpg
|klase_lv=Viendīgļlapji
|rinda_lv=Graudzāļu rinda
|dzimta=Cyperaceae
|dzimta_lv=Grīšļu dzimta
|ģints=Eleocharis
|sinonīmi=
}}
'''Pameldri''' (''Eleocharis'') ir [[grīšļu dzimta]]s ģints.

sentences: '''Aritmētika''' ({{val-el|αριθμός}}, ''arithmós'' — ‘[[skaitlis]]’) ir vecākā un viselementārākā [[matemātika]]s nozare, kuru izmanto gandrīz jebkurš cilvēks sākot no vienkāršu ikdienas matemātisku darbību veikšanas līdz pat moderniem [[zinātne]]s un [[uzņēmējdarbība]]s aprēķiniem. Tāpat aritmētiku attiecina uz matemātikas nozari (vai priekšteci), kurā ir uzskaitītas elementāras konkrētu matemātisko darbību īpašības ar skaitļiem. Profesionāli matemātiķi reizēm terminu "aritmētika" izmanto saistībā ar [[skaitļu teorija|skaitļu teoriju]],<ref name="Davenport, Harold"/> bet nevajadzētu to jaukt ar [[elementārā aritmētika|elementāro aritmētiku]].

sentences:
[[File:Waterhouse-sleep and his half-brother death-1874.jpg|thumb|300px|[[Hipnoss]] un [[Tanats]], (''John William Waterhouse'')]]
'''Apzinātā sapņošana''' ir [[sapnis|sapņus]] ietverošs [[miegs|miega]] stāvoklis, kurā cilvēks apzinās, ka sapņo, un var ietekmēt sapņa gaitu un vizuālo vidi. Apzinātā sapņošana var iekļaut [[mainīgie apziņas stāvokļi|īpašus apziņas stāvokļus]], [[ārpusķermeņa pieredze|ārpusķermeņa pieredzi]] vai [[pirmsnāves pieredze|pirmsnāves pieredzi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Feldmaus Microtus arvalis.jpg
| att_nosaukums = [[Lauku strupaste]] (''Microtus arvalis'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Myomorpha
| apakškārta_lv = Peļveidīgie
|    virsdzimta = Muroidea
| virsdzimta_lv = Peļu virsdzimta
|      binomial = Muroidea <small>([[Illiger]], 1811)</small>
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
*{{TaksoSaite|Platacanthomyidae|Austrumsusuru dzimta}}
*{{TaksoSaite|Nesomyidae|Āfrikas peļu dzimta}}
*{{TaksoSaite|Calomyscidae|Kāmjpeļu dzimta}}
*{{TaksoSaite|Cricetidae|Kāmju dzimta}}
*{{TaksoSaite|Spalacidae|Kurmjžurku dzimta}}
*{{TaksoSaite|Muridae|Peļu dzimta}}
|     sinonīmi =
*''Murina'' (Illiger, 1811)
*''Myoidea'' (Gill, 1872)
*''Muriformes'' (Tullberg, 1899)
*''Muroidae'' (Miller and Gidley, 1918)
*''Muroidea'' (Simpson, 1945)
}}
'''Peļu virsdzimta''' (''Muroidea'') ir viena no [[Grauzēji|grauzēju kārtas]] (''Rodentia'') virsdzimtām, kas pieder [[peļveidīgie|peļveidīgo apakškārtai]] (''Myomorpha''). Tā apvieno [[peles]], [[žurkas]], [[kāmji|kāmjus]], [[lemingi|lemingus]] un [[strupastes]]. Šie [[zīdītāji]] ir sastopami gandrīz visos [[kontinents|kontinentos]], izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]]. Peļveidīgo apakškārta tiek dalīta 6 dzimtās,<ref name=mam>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=13000001 |title=Mammal Species of the World: Superfamily Muroidea |access-date={{dat|2011|05|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110521154239/http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=13000001 |archivedate={{dat|2011|05|21||bez}} }}</ref> kas apvieno vairāk nekā 1500 sugas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.arlis.org/docs/vol1/52386062/muroidea.html |title=Superfamily Muroidea |access-date={{dat|2012|12|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120914061817/http://www.arlis.org/docs/vol1/52386062/muroidea.html |archivedate={{dat|2012|09|14||bez}} }}</ref>

sentences:
'''Dobeles komturi''' ({{val-de|Komtur von Dobeln}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] pavēlnieki Dobeles komturejas teritorijā 1376. - 1562. gadā. Viņu rezidence bija [[Dobeles pils]]. Pēdējais Dobeles komturs Matiass fon der Reke līdz 1576. gadam nepakļāvās Kurzemes un Zemgales hercogam Gothardam Ketleram un nesekmīgi mēģināja panākt Dobeles apgabala suverenitāti Polijas-Lietuvas kopvalstī.
<gallery>
Attēls:Duobelespilis.Schema.2008-06-12.jpg|Dobeles komturu rezidence - Dobeles pils
Attēls:Dobeles pilsdrupas 18. gs.jpg|Dobeles pilsdrupas (18. gs.)
</gallery>
== Dobeles komturu saraksts ==
* [[1376]] Dītrihs Holtijs (Dietrich Holtey)
* [[1422]]—[[1426]] Volters no Pletenbergas (Wolter von Plettenberg), vēlākā Livonijas ordeņa mestra radinieks
* [[1431]]—[[1432]] Matiass no Boningenas (Mathias von Boningen)
* [[1451]] Vilhelms Curmonts no Hinderšteinas (Wilhelm Zuermont von Hinderstein)
* [[1471]] Frīdrihs Valdhauss no Hērze (Friedrich Waldhaus von Heerse, Wolthus von Herse)
* [[1472]] Vilhelms no Beninghauzenas (Wilhelm von Bönninghausen)
* [[1481]] Engelberts Lape no Rūras (Engelbert Lappe, von dem Ruhr)
* ap [[1490]] Bernds no Galles (Bernd von Galle)
* [[1500]] Oto Goess (Otto Goes)
* [[1502]]—[[1519]] Gerhards no Brigenes (Gerhard von der Brüggen)
* [[1523]] Gerhards no Rosemas (Gerhard von Rossem)
* [[1525]]—[[1535]] Jirgens no Hētes (Jürgen von Hoete)
* [[1535]]—[[1545]] Eberhards no Širenas (Eberhard von Schüren)
* [[1546]] Rūdolfs no Beferferdes (Rudolf von Beverförde)
* [[1548]]—[[1562]]/[[1576]] [[Matiass no Rekes]] (Mathias von der Recke)

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Ernests fon Bērs
|          vārds_orig = ''Karl Ernst von Baer''
|              attēls =Voyages_de_la_Commission_scientifique_du_Nord,_en_Scandinavie,_en_Laponie,_au_Spitzberg_et_aux_Feröe_-_no-nb_digibok_2009040211001-118.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1792
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Pībe (''Piibe''), [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1876
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kēnigsbergas Universitāte]], [[Krievijas Zinātņu akadēmija]], [[Krievijas Ģeogrāfiskā biedrība]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = pirmais aprakstīja zīdītāju olšūnu, [[embrioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Nauda]]
[[Kategorija:Finanses]]
[[Kategorija:Tirdzniecība]]
[[Kategorija:Elektroniskā komercija]]

sentences: '''Auzu pārslas''' ir [[auzas|auzu]] izstrādājums. Auzu pārslās ir salīdzinoši liels [[šķiedrvielas|šķiedrvielu]] un [[ogļhidrāts|ogļhidrātu]] saturs, tāpēc tās iesaka lietot cilvēkiem, kas pastiprināti nodarbojas ar fiziskajām aktivitātēm, piemēram, sporto vai veic smagu darbu.<ref>[http://www.pareizs-uzturs.com/public/auzas-un-auzu-parslas.php Auzas un auzu pārslas] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191202082705/http://www.pareizs-uzturs.com/public/auzas-un-auzu-parslas.php |date={{dat|2019|12|02||bez}} }}, pareizs-uzturs.com. Atjaunots: {{dat|2012|01|26}}.</ref> Auzu pārslas tiek izmantotas arī kā līdzeklis [[holesterīns|holesterīna]] līmeņa samazināšanai asinīs.

sentences:
piemēru]]
'''Otrs vārds''' ir vārds, kas parasti atrodas starp personvārdu un uzvārdu. To lieto kā pilna vārda sastāvdaļu, galvenokārt [[Eiropa|Eiropā]] un Rietumvalstīs.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Fujitsu''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1935. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tokija]]
| location_country = {{JPN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektroniskā rūpniecība]]
| products         = [[datortehnika]], [[programmatūra]], IT pakalpojumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.fujitsu.com fujitsu.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kādā jaukā dienā
| attēls                   = One Fine Day (1996 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''One Fine Day''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Maikls Hofmans]]
| producents               = [[Linda Obsta]]
| scenārija autors         = [[Terels Selcers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Mišela Feifere]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Čārlzs Dērnings]]
* [[Meja Vitmena]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Lynda Obst Productions]]''
* ''[[Via Rosa Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1996|12|20}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/one-fine-day-1996|title=One Fine Day|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 5, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|97,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=onefineday.htm|title=One Fine Day (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kādā jaukā dienā"''' ({{val|en|One Fine Day}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Maikls Hofmans]]. Galvenās lomas atveido [[Mišela Feifere]], [[Džordžs Klūnijs]], [[Čārlzs Dērnings]] un [[Meja Vitmena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|12|20||bez}}.

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Nacionālais liberālisms''' ir [[Konservatīvais liberālisms|labējā liberālisma]] paveids ar [[Nacionālisms|nacionālistisku]] nostāju [[Iedzīvotāju migrācija|migrācijas]], [[Pilsonība|pilsonības]], [[Starptautiskās attiecības|starptautisko attiecību]] un [[Tirdzniecība|tirdzniecības]] jautājumos.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = CBERS-3
| Nosaukums_orig         = ''Ziyuan I-03''
| Attēls                 = CBERS line draw.jpeg
| Attēla_izmērs          = 240px
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[CBERS]]''/''[[Ziyuan]]''
| KA_veids               = Zemes novērošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''Phoenix-Eye-1''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = Pavadoņu datu un pielietojuma resursu centrs, {{CHN}}
''[[Instituto Nacional de Pesquisas Espaciais|INPE]]'', {{BRA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Ķīnas kosmosa tehnoloģiju akadēmija]], {{CHN}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|12|9|SK}} 03:26 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Chang Zheng 4B]]'', {{CHN}}
| Starta_vieta           = [[Taijuaņas pavadoņu palaišanas centrs|Taijuaņa]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{CHN}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2013
| Beigu_datums           = {{dat|2013|12|9|SK}}
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 1980 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[Saules baterijas]]
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       =
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Ziyuan 1-02C]]''
(''CBERS 02C'')
| KA_nāk                 = ''[[CBERS-4]]''
(''Ziyuan 1-04'')
}}
'''''CBERS-3''''' jeb '''''Ziyuan I-03''''' bija [[Ķīna]]s un [[Brazīlija]]s kopējās Zemes tālizpētes programmas ''[[CBERS]]'' pavadonis, kurš zaudēts nesējraķetes avārijā 2013. gada decembrī. To bija paredzēts ievadīt solārsinhronā orbītā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ieva Roze
|          vārds_orig =
|              attēls = IevaRoze.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1971
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|              m_gads = 1991
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 9
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[latvieši|latviete]]
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās =
|  rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods = [[1986. gads|1986]].—[[1991. gads|1991]].
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}
'''Ieva Roze''' (dzimusi {{dat|1971|4|8}}, mirusi {{dat|1991|11|9}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Kļuču sopka
| Nosaukums2       = ''Ключевская Сопка''
| Photo            = Klyuchevskoi.jpg
| Paraksts         =
| Augstums         = 4754
| Relatīvais_augstums = 4649
| karte            = Kamčatkas novads#Krievija
| reljefa_karte    = jā
| latd= 56 |latm= 03 |lats= 22|latNS= N
| longd= 160 |longm= 38 |longs= 39|longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Krievija|Kamčatkas novads}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2023|4|11}}
| First ascent         = 1788 (Daņiils Gauss)
}}

sentences:
s spiediens [[jūra]]s līmenī (augšā [[vasara]]s, apakšā [[ziema]]s atmosfēras spiediens)]]
'''Atmosfēras spiediens''' ir [[Zemes atmosfēra]]s hidrostatiskais [[spiediens]], kas rodas, [[Zeme]]s [[gravitācija]]s dēļ gaisam pievelkoties pie Zemes virsmas. Atmosfēras spiediens ir tik liels, ar kādu [[spēks|spēku]] spiež virs [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] esošais gaisa slānis. Lielākā augstumā virs jūras līmeņa spiediens samazinās, jo tad tur virs ķermeņa, kas atrodas lielā augstumā, atrodas mazāks [[gaiss|gaisa]] slānis un tas spiež uz to ar mazāku spēku. Nelielā intervālā atmosfēras spiediens mainās meteoroloģisko apstākļu iespaidā, veidojot augsta vai zema atmosfēras spiediena zonas ([[ciklons]] raksturojas ar zemāku, bet [[anticiklons]] ar augstāku atmosfēras spiedienu). [[Atmosfēra]]s spiedienu mēra ar [[barometrs|barometriem]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zemesriekstu sviesta piekūns
| operators =
| attēls = The Peanut Butter Falcon poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = * [[Tailers Nilsons]]
* [[Maikls Švarcs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Zeks Gotsagens]]
* [[Šia Lebafs]]
* [[Dakota Džonsone]]
* [[Džons Hokss]]
* [[Brūss Derns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Peanut Butter Falcon''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2019|3|9}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1309181441/|title=The Peanut Butter Falcon |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zemesriekstu sviesta piekūns"''' ({{Val|en|The Peanut Butter Falcon}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisori ir [[Tailers Nilsons]] un [[Maikls Švarcs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Zeks Gotsagens]], [[Šia Lebafs]], [[Dakota Džonsone]], [[Džons Hokss]] un [[Brūss Derns]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Sight & Sound}}
'''Žurnāla ''Sight & Sound'' 50 visu laiku labākās filmas''' ir saskaņā ar britu žurnāla ''[[Sight & Sound]]'' veiktajām aptaujām sastādīts labāko filmu saraksts.

sentences:
'''''Piezīme:''' nejaukt ar - [[:Kategorija:Katoļu svētie]].''
{{Commonscat|Beatified people}}

sentences: '''Apšaude skolā''' ir [[vardarbība]]s veids, kurā tiek izmantots [[ierocis|šaujamierocis]] un kas tiek izdarīts izglītības iestādēs. Bieži šajās apšaudēs uzbrucējs (uzbrucēji) ir saistīti ar mācību iestādi, tajā ir iesaistīti uzbrucēja skolas biedri un/vai mācību iestādes personāls. Galvenais uzbrukuma motīvs bieži ir [[atriebība]] vai [[apkaunojums]]. Apšaudes skolās mēdz notikt [[slaktiņš|slaktiņu]] formā, kad tiek izvēlēti nejauši upuri, mēģinot nogalināt pēc iespējas vairāk cilvēku. Uzbrucēji pēc apšaudes nereti izdara [[pašnāvība|pašnāvību]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Pasažieru dīzeļvilciens dodas Zeļķu tilta virzienā.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Burgenlande
 | official_name           = ''Burgenland''
 | settlement_type         = zeme
 | image_skyline           = Podersdorf von Westen 2010.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = Burgenlandes ainava
 | image_flag              = Flag of Burgenland.svg
 | image_shield            = Burgenland Wappen.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Eizenštate]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Burgenland in Austria.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Burgenlandes atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{AUT}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Pilsētas un apriņķi
| parts = 2+7
| p1 = [[Eizenštate]]
| p2 = [[Rusta]]
| p3 = <hr />
| p4 = [[Neizīdles apriņķis]]
| p5 = [[Eizenštates apriņķis]]
| p6 = [[Matersburgas apriņķis]]
| p7 = [[Oberpullendorfas apriņķis]]
| p8 = [[Obervartas apriņķis]]
| p9 = [[Gisingas apriņķis]]
| p10 = [[Jennersdorfas apriņķis]]
 | established_title       = Izveidots
 | established_date        = {{dat|1921}}
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 3961.8
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = 884
 | elevation_min_m         = 114
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 287416
 | population_as_of        = 2014
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.bgld.gv.at/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}
'''Burgenlande''' ({{val|de|Burgenland}}, {{val|hr|Gradišće}}, {{val|hu|Őrvidék}}) ir [[Austrija]]s federālā zeme valsts austrumu daļā, [[Slovākija]]s, [[Ungārija]]s un [[Slovēnija]]s pierobežā.<ref>{{PZT|133}}</ref> Administratīvi iedalās divās statūtpilsētās un septiņos apriņķos; administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir [[Eizenštate]]. Burgenlandē ievērojams [[ungāri|ungāru]] un [[horvāti|horvātu]] iedzīvotāju īpatsvars; to valodām oficiāls statuss vairākās zemes pašvaldībās.

sentences: {{Vikikrātuves kategorija|German nationalism|Vācu nacionālisms}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
Politiskā [[žargons|žargonā]] '''noderīgais idiots''' ir nievājošs apzīmējums cilvēkam, kurš propagandē ideju, nesaprotot tās mērķi, un tādējādi ļauj sevi ciniski izmantot šīs idejas patiesiem īstenotājiem.

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Malnava
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Malnavas stacija pirms 1940.jpg
| attēla_apraksts     = pēc 1931. gada
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Kārsava-Rēzekne I | Kārsava-Rēzekne I]]
| atvērta             = 1931
| slēgta              = 1999
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas          = <!-- tikai skaitlis -->
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = <!-- tikai skaitlis -->
| adrese              = Stacija Mežvidi, Mežvidi, Mežvidu pagasts, Kārsavas novads
| tuvākās_stacijas    =
| tuvākie_pp_un_cp    =
| attālums_līdz_Rīgai =
}}

sentences:
[[File:1997-2001 Saab 9-5 SE sedan 01.jpg|thumb|Pirmās paaudzes (1997-2010) Saab 9-5 sedans]]
[[File:2012 Saab 9-5 Aero Turbo4 Automatic 2.0 Front.jpg|thumb|Otrās paaudzes (2010-2012) Saab 9-5 sedans]]
'''Saab 9-5''' bija [[Zviedrija|Zviedrijas]] autobūves uzņēmuma [[Saab (auto)|Saab]] ražotais automašīnas modelis. Tas tika ražots 2 paaudzēs, no 1997. līdz 2012. gadam.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Artemijs Ļebedevs
 |    vārds_orig = ''Артемий Лебедев''
 |        attēls = Artemy Lebedev 2020.png
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1975
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 13
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{RUS}}
 |       tautība = [[krievi|krievs]]
 |  nodarbošanās = dizaineris, uzņēmējs, izgudrotājs, jūtūberis, ceļotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1992—pašlaik
 |       dzimums = V
 |        vecāki = Andrejs Ļebedevs, [[Tatjana Tolstaja]]
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Marina Ļitvinoviča
 |         bērni = 10
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Artemijs Ļebedevs''' ({{val|ru|Артемий Андреевич Лебедев}}, dzimis {{dat|1975|2|13}}) ir [[krievi|krievu]] dizaineris, uzņēmējs un blogeris.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Лебедев, Артемий Основатель и владелец дизайнерской фирмы "Студия Артемия Лебедева" |url=https://lenta.ru/lib/14165359/ |website=[[Lenta.ru]] |access-date={{dat|2022|07|29||bez}} |archive-date={{dat|2020|08|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200803204705/https://lenta.ru/lib/14165359/ }}</ref> [[Artemija Ļebedeva studija]]s dibinātājs, līdzīpašnieks un izpilddirektors.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Фотография судебного иска от Аэрофлота |url=https://www.tema.ru/jjj/af/1.jpg |website=tema.ru |accessdate={{dat|2022|7|29||bez}}}}</ref>

sentences: '''2. novembris''' — gada 306. diena (307. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 59 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Indijas monarhi]]
[[Kategorija:Mogulu impērija]]
[[Kategorija:Imperatori]]
[[Kategorija:Musulmaņi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Rùa Đồng Mô.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Testudines
| kārta_lv       = Bruņurupuči
| apakškārta     = Cryptodira
| apakškārta_lv  = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta     = Trionychoidae
| virsdzimta_lv  = Mīkstbruņurupuču virsdzimta
| dzimta         = Trionychidae
| dzimta_lv      = Mīkstbruņurupuču dzimta
| ģints          = Rafetus
| ģints_lv       =
| suga           = Rafetus swinhoei
| suga_lv        = Jandzi milzu mīkstbruņurupucis
| binomial       = Rafetus swinhoei <small> ([[John Edward Gray|Gray]], 1873)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Jandzi milzu mīkstbruņurupucis''', arī '''Sarkanās upes milzu mīkstbruņurupucis''' (''Rafetus swinhoei'') ir ārkārtīgi reta [[mīkstbruņurupuču dzimta]]s [[suga]], kas bija sastopama [[Ķīna|Ķīnā]] un [[Vjetnama|Vjetnamā]]. Abi nosaukumi raksturo sugas kādreizējo ģeogrāfisko izplatību.<ref name=iucn>[http://www.iucnredlist.org/details/39621/0 Rafetus swinhoei], [[Sarkanā grāmata]]</ref><ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Rafetus&species=swinhoei&exact%5B0%5D=species The Reptile Database: ''Rafetus swinhoei'' (GRAY, 1873)]</ref><ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=551875 Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Rafetus swinhoei'' (Gray, 1873)]</ref><ref>[http://animaldiversity.org/accounts/Rafetus_swinhoei/classification Animal Diversity Web: ''Rafetus swinhoei'' Swinhoes Soft-shelled Turtle]</ref> 2012. gadā bija atlikuši 4 šīs sugas
īpatņi, un to pieskaitīja pie [[Zemeslodes 100 visapdraudētākās sugas|Zemeslodes 100 visapdraudētākajām sugām]].<ref name=zvs>{{Tīmekļa atsauce |url=http://static.zsl.org/files/priceless-or-worthless-final-wq-2040-2050.pdf |title=Priceless or Worthless? The world's most threatened species by E M Baillie and Elen R Butcher |access-date={{dat|2012|10|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121021004847/http://static.zsl.org/files/priceless-or-worthless-final-wq-2040-2050.pdf |archivedate={{dat|2012|10|21||bez}} }}</ref> Vienīgais pāris mitinās [[Sudžou]] [[zoodārzs|zoodārzā]] Ķīnā, taču visi [[ola|olu]] dējumi līdz šim bijuši neauglīgi.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gabriela Mistrala
|         vārds_orig = ''Gabriela Mistral''
|             attēls = Gabriela Mistral-01.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1889
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Vikunja}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1957
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Hempstīda|2s=Ņujorka (štats)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Čīliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Gabriela Mistral.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1914—1957
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Lusila Godoja Alkajaga''' ({{val|es|Lucila Godoy Alcayaga}}; dzimusi {{dat|1889|4|7}}, mirusi {{dat|1957|1|19}}), plašāk pazīstama ar savu pseidonīmu '''Gabriela Mistrala''' (''Gabriela Mistral''), bija čīliešu dzejniece, diplomāte un [[feminisms|feministe]].

sentences:
]]
'''Aizliegto grāmatu reģistrs''' ({{val|la|Index Librorum Prohibitorum}}) ir rakstu darbu, publikāciju un grāmatu saraksts, kuras Romas katoļu baznīca aizliedza lasīt, pretējā gadījumā draudot ar [[ekskomunikācija|izslēgšanu no baznīcas]]. Reģistrs ir atkārtoti vairākas reizes izdots. Atsevišķi tā izdevumi saturēja baznīcas norādījumus par satura interpretāciju vai reģistrā iekļauto grāmatu tirgošanas aizliegumu. Baznīcas oficiālā pozīcija publicējot un uzturot šādu reģistru bija [[kristietība|kristiešu]] pasargāšana no ķecerības un maldiem. Faktiski, šis reģistrs ir viens no pirmajiem apkopotajiem un publicētajiem [[cenzūra]]s pasākumiem, lai gan jau XII gs. zināmi gadījumi, kad baznīca dedzinājusi nevēlamo literatūru. [[grāmata|Grāmatām]], kuras izturēja baznīcas cenzūru, uz titullapas tika iespiests ''[[Nihil obstat]]'' (nekādu iebildumu) vai ''[[Imprimatur]]'' (uz iespiešanu).

sentences: '''Ziemas peldēšana''' ir sporta veids - norūdīšanās augstākā pakāpe - ar ko Latvijā nodarbojas vairāki simti iedzīvotāju. Ar ziemas peldēšanu saprot iegremdēšanos ledū izcirstā āliņģī vai peldēšanu aukstā ūdenī, kura [[temperatūra]] ir zemāka par +10 grādiem. Ziemas peldēšanas sezona parasti sākas oktobra sākumā un beidzas marta beigās.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls = Plourdosteus speciesDB15 2.jpg
| att_nosaukums = Plordosteju rekonstrukcijas.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| infratips = Gnathostomatha
| infratips_lv = Žokļaiņi
| klase = Placodermi
| klase_lv = Bruņuzivis
| apakšklase = Arthrodira
| apakšklase_lv = Artrodiras
| kārta = Euarthrodira
| dzimta = Plourdosteidae
| dzimta_lv = Plordosteīdas
| ģints = Plourdosteus
| ģints_lv = Plordosteji
| kategorijas = nē
| binomial= Plourdosteus Ørvig, 1951
}}
'''Plordosteji''' (''Plourdosteus'') ir [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] [[Plordosteīdas|plordosteīdu]] [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi 1951. gadā aprakstīja zviedru paleontologs [[Tūrs Ervigs]]. Ģints tipveida suga ir ''[[Plourdosteus canadensis]]'', kas iepriekš tika aprakstīta kā ''Coccosteus canadensis'' Woodward, 1892. Ģintī ir jūras un saldūdens formas. Ģints izplatīta [[Galvenais devona lauks|Galvenajā devona laukā]] ([[Baltija]], [[Ļeņingradas apgabals]]), [[Timāns|Timānā]] un [[Kanāda|Kanādā]] [[Augšdevons|augšdevona]] [[Frānas stāvs|frānas stāva]] nogulumos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragaria viridis fruit - Keila.jpg
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = Spradzene (''Fragaria viridis'')
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria viridis
| suga_lv       = Spradzene
| binomial      = Fragaria viridis
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Pelēks ķermenis''' ir [[fizikāls ķermenis]], kura [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] absorbcijas spēja ir mazāka nekā [[Absolūti melns ķermenis|melnam ķermenim]] un kurš vienādi absorbē visu [[Viļņa garums|viļņa garumu]] starojumu. Īstenībā visi ķermeņi [[Absorbcijas spektrs|dažādi absorbē]] atšķirīgu viļņa garumu starojumu (starojumu ar vienu viļņa garumu vairāk nekā starojumu ar citu viļņa garumu). Daļa ķermeņu ir uzskatāmi par pelēkiem ķermeņiem tikai [[Redzamā gaisma|redzamās gaismas]] spektrā.

sentences: '''Krāslavas vēsture''' aptver plašu laika posmu kopš pirmajām arheoloģiskajām liecībām par [[Daugava]]s vidusteces iedzīvotājiem [[Krāslava]]s apkaimē līdz [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] izveidei mūsdienās.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Indiana Džonss
| color         = #DEDEE2
| series        =
| image         = Indiana jones wearing his hat.jpg
| caption       = Harisons Fords, Indiana Džonsa lomā
| first         = "[[Pazudušā šķirsta meklējumos]]"
| last          = "[[Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts]]"
| creator       = [[Džordžs Lūkass]]
| portrayer     =
* [[Harisons Fords]]
* [[Rivers Fīnikss]]
* [[Šons Patriks Flenerijs]]
* [[Džordžs Hols]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = cilvēks
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = arheologs
| title         =
| family        = Sūzija Džonsa, Henrijs Džonss vecākais, Anna Džonsa
| spouse        = Mariona Ravenvūda
| significantother =
| children      = Henrijs Džonss III
| relatives     =
| religion      = [[Kristietība|kristietis]]
| nationality   = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Henrijs Voltons "Indiana" Džonss jaunākais''' ({{val|en|Henry Walton "Indiana" Jones, Jr.}}) ir izdomāts tēls, piedzīvojumu filmu sērijas, grāmatu, komiksu un datorspēļu galvenais varonis, kuru radījuši [[Stīvens Spīlbergs]] un [[Džordžs Lūkass]]. Henrijs Voltons Džonss jaunākais dzimis {{dat|1899|6|1||bez}} [[Pristona|Pristonā]], [[Ņūdžersija|Ņūdžersijā]], vēlāk iegūdams iesauku '''Indiana Džonss'''. Indiana ir galvenais varonis četrās pilnmetrāžas filmās: "[[Pazudušā šķirsta meklējumos]]", šīs filmas [[Prikvels|prikvelā]] "[[Indiana Džonss un likteņa templis]]" un turpinājumos "[[Indiana Džonss un pēdējais krustakarš]]" un "[[Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts]]". Galvenās Indiana iezīmes ir viņa cepure, pātaga, novalkāta ādas jaka, gāzmaskas soma, revolveris ''Smith&Wesson 2'' un patoloģisks riebums pret čūskām.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Ložu ekspresis
|    oriģinālnos = ''Bullet Train''
|         attēls = Bullet Train (poster).jpeg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Deivids Lītčs]]
|     producents =
* Kellija Makormika
* Deivids Lītčs
* [[Antuāns Fukua]]
|      scenārijs = Zeks Olkevičs
|        aktieri =
* [[Breds Pits]]
* [[Džoija Kinga]]
* [[Ārons Teilors-Džonsons]]
* [[Braians Tairī Henrijs]]
* [[Endrū Kodzi]]
* [[Hirojuki Sanada]]
* [[Maikls Šenons]]
* ''[[Bad Bunny]]''
* [[Zazija Bītsa]]
* [[Logans Lermans]]
* [[Kārena Fukuhara]]
* [[Masi Oka]]
* [[Sandra Buloka]]
|         mūzika = [[Dominiks Lūiss]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Dominic Lewis to Score David Leitch's 'Bullet Train' |url=https://filmmusicreporter.com/2021/07/26/dominic-lewis-to-score-david-leitchs-bullet-train/|website=Film Music Reporter|access-date=July 26, 2021}}</ref>
|      operators = [[Džonatans Sela]]
|        montāža = Elizabeta Ronaldsdotira
|        studija =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Fuqua Films''
* ''[[87North Productions]]''
|    izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|7|18|''[[Grand Rex]]''|2022|8|5|ASV un Latvija}}
|         ilgums =
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|85,9 miljoni}}
|    ienākumi = {{ASV dolārs|239,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Bullet Train (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12593682/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|1||bez}}}}</ref>
|         nākamā =
|           imdb = 12593682
}}
'''"Ložu ekspresis"''' ({{val|en|Bullet Train}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' asa sižeta komēdijas trillera filma, kuras režisors ir [[Deivids Lītčs]], scenārija autors ir Zeks Olkevičs. Filma veidota pēc Kotaro Isakas japāņu romāna ''Maria Beetle'' motīviem. Galvenās lomas atveidojuši [[Breds Pits]], [[Džoija Kinga]], [[Ārons Teilors-Džonsons]], [[Braians Tairī Henrijs]], [[Endrū Kodzi]], [[Hirojuki Sanada]], [[Maikls Šenons]], ''[[Bad Bunny]]'', [[Zazija Bītsa]], [[Logans Lermans]], [[Kārena Fukuhara]], [[Masi Oka]] un [[Sandra Buloka]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Kauja par Chinvalu
| partof            = [[Krievijas—Gruzijas karš (2008)|Krievijas—Gruzijas kara (2008)]]
| image             = Tskhinvali_battles_(8_August)_(en).svg
| caption           =
| date              = 2008. gada 8.-11. augusts
| place             = [[Chinvala]], [[Dienvidosetija]]
| result            = Krievijas un Dienvidosetijas uzvara, Gruzijas spēki pilnībā atkāpās no pilsētas
| combatant1        = {{Flagicon image|Flag_of_Georgia.svg|border}} [[Gruzija]]
| combatant2        = {{flag|Krievija}}
{{Flagicon image|Flag_of_South_Ossetia.svg|border}} [[Dienvidosetija]]
| commander1        =
| commander2        =
| units1            =
| units2            =
| casualties1       = {{Flagicon image|Flag_of_Georgia.svg|border}} [[Gruzija]]
169 karavīri miruši
| casualties2       = {{flag|Krievija}}
67 karavīri miruši
283 tika ievainoti
{{Flagicon image|Flag_of_South_Ossetia.svg|border}} [[Dienvidosetija]]
26 miruši
| campaignbox       =
| image_size        = 280
| notes             =
}}
'''Kauja par Chinvalu''' ({{val|ka|ცხინვალის ბრძოლა}}) bija kauja par [[Chinvala]]s pilsētu, [[Separātisms|separātiskās]] [[Dienvidosetija]]s galvaspilsētu. Tā bija vienīgā lielā kauja [[Krievijas—Gruzijas karš (2008)|Krievijas—Gruzijas karā]].
 tanks [[Chinvala|Chinvalā]]]]
[[Gruzijas bruņotie spēki|Gruzijas sauszemes karaspēks]] ienāca pilsētā 2008. gada 8. augustā. Gruzijas spēki dažu stundu laikā pārņēma kontroli pār lielāko daļu pilsētas. [[Krievijas Federācijas Bruņotie spēki|Krievijas spēki]] sāka ieiet Dienvidosetijā, bet sarežģītās loģistikas dēļ Krievijas papildspēku ierašanās bija lēna. Pēc smagām kaujām Gruzijas karaspēks 10. augusta vakarā beidzot bija spiests atkāpties no pilsētas un 11. augustā pameta Dienvidosetiju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = 27. nodaļa
| attēls                   = Chapter 27movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chapter 27''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džarets Šefers]]
| producents               =
* [[Naomi Desprē]]
* [[Aleksandra Milčana]]
* [[Roberts Salerno]]
| scenārija autors         = Džarets Šefers
| galvenajās lomās         =
* [[Džareds Leto]]
* [[Džūda Frīdlanders]]
* [[Lindsija Loena]]
| mūzika                   = [[Entonijs Marinelli]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Peace Arch Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|1|125|[[Sandensas kinofestivāls]]|2017|11|3|ASV|2017|10|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 81 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chapter-27-2007|title=Chapter 27|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 12, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|187,488}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chapter27.htm|title=Chapter 27 (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 12, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"27. nodaļa"''' ({{val|en|Chapter 27}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisorsun scenārija autors ir [[Džarets Šefers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džareds Leto]], [[Džūda Frīdlanders]] un [[Lindsija Loena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|1|25||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Guerichosteus heterolepis orbitālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''G. heterolepis'' orbitālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Guerichosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Guerichosteus
| ģints_lv =
| suga = Guerichosteus heterolepis
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= <small>(Preobrazhensky, 1911)</small>
}}
'''''Guerichosteus heterolepis''''' ir [[Gīrihosteīdas|gīrihosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja I.Preobraženskis 1911. gadā kā ''Psammosteus heterolepis''. 1933. gadā [[Valters Roberts Gross|V. Gross]] sugu pieskaitīja [[psammolepji]]em, 1940. gadā [[Dmitrijs Obručevs|D. Obručevs]] — [[šizosteji]]em, bet 2018. gadā [[Vadims Glinskis|V. Glinskis]] un [[Darja Pinakina|D. Pinakina]] to pieskaitīja [[gīrihosteji]]em. ''G. heterolepis'' [[lektotips]] ir [[branhialā plātne|branhialās plātnes]] fragments, kas tika atrasta pie [[Tori]] [[Pernu]] upes krastos [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[pērnavas svīta]]s, nogulumos. Nosaukums ''G. heterolepis'' nozīmē (''hetero'' — dažāds + ''lepis'' — zvīņa) dažādzvīņains gverihostejs, sakarā ar dažāda izmēra ādas zobiem uz plātnēm. Suga ir izplatīta Igaunijas pērnavas svītas nogulumos pie Oores un Tori ciema Pernu upes krastā, kā arī, iespējams, [[Lietuva|Lietuvā]], Krekenavas urbumā (dziļums 383,5-383,6 m). Šī suga ir pērnavas svītas ihtiofaunas zonas vadfosilija.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Sirtaki''' ir [[Grieķi|grieķu]] [[deja]]. Deju dejo no lēnāka [[temps|tempa]] uz ātrāku un arvien ātrāku tempu. Mūsdienās šī deja vairs nav tik ļoti izplatīta.{{nepieciešama atsauce}} Sirtaki melodiju parasti spēlē [[mandolīna]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Delikateses
| operators =
| attēls = Delicatessen2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, fantāzija, komēdija
| režisors = * [[Žans Pjērs Ženē]]
* [[Marks Karo]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Dominiks Pinons]]
* [[Žans Klods Dreifūss]]
* [[Marija Lora Diņaka]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Delicatessen''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1991|4|17}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,4 miljoni}}<ref name="JP">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.jpbox-office.com/fichfilm.php?id=5045|title=DELICATESSEN |publisher=JP's Box-Office |accessdate= {{dat|2023|4|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Delikateses"''' ({{Val|fr|Delicatessen}}) ir 1991. gada [[Francija]]s zinātniskās fantastikas melnās komēdijas filma, kuras režisori ir [[Žans Pjērs Ženē]] un [[Marks Karo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dominiks Pinons]], [[Žans Klods Dreifūss]] un [[Marija Lora Diņaka]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Baiba Bambe
|     vārds_orig =
|         attēls = B.Bambe.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = Valmierā
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Līgonis Bambe, Veronika Bambe, dzimusi Hahele
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[brioloģija]], meža [[ekoloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Latvijas Valsts mežzinātnes institūts „Silava”]]
|     akad_amats = vadošā pētniece
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Meža fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Baiba Bambe''' ir latviešu botāniķe, brioloģe, mežzinātniece. Daudzu jaunu sūnu sugu pirmatklājēja Latvijā. Vairāk kā 100 zinātnisku publikāciju autore un līdzautore.

sentences: '''Čau''' ({{val-it|ciao}}) ir neformāls itāļu sveiciens, kas izplatīts arī citur pasaulē, tostarp [[latviešu valoda|latviešu valodā]]. To izmanto gan sasveicinoties, gan atvadoties.

sentences: '''Grinberga lieta''' bija 2005. gada 29. decembrī ierosināts kriminālprocess pēc [[Krimināllikums|Krimināllikuma]] 318. panta 2. daļas un 298. panta 2. daļas par dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu pret [[Aivars Lembergs|Aivaru Lembergu]], kurš ierobežojis valdības ieceltajam pārstāvim Ojāram Grinbergam darboties [[Ventspils brīvostas pārvalde|Ventspils Brīvostas valdē]], norādot uz to, ka Ministru kabineta 2005. gada 23. februārī izdotajā rīkojumā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vestnesis.lv/ta/id/102402|title=Par O.Grinberga iecelšanu Ventspils ostas valdes locekļa amatā|website=lv.lv|access-date=2021-01-30|date=2005-02-25|language=lv}}</ref> kuru sagatavoja [[LR Ekonomikas ministrija|Ekonomikas ministrija]] ministra [[Arturs Krišjānis Kariņš|Krišjāņa Kariņa]] vadībā, netika norādīts Grinberga [[personas kods]].

sentences: Vikipēdijas latviešu valodā kopiena 2018. gada 6. jūnijā rīko tiešsaistes (neklātienes) vikidarbnīcu. Pasākuma mērķis ir ar kopīgu devumu atzīmēt Vikipēdijas projekta latviešu valodā 15. "dzimšanas dienu", radot Vikipēdijas rakstus no [[Vikipēdija:Vajadzīgie raksti|vajadzīgo rakstu saraksta]].

sentences:
(''Euglena viridis'')]]
'''Vicaiņi''' (''Mastigophora'', ''Flagellata'') ir [[Vienšūņi|vienšūņu]] [[apakštips]], kura pārstāvjiem ir viena vai vairākas [[vica]]s (parasti līdz četrām), kas kalpo kā pārvietošanās [[organella]]s. Viena īpatņa vicas var būt dažāda garuma ar atšķirīgam papildus struktūrām. Parasti vicaiņi ir sīki [[Organisms|organismi]], kuru izmērs reti pārsniedz 50 [[Mikrometrs|μm]]. [[Šūnas kodols|Kodols]] parasti ir viens. Dažas formas ir spējīgas uz [[dzimumvairošanās|dzimumvairošanos]].
[[Ogleklis|Oglekļa]] asimilācija vicaiņiem var notikt dažādos veidos. Bieži tie [[Fotosintēze|fotosintezē]]. Šādas formas un tām radniecīgie bezkrāsainie vienšūņi tiek apvienoti [[Phytomastigophorea]] klasē. Bezkrāsainās heterotrofās sugas attiecīgi tiek iedalītas [[Zoomastigophorea]] klasē. Tā kā vienā un tajā pašā grupā (piemēram starp ''Euglenida'') var būt atrodamas gan vienas, gan otras formas, tad šāds dalījums rada problēmas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Antonijs Kosakovskis
|     vārds_orig = ''Antoni Kossakowski''
|         attēls = Antoni Kasakoŭski. Антоні Касакоўскі (XVIII) (2).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1735
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Prūsijas Karaliste]]
([[Kaļiņingrada]], {{RUS}})<ref>[https://www.geni.com/people/Antanas-Kosakovskis/6000000015582059492 GENI ieraksts]</ref>
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 25
|        m_vieta = Marciniški (''Marciniškiai''), [[Krievijas Impērija]]
([[Marijampoles pašvaldība]], {{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = [[Dominiks Kosakovskis]], Marianna dzimusi Zabello
|          brāļi = [[Juzefs Kazimirs Kosakovskis]], [[Mihals Kosakovskis]], [[Šimons Kosakovskis]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Eleonora, dzimusi Straševiča
|          bērni = 3 meitas, 4 dēli, to starpā [[Jans Nepomucens Kosakovskis]], [[Juzefs Antonijs Kosakovskis]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Sidras līcis''' ({{val|ar|خليج سرت}}; ''Khalīj Sūrt'') atrodas [[Vidusjūra]]s dienvidos, [[Lībija]]s piekrastē. Tā garums ir 115 km, platums pie ieejas 465 km, bet lielākais dziļums 1374 m.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Liocarcinus_vernalis.jpg
|    att_nosaukums = [[Pelēkais peldkrabis]] (''Liocarcinus vernalis'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Brachyura
| infrakārta_lv=Krabji
| sekcija = Eubrachyura
| sekcija_lv = Eibrahiuru sekcija
| binomial=Eubrachyura <small>([[Michèle de Saint Laurent|de Saint Laurent]], 1980)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Eibrahiuru sekcija''' jeb '''augstākie krabji''' (''Eubrachyura'') ir viena no [[krabji|krabju infrakārtas]] (''Brachyura'') sekcijām, kura tiek sadalīta divās apakšsekcijās atkarībā no tā, kur atrodas abu dzimumu dzimumorgānu atvērumi. Apakšsekcijas ''[[Heterotremata]]'' krabju tēviņiem dzimumorgānu atvērums atrodas uz kājām, bet mātītei uz krūšu kaula. Toties apakšsekcijas ''[[Thoracotremata]]'' krabjiem dzimumorgānu atvērumi abiem dzimumiem atrodas uz krūšu kaula. Tas eibrahiuru sekcijas krabjus atšķir no pārējiem [[desmitkājvēži]]em, jo tiem atvērumi vienmēr atrodas uz kājām.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Gazizs Aļmuhametovs
| image         =
| imagesize     = 270px
| caption       =
| nationality   = [[baškīrs]]
| field         = dziedātājs, komponists, folklorists
| training      =
| movement      =
| patrons       =
| awards        =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1895|10|29}}
| location      = Muraptalovo ciems, Sterļitamakas apriņķis, [[Ufas guberņa]], [[Krievija]]
| deathdate     = {{dat|1938|07|10|1895|10|29}}
| deathplace    =
| famous works  =
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ostrovsamoilovskija
| oriģinālnosaukums    = ''Остров Самойловский''
| attēls               = 20130508 Samoylov Fruehjahrsexpedition 080 TOpel.jpg
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{RUS}}
| latd=72| latm=22| lats=00| latNS=N
| longd=126| longm=30| longs=01| longEW=E
| novietojums          = [[Ļena]]s delta
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1998
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]
| pers_vasara          = 8-25
| pers_ziema           = 6
| augstums             =
| vid_t                = -13,6
| vas_t                = 32,7
| ziem_t               = -53
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            = http://samoylov-island.ru/
}}
'''Arktiskais centrs «Ostrovsamoilovskija»''' ({{val|ru|Арктический центр ИНГГ СО РАН «Остров Самойловский»}}) ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] pētniecības stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://samoylov-island.ru/ |title=Остров Самойловский. Научно-исследовательская станция ИНГГ СО РАН |access-date={{dat|2021|01|21||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210125233301/http://samoylov-island.ru/ }}</ref><ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3441 Полярная Почта. Остров Самойловский, исследовательская станция]</ref> Izvietojusies [[Ļena]]s upes grīvā nelielajā Samoilova salā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Stacijas operators ir [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]s Sibīrijas nodaļas Andreja Trofimuka Naftas un gāzes ģeoloģijas un ģeofizikas institūts, bet tās galvenie izmantotāji ir Krievijas [[Arktikas un Antarktikas zinātniski pētnieciskais institūts]] un [[Jakutska]]s Pāvela Meļņikova Mūžīga sasaluma institūts, kā arī [[Vācija]]s [[Alfrēda Vegenera institūts]].<ref>[https://www.awi.de/expedition/stationen/insel-samoylov.html Forschungsstation Insel Samoylov]</ref>

sentences: '''Magnetohidrodinamika''' ('''MHD''') ir [[fizika]]s nozare, kas pētī [[Elektriskā strāva|elektrību]] [[Elektrovadītspēja|vadošu]] [[gāze|gāzu]] vai [[Šķidrums|šķidrumu]] mijiedarbību ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]].<ref>B. Rolovs, Mazā fizikas vārdnīca, Rīga: Liesma, 1971. gads, 193. lpp.</ref> Nosaukums veidojies kā trīs šajā nozarē svarīgāko [[jēdziens|jēdzienu]] apvienojums — "magneto" no [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]], "hidro" no [[šķidrums|šķidruma]] un "[[Dinamika (mehānika)|dinamika]]" no [[Mehāniskā kustība|kustības]].

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-metionīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11NO2S
|molmasa=149,21
|blīvums=1340
|kušanas temperatūra=281 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,41
}}
'''Metionīns''' ('''''Met''''', α-amino-γ-metilmerkaptosviestskābe, C5H11NO2S) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Metionīns ir viena no divām [[sērs|sēru]] saturošajām aminoskābēm (otra ir [[cisteīns]]). Metionīns ir heksagonālu plāksnīšu veida kristāli.

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novadā dzimušie]]
[[Kategorija:Rauna]]
{{catmore|Rauna}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
 | name         = {{val|crh|Qırımtatar Milliy Meclisi}}
 {{val|uk|Меджліс Кримськотатарського Народу}}
 | image        = Gerae-tamga.svg
 | map          =
 | size         = 100px
 | type         =
 | formation    = {{dat|1991|7|6}}
 | headquarters = [[Krima]], [[Simferopole]],
Šmita ielā 2 (līdz {{dat|2014|9|18|D}})
 | membership   = 33 pārstāvji
 | leader_title = priekšsēdētājs
 | leader_name  = [[Refats Čubarovs]]
 | language     =
 | website      = {{url|http://qtmm.org/}}
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}

sentences:
[[File:Modern document hypothesis.svg|thumb|240px|Mūsdienu DH diagramma
{|style="background:none"
|<nowiki>*</nowiki>||ietver lielāko daļu 3. Mozus grāmatas
|- valign="top"
|†||ietver lielāko daļu 5. Mozus grāmatas
|- valign="top"
|‡||''Deuteronomic history'': Jozuas, Soģu, 1. un 2. Samuēla un 1. un 2. Ķēniņa grāmatas.
|}]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Elza Ķezbere
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1911
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = [[Ķezberi|Kalvīši]], [[Tirzas pagasts]]<ref name="vidusvidz">{{Tīmekļa atsauce|url=http://letonika.lv/groups/default.aspx?r=6&id=970691&g=1|title=Ķezbere Elza|work=Vidusvidzemnieku biogrāfiskā vārdnīca|publisher=letonika.lv|accessdate={{dat|2016|6|5||bez}}}}</ref>
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2011
|          m_mēnesis = 7
|            m_diena = 6
|            m_vieta = [[Ņujorka]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni = Maija, Ieva
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Elza Ķezbere''' (dzimusi '''Pinne''' {{dat|1911|5|5}}, mirusi {{dat|2011|7|6}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/kultura/news/books/asv-muziba-aizgajusi-latviesu-izcila-dzejniece-elza-kezbere.d?id=39460955|title=ASV mūžībā aizgājusi latviešu izcilā dzejniece Elza Ķezbere|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2016|5|27||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Tirreno—Adriatico}}
{{Cycling race/infobox|Q27826969}}
'''2017. gada ''Tirreno—Adriatico''''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kuras notika no 8. līdz 14. martam. Tā bija 52. reize, kad notika ''[[Tirreno—Adriatico]]'' sacensības un tās bija septītās sacensības [[2017. gada UCI World Tour|2017. gada ''UCI World Tour'']] kalendārā.<ref name="2017CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-expands-worldtour-to-37-events/ |title=UCI expands WorldTour to 37 events |accessdate=2 October 2016 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2017UCI">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.uci.ch/pressreleases/the-uci-reveals-expanded-uci-worldtour-calendar-for-207/ |title=The UCI reveals expanded UCI WorldTour calendar for 2017 |accessdate=2 October 2016 |work=UCI}}</ref>

sentences:
'''Žilinskis''' var būt:
* [[Arvīds Žilinskis]] —  latviešu komponists un pianists;
* [[Ēriks Žilinskis]] — latviešu leitnants un gleznotājs.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Reparācijas''' (no {{val|la|reparatio}} — 'atjaunošana') ir [[karš|karā]] zaudējušās valsts maksājumi [[nauda|naudā]] vai [[preces|precē]] valstij (-īm), kas uzvarējusi karā, pamatojoties uz noslēgto [[miera līgums|miera līgumu]]. Tiek formulēts kā [[agresorvalsts]] kompensācija par karā nodarītajiem zaudējumiem citām valstīm. Reparācijas tiek plaši kritizētas, tomēr vēl aizvien izmantotas arī mūsdienās (piemēram, [[1. Līča karš|1. Līča karā]]). Tiek uzskatīts, ka [[Vācija]]s reparācijas pēc [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] ir viens no [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] cēloņiem. Tipisks reparāciju gadījums ir arī [[nacistiskā Vācija|nacistiskās Vācijas]] reparācijas uzvarētājvalstīm, kas izpaudās gan naudas veidā, gan smagās rūpniecības iekārtu izvešanā uz ārzemēm.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada janvāris}}
'''Zeidenbergs''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Futbols aiz restēm
| attēls                   = Longest yard ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Longest Yard''
| žanrs                    = sporta filma, komēdija
| režisors                 = [[Pīters Segals]]
| producents               = [[Džeks Džiaraputo]]
| scenārija autors         = [[Šeldons Tērnerss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Kriss Roks]]
* [[Džeimss Kromvells]]
* [[Viljams Fičtners]]
* [[Deivids Patriks Kellijs]]
* [[Nelly]]
* [[Treisijs Morgans]]
* [[Bērts Renoldss]]
| mūzika                   = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Happy Madison Productions]]''
* ''[[Callahan Filmworks]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|5|27||bez}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/longest-yard-2005|title=The Longest Yard|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 11, 2019|archive-date={{dat|2018|01|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180126224435/http://www.bbfc.co.uk/releases/longest-yard-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|82 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=longestyard05.htm|title=The Longest Yard (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 11, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|190,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Futbols aiz restēm"''' ({{val|en|The Longest Yard}}) ir 2005. gada sporta komēdija, kas veidota kā 1974. gada tāda paša nosaukuma filmas rīmeiks. Filmas režisors ir [[Pīters Segals]], bet galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Kriss Roks]], [[Džeimss Kromvells]], [[Viljams Fičtners]], [[Deivids Patriks Kellijs]], [[Nelly]], [[Treisijs Morgans]] un [[Bērts Renoldss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|5|27||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boletus satanas.JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Rubroboletus
| ģints_lv =
| suga =Rubroboletus satanas
| suga_lv =Velna beka
| binomial =Rubroboletus satanas
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Boletus satanas''
*''Tubiporus satanas''
*''Suillus satanas''
}}
{{mycomorphbox
| Cepurīte = izliekta
| himēnijs=pores
| kātiņš=kails
| ekoloģija=mikoriza
| nospiedums=olīvkrāsas
| uzturam=indīga
}}
'''Velna beka''' (''Rubroboletus satanas'') ir Latvijā ļoti reta [[beku dzimta]]s [[Sēnes|sēne]], kuras augļķermeņi [[indīgās sēnes|ir vāji indīgi]]. Citi sēnes latīniskie nosaukumi — ''Boletus satanas'', ''Tubiporus satanas'' un ''Suillus satanas''. Retuma dēļ Latvijā aizsargājama.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=12821|title=Noteikumi par īpaši aizsargājamo sugu un ierobežoti izmantojamo īpaši aizsargājamo sugu sarakstu|website=LIKUMI.LV|access-date=2022-11-11|language=lv}}</ref> Daļa avotu saka, ka sēne vispār nekad nav Latvijā pārbaudāmi uzieta,<ref name=":0" /> taču tā paretam atrasta Igaunijā un Lietuvā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://latvijas.daba.lv/augi_senes/indigie/beka.shtml|title=Velna beka|website=latvijas.daba.lv|access-date=2023-08-18}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = Reinholds Rādemāhers
|     vārds_orig = ''Reinhold Rademacher''
|         attēls = R. Rademacher.JPG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Nezināma autora glezna
|        dz_gads = 1609
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Polija|Pārdaugavas Livonijas hercogiste|Rīga}}
|         m_gads = 1668
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Sēdermanlande|Eskilstūna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Eskilstūnas metālapstrādes darbnīcu dibinātājs un īpašnieks,<br />ieroču ražotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Vitmāhere
|          bērni = Martins Rādemāhers, Doroteja Rādemāhere, Anna Rādemāhere
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Ventspils draudzes novads''' ({{val-de|Kirchspiel Windau}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste|Kurzemes un Zemgales hercogistē]], pēc 1818. gada [[Kurzemes guberņa]]s [[Ventspils pilskunga iecirknis|Ventspils pilskunga iecirknī]], vēlāk [[Ventspils apriņķis|Ventspils apriņķī]].<ref name="Bienenstamm1841" >{{cite book|author1=H. von BIENENSTAMM|author2=Ernst August PFINGSTEN|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland, oder der ehemaligen Herzogthümer Kurland und Semgallen, mit dem Stifte Pilten ... Durchgesehen von E. A. Pfingsten, etc. [With maps.]|url=http://books.google.com/books?id=ixZbAAAAcAAJ&pg=PA142|year=1841|page=131}}</ref>

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Centra rajons (Rīga)|Rīgas Centra rajonā]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Sugdas vilojats
|official_name=''Вилояти Суғд''
|settlement_type= vilojats
|image_skyline =
|image_caption =
|image_flag =
|image_shield =
|shield_size = 75px
|image_map = Sughd Province in Tajikistan.svg
|map_caption = Novietojums Tadžikistānā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{TJK}}
|subdivision_type1=
|subdivision_name1=
|seat_type=Centrs
|seat = [[Hudžanda]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = {{dat|1939}}
|official_language =
|parts_type = Administratīvais
iedalījums
|parts=4 pils., 14 raj.
|p1=[[Bustona]]
|p2=[[Hudžanda]]
|p3=[[Istiklola]]
|p4=[[Kairokuma]]
|p5=

|p6=[[Ainī rajons]]
|p7=[[Aštas rajons]]
|p8=[[Gafurovas rajons]]
|p9=[[Gončī rajons]]
|p10=[[Džabora Rasulova rajons]]
|p11=[[Isfaras rajons]]
|p12=[[Istaravšanas rajons]]
|p13=[[Kalnu Mastčohas rajons]]
|p14=[[Konibodomas rajons]]
|p15=[[Mastčohas rajons]]
|p16=[[Pandžakentas rajons]]
|p17=[[Spitamana rajons]]
|p18=[[Šahristonas rajons]]
|p19=[[Zafarobodas rajons]]
|area_total_km2 = 25400
|total_type=
|population_total = 2409900
|population_as_of = 2014
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[tadžiki]], [[uzbeki]]
| population_density_km2   = auto
|website= {{url|http://www.sugd.tj/}}
|footnotes =
}}
'''Sugda''' vai '''Sugdas vilojats''' ({{val|tg|Вилояти Суғд}}) ir viena no [[Tadžikistāna]]s pirmās pakāpes administratīvajām vienībām. Izvietojusies valsts ziemeļdaļā, aizņemot daļu no [[Fergānas ieleja]]s ziemeļos un [[Hisora Alajs|Hisora Alaja]] grēdas dienviddaļā.<ref>{{PZT|443|Ļeņinabadas apgabals}}</ref> Dienvidos robežojas ar Tadžikistānas [[republikas pakļautības rajoni]]em, rietumos — ar [[Uzbekistāna]]s [[Džizahas vilajets|Džizahas]] un [[Sirdarjas vilajets|Sirdarjas]] vilajetiem, ziemeļos — ar [[Taškentas vilajets|Taškentas vilajetu]], austrumos — ar [[Namanganas vilajets|Namanganas]] un [[Fergānas vilajets|Fergānas]] vilajetiem un [[Kirgizstāna]]s [[Batkenas apgabals|Batkenas apgabalu]]. Sugdai ir trīs [[eksklāvs|eksklāvi]] kaimiņvalstu teritorijā — divi Kirgizstānā un viens Uzbekistānā. Apgabala centrs un lielākā pilsēta ir [[Hudžanda]]. Iedzīvotāju lielākā daļa ir [[tadžiki]] (67,7%), [[uzbeki]] (29,1%), kā arī [[krievi]] (1,3%), [[kirgīzi]] u.c.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mazuļa audzināšana
| operators =
| attēls = Bringing Up Baby (1938 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Hauards Hokss]]
| producents = [[Hegara Vailda]]
| scenārijs = * [[Dadlijs Nikolss]]
* Hegara Vailda
| aktieri = * [[Ketrina Hepbērna]]
* [[Kerijs Grānts]]
* [[Čārlzs Raglss]]
* [[Berijs Ficdžeralds]]
* [[Meja Robsone]]
* [[Volters Katlets]]
* [[Frics Felds]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bringing Up Baby''
| studija = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1938|2|16}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mazuļa audzināšana"''' ({{Val|en|Bringing Up Baby}}) ir 1938. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Hauards Hokss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ketrina Hepbērna]], [[Kerijs Grānts]], [[Čārlzs Raglss]], [[Berijs Ficdžeralds]], [[Meja Robsone]], [[Volters Katlets]] un [[Frics Felds]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dāhla
 | native_name              = {{ara|الداخلة}}
 | settlement_type          = oāze
 | other_name               =
 | image_skyline            = Dakhla Oasis view (May 2007) cropped.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Kasras pilsētiņa Dāhlas oāzē
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ēģipte
 | pushpin_image = Egypt relief location map.jpg
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 25 | latm  = 30 | lats  = | latNS  = N
 | longd = 29 | longm = 10 | longs = | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Ēģipte}}
 | subdivision_type1        = Muhāfaza
 | subdivision_name1        = [[Vādīelgedīdas muhāfaza|Vādīelgedīda]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Apdzīvota
 | established_date         = pirms 6000 gadiem
 | area_total_km2           = 2000
 | population_total         = 75000
 | population_as_of         = 2002
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | area_code                =
 | website                  =
 | elevation_m              =
}}
'''Dāhla''' ({{val|ar|الداخلة}}, ''ad Dākhilah''; {{ipa2|edˈdæxlæ}}) ir [[oāze]] [[Ēģipte|Ēģiptē]], [[Vādīelgedīdas muhāfaza|Vādīelgedīdas muhāfazā]]. Izvietojusies valsts vidienē [[Lībijas tuksnesis|Lībijas tuksnesī]] starp [[Hārga]]s oāzi austrumos un [[Farāfira]]s oāzi ziemeļrietumos.<ref>{{PZT|157|Dahla}}</ref> Oāze stiepjas aptuveni 80 km austrumu—rietumu virzienā un ir ap 25 km plata. Lielākās apdzīvotās vietas ir [[Mūta]]s (20 tūkstoši iedzīvotāju) un Kasras pilsētas, kā arī 15 ciemi. Kopējais iedzīvotāju skaits tiek lēsts ap 75 tūkstošiem.

sentences: {{Commonscat|Animals in space exploration}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Salu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Cathedral_of_The_Isles,_Millport,_Cumbrae,_Scotland.jpg
| image_size            =
| caption               = Salu anglikāņu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Salu anglikāņu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.755833
| longd                 = -4.924444
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Nortēršīra|Milporta}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Episkopālā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = katedrāle
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Viljams Baterfīlds]] (''William Butterfield'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1849. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 37 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Obanas anglikāņu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942897"
}
</mapframe>
'''Salu katedrāle un Svētā Gara koleģiālbaznīca''' ({{val|en|Cathedral of the Isles and Collegiate Church of the Holy Spirit}}) ir [[Skotijas Episkopālās baznīca]]s ([[anglikānisms|anglikāņu]]) [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Milporta|Milportā]]. Milporta ir vienīgā pilsēta [[Greitkambre]]s salā [[Fērtofklaids|Fērtofklaidsā]]. Viena no divām [[Ārgilas un salu diecēze]]s katedrālēm.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Krotonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H6O2
|molmasa=86,09
|blīvums=1020
|kušanas temperatūra=70 - 73 °C
|viršanas temperatūra=185 - 189 °C
}}
'''Krotonskābe''' (''trans''-2-butēnskābe, cietā krotonskābe, 3-metilakrilskābe, СН3−CH=СН–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Krotonskābe ir balti adatveida kristāli. Krotonskābes nosaukums radies no [[Indija|Indijā]] kultivēta [[eiforbiju dzimta]]s auga ''Croton tiglium'', no kura sēklu eļļas (krotoneļļas) tā iegūta. Krotonskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[izokrotonskābe]].

sentences: '''Radars''', arī '''radiolokators''', ir ierīce, kas paredzēta, lai atklātu tuvumā esošos objektus un mērķus, un, mūsdienās, arī, lai noteiktu attālumu un virzienu uz tiem. Latviešu valodā lieto trīs dažādus nosaukumus, kuri apzīmē vienu un to pašu iekārtu: radars (cēlies no angļu valodas), lokators (cēlies no krievu valodas) un radiolokators. Radara galvenās sastāvdaļas ir raidītājs, [[antena]]s iekārta, mikseris, uztvērējs, [[displejs]] un barošanas iekārta.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''DC Comics''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1934 (kā ''National Allied Publications'')
| founder          = Malkolms Vīlers-Nikolsons
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|http://www.dccomics.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''DC Comics, Inc''''' ir ASV uzņēmums, kas nodarbojas ar komiksu un ar to saistītu mediju izdošanu. To dibināja 1934. gadā kā ''National Allied Publications''.<ref name=origin>{{Tīmekļa atsauce | title=DC Entertainment Chronology | url=http://www.comicbookbin.com/dcchronologyplatinumage_001.html | accessdate=October 18, 2008}}</ref> Uzņēmums ir daļa no ''DC Entertainment'', kas pieder ''[[Warner Bros.]] Entertainment'' uzņēmumam,<ref name="CBRDE">{{Tīmekļa atsauce|url=http://robot6.comicbookresources.com/2009/09/dc-entertainment-what-we-know-so-far/|title=DC Entertainment - what we know so far|last=Melrose|first=Kevin|date=October 10, 2009|publisher=Comic Book Resources|accessdate=September 11, 2009|archive-date={{dat|2016|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160601111626/http://robot6.comicbookresources.com/2009/09/dc-entertainment-what-we-know-so-far/}}</ref> kas savukārt pieder ''[[WarnerMedia]]''. ''DC Comics'' ir izveidojuši vairākus plaši pazīstamus tēlus, tai skaitā [[Supermens|Supermenu]], [[Betmens|Betmenu]], Robinu, [[Brīnumsieviete|Brīnumsievieti]], Zaļo Laternu, Zibsni, Leksu Lutoru, [[Džokers (tēls)|Džokeru]], Kaķsievieti, Pingvīnu, ģenerāli Zodu, Divseji un citus. Uzņēmums arī publicē komiksus, kas nav saistīti ar ''[[DC Universe]]'', tostarp "[[Sargi]]" (''Wachers''), "[[V ir vendeta]]", ''[[Fables]]'' un daudzus citus komiksus, ko publicē ar ''[[Vertigo]]'' preču zīmi.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Elfrīde Jelineka
|         vārds_orig = ''Elfriede Jelinek''
|             attēls = Elfriede jelinek 2004 small.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Elfrīde Jelineka 2004. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1946
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|Austrija|Štīrija|Mircušlāga}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Austriete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Vācu valoda|Vācu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''Die Klavierspielerin'', ''Lust'', ''Greed''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2004)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Elfrīde Jelineka''' (''Elfriede Jelinek''; dzimusi {{dat|1946|10|20}}) ir austriešu dramaturģe un rakstniece.

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=Kārlis Teodors Hūns - Young Gipsy Woman - Google Art Project.jpg
| image_size=220px
| title="Jaunā čigāniete"
| artist=[[Kārlis Hūns]]
| year=1870
| type=[[Eļļa]] uz [[audums|auduma]]
| dimensions=125×90 cm
| city={{vieta|Latvija|Rīga}}
| museum=[[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs]]
}}

sentences: {{Citas nozīmes|dzīvo organismu pamatvienību|šūna (nozīmju atdalīšana)|šūna}}

sentences: '''Siņhajas revolūcija''' ([[Ķīniešu valoda|ķīniešu]]: 辛亥革命) bija [[revolūcija]] Ķīnā, kas gāza monarhiju — [[Cjinu dinastija|Cjinu impēriju]].

sentences:
{{jāuzlabo|jādzēš vai jāizveido nozīmju atdalīšna}}
[[File:Chicago ghetto.jpg|thumb|[[Čikāga]]s geto ''South Side'' rajonā, 1974. gada maijs]]
'''Geto'''
* Viduslaikos — Rietumeiropas pilsētās izolēts ebreju kvartāls ar savu iekšējo jurisdikciju.
* Jaunākajos laikos — [[Trešais reihs|Nacistiskās Vācijas]] un tās okupētajās teritorijās ebreju nometināšanas vietas pilsētās. Gandrīz visi ebreju geto ieslodzītie tika iznīcināti [[Holokausts|holokausta]] laikā.
Mūsdienās terminu "geto" dažkārt lieto, lai apzīmētu pilsētas rajonus, kuros apmetušās etniskās minoritātes, piemēram, [[Ņujorka|Ņujorkas]] [[Afroamerikāņi|afroamerikāņu]] geto — [[Hārlema (ASV)|Hārlema]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Daudzeses pagasts
| karte             = <!-- novietojuma karte -->Daudzeses pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs            = Daudzeva
| platība           = 210,67
| iedzīvotāji       = 1142<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1142 / 210.67 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.daudzese.lv
}}
'''Daudzeses pagasts''' ir viena no [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] administratīvajām teritorijām [[Sēlija]]s ziemeļos. Robežojas ar sava novada [[Zalves pagasts|Zalves]] un [[Mazzalves pagasts|Mazzalves]], [[Sērenes pagasts|Sērenes]] un [[Seces pagasts|Seces]] pagastiem, [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Viesītes pagasts|Viesītes pagastu]] un [[Bauskas novads|Bauskas novada]] [[Valles pagasts|Valles pagastu]].

sentences: '''Metāla izstrādājumi''', pazīstami arī kā <nowiki>''</nowiki>'''metīzs'''<nowiki>''</nowiki> (no [[Krievu valoda|krievu]] ''металлические изделия''), ir dažādi no [[metāli|metāla]] izgatavoti priekšmeti, tostarp

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Na
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-20
|ķīm_formula=(Na2,K2,Ca,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}
__NOTOC__

sentences:
[[Kategorija:Futbola stadioni pēc valsts|Gibraltārs]]
[[Kategorija:Gibraltārs]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Bruno Jirgensons
|     vārds_orig =
|         attēls = Bruno Jirgensons.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Ādažu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1982
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Hjūstona]], [[Teksasa]] {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi = [[Arnolds Jirgensons]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Bioķīmija]]
|    pasniedzēji = [[Aleksandrs Janeks]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Bruno Jirgensons''' (dzimis {{dat|1904|5|16}}, miris {{dat|1982|10|8}})<ref name="lat">{{LAT e|3|203}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[bioķīmiķis]], starptautiski pazīstams koloīdķīmijas speciālists. [[Latvijas Universitāte]]s un [[Teksasa]]s Universitātes [[Dallasa|Dallasā]] profesors.

sentences:
'''Jaudas koeficients''' ir fizikāls lielums, kas raksturo [[maiņstrāva]]s enerģētiskos parametrus. No tā atkarīga maiņstrāvas patērētāja kvalitāte - cik efektīvi tas izmanto elektroenerģiju. Jaudas koeficientu apzīmē ar '''cosφ''', kas var būt robežās no 0 līdz 1, vai arī izsaka procentos un apzīmē ar grieķu burtu '''λ''' (var būt robežās no 0 līdz 100%). <br />Skaitliski vienāds ar aktīvās [[jauda]]s attiecību pret pilno jaudu:
:<math> \lambda = \cos \varphi = \frac{P}{S}  \,</math>
Aktīvā jauda tiek patērēta derīgā darba veikšanai, bet pilnā vienāda ar aktīvās un reaktīvās jaudas summu.

sentences:
'''Mijiedarbojošās galaktikas''' ir [[galaktika]]s, kas atrodas tik tuvu viena otrai, ka to savstarpējie [[gravitācijas spēks|gravitācijas spēki]] ietekmē galaktiku formu un struktūru.
Tās var saplūst kopā, izveidojot vienu lielu galaktiku.

sentences:
{{Jāpārraksta}}
'''Izpratne''' ir [[Cilvēks|cilvēku]] garīgās darbības specifiska forma, kurā [[zināšanas]] savijas ar emocionālo pieredzi un pārliecību; saprašanas procesa gala rezultāts. Izpratne vērsta uz nozīmes, [[Jēga|jēgas]] apguvi. [[Zinātne|Zinātnē]] par kultūru izpratne attiecina galvenokārt uz izteikumu [[Valodniecība|valodisko]] saturu, bet jēgu - uz cilvēcisko darbību, rīcību, mērķi. Tādējādi izpratne attiecas gan uz valodas, [[Runa|runas]], teksta apguvi un saprašanu, gan arī uz cilvēku darbības un [[Rīcība|rīcības]] saprašanu. Vārdu nozīmes un darbības jēgas izpratne ir ļoti būtiska starppersoniskajās attiecībās, [[Saskarsme|saskarsmē]], komunikācijā. Cita cilvēku darbības ieceru un mērķu izpratne ir pamats efektīvai cilvēku kopdarbībai. Izpratne atšķiras no izziņas ar to, ka tajā noteicošais ir atsevišķais individuālais, neatkārtojamais izpausmes moments, konkrētā situācija, [[konteksts]]. Būtisks izpratnes nosacījums ir atkārtošanās: nevar izprast konkrētu cilvēku mākslas darbu vienreiz un uz visiem laikiem. Ik reizi, kad no jauna tiekamies ar vienu un to pašu cilvēku, saskaramies ar mākslas darbu, darbības, rīcības [[Stereotips|stereotipu]], ir cita situācija, cits laiks un apstākļi, tāpēc katrreiz to nepieciešams izprast no jauna. Izpratne ir laiciska, vēsturiska, sociāli nosacīta, tā nemitīgi jāpilnveido, izpratnes pilnveidošana ir būtisks nosacījums labvēlīgai garīgai situācijai ģimenē.
<ref>Ģimenes enciklopēdija 1.sējums, Valda Ritenberga, 54. lpp., {{ISBN|5899600012}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada oktobris}}
'''Granlunns''' var būt:

sentences: [[Rīgas Grebenščikova lūgšanu nams|Grebenščikova baznīca]] [[Rīga|Rīgā]] (2002)]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Nīolesunna
 | official_name              = ''Ny-Ålesund''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Ny-Ålesund 2013 06 07 3603.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Skats uz Nīolesunnu
 | image_shield             =
 | shield_size              = 86px
 | pushpin_map              = Svalbāra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | map_caption              = Atrašanās vieta Svalbārā
 | latd  = 78 | latm  = 55 | lats  = 30 | latNS  = N
 | longd = 11 | longm = 55 | longs = 20 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Norvēģija}}'''
 | subdivision_type1        = Teritorija
 | subdivision_name1        = [[Svalbāra]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1916}}
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | population_total         = 35-130
 | population_as_of         = {{dat|2007|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | population_footnotes     =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{URL|http://kingsbay.no/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Modeļa infokaste
| name        = Olga Kuriļenko
| vārds_orig  = ''Ольга Куриленко''
| nationality = [[Ukraiņi|Ukrainiete]]
| image       = Festival de Cinema de Sitges 2019 (49500414408) (cropped).jpg
| caption     = Olga Kuriļenko 2019. gadā
| birth_name  =
| birth_date  = {{dzimšanas datums un vecums|1979|11|14}}
| birth_place = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Berdjanska|td=Ukraina}}
| death_date =
| death_place =
| height       = 176 cm
| occupation = aktrise, modele
| yearsactive = 2001—pašlaik
| dzimums = S
}}
'''Olga Kuriļenko''' ({{val|uk|Ольга Костянтинівна Куриленко}}, {{val|ru|Ольга Константиновна Куриленко}}; dzimusi {{dat|1979|11|14}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] tautības [[Francija]]s aktrise un modele.

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Izdubar.png|thumb|Gilgamešs]]

'''Gilgamešs''' bija [[Urūka]]s (atradās mūsdienu [[Irāka]]s teritorijā) [[pilsētvalsts]] piektais valdnieks ap 2500. gadu p.m.ē..
Saskaņā ar šumeru ķēniņu sarakstu Gilgamešs esot valdījis 126 gadus. Viņš parasti tiek attēlots par divām trešdaļām kā [[dievs]] un par vienu trešdaļu kā [[cilvēks]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Mikola Rjabovils
| vārds_orig = ''Микола Степанович Рябовіл''
| attēls = Рябовіл М.GIF
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums = Mikola Rjabovils
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1883
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 17
| dz_vieta = Dinskas staņica, [[Kubaņas apgabals]],  [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1919
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 14
| m_vieta = [[Rostova pie Donas]],  [[Donas Republika]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Kubaņas kazaki|Kubaņas kazaks]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Mikola Rjabovils''' ({{val|uk|Микола Степанович Рябовіл}}; 1883—1919) bija [[Kubaņas Tautas Republika]]s politiķis, Kubaņas Likumdošanas Radas priekšsēdētājs (1917—1919).

sentences: '''FIFA valsts kods''' ir [[FIFA]] piešķirts trīsburtu valsts vai teritorijas kods, kas tiek lietots FIFA un to kontinentālo konfederāciju ([[Āzijas Futbola Konfederācija|AFC]], [[Āfrikas Futbola Konfederācija|CAF]], [[CONCACAF]], [[CONMEBOL]], [[Okeānijas Futbola Konfederācija|OFC]] and [[UEFA]]) rīkotajās oficiālajās sacensībās. Kodi ir piešķirti gan valstīm un teritorijām, kas ir FIFA dalībvalstis, gan arī federācijām, kas nav FIFA dalībvalstis, vai arī ir tikai reģionālo konfederāciju dalībvalstis.

sentences:
s aviosabiedrības ''Fly Air'' simbols [[Stambula]]s lidostā]]
'''Nazars''', arī '''nazārs''', ir acs formas amulets, kas, pēc lietotāju domām, aizsargā pret “ļauno aci”. Šis vārds radies no ({{val|ar|نَظَر}}; {{IPA2|naðˤar}}), kurā tas apzīmē redzi, novērošanu, uzmanību un citus saistītus jēdzienus, un iegājies [[Eiropa|Eiropā]] caur [[tjurku valodas|tjurku valodām]] ({{val|tr|nazar}}; {{IPA2|nazar}}). Daudzas citas valodas — [[hindi]], [[urdu]], [[puštu]], [[bengāļu valoda|bengāļu]], [[kurdu valoda|kurdu]], [[persiešu valoda|persiešu]], [[pandžabu valoda|pandžabu]] un citas ir aizguvušas šo vārdu.<ref name="Khan2006">{{cite book|last=Khan|first=Abdul Jamil|title=Urdu/Hindi: An Artificial Divide: African Heritage, Mesopotamian Roots, Indian Culture & British Colonialism|year=2006 |publisher=Algora Publishing |language=en|isbn=9780875864389|page=138|quote=Arabic verbs have generated an enormous number of words for Urdu/Hindi as well as Persian. ... The word ''nazar'', meaning eye, or sight, is part of the cultural idiom -- <nazar lag jana>, meaning 'evil eye's effect,' and is used in the whole subcontinent.}}</ref> [[Turcija|Turcijā]] tas ir vispopulārākais no amuletiem<ref name="Velikolepnyj">[https://web.archive.org/web/20160604032407/http://velikolepnyj.ru/istorija/nazar-bondzhuk-obereg-dlya-detej-xyurrem/ Назар бонджук — Оберег для детей Хюррем]</ref> un pazīstams ar nosaukumu “pērlīte pret ļaunu aci”, ''nazar boncuğu'' (pēdējais vārds ir atvasinājums no ''boncuk'', "lodīte"), [[Grieķija|Grieķijā]] zināms kā ''mati'' (ļaunā acs). [[Spānija|Spānijā]] un [[Portugāle|Portugālē]] viņu bieži sauc par “turku aci”, jo tur šis amulets saistās vispirms ar Turciju. Tomēr Turcijas teritorijā tas bijis pazīstams vēl pirms tjurku ierašanās.

sentences: '''Korfi''' ({{val|de|von Korff}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā 15. gadsimtā. Daudzi Korfi bija uzticami [[Krievijas Impērija]]s interešu aizstāvji 18. gadsimtā un dzimta vēlāk izplatījās arī [[Krievija|Krievijā]], [[Igaunija|Igaunijā]] un [[Austrumprūsija|Prūsijā]].

sentences: '''Vedanta''' ir viena no pasaulē vissenākajām garīgajām [[filozofija|filozofijām]], kuras pamatā ir [[Vēdas]]. Tas ir [[hinduisms|hinduisma]] filozofiskais pamats, bet, kamēr hinduisms ietver [[Indija]]s kultūras aspektus, Vedanta ir universāla savā pielietojumā un ir vienlīdz nozīmīga visām valstīm un visām kultūrām.{{fact}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ladži Dukurē
 |          attēls = Ladji Doucoure 07032009 Turin.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Dukurē ar savu zelta medaļu Turīnā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|3|28}}
 |         dz_viet = ''Juvisy-sur-Orge'', {{FRA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{FRA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 75 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = 110 m/b, 4 x 100 m
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 2 ([[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a = 3 ([[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]], [[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]])
 |            pc-t = 1 (2003)
 |            rc-a = 1 ([[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006]])
 |            rc-t = 3 (2002, 2005, 2009)
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
 |             PR1 = 12,97 (2005)
 |           PR1_d = 110 m/b
 |             PR2 = 10,52 (2005)
 |           PR2_d = 100 m
 |             PR3 = 20,75 (2001)
 |           PR3_d = 200 m
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots = {{dat|2010|5|5}}
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ladži Dukurē''' ({{val|fr|Ladji Doucouré}}; dzimis {{dat|1983|3|28}} ''Juvisy-sur-Orge'', [[Francija|Francijā]]) ir [[Francija]]s [[vieglatlēts]], startē 110 m barjerskrējienā. Savu sportista karjeru Dukurē sāka kā futbolists, tad trenējās desmitcīņā un vēlāk pārgāja uz barjerskriešanu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Drosmīgais
| attēls                   = The Brave.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Brave''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džonijs Deps]]
| producents               =
* [[Čārlzs Evanss jaunākais]]
* [[Kerola Kempa]]
| scenārija autors         =
* [[D. P. Deps]]
* [[Pols Makkadens]]
* Džonijs Deps
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Marlons Brando]]
* [[Māršals Bells]]
* [[Frederiks Forests]]
* [[Elpīdija Karilo]]
| mūzika                   = [[Igijs Pops]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Majestic Films International]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/brave-1997|title=The Brave|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 20, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]6 miljoni
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Drosmīgais''' ({{val|en|The Brave}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas balstīta uz Gregorija Makdonalda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un  galveno lomu atveidotājiem ir [[Džonijs Deps]]. Citas lomas atveido [[Marlons Brando]], [[Māršals Bells]], [[Frederiks Forests]] un [[Elpīdija Karilo]].

sentences: '''9. oktobris''' ir gada 282. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (283. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 83 dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Renault S.A.''
| caption =
| type = [[publiska kompānija]]
| traded_as =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = [[1898]]
| founder = [[Luiss Reno]]
| defunct =
| location_city = [[Buloņa-Bijankūra]]
| location_country = [[Francija]]
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[Autobūve]]
| products = [[Automobilis|automobiļi]]
| services =
| revenue = {{increase}} 42,628 miljardi [[euro]] (2010. gads)
| operating_income = {{increase}} 635 miljoni [[euro]] (2010. gads)
| net_income = {{increase}} 3,42 miljards [[euro]] (2010. gads)
| aum =
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees = ≈129 100
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{URL|http://www.renault.com/}}
| footnotes =
| intl =
| company_logo = Renault 2021 Text.svg
}}
'''''Renault S.A.''''' (izrunā kā ''Reno S.A.'') ir [[Francija]]s [[autobūve]]s kompānija, kas ražo "Renault" markas automobiļus. Kompānijas galvenais birojs atrodas [[Parīze]]s piepilsētā [[Buloņa-Bijankūra|Buloņā-Bijankūrā]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Oklahoma
| native_name             = ''Oklahoma''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = AntelopeHills.jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Antilopes pauguri Oklahomas rietumu daļā
| image_flag              = Flag of Oklahoma.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Seal of Oklahoma.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''Sooner State''
| motto                   = ''Labor omnia vincit''
| anthem                  =
| capital                 = [[Oklahomasitija]]
| largest_city            =
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Oklahoma in United States.svg
| mapsize                 = 250px
| map_caption             = Oklahomas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =R
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =Kevins Stits
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 181195
| area_land_km2           = 177934
| area_water_km2          = 3261
| area_water_percent      = 1.8
| area_rank               =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 4019800
| population_as_of        = 2022. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 82.2%
melnie — 8.55%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 77%
[[katoļi]] — 4.89%
nereliģiozi — 39%
| elevation_max_m         = [[Blekmesas kalns]], 1515
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -6
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -5
| website                 = {{url|http://www.ok.gov/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Romāns fon Ungerns-Šternbergs
|     vārds_orig = ''Roman Nicolaus Maximilian von Ungern-Sternberg
Роман Фёдорович фон Унгерн-Штернберг''
|         attēls = Baron ungern.ruem.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Romāns fon Ungerns-Šternbergs pēc apcietināšanas 1921. gadā
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1885
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Grāca]], [[Austroungārija]]
(tagad {{AUT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1921
| m_mēnesis = 09
| m_diena = 15
| m_vieta = [[Novosibirska]],  [[KPFSR]]
(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālis]]
|  dienesta_laiks = 1908.—1921.
|          valsts = [[Krievijas impērija]] (1908—1917),
[[Balto kustība]] (1917-1920)
[[Mongolija]] (1920-1921)
|       struktūra = Kavalērija
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas-Japānas karš]], [[Pirmais pasaules karš]], [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība = Jūras kadetu korpuss, Pāvela karaskola [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: {{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}

sentences: '''Plostošana''' ir agrāk plaši praktizēta procedūra kokmateriālu nogādei no iekšzemes uz [[osta|ostām]] pa ūdensceļiem, savienojot baļķus kopā un tādējādi izveidojot [[plosts|plostu]]. Ar plostošanu nodarbojās [[plostnieks|plostnieki]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Daugmales pagasts
| karte             = Daugmales pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Daugmales pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Daugmales pagastа ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 80px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ķekavas novads
| centrs            = Daugmale
| platība           = 62,63
| iedzīvotāji       = 1137<ref>{{pmlp2015}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2015
| blīvums           = {{#expr: 1137 / 62.63 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Rīgas Reformātu baznīca''' ({{val|de|Die Reformierte Kirche Riga}}) ir sens [[Kalvinisms|reformātu (kalvinistu)]] dievnams Mārstaļu iela 10, [[Vecrīga|Vecrīgā]]. Pašlaik baznīcas ēka pieder [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā Baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskajai baznīcai]], un tajā ir ticis iekārtots LELB Jauniešu centrs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce |url=http://jauniesucentrs.lv/par-jauniesu-centru/ |title=Par Jauniešu centru |access-date={{dat|2014|12|19||bez}} |archive-date={{dat|2015|02|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150214160846/http://jauniesucentrs.lv/par-jauniesu-centru/ }}</ref> Ēka ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.<ref>[http://www.mantojums.lv/?cat=742&lang=lv&offset=21&PROD=6588&prod_sect=9 Reformātu baznīcas un dzīvojamo ēku komplekss - Valsts Kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija.]</ref> Tā ir[[Baroks|barokāla]] vienjoma mūra ēka ar koka pārsegumu, augstu divslīpju jumtu pret Mārstaļu ielu pavērstu zelmini, ko vainago neliels tornītis ar kupolu un galeriju. Fasādi ritmiski sadala uz augsta cokola izvietoti [[Pilastrs|pilastri]], bet ēkas tornīša smailē atrodas t.s. ''Rīta zvaigzne''. [[Smilšakmens]] ieejas portāls ir izveidots [[Brēmene|Brēmenē]] un uzstādīts 1737. gadā. Ieejas vestibilā atrodas divas koka kāpnes, bet zāles sienu griestos saglabājies sākotnējais pilastru dalījums – spoguļvelve. Ar [[Kancele|kanceli]] apvienotais [[altāris]] un [[Ērģeles|ērģeļu]] balkons uzcelts 1805. gadā [[Klasicisms|klasicisma]] stilā. 1783. gadā tika uzstādītas [[Heinrihs Andreass Konciuss|Heinriha Andreasa Konciusa]], bet 1847. gadā - Šulces firmas ērģeles.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Jamalas Ņencu autonomais apvidus
|official_name=''Ямало-Ненецкий автономный округ''
''Ямалы-Ненёцие автономной ӈокрук''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|apgabals]]
|image_skyline = Стойбище ненцев.jpg
|image_caption = [[Ņenci|Ņencu]] apmetne [[tundra|tundrā]]
|image_flag = Flag of Yamal-Nenets Autonomous District.svg
|image_shield = Coat of Arms of Yamal Nenetsia.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Yamalo-Nenets in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Urālu federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Saleharda]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1930
|official_language = [[krievu valoda]]
[[ņencu valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=13
|p1 = '''6 apvidus pilsētas'''
|p2 = [[Saleharda]]
|p3 = [[Gubkinska]]
|p4 = [[Labitnangi]]
|p5 = [[Muravļenko]]
|p6 = [[Novijurengoja]]
|p7 = [[Nojabrska]]
|p8 = '''7 rajons'''
|p9 = [[Krasnoseļkupas rajons]]
|p10 = [[Nadimas rajons]]
|p11 = [[Pieurālu rajons]]
|p12 = [[Puras rajons]]
|p13 = [[Tazovskas rajons]]
|p14 = [[Šuriškaras rajons]]
|p15 = [[Jamalas rajons]]
|area_total_km2 = 769250
|total_type=Kopā
|population_total = 511874
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[krievi]] (61,7 %)
[[ukraiņi]] (9,7 %)
[[ņenci]] (5,9 %)
[[tatāri]] (5,6 %)
| population_density_km2   = auto
|website={{url|https://www.yanao.ru/}}
|footnotes =
}}
s.|250px]]
'''Jamalas Ņencu autonomais apvidus''' ({{val|ru|Ямало-Ненецкий автономный округ}}, {{val|yrk|Ямалы-Ненёцие автономной ӈокрук}}) ir viens no [[Krievijas Federācija]]s autonomajiem apvidiem. Tas ietilpst [[Tjumeņas apgabals|Tjumeņas apgabala]] sastāvā un atrodas šī apgabala ziemeļos. Jamalas Ņencu autonomais apvidus robežojas ar [[Arhangeļskas apgabals|Arhangeļskas apgabala]] [[Ņencu autonomais apvidus|Ņencu autonomo apvidu]] un [[Komi (republika)|Komi republiku]] rietumos, tā paša Tjumeņas apgabala [[Hantu-mansu autonomais apvidus|Hantu-mansu autonomo apvidu]] dienvidos un [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadu]] austrumos.
Apvidu šķērso [[dzelzceļa līnija Tjumeņa—Surguta—Urengoja]] un nepabeigtā [[Transpolārā dzelzceļa līnija]].

sentences:
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Aonyx_capensis,_male,_Shamvura.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Aonyx
|      ģints_lv = Beznagu ūdri
|       ģints_r = Āfrikas beznagu ūdrs
|          suga = Aonyx capensis
|       suga_lv = Āfrikas beznagu ūdrs
|      binomial = Aonyx capensis <small>([[Schinz]], 1821)</small>
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Āfrikas beznagu ūdrs''' (''Aonyx capensis'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') daļēji [[ūdens|ūdenī]] dzīvojošs [[plēsējs]], kas ir vienīgā suga '''beznagu ūdru ģintī''' (''Aonyx''). Saskaņā ar jaunākajiem [[DNS]] pētījumiem kādreizējās beznagu ūdru sugas — '''Kāpas beznagu ūdrs''' un  [[Kongo beznagu ūdrs]] — apvienotas un tiek izdalītas kā pasugas.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Berlīne, Aleksandra laukums
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = Alfrēds Dēblīns
| title_orig       = Berlin Alexanderplatz
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = [[Vācija]]
| language         = [[vācu valoda]]
| series           =
| subject          =
| genre            = [[romāns]]
| publisher        = S. Fischer Verlag
| pub_date         = 1929
| izdota latviski  = 2012
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Berlīne, Aleksandra laukums"''' ({{val|de|Berlin Alexanderplatz}}) ir [[Vācija|vācu]] rakstnieka [[Alfrēds Deblins|Alfrēda Dēblīna]]  romāns, kas izdots 1929. gadā. Tas ir nozīmīgs [[modernisms|modernisma]] darbs. Līdzās [[Džeimss Džoiss|Džeimsa Džoisa]] romānam [[Uliss|"Uliss"]] tas tiek uzskatīts par vienu no ievērojamākajiem lielpilsētas romāniem pasaules literatūrā. 2002. gadā ''[[The Guardian]]'' rīkotajā rakstnieku aptaujā romāns tika ierindots starp 100 visu laiku labākajām grāmatām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/world/2002/may/08/books.booksnews|title=The top 100 books of all time|publisher= Guardian Unlimited}}</ref>

sentences: '''Adata''' ir ļoti tievs, parasti no [[metāli|metāla]] izgatavots irbulītis [[šūšana]]i vai [[lāpīšana]]i, kura viens gals ir ļoti ass, bet otrā galā ir sprauga, kurā ievērt [[diegs|diegu]]. Ir arī cita veida adatas, piemēram, [[adāmadata]]s vai [[šļirce|šļircēm]] paredzētas [[medicīniskā adata|adatas]]. [[Aizvēsture|Aizvēsturē]] pirmās adatas tika izgatavotas no [[koksne|koka]] vai [[kauls|kaula]]. Atkarībā no izmantošanas mērķa adatu izmēri ir atšķirīgi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Neprāts
| operators =
| attēls = Frenzy movieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| producents = Alfreds Hičkoks
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Finčs]]
* [[Aleks Makkovens]]
* [[Berijs Fosters]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Frenzy''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1972|6|21}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Frenzy#tab=summary|title=Frenzy (1972) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|7|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Neprāts"''' ({{Val|en|Frenzy}}) ir 1972. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Finčs]], [[Aleks Makkovens]] un [[Berijs Fosters]]. Filma balstīta uz Artura La Berna 1966. gada romānu ''Goodbye Piccadilly, Farewell Leicester Square''.

sentences:
{{Citas nozīmes|ķīmisko elementu|urāns|urāns}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 92
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 21
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = U
|             atommasa = 238,02891
|   valences elektroni = [Rn]5f36d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Urāna paraugs un [[uranīts]] (urāna rūda)
|  oksidēšanas pakāpes = +3, +4, +5, '''+6'''
|  elektronegativitāte = 1,38
|              blīvums = 19 100
|  kušanas temperatūra = 1405,3 K (1132,2 °C)
| viršanas temperatūra = 4404 K (4131 °C)
|  īpatnējā pretestība = (0 °C) 2,80{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = (20 °C) 3155
}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
|nosaukums=Jelgavas teātris
|orig_nosaukums=
|attēls=Jelgavas Latviešu biedrības nams.jpg
|attēla izmērs=
|paraksts=Jelgavas Latviešu biedrības nams
|adrese=
|vieta={{vieta|Latvija|Jelgava|Katoļu iela 11|3s=Katoļu iela (Jelgava)}}
|karte=
|kartes_paraksts=
|karte_alt=
|kartes_izmērs=
|reljefa_karte=
|plat_d=|plat_m=|plat_s=|plat_NS=
|gar_d=|gar_m=|gar_s=|gar_EW=
|arhitekts=
|dibināšanas gads={{dat|1924|8|23||bez}}
|slēgšanas gads={{dat|1953|6|11||bez}}
|direktors=
|operas vadītājs=
|baleta vadītājs=
|režisors=
|diriģents=
|lielā zāle=
|mazā zāle=
|kamerzāle=
|zāle1=|zāle1_vietas=
|zāle2=|zāle2_vietas=
|zāle3=|zāle3_vietas=
|citas_daļas=
|mājas lapa=
}}

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Betelgeize
|               attēls =
Betelgeizes atrašanās vieta [[Orions (zvaigznājs)|Oriona zvaigznājā]]
|       citi nosaukumi = Oriona Alfa, Oriona α
|           zvaigznājs = [[Orions (zvaigznājs)|Orions]]
|          deklinācija = +07° 24′ 25.426″
|        rektascensija = 05h 55m 10.3053s<ref name="SIMBAD">{{Tīmekļa atsauce | url=http://simbad.u-strasbg.fr/simbad/sim-id?Ident=betelgeuse | title =SIMBAD query result: BETELGEUSE – Semi-regular pulsating Star | publisher=Centre de Données astronomiques de Strasbourg | accessdate=2007-06-20}}</ref>
|    redzamais spožums = no +0,2 līdz +1,2
|   absolūtais spožums = −5,14
|                 masa = ~18—19<ref name="KALER">{{Tīmekļa atsauce | title=Betelgeuse (Alpha Orionis) | publisher=University of Illinois | author=Kaler, James B. (Jim) | work=Stars website | url=http://stars.astro.illinois.edu/sow/betelgeuse.html | accessdate=2009-07-19}}</ref>
}}
'''Betelgeize''' ({{val|en|Betelgeuse}}), pazīstama arī kā '''Oriona Alfa''' jeb '''Oriona α''' ([[angļu valoda|angļu]]:''α Orionis''), ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|devītā spožākā zvaigzne]] pie debesīm [[nakts]] laikā un otra spožākā zvaigzne [[Orions (zvaigznājs)|Oriona zvaigznājā]] (uzreiz aiz [[Rīgels|Rīgela]]). Tās [[redzamais spožums]] variē starp 0,2 un 1,2. Betelgeize tiek klasificēta kā [[sarkanais pārmilzis]] un tā ir viena no lielākajām pašlaik zināmajām zvaigznēm. Tā atrodas apmēram 640 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saules sistēma]]s.<ref>Harper, G. M., Brown, A., Guinan, E. F. [http://iopscience.iop.org/article/10.1088/0004-6256/135/4/1430/pdf "A New VLA-Hipparcos Distance to Betelgeuse and its Implications"]. PDF. ''The Astronomical Journal'' '''135''' (4). April, 2008. pp. 1430–40. Retrieved November 12, 2015.</ref>

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Mārtins Makdona
| vārds_orig = ''Martin McDonagh''
| attēls = Martin McDonagh 2012.jpg
| attēla izmērs =
| komentārs = Mārtins Makdona 2012. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1970|3|26}}
| dz. vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = dramaturgs, scenārists, kinorežisors
| darbības gadi = 1996—pašlaik
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| mājaslapa =
| akadēmijasbalva =
| afibalva =
| arielabalva =
| BFTMAbalva =
| cēzarabalva =
| emibalva =
| filmfarebalva =
| geminibalva =
| zeltapalmaszars =
| zeltateļabalva =
| zeltaglobusabalva =
| zeltaavenesbalva =
| gojasbalva =
| gremībalva =
| iftbalva =
| lorensaolivjēbalva =
| NAACPbalva =
| nacionālāsfilmasbalva =
| SAGbalva =
| tonijasbalva =
| apbalvojumi =
| dzimums = V
}}'''Mārtins Faranans Makdona''' ({{Val|en|Martin Faranan McDonagh}}, dzimis {{Dat|1970|3|26}}) ir [[Angļi|angļu]] [[dramaturgs]], [[scenārists]] un [[kinorežisors]].

sentences: '''Elektriskais izolators''' ir materiāls vai viela, kas neļauj [[elektroenerģija]]i aizplūst uz ārieni vai ieplūst no ārienes. Tajā ir maz brīvo [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]], tiem ir vāja [[elektrovadītspēja]] jeb augsta [[elektriskā pretestība]]. Elektriskais lādiņš var uzkrāties uz izolatoru virsmas. Izolatori ir pretēji [[elektriskais vadītājs|elektriskajiem vadītājiem]], kas labi vada elektrisko strāvu; vēl atsevišķi izdala [[pusvadītājs|pusvadītājus]].

sentences: '''Vērtspapīrs''' ir privāttiesību [[dokuments]], kas apliecina tā īpašnieka saistības un izsaka mantiskās tiesības. Parasti vērtspapīrs apliecina kapitāla ieguldīšanu vai naudas aizdošanu un līdz ar to tiesības uz regulāriem ieņēmumiem [[dividendes|dividenžu]] vai procentu veidā. Vērtspapīrs var tikt pirkts un pārdots (kļūt par publiskās apgrozības objektu), nemainoties tajā izteikto tiesību daudzumam. Ir dažādi vērtspapīru veidi: [[Akcija (vērtspapīrs)|akcija]], [[obligācija]], [[vekselis]], [[privatizācijas sertifikāts]], [[akreditīvs]], [[kravaszīme]], [[ķīlas zīme]] u. c.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca.|last=Grēviņa|first=Ruta|publisher=Zinātne|year=2000|isbn=9984698033|location=Rīga|pages=}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Eiropas Savienības terminu vārdnīca.|last=|first=|publisher=UNDP|year=2004|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=36719|title=likumi.lv|last=|first=|access-date=13.02.2018|date=23.08.1995}}</ref>

sentences:
un [[Aristotelis]]]]
'''Filozofs''' ({{val|grc|φιλόσοφος}}), sieviešu dzimtē — '''filozofe''', ir [[filozofija]]s speciālists. Filozofi bieži tiek iedalīti pēc pārstāvētās filozofijas skolas vai kustības. Ievērojamākie apbalvojumi, kurus var saņemt filozofi, ir [[Kioto balva mākslā vai filozofijā]], [[Rolfa Šoka prēmija]], [[Avicennas balva]] un [[Berggrēna prēmija]]. Filozofu svētie aizstāvji ir [[Svētā Katrīna no Aleksandrijas|Svētā Katrīna]], [[Alberts Lielais]], [[Justīns Moceklis]] un [[Akvīnas Toms]].

sentences: '''Kinurija''' ({{val|grc|Κυνουρία}}) ir vēsturisks apgabals [[Peloponēsa]]s austrumos, [[Grieķija|Grieķijā]], starp [[Argolidas līcis|Argolīdas līci]] un [[Parnons|Parnona]] kalniem, aiz kuriem stiepās [[Lakonija]]. Ziemeļos Kinurija robežojās ar [[Argolida|Argolīdu]]. Pēc 1833. gada administratīvā dalījuma šajā teritorijā atradās Kinurijas eparhija, bet mūsdienās tā tiek dalīta [[Ziemeļkinurijas dēms|Ziemeļkinurijas]] un [[Dienvidkinurijas dēms|Dienvidkinurijas]] dēmos. Nosaukums cēlies no [[kinurieši|kinuriešu]] ciltīm, par kuru ciltstēvu uzskatīja mītisko [[Kinurs|Kinuru]].

sentences:
[[Kategorija:Kalnu grēdas]]
[[Kategorija:Āfrikas ģeogrāfija]]
[[Kategorija:Magriba]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =James George Frazer
| attēls =JamesGeorgeFrazer.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1854
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =1
| dz_vieta =[[Glāzgova]], [[Skotija]], {{GBR}}
| m_gads =1941
| m_mēnesis=5
| m_diena=7
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[skoti|skots]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Glāzgovas Universitāte]]
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[antropoloģija]],
[[mitoloģija|mitoloģijas pētniecība]],
[[reliģija|reliģijas pētniecība]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''In the Loop''
| operators =
| attēls = In the Loop poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, satīra
| režisors = [[Armando Jenuči]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Pīters Kapaldi]]
* [[Toms Holanders]]
* [[Kriss Adisons]]
* [[Džeimss Gandolfīni]]
* [[Mimi Kenedija]]
* [[Džīna Makkī]]
* [[Stīvs Kugans]]
* [[Zehs Vuds]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''In the Loop''
| studija = * ''BBC Films''
* ''UK Film Council''
* ''Aramid Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''Optimum Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|2009|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2009|4|17|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 612,650 [[Sterliņu mārciņa|£]]
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,79 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl660243969/weekend/|title=In the Loop |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|2|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''In the Loop''''' ir 2009. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] satīriska melnā [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Armando Jenuči]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pīters Kapaldi]], [[Toms Holanders]], [[Kriss Adisons]], [[Džeimss Gandolfīni]], [[Mimi Kenedija]], [[Džīna Makkī]], [[Stīvs Kugans]] un [[Zehs Vuds]]. Filma ir [[Atvasinājums (fikcija)|atvasinājums]] [[BBC]] komēdijseriālam ''[[The Thick of It]]''.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Meredits Kolkets
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Meredith Colket''
 |              attēls = Colket.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Meredits Braits Kolkets
 |              dz_dat = {{dat|1878|11|19}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
 |             mir_dat = {{dat|1947|6|7}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Radnora}}
 |             tautība = amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 1 sudraba
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — kārtslēkšana vīriešiem|Kārtslēkšana]]}}
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Henriks Šēbergs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Henrik Sjöberg''
 |              attēls = Henrik Sjöberg.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1875|1|20}}
 |             dz_viet = [[File:Jack of Sweden and Norway (1844–1905).svg|22px]] [[Stokholma]], [[Zviedrijas un Norvēģijas ūnija]] (tagad {{karogs|Zviedrija}}
 |             mir_dat = {{dat|1905|8|1}}
 |            mir_viet = {{vieta|Dānija|Helsingēra}}
 |             tautība = [[Zviedrs]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|Zviedrija|1844}} [[Zviedrija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]] un [[Vingrošana]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}

sentences: '''Svjatopolku-Mirsku dzimta''' arī '''Mirsku''' dzimta ({{val-pl|Światopełk-Mirscy}}, {{val-be|Святаполк-Мірскія}}, {{val-ru|Святополк-Мирский}}) bija sena [[Kņazs|kņazu]] dzimta [[Polija|Polijā]] un [[Krievija|Krievijā]]. Dzimtas pirmsākumi tiek lēsti ap 16. gadsimta sākumu. Kopš 18. gadsimta dzimta mainījusi uzvārdu no Mirski uz Svjatopolki-Mirski. Svjatopolks bija [[Kijeva]]s kņaza [[Vladimirs Svjatoslavičs|Vladimira Svjatoslaviča]] dēls. Dzimta sevi uzskatīja par īstajiem [[Mira (Baltkrievija)|Miras]] īpašniekiem. Kņazu dzimtas tituls apstiprināts 1821. gadā [[Polija|Polijā]] un 1861. gadā [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
'''Trigonometriskā''' jeb '''vienības riņķa līnija''' (TRL) ir [[riņķa līnija]], kuras centrs atrodas [[koordinātu sistēma|koordinātu sistēmas]] sākumpunktā un [[rādiuss]] ir vienu vienību garš.
 mērs.]]

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Zīmolvedība''' ir stratēģiska [[Zīmols|zīmola]] attīstība un vadība, veidojot tā unikālo un atšķirīgo identitāti [[Tirgus|tirgū]]. Zīmolvedībā izmanto zīmola stratēģiju, kas definē zīmola galveno doto vērtību tā lietotājiem un iemeslus, kāpēc ticēt zīmola dotajai vērtībai. Stratēģija parasti arī apraksta dažas galvenās zīmola personības šķautnes. Zīmolvedība ar zīmolu strādā ilgākā laika posmā, veidojot zīmola vērtību, kuru ir iespējams aprēķinās naudas izteiksmē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-cma.org/disciplines/brand |title=Brand Management |access-date={{dat|2017|11|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170606173735/https://www.the-cma.org/disciplines/brand |archivedate={{dat|2017|06|06||bez}} }}</ref> Spēcīgs zīmols, kas uztur savu solījumu patērētājiem, ražotājam dod [[konkurence]]s priekšrocības tirgū, ko nodrošina [[patērētāju lojalitāte]] un atkārtotie pirkumi.

sentences:
{{Bibliotēkas infokaste
| nosaukums        = Kongresa bibliotēka<br />''Library of Congress''
| logo             = US-LibraryOfCongress-BookLogo.svg
| logo_izm         = 100
| logo_par         =
| attēls           = Thomas Jefferson Building Aerial by Carol M. Highsmith.jpg
| attēls_izm       =
| virsraksts       = Bibliotēkas galvenā ēka
| vieta            = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| koordinātas      =
| dibināta         = [[1800. gads]]
| filiāles         =
| kolekcija        = 160 775 469
| gada_aprite      =
| lasītāji         = <!--Iedzīvotāju skaits, kam pieejam bibliotēka.-->
| lietotāji        = <!--Lasītāja kartes-->
| budžets          = [[ASV dolāri|$]] 598 402 000
| direktors        =
| darbinieki       = 3224
| website          = {{URL|https://www.loc.gov/}}
}}
{{coord|38|53|19|N|77|00|17|W|region:US-DC_type:landmark|display=title}}
'''[[ASV Kongress|Kongresa]] bibliotēka''' ({{val|en|Library of Congress}}) ir [[bibliotēka]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], ''[[de facto]]'' ASV nacionālā bibliotēka, vecākā federālā kultūras institūcija visā valstī. Tā atrodas trīs ēkās [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Kongresa bibliotēka ir lielākā bibliotēka pasaulē pēc grāmatu skaita un plauktu lieluma.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Visi prezidenta vīri
| operators = [[Gordons Viliss]]
| attēls = All the president's men.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris, mistērija
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = [[Volters Koblencs]]
| scenārijs = [[Viljams Goldmens]]
| aktieri = * [[Dastins Hofmans]]
* [[Roberts Redfords]]
* [[Džeks Vordens]]
* [[Mārtins Bolsams]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Džeisons Robardss]]
| mūzika = [[Deivids Šīrs]]
| oriģinālnos = ''All the President's Men''
| studija = ''Wildwood Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|4|4}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|70,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl524518913/|title=All the President's Men |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|7}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Visi prezidenta vīri"''' ({{Val|en|All the President's Men}}) ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dastins Hofmans]], [[Roberts Redfords]], [[Džeks Vordens]], [[Mārtins Bolsams]], [[Hals Holbruks]] un [[Džeisons Robardss]]. Filma balstīta uz 1974. gada [[Karls Bernstīns|Karla Bernstīna]] un [[Bobs Vudvards|Boba Vudvarda]] grāmatu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Urbanherovantbarreeltje.JPG
| att_nosaukums = [[Šetlandes ponijs]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus caballus
| suga_lv =Mājas zirgs
| binomial =Equus caballus
}}
Par '''poniju''' sauc maza auguma [[mājas zirgs|zirgu]], ar specifiskām proporcijām un temperamentu. Tas joprojām ir [[mājas zirgs]] (''Equus caballus'') un pieder pie tās pašas [[zirgi|zirgu ģints]] (''Equus''). Pie ponijiem tiek pieskaitīti tie zirgi, kas ir mazāki par 148 cm skaustā. Lai gan ir daudzas šķirnes, kuras neskatoties uz to, ka ir zemākas par 148 cm skaustā, joprojām tiek sauktas par zirgiem, jo vērā tiek ņemtas arī auguma proporcijas un raksturs.

sentences: '''Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību''' ({{val-en|European Commission against Racism and Intolerance, ECRI}}) ir [[Eiropas Padome]]s koleģiāla iestāde rasisma, ksenofobijas, antisemītisma un neiecietības monitoringam no cilvēktiesību aizsardzības skatpunkta un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas gaismā. Tā ir dibināta saskaņā ar Eiropas Padomes 1993. gada samita lēmumu.

sentences:
Šajā sarakstā ikviens Vikipēdijas dalībnieks var atrast dažādu nozaru speciālistus, ar kuriem konsultēties rakstu izveidošanā par konkrēto tematu.
Tāpat šeit katrs Vikipēdijas dalībnieks pats var pierakstīties sev interesējošā(s) kategorijā(s), lai atrastu līdzīgi domājošos un palīdzētu citiem izveidot kvalitatīvus rakstus. Parakstoties būtu ļoti vēlams norādīt specifiskāku informāciju, ko attiecīgajā nozarē Jūs vislabāk pārvaldāt.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vaiga sviedros
| operators =
| attēls = PainGain poster lv.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma, komēdija
| režisors = [[Maikls Bejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Marks Volbergs]]
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Entonijs Mekijs]]
* [[Tonijs Šelhubs]]
* [[Eds Heriss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Pain & Gain''
| studija = ''De Line Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|4|11}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|86,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1315538433/|title=
Pain & Gain |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vaiga sviedros"''' ({{Val|en|Pain & Gain}}) ir 2013. gada ASV spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marks Volbergs]], [[Dveins Džonsons]], [[Entonijs Mekijs]], [[Tonijs Šelhubs]] un [[Eds Heriss]].

sentences:
]]
'''Plūdi''' ir [[dabas parādība]], kad [[ūdenstilpe|ūdenstilpēs]] paaugstinās [[ūdens]] līmenis un applūst to tuvumā esošā [[sauszeme]]. Galvenie plūdu iemesli ir ilgstoši [[nokrišņi]], [[sniegs|sniega]] kušana, [[cunami]], [[ledus]] sastrēgumi, kā rezultātā esošās [[ūdenstece]]s ([[upe]]s) nespēj aizvadīt ūdeni. Plūdi var būt arī tad, ja ūdens līmeņa celšanos neiztur kāds [[dambis]], [[aizsprosts]] vai cita aizsargkonstrukcija un tad applūst plašas teritorijas. [[Latvija]]s teritorijā plūdu cēloņi ir vētras uzplūdi [[jūra]]s piekrastē un strauja ūdens līmeņu celšanās [[upe|upēs]] un [[ezers|ezeros]] palu un lietus uzplūdu laikā.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Bruņurupuči nindzjas
| color         = #33CC00
| series        =
| image         = Tmnt 7.jpg
| caption       =
| first         = ''Teenage Mutant Ninja Turtles'' #1
| last          =
| creator       =
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          = Komandas locekļi
| data1         = Leonardo, Donatello, Rafaēls, Mikelandželo
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        =
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = {{Vieta|ASV}}
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences: '''Analītiskā filozofija''' ir [[Filozofija|filozofijas]] virziens un tradīcija, kas izmanto analīzi. Tā ir īpaši populāra [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]], radusies ap 20. gadsimta miju [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un [[Skandināvija|Skandināvijā]]. Analītiskā filozofija bieži tiek pretstatīta [[Kontinentālā filozofija|kontinentālajai filozofijai]], kas radīta kā vispārējs apzīmējums citām [[Eiropa|Eiropā]] izplatītām metodēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|autors=All.|suga_lv=Augstais grīslis|suga=Carex elata|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex elata inflorescens (09).jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex elata}}
'''Augstais grīslis''' ({{val-la|Carex elata}}) ir mainīga izskata [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] diezgan bieži sastopama visā teritorijā, pārmitrās vietās [[Pļava|pļavās]], [[Purvs|purvos]], ūdenstilpju krastos un gar applūstošām ieplakām mežos un krūmājos.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Cinobrs
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]], sulfīds ar metālu, cinobra - hipercinnabarīta sērija
|ŠtruncaID=2/C.18-10
|ķīm_formula=Dzīvsudraba sulfīds, HgS
|singonija=[[heksagonālā singonija|Heksagonālā]]
|krāsa=Koši sārti sarkana līdz ķieģeļsarkana, var būt arī pelēks
|svītra=Koši sārta
|habituss=Romboedriski līdz plātņaini kristāli, biežāk smalkgraudaina masa
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas lūzuma iezīmes
|cietība=2-2,5
|spīdums=Dimanta līdz nespodrs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 2.905 nε = 3.256
|pleohroisms=Nav
|blīvums=8-8,2
}}

sentences: '''Baznīcas dziesma''' vai '''himna'''<ref name="tezaurs"/> ir [[reliģija|reliģiska]] dziesma, kas īpaši uzrakstīta [[dievs|dievu]], [[dievība|dievību]], nozīmīgu cilvēku vai [[personifikācija|personifikāciju]] slavināšanai, [[dievināšana]]i un [[lūgšana|lūgšanām]]. Baznīcas dziesmu parasti izpilda [[dievkalpojums|dievkalpojumos]] vai [[reliģisks rituāls|reliģiskos rituālos]]. Baznīcu dziesmas parasti ir apkopotas [[dziesmu grāmata|dziesmu grāmatās]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Glorija Bela
| operators =
| attēls = Gloria Bell (2018 film poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Sebastjans Lelio]]
| producents = * [[Alise Džonsone Boere]]
* Sebastjans Lelio
| scenārijs = Sebastjans Lelio
| aktieri = * [[Džūliana Mora]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Maikls Sera]]
* [[Kārena Pistoriusa]]
* [[Breds Gerets]]
* [[Džīna Triplhorna]]
* [[Rita Vilsone]]
* [[Kriss Malkijs]]
* [[Šons Astins]]
* [[Holanda Teilore]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Gloria Bell''
| studija = * ''FilmNation Entertainment''
* ''Fabula''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[A24]]''
* ''Sony Pictures Releasing International''
* ''Stage 6 Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|9|7|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2019|3|8|ASV}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{CHL}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3725035009/|title=Gloria Bell |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|19}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Glorija Bela"''' ({{Val|en|Gloria Bell}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Čīle]]s [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Sebastjans Lelio]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūliana Mora]], [[Džons Turturo]], [[Maikls Sera]], [[Kārena Pistoriusa]], [[Breds Gerets]], [[Džīna Triplhorna]], [[Rita Vilsone]], [[Kriss Malkijs]], [[Šons Astins]] un [[Holanda Teilore]]. Tā ir Lelio 2013. gada filmas "[[Glorija (2013. gada filma)|Glorija]]" rīmeiks angļu valodā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šefpavārs uz riteņiem
| attēls                   = SefpavarsUzRiteniem.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chef''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džons Favro]]
| producents               =
* [[Sergejs Bezpavlovs]]
* Džons Favro
| scenārija autors         = Džons Favro
| galvenajās lomās         =
* Džons Favro
* [[Sofija Vergara]]
* [[Džons Legizamo]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Olivers Plets]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fairview Entertainment]]''
* ''[[Aldamisa Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Open Road Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|3|7|Ostina|2014|5|9|ASV|2014|6|13|Latvija|}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chef-2014|title=Chef|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 29, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|46 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chef.htm|title=Chef (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šefpavārs uz riteņiem"''' ({{val|en|Chef}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galvenās lomas atveidotājiem ir [[Džons Favro]]. Citas lomas atveido [[Sofija Vergara]], [[Džons Legizamo]], [[Skārleta Johansone]], [[Dastins Hofmans]] un [[Olivers Plets]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|3|7||bez}} Ostinā.

sentences:
[[Image:Gamma plot-lv.svg|thumb|right|325px|Gamma funkcijas grafiks]]
'''Gamma funkcija''' jeb '''otrā veida Eilera integrālis''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[faktoriāls|faktoriāla]] vispārinājums. To apzīmē ar lielo [[grieķu alfabēts|grieķu burtu]] [[gamma]] ''Γ''. Gamma funkcija ir definēta jebkuram [[reāls skaitlis|reālam]] un [[komplekss skaitlis|kompleksam skaitlim]], izņemot veselus [[negatīvs skaitlis|negatīvus]] skaitļus, tātad visiem pozitīviem skaitļiem:

sentences:
]]
'''Gliceraldehīda-3-fostāts''' ir [[Kalvina cikls|Kalvina cikla]] produkts, kas iesaistās daudzos [[augu šūna]]s [[vielmaiņa]]s procesos kā pirmais [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Tas dod iespēju sintezēties jebkura cita veida organiskām vielām. Salīdzinājumā ar [[dzīvnieki|dzīvnieku]] [[šūna|šūnām]], [[aļģes|aļģu]] un [[augi|augu]] šūnām raksturīgas daudz lielākas [[bioķīmija|bioķīmiskās]] iespējas.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Liberia|Libērija}}

sentences:
[[Kategorija:Rumānija]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Eiropu|Rumānija]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Rumānija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis Alata.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Psammolepis alata}} rekonstrukcija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv = Psammolepju dzimta
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepididae
}}
'''Psammolepju dzimta''' ({{val|la|Psammolepididae}}; no {{val|grc|ψαμμο}} — 'smiltis' un ''λεπίς'' — 'zvīņas') ir izmirusi [[Bezžokļaiņi|bežžokļaiņu]] grupa, kas ietilpst [[psammosteju apakškārta|psammosteju apakškārtā]]. Dzimtu [[1962. gads|1962. gadā]] aprakstīja britu paleontologs [[Lamberts Tarlo]]. Dzimta tiek pārstāvēta ar vienu ģinti ''Psammolepis''. [[Psammolepji]] bija [[saldūdens]] iemītnieki.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sinoptiķis
| operators =
| attēls = Weather man.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, drāma
| režisors = [[Gors Verbinskis]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Maikls Rispoli]]
* [[Gils Belouss]]
* [[Nikolass Holts]]
| mūzika = [[Hanss Cimmers]]
| oriģinālnos = ''The Weather Man''
| studija = ''Escape Artists''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|10|20}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1433961985/|title=The Weather Man |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sinoptiķis"''' ({{Val|en|The Weather Man}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Gors Verbinskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Maikls Keins]], [[Houpa Deivisa]], [[Maikls Rispoli]], [[Gils Belouss]] un [[Nikolass Holts]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = East_African_Springhare_(Pedetes_surdaster)_(8290878677).jpg
| att_nosaukums =
|    att_izmērs = 240px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Anomaluromorpha
| apakškārta_lv = Zvīņastveidīgie
|        dzimta = Pedetidae
|     dzimta_lv = Slaidkāju dzimta
|         ģints = Pedetes
|      ģints_lv = Slaidkāji
|          suga = Pedetes surdaster
|       suga_lv = Austrumāfrikas slaidkājis
|   kategorijas = nē
|      binomial = Pedetes surdaster <small>([[Oldfield Thomas|Thomas]], 1902)</small>
|     izplatība =
}}

sentences:
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: Jēdziens '''kultūra''' ({{val|la|Cultura}}, kas sakņojas vārdā ''colere'' — 'kultivēt') apzīmē [[cilvēks|cilvēku]] darbības veidus, kā arī [[simbols|simboliskās]] struktūras, kas piešķir jēgu šīm darbībām. Dažādas kultūras definīcijas atspoguļo dažādas teorētiskās izpratnes par to, kā saprast cilvēku rīcību, vai kritērijus, pēc kuriem to vērtēt.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Akvinka
| native_name    =
| image          = Aquincum Amphitheatre 01.jpg
| image_size     =
| caption        = Akvinkas militārā amfiteātra drupas
| map_type       = Ungārija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 47| latm = 33| lats = 51| latNS = N
| longd = 19| longm = 02| longs = 58| longEW = E
| location       = {{vieta|Ungārija}}
| region         = [[Panonija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           = 473.3 ha
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Romiešu
| excavations    = no 1879. gada
| archaeologists = Torma Karoli
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskā zona
| notes          =
| designation    =
}}
'''Akvinka''' ({{val|la|Aquincum}}) bija sena [[Romieši|romiešu]] pilsēta, kas atradās [[Romas impērija|Romas impērijā]] pie [[Panonija]]s ziemeļaustrumu robežas. Pilsētas drupas atrodas mūsdienu [[Ungārija]]s galvaspilsētas [[Budapešta]]s teritorijā.

sentences: '''Iegurņa josla''' [[Cilvēks|cilvēkam]] atrodas rumpja apakšējā daļā un savieno kājas ar vidukli. Tajā atrodas [[iegurnis|iegurņa]] kauli, muskulatūra, dzimumorgāni un izvadorgāni. [[Cilvēka skelets|Cilvēkam]] tās skeletu veido divi [[Gūžas kauls|gūžas kauli]], kas pievienojas pie [[Krustu kauls|krustu kaula]]. Gūžas kauls katrā pusē savukārt veidojas cilvēka pieaugšanas laikā, saaugot kopā trim kauliem ([[Zarnu kauls|zarnu kaulam]], [[Sēžas kauls|sēžas kaulam]] un [[Kaunuma kauls|kaunuma kaulam]]).<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://medicine.lv/pme-raksts/?slug=iegurna_josla_pme|title=IEGURŅA JOSLA|website=medicine.lv|access-date=2022-05-08|date=2012-04-02|language=lv}}</ref> Zarnu kauls no tiem vērsts augšup, sēžas kauls — lejup un atpakaļ, kaunuma kauls — uz priekšu.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.butveselam.lv/skeleta-sistema/|title=Muskuloskeletālā sistēma – Būtveselam.lv|access-date=2022-05-08|language=lv}}</ref> Gūžas kaula ārējā virsmā ir lodveida [[locītava]]s iedobums, kurā ievietojas [[Augšstilba kauls|augšstilba kaula]] galviņa. Šo veidojumu sauc par gūžas locītavu. Mugurpusē gūžas kauli ar mazkustīgām locītavām savienoti ar krustu kaulu, bet priekšpusē saauguši kopā ar skrimsli, veidojot [[Simfīze|simfīzi]]. Gūžas kauli, krustu kauls, [[astes kauls]] un 2 pēdējie jostas skriemeļi kopā veido [[iegurnis|iegurni]], kas noliekts uz priekšu.<ref name=":0" />

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Izolēts raksts|date=2012. gada novembrī,}}
'''Igauņu haika''' ir dzejas forma, kas ir īsāka par tradicionālo haiku. Ja Parastai haikai zilbju skaits ir 5+7+5, bet igauņu haikai trijās rindās tikai 4+6+4 zilbes.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Elementi"
| image            = [[File:Title page of Sir Henry Billingsley's first English version of Euclid's Elements, 1570 (560x900).jpg|frameless|alt=Cover]]
| caption    = 1570. gada izdevums angļu valodā
| author           = [[Eiklīds]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[Sengrieķu valoda]]
| series           =
| subject          = [[Eiklīda ģeometrija]], elementārā [[skaitļu teorija]]
| genre            = Matemātika
| publisher        =
| publisher2       =
| pub_date         = apmēram 300. gads p.m.ē.
| english_pub_date =
| media_type       =
| pages            = 13 grāmatas
| awards           =
| isbn             =
| oclc             =
| dewey            =
| congress         =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Elementi"''' ({{val-grc|Στοιχεῖα}}, ''Stoicheia'') ir [[matemātika]]s un [[ģeometrija]]s [[traktāts]], kas sastāv no 13 grāmatām, kuras sarakstīja [[Senā Grieķija|sengrieķu]] matemātiķis [[Eiklīds]] [[Aleksandrija|Aleksandrijā]] apmēram 300. gadā p.m.ē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Tamias_sibiricus_lineatus_in_Mount_Taisetsu_-2.jpg
| att_nosaukums = [[Sibīrijas burunduks]] (''Tamias sibiricus'')
|    att_izmērs = 260px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|        dzimta = Sciuridae
|     dzimta_lv = Vāveres
|         cilts = Marmotini
|      cilts_lv = Murkšķi
|         ģints = Tamias
|      ģints_lv = Burunduki
|      binomial = Tamias <small>([[Johann Karl Wilhelm Illiger|Illiger]], 1811)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Kazeīns''' (no {{val|de|Kasein}}, kas savukārt no {{val|la|caseus}} — '[[siers]]'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=350}}</ref>) ir [[fosfoproteīni|fosfoproteīnu]] grupa, kas [[zīdītāji|zīdītāju]] [[piens|pienā]] veido līdz pat 80% no kopējā [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] daudzuma.{{sfn2|Ozola, Ciproviča|2002|p=12.—14}}

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Palau]] prezidenti''' kopš [[1981]]. gada, kad tā ieguva neatkarību no [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{cita nozīme|standartu organizāciju|sakaru pavadoni|Eutelsat W3C}}
'''Vispasaules Tīmekļa konsorcijs''' ({{val-en|World Wide Web Consortium}} jeb '''W3C''') ir [[konsorcijs]], kas veido [[standarts|standartus]] jeb "rekomendācijas" [[vispasaules tīmeklis|vispasaules tīmeklim]]. Konsorciju vada [[Tims Bērnerss-Lī]], sākotnējais [[URL]] (Vienotais resursu vietrādis), [[HTTP]] (Hiperteksta transporta protokols) un [[HTML]] (Hiperteksta iezīmju valoda) radītājs.

sentences: '''6. marts''' ir gada 65. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (65. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 300 dienas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Niasa
|attēls              = Nias_peta_topografi-id.svg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Nias''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd= 1 |latm= 06 |lats= |latNS= N
|longd= 97 |longm= 32 |longs= |longEW=E
|platība             = 4424
|garums              = 125
|platums             = 40
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Lelematua
|augstums            = 858
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļsumatra]]
|iedzīvotāji         = 847 057 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 191,5
|pamatiedzīvotāji    = [[niasieši]]
|valsts lielpilsēta  = [[Gununsitoli]]
|piezīme =
}}
'''Niasa''' ({{val|id|Pulau Nias}}) vai '''Niha''' ({{val|nia|Tanö Niha}}) ir [[Indonēzija]]i piederoša sala [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]].<ref>{{PZT|507}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Ziemeļsumatra]]s provincē; iedalās četros apriņķos un vienā pilsētā. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Gununsitoli]] pilsēta salas ziemeļaustrumu krastā. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[niasi]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Djego Rivera
| image         = Diego Rivera 1932.jpg
| imagesize     = 135px
| caption       =
| birthname     = Diego María de la Concepción Juan Nepomuceno Estanislao de la Rivera y Barrientos Acosta y Rodríguez
| birthdate     = {{dat|1886|12|8}}
| location      = {{vieta|Meksika|Gvanahvato}}
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1957|11|25|1886|12|8}}
| deathplace    = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
| nationality   = [[meksikānis]]
| field         = [[glezniecība]], portretisms, monumentālisms
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}
'''Djego Rivera''' ({{val|es|Diego Rivera}}, pilnajā vārdā — '''Djego Marija de la Konsepsjons Huans Nepomuseno Estanislao de la Rivera i Barjentoss Akosta i Rodrigess''' ({{val|es|Diego María de la Concepción Juan Nepomuceno Estanislao de la Rivera y Barrientos Acosta y Rodríguez}}); {{dat|1886|12|8|N}} — {{dat|1957|11|25|N}}) bija [[Meksika|meksikāņu]] gleznotājs, [[Murālisms|murālists]], [[Kreisa politika|kreisās politikas]] darbonis.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Amata (nozīmju atdalīšana)|Amata}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Amata
|attēls=Amata_ziema.jpg
|paraksts=Amata ziemā
|garums=66
|baseins=386
|kritums=193
|gada_notece=0,157
|izteka=[[Kūkālis]]
|augštece=Rezguļu upe
|iztekas_augstums=216,4
|ieteka=[[Gauja]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Kumada]], [[Dzirnupe (Amatas pieteka)|Dzirnupe]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=3 | sāk_plat_s=44 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=19 | sāk_gar_s=32 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=33 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=7 | iet_gar_s=48 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Amata''' ir [[Gauja]]s kreisā krasta pieteka [[Cēsu novads|Cēsu novadā]]. Tās garums ir 66 km. Sākas [[Vidzemes augstiene|Vidzemes augstienē]] no [[Kūkālis|Kūkāļa ezera]], 216 metrus [[virs jūras līmeņa]] (pastāv citi iztekas varianti). Kopējais kritums 193 metri, lejtecē vietām sasniedz 8—10 m/km. Straumes ātrums mazūdens periodā 0,5—2 m/s, palu laikā — aptuveni 3 m/s. Lejasdaļā tek pa [[Amatas senleja|Amatas senleju]] stāvos, 15—25 m augstos [[smilšakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] krastos, kuros ir izveidojušies vairāki [[Devons|devona]] atsegumi, tostarp, [[Dzilnas iezis]], [[Gulbju iezis]], [[Vanagu iezis]], [[Miglas iezis]], u.c. Amatas krastos atrodas [[Skujene]], [[Tālie Sīļi]], [[Zāģeri]], [[Amata (ciems)|Amata]], [[Bille]], [[Melturi]], [[Kārļi (Drabešu pagasts)|Kārļi]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Oktogēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8N8O8
|molmasa=296,2
|blīvums=1910
|kušanas temperatūra=276-286 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Oktogēns''' (HMX, ciklotetrametilēn-tetranitramīns, C4H8N8O8) ir spēcīga, relatīvi mazjutīga [[sprāgstviela]]. Šī viela strukturāli ir līdzīga [[heksogēns|heksogēnam]]. Oktogēns ir viena no visjaudīgākajām ķīmiskajām sprāgstvielām.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2534''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2534''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 758
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2019
| Starts                 = {{dat|2019|5|27|SK}} 06:23 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2529]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2544]]''
}}
'''''Kosmos-2534''''' (''Космос-2534'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas orbītā palaists 2019. gada maijā. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 758. ''Kosmos-2534'' tika izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 12.

sentences: '''Norlande''' ({{val|sv|Norrland}} — "Ziemeļu zeme") ir viena no [[Zviedrija]]s [[Zviedrijas zemes un provinces|vēsturiskajām zemēm]], kas robežojās ar [[Svēlande|Svēlandi]] dienvidos, [[Norvēģija|Norvēģiju]] rietumos un ziemeļos, ar [[Somija|Somiju]] ziemeļaustrumos. Norlande aizņem 59% no Zviedrijas teritorijas, bet tajā dzīvo tikai 12,8% Zviedrijas iedzīvotāju.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Microsoft PowerPoint''
| logo                   = Microsoft Office PowerPoint (2019–present).svg
| screenshot             = PowerPoint 2010.png
| caption                = Augšā: 2013. gada logotips; <br />Apakšā: 2010. gada ekrānuzņēmums.
| author                 = ''[[Microsoft]]''
| developer              =
| released               =
| latest release version = 2010
| latest release date    = {{dat|2010|06|15|N|bez}}
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = [[C++]]
| operating system       = ''[[Microsoft Windows]]''
| platform               =
| language               =
| status                 =
| genre                  = [[Prezentāciju programmas]]
| license                =
| website                = http://office.microsoft.com/en-us/powerpoint
}}
'''''Microsoft PowerPoint''''' ir programma prezentāciju veidošanai, ko veidojusi kompānija ''[[Microsoft]]'' kā daļu no ''[[Microsoft Office]]'' programmu komplekta. ''PowerPoint'' tiek izstrādāta no 1990. gada. Tai ir pieejama arī ''[[Macintosh|Mac]]'' versija.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Marģers Skujenieks
| attēls = Margers Skujenieks.jpg
| att_izm = 195px
| amats = [[Latvijas Republikas Ministru prezidenti|Latvijas Republikas Ministru prezidents]]
| term_sākums = {{dat|1931|12|6|N|}}
| term_beigas = {{dat|1933|03|23|N|}}
| prezidents = [[Alberts Kviesis]]
| priekštecis = [[Kārlis Ulmanis]]
| pēctecis = [[Ādolfs Bļodnieks]]
| term_sākums2 = {{dat|1926|12|19|N|}}
| term_beigas2 = {{dat|1928|01|23|N|}}
| prezidents2 = * [[Jānis Čakste]]
* [[Gustavs Zemgals]]
| priekštecis2 = [[Arturs Alberings]]
| pēctecis2 = [[Pēteris Juraševskis]]
| dzim_dati = {{dat|1886|06|22}}
| dzim_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1941|07|12|1886|06|22}}
| mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava}} (tagad {{RUS}})
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| partija = [[LSDSP]] (?—1921)
[[Mazinieku partija]] (1921—1929)
[[Progresīvā apvienība]] (1929—1934)
| dzīvesb =
| profesija = [[ekonomika|ekonomists]], [[statistika|statistiķis]]
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
| amats3 = [[Latvijas Republikas finanšu ministrs]]
| term_sākums3 = {{dat|1932|02|21|N|}}
| term_beigas3 = {{dat|1933|03|23|N|}}
| prezidents3 = [[Alberts Kviesis]]
| premjers3 = Marģers Skujenieks
| priekštecis3 = [[Gustavs Zemgals]]
| pēctecis3 = [[Jānis Annuss (politiķis)|Jānis Annuss]]
| amats4 = [[Latvijas Republikas iekšlietu ministrs]]
| term_sākums4 = {{dat|1931|12|06|N|}}
| term_beigas4 = {{dat|1932|03|20|N|}}
| prezidents4 = [[Alberts Kviesis]]
| premjers4 = Marģers Skujenieks
| priekštecis4 = [[Ansis Petrevics]]
| pēctecis4 = [[Jānis Kauliņš]]
| term_sākums5 = {{dat|1926|12|19|N|}}
| term_beigas5 = {{dat|1928|01|23|N|}}
| prezidents5 = * [[Jānis Čakste]]
* [[Gustavs Zemgals]]
| premjers5 = Marģers Skujenieks
| priekštecis5 = [[Eduards Laimiņš]]
| pēctecis5 = Eduards Laimiņš
}}
'''Marģers Skujenieks''' ({{dat VS|{{dat|1886|06|22|N}}|{{dat||06|10|N}}}} — {{dat|1941|07|12|N}}) bija [[Latvija]]s sabiedriski politiskais darbinieks, statistiķis, publicists. Divas reizes (no 1926. līdz 1928. un no 1931. līdz 1933. gadam) bijis [[Latvijas Ministru prezidents]], vēlāk vadījis [[Latvijas Olimpiskā komiteja|Latvijas Olimpisko komiteju]]. [[Tautas padome]]s loceklis, [[Latvijas Satversmes sapulce]]s un visu četru pirmskara Saeimu deputāts. Pēc [[Latvijas okupācija (1940)|okupācijas]] deportēts uz [[Padomju Savienība|PSRS]] un nošauts 1941. gadā.

sentences: '''Rizoīdi''' ir īpaši tievi pavedienveidīgi izaugumi, ar kuru palīdzību [[augi]], kam nav [[saknes|sakņu]], nostiprinās [[substrāts|substrātā]], uzņem no tā [[ūdens|ūdeni]] un [[barības vielas]]. [[Ķērpji]]em rizoīdi ir [[laponis|lapoņa]] apakšpusē, kur dažreiz veido biezu filcveidīgu savijumu. [[Sūnas|Sūnām]] tos visvairāk sastop stumbra lejasdaļā, bet, ja stumbri guļoši, — stumbra apakšējā pusē (īpaši lapainajām [[aknu sūnas|aknu sūnām]]). Daudzos gadījumos rizoīdi saista atsevišķus sūnu stumbrus vienā velēnā, tā veicinot [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] putekļu un nokrišņu uzkrāšanos un izmantošanu. [[Sfagni]]em rizoīdi sastopami tikai attīstības sākumā, bet ļoti ātri atmirst reizē ar apakšējo stumbra daļu, un pēc tam ūdeni un barības vielas tie uzņem ar lapām un stumbra [[epiderma]]s šūnām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Misija: Lielveikals
| attēls                   = Paul blart mall cop film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Paul Blart: Mall Cop''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Stīvs Karrs]]
| producents               =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Kevins Džeimss]]
* [[Tods Gārners]]
* [[Berijs Bernardi]]
| scenārija autors         =
* Kevins Džeimss
* [[Niks Bakajs]]
| galvenajās lomās         = Kevins Džeimss
| mūzika                   = [[Vedijs Vahtels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Happy Madison Productions]]''
* ''[[Relativity Media]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|1|16||bez}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/paul-blart-mall-cop-2009|title=Paul Blart: Mall Cop|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 16, 2019|archive-date={{dat|2016|04|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160422075620/http://www.bbfc.co.uk/releases/paul-blart-mall-cop-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mallcop.htm|title=Paul Blart: Mall Cop (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 16, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|183,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Misija: Lielveikals 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Misija: Lielveikals"''' ({{val|en|Paul Blart: Mall Cop}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisors ir [[Stīvs Karrs]]. Galvenās lomas atveidotājs, kā arī viens no filmas producentiem un scenārija autoriem ir [[Kevins Džeimss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|1|16||bez}}. Filmai 2015. gadā iznāca turpinājums "[[Misija: Lielveikals 2]]".

sentences:
{{atveidošana+}}
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Pankroks
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = crimson
| stila_izcelsme         = [[rokenrols]], ''[[rockabilly]]'', [[garāžroks]], [[protopanks]], [[psihedēliskais roks]], [[pabroks]], [[glemroks]]
| kultūras_izcelsme      = [[1970. gadi|1970. gadu]] vidus, [[Apvienotā Karaliste]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Austrālija]]
| instrumenti            = [[vokāls]], [[elektriskā ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]]
| popularitāte           = Plaša popularitāte [[1970. gadi|1970. gados]], [[1990. gadi|1990.]] un [[2000. gadi|2000. gados]] starptautiski komerciāli panākumi [[poppanks|poppankam]] un [[skapanks|skapankam]].
| atvasinātās_formas     = [[postpanks]], [[jaunais vilnis (mūzikas žanrs)|jaunais vilnis]], [[alternatīvais roks]], [[trokšņu roks]]
| apakšžanri             = ''[[anarcho-punk]]'', [[ārtpanks]], ''[[crust punk]]'', [[garāžpanks]], [[gotiskais roks]],  [[glempanks]], [[smagais pankroks]], ''[[horror punk]]'', [[kristiešu pankroks]], [[nacistiskais pankroks]], ''[[oi!]]'', ''[[Riot Grrrl]]'', ''[[skate punk]]''
| jauktie_žanri          = ''[[2 Tone]]'', [[antifolks]], [[avanpanks]], ''[[chicano punk]]'', ''[[Cowpunk]]'', ''[[deathrock]]'', [[folkpanks]], [[gēlu pankroks]], [[čigānu pankroks]], [[ķeltu pankroks]], [[poppanks]], ''[[psychobilly]]'', [[pankblūzs]], [[pankdžezs]], [[ska pankroks]]
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
}}
'''Pankroks''' ir [[rokmūzika]]s žanrs un kustība, kura radās [[1970. gadi|1970. gadu]] vidū. [[1960. gadi|1960. gados]] un 70. gadu sākumā parādījās dažādu [[protopanks|protopanku]] mūzikas paveidi, savukārt pankroks attīstījās tikai starp [[1974]]. un [[1976]]. gadu [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] un [[Austrālija|Austrālijā]], kad grupas, piemēram, kā ''[[Ramones]]'', ''[[Sex Pistols]]'' un ''[[The Clash]]'', tika atpazītas kā jaunās mūzikas kustības priekšgājēji. Līdz [[1977]]. gadam pankroks bija jau plaši izplatījies pa visu [[pasaule|pasauli]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 56
 | lv  = Piecdesmit seši
}}

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Ljēža–Bastoņa–Ljēža
| current_event = 2023. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža
| image         = Liège–Bastogne–Liège logo.svg
| image_caption =
| date          = Aprīļa beigas
| region        = [[Ardēni]], [[Beļģija]]
| latviski      =
| localnames    = Liège–Bastogne–Liège {{fr icon}}
| nickname = ''La Doyenne'' ("vecākās")
| discipline = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition = [[UCI Pasaules tūre]]
| type = [[Klasiskās riteņbraukšanas sacensības|Viendienas klasiku "piemineklis"]]
| organiser = ''[[Amaury Sport Organisation]]''
| director =
| first = 1892
| number = 108 (uz 2022. gadu)
| final =
| firstwinner = {{flaga|Beļģija}} [[Leons Uā]]
| mostwins = {{flaga|Beļģija}} [[Edijs Merkss]]<br>(5 uzvaras)
| mostrecent = {{flaga|BEL}} [[Remko Evenepūls]]
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .rw
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''NIC Congo''
|sponsors              = ''Interpoint SARL''
|domātais-pielietojums = ar [[Ruanda|Ruandu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = izmanto saistībā ar Ruandu
|ierobežojumi          = Ruandas iedzīvotājiem par velti, bet citiem par samaksu
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.rw/ www.nic.rw]
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 67
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 29
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ho
|             atommasa = 164,930329
|   valences elektroni = [Xe]4f116s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Holmija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2
|  elektronegativitāte = 1,23
|              blīvums = 8790 kg/m³, bet šķidrā stāvoklī 8340
|  kušanas temperatūra = 1734 K (1461 °C)
| viršanas temperatūra = 2873 K (2600 °C)
|  īpatnējā pretestība = 8,14{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = 2760
| Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Senecio paludosus|dzimta=Asteraceae|kategorijas=nē|suga_lv=Krastmalas krustaine|suga=Senecio paludosus|ģints_lv=Krustaines|ģints=Senecio|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=L|klase=Magnoliopsida|tips_lv=Segsēkļi|tips=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|attēls=Jacobaea paludosa flower (06).jpg|rinda_lv=Asteru rinda|rinda=Asterales}}'''Krastmalas kurstaine''' ({{val|la|Senecio paludosus}}) ir [[kurvjziežu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] tā ir sastopama reti — galvenokārt [[Rīga]]s un [[Jūrmala]]s apkārtnē, mitros upju krastos, uz applūstošiem pļavu ceļiem, slapjās nezālienēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/senecio-paludosus-l/|title=krastmalas krustaine - Senecio paludosus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-19}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Mīnuszīme highlighted zaļa latviešu valodas Vikipēdijas [[Mediawiki:edittools]] kastē. (Neesmu drošs vai šāds attēls ir eligible jebkādām autortiesību pretenzijām, Mediawiki Foundation logotipi neparādās uz no izmantotā pārlūka (Operas) arī nekas nav redzams).[[Kategorija:Vikipēdija]]
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{līdzīgs|Partenons}}
{{Infobox historic site
| name =Panteons
| native_name =''Pantheon''
| image = Panthéon, Rome.jpg
| image_size =250px
| caption =
| type = [[Templis]]
| locmapin =Roma
| lat_degrees =41
| lat_minutes =53
| lat_seconds =54.96
| lat_direction =N
| long_degrees =12
| long_minutes =28
| long_seconds =36.48
| long_direction =E
| location ={{vieta|Itālija|Roma}}
| area =
| built = 118.—128. gads m.ē. (pašreizējā ēka)
| architect =
| architecture =
| governing_body =
| owner =
}}
'''Panteons''' ({{val|la|Pantheon}}) ir būve [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]]. 27. gadā p. m. ē. to sāka būvēt [[Markuss Agripa]] kā [[templis|templi]] visiem [[Senā Roma|Senās Romas]] dieviem, taču 126. gadā m. ē. imperatora [[Adriāns|Adriāna]] valdīšanas laikā tas tika pārbūvēts.<ref name="britannica">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/441553/Pantheon|title=Pantheon|publisher=''[[Encyclopædia Britannica]]''|accessdate={{dat|2013|2|4||bez}}}}</ref> Tiek uzskatīts, ka ēkas arhitekts ir [[Damaskas Apolodors]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://penelope.uchicago.edu/~grout/encyclopaedia_romana/imperialfora/trajan/apollodorus.html|title=Apollodorus of Damascus|publisher=Uchicago.edu|accessdate={{dat|2013|2|4||bez}}}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jaunjelgavas Svētā Krusta Romas katoļu baznīca (2000)
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10377447
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Ilze Binga
| image = Ilse Bing self portrait 1931.jpg
| image_size =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1899|03|23}}
| location = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācijas Impērija]]
| deathdate = {{mdv|1998|03|10|1899|03|23}}
| deathplace = [[Manhatana]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| nationality = [[Vācieši|Vāciete]]
| occupation = [[Fotogrāfs|Fotogrāfe]]
| training =
| movement = [[modernisms]], [[Avangards (māksla)|avangards]]
| famous works =
| patrons =
| name_orig = ''Ilse Bing''
}}
'''Ilze Binga''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Ilse Bing''; 1899—1998) bija viena no vadošajām Eiropas fotogrāfēm sievietēm [[Starpkaru periods|starpkaru periodā]].<ref name="vam">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.vam.ac.uk/page/i/ilse-bing/ |title=Ilse Bing - Victoria and Albert Museum |publisher=Vam.ac.uk |date= |accessdate=2015-11-23}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Atgāzene]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Atgāzene]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lejup no kalna
| operators =
| attēls = Downhill poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = * [[Nets Feksons]]
* [[Džims Rašs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūlija Luisa-Dreifusa]]
* [[Vills Ferels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Downhill''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|26}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lejup no kalna"''' ({{Val|en|Downhill}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas filma, kuras režisori ir [[Nets Feksons]] un [[Džims Rašs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūlija Luisa-Dreifusa]] un [[Vills Ferels]]. Filma ir rīmeiks 2014. gada zviedru režisora [[Rūbens Ēstlunds|Rūbena Ēstlunda]] filmai ''[[Force Majeure]]'' (2014).

sentences:
un apgleznoja [[Sergejs Maļutins]]]]
'''Matrjoška''' ({{val|ru|матрёшка}}, {{izrunā|mɐˈtrʲɵʂkə}}, no sieviešu [[personvārds|personvārda]] [[Matrjona]] (''Матрёна'')) ir tradicionāla [[krievi|krievu]] [[rotaļlieta]]. Tā ir no [[koksne|koka]] izdobta parasti 16—17 centimetrus augsta [[lelle]], kurā var ielikt tādu pašu tikai mazāku lelli, savukārt mazākajā lellē — vēl mazāku lelli un tā tālāk. Šīs lellītes parasti ir apgleznotas krievu kultūras motīvos. Pirmās matrjoškas 1890. gadā izveidoja krievu amatnieks [[Vasīlijs Zvjozdočkins]] (''Василий Звёздочкин''), bet 20. gadsimta vidū tās pirmoreiz izstādītas izstādē kā [[Krievija]]i raksturīgas rotaļlietas. Lielākā zināmā Krievijā izgatavotā matrjoška ir metru augsta un pusmetra diametrā.<ref>{{Laikraksta atsauce |title= Zināmākās matrjoškas – ar sarkanu lakatu un dzeltenā sarafānā |author= Ilze Knusle-Jankevica |date= 2016. gada 7. jūnijs |publisher= [[Jelgavas Vēstnesis]] |url= http://www.jelgavasvestnesis.lv/kultura/dazadi/zinamakas-matrjoskas-ar-sarkanu-lakatu-un-dzeltena-sarafana |accessdate= 2017. gada 26. augustā |journal=  |archive-url= https://web.archive.org/web/20170803094704/http://www.jelgavasvestnesis.lv/kultura/dazadi/zinamakas-matrjoskas-ar-sarkanu-lakatu-un-dzeltena-sarafana |archive-date= {{dat|2017|08|03||bez}} }}</ref>

sentences:
{{neenciklopēdisks}}
{{jāuzlabo|satur absurdus apgalvojumus (kas ir "uzvalkama foto lente"?)}}
'''Lomogrāfija''' – jauns [[fotogrāfija|fotografēšanas]] žanrs ar Lomo [[fotoaparāts|kamerām]].<br />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aizdomās neturamā pilsoņa lietas izmeklēšana
| operators =
| attēls = Investigation of a Citizen Above Suspicion Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Elio Petri]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džans Marija Volonte]]
* [[Florinda Bolkana]]
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| oriģinālnos = ''Indagine su un cittadino al di sopra di ogni sospetto''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1970|2|9}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{ITA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Aizdomās neturamā pilsoņa lietas izmeklēšana"''' ({{Val|it|Indagine su un cittadino al di sopra di ogni sospetto}}) ir 1970. gada [[Itālija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Elio Petri]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džans Marija Volonte]] un [[Florinda Bolkana]].

sentences:
s un pilsoņu zvēresta pieņemšana sabombardētajā Rātslaukumā 1710. gada jūlijā]]
'''1710. gada Vidzemes un Igaunijas kapitulācija''' jeb '''Vidzemes bruņniecības un Rīgas pilsētas kapitulācijas''' ({{val|de|Die Capitulationen der livländischen Ritter- und Landschaft und der Stadt Riga}}) bija agrāk [[Zviedrija]]i pakļauto [[Zviedru Vidzeme|Livonijas]] un [[Zviedru Igaunija|Igaunija]]s provinču bruņniecību un pilsētu pašpārvaldes institūciju rātes un [[ģilde|ģilžu]] padošanās [[Krievijas cariste|Krievijas caram]] [[Pēteris I|Pēterim I]]. Vidzemes kapitulācijas parakstīja 1710. gada 15. (4.) jūlijā un Igaunijas kapitulācijas 1710. gada 10. oktobrī (29. septembrī).
Kapitulācijas akti bija viens no [[Baltija]]s guberņu autonomijas pamatojumiem 18. un 19. gadsimtā līdz imperatora [[Aleksandrs III Romanovs|Aleksandra III]] valdīšanas laikā sāktajai [[Baltijas pārkrievošana]]s politikai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = CarassiusCarassius8.JPG
|  att_nosaukums = [[Karūsa]] (''Carassius carassius'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|   apakškohorta = Ostariophysi
|apakškohorta_lv = Kaulpūsles
|        sekcija = Otophysa
|     sekcija_lv = Kaulpūšļu sekcija
|      virskārta = Cypriniphysae
|   virskārta_lv = Karpveidīgo virskārta
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|       binomial = Cypriniformes <small>([[Bleeker]], 1859)</small>
|    kategorijas = nē
|     iedalījums =
* [[Akmeņgraužu apakškārta]] (''Cobitoidei'')
* [[Aļģēdāju apakškārta]] (''Gyrinocheiloidei'')
* [[Čukučanu apakškārta]] (''Catostomoidei'')
* [[Karpu apakškārta]] (''Cyprinoidei'')
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Johaness Dideriks van der Vālss
| vārds_orig =''Johannes Diderik van der Waals''
| attēls = Johannes Diderik van der Waals.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1837
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Leidene]], {{NED}}
| m_gads =1923
| m_mēnesis=3
| m_diena=8
| m_vieta =[[Amsterdama]], {{NED}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Amsterdamas Universitāte]]
| alma_mater =[[Leidenes Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Van der Vālsa vienādojums]], [[Van der Vālsa spēki]], [[Van der Vālsa rādiuss]]
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1910. gads)
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{POV}}
]]
'''Bībele''' ({{val|hbo|תנ״ך}}, ''tanakh'', {{val|el|ἡ Βίβλος}}, ''hē biblos'' — ‘grāmata’) ir nosaukums, kuru lieto [[jūdaisms|jūdaistu]], [[kristietība|kristiešu]] un dažu mazāk izplatītu reliģiju (piemēram, [[Samarieši|samariešu]] un [[rastafari]]) [[svētie raksti|svēto tekstu]] apzīmēšanai.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra              = Atlantijas okeāns
|attēls            =
|platība           = 106 400 000
|platība_bez_jūrām = 82 400 000
|garums            =
|platums           = 2848—4830
|Max_dziļums       = 8742
|Vid_dziļums       = 3338
|tilpums           = 329,7
|sāļums            = 35
|valstis           =
|pilsētas          =
}}
'''Atlantijas okeāns''' ir otrs lielākais [[okeāns]] uz [[Zeme]]s. Tas aizņem aptuveni 106,4 miljonus [[kvadrātkilometrs|kvadrātkilometrus]] lielu platību — apmēram 1/5 no Zemes kopējās virsmas. Kopējais ūdens tilpums ir 329,7 miljoni km3 (bez jūrām —323,6 milj. km3), kas ir 1/4 no [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]]. Vidējais dziļums ir 3338 m (bez jūrām — 3646 m), lielākais dziļums ir [[Puertoriko dziļvaga|Puertoriko dziļvagā]] — 8742 m. [[Kontinentālais šelfs]] aizņem ap 11% no Atlantijas okeāna pamatdaļas.

sentences: '''LSTM''' — rekurentā mākslīgā neironu tīkla (RNN) paveids “Long Short-Term Memory”,<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=[[Sepp Hochreiter]]|last2=[[Jürgen Schmidhuber]]|date=1997|title=Long Short-term Memory|url=https://www.researchgate.net/publication/13853244|journal=[[Neural Computation (journal)|Neural Computation]]|volume=9|issue=8|pages=1735–1780|doi=10.1162/neco.1997.9.8.1735|pmid=9377276|via=}}</ref> kas tiek izmantots dziļās mācīšanās jomā. Atšķirībā no standarta [[Mākslīgais neironu tīkls|neironu tīkliem]], LSTM ir atgriezeniskās saites savienojumi. Ar LSTM var aprēķināt visu, ko var izmantot [[Tjūringa mašīna]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=On the Computational Power of Neural Nets|last=Siegelmann|first=Hava T.|year=1992|isbn=978-0-89791-497-0|pages=440–449|volume=COLT '92|first2=Eduardo D.|last2=Sontag|DOI=10.1145/130385.130432|location=ACM}}</ref> Tam nevar būt viens datu punkts (piem., attēls vai video). LSTM ir piemērots tādiem uzdevumiem kā saistītā rokraksta atpazīšana<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Graves|first=A.|last2=Liwicki|first2=M.|last3=Fernandez|first3=S.|last4=Bertolami|first4=R.|last5=Bunke|first5=H.|last6=Schmidhuber|first6=J.|author-link6=Jürgen Schmidhuber|year=2009|title=A Novel Connectionist System for Improved Unconstrained Handwriting Recognition|url=http://www.idsia.ch/~juergen/tpami_2008.pdf|journal=IEEE Transactions on Pattern Analysis and Machine Intelligence|volume=31|issue=5|pages=855–868|citeseerx=10.1.1.139.4502|doi=10.1109/tpami.2008.137|pmid=19299860}}</ref> un runas atpazīšana.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://static.googleusercontent.com/media/research.google.com/en//pubs/archive/43905.pdf|title=Long Short-Term Memory recurrent neural network architectures for large scale acoustic modeling|last=Sak|first=Hasim|last2=Senior|first2=Andrew|date=2014|last3=Beaufays|first3=Francoise|access-date={{dat|2019|06|02||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180424203806/https://static.googleusercontent.com/media/research.google.com/en//pubs/archive/43905.pdf|archivedate={{dat|2018|04|24||bez}}}}</ref> ''Bloomberg Business Week'' rakstīja: "Šīs īpašības neapšaubāmi padara LSTM par vislielāko komerciālo AI sasniegumu, ko izmanto visur, sākot no [[Slimība|slimību]] prognozēšanas līdz [[Mūzikas instruments|mūzikas]] veidošanai."<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.bloomberg.com/news/features/2018-05-15/google-amazon-and-facebook-owe-j-rgen-schmidhuber-a-fortune|title=Quote: These powers make LSTM arguably the most commercial AI achievement, used for everything from predicting diseases to composing music.|work=Bloomberg Business Week|date=2018|last=Vance|first=Ashlee}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Datura stramonium - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-051.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Datura stramonium|Parastais velnābols}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Solanales
|         rinda_lv =Nakteņu rinda
|           dzimta =Solanaceae
|        dzimta_lv =Nakteņu dzimta
|             suga =D. stramonium
|          suga_lv =Parastais velnābols
|         binomial =Datura stramonium L.
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Andris Freidenfelds
|Attēls = Andris Freidenfelds.jpg
|Att_izm = 250px
|Apraksts = Andris Freidenfelds koncertā, 2008. gads
|Fons = solists
|Dz_vārds = Andris Freidenfelds
|Pseidonīms = Fredis
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1961|1|24}}
|Miris =
|Vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnojarskas novads|Noriļska|td=Krievija}}
|Instrumenti =
|Žanrs = [[Popmūzika]]
|Nodarbošanās = dziedātājs, radio dīdžejs, komiķis, komponists
|Gadi = [[1992]]-pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Mikrofona Ieraksti]]
|Darbojies_arī = [[Labvēlīgais Tips]]
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Justs Kristiāns fon Loders
|     vārds_orig = Justus Christian Loder
|         attēls = JustusChristianLoder.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1753
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Maskava|Maskavā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Justs Kristiāns fon Loders''' (''Justus Christian Loder''; dzimis {{dat|1753|3|12}}, miris {{dat|1832|4|16}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts un medicīnas organizators.

sentences: '''Molekulārie motori''' ir [[molekulārās mašīnas]], kas pārveido [[Enerģija|enerģiju]], parasti ķīmisko, mehāniskā [[Darbs (fizika)|darbā]]. Piemēram, daudzi no [[Olbaltumvielas|proteīniem]] veidoti molekulārie motori izmanto [[Adenozīntrifosforskābe|ATF]] hidrolīzes rezultātā atbrīvoto [[Gibsa brīvā enerģija|brīvo enerģiju]], lai veiktu darbu.<ref>Bustamante C, Chemla YR, Forde NR, Izhaky D (2004). "Mechanical processes in biochemistry". Annu. Rev. Biochem. '''73''': 705–48. doi:10.1146/annurev.biochem.72.121801.161542. <nowiki>PMID 15189157</nowiki>.</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oskars Vailds
|     vārds_orig = ''Oscar Fingal O'Flahertie Wills Wilde''
|         attēls = Oscar Wilde portrait by Napoleon Sarony - albumen.jpg
|     att_izmērs = 210px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1854
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Dublina]],  [[Īrija]]
|         m_gads = 1900
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = īrs
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|        periods = [[Viktoriānisms]]
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[Dekadence (māksla)|Dekadence]]
|slavenākie darbi = ''Doriana Greja Ģīmetne'', ''Salome''.
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Trinitijas koledža (Dublina)|Trinitijas koledža]], Magdalēnas koledža.
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Maksikss'''{{fact}} (pareizi būtu jāsauc par '''mašeše'''{{fact}} — nosaukts atradnes vārdā) ir neparasts, tumši zils [[akvamarīns]], [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Neparasto akmens krāsu ir devis radioaktīvais starojums. Maksiksam raksturīgs [[pleohroisms]] — skatoties dažādos virzienos akmens maina krāsu no zilas līdz zaļganai. Maksikss satur 2,8% Cs2O un ap 1% Li2O. Dienasgaismā maksikss ātri zaudē skaisto zilo krāsu un kļūst gaiši dzeltenīgs.

sentences:
, blīvākā elementa, kristāli]]
Par '''smagajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi augstu [[blīvums|blīvumu]], [[atommasa|atommasu]] vai [[atomskaitlis|atomskaitli]]. Šis terminam nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, tā nozīme var mainīties atkarībā no autora un konteksta.

sentences:
[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]
[[Kategorija:Bermuda]]

sentences: '''Veksiloloģija''' (no {{val-la|vexillum}} un {{val-el|λογος}}) ir zinību nozare par [[karogs|karogiem]]. Ar terminu ''vexillum'' apzīmēja [[Romas leģions|Romas leģionā]] lietotos [[veksiloīds|veksiloīdus]], kas savukārt ir vārda ''vela'' (bura) [[deminutīvs]].

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Slokas pamatskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = School in Sloka - panoramio.jpg
|image size             =
|imagewikilink          =
|alt                    =
|caption                = Slokas pamatskola 2014. gadā
|motto                  =
|location               = [[Skolas iela (Jūrmala)|Skolas iela]] 3, [[Jūrmala]], {{LAT}}
|streetaddress          =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 55 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 36 | longs = 44 | longEW = E
|country1               =
|coordinates            =
|schooltype             = pamatskola
|established            = 1907 (1992)
|director               = Guntars Miķelsons
|language               = latviešu
|url                    = {{URL|https://www.slokaspsk.lv/}}
}}
'''Slokas pamatskola''' bija viena no [[Jūrmala]]s pamatskolām, kas atradās [[Skolas iela (Jūrmala)|Skolas ielā]] 3, [[Sloka (Jūrmala)|Slokas]] apkaimē.

sentences: '''Asinsgrupas''' ir [[cilvēks|cilvēku]], kā arī atsevišķu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] sugu pārstāvju [[asinis|asins]] iedalījums grupās pēc asins [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] bioķīmiskajām īpašībām. Cilvēkiem ir atklātas vismaz 43 dažādas asinsgrupu sistēmas.<ref>[https://www.isbtweb.org/isbt-working-parties/rcibgt.html Red Cell Immunogenetics and Blood Group Terminology] {{angliski}}</ref> Svarīgākās sistēmas ir ABO sistēma un rēzus sistēma. Pēc ABO sistēmas, kas tiek uzskatīta par pamatsistēmu,  cilvēkiem var būt četras asinsgrupas:

sentences: '''Izkliedētā skaitļošana''' jeb '''izkliedētā datošana''' ({{val-en|distributed computing}})<ref>{{AkadTerm|term=izkliedētā skaitļošana|lang=LV}}</ref> ir [[datorzinātne]]s nozare, kas pēta izkliedētas sistēmas. Izkliedētas sistēmas ir [[programmatūra]]s sistēmas, kuras komponentes ir atsevišķas sistēmas, kas savienotas [[datoru tīkls|tīklā]] un koordinē savu darbību apmainoties ar ziņojumiem.<ref name="Coulouris">{{cite book|last=Coulouris|first=George|author2=Jean Dollimore|author3=Tim Kindberg|author4=Gordon Blair|title=Distributed Systems: Concepts and Design (5th Edition)|url=https://archive.org/details/distributedsyste0000coul_e0z4|publisher = Addison-Wesley|year=2011|location=Boston|isbn=0-132-14301-1}}</ref> Komponentes savā starpā sazinās, lai kopīgi sasniegtu kādu vienu konkrētu mērķi. Trīs izkliedētas sistēmas raksturojošas īpašības ir: komponenšu [[laiksakritība]] ({{val-en|concurrency}}), vienota pulksteņa neesamība un neatkarīga komponenšu [[atteice]].

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanākšana
| datums     = {{dat|2016|9|15}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Biafra un Papuass stāsta par CEE konferenci Armēnijā, citi jaunumi.
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Biafra}}
# {{U|Edgars2007}}
# {{U|Evita_wiki}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Kikos}}
# {{U|Silraks}}
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|koku ģinti|Ozoli (nozīmju atdalīšana)|Ozoli}}
{{BioTakso infokaste
| binomial = Quercus
| autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
| attēls = Quercus robur.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Parastā ozola lapas un augļi — zīles
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fagales
| rinda_lv = Dižskābaržu rinda
| dzimta = Fagaceae
| dzimta_lv = Dižskābarži
| dzimta_r = Dižskābaržu dzimta
| ģints = Quercus
| ģints_lv = Ozoli
| iedalījums = divas apakšģintis: {{ubl|[[ozoli (apakšģints)|ozoli]] (''Quercus'' subg. ''Quercus'')|[[gredzenzīļu ozoli]] (''Quercus'' subg. ''Cerris'' (''Cyclobalanopsis)'')}}
| kategorijas = nē
}}
'''Ozoli''' (''Quercus'') ir [[dižskābaržu dzimta]]s ģints, kurā pēc dažādu autoru uzskatiem ietilpst aptuveni 470—530 gan mūžzaļu, gan vasarzaļu koku un krūmu sugas.<ref>[https://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:325819-2 Quercus L.] Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens, Kew. Skatīts: 2024.03.07.</ref><ref name=Nac>Anda Feščenko [https://enciklopedija.lv/skirklis/158965-ozoli Ozoli] Nacionālā enciklopēdija. Atjaunots: 2024.01.18. Skatīts: 2024.03.07.</ref>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2495
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2495''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|5|6|SK}} 13:49:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2014
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2014
| Beigu_datums           = 2014. gada 2. vai 3. septembris
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-025A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2480]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2505]]''
}}
'''''Kosmos-2495''''' (''Космос-2495'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2014. gada maijā.

sentences: '''Ekoloģija''' ({{val-el|οἶκος}} — ‘māja’; {{gree|λογία}} — ‘jēdziens’) ir [[zinātne]], [[bioloģija]]s apakšnozare, par [[organisms|organismu]] un [[dabiskā vide|vides]] mijiedarbību, kā arī par attiecībām starp pašiem organismiem. Terminu "ekoloģija" pirmo reizi 1866. gadā izmantoja vācu zoologs [[Ernsts Hekels]]. Speciālistus, kas strādā šajā sfērā, sauc par ekologiem. Daži ekologi ir specializējušies konkrētu [[suga|sugu]] vai pat indivīdu izpētē.

sentences:
[[Kategorija:Madona]]
[[Kategorija:Ielas Madonas novadā|Madona]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Madona]]

sentences: '''19. aprīlis''' ir gada 109. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (110. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 256 dienas.

sentences:
un citus kontinentus, kuri ir atdalīti ar frontālām robežām]]
'''Gaisa masa''' ir plašs [[atmosfēra]]s apakšējās daļas ([[troposfēra]]s) apgabals ar līdzīgām fizikālajām īpašībām.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Liels [[gaiss|gaisa]] apjoms, kura horizontālie izmēri ir dažus simtus līdz dažus tūkstošus kilometru lieli, bet vertikālie tikai dažus kilometrus lieli. Vienai un tai pašai gaisa masai raksturīga [[temperatūra]]s aptuvena vienlīdzība, tajā nevar būt vienlaicīgi, piemēram, gan aukstais arktiskais, gan siltais tropiskais gaiss.

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds =
| Attēls = Jeff Porcaro Toto Fahrenheit World Tour 1986.jpg
| Dzimis = {{birth date|1954|4|1|mf=y}}
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors, ierakstu producents
| Dz_vārds = Džefrijs Tomass Porkaro
| Miris = {{death date and age|1992|8|5|1954|4|1}}
| Vieta_mr = West Hills, California, U.S.
| Gadi = 1971–1992
| Darbojies_arī = {{hlist|[[Toto (band)|Toto]]|[[Steely Dan]]|[[Nik Kershaw]]|[[Boz Scaggs]]|[[Michael Jackson]]|[[Bee Gees]]}}
| Vieta_dz = South Windsor, Connecticut, U.S.
| Žanrs = {{hlist|Hard rock|pop rock|progressive rock|jazz fusion}}
| Instrumenti = Bungas, sitaminstrumenti
| Apraksts = Džefs Porkaro pie bungām, Toto Farenheit Pasaules Tūrē, iekš [[Blaisdell Arena]] Honolulu, Havaju salās, 1986. gada 10. novembrī.
| Vārds_orig = Jeffrey Thomas Porcaro
}}'''Džefrijs Tomass Porkaro''' (''Jeffrey Thomas Porcaro'';<ref>{{Youtube|"Jeff Porcaro and Joe Porcaro Drum Lesson Video"}}</ref> 1. aprīlis 1954 — 5. augusts 1992) ir amerikāņu [[bundzinieks]], dziesmu autors un ierakstu producents. Viņš ir vislabāk pazīstams ar savu darbu rokgrupā Toto, bet ir viens no visvairāk ierakstītajiem sesiju mūziķiem, kurš strādājis pie simtiem albumu un tūkstošiem sesiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php|title=Freedrumlessons.com|publisher=Freeodrumlessons.com|access-date=2010-12-09|date=|archive-date=2016-01-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20160109131921/http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php}}</ref><ref name="autogenerated1">{{Tīmekļa atsauce|url={{Allmusic|class=artist |id=jeff-porcaro-p112306/biography |pure_url=yes}}|title=Jeff Porcaro|last=Ruhlmann|first=William|publisher=AllMusic|access-date=2011-10-24|date=}}</ref> Kamēr viņš jau bija pazīstams studijas spēlētājs 1970. gados, viņš izcēlās Amerikas Savienotajās Valstīs kā bundzinieks Steely Dan albumā ''Katy Lied''.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Bukidnona
| official_name = ''Bukidnon''
| image_skyline = Foggy Morning At Panimahawa Ridge.jpg
| imagesize =
| image_caption = Panimahavas grēdas ainava provinces ziemeļaustrumos
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Bukidnon in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ziemeļmindanao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1917
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 10498.59
| population_total = 1541308
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 7 | latm = 55 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 05 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Malajbalaja]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 22
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Malajbalaja]]
| p3 = [[Valensija (Filipīnas)|Valensija]]
| p4 = '''20 municipalitātes'''
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]], [[lumadi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BUK
| website                  = {{URL|http://www.bukidnon.gov.ph/}}
}}
'''Bukidnona''' ({{val|fil|Lalawigan ng Bukidnon}}, {{val|en|Province of Bukidnon}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Bukidnon}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Ziemeļmindanao]] reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās, 20 municipalitātēs un sīkāk 464 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Malajbalaja]], bet lielākā pilsēta — [[Valensija (Filipīnas)|Valensija]].

sentences: '''Latviešu dzeja''' ir nozīmīga [[latviešu rakstniecība]]s vēstures sastāvdaļa kopš [[19. gadsimts|19. gadsimta]] otrās puses, daudzi dzejnieki bijuši nacionāli nozīmīgi publicisti un politiski darbinieki.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Sērens Kirkegors
|          vārds_orig = ''Søren Kierkegaard''
|              attēls = Kierkegaard.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1813
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1855
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 11
|             m_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Dāņi|dānis]]
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = Kierkegaard sig.png
|               skola =
|           intereses = [[reliģija]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[estētika]], [[ētika]], [[psiholoģija]]
|          alma_mater =[[Kopenhāgenas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Sērens Objū Kirkegors''' ({{val|da|Søren Aabye Kierkegaard}}; dzimis {{dat|1813|5|5}}, miris {{dat|1855|11|11}}) bija 19. gadsimta [[Dānija|dāņu]] [[filozofs]] un [[teologs]], kuru nereti uzskata par [[eksistenciālisms|eksistenciālisma]] filozofijas aizsācēju. Kirkegors kritizēja [[racionālisms|racionālismu]], it īpaši [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgeļa]] filozofiju, kā arī kristīgo baznīcu. Kirkegora filozofijas pamatā ir [[individuālisms]] un patiesības subjektivitāte, un viņam bijusi milzīga ietekme uz iracionālisma filozofijas attīstību.

sentences:
(''Betula humilis'')]]
'''Gada koks''' jeb '''Gada kokaugs''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2001. gada izraugās [[Latvijas Dendrologu biedrība]],<ref>[https://www.daba.gov.lv/lv/gada-dabas-simboli Gada dabas simboli] Dabas aizsardzības pārvalde Skatīts: 2022. gada 17. janvārī.</ref> tā pievēršot sabiedrības uzmanību Latvijā sastopamajiem kokaugiem. Par gada simboliem ir nosauktas gan vietējās, gan dekoratīvas svešzemju kokaugu sugas, veicinot savvaļas augu un dendroloģisko stādījumu izpēti. Gada koka nomināciju ir ieguvusi arī [[invazīva suga]] — [[ošlapu kļava]], jo Dendrologu biedrība vēlējās pievērst sabiedrības uzmanību šādu augu izraisītām problēmām un ierobežot sugas tālāku izplatību.

sentences: '''Adrenokortikotropais hormons''' ('''AKTH''' ; arī '''adrenokortikotropīns''', '''kortikotropīns''') ir [[Peptīdi|polipeptīds]], [[tropīni|tropīnu]] tipa [[hormons]], ko ražo un izdala [[hipofīze]].<ref name="MortonHall2012">{{Grāmatas atsauce|title=Concise Dictionary of Pharmacological Agents: Properties and Synonyms|url=https://books.google.com/books?id=tsjrCAAAQBAJ&pg=PA84|date=December 6, 2012|publisher=Springer Science & Business Media|isbn=978-94-011-4439-1|pages=84–}}</ref> To lieto arī kā medikamentu un diagnostikas līdzekli. AKTH ir svarīga [[hipotalāma-hipofīzes-virsnieru ass]] sastāvdaļa, un to ķermenis bieži ražo, reaģējot uz bioloģisko stresu (kopā ar prekursoru kortikotropīnu atbrīvojošo hormonu no [[Hipotalāms|hipotalāma]]). Tā galvenais efekts ir palielināta [[Kortizols|kortizola]] ražošana un izdalīšanās [[virsnieres|virsnieru]] garozā. AKTH ir saistīts arī ar diennakts ritmu daudzos organismos.<ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Dibner C, Schibler U, Albrecht U|year=2010|title=The mammalian circadian timing system: organization and coordination of central and peripheral clocks|url=http://doc.rero.ch/record/17505/files/alb_mct.pdf|journal=Annual Review of Physiology|volume=72|pages=517–49|doi=10.1146/annurev-physiol-021909-135821|pmid=20148687}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Mustela frenata new.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela frenata
| suga_lv = Garastes zebiekste
| binomial = Mustela frenata <small>([[Lichtenstein]], 1831)</small>
| izplatība =

sentences: '''Juglas mežs''' ir mežs [[Rīga|Rīgā]] starp [[Mežciems (Rīga)|Mežciemu]], [[Brekši]]em un [[Jugla (Rīga)|Juglu]], dienvidos robežojas ar [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagastu]]. Meža tuvumā atrodas vairākas ārstniecības iestādes, [[Rīgas Ezerkrastu vidusskola]], [[Biķeru kapi]] un [[Rīgas Sv. Katrīnas Biķeru baznīca]]. Cauri mežam tek [[Piķurga]].

sentences: '''Sāļus neradošie oksīdi''' ir tādi [[oksīdi]], kuriem tieši neatbilst ne [[skābes]], ne [[Bāze (ķīmija)|bāzes]].<ref>G. Rudzītis, F. Feldmanis. Neorganiskā ķīmija. R., "Zvaigzne", 1981, 112. lpp.</ref> Agrāk tos dēvēja par '''indiferentajiem oksīdiem''', tomēr no šī nosaukuma atteicās, jo sāļus neradošie oksīdi ir visai reaģētspējīgas vielas. Salīdzinājumā ar citiem oksīdiem, sāļus neradošo oksīdu ir ļoti maz. Pazīstamākie sāļus neradošie oksīdi ir [[oglekļa monoksīds]] CO un [[slāpekļa monoksīds]] NO. Tradicionāli pie sāļus neradošajiem oksīdiem pieskaita arī [[Dislāpekļa oksīds|dislāpekļa oksīdu]] N2O, kas pēc savas molekulas uzbūves īstenībā ir slāpekļa oksonitrīds. Sāļus neradošie oksīdi ir arī  mazpazīstamie [[silīcija monoksīds]] SiO, [[sēra monoksīds]] SO un [[sēra suboksīds]] S2O. Pie sāļus neradošiem oksīdiem var pieskaitīt arī ūdeņraža oksīdu — [[ūdens|ūdeni]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Three-Striped Palm Squirrel.jpg
|  att_nosaukums = [[Indijas palmu vāvere]] (''Funambulus palmarum'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|     apakškārta = Sciuromorpha
|  apakškārta_lv = Vāverveidīgie
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveres
|    apakšdzimta = Callosciurinae
| apakšdzimta_lv = Āzijas vāveres
|          cilts = Funambulini
|       cilts_lv = Palmu vāveres
|          ģints = Funambulus
|       ģints_lv = Palmu vāveres
|       binomial = Funambulus <small>([[René Primevère Lesson|Lesson]], 1835)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Palmu vāveres''', '''palmu vāveru cilts''' (''Funambulini'') ir [[vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') [[grauzēji|grauzēju]] cilts, kas pieder [[Āzijas vāveres|Āzijas vāveru apakšdzimtai]] (''Callosciurinae''). Šajā apakšdzimtā ir vēl viena cilts — [[Dienvidaustrumāzijas vāveres]] (''Callosciurini'').

sentences: '''Bēta sabrukšana''' ir [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodola]] radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izsviesta [[bēta daļiņa]] — [[elektrons]] vai [[pozitrons]]. Šajā procesā kodola masa gandrīz nemainās, bet kodola lādiņš izmainās par vienu vienību, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|periodiskajā sistēmā]] atrodas par 1 vietu tuvāk tās beigām (elektrona izsviešanas gadījumā) vai sākumam (pozitrona izsviešanas gadījumā). Elektrona izsviešanu vienmēr pavada [[neitrīno]] (precīzāk — elektronu antineitrīno) izstarošana, bet pozitrona izsviešanu — elektronu neitrīno izstarošana. Tā kā pozitrons ir [[antidaļiņa]] elektronam, tas ļoti ātri [[anihilācija|anihilējas]], radot divus (retāk 3) [[gamma kvants|gamma kvantus]].

sentences:
ir visēdāji.]]
'''Visēdāji''' ({{val-la|Omnivora}}) ir [[suga]]s, kas ikdienā pārtiek no [[augi]]em un [[dzīvnieki]]em. Tie nav speciāli pielāgojušies [[ēšana|ēst]] tikai augus vai tikai dzīvniekus.<ref name="humansareomnivores">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vrg.org/nutshell/omni.htm |title=Cilvēki ir visēdāji |accessdate=2007-12-29 |author= Adapted from a talk by John McArdle, Ph.D.|date= |work= |publisher=Vegetarian Resource Group}}</ref> Vairums cilvēku arī ir visēdāji.

sentences: '''Nonijs''' jeb '''noniuss''' (no portugāļu matemātiķa Pedro Nuniša — ''Nunez'' (1492—1577) — vārda [[latīņu valoda|latinizētās]] formas ''Nonius'') ir [[Mērinstruments|mērīšanas līdzekļa]] papild[[skala]], kas paredzēta pamatskalas vienības daļu precīzai nolasīšanai.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Biznesa simulācijas spēles''' ir saprotamas kā mākslīgi radīta [[uzņēmējdarbība]]s vide, kuras darbībā var iejusties maksimāli [[Simulācija|pietuvināti dzīvei]]. Spēles ir paredzētas kā mācību līdzeklis - [[Izglītība|izglītības]] kvalifikācijas celšanai uzņēmējdarbības [[Students|studentiem]] un jau esošajiem [[Uzņēmējs|uzņēmējiem]]. Tās organizē kā skolās un [[augstskolās]], tā arī uzņēmumos.

sentences:
'''Dzeltenā tēja''' pēc savām īpašībām ir diezgan tuva [[zaļā tēja|zaļajai tējai]], tomēr, pateicoties vieglajai [[fermentācija]]i, tējas uzlējumam piemīt viegli dzeltena krāsa. Dzeltenā tēja tiek uzskatīta par elitāru un dārgu tēju, ko līdz pat 20. gs sākumam bija aizliegts izvest no [[Ķīna]]s, par šī likuma pārkāpšanu draudēja nāvessods.
Dzeltenā tēja tiek ievākta un apstrādāta tikai ar rokām. Tās pagatavošanai tiek izmantoti tikai tējas pumpuri - lai iegūtu vienu kilogramu tējas nepieciešami 25 000 tējas pumpuru. Tējas iegūšanai tiek audzēts salīdzinoši jauns tējas krūms ar izturīgiem, lieliem un sulīgiem zeltaini-zaļas krāsas pumpuriem, nosegtiem ar maigiem, baltiem matiņiem. Dzeltenās tējas sagatavošanas laikā tējas lapas netiek pakļautas augstas temperatūras iedarbībai, tādējādi fermentācija ir diezgan maza.
Dzelteno tēju pagatavo, to aplejot ar 60-70 grādus siltu ūdeni un ļaujot ievilkties apmēram 3 minūtes. Gatavajai tējai piemīt maiga garša un spēcīgs, izsmalcināts aromāts.

sentences: '''18. augusts''' ir gada 230. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (231. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 135 dienas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Eiroremonts''' ir [[māja]]s vai dzīvokļa interjera stilu apzīmējošs, sadzīvē lietots termins. Tas radies 20. gadsimta beigās, un tiek lietots [[pēcpadomju valstis|pēcpadomju valstīs]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Personas infokaste
| vārds          = Vārnas Pēda
Issapóómahksika
| attēls         = Chief Crowfoot.jpg
| att_izmērs     = 250px
| att_nosaukums  = [[Siksiki|Kainu]] virsaitis Vārnas Pēda
| dz_gads        = ap 1821-1830
| dz_vieta       =
| m_gads         = 1890
| m_mēnesis      = 04
| m_diena        = 25
| tautība        = [[Siksiki|kainu]] cilts [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
| vecāki         = Istown-eh'pata (tēvs)
Axkahp-say-pi (māte)
Akay-nehka-simi (patēvs)
| dzīvesbiedrs   =
| bērni          =
| kategorijas = nē
}}
'''Vārnas Pēda''' jeb '''Isapóómahksika''' (dzimis ap [[1821]]—[[1830]] — miris {{dat|1890|03|25}}) bija viens no ievērojamākajiem un ietekmīgākajiem [[siksiki|siksiku]] jeb blekfītu virsaišiem. Viņa [[siksiku valoda|siksiku]] vārda pilnais tulkojums '''Vārnas Indiāņu Lielā Pēda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://people.uleth.ca/~frantz/blkft.html |title=Bot generated title --> The Blackfoot Language |access-date={{dat|2015|01|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150110020054/http://people.uleth.ca/~frantz/blkft.html#WritingSystemsblkft.html |archivedate={{dat|2015|01|10||bez}} }}</ref> ērtības labad tika tulku saīsināts. Cieņu ieguva kā bezbailīgs karotājs, taču, būdams virsaitis, nopietnus konfliktus centās risināt miera ceļā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-80
|ķīm_formula=(Ce,Ca,Y)2(Al,Fe3+)3(SiO4)3(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūna, melna
|svītra=Brūna, pelēcīga
|habituss=Reti graudiņi, masas, reti - lielāki kristāli
|skaldnība=Neizteikta divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Pusmetālisks, stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.715 - 1.791 nβ = 1.718 - 1.815 nγ = 1.733 - 1.822
|pleohroisms=ir, diezgan izteikts
|blīvums=3,75
}}
__NOTOC__

sentences: '''Bioētika''' ir [[filozofija]]s un [[lietišķā ētika|lietišķās ētikas]] nozare, kas aplūko [[Ētika|ētiskas]] dabas jautājumus, kuri rodas saskaroties tādām nozarēm kā [[dabaszinātnes]], [[biotehnoloģija]], [[medicīna]], [[politika]], [[tiesību zinātne]], [[filozofija]] un [[teoloģija]].

sentences: {{cita nozīme|Latvijas armijas ģenerāli|ezeru Valkas novadā|Kurēlis}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Halmaheras jūra
|attēls=HalmaherasJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Indonēzija
 |latd = 0 |latm = 30 |lats =  |latNS = S
 |longd = 129 |longm = 30 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    = Indonesia relief location map.jpg
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība       = 95 000
|garums=
|platums=
|tilpums       = 56 000
|Max_dziļums   = 2039
|Vid_dziļums   = 747
|sāļums        = 34—34,6
|temperatūra   = 25,7—28,6
|valstis       = {{IDN}}
|pilsētas      = [[Soronga]]
}}
'''Halmaheras jūra''' ({{val|id|Laut Halmahera}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Indonēzija]]s ziemeļaustrumu daļā.<ref>{{PZT|249}}</ref> Halmaheras jūras gultnei ir sarežģīts reljefs, tā sastāv no vairākām grēdām un ieplakām, lielākā ieplaka — Halmaheras baseins, kura dziļums sasniedz 2039 metrus. Virsējā ūdens slāņa sāļums 34—34,6 ‰, temperatūra gada gaitā mainās no 25,7 °C līdz 28,6 °C.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Cīravas pagasts
| karte             = Cīravas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Cīravas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Cīravas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Cīrava
| platība           = 131,6
| iedzīvotāji       = 1047<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1047 / 131.6 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.cirava.lv
}}

sentences: '''ER diagrammas''' ({{val|en|Entity–relationship model}}) ir [[datu bāze|datu bāzu]] modelēšanas [[metode]], kura tiek izmantota, lai izveidotu datu bāzes shēmu vai datu modeli un izprastu veidojamās datu bāzes uzbūvi un pamatprincipus. Diagrammas parasti izmanto [[relāciju datu bāzes]] izstrādē.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Džeimss Dīterihs''' ({{val|en|James Dieterich}}) ir [[seismologs]] no [[ASV Ģeoloģijas institūts|ASV Ģeoloģijas institūta]]. Džeimss Dīterihs kopā ar [[Ross Šteins|Rosu Šteinu]] izvirzīja jaunu [[teorija|teoriju]] par to, ka lielāka [[zemestrīce]] vienā un tajā pašā [[teritorija|teritorijā]] var izraisīt vairākus citu citam sekojošus [[satricinājums|satricinājumus]], kas dod [[cerība]]s sagaidīt [[diena|dienu]], kad būs iespējams izstrādāt uzticamu [[risks|riska]] novērtējumu.<ref>"Zinātnieki brīdinās par zemestrīcēm un cunami" - Ilustrētā Zinātne, 2005.gada decembra numurs, 28.lpp. </ref>

sentences: '''24. jūnijs''' ir gada 175. diena (176. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 190 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes atkarīgās teritorijas]]
[[Kategorija:Salas]]

sentences: {{cita nozīme|ģeoloģisko lūzumu|filmu|Sanandreasa lūzums (filma)}}

sentences:
{{Koncentrācijas nometnes infokaste
| name         = Bergenes-Belzenes koncentrācijas nometne
| image        = Bergen-belsen.jpg
| image size   = 250
| caption      = Memoriālais akmens pie ieejas
| alt          =
| map          = Vācija
| map alt      =
| map caption  =
| latd         = 52| latm = 45| lats = 28 |latNS = N
| longd        =  9| longm= 54| longs= 28 |longEW = E
| location     = Netālu no [[Celle]]s Vācijā
| built by     =
| operated by  =
| original use = karagūstekņu nometne
| construction =
| in operation = 1940—1945
| gas chambers =
| prisoner type= Ebreji, poļi, PSRS iedzīvotāji, nīderlandieši, čehi, vācieši, austrieši
| inmates      =
| killed       = nezināms (ap 50 tūkstošiem)
| liberated by = {{dat|1945|4|15||bez}}
| notable inmates = [[Anna Franka]]
| notable books   =
| website      =
| box width    =
| color        =
}}
'''Bergenes-Belzenes koncentrācijas nometne''' ({{val|de|Konzentrationslager Bergen-Belsen}}) bija [[koncentrācijas nometne]] [[Nacistiskā Vācija|Nacistiskajā Vācijā]] [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā. Atrodas netālu no [[Bergene]]s un [[Belzene]]s, ap 16 km uz ziemeļrietumiem no [[Celle]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Savvaļā
 | oriģinālnos = ''Into the Wild''
 |      attēls = Into-the-wild.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma
 |    režisors = [[Šons Penns]]
 |  producents =
* Šons Penns
* [[Ārts Linsons]]
* [[Bills Polads]]
 |   scenārijs = Šons Penns
 |     aktieri =
* [[Emīls Hiršs]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Viljams Hērts]]
* [[Džena Malone]]
* [[Katrīna Kīnere]]
* [[Braiens Dierkers]]
* [[Vinss Vons]]
* [[Kristena Stjuarta]]
 |      mūzika =
* [[Maikls Bruks]]
* [[Edijs Veders]]
* [[Kaki Kinga]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Paramount Vantage]]''
* ''[[River Road Entertainment]]''
* ''[[Square One C.I.H.]]''
* ''[[Linson Film]]''
 | izplatītājs = ''Paramount Vantage''
 |    izdošana = {{dat|2007|9|21||bez}}
 |      ilgums = 145 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wild-2007|title=Into the Wild|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033623/http://bbfc.co.uk/releases/wild-2007}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|56,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=intothewild.htm|title=Into the Wild (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2023|10|1||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Savvaļā"''' ({{val|en|Into the Wild}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Šons Penns]]. Filmas scenārijs veidots balstoties tāda paša nosaukuma [[Džons Krakauers|Džona Krakauera]] grāmatu, kas stāsta par Kristofera Makandlesa dzīvi. Galvenās lomas atveido [[Emīls Hiršs]], [[Mārša Geja Hārdena]], [[Viljams Hērts]], [[Džena Malone]], [[Katrīna Kīnere]], [[Braiens Dierkers]], [[Vinss Vons]] un [[Kristena Stjuarta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|21||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Azelaīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H16O4
|molmasa=188,23
|blīvums=1251
|kušanas temperatūra=106,5 °C
|viršanas temperatūra=287 °C pie 100 mmHg
}}
'''Azelaīnskābe''' (nonāndiskābe, 1,7-heptāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)7–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Azelaīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''azelainātiem'''. Azelaīnskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini adatveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .lu
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''DNS-LU''
|sponsors              = ''RESTENA''
|domātais-pielietojums = Ar [[Luksemburga|Luksemburgu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Luksemburgā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tikai otrajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.dns.lu/ www.dns.lu]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Drinking Buddies''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  Drinking Buddies poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Andrea Roa]]
* [[Alīsija Van Coveringa]]
* [[Pols Bernons]]
* [[Sems Sleiters]]
 |   scenārijs = Džo Svānbergs
 |     aktieri =
* [[Olīvija Vailda]]
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rons Livingstons]]
 |      mūzika = [[Dominiks Lūiss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Burn Later Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2013|3|13|''South by Southwest'' festivāls|2013|8|23|ASV|}}
 |      ilgums = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/drinking-buddies-2013|title=Drinking Buddies|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018|archive-date={{dat|2015|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150924041610/http://www.bbfc.co.uk/releases/drinking-buddies-2013}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|343,341}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=drinkingbuddies.htm|title=Drinking Buddies (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Drinking Buddies''''' ir 2013. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džo Svānbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Olīvija Vailda]], [[Džeiks Džonsons]], [[Anna Kendrika]] un [[Rons Livingstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|3|13||bez}} ''South by Southwest'' festivālā.

sentences:
s līmenis no 1989. gada janvāra līdz mūsdienām<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=March 2022 |title=Consumer Price Index for All Urban Consumers (CPI-U): U.S. city average, by expenditure category, March 2022 |url=https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fwww.bls.gov%2Fcpi%2Ftables%2Fsupplemental-files%2Fnews-release-table1-202203.xlsx&wdOrigin=BROWSELINK |access-date=12 March 2022 |website=[[Bureau of Labor Statistics]]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |date=13 April 2022 |title=CPIH Annual Rate 00: All Items 2015=100 |url=https://www.ons.gov.uk/economy/inflationandpriceindices/timeseries/l55o/mm23 |access-date=13 April 2022 |website=[[Office for National Statistics]] |archive-date=April 24, 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220424051728/https://www.ons.gov.uk/economy/inflationandpriceindices/timeseries/l55o/mm23 |dead-url=no }}</ref>]]
'''Inflācija''' ({{val|la|inflatio}} — 'uzpūšanās') ir process, ar kuru parasti apzīmē naudas vērtības krišanos un vispārēju [[cena (ekonomika)|cenu]] pieaugumu.<ref name="investopedia">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.investopedia.com/terms/i/inflation.asp|title=Inflation|work=investopedia.com|publisher=Investopedia|first=James|last=Chen|accessdate=2 June 2019}}</ref> Tā kā inflācija īstermiņā parasti ir salīdzinoši mērena un neredzama, cilvēkiem ir tendence to īpaši neizjust un nepamanīt, taču neskatoties uz to tā katru mēnesi, ceturksni vai gadu kalpo par galveno rādītāju tam, cik procentuāli ir samazinājusies attiecīgās [[valūta]]s pirktspēja pret iepriekšējo periodu.<ref name="investopedia"/><ref name="forbes">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/forbesrealestatecouncil/2017/11/29/how-you-can-profit-from-inflation/#3f012c85f022|title=How You Can Profit From Inflation|work=forbes.com|publisher=Forbes|first=Keith|last=Weinhold|date=29 November 2017|accessdate=2 June 2019}}</ref> Šī iemesla dēļ inflāciju nereti mēdz dēvēt arī par t.s. “neredzamo nodokli” (''invisible tax''), kas ilgtermiņā parasti samazina nopelnīto vai uzkrāto finansiālo līdzekļu vērtību.<ref name="forbes"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Horse_fly_Tabanus_2.jpg
| att_nosaukums =[[Hybomitra micans|Dundurs]] (''Hybomitra micans'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Tabanomorpha
| infrakārta_lv = Dunduru infrakārta
| virsdzimta =Tabanoidea
| virsdzimta_lv = Dunduru virsdzimta
| kategorijas =nē
| binomial = Tabanoidea <small>([[Pierre André Latreille|Latreille]], 1802)</small>
}}

sentences:
s kolekcijas).]]
'''Lugažu ordeņa pils''' ({{val-de|Schloß Lude}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] nocietinājums [[Lugaži|Lugažos]] pie robežas ar [[Tērbatas bīskapija|Tērbatas bīskapiju]]. Līdz mūsdienām saglabājies vienīgi zemes valnis bijušās pils austrumu pusē.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,
 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,
3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C8H11NO2
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128 °C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

sentences: '''Metropoles opera''' ({{val|en|Metropolitan Opera, The Met}}) ir operteātris [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[ASV]]. Metropoles operas nams atrodas [[Linkolna centrs|Linkolna centrā]], ar aptuveni 3800 sēdvietām tas ir lielākais operteātra nams pasaulē.

sentences: '''Fatālisms''' (no {{val|la|fatalis}} — 'liktenīgs') — ticība iepriekš noteiktam, nenovēršamam liktenim, dieva gribai; fatālisms cilvēkus padara pasīvus un padevīgus. Fatālisms raksturīgs [[reliģija]]i un dažām ideāliskajām strāvām.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = SIA ''Visma Enterprise''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2005. gads (2007. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Rīga]]
| location_country = {{LAT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         = biznesa [[programmatūra]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Visma]]''
| divisions        = SIA ''FMS''
| subsid           =
| homepage         = [http://www.visma.lv visma.lv]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''SIA ''Visma Enterprise''''' (agrākais nosaukums '''''FMS''''') ir [[Latvija]]s uzņēmums, kas nodarbojas ar biznesa [[programmatūra]]s izstrādi, [[informācijas tehnoloģijas|IT]] projektu vadību, finanšu un grāmatvedības konsultācijām. Tas  pieder [[Norvēģija]]s uzņēmumam ''[[Visma]]''. Dibināts 2007. gadā. Uzņēmuma birojs atrodas [[Rīga|Rīgā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Trauksme mežā
| attēls                   = Open Season.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Open Season''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Džila Kaltona]]
* [[Rodžers Alerss]]
| producents               = Mišela Mērdoka
| scenārija autors         =
* [[Rons Dž. Frīdmans]]
* [[Stīvs Bencičs]]
* [[Nets Moldins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Eštons Kučers]]
* [[Gērijs Sinīzs]]
* [[Debra Mesinga]]
* [[Billijs Konolijs]]
* [[Džons Favro]]
* [[Džordžija Endžela]]
| mūzika                   =
* [[Pols Vesterbergs]]
* [[Ramīns Džavādi]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|9|29|ASV|2009|10|13|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 83 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/open-season-2006-2|title=Open Season|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 15, 2019|archive-date={{dat|2016|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160413203747/http://www.bbfc.co.uk/releases/open-season-2006-2}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|85 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0400717/|title=Open Season (2006)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2023|4|7||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|200,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Trauksme mežā 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Trauksme mežā"''' ({{val|en|Open Season}}) ir 2006. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir [[Džila Kaltona]] un [[Rodžers Alerss]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Mārtins Lorenss]], [[Eštons Kučers]], [[Gērijs Sinīzs]], [[Debra Mesinga]], [[Billijs Konolijs]], [[Džons Favro]] un [[Džordžija Endžela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|29||bez}} ASV. Filma ir pirmā daļa "[[Trauksme mežā (filmu sērija)|Trauksme mežā]]" filmu sērijā.

sentences: '''Herbiga—Haro objekts''' ir neliels [[miglājs|miglāja]] apgabals, kas saistīts ar jaunām [[zvaigzne|zvaigznēm]]. Tie veidojas, kad [[gāze]], kura tiek izmesta no šīm jaunajām zvaigznēm, mijiedarbojas ar putekļiem. Tālāk tā izplatās ar [[ātrums|ātrumu]], kas sasniedz vairākus simtus [[kilometrs|kilometru]] [[sekunde|sekundē]]. Herbiga—Haro objekti parasti ir raksturīgi apgabaliem, kuros notiek intensīva zvaigžņu veidošanās; bieži vien tie ir novērojami blakus vientuļām zvaigznēm, izstieptas [[rotācijas ass]] virzienā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Erodium cicutarium 110644368.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| binomial = Erodium cicutarium
| ģints_lv = Grābeklītes
| ģints = Erodium
| autors = ([[Linnejs|L.]]) L’Hér.
| suga_lv = Velnarutku grābeklīte
| suga = Erodium cicutarium
}}'''Velnarutku grābeklīte''' (''Erodium cicutarium'') ir mainīga izskata augu suga [[Gandreņu dzimta|gandreņu dzimtā]]. Tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Suga ir bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un grupas aug dārzos, [[Tīrums|tīrumos]], sausās nezālienēs un ceļmalās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/erodium-cicutarium-l-lher/|title=velnarutku grābeklīte - Erodium cicutarium (L.) L’Hér. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-16}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|meitu ģimenē attiecībā pret citiem bērniem|māsa (nozīmju atdalīšana)|māsa}}
'''Māsa''' ir [[meita]] [[ģimene|ģimenē]] attiecībā pret citiem [[bērns|bērniem]] kopīgiem [[vecāki]]em. Viņa ir daļa no [[brāļi un māsas|brāļiem un māsām]].

sentences: '''Papes ornitoloģiskā stacija''' ir [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta]] Ornitoloģijas laboratorijas lauka pētījumu bāze [[Latvija]]s galējos dienvidrietumos [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]], [[Pape|Papē]]. Ornitoloģiskā stacija nodrošina [[putni|putnu]] un [[sikspārņi|sikspārņu]] migrāciju pētījumus. Papes ornitoloģiskās stacijas vaditājs ir Oskars Keišs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lu.lv/par-mums/lu-mediji/zinas/zina/t/82093/|title=Dzīve ar putniem, sikspārņiem un spārēm|website=www.lu.lv|access-date=2023-12-30|date=2023-12-29|language=lv}}</ref>

sentences: '''Patērētāju lojalitāte''' ir patērētāju uzticība kādam [[uzņēmums|uzņēmumam]], [[produkts|produktam]], [[pakalpojums|pakalpojumam]] vai [[zīmols|zīmolam]], kas izpaužas ar atkārtotiem [[pirkums|pirkumiem]].<ref>Customer Loyalty: How To Earn It How To Keep It, Griffin G, p.18, 2002</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Polockas Eifrosīnija
|     vārds_orig = ''Ефрасіння Полацкая''
|         attēls = Euphrosyne of Polatsk.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =Polockas Eifrosīnijas attēls sienas gleznojumā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1104
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Vitebska]]?, [[Polockas kņaziste]]
({{BLR}})
|      m_dat_alt = [[1167]]. gada [[23. maijs|23]]. vai [[25. maijs|25. maijā]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], [[Jeruzalemes Karaliste]]
({{ISR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūķene, pareizticīgo un grieķu-katoļu svētā
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                    = Filadelfija
|official_name            = ''Philadelphia''
|settlement_type          = [[lielpilsēta]]
|nickname                 =
|website                  =
|image_skyline            = Philadelphia Montage by Jleon 0310.jpg
|imagesize                =
|image_caption            =
|image_flag               = Flag of Philadelphia, Pennsylvania.svg
|image_seal               = Seal of Philadelphia, Pennsylvania.svg
|image_map                =
|mapsize                  =
|map_caption              =
|image_map1               =
|mapsize1                 =
|map_caption1             =
|pushpin_map              = ASV#Pensilvānija
|latd=39 |latm=57 |latNS=N
|longd=75 |longm=10 |longEW=W
|subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
|subdivision_type1        = [[ASV administratīvais iedalījums|Štats]]
|subdivision_type2        = [[ASV apgabali|Apgabals]]
|subdivision_name         = {{flag|ASV}}
|subdivision_name1        = {{flag|Pensilvānija}}
|subdivision_name2        = [[Filadelfijas apgabals|Filadelfija]]
|government_type          =
|leader_title             = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
|leader_name              = Maikls Naters
|established_date         =
|area_footnotes           =
|area_total_sq_mi         =
|area_land_sq_mi          =
|area_water_sq_mi         =
|area_total_km2           = 349.6
|area_land_km2            = 326.144
|area_water_km2           = 19.6
|population_as_of         = 2010
|population_total         = 1526006
|population_metro         = 5965343
|population_density_km2   = auto
|population_footnotes     =
|timezone                 = EST
|utc_offset               = -5
|timezone_DST             = EDT
|utc_offset_DST           = -4
|postal_code_type         =
|postal_code              =
|area_code                = 215, 267
|elevation_m              =
|elevation_ft             =
|blank_name               =
|blank_info               =
|blank1_name              =
|blank1_info              =
|footnotes                =
}}
'''Filadelfija''' ({{val|en|Philadelphia}}) ir pilsēta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Pensilvānija]]s štata dienvidaustrumos. Jūras osta [[Delavēra (upe)|Delavēras]] krastos. Štata lielākā pilsēta.

sentences:
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Okeāniskā Zemes garoza''' ir daļa no [[Zeme]]s [[litosfēra]]s, kas atrodas zem [[okeāns|okeāniem]]. Okeāniskā Zemes garoza sastāv galvenokārt no [[mafiskie ieži|mafiskajiem iežiem]] jeb [[sima]]s. Okeāniskā Zemes garoza ir plānāka nekā [[kontinentālā Zemes garoza]] ([[sials]]) - tā parasti ir plānāka par 10 kilometriem. Taču okeāniskā Zemes garoza ir no blīvāka materiāla - vidējais blīvums ir 3,2 - 3,3 g/cm³.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Nomans Čelebidžihans
 |    vārds_orig = ''Noman Çelebicihan''
 |        attēls = Noman Chelebicihan.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1885
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Perekopskas apriņķis|Tavričeskas guberņa|td=Ukraina}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1918
 |     m_mēnesis = 2
 |       m_diena = 23
 |       m_vieta = [[Sevastopole]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[politiķis]], sabiedriskais darbinieks
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Stambulas Universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Nomans Čelebidžihans''' ({{val|crh|Noman Çelebicihan}}, dzimis 1885. gadā, miris {{dat|1918|2|23}}) bija [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] politiķis un sabiedriskais darbinieks, [[Krimas Tautas Republika]]s pirmais priekšsēdētājs, [[Krima]]s, [[Baltkrievija]]s, [[Lietuva]]s un [[Polija]]s [[musulmaņi|musulmaņu]] pirmais [[muftijs]]. Rakstīja prozu un dzeju. Pazīstams arī kā dzejoļa ''Ant etkenmen'' autors, kas kļuva par [[Krimas tatāru himna|Krimas tatāru himnu]].

sentences:
— pārnovas atliekas]]
'''Miglājs''' ir [[starpzvaigžņu mākonis]], kas sastāv no retinātas [[gāze]]s ([[ūdeņradis|ūdeņraža]], [[hēlijs|hēlija]] un citām [[plazma|jonizētām gāzēm]]) un [[putekļi]]em un no apkārtējās [[starpzvaigžņu vide]]s atšķiras ar savu izstarojumu vai absorbciju.

sentences:
[[File:Dolly face closeup.jpg|thumb|220px|Dollija]]
'''Dollija''' ({{dat|1996|7|5|N}} — {{dat|2003|2|14|N}}) bija [[aita]], pasaulē pirmais [[klonēšana|klonētais]] [[zīdītājs]]. Viņu no pieauguša dzīvnieka [[somatiskās šūnas|somatiskajām]] [[šūna|šūnām]]<ref>{{publikācijas atsauce|author=McLaren A |title=Cloning: pathways to a pluripotent future |journal=Science |volume=288 |issue=5472 |pages=1775–80 |year=2000 |pmid=10877698 |doi=10.1126/science.288.5472.1775}}</ref><ref name=Wilmut>{{publikācijas atsauce|author=Wilmut I, Schnieke AE, McWhir J, Kind AJ, Campbell KH |title=Viable offspring derived from fetal and adult mammalian cells |journal=Nature |volume=385 |issue=6619 |pages=810–3 |year=1997 |pmid=9039911 | doi=10.1038/385810a0 |bibcode=1997Natur.385..810W}}</ref> klonēja britu zoologi Jana Vilmuta un Kīta Kempbela vadībā Roslina institūtā (''The Roslin Institute'') [[Skotija|Skotijā]].

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Lepidolīts
|attēls=
|klase= [[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID= 09.EC.20
|ķīm_formula= K(Li,Al)3(Al,Si,Rb)4O10(F,OH)2
|singonija= [[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Rozā, gaiši violeta, balta
|svītra=Balta
|habituss=Veido prizmatiskus kristālus vai lielas slēptkristāliskas masas ar izteikti slāņainu struktūru vertikālā virzienā
|skaldnība=Ļoti labs
|lūzums=Nelīdzens
|cietība= 2,5-3
|spīdums=Stiklveida, pērļains
|caurspīdīgums= Pārredzams, caurspīdīgs
|laušanas_koef= nα=1.525–1.548, nβ=1.551–1.58, nγ=1.554–1.586
|pleohroisms=X= gandrīz bezkrāsains,Y=Z=rozā, gaiši violeta
|blīvums=
}}
'''Lepidolīts''' ir rozā krāsas minerāls ar sarežģītu ķīmisko uzbūvi. Tā sastāvā ietilpst [[kālijs]], [[litijs]], [[alumīnijs]], [[silīcijs]] un [[fluors]]. Tas veidojas, kad litija [[alumosilikāts|alumosilikāta]] slāņos tiek saistīti [[kālija joni]]. Lepidolīts ir bieži sastopams tajās pašās vietās, kur [[turmalīns|turmalīna]] un [[spodumens|spodumena]] paveidi, jo visi šie minerāli satur litiju.

sentences:
{{Citas nozīmes|tēlnieku|Mūrs|Mūrs}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Henrijs Spensers Mūrs
|     vārds_orig = Henry Spencer Moore
|         attēls = Henry Moore by Wolleh2.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Henrijs Mūrs; fotografējis Lotārs Volehs
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Kāstlforda|Kāstlfordā]], [[Jorkšīra|Jorkšīrā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Hārtfordšīra|Hārtfordšīrā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
. (iekrāsots ar sarkanu)]]
'''Karapakss''' ({{val|la|carapax}}) ir [[Čaula|bruņas]] daļa, kas klāj [[Posmkāji|posmkāju]] ķermeņa priekšējās daļas (krūšu daļas, [[galvkrūtis|galvkrūšu]]) vai arī [[Bruņrupuči|bruņurupuču]] ķermeņa virspusi. Tas pilda balsta un aizsardzības funkciju. Karapakss ir daudziem [[Vēžveidīgie|vēžveidīgajiem]] un [[Zirnekļveidīgie|zirnekļveidīgajiem]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Cūka
| operators =
| attēls = Pig poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Maikls Sarnoskis]]
| producents = * Vanesa Bloka
* Maikls Sarnoskis
| scenārijs = Maikls Sarnoskis
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Alekss Vulfs]]
* [[Ādams Arkins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Pig''
| studija = * ''AI Film''
* ''Endeavor Content''
* ''Pulse Films''
* ''BlockBox Entertainment''
* ''Valparaiso Pictures''
* ''Saturn Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Neon''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|7|16}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Pig-(2021)#tab=summary|title=Pig (2021) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|6|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Cūka"''' ({{Val|en|Pig}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s [[Kinofilma|filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Sarnoskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Alekss Vulfs]] un [[Ādams Arkins]].

sentences:
s Svētajā kalnā 2007. gadā.]]
'''Valpurģu nakts''' ({{val|de|Walpurgisnacht}}, {{val|fi|Vappu}}, {{val|fr|Nuit des Sorcières}} — 'raganu nakts') ir nakts no [[30. aprīlis|30. aprīļa]] uz [[1. maijs|1. maiju]]. Daudzās Eiropas valstīs šo nakti atzīmē kā pavasara svētkus ar senām pirms [[kristietība]]s [[pagānisms|pagānu]] tradīcijām. [[Ķelti|Ķeltu]] zemēs apmēram šajā pašā laikā svinēja [[Beltains|Beltainu]] (vasaras sākuma svētkus), savukārt dažās vācu zemēs, angļiem, čehiem, slovākiem un lietuviešiem 1. maijā ir pieņemts iet [[riņķa deja|riņķa dejā]] apkārt [[maijkoks|maijkokam]]. [[Sorbi]]em maijkoki stāvēja no Valpurģu nakts līdz [[Debesbraukšanas diena]]i.

sentences:
{{Citas nozīmes|vieglo automobiļu ražotāju|Jaguar|Jaguar}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Jaguar Cars Limited
| logo             =
| caption          =
| type             = meitas uzņēmums
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = {{dat|1922|9|11}} (kā [[Swallow Sidecar Company]]), par Jaguar Cars Limited pārsaukta {{dat|1945|4|9}}
| founder          = [[Viljams Laions]]
[[Viljams Volmslijs]]
| defunct          =
| location_city    = [[Koventrija]]
| location_country = [[Apvienotā Karaliste]]
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = [[Ratans Tata]] (priekšsēdētājs Tata Motors)
Ralfs Spets (priekšsēdētājs Jaguar Land Rover)
Adrians Holmarks (globālais zīmola menedžeris)
| industry         = [[Autobūve]]
| products         = [[Automobilis|automobiļi]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = [[Tata Motors]]
| num_employees    = 10,000<ref name="JagEmployees">{{Tīmekļa atsauce|url=https://jaguar.credit360.com/jaguar/site/page9.acds?context=980421&instanceid=980422|title=Employee relations|publisher=Jaguar - Environmental and Social Reporting|accessdate=2009-07-03}}</ref>
| parent           = [[Jaguar Land Rover]]
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.jaguar.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''Jaguar Cars Limited''' ir [[Lielbritānija|britu]] autobūves kompānija, kas specializējas luksusa klases [[Vieglais automobilis|vieglo automobiļu]] ražošanā. Kopš 2008. gada kompānija pieder [[Indija]]s uzņēmumam [[Tata Motors]]. Kompānijas galvenais birojs atrodas [[Koventrija|Koventrijā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Cillertāles Alpi
|attēls                 = Hängebrücke_am_Berliner_Höhenweg_Nr_526,_Zillertaler_Alpen_2.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               =Gājēju tilts Cillertāles Alpos
| map = Karte_Zillertaler_Alpen.png
| map_type            = Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47 | latNS  = N
| longd = 11.916667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Hohfeilers]]
|augstums               = 3 510
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Indīgā efeja
| attēls                   = Poisonivyposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Poison Ivy''
| žanrs                    = drāma, trilleris
| režisors                 = [[Keta Šea]]
| producents               = [[Endijs Rubens]]
| scenārija autors         =
* Keta Šea
* Endijs Rubens
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Skerits]]
* [[Sāra Gilberta]]
* [[Serila Leda]]
* [[Drū Berimora]]
| mūzika                   = [[Deivids Maikls Frenks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[MG Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1992|5|8||bez}}
| ilgums                   = 88 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/poison-ivy-1992|title=Poison Ivy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2018|archive-date={{dat|2019|03|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190330210821/http://www.bbfc.co.uk/releases/poison-ivy-1992}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=poisonivy.htm|title=Poison Ivy (1992) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Indīgā efeja"''' ({{val|en|Poison Ivy}}) ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Keta Šea]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Skerits]], [[Sāra Gilberta]], [[Serila Leda]] un [[Drū Berimora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|5|8||bez}}.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Nacionālais iekštelpu stadions
| native_name         = 国家体育馆
| nickname            = ''The Fan'' (扇子)
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Beijing National Indoor Stadium 2019 2.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Ķīna|Pekina|Pekinas olimpiskais parks}}
| pushpin_map         = Ķīna#Pekinas pašvaldība
| latd  =  39 | latm  = 59 | lats  = 41.21 | latNS  = N
| longd = 116 | longm = 23 | longs = 2.25 | longEW = E
| broke_ground        = 2005. gada 30. maijs
| built               =
| opened              = 2007. gada 26. novembris
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 18 000 (dažreiz ar 2000 pagaidu tribīnēm)
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences: '''Aukstumnesējs''', '''aukstuma aģents''' jeb '''dzesētājviela''' ir [[aukstummašīna]]s darba viela (ķermenis), kura atkarībā no sava [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] [[Viršana|virstot]], [[Iztvaikošana|iztvaikojot]], [[Kušana|kūstot]] vai [[Sublimācija (fizika)|sublimējoties]] saņem [[Siltums|siltumu]] no dzesējamā ķermeņa un pēc tam, tiekot saspiestai, atdod siltumu dzesējošajai videi. Aukstumnesējs ir [[Siltumnesējs|siltumnesēja]] veids.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ziemera pagasts
| karte             = Ziemeru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Alūksnes novads
| centrs            = Māriņkalns
| platība           = 117,02
| iedzīvotāji       = 819<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|06|25||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 819 / 117.02 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Semershof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Земерская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Alfons Bertholds
|     vārds_orig =
|         attēls = Альфонс Бертольд.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1910
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Vaide]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1993
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 18
|        m_vieta = {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dzejnieks un tulkotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dž. Edgars
| attēls                   = J. Edgar Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''J. Edgar''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Klints Īstvuds]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* [[Roberts Lorenzs]]
* Klints Īstvuds
Clint Eastwood
Brian Grazer
Robert Lorenz
| scenārija autors         = [[Dastins Lenss Bleks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Armijs Hammers]]
* [[Džošs Lūkass]]
* [[Džūdija Denča]]
| mūzika                   = Klints Īstvuds
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[Wintergreen Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|11|3|Amerikāņu Filmu institūta festivāls|2011|11|9|ASV|}}
| ilgums                   = 134 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/j-edgar-2011|title=J. Edgar|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2018|archive-date={{dat|2016|11|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161110082938/http://bbfc.co.uk/releases/j-edgar-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jedgar.htm|title=J. Edgar (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|84,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dž. Edgars"''' ({{val|en|J. Edgar}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors, mūzikas autors un viens no producentiem ir [[Klints Īstvuds]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Naomi Votsa]], [[Armijs Hammers]], [[Džošs Lūkass]] un [[Džūdija Denča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|11|3||bez}} Amerikāņu Filmu institūta festivālā.

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Maksimiliāns Marija Kolbe
|dzimšanas datums={{dat|1894|01|08}}
|nāves datums={{dat|1941|08|14}}
|piemiņas diena=[[14. augusts]]
|godā=[[Romas katoļu baznīca]], [[Luterāņu baznīca]], [[Anglikāņu baznīca]]
|attēls=Fr.Maximilian Kolbe 1939.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=
|dzimšanas vieta=
[[Zduņska Vola]],
 [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
|nāves vieta=
[[Aušvicas nāves nometne]],
  [[Trešais reihs]]
(tagad {{POL}})
|nosaukums=Moceklis
|beatifikācijas datums={{dat|1971|10|17}}
|beatifikācijas vieta=[[Svētā Pētera bazilika]], [[Roma]]
|beatificējis=pāvests [[Pāvils VI]]
|kanonizācijas datums={{dat|1982|10|10}}
|kanonizācijas vieta=[[Roma]]
|kanonizējis=pāvests [[Jānis Pāvils II]]
|simboli=
|aizbildnis=narkomāni, ģimene, žurnālisti, cietumnieki, amatieru radio, Kustība par dzīvību
|svētvietas=Bazilika Ņepokalanovā [[Sohačevas apriņķis|Sohačevas apriņķa]] [[Teresina]]s gminā,
{{POL}}
|strīdi=
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Muskmelon.jpg
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Cucurbitales
| rinda_lv      = Ķirbju rinda
| dzimta        = Cucurbitaceae
| dzimta_lv     = Ķirbju dzimta
| ģints         = Cucumis
| ģints_lv      = Gurķi
| suga          = C. melo
| suga_lv       = Melone
| binomial      = Cucumis melo
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Polypogon monspeliensis flower (25).jpg
| att_nosaukums = [[Monpeljē akotaine]] (''Polypogon monspeliensis'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Polypogon
| ģints_lv = Akotaines
| binomial = Polypogon
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
| autors =
}}'''Akotaines''' ({{val|la|Polypogon}}) ir augu ģints [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]].

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Bolupe
|attēls=Balupes_ieteka_Balvu_ezerā.jpg
|paraksts=Bolupes ieteka Balvu ezerā
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
|garums= 82
|baseins= 936
|gada_notece= 0,21
|kritums=17
|izteka= [[Liepnas pagasts]]
|augštece=
|ieteka=[[Pededze]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Vārniene]], [[Kurna]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=17 | sāk_plat_s=22 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=27 | sāk_gar_s=14 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=56 | iet_plat_s=50 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=32 | iet_gar_EW=E
}}
'''Bolupe''' (arī '''Balupe''', '''Pērdeja''', lejtecē — '''Sūra''')<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96348&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref> ir [[Vecpededze]]s pieteka [[Alūksnes novads|Alūksnes]] un [[Balvu novads|Balvu]] novados. Upe sākas [[Žīguru pagasts|Žīguru pagastā]] un turpina savu tecējumu caur [[Vīksnas pagasts|Vīksnas]], [[Kupravas pagasts|Kupravas]], [[Bērzkalnes pagasts|Bērzkalnes]], [[Balvu pagasts|Balvu]], [[Kubulu pagasts|Kubulu]], [[Rugāju pagasts|Rugāju]], [[Lazdukalna pagasts|Lazdukalna]] pagastiem un [[Balvi|Balvu pilsētu]], tek cauri [[Pokuļevas ezers|Pokuļevas]], [[Pērkonu ezers|Pērkonu]] un [[Balvu ezers|Balvu]] ezeriem. Upe ir {{nobr|82 km}} gara, tās kritums ir 17 m.<ref>{{Latvijas daba|1|130|Balupe}}</ref>

sentences: '''Rīcības programma''' ir politisks plāns, ko izstrādāja [[Aleksandrs Dubčeks]] un viņa domubiedri [[Čehoslovākijas komunistiskā partija|Čehoslovākijas komunistiskajā partijā]]. Tas tika publicēts 1968. gada 5. aprīlī. Programma paredzēja [[Čehoslovākija|Čehoslovākijas Sociālistiskajai republikai]] atrast savu ceļu kā sasniegt sociālismu, neatkarīgi no [[Padomju Savienība|PSRS]].

sentences: '''Autovadītāja apliecība''' ir dokuments, kas apliecina tiesības vadīt attiecīgo kategoriju [[Transportlīdzeklis|transportlīdzekļus]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Augusts Dombrovskis
| vārds_orig =
| attēls = Augusts Dombrovskis.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1845
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 28
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga|Ķengarags}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1927
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 13
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| nodarbošanās = Rūpnieks, mecenāts
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes = [[File:LVA Order of the Three Stars - Knight BAR.png|100px]] [[Triju zvaigžņu ordenis]]
| kategorijas = jā
| citas daļas =
}}
'''Augusts Nikolajs Dombrovskis'''<ref name="db">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.db.lv/citas-zinas/legendas-milgravja-kokrupnieks-191972|title=Leģendas: Mīlgrāvja kokrūpnieks|last=Lipša|first=Ineta|date={{dat|2008|10|13||bez}}|publisher=DB.lv|accessdate={{dat|2014|9|28||bez}}}}</ref> (dzimis {{dat VS|{{dat|1845|7|28}}|{{dat||7|16}}}},<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.periodika.lv/Repository/LAK/1934/09/23/085-LAK-1934-09-23-001-SINGLE-ORIGNAME_LATVIJASKAREIVIS1934-214-1.PDF|title=Latvijas Kareivis|publisher=Periodika.lv|accessdate={{dat|2012|4|22||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> miris {{dat|1927|11|13}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[rūpniecība|rūpnieks]], sabiedriskais darbinieks mecenāts. Ievērojams ar savu darbību kultūras un izglītības veicināšanā [[Vecmīlgrāvis|Vecmīlgrāvī]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Slepkava manī
| attēls                   = Killer inside me 2010 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Killer Inside Me''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Maikls Vinterbotoms]]
| producents               = [[Bredfords L. Šlī]]
| scenārija autors         = [[Džons Kurans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Keisijs Afleks]]
| mūzika                   =
* [[Melisa Parmentere]]
* [[Džoels Kedberijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Revolution Films]]''
* ''[[Hero Entertainment]]''
* ''[[Indion Entertainment Group]]''
| izplatītājs              =
* ''[[IFC Films]]''
* ''[[Icon Entertainment International]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|6|18|ASV|2010|12|3|Latvija|}}
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010|title=The Killer Inside Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 13, 2018|archive-date={{dat|2019|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401112125/http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]13 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=killerinsideme.htm|title=The Killer Inside Me (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 13, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]4 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Slepkava manī"''' ({{val|en|The Killer Inside Me}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kura balstīta uz Džima Tompsona tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors ir [[Maikls Vinterbotoms]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Keita Hadsone]], [[Bills Pulmans]] un [[Keisijs Afleks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gaosjuna
 | official_name            = 高雄市
 | settlement_type          = speciālā municipalitāte
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Kaohsiung City.svg
 | image_seal               = Emblem of Kaohsiung City.svg
 | seal_size                = 65px
 | pushpin_map              = Taivāna#Āzija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{TWN}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2951.8524
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2023
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 2733964
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+8]]
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 22 | latm = 36 | lats = 54 | latNS = N
 | longd = 120 | longm = 17 | longs = 51 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{URL|https://www.kcg.gov.tw/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Infobox
|bodystyle    = width: 20em; text-align: left; font-size: 90%;

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kārlis Johans Felsko
| image         =
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1844|5|18}}
| location      = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
| deathdate     = 1918
| deathplace    = [[Rīga]]
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      = Pēterburgas Ķeizariskā Mākslas akadēmija
| movement      = eklektisms, jugendstils
| famous works  = Švābes nams (1889-1891)
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences: izskats, kad no izdomātas [[banka]]s pienāk vēstule, kurā ar viltu no interneta lietotāja mēģina iegūt slepenu informāciju]]

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Rīga|Rīgā]]|Zolitūde (nozīmju atdalīšana)|Zolitūde}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Zolitūde
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Zolitūdes stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Zolitūdes stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1989
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 58.87 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 01 | longs = 11.89 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Zasulauks (stacija)|Zasulauks]] (2 km)
[[Priedaine (stacija)|Priedaine]] (8 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Zasulauka Depo|Depo]] (1 km)
  [[Imanta (stacija)|Imanta]] (1 km)
 [[Babīte (stacija)|Babīte]] (4 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 9
}}

sentences:
{{coord|56.9706339|24.1613604|display=title|format=dms}}
{{Kluba infokaste
|nosaukums       = Godvil
|logo            =
|logo izmērs     =
|attēls          =
|attēla izmērs   =
|attēla paraksts =
|vieta         = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese        = [[Brīvības iela (Rīga)|Brīvības iela]] 214b
|tips          = Koncertzāle
Mūzikas klubs
|žanrs         = [[Populārā mūzika]]
[[Elektroniskā mūzika]]
[[Elektroniskā deju mūzika]]
|uzcelts       =
|atvērts       = {{dat|2008|12|12}}
|renovēts      =
|slēgts        =
|izmaksas      =
|īpašnieks     =
|vadība        =
|nosaukumi     =
|kapacitāte    =
|mājas lapa    = [http://www.godvil.lv/ godvil.lv]
}}
'''Godvil''' ir [[Koncerts|koncertu]] klubs [[Rīga|Rīgā]], [[Brīvības iela (Rīga)|Brīvības ielā]] 214b. Kluba pastāvēšanas laikā tajā ir koncertējuši [[Dj Groove]], [[Uma2rmaH]], [[Jānis Stībelis]], [[Timati]], [[Haddaway]], [[Serebro]] un citi mūziķi. Klubā vairākas reizes norisinājušies arī konkursa [[Jaunais Vilnis (konkurss)|"Jaunais Vilnis"]] Latvijas pārstāvju atlases un ''afterparty''.

sentences:
{| class="toccolours" style="float: right; margin: 0 0 .5em .5em; width: 27em; font-size: 90%;" cellspacing="5"
|-
! colspan="2" style="text-align: center; font-size: larger;" | '''{{{vārds}}}'''
|-
| colspan="2" style="padding: 1em 0; text-align: center;" | {{{logo}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
| '''Valsts'''
| {{{valsts}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
| '''Dibināta'''
| {{{dib}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Ideoloģija'''
| {{{ideo}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Eiroparlamentā'''
| {{{eiroparl}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Parlamentā'''
| {{{parlaments}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Statuss'''
| {{{statuss}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Mājaslapa'''
| {{{web}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Skat. arī'''
|{{{Skat. arī}}}
|}<noinclude>[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Otrā Pasaules kara memoriāls Jēkabpilī.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Menelaja teorēma''', nosaukta par godu [[Menelajs no Aleksandrijas|Menelajam no Aleksandrijas]], ir teorēma par [[Trijstūris|trijstūri]] [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda ģeometrijā]]. Ja dots trijstūris ''ABC'', un  krustiska taisne, kura krusto ''BC'', ''AC'', un ''AB''  attiecīgi punktos ''D'', ''E'', un ''F'', un punkti ''D'', ''E'', and ''F'' nesakrīt ar ''A'', ''B'', un ''C'', tad

sentences:
s drupas Jukatanas štatā]]
'''Maiju civilizācija''' ir vēsturiska [[Mezoamerika]]s civilizācija, kas bija izplatīta mūsdienu [[Centrālamerika]]s valstīs ([[Gvatemala]], [[Beliza]], rietumu [[Hondurasa]] un [[Salvadora]]), kā arī [[Meksika]]s [[Čjapasa]]s, [[Tabasko]], [[Kintana Roo|Kintanas Roo]], [[Kampeče]]s un [[Jukatana]]s štatos.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Diāna Zagainova
| vārds_orig = ''Diana Zagainova''
| attēls = Womens Triple Jump Diana Zagainova (33371737858) (cropped).jpg
| att_izm =
| paraksts = Diāna Zagainova 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1997|6|20}}
| dz_viet = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{LTU}}
| tautība =
| dzīvesvieta =
| garums =
| svars =
| iesauka =
| izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
| disc = [[trīssoļlēkšana]]
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris =
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp =
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = 14,43 m
| PR1_d = [[Trīssoļlēkšana]]
| PR2 =
| PR2_d =
| PR3 =
| PR3_d =
| PR4 =
| PR4_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums = S
| atjaunots =
| slavz =
<!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
{{Medal|Competition|Eiropas U-23 čempionāts}}
{{Medal|Gold|Jēvle 2019|Trīssoļlēkšana}}
}}
'''Diāna Zagainova''' ({{val|lt|Diana Zagainova}}; dzimusi {{dat|1997|6|20}} [[Viļņa|Viļņā]]) ir [[Lietuva]]s [[vieglatlēte]], [[trīssoļlēcēja]]. D. Zagainovas 2019. gada 30. jūnijā [[Francija|Francijā]] uzstādītais personiskais rekords 14,43 m ir arī Lietuvas rekords (pārspējot [[Dovile Kilti|Doviles Kilti]] iepriekšējo rekordu).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lt/a/81596549|title=Trišuolininkė Zagainova pagerino Lietuvos rekordą ir įvykdė olimpinį normatyvą|website=DELFI|access-date=2023-02-26|language=lt}}</ref> 2019. gada Eiropas U23 čempione.

sentences: {{Commonscat|Ancient Roman amphitheatres in Italy}}

sentences: '''Krievijas Federācijas Konstitucionālā tiesa''' - tiesu sistēmas institūcija, kas īsteno konstitucionālo kontroli pār Krievijā spēkā esošajiem likumiem un noteikumiem. [[Krievijas Federācija]]s Konstitucionālās tiesas pilnvaras, formācijas kārtību un darbību reglamentē [[Krievijas Federācijas Konstitūcija]] un Federālais konstitucionālais likums "Par Krievijas Federācijas Konstitucionālo tiesu". Konstitucionālā tiesa sastāv no 19 tiesnešiem. Saskaņā ar Krievijas Federācijas Konstitūciju, Konstitucionālā tiesa ir viens no trim valsts varas pamatbalstiem, tomēr praktiski tā pilnībā ir atkarīga no izpildvaras.

sentences: [[Programmatūra|Programmatūrā]] '''ielāps'''<ref>[http://termini.lv/index.php?term=patch&lang=EN&terms=patch Lielā datorterminu vārdnīca]{{Novecojusi saite}} {{lv ikona}}</ref> ir neliels [[programma]]s labojums, ko parasti veic tās izstrādātājs, lai novērstu iepriekš neparedzētus trūkumus programmas darbībā un/vai [[Drošības caurums|drošības caurumus]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gustavs Matiass fon der Venge-Lambsdorfs''' ({{val|de|Gustav Matthias von der Wenge gen. Lambsdorff}}, {{val|ru|Матвей Иванович Ламздорф}}; 1745-1828), bija Krievijas Impērijas armijas ģenerālis, [[Kurzemes gubernatoru uzskaitījums|Kurzemes guberņas civilgubernators]] (1796–1798), ķeizara [[Nikolajs I Romanovs|Nikolaja I]] audzinātājs, grāfs (no 1817).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Laura
| operators =
| attēls = Laura (1944 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', mistērija
| režisors = [[Oto Premingers]]
| producents = Oto Premingers
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džīna Tīrnija]]
* [[Dana Endrūss]]
* [[Kliftons Vebs]]
* [[Vinsents Praiss]]
* [[Džūdita Andersone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Laura''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1944|10|11}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,02 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://archive.org/details/variety157-1945-01?view=theater#page/n185/mode/1up|title=Variety 10 Jan 1945 p7 |publisher= |accessdate=}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Laura"''' ({{Val|en|Laura}}) ir 1944. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' mistērijas filma, kuras režisors un producents ir [[Oto Premingers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīna Tīrnija]], [[Dana Endrūss]], [[Kliftons Vebs]], [[Vinsents Praiss]] un [[Džūdita Andersone]]. Filma ir balstīta uz Veras Kasprejas 1943. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 72
 | lv  = Septiņdesmit divi
}}

sentences: '''Ķesteru kapi''' atrodas [[Nereta]]s austrumos, uz ziemeļiem no [[Neretas ūdenskrātuve]]s. Tā ir luterāņu atklātā kapsēta. Kapsētā atrodas kapliča.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://saulriets.lv/test/index1.php?do=tree&id=527 |title=Kapusvētki Aizkraukles rajonā |access-date={{dat|2010|05|24||bez}} |archive-date={{dat|2020|11|28||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201128171126/http://saulriets.lv/test/index1.php?do=tree&id=527 }}</ref>.

sentences: '''18. februāris''' ir gada 49. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 316 (317 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Equus kiang.jpg
| att_nosaukums =Rietumu kiangi Ladakhas provincē
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus kiang
| suga_lv =Kiangs
| pasuga =Equus kiang kiang
| pasuga_lv =Rietumu kiangs
| binomial =Equus kiang kiang, <small>([[Moorcroft]], 1841)</small>
}}
'''Rietumu kiangs''' (''Equus kiang kiang'') ir [[kiangs|kianga]] (''Equus kiang'') viena no pasugām, kas apdzīvo [[Tibeta]]s teritoriju [[Ķīna|Ķīnā]] un pieguļošās teritorijas [[Indija|Indijā]]. Tas nelielā skaitā ir sastopams arī [[Pakistāna|Pakistānā]] un [[Nepāla|Nepālā]]. Rietumu kiangu populācija atšķirībā no [[Āzijas savvaļas ēzelis|Āzijas savvaļas ēzeļiem]] ir stabila un turpina pieaugt,<ref name="pub">[http://www.pubmedcentral.nih.gov/articlerender.fcgi?artid=1705511 Perceived Conflicts Between Pastoralism and Conservation of the Kiang Equus kiang in the Ladakh Trans-Himalaya, India]</ref> lai arī tas konkurē ar lauksaimniecības dzīvniekiem uz tiem pašiem veģetācijas un ūdens resursiem, un vietējie zemnieki vēlētos ierobežot kiangu skaitu. Veids, kā zemnieki cīnās par ganībām, ir ganību iežogošana.

sentences: '''Kārters''' ({{val-en|Carter}}, sieviešu dzimtē '''Kārtere''') ir populārs angļu uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Texas Lightning
|Attēls = Jane&Jonny.png
|Att_izm = 220 px
|Fons = grupa
|Vieta =  [[Hamburga]], [[Vācija]]
|Žanrs = [[Popmūzika|pops]], [[Kantri mūzika|kantri]]
|Gadi = 1996-pašlaik
|Izdevējkompānija = [[X-Cell Records]]
|Mlapa = [http://www.texaslightning.net texaslightning.net]
|Dalībnieki = [[Olī Dītrihs]]
[[Džons Flemings Olsens]]
[[Markuss Šmits]]
[[Džeina Komerforda]]
[[Uve Frencels]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Steinläufer (Lithobius forficatus) 3.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Lithobius forficatus|Parastā kaulene}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Myriapoda
| apakštips_lv =Daudzkāji
| klase =Chilopoda
| klase_lv =Simtkāji
| sinonīmi =
Lūpkāji
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Scutigeromorpha}}
* {{TaksoSaite|Lithobiomorpha}}
* {{TaksoSaite|Crateostigmomorpha}}
* {{TaksoSaite|Scolopendromorpha}}
* {{TaksoSaite|Geophilomorpha}}
| kategorijas =nē
}}
'''Simtkāji''' jeb '''lūpkāji''' (''Chilopoda'') ir [[Daudzkāji|daudzkāju]] apakštipa klase (reizēm apakšklase).

sentences:
[[Kategorija:Daugavas pietekas]]
[[Kategorija:Aizkraukles novada upes]]
[[Kategorija:Aizkraukle]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Lendži
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Lendžu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4469&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 215
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 34
| lats = 56
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 30
| longs = 29
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4625 Lendži
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
, [[Ģeometriskais periods|ģeometriskā perioda]] pods no [[Mikēnas|Mikēnām]].]]
'''Pods''' ir vispārināts nosaukums stāviem, apaļīgiem māla [[trauki]]em ar platu kakliņu. Parasti tos lieto [[Ēdiens|ēdienu]] gatavošanai vai glabāšanai. Podu izmēri var variēt apmēram no puslitra līdz apmēram 30 litriem. Podi, kas tiek izmantoti pārtikas produktu glabāšanai, var būt aprīkoti ar māla vāciņiem. Parasti podi ir bez osām, bet var būt arī ar nelielām osām podu sānos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)4CH3
|molmasa=86,18
|blīvums=654,8
|kušanas temperatūra=−95 °C
|viršanas temperatūra=69 °C
}}

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Ziemeļsibīrijas zemiene
|attēls                 = Tundra in Siberia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Tundra Ziemeļsibīrijas zemienē
|lat_dir =N |lat_deg =72|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =103|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Krievija#Krasnojarskas novads#Jakutija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Sibīrija]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1400
|platums                = 600
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               =
}}
'''Ziemeļsibīrijas zemiene''' ({{val|ru|Северо-Сибирская низменность}}, {{val|sah|Хотугу Сибиир намтала}}) jeb '''Taimiras zemiene''' (''Таймырская низменность'') ir plaša zemiene [[Krievija]]s ziemeļos, [[Sibīrija|Sibīrijā]], starp [[Jeņiseja]]s un [[Oļeņoka]]s upēm. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]] un [[Sahas Republika|Sahas Republikā]].<ref>[http://bse.sci-lib.com/article100654.html Определение "Северо-Сибирская низменность" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Alu cilvēks
| attēls                   = Early Man Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Early Man''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, piedzīvojumu filma
| režisors                 = [[Niks Pārks]]
| producents               =
* [[Pēteris Kungs]]
* [[Deivids Sprokstons]]
* [[Niks Pārks]]
* [[Karla Šellija]]
* [[Ričards Beeks]]
| scenārija autors         =
* [[Marks Bērtons]]
* [[Džeimss Higinsons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Edijs Redmeins]]
* [[Toms Hidlstons]]
* [[Meizija Viljamsa]]
* [[Timotijs Spals]]
| mūzika                   =
* [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
* [[Toms Hovs]]
| operators                = [[Deivs Alekss Ridets]]
| montāža                  = [[Sims Evans-Džonss]]
| studija                  =
* ''[[Aardman Animations]]''
* ''[[BFI]]''
| izplatītājs              = ''[[StudioCanal]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|1|26|Apvienotajā Karalistē|2018|2|23|Latvija}}
| ilgums                   = 87 [[minūte|min]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=''EARLY MAN'' (PG)|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/early-man-2018|date=16 January 2018|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|access-date=14 January 2018|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923183312/https://www.bbfc.co.uk/releases/early-man-2018}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="DeadlineCanalDoublesDown">{{tīmekļa atsauce|last1=Jaafar|first1=Ali|title=Studiocanal Doubles Down On Family Fare: Reteams With Nick Park And Gilles De Maistre For New Pics – Cannes|url=https://deadline.com/2015/05/studiocanal-nick-park-aardman-paddington-david-heyman-harry-potter-1201421472/|publisher=[[Penske Business Media]]|work=[[Deadline Hollywood]]|accessdate=20 October 2016|date=6 May 2015}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|54,6 miljoni}}<ref name=NUM>{{tīmekļa atsauce|title=Early Man|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=earlyman.htm|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[IMDb]]|accessdate=14 December 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Flying Vespula vulgaris.jpg
|        att_nosaukums = [[Parastā lapsene]] (''Vespula vulgaris'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
| virskārta=Endopterygota
| virskārta_lv=Pilnas pārvērtības kukaiņi
|         klase_lv = Kukaiņi
|            kārta = Hymenoptera
|         kārta_lv = Plēvspārņi
|       apakškārta = Apocrita
|      apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
|      infrakārta = Aculeata
| infrakārta_lv= Dzēlējlapsenes
|      kategorijas = nē
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Apoidea|Bišu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Chrysidoidea|Krāšņlapseņu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Vespoidea|Lapseņu virsdzimta}}
| binomial=Aculeata <small>([[Latreille]], 1802)</small>
}}

sentences: '''“Rotaļīgais Bērns” (Pelagonitissa)''' ir viens no Dievmātes "[[Eleusa]]s" [[ikona (svētbilde)|ikonogrāfiskā]] varianta [[krievu valoda|krieviskajiem]] nosaukumiem, kurš atspoguļo īpaši [[emocijas|emocionālo]] Dievmātes un Dēla attiecību raksturu, abiem rotaļājoties (draiskojoties).<ref>{{Grāmatas atsauce|last1=Sartarelli|first1=Alfredo Tradigo ; translated by Stephen|title=Icons and saints of the Eastern Orthodox Church|url=https://archive.org/details/iconssaintsofeas0000trad|date=2006|publisher=J.P. Getty Museum|location=Los Angeles|isbn=978-0-89236-845-7|page=[https://archive.org/details/iconssaintsofeas0000trad/page/180 180]}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Brenguļu pagasts
| karte             = Brenguļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Brenguļi
| platība           = 80,2
| iedzīvotāji       = 923<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 923 / 80.2 round 1}}
| izveidots         = 1474<!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Alt-Wrangelshof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = <!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Markantonio Kanīni''' (''Marcantonio Canini''; [[1622]]. — [[1669]].) bija [[itāļi|itāļu]] gleznotājs un skulptors. Viņa slavenākie darbi ir [[Sv. Domeniks|Sv. Domenika]], [[Sv. Siksts|Sv. Siksta]] statujas un ''[[Santi Domenico e Sisto]]'' fasāde Romā.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 76
 | lv  = Septiņdesmit seši
}}
'''76 (septiņdesmit seši)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[75 (skaitlis)|75]] un [[77 (skaitlis)|77]]. [[Gads|Gada]] septiņdesmit sestā diena ir [[17. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[16. marts]]).

sentences:
[[Kategorija:Grūtniecība]]
[[Kategorija:Medicīna]]
[[Kategorija:Veselības aprūpe]]

sentences:
batiālajā zonā]]
'''Batiāle''' (no {{val|el|βαϑύς}} (''bathýs'') — 'dziļš') jeb '''batiālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] zona, kas atrodas dziļumā no 200—500 līdz 2000 metriem<ref>{{LPE|1}}</ref>, aizņemot platību starp [[Šelfs|šelfa]] [[Sublitorāle|sublitorāli]] un dziļūdens [[abisālā zona|abisālo zonu]]. Citos avotos batiāles apakšējā robeža ir minēta 2500<ref>[https://slovar.cc/enc/bse/1976577.html Значение слова БАТИАЛЬ в Большой советской энциклопедии, БСЭ]</ref> vai 3000<ref>{{cite web|url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/7655358.stm|first= Rebecca|last= Morelle |title= Deepest ever' living fish filmed |work=BBC News|date=7 October 2008|access-date=5 June 2017}}</ref> metru dziļumā. Kopsummā tā aizņem 20% no kopējās Pasaules okeāna platības. [[Ģeomorfoloģija|Ģeomorfoloģiski]] batiāle aptuveni atbilst [[Kontinentālā nogāze|kontinentālajai nogāzei]]. Augšējā robeža ir atkarīga no dziļuma, kurā lēzenais kontinentālais šelfs pāriet samērā stāvā nogāzē. Batiāli raksturo šādi parametri: ūdens [[spiediens]] līdz 25 MPa (t.i. līdz 250 atm.), strauja dziļuma un spiediena palielināšanās, gandrīz pilnīga tumsa, nenozīmīgas sezonālās [[temperatūra]]s un ūdens [[Blīvums|blīvuma]] svārstības, salīdzinoši neliela (tomēr lielāka nekā [[abisāle|abisālē]]) ūdens kustība, bieži vien posmots dibena [[reljefs]], nogulumu ([[batiālie nogulumi]]) nevienmērīgs biezums un bieži [[pamatieži|pamatiežu]] atsegumi.

sentences: '''Triamcinolons''' ir sintētisks steroīds medikaments ([[fluors|fluoru]] saturošs [[kortikosteroīdi|kortikosteroīds]]), kurš pēc [[injekcija]]s ļoti minimāli nonāk kopējā asinsritē. Tas nozīmē, ka triamcinolonam nav klasisko steroīdu preparātu [[blaknes|blakņu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Laika zagļi''', '''laika aprijēji'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://jauns.lv/raksts/bizness/245045-3-lielakie-laika-zagli-un-ka-ar-tiem-cinities|title=3 lielākie laika zagļi, un kā ar tiem cīnīties|website=[[jauns.lv]]|access-date=13.04.2021}}</ref> jeb '''hronofāgi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://topraksti.lv/hronofagi-jeb-laika-zagli-ka-iegut-sev-laiku-diena-sakt-dzivot-un-partraukt-eksistet/32493/|title=Hronofāgi jeb laika zagļi: kā iegūt sev laiku dienā, sākt dzīvot un pārtraukt eksistēt|website=topraksti.lv|access-date=13.04.2021}}</ref> (no {{val|el|χρόνος}} — 'laiks' un ''φαγεῖν'' — 'apēst') ir lietas un dzīvas būtnes, kas novērš [[Laiks|laiku]] no svarīgām darīšanām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.linternaute.fr/dictionnaire/fr/definition/chronophage/|title=DICTIONNAIRE FRANÇAIS
Définition Chronophage|website=liternaute.fr|access-date=13.04.2021}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dagnija Šmite
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1948
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = Rīga
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Herberts Šmits, Daina Šmite
|          brāļi = Oļģerts
|          māsas = Ārija
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais Botāniskais dārzs]],
|     akad_amats =
|     alma_mater = Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte
|    pasniedzēji = Artūrs Mauriņš, [[Voldemārs Langenfelds]], [[Gaida Ābele]], [[Edgars Vimba]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Dagnija Šmite''' (1948) ir latviešu bioloģe, botāniķe, specializējusies dendroloģijā, savvaļas rožu ģints (''Rosa'' L.) pētniece.

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Kārlis Voldemārs fon Budbergs''' ({{val-de|Karl Woldemar Freiherr von Budberg}}, {{dat VS|{{dat|1777|8|8}}|{{dat||7|28}}}} — {{dat VS|{{dat|1842|3|7}}|{{dat||2|23}}}}) bija muižnieks, iestāžu darbinieks, mākslinieks, gleznotājs, literāts, cenzors. [[Vidzeme]]s gubernatora kancelejas direktors (1817-1819), Vidzemes virskonsistorijas loceklis. Konsistorijas uzdevumā cenzējis Rīgā un Jelgavā izdotus Vidzemes autoru darbus (1829-1842).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Dow Chemical Company''
| native_name      =
| logo             = Dow Chemical Company logo.svg
| image            =
| image_size       = 250px
| image_caption    =
| caption          =
| type             = meitas uzņēmums
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1897]]. gads
| founder          = [[Hernerts Henrijs Dovs]]
| defunct          =
| location_city    = [[Midlenda]], [[Mičigana]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      = globāla
| key_people       = Džims Fiterlings
| industry         = [[ķīmiskā rūpniecība]]
| products         = [[Ķīmiskā viela|ķīmiskās vielas]], [[plastmasa]], [[Katalīze|katalizatori]], [[pārklājums|pārklājumi]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Dow Inc.]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|https://www.dow.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Redzamā gaisma''' jeb '''optiskais spektrs''' ir [[gaisma|elektromagnētiskā spektra]] daļa, ko var saskatīt cilvēka [[acs]]. Parasti cilvēka acs redz gaismu, kuras viļņu garums ir 400—700 [[Nanometrs|nm]], taču daži cilvēki var redzēt arī gaismu ar [[Viļņa garums|viļņu garumu]] 380—780 nm.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |          name = Endijs Vorhols
 |     name_orig = ''Andy Warhol''
''Андрій Варгола''
 |         image = Andy Warhol by Jack Mitchell.jpg
 |     imagesize = 250px
 |       caption = Endijs Vorhols 1973. gadā
 |     birthname =
 |     birthdate = {{dat|1928|8|6}}
 |      location = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Pitsburga}}
 |     deathdate = {{miršanas datums un vecums|1987|2|22|1928|8|6}}
 |    deathplace = {{vieta|ASV|Ņujorka|2s=Ņujorka (štats)|Ņujorka}}
 |   nationality = [[rusīni|rusīns]]
 |         field = [[Novilkums|estamps]], [[Glezniecība|gleznošana]], [[kino]]
 |      training = [[Karnegī Tehnoloģijas institūts]]
 |      movement = [[popārts]]
 |  famous works = ''Campbell's Soup Cans'', 1962
''Marilyn Diptych'', 1962
 | influenced by =
 |    influenced =
 |       patrons =
 |        awards =
}}

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Jamaikā|Sportistes]]
[[Kategorija:Jamaikas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Itālijas variants
| oriģinālnos = ''The Italian Job''
| attēls = Italianjob.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, trilleris, asa sižeta filma
| režisors = [[F. Gērijs Grejs]]
| producents = [[Donalds De Lains]]
| scenārijs = * [[Donna Pauersa]]
* [[Veins Pauerss]]
| aktieri = * [[Marks Volbergs]]
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Džeisons Steitems]]
* [[Sets Grīns]]
* [[Donalds Saterlends]]
| mūzika = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[De Line Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2003|5|11|Tribekas filmu festivāls|2003|5|30|ASV|}}
| ilgums = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/italian-job-2003-0|title=The Italian Job|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 1, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=italianjob.htm|title=The Italian Job (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 1, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|176,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Itālijas variants"''' ({{val|en|The Italian Job}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrilleris, kura režisors ir [[F. Gērijs Grejs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Šarlīze Terona]], [[Edvards Nortons]], [[Džeisons Steitems]], [[Sets Grīns]] un [[Donalds Saterlends]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|5|11||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences: '''Depopulācija''' ir iedzīvotāju skaita samazināšanās apdzīvotā vietā, reģionā vai valstī, ko izraisa [[demogrāfiskā pāreja]], kuras beigu fāzē [[dzimstība]] kļūst zemāka par aizvietošanas līmeni (2,1 dzimstība uz vienu sievieti), un iedzīvotāju novecošanās un līdz ar to pakāpeniski pieaugošās mirstības dēļ dzimstība samazinās zem mirstības līmeņa.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Satīša Dhavana kosmosa centrs
| native_name         = ''Satish Dhawan Space Centre''<br/>सतीश धवन अंतरिक्ष केंद्र
| former_names        = Šriharikotas liela augstuma poligons (''Sriharikota High Altitude Range'')
| alternate_names     =
| status              =
| image               = PSLV C45 EMISAT campaign 23.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = PSLV C45 palaišana no 2. starta laukuma (2019)
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija|ISRO]]
| current_tenants     =
| location            = {{IND}}, [[Āndhra Pradēša]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = Indija#Āndhra Pradēša (Indija)
| latd  = 13| latm  = 43| lats  = 12| latNS  = N
| longd = 80| longm = 13| longs = 50| longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1969
| completion_date     = 1971
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{url|http://www.shar.gov.in/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Satīša Dhavana kosmosa centrs''' ({{val|en|Satish Dhawan Space Centre}}, SDSC) ir [[Indija]]s [[raķete|raķešu]] palaišanas centrs. Tas atrodas [[Šriharikota]]s salā [[Bengālijas līcis|Bengālijas līcī]], [[Āndhra Pradēša|Āndhra Pradēšas]] štatā. Centra operators ir [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija]].

sentences:
{{karoga infokaste
| Name = Velsas
| Article =
| Image = Flag of Wales 2.svg
| Use = 111000
| Symbol = {{FIAV|normal}} {{FIAV|110000}}
| Proportion = 3:5
| Adoption = 1959 (pašreizējā versija)
| Design = [[Velsas pūķis]] karoga centrā starp horizontālām baltu un zaļu joslām.
}}
'''Velsas karogs''' ({{val|cy| Baner Cymru vai Y Ddraig Goch}}, kas nozīmē "sarkanais pūķis") sastāv no sarkanā pūķa attēla, kas atrodas zaļā un baltā laukā. Tāpat kā daudzu [[heraldikas figūra|heraldikas figūru]] gadījumā, precīzs pūķa attēlojums nav standartizēts likumā, un tam ir daudz atveidojumu. Tas nav pārstāvēts arī [[Apvienotās Karalistes karogs|Savienības karogā]].

sentences:
{{Cita nozīme|kukaiņu kārtu|tauriņiem|tauriņi}}
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Lepidoptera <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|           attēls = Nymphalis antiopa.jpg
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Nymphalis antiopa|Bērzu raibenis}}
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
| apakšklase=Pterygota
| apakšklase_lv=Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
|            kārta = Lepidoptera
|         kārta_lv = Zvīņspārņi
|         sinonīmi =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Aglossata|Bezsnuķaiņu apakškārta}}
* {{TaksoSaite|Zeugloptera|Grauzējkožu apakškārta}}
* {{TaksoSaite|Heterobathmiina|Heterobatmiju apakškārta}}
* {{TaksoSaite|Glossata|Sūcējsnuķaiņu apakškārta}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jaunuzceltā Durbes stacijas ēka 1938. gadā.
| source         = [http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/p_001_kuva1938n201{{!}}article:DIVL355|issueType:P Durbei jauna stacijas ēka. Kurzemes vārds, Nr. 201, 06.09.1938.]
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Bolometrs''' ir [[mērinstruments]] starojuma enerģijas mērīšanai. To [[1878]]. gadā izgudroja amerikāņu [[astronoms]] Semjuels Pīrponts Lenglijs (''Samuel Pierpont Langley''). Bolometra galvenā sastāvdaļa ir ļoti plānas [[Platīns|platīna]], [[Germānijs|germānija]] vai cita vadoša materiāla plāksnītes, kuras ir melninātas, lai labāk uztvertu starojumu. Plāksnītes starojuma ietekmē sasilst un mainās (palielinās) to [[elektriskā pretestība]], kuru var viegli izmērīt. Bolometrs ir jutīgs pret visu starojuma spektru. Visbiežāk to izmanto [[Astronomija|astronomijā]] [[Debess ķermenis|debess ķermeņu]] starojuma mērīšanai.

sentences: '''Mērīšana''' ir process, kad kvantitatīvi (skaitliski) salīdzina divus vienādas dabas [[Fizikāls lielums|lielumus]], no kuriem viens ir mērāmais objekts, bet otrs ir izvēlētā mēra vienība — [[mērvienība]]. Ar mērīšanu nosaka lielumu (piemēram, garums, vielas koncentrācija, ātrums, ekspozīcijas doza un citi) skaitlisko vērtību, un to veic ar [[mērinstruments|mērinstrumentu]] palīdzību, bet tajā pašā laikā mērījumu var veikt vienkārši [[skaitīšana|skaitot]], nosakot doto objektu skaitu. Plašākā nozīmē mērīšana ir dažādu objektu, priekšmetu, parādību salīdzināšana pēc noteiktas vērtības vai parametra.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Ortostatiskā hipotensija
| diagnosis     = ārsta birojā (noguļaties vismaz 20 minūtes, mēriet asinsspiedienu; stāviet 3 minūtes, mēriet asinsspiedienu) vai autonoma speciālista pārbaude uz saliekamā galda
| frequency     =
| prognosis     = atkarīgs no biežuma, smaguma pakāpes un pamatcēloņa; neirogēna ortostatiska hipotensija ir hronisks, novājinošs un bieži vien pakāpeniski letāls stāvoklis<ref>{{cite journal |last1=Arnold |first1=Amy C. |last2=Raj |first2=Satish R. |title=Orthostatic Hypotension: A Practical Approach to Investigation and Management |journal=Canadian Journal of Cardiology |date=December 2017 |volume=33 |issue=12 |pages=1725–1728 |doi=10.1016/j.cjca.2017.05.007 |pmid=28807522 |pmc=5693784 }}</ref>
| medication    =
| treatment     = identificēt un ārstēt cēloņus (zāles, dehidratācija), midodrīns, kompresijas apģērbu, gultas pacelšana
| prevention    =
| differential  =
| risks         =
| synonym       = Ortostāze, posturālā, pozicionālā hipotensija
| causes        =
| duration      =
| onset         =
| symptoms      = simptomi, kas pasliktinās sēžot vai stāvot un uzlabojas guļus stāvoklī, tostarp reibonis, vertigo, troksnis ausīs, neskaidra runa, apjukums, sāpes kaklā un plecos, pelēka vai neskaidra redze, smags nogurums, ģībonis vai tubu ģībonim
| specialty     = [[Kardioloģija]], [[Neiroloģija]]
| caption       =
| image         =
| deaths        =
}}

sentences: '''Datubāzu mārketings''' ir [[Tiešais mārketings|tiešā mārketinga]] veids, kas, balstoties mērķa pircēju segmentēšanas konceptā, vāc datus, analizē tos un izmanto datus personalizētu mārketinga piedāvājumu komunicēšanai. Datubāzes tiek izmantotas gan [[B2B mārketings|B2B]], gan B2C mārketingā. Ieguvums, ko mārketingam sniedz datubāzes, ir iespēja šos datus segmentēt, analizēt un atlasīt pēc konkrētās mārketinga kampaņas, produkta vai piedāvājuma vajadzībām. Milzīga apjoma datubāzu analīze ļauj atfiltrēt un izvēlēties tikai tos kontaktus, kurus uzskata par vispiemērotākajiem konkrētās mārketinga ziņas saņemšanai. Balstoties uz demogrāfiskajiem datiem, iepirkšanās paradumiem un dzīvesstilu tiek izsūtīti personalizēti piedāvājumi. Tā vietā, lai visai datubāzei sūtītu vienu piedāvājumu, datubāzē esošie kontakti tiek sadalīti vairākās grupās, katra no kurām var saņemt atšķirīgu piedāvājumu. Tā tiek samazināta iespēja, ka datubāzē esošie kontakti saņem sev nepiemērotu un neatbilstošu piedāvājumu. Attīstoties viedtālruņu lietošanai, pieaugušas iespējas izsekot to lietotājus arī laikā un telpā, sūtot viņiem piedāvājumus, kas saistīti ar viņu konkrēto atrašanās vietu vai uzvedības paradumiem attiecīgajā diennakts laikā.

sentences:
{{0}}[[1. trolejbusu maršruts (Rīga)|1]]{{·}} [[3. trolejbusu maršruts (Rīga)|3]]{{·}} [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 2020)|4]]{{·}} [[5. trolejbusu maršruts (Rīga)|5]]{{·}} [[9. trolejbusu maršruts (Rīga)|9]]{{·}} [[11. trolejbusu maršruts (Rīga)|11]]{{·}} [[12. trolejbusu maršruts (Rīga, 2011)|12]]{{·}} [[13. trolejbusu maršruts (Rīga)|13]]{{·}} [[14. trolejbusu maršruts (Rīga)|14]]{{·}} [[15. trolejbusu maršruts (Rīga)|15]]{{·}} [[16. trolejbusu maršruts (Rīga)|16]]{{·}}[[17. trolejbusu maršruts (Rīga)|17]]
 [[18. trolejbusu maršruts (Rīga)|18]]{{·}} [[19. trolejbusu maršruts (Rīga)|19]]{{·}} [[20. trolejbusu maršruts (Rīga)|20]]{{·}} [[22. trolejbusu maršruts (Rīga)|22]]{{·}} [[23. trolejbusu maršruts (Rīga)|23]]{{·}} [[25. trolejbusu maršruts (Rīga)|25]]{{·}} [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27]]{{·}} [[34. trolejbusu maršruts (Rīga)|34]]{{·}} [[35. trolejbusu maršruts (Rīga)|35]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Maltese_honey_bee.JPG
|       cilts = Apini
|  iedalījums =
|   izplatība =
|    binomial = Apis mellifera ruttneri <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|     suga_lv = Maltas medus bite
|        suga = Apis mellifera ruttneri
|    ģints_lv = Medus bites
|       ģints = Apis
|    cilts_lv = Medusbišu cilts
|   dzimta_lv = Bišu dzimta
|      valsts = Animalia
|      dzimta = Apidae
|    kārta_lv = Plēvspārņi
|       kārta = Hymenoptera
|    klase_lv = Kukaiņi
|       klase = Insecta
|     tips_lv = Posmkāji
|        tips = Arthropoda
|   valsts_lv = Dzīvnieki
| kategorijas = nē
}}
'''Maltas medus bite''' ({{val|la|Apis mellifera ruttneri}}) ir rietumu [[medusbišu apakšdzimta|medus bišu]] pasuga, kas naturalizējusies un pielāgojusies [[Malta|Maltas]] salu videi. Bite, iespējams, veicināja salu nosaukuma rašanos, jo [[senie grieķi]] sauca salu ''Μελίτη'' (''Melitē''), kas nozīmē ‘medussalds’.<ref>''Захаров В.А.'' Мальтийский орден: история и современность // Огни. —2003. — Т. 1. — С. 81.</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://www.worldcat.org/oclc/646604912|author=Castillo, Dennis A. (Dennis Angelo), 1958-|title=The Maltese Cross : a strategic history of Malta|date=2006|isbn=978-0-313-08316-7, 0-313-08316-9}}</ref>

sentences: '''Spīrmena rangu korelācijas koeficients''' [[Statistika|statistikā]] ir populārākā neparametriskās statistikas [[korelācija|korelāciju analīzes]] metode.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanāksme
| datums     = {{dat|2024|03|03}}
| laiks      = 18.00—
| vieta      = Andalūzijas suns
| apraksts   = satikšanās, kopienas aktualitāšu apspriešana un viesis no [[:m:CEE Hub|CEE Hub]]
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = jā
| adrese     = Elizabetes iela 83, Rīga ([https://www.openstreetmap.org/#map=19/56.95053/24.12254 karte])
| dalībnieki = Pieteikušies:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Renvoy}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Braveheart}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''IM Flash Singapore''
| native_name      =
| logo             = IM Flash Singapore.jpg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             = iekļauts ''[[Micron Technology]]'' meitas uzņēmumā ''Micron Semiconductor Asia Pte.''
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2007. gads
| founder          =
| defunct          = 2012. gads
| location_city    =
| location_country = {{SGP}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektroniskā rūpniecība]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Micron Technology]]'', {{USA}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''IM Flash Singapore''''' bija [[Singapūra]]s [[pusvadītājs|pusvadītāju]] komponenšu uzņēmums, kas ražoja ''NAND'' [[zibatmiņa]]s mikroshēmas. Tas no 2007. līdz 2012. gada bija ''[[Micron Technology]]'' un ''[[Intel|Intel Corporation]]'' kopuzņēmums. Tagad tas nav atsevišķa juridiska vienība, rūpnīca pieder ''Micron'' meitas uzņēmumam ''Micron Semiconductor Asia Pte.''

sentences:
{{atsauces+}}
'''OGLE-TR-132b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE-TR-132]], kas atrodas 1585 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,03 AU un gads uz tās ilgst tikai 40,557 stundas. Tuvums centrālajai zvaigznei uz planētas nodrošina lielu karstumu, kas nav piemērots dzīvībai. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE-TR-132b, tad uz tās būtu 1901 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu tēraudu.

sentences:
vada stīgu kvartetu]]
'''Kamermūzika''' (no {{val|la|camera}} — 'istaba') ir [[klasiskā mūzika|klasiskās mūzikas]] žanrs, kam raksturīga skaņas kompozīcija, ko veido neliels daudzums mūzikas instrumentu — parasti tāds, ko var satilpināt vienā pils zālē vai istabā.

sentences: '''Dalasi''' ir naudas vienība [[Gambija|Gambijā]].

sentences:
'''Tumša nakte, zaļa zāle''' ir populāra [[latviešu tautasdziesma]] [[Emilis Melngailis|Emiļa Melngaiļa]] apdarē, kas izdota krājuma "Birzēs i norās" otrajā burtnīcā (1912).
Dziesma blakus "[[Lokatiesi, mežu gali]]" (1903), "[[Bārenītes slavināšana]]" (1911) un "[[Rīgas torņa gala zīle]]" (1921) tiek uzskatīta par vienu no labākajām E. Melngaiļa tautasdziesmu apdarēm jauktajam korim.<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?title=kanons21.jpg Tumša nakte, zaļa zāle, t.dz. apdare jauktajam korim] Anita Miķelsone. Izdevniecība Musica Baltica, 2005.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spēle ar nāvi
| attēls                   = The Dead Pool.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Dead Pool''
| žanrs                    = asa sižeta filma
| režisors                 = [[Badijs Van Horns]]
| producents               = [[Deivids Valdss]]
| scenārija autors         = [[Stīvs Šārons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Klints Īstvuds]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Evans Kims]]
| mūzika                   = [[Lalo Šifrins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Malpaso Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1988|7|13||bez}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dead-pool-1989|title=The Dead Pool|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 19, 2018|archive-date={{dat|2019|04|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190417072807/http://www.bbfc.co.uk/releases/dead-pool-1989}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|37,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deadpool.htm|title=The Dead Pool (1988) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Spēle ar nāvi"''' ({{val|en|The Dead Pool}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Badijs Van Horns]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Klints Īstvuds]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Liams Nīsons]] un [[Evans Kims]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1988|7|13||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mežone
 | oriģinālnos = ''Wild''
 |      attēls = Mezone.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts = Filmas plakāts
 |       žanrs = biogrāfiska filma, piedzīvojumu filma, drāma
 |    režisors =  [[Žans Marks Valē]]
 |  producents =
* [[Bruna Papandrea]]
* [[Bils Polads]]
* [[Rīza Viterspūna]]
 |   scenārijs = * [[Niks Hornbijs]]
 |     aktieri =
* Rīza Viterspūna
* [[Lora Derna]]
* [[Tomass Sadoskis]]
* [[Gabija Hofmana]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Pacific Standard]]''
* ''[[River Road Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|8|29|Tellaridas filmu festivāls|2014|12|3|ASV|2015|1|30|Latvija|}}
 |      ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wild-2014|title=Wild|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 29, 2018|archive-date={{dat|2018|11|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181128084245/http://www.bbfc.co.uk/releases/wild-2014}}</ref>
 |      valsts =  {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|52,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=hhttps://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wild2014.htm|title=Wild|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= August 29, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mežone"''' ({{val|en|Wild}}) ir 2014. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Šerilas Streidas tāda paša nosaukuma memuāru. Filmas režisors ir [[Žans Marks Valē]]. Galvenās lomas atveido [[Rīza Viterspūna]], [[Lora Derna]], [[Tomass Sadoskis]] un [[Gabija Hofmana]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|8|29||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

sentences: '''''Baltic Sea Academy''''' ({{val|lv|Baltijas jūras akadēmija}}) ir organizācija ar 17 asociētiem biedriem — [[universitāte|universitātēm]] un [[augstskola|augstskolām]] no deviņām valstīm ap [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]]. Tā ir bezpeļņas organizācija, kas, [[Hanzas Parlaments|Hanzas Parlamenta]] iniciēta, tika nodibināta 2010. gadā.<ref>[http://www.abendblatt.de/hamburg/article1392951/Hanse-Parlament-und-Hochschulen-gruenden-Baltic-Sea-Academy.html Ziņojums laikrakstā par ''Baltic Sea Academy'' dibināšanu]</ref>

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Ogleklis]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Sērs]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Pols Makartnijs
|Attēls = Paul McCartney black and white 2010.jpg
|Att_izm =
|Apraksts = Pols Makartnijs 2010. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Džeimss Pols Makartnijs
|Dzimis = {{Dzimšanas datums un vecums|1942|6|18}}
|Vieta_dz = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Liverpūle}}
|Miris =
|Vieta =
|Instrumenti = [[vokāls]], [[ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[klavieres]], [[ukulele]], [[mandolīna]]
|Žanrs =
* [[rokmūzika]]
* [[rokenrols]]
* [[psihedēliskais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[dzejnieks]]
|Gadi = [[1957]] - pašlaik
|Izdevējkompānija =
* [[Parlophone]]
* [[Capitol Records|Capitol]]
* [[Apple Records|Apple]]
* [[CBS Records]]
* [[EMI]]
* [[Hear Music]]
|Darbojies_arī =
* [[The Beatles]]
* [[Wings]]
* [[The Fireman]]
|Mlapa = {{URL|paulmccartney.com}}
|Dzimums = V
}}
'''Sers Džeimss Pols Makartnijs''' (''Sir James Paul McCartney''; dzimis {{Dat|1942|6|18}}) ir britu mūziķis, kurš savulaik spēlēja grupā ''[[The Beatles]]'', [[1970]]. gadā Makartnijs uzsāka savu solokarjeru un uzstājās ar savu grupu ''[[Wings]]'' (1970–1981).  Populārākās Makartnija dziesmas ir ''[[Yesterday]], [[Hey Jude]], [[Let It Be (dziesma)|Let It Be]]''.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vārniene
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Stompaku purvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Bolupe]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=7 | sāk_plat_s=33 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=22 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=40 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=27 | iet_gar_m=0 | iet_gar_s=6 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 50
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 36
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,074
| baseins           =
| baseins_latvijā   = 370,8
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{atjaunot}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''YouTube''
| logo_attēls          = YouTube Logo 2017.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              = ''Broadcast Yourself''
| veids                = video vietne
| valsts               = {{flaga|ASV}} 901 ''Cherry Ave'', [[Sanbruno]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| īpašnieks            = neatkarīgs (2005—2006)
''[[Google|Google Inc.]]'' (2006—pašlaik)
| izveidotāji          = [[Stīvs Čens]], [[Čads Harlijs]],
[[Javeds Karims]]
| darbību_uzsāka       = [[2005. gads|2005. gada]] [[februāris|februārī]]
| valodas              = 54 valodas<ref name="valodas"/>
| komerciāla           =
| reģistrācija         = iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{flag|Pasaule}} 3. vieta<ref name="pasaule"/>
{{flag|Saūda Arābija}} 2. vieta<ref name="Saūda Arābija"/>
{{flag|Alžīrija}} 2. vieta<ref name="Alexa"/>
{{flag|Latvija}} 3. vieta<ref name="Latvija"/>
{{flag|ASV}} 3. vieta<ref name="ASV"/>
| mājas_lapa           = {{URL|http://youtube.com/}}
}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Igaunijas Nacionālā opera
| attēls           = Tallinn,_Estonia_(27026491752).jpg
| attēla apraksts  = Igaunijas Nacionālā opera
| attēla izmērs    =
| vieta            = {{vieta|Igaunija|Tallina|Estonia pst 4}}
| karte            = Tallina#Igaunija
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| latd  = 59.434722 | latNS  = N
| longd = 24.750833 | longEW = E
| arhitekts        = [[Armass Lindgrēns]], [[Vivi Lenna]]
| dibināšanas gads = 1865
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        = [[Vello Pēns]]
| lielā zāle       =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{url|http://www.opera.ee/}}
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-fenilalanīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C9H11NO2
|molmasa=165,19
|blīvums=1290
|kušanas temperatūra=283 °C
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,5
}}
'''Fenilalanīns''' ('''''Phe''''', 2-amino-3-fenilpropionskābe, C9H11NO2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]], kas pieder pie aromātiskajām aminoskābēm.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Brīvības statuja
 |vietējais_nosaukums = ''The Statue of Liberty''
 |             attēls = Statue of Liberty 7.jpg
 |    attēla_paraksts =
 |    atrašanās_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorkas štats|2s=Ņujorka (štats)|Ņujorka|Brīvības sala}}
 |             autors = {{ubl|[[Frederiks Ogists Bartoldi]]|[[Gistavs Eifelis]]}}
 |        arhitektūra = [[neoklasicisms]]
 |               tips = [[kultūras piemineklis]]
 |          materiāls = [[varš]], [[tērauds]], [[betons]], [[granīts]]
 |            plstība = 5,95 ha
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums = 93 m
 |              sākts =
 |           pabeigts = 1876. gads
 |            atklāts = 1886. gada 28. oktobris
 |          īpašnieks = [[ASV Nacionālo parku dienests]]
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji = 4 miljoni 2018. gadā
 |          map_image = Ņujorka#Ņujorkas štats#ASV
 |           map_text =
 |          map_width =
 |latd = 40 | latm = 41 | lats = 21.15 | latNS = N
 |longd= 74 | longm=  2 | longs= 39.93 | longEW= W
 |extra         = {{designation list | embed=yes
   |            designation1 = WHS
   |    designation1_offname =
   |       designation1_type = Kultūras
   |   designation1_criteria = i, vi
   |       designation1_date = 1984 <small>(8. sesija)</small>
   |     designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/307 307]
   |  designation1_free1name = Reģions
   | designation1_free1value = Eiropa un Ziemeļamerika

sentences:
[[ESAO]] valstīs 2013. gadā.]]
'''Labklājības valsts''' ir [[politiska ideoloģija]] un valsts un sabiedrības modelis, kas paredz valsts iesaistīšanos cilvēku [[ekonomika|ekonomiskās]] un sabiedriskās [[labklājība]]s veicināšanā. Tas ir veidots uz [[iespēju vienlīdzība]]s un godīga [[bagātības sadalījums|bagātības sadalījuma]] principiem. Tiek uzskatīts, ka sabiedrība ir atbildīga par tiem, kuri nav spējīgi sev nodrošināt minimālus izdzīvošanas apstākļus.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Nikolajs Prževaļskis
|          vārds_orig = ''Никола́й Пржева́льский''
|              attēls = Nikolay Przhevalsky photoportrait and signature.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = 1839. gada 12. aprīlis
|
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Smoļenskas guberņa|Kimborovas muiža}}
|           m_dat_alt = 1888. gada 1. novembris
|
|             m_vieta = [[Karakola]] (Prževaļska)
|             tautība = krievs
}}
'''Nikolajs Prževaļskis''' ({{val|ru|Никола́й Миха́йлович Пржева́льский}}; dzimis {{dat|1839|4|12}} [[Smoļenskas guberņa|Smoļenskas guberņā]], Kimborovas muižā, miris {{dat|1888|11|1}} [[Karakola|Karakolā]]) ir [[krievi|krievu]] [[ģeogrāfs]], ceļotājs un virsnieks. [[Centrālāzija]]s pētnieks, kurš bija pirmais, kas šķērsojis plašos Centrālās Āzijas tuksnešus.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Inna
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Inn
| citvaloda2      = rm
| oriģinālnosaukums2 = En
| attēls            = Innsbruck3.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte       = Austrija#Eiropa
| reljefs           = jā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Graubindene]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]] pie [[Pasava]]s
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=24 | sāk_plat_s=50 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=09 | sāk_gar_m=40 | sāk_gar_s=00 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=34 | iet_plat_s=25 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=28 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CHE}}
{{AUT}}
{{GER}}
| garums            = 517
| iztekas_augstums  = 2484
| ietekas_augstums  = 289
| kritums           =
| caurtece          = 740
| gada_notece       =
| baseins           = 26 063
| pietekas          =

sentences: '''Atraugas''' ({{val-la|eructatio}}) ir [[Kuņģis|kuņģa]] satura atvemšana [[Mute|mutē]]. To rašanās iemesls ir kuņģa slēdzējmuskuļu nepietiekamība kuņģa muskulatūras tonusa pazemināšanās dēļ. Nervozi cilvēki bieži vien maltītes laikā norij daudz gaisa, pēc kuras seko skaļas, reizēm pat nepārtrauktas gaisa atraugas. Parasti par atraugām samērā bieži sūdzas slimnieki ar [[Gastrīts|gastrītu]] un [[Kuņģa čūla|kuņģa čūlu]]. Parasti atraugas pavada nepatīkama sajūta aiz [[krūšu kauls|krūšu kaula]]. Atraugas var izraisīt arī [[gāzētie dzērieni]].

sentences: '''7. augusts''' ir gada 219. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. (220. [[garais gads|garajā gadā]]) Līdz gada beigām ir atlikušas 146 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|astronomisku objektu|Zvaigzne (nozīmju atdalīšana)|Zvaigzne}}
s attēls nosacītās krāsās ultravioletajā 304 [[angstrēms|angstrēmu]] izstarojumā]]
]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Rabindranats Tagore
|         vārds_orig = রবীন্দ্রনাথ ঠাকুর
|             attēls = Rabindranath Tagore in 1909.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Rabindranats Tagore ap 1915. gadu Kalkutā
|            dz_gads = 1861
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Britu Indija|Kalkuta}}
|             m_gads = 1941
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|Britu Indija|Kalkuta}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = bengālis
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[dramaturgs]], [[rakstnieks]], [[komponists]]
| rakstīšanas valoda = [[bengāļu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = 1913. gadā [[Nobela prēmija literatūrā]]
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{navbox
|name = Šaaņsji
|title = [[Šaaņsji]] prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Aņkana]]
* [[Baodzji]]
* [[Haņdžuna]]
* [[Jaņaņa]]
* [[Juliņa]]
* [[Sjaņjana]]
* '''[[Sjiaņa]]'''
* [[Šanluo]]
* [[Tunčuaņa]]
* [[Veinaņa]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Šaaņsji]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{Citas nozīmes|krītu - iezi|krīts (nozīmju atdalīšana)|krīts}}
[[Krīts]] ir mīksts, balts [[nogulumiezis]]. Tas sastāv galvenokārt no vāji cementēta [[kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] - [[kaļķakmens]].

sentences: '''Baltā nakts''' ir [[nakts]], kuras laikā nesatumst, un visu nakti ir tikai [[krēsla]]. Pat nakts vidū ārā ir diezgan gaišs.

sentences:
{{Sporta infokaste
| nosaukums = Džudo
| attēls = KOCIS Korea Judo Kim Jaebum London 36 (7696361164).jpg
| att_izm = 235px
| apraksts = Džudo cīņas moments
| savienība = [[Starptautiskā džudo federācija]] (IJF)
| iesauka =
| pirmais = {{JPN}}, 1882. gads
| reģistrētie =
| klubi =
| kontakts = jā
| komanda =
| jdzimums =
| ekipējums = džudogi /kimono/
| kategorijas = [[cīņas māksla]]
| olimpisks = {{nobr|1964, 1972—pašlaik (vīrieši)}}<br />1992—pašlaik (sievietes)
| cēlies no = džiudžitsa
| ir par pamatu = brazīliešu džiudžitsam, sambo
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Pēkšēna
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1845
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 10
|           dz_vieta = "Kalnamači", [[Mazsalacas pagasts|Valtenberģu pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{LAT}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1903
|          m_mēnesis = 12
|            m_diena = 8
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta = [[Valtenberģu pagasts]], [[Kalnamači]]
|          pilsonība =
|            tautība = [[latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[rakstniece]], [[dramaturģe]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Marija Pēkšēna''' (dzimusi {{dat|1845|10|10}}, mirusi {{dat|1903|12|8}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]] un [[dramaturģe]].

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Arizona
Arizona
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Fīniksa]]
| pilsēta = [[Fīniksa]]
| iestāšanās = [[1912]]. gada [[14. februāris]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
| saīsinājumi = AZ US-AZ
| mājaslapa = [http://www.az.gov www.az.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 7 158 923
| iedzīvotājiV = 16
| iedzblīvums = 17,43
| iedzblīvumsV = 36
| ieņēmumi = 42 590
| ieņēmumiV = 32
| rase = baltie — 73%
[[indiāņi]] — 4,6%
[[afroamerikāņi]] — 4,1%
| reliģija = [[protestanti]] — 42%
[[katoļi]] — 31%
nereliģiozi — 18%
| platība = 295 254
| platībaV = 17
| garums = 645
| platums = 500
| ūdens = 0,32
| augstums = Hamfrija smaile, 3 851
| Vaugstums = 1 250
| Zaugstums = 21
}}'''Arizona''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Dienvidrietumu reģionā. Arizonas [[galvaspilsēta]] ir [[Fīniksa]].

sentences: '''Doplera efekts''' ir novērotājam pienākošo svārstību (piemēram, [[skaņa]]s vai [[gaisma]]s) [[frekvence]]s un [[viļņa garums|viļņa garuma]] maiņa, ko rada [[svārstības|svārstību]] avota un novērotāja pārvietošanās vienam attiecībā pret otru. Doplera efekts ir nosaukts par godu austriešu fiziķim [[Kristiāns Doplers|Kristiānam Dopleram]], kurš aprakstīja šo parādību [[1842]]. gadā.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Mājdzīvnieki''' ir [[dzīvnieki]], kurus ir pieradinājis [[cilvēks]], sniedzot [[pajumte|pajumti]] un [[pārtika|pārtiku]]. Mājdzīvnieki sniedz cilvēkam labumu — no mājdzīvniekiem iegūst dažādus materiālus, piemēram, [[piens|pienu]], [[gaļa|gaļu]], [[āda|ādu]] utt. Mājdzīvniekus bieži mēdz jaukt ar [[mīļdzīvnieki]]em (dzīvnieki, kas tiek turēti prieka pēc, no kuriem netiek iegūti nekādi materiāli labumi). Vairumu mājdzīvnieku ir viegli [[vairošanās|pavairot]]. [[selekcija|Veicot atlasi]], var kontrolēt mājdzīvnieku vairošanos, to pazīmes, kas tiek nodotas tālāk viņu [[pēcnācēji]]em.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Ziņu agregators''' ir [[datorprogramma]] vai attālināts serviss, kas periodiski pārskata noteiktus ziņu avotus, vienā no vairākiem uz [[XML]] bāzes veidotiem formātiem (galvenokārt [[RSS protokols|RSS]]), atrod jaunumus un attēlo tos apgrieztā hronoloģiskā secībā vienā lapā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Hoya bella kz02.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Hoya bella|Skaistā hoija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya bella|suga_lv=Skaistā hoija}}
'''Skaistā hoija''' (''Hoya bella''),  sarunvalodā saukta arī par '''mazo vaskapuķi''', ir [[Epifīze|epifītiska]] augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Austrālija un Okeānija|Austrālijā un Okeānijā]], kā arī [[Āzija|Āzijā]], un mūsdienās bieži tiek audzēta kā dekoratīvs telpaugs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/1696|title=Skaistā hoija|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-01-21|archive-date=2022-01-21|archive-url=https://web.archive.org/web/20220121212249/https://database.smartgardens.eu/plant/1696}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox dot-com company
| name = ''Alexa Internet, Inc.''
| logo =
| screenshot =
| caption = <!-- ''Alexa.com'' tīmekļa vietnes ekrānuzņēmums 2014. gadā -->
| url = {{url|http://www.alexa.com}}
| company_type =
| foundation = 1996<ref name=about>{{tīmekļa atsauce|title=About Alexa Internet|url=http://www.alexa.com/company|accessdate=October 9, 2009| archiveurl= https://web.archive.org/web/20091007102542/http://www.alexa.com/company| archivedate= October 7, 2009|deadurl= no}}</ref>
| founders =
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sanfrancisko}}
| industry =
| parent = ''[[Amazon]]''
| key_people = Deivs Šerfsijs (viceprezidents)<ref name="Management">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.alexa.com/about/management|title=Management|publisher=Alexa Internet|accessdate=December 24, 2014|archive-date={{dat|2018|12|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181224222653/https://www.alexa.com/about/management}}</ref>
| products =
| alexa = 2102 (2015. gada augusts)<ref name="alexa">{{tīmekļa atsauce |url= http://www.alexa.com/siteinfo/alexa.com |title= Alexa.com Site Info |publisher= Alexa Internet |accessdate= August 3, 2015 |archive-date= {{dat|2018|12|24||bez}} |archive-url= https://web.archive.org/web/20181224222651/https://www.alexa.com/siteinfo/alexa.com }}</ref><!--Updated monthly by OKBot-->
| website_type =
| language = Angļu
| advertising =
| registration = Iespējama
| current_status = Slēgts
| president = Endrū Ramms<ref name="Management"/>
}}
'''''Alexa Internet, Inc.''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums, ''[[Amazon]]'' meitasuzņēmums. Uzņēmums pazīstams ar savu tīmekļa vietni, kurā tika piedāvāta statistika par dažādu [[tīmekļa vietne|tīmekļa vietņu]] apmeklējumu. Šis pakalpojums kopš 2022. gada 1. maija vairs nav pieejams.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.alexa.com/|title=End of Service Notice|website=www.alexa.com|access-date=2022-05-06|archive-date=2009-03-02|archive-url=https://web.archive.org/web/20090302215553/https://www.alexa.com/}}</ref>

sentences:
. Zīlīte ir melnā daļa acs centrā]]
'''Acs zīlīte''' ({{val|la|pupilla}}) ir atvere [[varavīksnene|varavīksnenē]], caur kuru acī nonāk [[gaisma]]. Tā atrodas [[acs]] vidējā jeb asinsvadu apvalkā. Zīlītes izmēru maiņu nodrošina [[parasimpātiskā inervācija|parasimpātiskā]] un [[simpātiskā inervācija]], līdz ar to mainās uztvertās gaismas daudzums, kā arī redzes asums. Cilvēkiem redzes asums ir optimāls, ja zīlītes diametrs ir 3 mm. Pirms zīlītes atrodas [[radzene]], savukārt aiz zīlītes ir [[acs lēca]].

sentences:
[[Roma|Romā]]]]
 amfiteātris [[Koknese|Koknesē]]]]
'''Amfiteātris''' ({{val|grc|ἀμφιθέατρον}} ''(amphitheatron)'', no ''ἀμφί'' ''(amfi)'' — 'apkārt, no abām pusēm' un ''θέατρον'' ''(téātron)'' — 'redzēt, skatīties') ir:

sentences:
]]
'''Pieci pūri rīsu''' ({{val-zh|五斗米道}}) ir [[Ķīna]]s [[daoisms|daoisma]] kustība, ko 142. gadā izveidoja [[Džans Daolins]]. Savā pastāvēšanas apogejā kustības kontrolē bija maza teokrātiska valsts [[Harconga]]s ielejā, [[Sičuaņa]]s ziemeļos. Vēlāk pēc valsts izjukšanas kustības pārstāvji izceļoja pa visu Ķīnu.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Dabas resursi]]
[[Kategorija:Ģeoloģija]]
[[Kategorija:Kalnrūpniecība]]

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group            = Sakši
| native_name      = {{val|osx|Sahson}}
| image            = [[File:Anglo-Saxon_Homelands_and_Settlements.svg|200px]]
| image_caption    = Angļu (oranža) un Sakšu (zila) izplatība ap 500. gadu
| population       =
| genealogy        =
| regions          = [[Senā Saksija]], [[Jitlande]], [[Frīzija]], [[Heparhija]] ([[Anglosakšu Anglija|Anglija]])
| languages        = [[Sensakšu valoda]], [[Senangļu valoda]]
| religions        = Pirmsākumos [[Ģermāņu pagānisms]] un [[Anglosakšu pagānisms]], vēlāk [[Kristietība]]
| related_groups   = [[Anglosakši]], [[Angļi]], [[Frīzi]], [[Jiti]]
| footnotes        =
| Birthplace       = [[Saxony]]
}}
'''Sakši''' ({{val-la|Saxones}}, {{val-ang|Seaxe}}, {{val-nds|Sassen}}, {{val-de|Sachsen}}, {{val-nl|Saksen}}) bija [[ģermāņi|ģermāņu]] cilšu grupa, kura vēsturiski dzīvoja [[Ziemeļjūra]]s piekrastes rajonos, [[Lejassaksija]]s federālajā zemē. Liela daļa no sakšiem [[Viduslaiki|viduslaiku]] sākumā pārcēlās dzīvot uz [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas salu]] un bija viena no grupām, kas veidoja [[anglosakši|anglosakšus]], kuri pēc tam izveidoja pirmo apvienoto [[Anglijas karaliste|Anglijas karalisti]]. Daļa no sakšu ciltīm palika uz dzīvi mūsdienu [[Vācija]]s teritorijā, kur tos pakļāva [[franki]], viņu apdzīvotā teritorija 843. gadā tika iekļauta [[Austrumfranku valsts|Austrumfranku karalistē]].<ref>{{LPE|8|544}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
{{noformējums+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Lūks Kombs
| Attēls = Luke Combs interview.jpg
| Fons = grupa
| Dzimis = 1990. gada 2. martā (33 gadi)
| Žanrs = [[Kantrī]]
| Nodarbošanās = Dziedātājs · mūzikas autors
| Mlapa = https://www.lukecombs.com/
| Dz_vārds = Lūks Alberts Kombss
}}
'''Lūks Alberts Kombss''' (dzimis 1990. gada 2. martā) ir amerikāņu [[kantrī mūzika]]s žanra dziedātājs un dziesmu autors. Viņš ir dzimis un audzis [[Ziemeļkarolīna|Ziemeļkarolīnā]], sāka uzstāties jau bērnībā. Lai turpinātu mūzikas karjeru, viņš izstājās no koledžas un pārvācās uz [[Nešvila|Nešvilu Tenesī štatā]], kur 2014. gadā izdeva savu debijas [[EP ieraksts|EP]] ''The Way She Rides''.

sentences: '''Užupe''' ({{val|lt|Užupis}}, burtiski — 'Aizupe') ir [[Viļņa]]s apkaime, kas lielākoties atrodas [[Viļņas vecpilsēta]]s teritorijā. Tas ir [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts]]. Apkaime ir populāra mākslinieku vidē un ar savu bohēmisko atmosfēru tiek salīdzināta ar [[Monmartrs|Monmartru]] [[Parīze|Parīzē]] un [[Kristiānija (Kopenhāgena)|Kristiāniju]] [[Kopenhāgena|Kopenhāgenā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kad tu pēdējo reizi biji karaļu pilsētā Viļņā? |date= 2013. gada 23. maijs |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= https://www.delfi.lv/turismagids/es-celoju/kad-tu-pedejo-reizi-biji-karalu-pilseta-vilna.d?id=43339433&page=6 |accessdate= 2014. gada 20. oktobrī}}</ref>

sentences:
{{Biotakso infokaste
| nosaukums       = Īstā gvajave
| binomial        = Psidium guajava
| autors          = [[Kārlis Linnejs|L.]]
| attēls          = Psidium guajava fruit.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Plantae
| valsts_lv       = Augi
| nodalījums      = Magnoliophyta
| nodalījums_lv   = Segsēkļi
| klase           = Magnoliopsida
| klase_lv        = Divdīgļlapji
| rinda           = Myrtales
| rinda_lv        = Miršu rinda
| dzimta          = Myrtaceae
| dzimta_lv       = Miršu dzimta
| ģints           = Psidium
| ģints_lv        = Gvajaves
| suga            = P. guajava
| suga_lv         = Īstā gvajave
| suga_r          = Gvajave
| kategorijas     = nē
}}

sentences: {{citas nozīmes|debespusi|Austrumi (nozīmju atdalīšana)|Austrumi}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Jehudi Menuhins
|Attēls           = YehudiMenuhinStageDoorCanteen.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Jehudi Menuhins 1943. gada filmā ''[[Stage Door Canteen]]''
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat|1916|04|22|}}
|Vieta_dz         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|Miris            = {{dat|1999|03|12}}
|Vieta_mr         = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
|Instrumenti      = [[vijole]]
|Žanrs            = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[vijolnieks]], [[diriģents]]
|Gadi             =
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī    =
|Mlapa            = [http://www.menuhin.org/ www.menuhin.org]
|Dzimums          = V
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Augusts Līts
 |    vārds_orig = ''August Lüth''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1872
 |    dz_mēnesis = 7
 |      dz_diena = 3
 |      dz_vieta = [[Rīga]],  [[Krievijas impērija]]<br />(tagad {{LAT}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1947
 |     m_mēnesis = 4
 |       m_diena = 2
 |       m_vieta = [[Neištate pie Veinštrāses|Neištate]], [[Reinzeme-Pfalca]], [[Vācija]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[šahists]]
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni = [[Volfgangs Lits]]
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
, [[Kārlis Bētiņš]], '''Augusts Līts'''; sēž prof. [[Pīrss Bols]] un [[Pauls Teodors Kerkoviuss|Pauls Kerkoviuss]]]]
'''Augusts Līts''' ({{val|de|August Lüth}}, dzimis {{Dat|1872|7|3}}, miris 1947. gada 2. aprīlī)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0302051719{{!}}article:DIVL142{{!}}page:132{{!}}query:AugustsLītsLīts{{!}}issueType:B |title=Latvijas tirgotāju saraksts (1936) |access-date={{dat|2016|12|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0302051719{{!}}article:DIVL142{{!}}page:132{{!}}query:AugustsLītsLīts{{!}}issueType:B |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref> bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] [[šahists]] un Rīgas trikotāžas un zeķu fabrikas īpašnieks.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.edochess.ca/players/p1874.html |title=A. Līta ''Edo vēsturiskais šaha reitings'' |access-date={{dat|2016|12|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170307085919/http://edochess.ca/players/p1874.html |archivedate={{dat|2017|03|07||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_dzvs1915n019{{!}}article:DIVL122{{!}}query:AugustsLuths{{!}}issueType:P |title=Dzimtenes Vēstnesis - 1915.g. - 20.janvāris |access-date={{dat|2016|12|15||bez}} |archive-date={{dat|2016|04|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160406095631/http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_dzvs1915n019{{!}}article:DIVL122{{!}}query:AugustsLuths{{!}}issueType:P }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ātrāk
| attēls                   = Faster2010Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Faster''
| žanrs                    = asa sižeta filma
| režisors                 = [[Džordžs Tilmans jaunākais]]
| producents               =
* [[Mārtins Šafers]]
* [[Liza Glocere]]
* [[Tonijs Geitons]]
* [[Roberts Teitels]]
| scenārija autors         =
* Tonijs Geitons
* [[Džo Geitons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Castle Rock Entertainment]]''
* ''[[State Street Pictures]]''
* ''[[CBS Films]]''
| izplatītājs              = ''CBS Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|11|24|}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/faster-2010|title=Faster|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|24 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=faster10.htm|title=Faster|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|35,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Ātrāk''' ({{val|en|Faster}}) ir 2010. gada asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džordžs Tilmans jaunākais]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dveins Džonsons]] un [[Billijs Bobs Torntons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|11|24||bez}}.

sentences: '''Pārstiklošanās temperatūra''' ir temperatūra, ko sasniedzot stāvoklis [[amorfas vielas|amorfam]] vai puskristāliskam materiālam ar amorfām daļām mainās no cieta un salīdzinoši trausla uz gumijveidīgu. To parasti apzīmē ar Tg, un pārstiklošanās temperatūra, ja tāda attiecīgajam materiālam pastāv, parasti ir zemāka par šī materiāla [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] (Tm).

sentences: '''Tenebrisms''' ir [[gleznošana]]s tehnika, kad tumšu telpu izgaismo mazs [[gaisma]]s avots. Saukts arī par "pagrabgaismu". Šīs tehnikas izgudrotājs ir [[Itālija]]s [[baroks|baroka]] pārstāvis — [[Mikelandželo Merīzi da Karavadžo]].

sentences:
{{eksperts}}
{{jāuzlabo|Aplami un neprecīzi apgalvojumi, raksta nosaukums.}}

sentences: [[Algebra|Algebrā]] '''substitūcija''' (no {{val|la|substitūtiō}} — 'aizstāšana, aizvietošana') ir kādas sākumā dotas [[Mainīgais lielums|mainīgo]] izteiksmes aizstāšana ar citu mainīgo<ref name=":2">{{Grāmatas atsauce|title=Algebra 10.—12. klasei, I daļa.|last=Kriķis|first=Dainis|last2=Šteiners|first2=Kārlis|publisher=Zvaigzne ABC|year=1998.|isbn=9984-17-178-7|location=|pages=}}</ref>, tādējādi reducējot uzdevumu uz tādu, kuram ir jau zināma risināšanas gaita.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Algebra un elementārās funkcijas|last=Kalniņš|first=R.|publisher=Izdevniecība "Zvaigzne"|year=1969|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Leptometra celtica 7080.jpg
|       att_izmērs = 280px
|    att_nosaukums = Jūras lilija ''[[Leptometra celtica]]''.
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|       nodalījums = Bilateria
|    nodalījums_lv = Bilaterāļi
|         apakšnod = Deuterostomia
|      apakšnod_lv = Otrmutnieki
|             tips = Echinodermata
|          tips_lv = Adatādaiņi
|        apakštips = Crinozoa
|     apakštips_lv =
|            klase = Crinoidea
|         klase_lv = Jūras lilijas
|         binomial = Crinoidea
|      iedalījums  = 4 apakšklases (3 izmirušas):
* [[Articulata]]
* †[[Flexibilia]]
* †[[Camerata]]
* †[[Disparida]]
|      kategorijas = nē
}}
'''Jūras lilijas''' jeb '''jūraslilijas''' (''Crinoidea'') ir viena no [[Adatādaiņi|adatādaiņu]] (''Echinodermata'') klasēm, kurā tiek apvienoti nelieli, jūrā dzīvojoši dzīvnieki, kas ar kātiņu piestiprinās pie substrāta vai arī var atrauties no tā un, kustinot starus, brīvi peldēt. Klases nosaukums grieķu valodā nozīmē "līdzīga lilijām", kas pēc formas nedaudz atgādina [[Lilijas|liliju]] ziedus. Šo līdzību pastiprina košais krāsojums. Jūras lilijas dzīvo tikai sāļos baseinos ([[Jūra|jūrās]] un [[Okeāns|okeānos]]), tāpēc [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]] ar zemu sāļumu tās  nedzīvo. Pasaulē ir zināmas ap 700 jūras liliju sugu.

sentences: '''Datplūsmas analīze''' ({{val-en|Traffic analysis}}) ir ziņojumu pārķeršanas un analīzes process [[komunikācija|komunikācijā]] ar mērķi iegūt informāciju no datu paraugiem. To var veikt arī, ja ziņojumi ir [[šifrēšana|šifrēti]] un nevar tikt [[atšifrēšana|atšifrēti]]. Parasti, jo vairāk ziņojumi tiek novēroti, vai pat pārķerti un saglabāti, jo vairāk informāciju var iegūt no datplūsmas.

sentences:
struktūrformula]]
'''Flavonoīdi''' ir apjomīga (ar daudzām apakšklasēm)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.partikasdb.lv/veseliga-uztura-forums/biologiski-aktivas-vielas/bilogiski-aktivas-vielas/flavonoidi/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150722101441/http://www.partikasdb.lv/veseliga-uztura-forums/biologiski-aktivas-vielas/bilogiski-aktivas-vielas/flavonoidi |archivedate={{dat|2015|07|22||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150722101441/http://www.partikasdb.lv/veseliga-uztura-forums/biologiski-aktivas-vielas/bilogiski-aktivas-vielas/flavonoidi |date={{dat|2015|07|22||bez}} }}</ref> [[Augi|augu]] [[Polifenoli|polifenolu]] klase. Flavonoīdi [[Organisms|organismā]] [[Sintēze|sintezējas]] no [[šikīmskābe]]s, [[pirovīnogskābe]]s, [[malonskābe]]s. No tiem vairāki atrodas šūnās savienojumā ar [[cukuri]]em ([[Glikozīdi|glikozīdu]] veidā). Flavonoīdu vairākums ir [[Pigments|pigmenti]], kas veido nokrāsu dažādiem [[Augi|augu]] organismiem; [[antociāni]] dod sarkanu, zilu, violetu un to toņu nokrāsu; [[flavoni]], [[auroni]], [[halkoni]] dod dzeltenu un oranžu nokrāsu. Citi flavonoīdi ([[katehīni]], [[leikoantociāni]]) ir kondensēto [[Miecvielas|miecvielu]] [[Prekursors|prekursori]].<ref name="Beloshapkin.etal1992"/>

sentences:
{{vikisaites+}}
{{slikts tulkojums}}
{{ievads+}}
Ir dažādu objektu spēja dažādi apstrādāt vienādus ziņojumus. Polimorfisms nodrošina to, ka vienu un to pašu vārdu var izmantot loģiski saistītiem, bet dažādiem mērķiem. Tas nozīmē, ka vienas programmu sistēmas robežās tiek izmantoti elementi, kuriem ir viens nosaukums, bet dažādā apstrāde.

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Bukidnoni
|attēls          =
|image_caption   = [[Mindanao]] Bukidnoni Kaamulana svētkos
|native_name = ''Bukidnon''
|skaits=197 430 (2020)
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[manobo valodas]]
[[suludu valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]]
|grupas= [[bukidi]], [[sulodi]]
|radi= [[lumadi]], [[visaji]]
}}
'''Bukidnoni''' (''bukidnon'' no {{val|ceb|bukid}} (‘kalns’) — ‘kalnieši’) ir [[etnonīms]], ar ko [[Filipīnas|Filipīnās]] apzīmē divas atšķirīgas autohtonas tautas, kas apdzīvo pārsvarā kalnainus apvidus [[Rietumu Visajas|Rietumu Visajās]] un [[Mindanao]]. Filipīnu oficiālā statistika abas bukidnonu kopienas apvieno un to kopējo skaitu norāda 197 tūkstošus.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref>

sentences: '''Vasara''' ir [[gadalaiki|gadalaiks]] [[mērenā josla|mērenajā joslā]] starp [[pavasaris|pavasari]] un [[rudens|rudeni]]. Vasara ir [[siltums|karstākais]] gadalaiks ar visgarākajām dienām.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Portugal|Portugāles riteņbraucēji}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Crossfire''
| operators =
| attēls = CrossfirePoster2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', drāma
| režisors = [[Edvards Dmitriks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts Jangs]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Glorija Greiema]]
* [[Sems Levens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Crossfire''
| studija = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1947|7|22}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|678 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Crossfire''''' ir 1947. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' drāmas filma, kuras režisors ir [[Edvards Dmitriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Jangs]], [[Roberts Mičums]], [[Roberts Raians]], [[Glorija Greiema]] un [[Sems Levens]]. Filma balstīta uz [[Ričards Brukss|Ričarda Bruksa]] 1945. gada romānu ''The Brick Foxhole''.

sentences: '''Smēķēšanas ierobežošana''' ir ar [[Likums|likumu]] noteiktas normas, kas ierobežo [[tabaka]]s izstrādājumu [[smēķēšana]]s tiesības publiskajā vai privātajā telpā (atkarībā no katras konkrētās [[valsts]] likumdošanas).

sentences:
]]
'''Ūdenskrātuve''' ir mākslīga [[ūdenstilpe]], parasti izveidota [[upe]]s ielejā vai [[reljefs|reljefa]] pazeminājumā, [[aizsprosts|aizsprostojot]] tās gultni ar mērķi uzkrāt [[ūdens|ūdeni]] izmantošanai [[ekonomika|saimniecībā]].

sentences:
{{catmore|anaboliskie steroīdi}}
[[Kategorija:Dzimumhormoni]]
[[Kategorija:Steroīdi]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''When Marnie Was There''
| attēls                   = When Marnie Was There.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''思い出のマーニー''
| žanrs                    = anime, drāma
| režisors                 = [[Hiromasa Joonebajashi]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|7|19||bez}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/when-marnie-was-there-2014|title=When Marnie Was There|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 16, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{JAP}}
| valoda                   = [[japāņu valoda|japāņu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]10,5 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]34,1 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whenmarniewasthere.htm|title=When Marnie Was There|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 16, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''When Marnie Was There''''' ({{val|ja|思い出のマーニー}}, ''Omoide no Mānī'') ir 2014. gada [[Japāna]]s [[anime]] filma, kuras režisors ir [[Hiromasa Joonebajashi]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|7|19||bez}}.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums = ''T-1''
| Nosaukums_orig = ''EchoStar T1''
| Attēls =
| Attēla_izmērs =
| Att_virsraksts =
| Programma =
| KA_veids = mobilo [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma = ''[[LS-1300S]]''
| KA sērijas Nr =
| Operators = ''[[EchoStar ]]''
| Lielākie_izgatavotāji = ''[[Space Systems/Loral]]''
| Starta_gads            = 2009
| Starts = {{dat|2009|7|1|SK}} 17:52 ''[[UTC]]''
| Nesējs = ''[[Ariane 5ECA]]''
| Starta_vieta = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]], ''ELA-3''
| Darbības_beigu_datums =
| Darbības_ilgums
| Beigu_datums =
| Lidojuma_ilgums =
| NSSDC_ID = 2009-035A
| Tīmekļa_vietne = http://www.terrestar.com/
| Masa = 6910 kg
| Enerģija =
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = jā
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods = 24 h
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr = —
| KA_nāk = ''[[TerreStar-2]]''
}}
'''''T-1''''' jeb '''''EchoStar T1''''' (agrākais nosaukums '''''TerreStar-1''''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmuma ''[[EchoStar]]'' [[sakaru pavadonis]], kas paredzēts mobilo sakaru nodrošināšanai [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Tas orbītā tika palaists 2009. gada jūlijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktie puiši
| attēls                   =  Bad Boys.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bad Boys''
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Maikls Bejs]]
| producents               =
* [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Berijs]]
* [[Dags Ričardsons]]
* [[Džims Malholands]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Tea Leoni]]
* [[Terēze Rendla]]
* [[Džo Pantoliano]]
| mūzika                   = [[Marks Mancina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Simpson/Bruckheimer]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1995|4|7||bez}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-boys-1995|title=Bad Boys|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 5, 2019|archive-date={{dat|2018|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180626113846/http://bbfc.co.uk/releases/bad-boys-1995}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badboys.htm|title=Bad Boys (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|141,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Sliktie puiši 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Sliktie puiši "''' ({{val|en|Bad Boys}}) ir 1995. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Mārtins Lorenss]], [[Tea Leoni]], [[Terēze Rendla]] un [[Džo Pantoliano]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|7||bez}}. 2003. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Sliktie puiši 2]]".

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Vilhelms Johans fon Cekels
|     vārds_orig = ''Alexander Wilhelm Johann von Zoeckell''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1787
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Rīgas vietniecība]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1874
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Rauza]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Smiltenes novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = militārais speciālists
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs  - Francis Johans, māte - Magdalēna Elziabete, dzimusi fon Renne
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anželika Amēlija, dzimusi ''Volmérange-Helmund''
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Impilte''' jeb '''Impiltis''' ({{val|lt|Senoji Įpiltis}}, senajos avotos: ''Emplitten, Empilten, Ampillen, Ampilten'') bija senās [[Kursa (valsts)|Kursas valsts]] [[Duvzare]]s zemes galvenais pilskalns pie [[Sventāja (upe)|Sventājas upes]] mūsdienu [[Lietuva]]s teritorijā.

sentences:
valdīšanas laikā iespiesta [[psalmi|psalmu]] grāmata Skotijas angļu valodā]]
'''Skotijas angļu valoda''' ({{val|en|Scottish English}}, {{val|gd|Beurla Albannach}}) ir [[Skotija|Skotijā]] lietoto [[angļu valoda]]s [[valodas paveids|paveidu]] kopums.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
[[File:Mandala zel-tary.jpg|thumb|Mandala]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Georgs Veinblūms
|     vārds_orig = ''Georg Weinblum''
|         attēls = Georgs Veinblūms.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Jaunkalsnava]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{vieta|Latvija|Madonas novads}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = inženieris
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Veinblūms
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Gīzela Tīsa
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Komiķa infokaste
| name                 = Bobs Houps
| vārds_orig           = ''Bob Hope''
| image                = Bob Hope, 1978.jpg
| image_size           =
| caption              =
| pseudonym            =
| birth_name           =
| birth_date           = {{dat|1903|5|29}}
| birth_place          = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
| death_date           = {{miršanas datums un vecums|2003|7|27|1903|5|29}}
| death_place          = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
| medium               =
| nationality          = Amerikānis
| active               = 1919–1997
| genre                = komiķis, aktieris, dziedātājs, dejotājs, autors
| subject              =
| influences           =
| influenced           =
| spouse               = Greisa Luīza Troksela (1933–1934)<br>[[Doloresa Houpa]] (1934–2003; līdz Houpa nāvei)
| domesticpartner      =
| notable_work         =
| signature            = Bob Hope signature.svg
| website              =
| footnotes            =
| current_members      =
| past_members         =
| module               =
| dzimums              = V
}}
'''Bobs Houps''' ({{val|en|Bob Hope}}; dzimis '''Leslijs Tauness Houps''' (''Leslie Townes Hope'') {{dat|1903|5|29}}, miris {{dat|2003|7|27}}) bija Anglijā dzimis amerikāņu komiķis, aktieris, dziedātājs, dejotājs, autors.

sentences: '''Vesterns''' ({{val-en|western}} — ‘rietumi’) ir [[māksla]]s žanrs [[literatūra|literatūrā]], [[kino]], [[glezniecība|glezniecībā]] un [[tēlotāja māksla|tēlotājmākslā]], kas attēlo notikumus [[Ziemeļamerika]]s Rietumos ([[Mežonīgie rietumi|Mežonīgajos rietumos]]) un romantizē [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] Rietumu dzīves veidu.

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada janvāris}}

sentences:
[[Kategorija:Centrs-Rietumi]]
[[Kategorija:Ielas Ščecinā pēc apkaimes|Centrs-Rietumi]]

sentences: '''I''' ({{val|ko|이}}) ir korejiešu uzvārds.

sentences:
ir viens no visiespaidīgākajiem elektrības izpausmes veidiem]]
{{commonscat|Electricity|elektrība}}
'''Elektrība''' ({{val-la|electricitas}}) ir procesu kopums, kura pamatā ir [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] vai elektrizētu ķermeņu kustība un mijiedarbība. Bieži ar vārdu "elektrība" saprot [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]] vai [[elektroenerģija|elektroenerģiju]], kas pārsvarā tiek izmantota, lai nodrošinātu [[gaisma|gaismu]], [[siltums|siltumu]] un darbinātu [[elektroierīce]]s mājsaimniecībās, uzņēmumos un citur. Ar terminu "elektrība" dažreiz arī apzīmē [[elektriskais lādiņš|elektriskos lādiņus]], [[elektriskais lauks|elektrisko lauku]] un [[elektromagnētiskā lauka potenciāls|elektriskā lauka potenciālu]]. Elektroenerģija tiek izmantota arī kā [[alternatīva degviela|alternatīvs enerģijas veids]] transportlīdzekļu darbināšanai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezitiloksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H10O
|molmasa=98,14
|blīvums=858
|kušanas temperatūra=-53 °C
|viršanas temperatūra=129 °C
}}
'''Mezitiloksīds''' (izobutenilmetilketons, izopropilidēnacetons, 4-metil-3-pentēn-2-ons, CH3C(O)CH=C(CH3)2) pieder pie nepiesātinātajiem [[ketoni]]em. Mezitiloksīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar piparmētru smaržu.

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
{{OSI protokolu steks}}
'''Vienkāršais pasta pārsūtīšanas protokols''' jeb '''SMTP''' (no {{val|en|'''S'''imple '''M'''ail '''T'''ransfer '''P'''rotocol}})<ref name="AkadTerm"/> ir [[lietojumslānis|lietojumslāņa]] [[interneta protokols]], kas paredzēts [[elektroniskais pasts|elektroniskā pasta]] sūtīšanai no klienta datora uz SMTP serveri vai starp serveriem. SMTP ir definēts standartā {{RFC|821}} (STD 10). Paplašinātais protokols [[ESMTP]], kuru lieto mūsdienās, ir definēts {{RFC|2821}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Gardenology.org-IMG_2751_rbgs11jan.jpg
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Lamiales
| rinda_lv      = Panātru rinda
| dzimta        = Lamiaceae
| dzimta_lv     = Lūpziežu dzimta
| ģints         = Mentha
| ģints_lv      = Mētras
| suga          = M. pulegium
| suga_lv       = Paleju mētra
| binomial      = Mentha pulegium L.
| iedalījums    =
}}
'''Paleju mētra''' (''Mentha pulegium'') ir daudzgadīgs, kultivēts [[lūpziežu dzimta]]s [[mētru ģints]] [[ārstniecības augi|ārstniecības augs]]. Dabiski sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]].

sentences:
{{kosmosā}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Marina Vasiļevska
|     vārds_orig = ''Марина Василевская''
|         attēls = Marina Vasilevskaya (NHQ202403200036) (cropped).jpg
|     att_izmērs = 240px
|  att_nosaukums = M. Vasiļevska 2024. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1990
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Baltkrievijas PSR]], {{URS}} (tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids =
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = Pašlaik kosmosā
| kos_iesaukums = 2023. gads
| kos_misija = [[SKS 21. Krievijas viesekspedīcija]]
| kos_kuģi = ''[[Sojuz MS-25]]''
}}
}}
'''Marina Vasiļevska''' ({{val|be|Марына Вітальеўна Васілеўская}}; dzimusi {{dat|1990|9|14}}) ir [[Baltkrievija]]s aviācijas stjuarte, Baltkrievijas pirmā [[kosmonauts|kosmonaute]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Izopropanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CHOH
|molmasa=60,10
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=185 K (-88 °C)
|viršanas temperatūra=355 K (82 °C)
}}
'''Izopropanols''' (2-propanols, izopropilspirts, (CH3)2CHOH) ir vienkāršākais otrējais [[spirts]]. Tas labi šķīst ūdenī (veido [[azeotropais maisījums|azeotropo maisījumu]]), un to lieto kā šķīdinātāju.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Piridīna dažādu veidu struktūrformulas un molekulas modelis

Pudele ar piridīnu
|ķīmiskā formula=C5H5N
|citi nosaukumi=azabenzols, azīns
|CAS numurs=110-86-1
|molmasa=79,1
|blīvums=981,9
|kušanas temperatūra=-41,6 °C
|viršanas temperatūra=115,2 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piridīns''' (C5H5N) ir [[heterocikls|heterociklisks]], [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs, [[arēni|aromātisks]] [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Tas pieder pie sešlocekļu heterocikliem. Piridīns ir bezkrāsains šķidrums ar raksturīgu asu, nepatīkamu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un organiskiem šķīdinātājiem. Piridīns ir vāja [[bāze (ķīmija)|bāze]] un ar stiprām neorganiskām [[skābes|skābēm]] veido [[sāļi|sāļus]] (tos sauc par piridīnija sāļiem, piemēram, [[piridīnija perhlorāts]]). Viegli veido [[kompleksie savienojumi|kompleksos savienojumus]] un [[dubultsāļi|dubultsāļus]].

sentences:
[[Kategorija:Mārupes novada pagasti]]
[[Kategorija:Mārupes novads]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Ukrainā|Sportistes]]
[[kategorija:Ukrainas sportisti| Sportistes]]

sentences: '''Atomfizika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[atoms|atomu]] kā izolētu sistēmu, kas sastāv no [[atoma kodols|atoma kodola]] un [[elektrons|elektroniem]]. Sākotnēji tika pētīts elektronu izvietojums atomos un to izmaiņas. Atomfizikas nozarē iekļaujas gan neitrālu atomu, gan [[jons|jonu]] pētījumi.

sentences:
'''Feders''' var būt:

* [[Jūlijs Feders]], gleznotājs
* [[Pēteris Feders]], arhitekts

sentences: '''Paziņojums presei''', '''informācija presei'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=press%20release |title= Akadēmiskā terminu datubāze — press release |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2017. gada 4. decembrī}}</ref> jeb '''preses relīze''' (no {{val|en|press release}} — 'izdevums presei') ir [[plašsaziņas līdzekļi]]em adresēts paziņojums par kādiem svarīgiem jaunumiem — [[jaunievedums|jaunievedumu]] un [[uzņēmējdarbība]]s idejām, pilnībā jauniem [[pakalpojums|pakalpojumiem]] vai [[prece|precēm]], ražošanas u.c. iekārtām, [[kapitālieguldījumi]]em, finanšu rezultātiem, [[tirgus]] iekarošanas sasniegumiem, plāniem, pētījumiem u.c. Tas tradicionāli tiek izsūtīta plašam saņēmēju lokam, taču ar plašsaziņas līdzekļiem uzņēmumi un [[organizācija]]s mēdz arī veidot individuālu [[saziņa|saziņu]].

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Madagascar|Madagaskara}}

sentences:
[[Kategorija:Ventspils]]
[[Kategorija:Latvijas upes pēc pilsētas]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Andrijs Danilko
|      Vārds_orig = ''Андрій Данилко''
|          Attēls = Verka Serduchka ESC 2007.JPG
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Verka Serdjučka [[2007. gads|2007]]. gada Eirovīzijā
|        Dz_vārds = Andrijs Danilko
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1973|10|2}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Poltava}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[aktieris]]<br />[[Televīzija|TV]] raidījumu vadītājs
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = [http://www.v-serduchka.com/ v-serduchka.com]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Andrijs Danilko''' ({{val|uk|Андрі́й Миха́йлович Дани́лко}}; dzimis {{dat|1973|10|2}} [[Poltava|Poltavā]]), plašāk pazīstams kā '''Verka Serdjučka''' ({{val|ru|Верка Сердючка}}), ir [[Ukraina|ukraiņu]] dziedātājs, TV raidījumu vadītājs, aktieris un [[Humors|humorists]]. Ukrainas tautas mākslinieks ([[2008. gads|2008]]).<ref>[http://korrespondent.net/showbiz/music/559873 Daņilko kļuvis par Ukrainas tautas mākslinieku] {{ru ikona}}</ref>

sentences: '''Kandavas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļauta 71 [[iela]] [[Kandava|Kandavā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Kandava, Tukuma nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences: '''Atskaņa''' jeb '''rīme''' (vairāk ironiskā nozīmē<ref>[https://tezaurs.lv/r%C4%ABme Tēzaurs — rīme]</ref>) ir vienādu vai līdzīgu [[valoda]]s skaņu grupa, parasti divu vai vairāku [[dzejolis|dzejoļa]] rindu nobeigumā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca |editor=Valentīna Skujiņa |editorlink=Valentīna Skujiņa |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:58 |year=2007 |publisher=[[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Latviešu valodas institūts|Latviešu valodas institūts]] |location=Rīga |isbn=978-9984-98-369-1 |pages=54.—55 |accessdate={{dat|2020|04|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:58 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref> Viens no atskaņu veidiem ir vienādu vai līdzīgu [[zilbe]]s ritma daļu izmantošana, piemēram, ''kāja — māja''; ''rausies — ļausies''; ''brālīti — cālīti'' utml.

sentences:
'''Heinike''' var būt:
* [[Herberts Heinike]] (''Herbert Heinicke'') —  Vācijas šahists (1905—1988);
* [[Irina Odojevceva]] (''Ири́на Влади́мировна Одо́евцева'') — īstajā vārdā '''Iraīda Heinike''', bija Rīgā dzimusi vācbaltiešu cilmes krievu dzejniece un rakstniece (1895—1990).

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
 [[Dollija]], vēsturisks klonēšanas rezultāts, [[izbāznis]] muzejā [[Skotija|Skotijā]] ]]
'''Klonēšana''' (no {{val|el|κλών}} (''klōn'') — 'zars, dzinums') ir ģenētiski identisku [[gēns|gēnu]], [[šūna|šūnu]] vai [[organisms|organismu]] iegūšana un pavairošana [[bezdzimumvairošanās]] ceļā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| platums =
| attēls = Solanum carolinense, 2021-07-09, Shadyside, 02.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Solanum carolinense''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Solanales
| rinda_lv = Nakteņu rinda
| dzimta = Solanaceae
| dzimta_lv = Nakteņu dzimta
| ģints = Solanum
| ģints_lv = Naktenes
| binomial = Solanum
| kategorijas = nē
}}'''Naktenes''' ({{val|la|Solanum}}) ir liela un daudzveidīga [[nakteņu dzimta]]s ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000630-2|title=Solanum L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-15|language=en}}</ref> Ģintī ir klasificēti trīs ekonomiski nozīmīgi augi: [[Tomāts|tomāti]], [[Kartupelis|kartupeļi]] un [[Baklažāns|baklažāni]], kā arī citi augi kuri tiek kultivēti augļu vai dekoratīvo [[Zieds|ziedu]] dēļ.

sentences: '''Jāņciems''' ir vēsturiska [[Rīgas pilsētas daļa]] tagadējās [[Dārzciems|Dārzciema]] un [[Šķirotava (Rīga)|Šķirotavas]] apkaimēs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Apmātība
| operators =
| attēls = Benedetta plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Pols Verhovens]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Viržīnija Efira]]
* [[Šārlota Remplinga]]
* [[Dafne Patakija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Benedetta''
| studija = * ''SBS Productions''
* ''Pathé''
* ''France 2 Cinéma''
* ''France 3 Cinéma''
* ''Topkapi Films''
* ''Belga Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Pathé Distribution''
* ''Independent Films''
* ''Belga Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|7|9|[[2021. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]}}
| ilgums = 132 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{NED}}
* {{BEL}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|21,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6823148/|title=Benedetta (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|31}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Apmātība"''' ({{Val|fr|Benedetta}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Francija]]s, [[Nīderlande]]s un [[Beļģija]]s kopražojuma biogrāfiska [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Pols Verhovens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Viržīnija Efira]], [[Šārlota Remplinga]] un [[Dafne Patakija]]. Filma balstīta uz Džūditas S. Braunas 1985. gada grāmatu ''Immodest Acts: The Life of a Lesbian Nun in Renaissance Italy''.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Immodest Acts: The Life of a Lesbian Nun in Renaissance Italy|url=https://archive.org/details/immodestactslife0000brow|last=Brown|first=Judith C.|publisher=Oxford University Press|year=1985|isbn=978-0-1950-3675-6|location=New York}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Reptile''
| operators =
| attēls = Reptile film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Grānts Singers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Benisio del Toro]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Ališija Silverstone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Reptile''
| studija = ''Black Label Media''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|7|[[2023. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto]]|2023|9|29|Netflix}}
| ilgums = 136 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Reptile''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Grānts Singers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Benisio del Toro]], [[Džastins Timberleiks]] un [[Ališija Silverstone]].

sentences:
[[Kategorija:Soda veidi]]
[[Kategorija:Nāve]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]
[[Kategorija:Bioētika]]
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Judiņš
| vārds_orig =
| attēls = Judens.jpg
| att_izmērs = 120px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1884
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 17
| dz_vieta = [[Liezēres pagasts]], [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]],  [[Krievijas Impērija]]
(tagad [[Madonas novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1918
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 12
| m_vieta = Krasnaja Gorka, Iļjinskas pagasts, Kazaņas apriņķis, [[Kazaņas guberņa]],
{{Flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas SFPR]]
(Judino mikrorajons, [[Kazaņa]], [[Tatārija]],
{{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[brigādes komandieris]]
|  dienesta_laiks = 1915—1917
1917— 1918
|          valsts =  [[Krievijas Impērija]]
{{Flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas SFPR]]
|       struktūra = sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība = [[Viļņas karaskola]]
|     apbalvojumi = [[File:RUS Order of Saint George 4th class ribbon 2000.svg|70px]] [[Svētā Jura krusts]]
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Jānis Judiņš''' ({{dat|1884|01|17|N}} — {{dat|1918|08|12|N}}) bija padomju militārais darbinieks. [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] un [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] dalībnieks.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabdofans-(La)
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/C.29-20
|ķīm_formula=(La,Ce)PO4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Brūns, iesārts, dzeltenbalts
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, pumpurveida, masīvs, paretam - smalki, radiāli izvietoti adatveida kristāliņi, ļoti reti - heksagonālas prizmas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.654 nε = 1.703
|pleohroisms=
|blīvums=3,94
}}
__NOTOC__

sentences: '''Sociālais dialekts''' jeb '''sociolekts''' ir grupas runas (galvenokārt [[leksika]]s un [[stilistika]]s) īpatnības, kas raksturīgas kādai sociālajai grupai, tostarp profesionālajai, vecuma, [[subkultūra]]s. Tas atšķir sociolektu no dialekta, kurā runā noteikta ģeogrāfiskā apgabala pārstāvji, un no [[Idiolekts|idiolekta]], kas ir konkrētam indivīdam raksturīga valoda.

sentences: '''Sorbu valodas''' (''Serbsce'', ''Serbski'') ir klasificētas kā [[slāvu valoda|slāvu valodu]] atzars. Sorbu valodās galvenokārt runā [[sorbi]], kas apdzīvo [[Lauzica]]s reģionu [[Vācija|Vācijā]]. Valodu [[ISO 639-2]] kods ir '<tt>wen</tt>. Tās kopā ar [[poļu valoda|poļu]], [[kašūbu valoda|kašūbu]], [[čehu valoda|čehu]] un [[slovāku valoda|slovāku valodām]] pieder pie [[rietumslāvu valodas|rietumslāvu valodu]] grupas.

sentences:
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par pārtiku]]
[[Kategorija:Dzērieni]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Melia''' var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Prix Versailles''''' ir starptautisks arhitektūras konkurss, kurā tiek apbalvoti jauni arhitektūras projekti.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://archinect.com/news/bustler/8562/unesco-honors-the-world-s-best-contemporary-architecture-at-the-prix-versailles-2021|title=UNESCO honors the world's best contemporary architecture at the Prix Versailles 2021|date=2021. gada 20. decembris|accessdate=2022. gada 30. maijs|website=Archinect|language=en}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Voldemārs Langenfelds
| vārds_orig =
| attēls = Voldemars Langenfelds.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1923
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 06
| dz_vieta = Garlauki, [[Auru pagasts]], [[Dobeles novads]], {{Latvija}}
| m_dat =
| m_gads = 2007
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 15
| m_vieta = [[Rīga]], {{Latvija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki = Teodors un Alma Langenfeldi
| brāļi = Imants (1928), Fēliks (1932), Harijs (1936)
| māsas = Aina (1942)
| dzīvesbiedrs = Astrīda Langenfelde dzimusi Podiņa
| bērni = Tālivaldis (1951)
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]], augu sistemātika
| grāds = Dr. hab. biol.
| darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Latvijas Universitāte]]
| akad_amats = profesors
| alma_mater = [[Rīgas Pedagoģiskais institūts]]
| pasniedzēji = [[Emīlija Ozoliņa]]
| skolnieki = [[Valda Baroniņa]], [[Ivars Kabucis]], Pēteris Evrārs, [[Andrejs Svilāns]]
| sasniegumi = Лангенфельд В.Т. Яблоня. Морфогения. Эволюция. Филогения. География. Систематика. Рига, "Зинатне". 1991.
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Voldemārs Langenfelds''' bija [[Latvijas Universitāte]]s profesors, habilitētais doktors, zinātnieks, kurš aprakstīja visaptverošu ābeļu (''Malus'' Mill.) ģints morfoģenēzi, taksonomiju un ģeogrāfisko izplatību. Sarakstījis vairākas monogrāfijas un mācību grāmatas, izaudzinājis vairākas latviešu botāniķu paaudzes.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Daugavpils reģionālā slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Daugavpils|Vasarnīcu iela 20}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = Reģionālas nozīmes daudzprofilu ārstniecības iestāde
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         = Rīgas Stradiņa universitātes studiju un pētniecības klīniskā bāze.
| patron              =
| network             =
| beds                = 782 (2016)
| founded             = 2010
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://slimnica.daugavpils.lv/
| other_links         =
}}

sentences:
ilkņi]]
'''Ilknis''' ir konusveidīgs [[zobi|zobs]], kas parasti kalpo barības noturēšanai un sadalīšanai gabalos, kā arī aizsardzībai. Ilkņi ir visiem [[zīdītāji]]em, bet izteiktāki tie ir plēsīgajiem zvēriem. Plēsoņu ilkņi ir asi un spēcīgi, var viegli salauzt [[kauli|kaulus]]. Ilkņi mutē atrodas starp [[priekšzobi]]em un [[dzerokļi]]em.

sentences:
{{citas nozīmes|nāciju|Vācietis (nozīmju atdalīšana)|Vācietis}}
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = <big>Vācieši</big>
| skaits = apmēram 80 miljoni
| vieta =
| valoda = [[vācu valoda|vācu]]
| reliģija =
| grupas = [[indoeiropieši]], [[ģermāņi]]
| radi = [[angļi]], [[franči]], [[skoti]], [[nīderlandieši]], [[flāmi]], [[frīzi]], [[zviedri]], [[dāņi]], [[norvēģi]], [[islandieši]]
| image_caption = Vācieši pasaulē
}}
'''Vācieši''' ({{val|de|Deutsche}}) ir [[ģermāņi|ģermāņu]] [[tauta]], kuras izcelsme ir [[Centrāleiropa]]. Tos vieno kopēja [[kultūra]] un [[vācu valoda]], nevis pilsonība vai kopēja izcelsmes valsts.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Rūjiena
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Rujiena-piemineklis-Sejejs.jpg
| imagesize =
| image_caption = Piemineklis «Sējējs» Rūjienā
| image_flag = Flag of Rūjiena.png
| flag_link = Rūjienas karogs
| image_shield = Rujiena COA.svg
| shield_link = Rūjienas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 54
| lats = 0
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 19
| longs = 18
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Valmieras novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1920]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Rujen}}
| area_total_km2 = 7.8
Mērs                        =Guntis Gladkins
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Rūjiena}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 55
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4240
| website = {{URL|www.valmierasnovads.lv/novads/rujienas-pilseta/}}
| footnotes =
}}
'''Rūjiena''' ir pilsēta [[Vidzeme|Ziemeļvidzemē]], [[Valmieras novads|Valmieras novadā]]. Rūjiena atrodas [[Rūja]]s upes abos krastos, netālu no Latvijas un [[Igaunija]]s robežas 42 km attālumā no novada centra [[Valmiera]]s un 153 km no [[Rīga]]s (caur Valmieru).<ref>[http://lv.toponavi.com/20922-65655 Toponavi.com. Attālumi]</ref>

sentences:
[[Image:Minie Balls.jpg|thumb|Minjē lodes kaujas laukā samērā aktīvi tika izmantotas 19. gadsimta 50. un 60. gados, kur tām bija salīdzinoši postošs efekts uz cilvēka ķermeni.]]
'''Minjē lode''' ({{val|fr|balle Minié}}; {{val|en|Minié ball}}) ir [[cilindrs|cilindriska]] [[lode (šāviņš)|lode]] ar smailu galu un konisku iedobumu aizmugurējā daļā. Tās samērā aktīvi tika izmantotas [[19. gadsimts|19. gadsimta]] 50. un 60. gados vītņstobru [[šautene|šauteņu]] arsenālā.<ref name="Tēvijas sargs">Ādolfs, G. "[http://doc.mod.gov.lv/lv/ts/2007/1/files/2007_janvaris.pdf 19. gadsimts — militāri tehniskā revolūcija]". PDF. ''Tēvijas sargs'', Nr. 1., 2007. 28.-29. lpp.</ref><ref name="Wounds">M. M. Manring, Alan Hawk, Jason H. Calhoun, Romney C. Andersen. "[https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2706344/ Treatment of War Wounds: A Historical Review]". ''Clinical Orthopaedics and Related Research''. 467 (8): pp. 2168–2191.</ref>

sentences: '''Bikvadrātvienādojums''' ir 4. pakāpes vienādojums, kura vispārīgais veids ir <math>a x^4 + b x^2 + c = 0</math>, kur <math>a</math> ≠ 0. Vispārīgā gadījumā tam ir četras saknes.<br />

sentences:
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Ieroči]]
[[Kategorija:Masu iznīcināšanas ieroči]]

sentences: '''Zeva statuja''' ir viens no [[septiņi pasaules brīnumi|septiņiem pasaules brīnumiem]]. To veidoja grieķu skulptors [[Feidijs]] apmēram 432. gadā p.m.ē. Zeva statuja atradās [[Zeva templis|Zeva templī]] [[Olimpija|Olimpijā]], [[Grieķija|Grieķijā]]. Statuja bija 12 metrus augsta, tā bija izgatavota no ziloņkaula un ar zeltu pārklātas bronzas. Detalizēts statujas apraksts saglabājies no [[2. gadsimts|2. gadsimta]] ceļotāja Pausanija pierakstiem. 5. gadsimtā Zeva statuja tika pārvesta uz [[Austrumromas impērija|Bizantiju]], kur nezināmu iemeslu dēļ 5.—6. gadsimtā gāja bojā.

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}

sentences:
[[File:Transistor Count and Moore's Law - 2011.svg|thumb|350px|Grafikā attēlots centrālo procesoru [[tranzistoru skaits]] attiecībā pret ieviešanas datumu. Vertikālā skala ir [[Logaritms|logaritmiska]]; līkne atbilst eksponenciālam pieaugumam, tranzistoru skaitam dubultojoties katrus divus gadus.]]
'''Mūra likums''' ir novērojums, ka skaitļošanas aparatūras vēstures gaitā [[tranzistors|tranzistoru]] skaits [[integrālā shēma|integrālajās shēmās]] dubultojas aptuveni divu gadu laikā. Likums nosaukts ''[[Intel]]'' līdzdibinātāja [[Gordons Mūrs|Gordona Mūra]] vārdā, kurš aprakstīja šo tendenci savā 1965. gada publikācijā.<ref name="Moore1965paper">{{cite web|ref=harv| first=Gordon E.|last = Moore|year =1965|url=http://www.cs.utexas.edu/~fussell/courses/cs352h/papers/moore.pdf| title =Cramming more components onto integrated circuits| format =PDF| page =4| publisher=[[Electronics (magazine)|Electronics Magazine]]| accessdate = 2006-11-11}}
</ref><ref name="IntelInterview">{{cite web| year =2005|url=http://large.stanford.edu/courses/2012/ph250/lee1/docs/Excepts_A_Conversation_with_Gordon_Moore.pdf| title =Excerpts from A Conversation with Gordon Moore: Moore’s Law| format =PDF| page =1| publisher=[[Intel|Intel Corporation]]| accessdate = 2013-09-12}}
</ref><ref>{{cite web| year =2007 |url=http://www.computerhistory.org/semiconductor/timeline/1965-Moore.html| title =1965 – "Moore's Law" Predicts the Future of Integrated Circuits| publisher=[[Computer History Museum]]| accessdate =2009-03-19}}
</ref> Viņa prognoze ir pierādījusies kā precīza daļēji tāpēc, ka to šobrīd izmanto [[pusvadītājs|pusvadītāju]] industrijā, lai veiktu ilgtermiņa plānošanu un uzstādītu mērķus pētniecībai un attīstībai.<ref name=Disco1998>{{Cite book
 | last = Disco
 | first = Cornelius
 | last2 = van der Meulen
 | first2 = Barend
 | year = 1998
 | title = Getting new technologies together
 | pages = 206–207
 | isbn = 3-11-015630-X
 | publisher = Walter de Gruyter
 | location = New York
 | oclc = 39391108
 | url = http://books.google.com/books?id=1khslZ-jbgEC&pg=PA206&lpg=PA206&ots=D38v82mSkm&output=html&sig=ACfU3U2jPixZgKq-PYwVPHDpwO2Zt31puQ
 | accessdate = 23 August 2008
}}</ref>

sentences:
— gan istabas, gan dārza augs]]
]]
 ''dekoratīvā miza]]

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Ēkas infokaste
| name                =
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               =
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}</pre>

sentences: {{Valsts infokaste|vietējais_nosaukums=إمامة القوقاز|karoga_attēls=Caucasian_Imamate.svg|karoga_nosaukums=Karogs (1831 - 1834)|galvaspilsēta=[[Dargo]], [[Vedeno]]|valsts_valodas=[[arābu valoda|arābu]]|regional_languages=[[avāru valoda|avāru]], [[Čečenu valoda|čečenu]], [[laku valoda|laku]], utt.|kartes_attēls=Caucasian_Imamate_1856.jpg|pilnais_valsts_nosaukums=Ziemeļkaukāza Imamāts}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Valsts maksājumu bilance''' ir statistikas pārskats par ekonomiskajiem darījumiem starp valsts rezidentiem un nerezidentiem.
Bilances rādītājus iespaido tādi makroekonomiskie faktori, kā cenu līmenis, nacionālais ienākums, procentu likmes, valsts izmaksu proporcijas. Šie dati dod iespēju sekot importa un eksporta, tiešo ieguldījumu u.c. tendencēm. Uzņēmējiem datu analīze palīdz izstrādāt uzņēmuma attīstības stratēģiju.
Valsts iestādēm bilances dati nepieciešami efektīvai ekonomiskās politikas veidošanai un tām uzticēto funkciju veikšanai.
Maksājumu bilance tiek gatavota par noteiktu periodu (mēnesi, ceturksni, gadu).<ref name=Šenfelde />

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada septembris}}
'''Reinfelds''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Paddyfield Warbler Acrocephalus agricola by Dr. Raju Kasambe DSCN8336 (11).jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Acrocephalidae
 |     dzimta_lv = Kāpelētājķauķu dzimta
 |         ģints = Acrocephalus
 |      ģints_lv = Kāpelētājķauķi
 |          suga = Acrocephalus agricola
 |       suga_lv = Palieņu ķauķis
 |      binomial = Acrocephalus agricola
([[Thomas Caverhill Jerdon|Jerdon]], 1845)
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
 |   kategorijas = nē
}}
'''Palieņu ķauķis''' jeb '''palsais ķauķis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.latvijasdaba.lv/putni/acrocephalus-agricola-jerdon/ |title=Latvijas Daba: Palsais ķauķis |access-date={{dat|2018|08|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160526230733/http://www.latvijasdaba.lv/putni/acrocephalus-agricola-jerdon/ |archivedate={{dat|2016|05|26||bez}} }}</ref> (''Acrocephalus agricola'') ir neliels [[kāpelētājķauķu dzimta]]s (''Acrocephalidae'') [[dziedātājputns]]. Sastopams [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22714714/0 IUCN: Acrocephalus agricola]</ref> Izdala divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/bushtits/ World Bird List: Bushtits, leaf warblers, reed warblers, 2018]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Joda nitrīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=I3N
|molmasa=394,77
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sildot eksplodē
|viršanas temperatūra=vakuumā sublimējas<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Joda nitrīds''' (I3N vai NI3) ir [[jods (elements)|joda]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] [[binārais savienojums]]. Parasti joda nitrīda [[molekula]]i ir pievienojusies viena vai vairākas [[amonjaks|amonjaka]] molekulas (tas ir [[adukts|adukta]] tipa savienojums). Joda nitrīds biežāk tiek saukts par '''slāpekļa trijodīdu''', taču šis nosaukums nav pareizs no ķīmijas viedokļa, jo slāpeklis ir [[elektronegativitāte|elektronegatīvāks]] par jodu. Joda nitrīdu dēvē arī par '''sprāgstošo jodu''' tā lielās eksplozivitātes dēļ. Joda nitrīds ir tumšbrūna, gandrīz melna cieta viela, kas nešķīst aukstā ūdenī (ar karstu ūdeni reaģē).

sentences: '''Līgums''' plašākā nozīmē ir ikkatra vairāku personu savstarpēja vienošanās par kādu tiesisku attiecību nodibināšanu, pārgrozīšanu, vai izbeigšanu.<ref>Civillikuma 1511. pants</ref> Līgums var apzīmēt [[saistības]] un tiesiskus darījumus starp valstīm, iestādēm, [[uzņēmums|uzņēmumiem]], organizācijām un personām uz noteiktu laikposmu. Līgums šaurākā [[Civillikums|Civillikuma]] nozīmē ir vairāku personu savstarpējs ar vienošanos pamatots [[gribas izteikums]], kura mērķis ir nodibināt saistību tiesību.

sentences:
{{cita nozīme|spridzeklis|sporta inventāru|bumba}}
'' bumba]]
'''Bumba''' ir nosaukums dažāda veida [[spridzeklis|spridzekļiem]]. Ļoti bieži ar šo terminu apzīmē [[aviācijas bumba]]s, kas tiek mestas no [[lidmašīna|lidmašīnām]] ([[bumbvedējs|bumbvedējiem]]), vai [[dziļumbumba]]s, ko nomet jūrā kuģu vai zemūdeņu gremdēšanai. Viena no postošākajām bumbām ir [[atombumba]], kas kara apstākļos ir izmantota tikai divreiz — 1945. gada 6. un 9. augustā, kad amerikāņi atombumbu [[Hirosimas un Nagasaki bombardēšana|uzmeta uz Hirosimu un Nagasaki]]. Šis termins nereti tiek izmantots, lai apzīmētu arī [[teroristi|teroristu]] veidotos un uzspridzinātos spridzekļus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Agaricus_comtulus_G4_(1).JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. comtulus
| suga_lv =Sīkā atmatene
| binomial = Agaricus comtulus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma(VI) oksīda molekulas modelis

Hroma(VI) oksīda kristālrežģis ar ķēžveida struktūrām

Hroma(VI) oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = hroma trioksīds, hromskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1333-82-0
|      ķīmiskā formula = CrO3
|              molmasa = 99,99
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 197 °C
| viršanas temperatūra = 250 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 164,8 g/100 mL (0 °C)
169 g/100 mL (25 °C)
172,6 g/100 mL (40 °C)
198,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Hroma(VI) oksīds''' jeb '''hroma trioksīds''' (CrO3) ir [[hroms|hroma]] un [[skābeklis|skābekļa]] savienojums, kas pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em. Hroma trioksīds ir tumši sarkana, ļoti higroskopiska kristāliska viela (plāksnīšveida vai adatveida [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] kristāli). Labi šķīst ūdenī, veidojot [[hromskābe]]s šķīdumu (H2CrO4). Tādēļ hroma trioksīdu dēvē arī par '''hromskābes anhidrīdu'''.
{{inde|Hroma trioksīds ir ļoti toksiska viela, kam piemīt arī kancerogēnas īpašības. Tā nāvējoša deva cilvēkam ir 0,08 g/kg.}}
{{kodīgs|CrO3 ir kodīga, korozīva viela.}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 55.67
| latd = 51
| established_title =
| image_shield = Blason ville be Dendermonde (avec ornements).svg
| image_skyline = Dendermonde town hall and belfry during golden hour (DSCF0501).jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 2
| established_date =
| motto =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 6
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.dendermonde.be/}}
| lats =
| elevation_m =
| native_name = ''Dendermonde''
| name = Dendermonde
| population_total = 45673
| pushpin_map = Beļģija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Beļģija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Flandrija]]
| subdivision_name2 =  [[Austrumflandrija]]
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 = Province
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2018
| image_flag = Dendermonde Belgium.svg
}}'''Dendermonde''' ({{Val|nl|Dendermonde}}) ir [[pilsēta]] [[Beļģija|Beļģijā]], [[Flandrija]]s reģionā, [[Austrumflandrija]]s provincē. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 45 673 iedzīvotāji.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Tēla infokaste
| name        = ''Hello Kitty''
| color       = Pink
| series      = ''[[Sanrio]]''
| image       = Hello kitty character portrait.png
| image_size  = 200px
| caption     = ''Hello Kitty''
| first       = 1974. gadā
| creator     = [[Juko Simidzu]]
| portrayer   =
| voice       =
| lbl1 = Pilnais vārds
| data1 = Kitija Vaita (''Kitty White'')<ref name="sanriocharacterdetails">{{Tīmekļa atsauce|title=Hello Kitty|url=http://www.sanrio.co.jp/english/characters/detail/hellokitty/index.html|publisher=Sanrio|accessdate=22 December 2010|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110624000114/http://www.sanrio.co.jp/english/characters/detail/hellokitty/index.html|archivedate=24 June 2011}}</ref>
| species     =
| gender      = [[sieviete]]
| family      = ''Mimmy'' (dvīņumāsa)
''George'' (tēvs)
''Mary'' (māte)
''Anthony'' (vectēvs)
''Margaret'' (vecmāte)
''Charmmy Kitty'' (mājdzīvnieks)
''Dear Daniel'' (bērnības draugs)
| children    =
| nationality = [[Apvienotā Karaliste|angliete]]
}}
'''''Hello Kitty''''' ({{val|ja|ハロー・キティ}}, ''Harō Kiti''), zināma arī kā '''Kitija Vaita''' ({{val|en|Kitty White}}, {{val|ja|キティ・ホワイト}}), ir [[Japāna]]s kompānijas ''[[Sanrio]]'' izstrādāts tēls, kuru izveidojusi māksliniece [[Juko Simidzu]] un pilnveidojis [[Juko Jamaguči]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Hello Kitty {{!}} cartoon character |url=https://www.britannica.com/topic/Hello-Kitty |access-date=8 September 2018 |website=[[Encyclopædia Britannica]]}}</ref> ''Sanrio'' attēlo ''Hello Kitty'' kā [[japāņu bobteils|japāņu bobteila]] šķirnes jaunu kaķu sievietes ''gijinka'' ([[antropomorfisms]]) ar sarkanu banti un bez mutes.<ref name="npr">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.npr.org/2010/12/03/131755914/hello-kitty-hooks-generations-on-cute-kitsch |title=Hello Kitty Hooks Generations On Cute, Kitsch |publisher=NPR |date=3 December 2010 |access-date=13 August 2012}}</ref> Pēc tēla leģendas, viņa ir mūžīga 3. klases skolniece, kas dzīvo ārpus [[Londona]]s.<ref name="auto">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latimes.com/entertainment/arts/miranda/la-et-cam-hello-kitty-in-los-angeles-not-a-cat-20140826-column.html|title=Hello Kitty is not a cat, plus more reveals before her L.A. tour|last=Miranda|first=Carolina A.|website=[[Los Angeles Times]]|date=26 August 2014|access-date=2018-03-06}}</ref> ''Sanrio'' 2018. gadā paziņoja, ka ''Hello Kitty'' un viņas dvīņu māsa ''Mimmy'' (ar dzeltenu banti), svin savas dzimšanas dienas [[1. novembris|1. novembrī]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Hello Kitty|url=https://en.puroland.jp/character/hellokitty_en/|website=Sanrio Puroland|date=16 June 2017|access-date=19 February 2020|archive-date={{dat|2021|10|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211028111734/https://en.puroland.jp/character/hellokitty_en/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Mimmy|url=https://en.puroland.jp/character/kt_mimmy_en/|website=Sanrio Puroland|date=3 June 2017|access-date=19 February 2020|archive-date={{dat|2021|10|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211028105519/https://en.puroland.jp/character/kt_mimmy_en/}}</ref>

sentences:
{{Vairāki attēli
| align     = right
| direction = vertical
| header    = Dažādi trijstūri
| width     = 180

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .sd
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''Sudan Internet Society''
|sponsors              = ''Sudan Internet Society''
|domātais-pielietojums = ar [[Sudāna|Sudānu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = netiek plaši izmantots
|ierobežojumi          =
|struktūra             = reģistrācija ir iespējama trešajā līmenī zem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.isoc.sd/ www.isoc.sd]
}}

sentences:
{{Valodas infokaste
 | name        = Akadiešu valoda
 | nativename  =
 | region      = [[Divupe|Divupē]]
 | extinct     = ap 100. gadu
 | familycolor = Afroaziātu
 | fam1        = [[Afroaziātu valodas|afroaziātu]]
 | fam2        = [[Semītu valodas|semītu]]
 | fam3        = [[Austrumsemītu valodas|austrumsemītu]]
 | script      = [[ķīļraksts]]
 | iso1        =
 | iso2        = akk
 | iso3        = akk
}}

sentences: '''Piknometrs''' ir cieši noslēdzams [[Stikls|stikla]] trauks ar zināmu [[Tilpums|tilpumu]] un [[Svars|svaru]]. Piepildot šo trauku un nosverot to, iespējams precīzi noteikt šķidruma [[Blīvums|blīvumu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tehnika|last=Ročāns|first=Gints|publisher=Avots|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref> Pastāv arī gāzēm un cietvielām paredzēti piknometri. Pirmais zināmais piknometram līdzīgas ierīces izgudrotājs ir [[Senā Persija|persiešu]] zinātnieks [[Abū Raihāns Bīrūnī|Al-Bīrūnī]].

sentences:
pie [[Tutajeva]]s [[Jaroslavļas apgabals|Jaroslavļas apgabalā]]]]
'''Pievolga''' ({{val|ru|Поволжье}}) ir dabas apgabals [[Austrumeiropas līdzenums|Austrumeiropas līdzenumā]], [[Volga]]s baseina vidusteces un lejteces apvidū [[Krievija|Krievijā]]. Plašākā nozīmē apzīmē visu teritorija gar Volgas tecējumu un teritorijas, kas ekonomiski uz to tiecas.<ref>{{PZT|568}}</ref> Vēsturiski Pievolga ietilpusi [[Volgas Bulgārija|Volgas Bulgārijā]], [[Polovciešu stepe|Polovciešu stepē]], [[Zelta Orda|Zelta Ordā]] un Krievijā. Teritoriju apdzīvo lielākoties [[krievi]], kā arī [[čuvaši]], [[marieši]], [[erzji]], [[mokši]], [[tatāri]] un [[kalmiki]].

sentences:
. No kreisās — [[dzelzs|dzelzs(III)]], [[varš|vara(II)]], [[kobalts|kobalta(II)]] un [[cinks|cinka]] hidroksīdi]]
'''Hidroksīdi''' ir neorganiskas vielas, kas satur [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] −OH. Ir pazīstami gandrīz visu [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] hidroksīdi. Daži no tiem sastopami dabā [[minerāls|minerālu]] veidā. Šķīstošos bāziskos hidroksīdus — [[sārmu metāli|sārmu metālu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]], kā arī [[amonija hidroksīds|amonija]] un [[tallijs|tallija(I)]] hidroksīdus sauc par [[sārmi]]em.

sentences: '''PSKP 22. kongress''' notika [[Maskava|Maskavā]] no 1961. gada 17. līdz 31. oktobrim. Kongresā piedalījās gandrīz 4500 [[PSKP]] delegāti un 80 pasaules valstu komunistisko partiju pārstāvji. Vēsturē iegājis ar to, ka tas apstiprināja PSKP 3. programmu un partijas pirmā sekretāra [[Ņikita Hruščovs|Ņikitas Hruščova]] paziņojumu par [[Komunisms|komunistiskas]] sabiedrības sākumu pēc 1980. gada. Kongress notika jaunuzceltajā Kremļa kongresu pilī. Par godu 22. kongresam uzcēla Eiropā lielāko [[Volgogradas HES]] uz [[Volga]]s un veica pasaulē lielākās [[ūdeņraža bumba]]s izmēģinājumu virs [[Novaja Zemļa]]s. Kongress iezīmējās ar atjaunotu uzbrukumu [[Staļins|Staļina]] [[Personības kults|personības kultam]], viņa zārku iznesa no [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņina]] [[Mauzolejs|Mauzoleja]], un dažu mēnešu laikā valstī pazuda gandrīz visas atsauces uz Staļinu (pilsētu, ielu, kolhozu nosaukumi, pieminekļi un portreti). Ideoloģiskās nesaskaņas ar [[Ķīnas Tautas republika|Ķīnas]] komunistiem noveda pie tā, ka Ķīnas delegācija pameta kongresu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Coursera''''' ir plaša mēroga atvērto tiešsaistes kursu nodrošinātājs [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], ko 2012. gadā dibināja [[Stenforda Universitāte]]s datorzinātņu profesori [[Endrū Ng]] un [[Dafne Kollere]].<ref>[https://www.nytimes.com/2012/11/04/education/edlife/massive-open-online-courses-are-multiplying-at-a-rapid-pace.html The year of MOOC]</ref> ''Coursera'' sadarbojas ar universitātēm un citām organizācijām, lai piedāvātu tiešsaistes kursus, sertifikātus un diplomus dažādos priekšmetos.<ref>[https://www.investopedia.com/articles/investing/042815/how-coursera-works-makes-money.asp How Coursera Makes Money]</ref> 2021. gadā aptuveni 150 universitātes piedāvāja vairāk nekā 4000 ''Coursera'' kursu.<ref>[https://www.businessinsider.com/guides/learning/what-is-coursera?r=US&IR=T Coursera is one of the top online learning platforms, with thousands of courses from schools like Yale and companies like Google — here's how it works]</ref>

sentences:
]]
'''Litorāle''' jeb '''litorālā zona''' ({{val|la|litoralis}} — piekrastes), arī '''paisuma-bēguma zona''' ir [[piekraste]]s apgabals, kurš applūst ar jūras ūdeni [[Paisums|paisuma]] laikā un nosusinās [[Bēgums|bēguma]] laikā. Šī zona atrodas starp pašu augstāko ūdens līmeni paisuma maksimumā un pašu zemāko līmeni bēguma maksimumā. Zonu, kas atrodas zem litorāles, sauc par sublitorālo zonu ([[sublitorāle|sublitorāli]]). Savukārt zonu virs litorāles sauc par supralitorālo zonu ([[supralitorāle|supralitorāli]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pārdabiskais Venēcijā
| operators =
| attēls = Haunting-in-Venice-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija
| režisors = [[Kenets Brana]]
| producents = * Kenets Brana
* [[Džūdija Hoflunda]]
* [[Ridlijs Skots]]
* [[Saimons Kinbergs]]
| scenārijs = [[Maikls Grīns]]
| aktieri = * Kenets Brana
* [[Kails Allens]]
* [[Kamila Kotēna]]
* [[Džeimijs Dornans]]
* [[Tīna Feja]]
* [[Džūds Hills]]
* [[Alī Kāns]]
* [[Emma Lērda]]
* [[Kellija Reilija]]
* [[Rikardo Skamarčo]]
* [[Mišela Jeo]]
| mūzika = [[Hildura Gudnadotira]]
| oriģinālnos = ''A Haunting in Venice''
| studija = * ''Kinberg Genre''
* ''The Mark Gordon Company''
* ''TSG Entertainment''
* ''Agatha Christie Limited''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|11|Londona|2023|9|14|Latvija}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|122,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt22687790/|title=A Haunting in Venice (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pārdabiskais Venēcijā"''' ({{Val|en|A Haunting in Venice}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Kenets Brana]], bet scenārija autors [[Maikls Grīns]]. Tā daļēji ir balstīta uz [[Agata Kristi|Agatas Kristi]] 1969. gada romānu "[[Veciem grēkiem garas ēnas]]" (''Hallowe'en Party''). Šis ir filmas "[[Nāve uz Nīlas (filma)|Nāve uz Nīlas]]" (2022) turpinājums, kā arī trešā filma, kurā Brana atveido beļģu detektīvu [[Erkils Puaro|Erkilu Puaro]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-news/kenneth-branagh-haunting-in-venice-trailer-1235539800/|title=Kenneth Branagh Battles Supernatural Forces in ‘Haunting in Venice’ Trailer|last=Vlessing|first=Etan|website=The Hollywood Reporter|access-date=2023-09-22|date=2023-07-19|language=en-US}}</ref> Pārējās lomas atveido [[Kails Allens]], [[Kamila Kotēna]], [[Džeimijs Dornans]], [[Tīna Feja]], [[Džūds Hills]], [[Alī Kāns]], [[Emma Lērda]], [[Kellija Reilija]], [[Rikardo Skamarčo]] un [[Mišela Jeo]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rikijs Bobijs — ātruma karalis
| attēls                   =  Talladega nights.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Talladega Nights: The Ballad of Ricky Bobby''
| žanrs                    = sporta filma, komēdija
| režisors                 = [[Ādams Makejs]]
| producents               =
* [[Džimijs Millers]]
* [[Džads Apatovs]]
| scenārija autors         =
* Ādams Makejs
* [[Vills Ferels]]
| galvenajās lomās         =
* Vills Ferels
* [[Džons Reilijs]]
* [[Saša Barons Koens]]
* [[Gerijs Kols]]
* [[Maikls Klārks Dankans]]
* [[Džeina Linča]]
| mūzika                   = [[Alekss Vurmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[The Apatow Company]]''
* ''[[Mosaic Media Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|8|4|}}
| ilgums                   = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/talladega-nights-ballad-ricky-bobby-2006|title=Talladega Nights — The Ballad of Ricky Bobby|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 2, 2019|archive-date={{dat|2019|07|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190702164647/https://bbfc.co.uk/releases/talladega-nights-ballad-ricky-bobby-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|72,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=talladeganights.htm|title=Talladega Nights: The Ballad of Ricky Bobby|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= {{dat|2022|8|8||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|163,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rikijs Bobijs — ātruma karalis"''' ({{val|en|Talladega Nights: The Ballad of Ricky Bobby}}) ir 2006. gada ASV sporta komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Ādams Makejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Džons Reilijs]], [[Saša Barons Koens]], [[Gerijs Kols]], [[Maikls Klārks Dankans]] un [[Džeina Linča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|8|4||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija]]
[[Kategorija:Basketbolisti]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ostins Pauerss. Spiegs, kurš mani iz...
 | oriģinālnos = ''Austin Powers: The Spy Who Shagged Me''
 |      attēls =  Austin Powers- The Spy Who Shagged Me.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]], [[parodija]]
 |    režisors = [[Džejs Roučs]]
 |  producents =
* [[Sūzena Toda]]
* [[Dženifera Toda]]
* [[Demija Mora]]
* [[Ēriks Maklēds]]
* [[Džons Laionss]]
* [[Maiks Maierss]]
 |   scenārijs =
* [[Maikls Makullers]]
* Maiks Maierss
 |     aktieri =
* Maiks Maierss
* [[Hetere Greiema]]
* [[Maikls Jorks]]
* [[Roberts Vāgners]]
* [[Verns Trojers]]
* [[Sets Grīns]]
* [[Elizabete Hērlija]]
 |      mūzika = [[Džordžs S. Klintons]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''Eric's Boy''
* ''Moving Pictures''
* ''Team Todd''
 | izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1999|06|11}}
 |      ilgums = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/austin-powers-spy-who-shagged-me-1999-2|title=Austin Powers:
The Spy Who Shagged Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2019|archive-date={{dat|2019|08|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190828180726/https://bbfc.co.uk/releases/austin-powers-spy-who-shagged-me-1999-2}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|33 miljoni}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=austinpowers2.htm|title=Austin Powers:
The Spy Who Shagged Me |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= August 28, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|312 miljoni}}<ref name=mojo/>
 | iepriekšējā = "[[Ostins Pauerss: Slepenais starptautiskais aģents]]" (1997)
 |      nākamā = "[[Ostins Pauerss un Zelta loceklis]]" (2002)
 |        imdb =
}}
'''"Ostins Pauerss. Spiegs, kurš mani iz..."''' ({{val|en|Austin Powers: The Spy Who Shagged Me}}) ir 1999. gada filma, kuras režisors ir [[Džejs Roučs]]. Filmā [[Doktors Ļaunums]] dodas 1969. gadā, lai nolaupītu sasaldētā [[Ostins Pauerss|Ostina Pauersa]] modžo, kas padara viņu pievilcīgu sieviešu dzimuma acīs. Ostins Pauerss dodas Doktoram pa pēdām.

sentences: '''Kantāte''' ir apjomīgs [[Liroepika|liroepiska]] vai svinīga rakstura vokāli instrumentāls [[skaņdarbs]] vienam vai vairākiem solistiem, [[Koris|korim]] un [[Orķestris|orķestrim]]. Parasti sastāv no orķestra ievada, [[Ārija|ārijām]], [[Rečitatīvs|rečitatīviem]], kora dziedājumiem. Pēc struktūras tuva [[oratorija]]i, taču atšķiras no tās ar mazāku apjomu, satura viendabību, mazāk izvērstu sižetu.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
  |nosaukums = Tu-104<br />Ту-104
  |tips = pasažieru lidmašīna
  |ražotājs = Tupoļeva KB
  |valsts = {{flag|PSRS}}
  |attēls = Attēls:Aeroflot Tupolev Tu-104B at Arlanda, July 1968.jpg
  |Maks. ātrums = 950
  |Optimālais ātrums = 850
  |pirmais lidojums = {{dat|1955|06|17}}
  |ekspluatācija = 1956. - 1986. g.
  |primārais lietotājs = Aeroflot
  |ražošana = 1956. — 1960. g.
  |skaits = 201
 }}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
'''Mata''' var būt:

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Māras dīķis
| attēls       = Māras dīķis ar Mārupītes izteku Rīgā.jpg
| paraksts     = [[Mārupīte]]s izteka no dīķa, kur agrāk atradās dzirnavas
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Rīga]]
| plat_d=56 | plat_m=55 | plat_s=51 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=4 | gar_s=47 | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   = 5,0
| garums       = 0,41
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = <!-- tikai skatli -->
| Max_dziļums  = 2,3
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = <!-- tikai skatli -->
| izteka       = [[Mārupīte]]
| baseins      = <!-- tikai skatli -->
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Hēroda Atika villa
| native_name    = {{gree|Έπαυλη του Ηρώδη του Αττικού}}
| image          = Eva dolianon.jpg
| image_size     =
| caption        = Hēroda Atika villas drupas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 24| lats = 58| latNS = N
| longd = 22| longm = 41| longs = 08| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Arkādija|2s=Arkādija (Grieķija)}}
| region         =
| type           = Villa
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Hēroda Atika villa''' ({{val|el|Έπαυλη του Ηρώδη του Αττικού}}) ir [[romiešu villa]], kas atrodas [[Grieķija|Grieķijā]], [[Ziemeļkinurija|Ziemeļkinurijā]], netālu [[Tanosa]]s upes. Tuvākā pilsēta ir [[Doliana]] uz ziemeļiem pāri upei un nedaudz tālāk austrumu virzienā esoša [[Astrosa]]. Tā tika uzcelta 2. gadsimtā senās pilsētas Evas vietā. Netālu no villas atrodas Lukusa viduslaiku klosteris. Hēroda Atika villa ir nozīmīgākais [[Kinurija]]s [[arheoloģiskais piemineklis]].

sentences: '''Autonomā sistēma''' ('''AS''') [[Internets|internetā]] ir tīklu kopa, ko var vienoti administrēt un kam ir vienota interneta [[maršrutēšana]]s politika. Tipiski autonomo sistēmu piemēri ir [[ISP|interneta pakalpojumu sniedzēji]] vai lielas organizācijas. Autonomo sistēmu veidošana un reģistrēšana ir aprakstīta {{RFC|1930}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Viena diena
| attēls                   = One Day Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''One Day''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Lona Šerfiga]]
| producents               = [[Nīna Džeikobsone]]
| scenārija autors         = [[Deivids Nikolss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Džims Sturdžess]]
* [[Toms Misons]]
* [[Džodija Vitakere]]
* [[Reifs Spols]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''
* ''[[Random House Films]]''
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[Color Force]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|8|8|Ņujorkas pirmizrāde|2011|8|19|Pasaules pirmizrāde|2011|12|16|Latvija|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/one-day-2011|title=One Day|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]15 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oneday.htm|title=One Day (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]59,4 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Viena diena"''' ({{val|en|One Day}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisore ir [[Lona Šerfiga]]. Filma ir veidota pēc Deivida Nikolsa tāda paša nosaukuma noveles. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Džims Sturdžess]], [[Toms Misons]], [[Džodija Vitakere]] un [[Reifs Spols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|8|8||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Baitu skaits}}
'''Terabaits''' ir [[informācija]]s mērvienība, kas atbilst 1 000 000 000 000 jeb 1012 [[baits|baitiem]] jeb 1 000 000 [[megabaits|megabaitiem]] (saskaņā ar [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmu). Pēc binārās aritmētikas principiem terabaits vienāds ar 240 jeb 1 099 511 627 776 baitiem (šo lielumu ieteikts dēvēt par ''tebibaitu''). Terabaitu saīsināti apzīmē ar '''TB''', tebibaitu - ar '''TiB'''.

sentences:
{{citas nozīmes|2018. gada filmu|Dogmens|Dogmens}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dogmens
| operators =
| attēls = Dogman poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Mateo Garrone]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Marčello Fonte]]
* [[Edoardo Peše]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dogman''
| studija = * ''Archimede''
* ''Le Pacte''
| montāža =
| izplatītājs = * ''01 Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|5|16|[[Kannu kinofestivāls]]|2018|5|17|Itālija}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{ITA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dogmens"''' ({{Val|it|Dogman}}) ir 2018. gada [[Itālija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Mateo Garrone]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marčello Fonte]] un [[Edoardo Peše]].

sentences: '''Abrāzija''' (no {{val|la|abrasio}} — 'nokasīšana') jeb '''viļņgrauze'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/vil%C5%86grauze/lv | title= viļņgrauze |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2020. gada 19. novembrī}}</ref> ir lielu [[Ūdenstilpne|ūdenstilpju]] krastu noārdīšanās [[jūras viļņi|viļņu]] ietekmē. [[Ūdens]] klātbūtnē materiālu virsma ar laiku noārdās [[Berze|berzes]] dēļ, ko rada materiāla skrāpēšana, skalošana un nonēsāšanās. Abrāzijas līmenis ir atkarīgs no iesaistīto materiālu cietības, [[Koncentrācija|koncentrācijas]], kustīgo daļiņu [[Ātrums|ātruma]] un [[Masa|masas]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Infobox medical condition|
| name          = Šmorla trūce
| image         = Roe-schmorl.jpg
| caption       = Šmorla trūces rentgena attēls mugurkaula jostas daļā
| pronounce     =
| specialty     =
| synonym       = Intraosseālā diska trūce
| symptoms      =
| onset         =
| duration      =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  =
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| prognosis     =
| frequency     =
| deaths        =
}}
'''Šmorla trūce''' ir [[Starpskriemeļu diski|starpskriemeļu diska]] [[Starpskriemeļu diski|pulposusa kodola]] izvirzījumi caur [[Skriemeļi|mugurkaula ķermeņa]] [[Skriemeļi|gala plāksni]] un nonāk blakus esošajā [[Skriemeļi|skriemelī]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kēšegas kalni
|attēls                 = Kőszeg,_Kőszegi-hegységgel.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Kēšegas pilsēta ar kalniem fonā
| map_type            = Ungārija#Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.360222 | latNS  = N
| longd = 16.409453 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{HUN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Gešrībenšteins]] (Īrotkē kalns)
|augstums               = 884
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šreks
| attēls                   = Shrek.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shrek''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Endrū Adamsons]]
* [[Vikija Džensone]]
| producents               =
* [[Džefrijs Katzenbergs]]
* [[Eirons Vārners]]
* [[Džons H. Viljamss]]
| scenārija autors         =
* [[Teds Eliots]]
* [[Terijs Rosio]]
* [[Džo Stillmens]]
* [[Rodžers S. H. Šulmans]]
* [[Viljams Steigs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maiks Maierss]]
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Džons Litgovs]]
* [[Konrāds Vernons]]
| mūzika                   =
* [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
* [[Džons Pouels]]
| operators                =
| montāža                  = [[Sims Evans-Džounss]]
| studija                  = ''[[Pacific Data Images]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|4|22}}
| ilgums                   = 90 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|484,4 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Šreks 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Šreks"''' ({{val|en|Shrek}}) ir 2001. gada ASV [[datoranimācija]]s filma, kas uzņemta pēc 1990. gada Viljama Steiga grāmatas "[[Šreks!]]" ({{val|en|Shrek!}}). Filmas režisori ir [[Endrū Adamsons]] un [[Vikija Džensone]]. Galveno tēlu (Šreku) ierunājis [[Maiks Maierss]]. Ēzelīti ierunājis [[Edijs Mērfijs]], bet princesi Fionu [[Kemerone Diasa]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = {{nobr|Ludviga un Maksimiliāna universitāte Minhenē}}
| native_name       = ''Ludwig-Maximilians-Universität München''
| image             =
| latin_name        = Universitas Ludovico-Maximilianea Monacensis
| motto             =
| tagline           =
| established       = 1472. gadā
| vision            =
| type              = publiska universitāte
| calendar          =
| endowment         =
| rector            = {{vikidati|properties|linked|P488}}
| faculty           =
| staff             = 16 049 (2023)
| students          = 52 418 (2023)
| postgrad          =
| doctoral          =
| divinity          =
| residents         =
| other             =
| profess           =
| alumni            =
| location          = {{nobr|{{vieta|Vācija|Bavārija|Minhene}}}}
| country           =
| address           =
| sports            =
| colors            =
| colours           =
| nickname          =
| mascot            =
| fightsong         =
| athletics         =
| affiliations      =
| nobel_laureates   =
| website           = {{URL|https://www.lmu.de/}}
| logo              = LMU Muenchen Logo.svg
| publictransit     =
| footnotes         =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada februārī,}}
{{atsauces+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''Oceanic Airlines''' un mazāk sastopams '''Oceanic Airways''' ir izdomātu aviolīniju nosaukumi, kurus lieto atsevišķās filmās, televīzijas programmās un komiksos.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Zeps Šauers
| vārds_orig = ''Sepp Schauer''
| attēls = Sepp Schauer.JPG
| attēla izmērs = 200px
| komentārs = Zeps Šauers 2012. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1949|7|5}}
| dz. vieta = [[Minhene]], [[Vācija]]
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktieris]]
| darbības gadi =
| dzīvesbiedrs =
| apbalvojumi =
| dzimums = V
}}
'''Zeps Šauers''' ({{Val|de|Sepp Schauer}}; dzimis [[1949. gads|1949.]] gada 5. [[5. jūlijs|jūlijā]] [[Minhene|Minhenē]]) ir [[Vācija|vācu]] [[aktieris]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Cūgšpice
| Nosaukums2           = ''Zugspitze''
| Photo                = Zugspitze 2.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Vācija#Austrija#Eiropa
| plat_d = 47 | plat_m  = 25 | plat_s = 16 | plat_NS = N
| gar_d  = 10 | gar_m   = 59 | gar_s  = 11 | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        =
| kartes_marķieris     =
| paraksta_novietojums =
| Augstums             = 2962,06
| Relatīvais_augstums  = 1746
| Atrašanās vieta      = {{GER}}<br />{{AUT}}
| Kalnu grēda          = [[Bavārijas Alpi]]
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent         =
| Easiest route        =
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}

sentences:
{|{{WPMILHIST Infobox style|main_box}}
|-
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}"| {{#if:{{{name|}}}|{{{name|}}}|[[Military of {{{country}}}]]}}
{{#if:{{{native_name|}}}|''{{{native_name}}}''}}
|-
{{#if:{{{image|}}} |
{{!}} colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{#if:{{{founded|}}}{{{current_form|}}}{{{disbanded|}}}{{{branches|}}}{{{headquarters|}}}|{{WPMILHIST Infobox style|image_box}}|{{WPMILHIST Infobox style|image_box_plain}}}} {{!}} {{{image|}}}
{{{caption|}}}
}}

|-
{{#if:{{{founded|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Dibināšanas gads
{{!}} {{{founded|}}}
}}
|-
{{#if:{{{current_form|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Pašreizējā struktūra no
{{!}} {{{current_form|}}}
}}
|-
{{#if:{{{disbanded|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Likvidēti
{{!}} {{{disbanded|}}}
}}
|-
{{#if:{{{branches|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Struktūra
{{!}} {{{branches|}}}
}}
|-
{{#if:{{{headquarters|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Štābs
{{!}} {{{headquarters|}}}
}}
|-
{{#if:{{{flying_hours|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Lidojuma stundas gaisa spēkiem
{{!}} {{{flying_hours|}}}
}}
|-
{{#if:{{{commander-in-chief|}}}{{{minister|}}}{{{commander|}}}{{{chief_of_staff|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Vadība
}}
|-
{{#if:{{{commander-in-chief|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{commander-in-chief_title|}}}|{{{commander-in-chief_title|}}}|Virspavēlnieks}}
{{!}} {{{commander-in-chief|}}}
}}
|-
{{#if:{{{minister|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{minister_title|}}}|{{{minister_title|}}}|Aizsardzības ministrs}}
{{!}} {{{minister|}}}
}}
|-
{{#if:{{{commander|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{commander_title|}}}|{{{commander_title|}}}|Bruņoto spēku komandieris}}
{{!}} {{{commander|}}}
}}
|-
{{#if:{{{age|}}}{{{conscription|}}}{{{available|}}}{{{fit|}}}{{{reaching|}}}{{{active|}}}{{{reserve|}}}{{{deployed|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Personālsastāvs
}}
|-
{{#if:{{{age|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Karaklausības vecums
{{!}} {{{age|}}}
}}
|-
{{#if:{{{conscription|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Karaklausība
{{!}} {{{conscription|}}}
}}
|-
{{#if:{{{available|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Pieejami
militārajam dienestam
{{!}} {{{available|}}}{{#if:{{{available_f|}}}
| vīrieši, vecums: {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}}{{#if:{{{manpower_data|}}}||,}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}}),}}
{{{available_f|}}} sievietes, vecums: {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
|, age {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
}}}}
|-
{{#if:{{{fit|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Derīgi
militārajam dienestam
{{!}} {{{fit|}}}{{#if:{{{fit_f|}}}
| vīrieši, vecums: {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}}{{#if:{{{manpower_data|}}}||,}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}}),}}
{{{fit_f|}}} sievietes, vecums: {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
|, age {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
}}}}
|-
{{#if:{{{reaching|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Sasnieguši
karaklausības vecumu
{{!}} {{{reaching|}}} {{#if:{{{reaching_f|}}}
|vīrieši{{#if:{{{manpower_data|}}}||,}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}}),}}
{{{reaching_f|}}} sievietes {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
|{{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
}}}}
|-
{{#if:{{{active|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Aktīvais sastāvs
{{!}} {{{active|}}}
}}
|-
{{#if:{{{reserve|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Rezerves sastāvs
{{!}} {{{reserve|}}}
}}
|-
{{#if:{{{deployed|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Izvietotais sastāvs ārvalstīs
{{!}} {{{deployed|}}}
}}
|-
{{#if:{{{amount|}}}{{{percent_GDP|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Izdevumi
}}
|-
{{#if:{{{amount|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Budžets
{{!}} {{{amount|}}}
}}
|-
{{#if:{{{percent_GDP|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Procenti no NKP
{{!}} {{{percent_GDP|}}}
}}
|-
{{#if:{{{domestic_suppliers|}}}{{{foreign_suppliers|}}}{{{imports|}}}{{{exports|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Industrija
}}
|-
{{#if:{{{domestic_suppliers|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Pašmāju piegādātāji
{{!}} {{{domestic_suppliers|}}}
}}
|-
{{#if:{{{foreign_suppliers|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Ārvalstu piegādātāji
{{!}} {{{foreign_suppliers|}}}
}}
|-
{{#if:{{{imports|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Ieroču imports
{{!}} {{{imports|}}}
}}
|-
{{#if:{{{exports|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Ieroču eksports
{{!}} {{{exports|}}}
}}
|-
{{#if:{{{history|}}}{{{ranks|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Saistītie raksti
}}
|-
{{#if:{{{history|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Vēsture
{{!}} {{{history|}}}
}}
|-
{{#if:{{{ranks|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Dienesta pakāpes
{{!}} {{{ranks|}}}
}}
|-
|}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences: '''Antarktikas Līgums'''<ref>[http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=DD:11:14:21981A0905%2801%29:LV:PDF Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis]{{Novecojusi saite}}</ref> ({{val|en|Antarctic Treaty}}, {{val|fr|Traité sur l’Antarctique}}, {{val|es|Tratado Antártico}}, {{val|ru|Договор об Антарктике}}) un ar to saistītās vienošanās, ko kopīgi sauc par '''Antarktikas Līguma Sistēmu''', regulē starptautiskās attiecības [[Antarktika|Antarktikā]]. Šī līguma ietvaros par Antarktiku tiek sauktas visas zemes un [[šelfa ledājs|šelfa ledāji]] uz dienvidiem no 60° dienvidu platuma. Līgums stājies spēkā 1961. gada 23. jūnijā, kad to bija ratificējušas 12 sākotnējās dalībvalstis. Šobrīd <small>(2017)</small> līgumu ir parakstījušas 53 valstis un ar šo līgumu Antarktika ir noteikta kā teritorija, kas brīvi izmantojama zinātniskiem mērķiem un kurā aizliegtas militārās aktivitātes. Antarktikas Līgums bija pirmais [[Aukstais karš|Aukstā kara]] laikā noslēgtais bruņošanās kontroles līgums, kurā bija iesaistītas galvenās pretstāvošas puses. Antarktikas Līgumu pārrauga [[Antarktikas Līguma Sekretariāts]], kura galvenā mītne kopš 2004. gada septembra atrodas [[Argentīna]]s galvaspilsētā [[Buenosairesa|Buenosairesā]]. Tagadējā Antarktikas Līguma redakcija ir spēkā līdz 2041. gadam.

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Sarkandaugava (nozīmju atdalīšana)|Sarkandaugava}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Sarkandaugava
|attels             =
|paraksts           =
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Eksportosta]]
[[Vējzaķsala]]
[[Mazā Vējzaķu sala]]
|platiba            = 7,596 km²
|iedzivotaju_skaits = 17 862 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Rāves cukurfabrika]]
|udenstilpnes       = [[Daugava]]
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|2|11|24|48|49|58}}
|trolejbuss         = {{Rīga sab|t=tb|3}}
|tramvajs           = {{Rīga sab|t=tr|5}}
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/sarkandaugava/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|[[ketoni|ketonu]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
| attēls =
Metiletilketona struktūrformula un molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C4H8O
| molmasa = 72,11
| blīvums = 805
| kušanas temperatūra = -86 °C
| viršanas temperatūra = 80 °C
| CAS numurs = 78-93-3
}}
'''Metiletilketons''' (metilpropanons, 2-butanons, CH3−CO−C2H5 ) pieder pie [[ketoni]]em. Metiletilketons ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums ar asu, atsvaidzinošu smaržu.

sentences: {{Commonscat|Biathletes from Latvia|Latvijas biatlonisti}}

sentences: '''Latvijas pagastu karogi''' ir Latvijas otrā līmeņa administratīvo vienību ([[Pagasts|pagastu]]) pieņemtie karogi. Tie, kopā ar [[Latvijas pagastu ģerboņi|pagastu ģerboņiem]], ir galvenā pagastu simbolika.

sentences: '''Kuldīgas pusmaratons''' ir ikgadējs [[pusmaratons]], kas notiek [[Kuldīga|Kuldīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Tas pirmoreiz tika rīkots 2006. gadā. Kopš 2007. gada tas ir arī Latvijas čempionāts pusmaratonā. Kopš 2011. gada Kuldīgas pusmaratons ir viens no skriešanas seriāla «[[Skrien Latvija]]» posmiem. Sacīkstēs rīko organizē arī skrējienus 10 km un 5 km distancē.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Savāda pasaule
 | oriģinālnos = ''Strange World''
 |      attēls = Strange-World-plakatsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = animācijas filma
 |    režisors = [[Dons Holls]]
 |  producents = [[Rojs Konlijs]]
 |   scenārijs = [[Kvi Ngujens]]
 |     aktieri =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Jabuki Jangs Vaits]]
* [[Gabriela Juniona]]
* [[Lūsija Liu]]
 |      mūzika = [[Henrijs Džekmens]]
 |   operators =
* [[Treisija Skota Bītija]]
* [[Braiens Līčs]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = [[Sāra K. Reimers]]
 |     studija =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Animation Studios]]''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|11|15|''[[El Capitan Theatre]]''|2022|11|23|ASV, Latvija}}
 |      ilgums = 102 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Strange World (2022) |url=https://www.classification.gov.au/titles/strange-world-2 |dead-url=no|archive-url=https://web.archive.org/web/20221112012622/https://www.classification.gov.au/titles/strange-world-2 |archive-date=November 12, 2022 |access-date=November 11, 2022 |website=[[Australian Classification Board]]}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|135–180 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|73,6 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Strange World (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10298840/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|4|2||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Savāda pasaule"''' ({{val|en|Strange World}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] ASV [[datoranimācija]]s [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[piedzīvojumu filma]]. Filmas režisors ir [[Dons Holls]]. Galvenās lomas angļu valodā ierunājuši [[Džeiks Jillenhols]], [[Deniss Kveids]], [[Jabuki Jangs Vaits]], [[Gabriela Juniona]] un [[Lūsija Liu]].

sentences:
. Fotogrāfija uzņemta 1997. gada 11. martā]]
'''Komēta''' ({{val-el|κομήτης}}, ''komḗtēs'' — ‘matains’) ir jebkurš maza izmēra kosmiskais ķermenis, kas atrodas [[orbīta|orbītā]] ap [[Saule|Sauli]]. Tuvojoties pietiekami tuvu Saulei, var redzēt komētas galvu un asti, kas veidojas izplūstot no komētas kodola gāzēm un putekļiem [[Saules vējš|Saules vēja]] ietekmē. Komētas kodols sastāv no [[ledus]], [[putekļi|putekļu]], [[akmens]] un sasalušu [[gāze|gāzu]] maisījuma, kura izmērs caurmērā var būt no dažiem [[kilometrs|kilometriem]] līdz pat vairākiem desmit kilometriem.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Alfrēds Stinkuls
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = [[amatnieks]], [[mākslinieks]] un [[rakstnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Inguna Galviņa<ref name="Latvijas Avīze">{{Laikraksta atsauce |title= Hipijs Alfrēds pāraudzis “baltajā tēvā” |date= 2017. gada 13. jūlijs |newspaper= [[Latvijas Avīze]] |url= https://www.la.lv/hipijs-alfreds-paraudzis-baltaja-teva |accessdate= 2020. gada 5. jūlijā}}</ref>
|          bērni = Madara (1987)<ref name="Diena">{{Tīmekļa atsauce |title= Mežvidus puķu bērni |date= 2003. gada 2. augusts |newspaper= [[Diena (laikraksts)|Diena]] |url= https://www.diena.lv/raksts/pasaule/krievija/mezvidus-puku-berni-11739798 |accessdate= 2020. gada 5. jūlijā}}</ref>
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Bioinženierija]]
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]
[[Kategorija:Matemātiskā bioloģija]]
[[Kategorija:Informātika]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Vidussibīrijas plakankalne
|attēls                 = Plato Putorana 01.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Putorana pie [[Ņižņaja Tunguska]]s upes
|lat_dir =N |lat_deg =64|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =103|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Krievija#Krasnojarskas novads
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Sibīrija]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2000
|platums                = 2000
|kalns                  = [[Kameņs]]
|augstums               = 1701
|pilsētas               =
}}
'''Vidussibīrijas plakankalne''' ({{val|ru|Среднесибирское плоскогорье}}, {{val|sah|Орто Сибиир хаптал хайалаах сирэ}}) ir plašs kalnu apgabals [[Sibīrija]]s centrālajā daļā starp [[Ļena]]s un [[Jeņiseja]]s upēm. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]], [[Sahas Republika|Sahas Republikā]] un [[Irkutskas apgabals|Irkutskas apgabalā]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]].<ref>[http://bse.sci-lib.com/article105564.html Определение "Среднесибирское плоскогорье" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Ornithopus sativus flower, serradelle bloem.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Ornithopus
| ģints_lv = Seradellas
| suga = Ornithopus sativus
| suga_lv = Sējas seradella
| binomial = Ornithopus sativus
| kategorijas =
| autors = Brot.
}}'''Sējas seradella''' (''Ornithopus sativus'') ir augu suga [[Seradellas|seradellu]] ģintī. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Vidusjūra]]s apgabala rietumdaļā, taču kā [[Nezāles|nezāle]] un kultivēts augs tā ir plaši izplatījusies [[Eiropa|Eiropā]]. Suga ir arī sastopama [[Latvija|Latvijā]] kā ļoti rets dārzbēglis.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/ornithopus-sativus-brot/|title=sējas seradella - Ornithopus sativus Brot. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-11}}</ref>

sentences:
, [[Džordžija|Džordžijā]], 2020. gadā]]
'''Komandantstunda''' jeb '''policijas stunda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/komandantstunda|title=komandantstunda {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-12}}</ref> ir aizliegums personām bez atļaujas noteiktā diennakts laikā brīvi pārvietoties ārpus dzīvesvietas, lai ieviestu un uzturētu kārtību, samazinātu upuru skaitu ārkārtas stāvokļa laikā vai [[Karš|kara]] laikā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{infokaste+}}
'''Maikls Šmics''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Michael Schmitz'') ir [[Romas Katoļu baznīca|katoļu]] priesteris un organizācijas "''Youth and Young Adult Ministries"'' direktors [[Dulūta|Dulūtas]] diecēzē, [[Minesota|Minesotā]], kā arī [[Katoļticība|katoļu]] sludinātājs un autors.<ref name="Dioceseduluth.org">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.dioceseduluth.org/Young|title=Young Adult Ministry|access-date=2018-01-25|archive-date=2018-01-04|archive-url=https://web.archive.org/web/20180104202957/http://www.dioceseduluth.org/Young}}</ref><ref name="Reinhard">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ncregister.com/daily-news/discernment-101-father-mike-schmitz-tackles-decision-making-in-light-of-god|title=Discernment 101: Father Mike Schmitz Tackles Decision-Making in Light of God's Will|last=Sarah Reinhard|access-date=2020-05-04|date=2020-01-18}}</ref> Šmics ir plaši pazīstams, pateicoties saviem [[YouTube]] videoklipiem.<ref name="Riedl">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.catholicherald.com/news/local_news/how_to_be_like_st__joseph_in_a_noisy_world/|title=How to be like St. Joseph in a noisy world|last=Matt Riedl|access-date=2020-05-04|date=2020-03-09}}</ref><ref name="Zimmermann">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.catholicnews.com/services/englishnews/2020/lent-in-the-time-of-coronavirus-more-prayer-and-unexpected-penance.cfm|title=Lent in the time of coronavirus: More prayer and unexpected penance|last=Carol Zimmermann|access-date=2020-05-04|date=2020-03-19|archive-date=2020-05-01|archive-url=https://web.archive.org/web/20200501131757/https://www.catholicnews.com/services/englishnews/2020/lent-in-the-time-of-coronavirus-more-prayer-and-unexpected-penance.cfm}}</ref><ref name="Bublitz">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.catholicsun.org/2020/02/05/youtube-priest-shares-vocation-journey-discernment-tips-in-interview-with-sun/|title=Youtube priest shares vocation journey discernment tips in interview with Sun|last=Kristen Bublitz|access-date=2020-05-04|date=2020-02-05}}</ref> Viņš ir runājis dažādās katoļu programmās, tostarp "''Fellowship of Catholic of University"'',<ref name="Burkepile">{{Ziņu atsauce|url=http://www.ncregister.com/site/article/father-mike-schmitz-live-for-jesus/|title=Father Mike Schmitz: Live for Jesus|publisher=|work=National Catholic Register|access-date=1 June 2016|date=15 February 2016|last=Burkepile|first=Jacqueline|archive-date={{dat|2019|04|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190406082602/http://www.ncregister.com/site/article/father-mike-schmitz-live-for-jesus}}</ref> "''Ascension Press"'' <ref>{{Ziņu atsauce|url=http://superiorcatholicherald.org/news/local-news/video-series-year-mercy/|title=Video series for Year of Mercy|publisher=Roman Catholic Diocese of Superior{{!}}Diocese of Superior|work=Catholic Herald|access-date=1 June 2016|date=18 December 2015|last=|first=}}</ref> un "''Steubenville"'' konferencēs.<ref name="LCY">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lighthousecatholicyouth.com/speakers/|title=Lighthouse Catholic Youth speakers|access-date=1 June 2016|archive-date={{dat|2016|06|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160603210850/http://www.lighthousecatholicyouth.com/speakers/}}</ref> ''Lighthouse Catholic Media'' ir publicējis lielu daļu viņa runu.<ref name="Fraga">{{Tīmekļa atsauce|url=http://legatus.org/tag/fr-mike-schmitz/|title=Fr. Mike Schmitz, interview|last=Fraga|first=Brian|publisher=Legatus|access-date=1 June 2016|date=1 December 2015|archive-date={{dat|2019|04|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190406082604/https://legatus.org/tag/fr-mike-schmitz/}}</ref>

sentences: '''17. jūnijs''' ir gada 168. diena (169. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 197 dienas.

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Vanguard
| oriģ. nosaukums =
| izgat. nosaukums =
| GRAU indekss =
| attēls = Vanguard_rocket_on_launch_pad.jpg
| attēla izmērs = 250
| attēla paraksts = Vanguard starta laukumā
| pielietojums = [[nesējraķete]]
| raķešu saime = Viking
| raķešu grupa = Vanguard
| valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| izgatavotājs = [[Glenn L. Martin Company|Martin]]
| augstums = 22 m
| diametrs = 1,14 m
| masa = 10 050 kg
| pakāpes = 3
| derīgā krava = 10,4 kg 500x3500 km orbītā
| GTO masa =
| statuss = nelido
| starta vietas = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaveralas]]
| startu skaits = 12
| veiksmīgie = 3
| avārijas = 8
| daļēji = 1
| pirmais = {{dat|1957|10|23|sk}}
| pirmais veiksmīgais = {{dat|1958|3|17|sk}}
| pedējais = {{dat|1959|9|18|sk}}
}}
'''Vanguard''' ({{val|en| }} "[[avangards]]") bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[nesējraķete]], kas bija īpaši būvēta [[Vanguard projekts|Vanguard projektam]], lai palaistu pirmo [[Zemes mākslīgais pavadonis|Zemes mākslīgo pavadoni]] (ZMP). Tā kā [[Padomju Savienība|PSRS]] pasteidzās ar [[Sputņik-1|Sputņik]] palaišanu un arī ASV pirmo pavadoni ievadīja orbītā ar [[Juno I]] raķeti, tad ''Vanguard'' izdevās palaist tikai otro ASV ZMP. No 12 startiem tikai trijos bija veiksmīga pavadoņa palaišana. Raķetes izgatavoja aviobūves uzņēmums [[Glenn L. Martin Company]] (tagad [[Lockheed Martin]]).

sentences: '''Elektriskā ķēde''' ir [[Elektroniskais komponents|elektrisko komponentu]] slēgums, to veido [[vadi]], [[rezistors|rezistori]], [[strāvas avots]], [[elektriskais slēdzis|slēdzis]], [[kondensators|kondensatori]] un citi elektriskie elementi. Kopumu, kas paredzēts [[elektroenerģija]]s pārvadīšanai un sadalīšanai, sauc par '''elektrotīklu'''.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Gibraltārs|Gibraltāra]] gubernatori'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepkavas
| operators =
| attēls = The Killers (1964 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Dons Sīgels]]
| producents = Dons Sīgels
| scenārijs = [[Džīns L. Kūns]]
| aktieri = * [[Lī Mārvins]]
* [[Endžija Dikinsone]]
* [[Džons Kasavetiss]]
* [[Ronalds Reigans]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''The Killers''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1964|7|7}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepkavas"''' ({{Val|en|The Killers}}) ir 1964. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors un producents ir [[Dons Sīgels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Lī Mārvins]], [[Endžija Dikinsone]], [[Džons Kasavetiss]] un [[Ronalds Reigans]], kas bija viņa pēdējā kino loma pirms pievēršanās politikai. Filma balstīta uz [[Ernests Hemingvejs|Ernesta Hemingveja]] tāda paša nosaukuma 1927. gada īso stāstu, un tā ir otrā stāsta adaptācija pēc [[Slepkavas (1946. gada filma)|1946. gada versijas]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Šilings
|     vārds_orig = ''Karl Schilling''
|         attēls = Karl Schilling (Pastor).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Nītaure]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Amatas novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Commonscat|Astronomical objects|Astronomiski objekti}}
<!-- interwiki -->

sentences: : ''Šis raksts ir par lauksaimniecības darbarīku. Par mērvienību skat. rakstu [[Arkls (mērvienība)]].''

sentences: '''Uzvedība''' jeb '''izturēšanās''' ir saistīta ar [[organisms|organisma]] kustību un reakciju uz apkārtējo [[vide|vidi]]. Uzvedība var būt gan apzināta, gan neapzināta, gan atklāta, gan apslēpta. [[Dzīvnieks|Dzīvnieku]] uzvedību kontrolē [[endokrīnā sistēma|endokrīnā]] un [[nervu sistēma]]. Organismu uzvedības sarežģītība ir [[proporcionāls|proporcionāli]] atkarīga no nervu sistēmas sarežģītības. Organismi ar sarežģītākām nervu sistēmām spēj iegūt jaunas [[zināšanas]] un pilnveidot savu uzvedību. Piemēram, [[bērni]] parasti uzvedas atšķirīgi no [[pieaugušie|pieaugušajiem]]. Viņu uzvedība mainās, iegūstot jaunas zināšanas.

sentences: Šī lapa indeksē '''[[desmitgade|desmitgažu]]''' lapas.

sentences: '''12. jūnijs''' ir gada 163. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (164. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 202 dienas.

sentences: '''Guru''' ({{val|sa|गुरु}}, ''{{IAST|[[:wikt:guru|guru]]-}}'' "nozīmīgs; svarīgs") [[Indija]]s tradīcijās ir garīgais audzinātājs, ietekmīgs [[skolotājs]] vai sektas vadītājs. Tradicionāli guru ir godbijību prasoša persona pret mācekli vai studentu, un guru kalpo kā "padomdevējs, kurš palīdz veidot vērtības, dalās pieredzes zināšanās tikpat lielā mērā kā burtiskās zināšanās, ir dzīves paraugs, iedvesmas avots un kas palīdz skolēna garīgajā evolūcijā.”<ref name=joelmlecko>Joel Mlecko (1982), [https://www.jstor.org/stable/3269931 The Guru in Hindu Tradition] Numen, Volume 29, Fasc. 1, pages 33-61</ref> Guru ir arī cilvēka garīgais ceļvedis, kas palīdz atklāt tās pašas iespējas, kuras guru jau ir apzinājies.<ref name=eb />

sentences: '''Gaisa mitrums''' ir [[ūdens]] [[tvaiks|tvaiku]] daudzums [[gaiss|gaisā]]. Ūdens tvaiks ir ūdens [[gāze|gāzveida]] [[Agregātstāvoklis|stāvoklis]]. Silts gaiss spēj saturēt vairāk ūdens tvaika, tāpēc, gaisam atdziestot, mitruma var kļūt par daudz un tas izdalīsies no gaisa tai vai citā formā. Šo stāvokli ar gaisa 100% mitrumu sauc par [[rasas punkts|rasas punktu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ģeogrāfija 6. klasei|last=Biseniece|first=Anita|publisher=Apgāds Zvaigzne ABC, SIA|year=2002|isbn=9984-22-115-6|location=Rīga|pages=146}}</ref> Mitruma ietekmē rodas [[nokrišņi]], [[rasa]] vai [[migla]]. Augsts mitruma daudzums samazina ķermeņa svīšanas efektivitāti, jo [[sviedri]] grūtāk iztvaiko no [[āda]]s; līdz ar to cilvēks var pārkarst.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Periplaneta americana - Amerikanische Grossschabe 2.jpg
| att_nosaukums=[[Amerikas prusaks]] (''Periplaneta americana'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips = Hexapoda
| apakštips_lv = Seškāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta=Dictyoptera
| virskārta_lv=Prusakveidīgie
| kategorijas = nē
| binomial=Dictyoptera <small>([[Pierre André Latreille|Latreille]], 1829)</small>
}}
'''Prusakveidīgie''' jeb '''prusakveidīgo virskārta''' (''Dictyoptera'') ir [[jaunspārņi|jaunspārņu infraklases]] (''Neoptera'') [[Kukaiņi|kukaiņu]] virskārta, kas apvieno [[dievlūdzēju kārta|dievlūdzējus]], [[prusaki|prusakus]] un [[termīti|termītus]]. Saskaņā ar jaunākajiem [[ģenētika|ģenētiskajiem]] atklājumiem tās mūsdienās ir divas kārtas kādreizējo trīs kārtu vietā - tā kā termīti ir ļoti tuvu radniecīgi prusakiem,<ref>Lo, N., G. Tokuda, H. Watanabe, H. Rose, M. Slaytor, K. Maekawa, C. Bandi, and H. Noda. 2000. Evidence from multiple gene sequences indicates that termites evolved from wood-feeding cockroaches. Current Biology 10(13):801-804.</ref>  termītu kārta (''Isoptera'') mūsdienās ir likvidēta un termīti tiek sistematizēti prusaku kārtā, izdalot [[termītu virsdzimta|termītu virsdzimtu]] (''Termitoidae'').<ref>Inward, D., G. Beccaloni, and P. Eggleton. 2007. Death of an order: a comprehensive molecular phylogenetic study confirms that termites are eusocial cockroaches. Biology Letters 3:331-335.</ref><ref>[http://bugguide.net/node/view/342386 Order Blattodea - Cockroaches and Termites]</ref> Mūsdienās visām prusakveidīgajām sugām ir īss olu dējeklis, bet [[fosilija|fosilajām]] sugām tas ir bijis garš, līdzīgi kā [[taisnspārņi]]em.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
|-
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
|-
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
|-
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
|-
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
|-
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
|-
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
|-
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
|-
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
|-
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
|-
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
|-
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
|-
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
|-
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
|-
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
|-
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
|-
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
|-
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
|-
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
|-
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
|-
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
|-
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
|-
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
|-
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
|-
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
|-
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
|-
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
|-
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
|-
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
|-
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
|-
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
|-
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
|-
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
|-
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
|-
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
|-
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
|-
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
|-
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
|-
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
|-
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
|-
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
|-
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
|-
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
|-
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
|-
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
|-
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
|-
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
|-
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
|-
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
|-
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
|-
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
|-
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: {{cita nozīme|gaismas laušanu|viļņu apliekšanos|Difrakcija}}

sentences:
{{dziedāšanas balsis}}
'''Soprāns''' ({{val-it|soprano}}) ir augstākais cilvēka [[balss]] tips. Lielākoties soprāns tiek saistīts ar sievietes dziedājumu, taču pastāv arī zēnu soprāns (līdz balss lūzumam), retāk arī vīriešu [[Kastrācija|kastrātu]] dziedājums, vai vīriešu ''falsets'', kas iekļaujas soprāna balss diapazonā. [[Renesanse|Renesanses]] un [[Baroks|baroka]] laikmeta mūzikā soprāns tiek apzīmēts arī kā ''diskants''.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Mūzikas leksikons|publisher=Zvaigzne|date=1990|location=Rı̄ga|isbn=978-5-405-00266-8|first=Ludvigs A.|last=Kărklinš|first2=Ludvigs|last2=Kārkliņš|pages=336}}</ref> Soprāna balss diapazona robežas ir no [[Do (nots)|Do]] pirmās oktāvas līdz [[Fa (nots)|Fa]] trešajai oktāvai. Četru balsu pamatsistēmā ([[Soprāns (balss)|soprāns]], [[Alts (balss)|alts]], [[Tenors (balss)|tenors]], [[Bass (balss)|bass]]) soprāns tiek klasificēta kā pirmā balss.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=repr|title=Bel Canto: a history of vocal pedagogy|publisher=Univ. of Toronto Press|date=2008|location=Toronto|isbn=978-0-8020-8614-3|first=James A.|last=Stark}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Fidži]]
[[Kategorija:Pilsētas pēc valsts]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Akraja
| native_name    = {{gree|Ἄκραι}}
| image          = Akrai - Theater - 2005-10-12 - 7624d.jpg
| image_size     =
| caption        = Akrajas teātris
| map_type       = Itālija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 3| lats = 27| latNS = N
| longd = 14| longm = 53| longs = 40| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          = 663. gads pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Akraja''' ({{val|grc|Ἄκραι}}) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Lielā Grieķija|Lielajā Grieķijā]], [[Sicīlija]]s dienvidaustrumu daļā, netālu no [[Palaccolo Akreide]] pilsētas, [[Sirakūzu province|Sirakūzu provincē]], [[Itālija|Itālijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Izrakumi]] atklāja dažas pilsētas daļas, kas pašlaik ir publiski pieejamas. Pilsētu dibināja 663. gadā pr.Kr. sirakūzieši, un tā pastāvēja līdz [[Arābi|arābu]] iebrukumam Sicīlijā 827. gadā.

sentences:
{{Citas nozīmes|jauniešu leksikā lietotu vārdu|urla (nozīmju atdalīšana)|urla}}
'' treniņtērpā ar divu litru [[alus]] plastmasas pudeli un aizdedzinātu [[cigarete|cigareti]] sēžam [[hruščovka]]s kāpņutelpā]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = דקראים.jpg
|   att_nosaukums =
|          valsts = Animalia
|       valsts_lv = Dzīvnieki
|            tips = Chordata
|         tips_lv = Hordaiņi
|           klase = Actinopteri
|        klase_lv = Starspures
|      apakšklase = Neopterygii
|   apakšklase_lv = Modernās kaulzivis
|      infraklase = Teleostei
|   infraklase_lv = Īstās kaulzivis
|        divīzija = Acanthopterygii
|     divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|   apakšdivīzija = Percomorphaceae
|apakšdivīzija_lv = Asarveidīgo apakšdivīzija
|        binomial = Percomorphaceae <small>([[Donn Rosen|Rosen]], 1973)</small>
|     kategorijas = nē
|        sinonīmi =
*''Percomorpha''
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Brīnišķīgais stāsts par Henriju Cukuru
| operators =
| attēls = The Wonderful Story of Henry Sugar poster.jpg
| paraksts =
| žanrs = fantāzija, īsfilma
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents =
| scenārijs = Vess Andersons
| aktieri = * [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Devs Patels]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Ričards Eioeids]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Wonderful Story of Henry Sugar''
| studija = * ''American Empirical Pictures''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|1|[[80. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2023|9|27|Netflix}}
| ilgums = 39 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Brīnišķīgais stāsts par Henriju Cukuru"''' ({{val|en|The Wonderful Story of Henry Sugar}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] fantāzijas [[īsfilma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Vess Andersons]]. Tajā galvenās lomas atveido [[Benedikts Kamberbačs]], [[Reifs Fainss]], [[Devs Patels]], [[Bens Kingslijs]] un [[Ričards Eioeids]]. Filma balstīta uz 1977. gada [[Roalds Dāls|Roalda Dāla]] tāda paša nosaukuma īso stāstu. Šī ir jau otrā Dāla adaptācija, kuras režisors ir Andersons, pēc 2009. gada animācijas filmas "[[Lieliskais Lapsas kungs]]".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2023/film/global/wes-anderson-henry-sugar-the-swan-poison-ratcatcher-1235710449/|title=Wes Anderson Confirms ‘Henry Sugar’ Short Film Collection Will Include ‘The Swan,’ ‘Poison’ and ‘The Ratcatcher’|last=Shafer|first=Ellise|website=Variety|access-date=2023-09-28|date=2023-09-01|language=en-US}}</ref>

sentences: [[Krievijas PFSR|Krievijas SFPR]] Iekšlietu Tautas komisariāta '''Valsts Politpārvalde''', arī '''''GPU''''' ([[krievu valoda|krievu]]: ''Государственное Политическое Управление (ГПУ) при НКВД РСФСР'')

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           platums = 235px
|            attēls = Pangolin borneo.jpg
|     att_nosaukums = [[Javas zvīņnesis]] (''Manis javanica'')
|            valsts = Animalia
|         valsts_lv = Dzīvnieki
|              tips = Chordata
|           tips_lv = Hordaiņi
|         virsklase = Tetrapoda
|      virsklase_lv = Četrkājaiņi
|             klase = Mammalia
|          klase_lv = Zīdītāji
|        apakšklase = Theria
|     apakšklase_lv = Dzemdētājzīdītāji
|        infraklase = Eutheria
|     infraklase_lv = Placentāļi
|    augstākā kārta = Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv = Ziemeļu placentāļi
|         virskārta = Laurasiatheria
|      virskārta_lv = Laurāzijas placentāļi
|             kārta = Pholidota
|          kārta_lv = Zvīņnešu kārta
|            dzimta = Manidae
|         dzimta_lv = Zvīņnešu dzimta
|       kategorijas = nē
|          binomial = Manidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small>
}}
'''Zvīņnešu dzimta''' (''Manidae'') ir [[zvīņnešu kārta]]s (''Pholidota'') vienīgā [[Dzimta (bioloģija)|dzimta]], kas apvieno mūsdienu zvīņnešu sugas. Zvīņnešu kārtā ir arī vairākas izmirušās aizvēsturiskās dzimtas un ģintis. Zvīņneši ir vienīgie [[zīdītāji]] pasaulē, kuru ķermeni aizsargā lielas keratīna zvīņas, pateicoties kurām, dzīvnieki ir ieguvuši savu nosaukumu.<ref>The Encyclopedia of World Wildlife. Paragon Books. 2006. pp. 63.</ref>

sentences: '''Starptautiskā brīvprātīgo diena''' ir 1985. gadā [[ANO]] izveidota starptautiski atzīmējama diena, kuru atzīmē [[5. decembris|5. decembrī]].

sentences: '''Monoamīnoksidāzes inhibitori''' (MAOI) ir ķīmisko vielu klase, ko izmanto kā [[antidepresanti|antidepresantus]] [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresijas]] ārstēšanā. Tos galvenokārt izmanto tieši [[netipiskā depresija|netipiskās depresijas]] ārstēšanā. MAOI kavē [[monoamīnoksidāze|monoamīnoksidāzes fermentu]] aktivitāti, tādējādi kavējot [[monoamīna neiromediators|monoamīna neiromediatoru]] (piemēram, [[serotonīns|serotonīna]], [[adrenalīns|adrenalīna]], [[dopamīns|dopamīna]], [[tiramīns|tiramīna]]) sadalīšanos un palielinot to iedarbību uz organismu.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Jaunakvitānija
 | native_name             = ''Nouvelle-Aquitaine''
 | settlement_type         = [[Francijas reģioni|Francijas reģions]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = FlagNouvelleAquitaine.png
 | image_shield            = BlasonNouvelleAquitaine.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Bordo]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Nouvelle-Aquitaine in France 2016.svg
 | mapsize                 = 200px
 | map_caption             = Jaunakvitānijas atrašanās vieta Francijā
 | subdivision_type        = Valsts
 | subdivision_name        = {{FRA}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 84061
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 5911482
 | population_as_of        = 2015. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|https://www.nouvelle-aquitaine.fr/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Geranium phaeum 151163519.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium phaeum
| suga_lv = Tumšbrūnā gandrene
| binomial = Geranium phaeum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Tumšbrūnā gandrene''' (''Geranium phaeum'') ir augu suga [[Gandrenes|gandreņu ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Centrāleiropa]]s kalnu apgabalos. Nereti tā tiek tiek kultivēta, tādējādi ir izplatījusies ziemeļu reģionos, tostarp [[Latvija|Latvijā]], kas ir tālu ziemeļos ārpus sugas pamatareāla. Centrāleiropā suga ir sastopama skraju [[Lapu koki|lapkoku]] mežos un mežmalās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-phaeum-l/|title=tumšbrūnā gandrene - Geranium phaeum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-15}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|ģitāristu|Pētersons|Pētersons}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Mārtiņš Pētersons
|Attēls = Martins Petersons.jpg
|Att_izm = 220px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = Mārtiņš Pētersons
|Dzimis = 1975. gada 11. aprīlī
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = ģitāra
|Žanrs = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]]
|Nodarbošanās = ģitārists
|Gadi = 1993—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī = ''[[Skyforger]]'' (1995, 2008—2011)
''[[Hell Patrol (rokgrupa)|Hell Patrol]]''
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences: {{Commonscat|Figure skaters from Hungary|Ungārijas daiļslidotāji}}

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alberts Einšteins
|          vārds_orig = ''Albert Einstein''
|              attēls = Albert Einstein Head.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Einšteins 1947. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1879
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Virtembergas karaliste|Ulma}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]]s (1879-1896; 1914-1933)
[[Šveice]]s (1901-1955)
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1940-1955)
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts = Albert Einstein signature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē]] (1900)
[[Cīrihes Universitāte]] (1905)
|             zinātne = [[fizika]], [[filozofija]]
|         pasniedzēji = Alfrēds Kleiners
Heinrihs Frīdrihs Vēbers
|            studenti = [[Ernsts Gabors Štrauss]]
[[Leo Silārds]]
|          sasniegumi = [[Vispārīgā relativitātes teorija]]
[[Speciālā relativitātes teorija]]
[[Fotoelektriskais efekts]]
[[Masas—enerģijas proporcionalitāte]]
Planka—Einšteina sakarība
[[Brauna kustība]]s teorija
Einšteina lauka vienādojumi
Boses—Einšteina statisti
Boses—Einšteina kakondensāts
[[Gravitācijas viļņi]]
Kosmoloģiskā konstante
Lauka vienotā teorija
Einšteina-Podoļska-Rozena paradokss
Ansambļa interpretācija
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1921)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Alberts Einšteins''' (''Albert Einstein''; dzimis {{dat|1879|3|14}}, miris {{dat|1955|4|18}}) bija ebreju izcelsmes fiziķis, kuru bieži uzskata par ievērojamāko 20. gadsimta zinātnieku. Nozīmīgākais Einšteina ieguldījums fizikā ir [[relativitātes teorija]]s izveide. Einšteinam bijusi liela nozīme arī [[kvantu mehānika]]s, [[statistiskā mehānika|statistiskās mehānikas]] un [[kosmoloģija]]s attīstībā. 1921. gadā viņam tika piešķirta [[Nobela prēmija]] [[fizika|fizikā]] par [[fotoelektriskais efekts|fotoelektriskā efekta]] skaidrojumu un "par nopelniem teorētiskās fizikas labā".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1921 |publisher=Nobel Foundation |url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1921/index.html}}</ref> Viņa vārdā nosaukta vienība, ko lieto [[fotoķīmija|fotoķīmijā]], [[asteroīds]], kā arī [[ķīmiskie elementi|ķīmiskais elements]] [[einšteinijs]].

sentences: '''Baltijas Vēstures komisija''' (''Die Baltische Historische Kommission, BHK'') ir 1951. gadā pie [[Getingenes Universitāte]]s dibināta zinātniska biedrība [[Baltijas vēsture]]s izpētei. Komisijas arhīvs atrodas [[Marburgas Herdera institūts|Marburgas Herdera institūtā]], tā izdod laikrakstu "Forschungen zur baltischen Geschichte" un finansē zinātniskos projektus.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jeļena Glazova
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1979
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 26
| dz_vieta = {{Rīga|Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = Rīga
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[dzejniece]]
[[mūziķe]]
[[māksliniece]]
| ienākumi =
| darbības_gadi = 2010—pašlaik
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater = [[Latvijas Kultūras akadēmija]]
[[Latvijas Universitāte]]
[[Latvijas Mākslas akadēmija]]
| piezīmes =
}}
'''Jeļena Glazova''' (dzimusi 1979. gada 26. decembrī) ir [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] [[dzejniece]], mūziķe un māksliniece.

sentences:
s galvaspilsētā [[Džakarta|Džakartā]]]]
'''Nabadzība''' ir [[socioloģija|sociāla]], [[ekonomika|ekonomiska]] un [[politika|politiska]] rakstura stāvoklis, kuram raksturīgs primārās nepieciešamības [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] trūkums atsevišķiem indivīdiem vai sociālajām grupām. Nabadzība bieži ir saistīta ar [[nauda]]s trūkumu.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Andora]]s valdības vadītāji''' ({{val|ca|Cap de Govern del Principat d'Andorra}}) jeb '''Andoras premjerministri'''. Valdības vadītāju ieceļ [[Ģenerālpadome (Andora)|Ģenerālpadome]]. Šis amats tika izveidots [[1982]]. gadā, kad pēc konstitucionālās reformas tika nošķirta izpildvara un likumdošanas vara.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Beibe Zahariasa
 |       piktogramma_1 =
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite =
 |       piktogramma_2 =
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite =
 |          vārds_orig = ''Babe Zaharias''
 |              attēls = Babe Zaharias.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1911|6|26}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Teksasa|Portartūra}}
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1956|9|27|1911|6|26}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Teksasa|Galvestona}}
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Basketbols]], [[golfs]], [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Drafts ------>
 |             b_klubs =
 |              drafts =
 |             dr_gads =
 |             dr_līga =
 |              dr_kom =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība =
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = Golfa slavas zāle (1951)
 |             dzimums = S
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Mildrēda Ella "Beibe" Didriksone Zahariasa''' ({{val|en|Mildred Ella "Babe" Didrikson Zaharias}}; {{dat|1911|6|26|N}} — {{dat|1956|9|27|N}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[sportiste]]. Viņa guva labus panākumus [[golfs|golfā]], [[basketbols|basketbolā]] un [[vieglatlētika|vieglatlētikā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nevainības laikmets
| attēls                   =  The Age Of Innocence.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Age of Innocence''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma, romantiska filma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               = [[Barbara De Fina]]
| scenārija autors         =
* [[Džejs Kokss]]
* Mārtins Skorsēze
| galvenajās lomās         =
* [[Vinona Raidere]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Denjels Dejs-Lūiss]]
| mūzika                   = [[Elmars Bernšteins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|9|17|}}
| ilgums                   = 135 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/age-innocence-1993|title=This Beautiful Fantastic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|34 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ageofinnocence.htm|title=The Age of Innocence|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nevainības laikmets"''' ({{val|en|The Age of Innocence}}) ir 1993. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Edītes Vartones tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Mārtins Skorsēze]]. Galvenās lomas atveido [[Vinona Raidere]], [[Mišela Feifere]] un [[Denjels Dejs-Lūiss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|9|17||bez}}.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Grosglokners
| Photo                = Großglockner_vom_Fuscherkarkopf.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.074867 |latNS=N
| longd=12.69525 |longEW=E
| Augstums         = 3798
| Relatīvais_augstums  = 2423
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Augstais Tauerns]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Batanesa
| official_name = ''Batanes''
| image_skyline = Batanes Island of Winds.jpg
| imagesize =
| image_caption = Batanas salas piekraste
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Batanes in Philippines (special marker).svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kagajanas Ieleja]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1783
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 203.22
| population_total = 18831
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 20 | latm = 35 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm = 54 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Basko]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 29
| p1 = '''6 municipalitātes'''
| p2 = [[Basko]]
| p3 = Itbajata
| p4 = Ivana
| p5 = Mahatao
| p6 = Sabtanga
| p7 = Ujugana
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[ivatani]], [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BTN
| website                  =
}}
'''Batanesa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Batanes}}, {{val|en|Province of Batanes}}, {{val|ivv|Provinsiya nu Batanes}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kagajanas Ieleja]]s reģionā. Administratīvi dalās 6 municipalitātēs un sīkāk 29 barangajās. Batanesa in mazākā Filipīnu province gan pēc platības, gan pēc iedzīvotāju skaita. Provinces centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Basko]]. Lielākā daļa iedzīvotāju ir salu pamatiedzīvotāji [[ivatani]] un neliela [[iloki|iloku]] minoritāte.

sentences: 17. gadsimtā, sagrauta 1944. gadā, nav atjaunota.]]

sentences:
'''Haplogrupa''' (no {{val|el|ἁπλούς}}, ''haploûs'', "viens, vienkāršs") [[molekulārā evolūcija|molekulārajā evolūcijā]] ir līdzīgu [[haplotips|haplotipu]] grupa, kurai ir kopējs sencis, esot vienādai [[viena nukleotīda polimorfisms|viena nukleotīda polimorfisma]] (VNP) [[mutācija]]i visos haplotipos.
Haplogrupas apzīmē ar alfabēta burtiem, papildinot ar skaitļu un burtu kombinācijām, piemēram, R1c1.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Slovenská republika''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Slovākijas Republika
|            valsts_nosaukums = Slovakia
|               karoga_attēls = Flag of Slovakia.svg
|            karoga_nosaukums = Slovākijas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Slovakia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Slovākijas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 72px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Nad Tatrou sa blýska]]''
"Zibens virs Tatriem"
|               kartes_attēls = Slovākijas atrašanās vieta Eiropā.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Bratislava]]
|latd=48 |latm=09 |latNS=N |longd=17 |longm=07 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Bratislava]]
|              valsts_valodas = [[slovāku valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Slovākijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Zuzana Čaputova]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Slovākijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Roberts Fico]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = miermīlīga atdalīšanās no [[Čehijas un Slovākijas Federatīvā Republika|Čehoslovākijas]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1993|1|1}}1
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|2004|5|1}}
|                 platība_km2 = 49,035
|               platība_rangs = 130.
|              procenti_ūdens = nenozīmīga
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|          iedzīvotāju_skaits = 5 415 949
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 116.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 111
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 88.
|                     IKP_PPP = $109,677 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2007
|               IKP_PPP_rangs = 59.
|          IKP_PPP_per_capita = $20 267
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 41.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,860
|                    HDI_gads = 2019.
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 39.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]2
|                valūtas_kods = €
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.sk]]3
|              tālsarunu_kods = 4214
|                    piezīme1 = [[Čehijas un Slovākijas Federatīvā Republika|Čehoslovākija]] sadalījās Slovākijā un Čehijas Republikā ([[Čehoslovākijas sadalīšanās|Samtainā šķiršanās]]).
|                    piezīme2 = 2009. gada 1. janvārī Slovākija pāries uz [[Eiro]] pēc kursa €1 = 30,1260SKK.
|                    piezīme3 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|                    piezīme4 = Līdz 1997. gadam kopā ar Čehijas Republiku lietoja kodu 42.
|                iso_kods_num = 703
|              iso_kods_alfa2 = SK
|              iso_kods_alfa3 = SVK
}}
'''Slovākija''' ({{val|sk|Slovensko}}), oficiāli '''Slovākijas Republika''' (''Slovenská republika'') ir valsts [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]]. Robežojas ar [[Čehija|Čehiju]]  ziemeļrietumos, ar [[Austrija|Austriju]] rietumos, ar [[Polija|Poliju]] ziemeļos, ar [[Ukraina|Ukrainu]] austrumos, bet ar [[Ungārija|Ungāriju]] dienvidos. Slovākijas platība ir 49 035 [[km²]] un to ietekmē [[mērenā josla|mērenā]] un kontinentālā klimata josla. Valstij ir raksturīgs kalnains reljefs un tās lielāko daļu aizņem [[Tatri|Tatru]] kalni. Slovākija ar 5,415 miljoniem iedzīvotāju ir [[Eiropas Savienības dalībvalstu uzskaitījums pēc iedzīvotāju skaita|deviņpadsmitā lielākā]] Eiropas Savienības dalībvalsts pēc iedzīvotāju skaita.

sentences: izaudzēts sintētisks [[kvarcs|kvarca]] monokristāls]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Rambutāns
|         binomial = Nephelium lappaceum L.
|           attēls = Rambutan masak didahan.JPG
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Sapindaceae
|        dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|            ģints = Nephelium
|         ģints_lv = Rambutāni
|          ģints_r = Rambutāns
|             suga = N. lappaceum
|          suga_lv = Rambutāns
|           suga_r = Rambutāns
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Frīdrihs fon Vetbergs''' (''von Wettberg'', [[1779]]—[[1825]].10.VII) bija augsta ranga valsts darbinieks, [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] muižniecības priekšnieks, Kurzemes muižniecības deputāts Pēterburgā, strādājis zemnieku lietu komisijā un komitejā, kam bija jāizstrādā projekts Kurzemes pilsētu stāvokļa uzlabošanai.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļņas katedrāle
| native_name           = ''Vilniaus Šv. Stanislovo ir Šv. Vladislovo arkikatedra bazilika''
| image                 = Vilnius Cathedral Exterior 2, Vilnius, Lithuania - Diliff.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Viļņa#Eiropa
| map_size              =
| latd  = 54 | latm  = 41 | lats  =  9 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 17 | longs = 16 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| consecration_year     = 1783
| status                = katedrāle
| architect             =
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1779
| year_completed        = 1783
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
<mapframe text="Viļņas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1281237"
}
</mapframe>
'''Viļņas katedrāle''', pilnajā nosaukumā — '''Viļņas Svētā Staņislava un Vladislava arhikatedrālā bazilika''' ({{val|lt|Vilniaus Šv. Stanislovo ir Šv. Vladislovo arkikatedra bazilika}}, {{val|pl|Bazylika archikatedralna św. Stanisława Biskupa i św. Władysława}}) ir [[Romas Katoļu baznīca]]s dievnams [[Viļņa|Viļņā]], [[Lietuva|Lietuvā]]. Dievnams veltīts [[Ščepanovas Staņislavs|Svētajam Staņislavam]] un [[Svētais Vladislavs|Svētajam Vladislavam]].

sentences:
{{citas nozīmes|debess sfēras joslu|zodiaks (nozīmju atdalīšana)|zodiaks}}
 (sarkano līniju), un noteiktā brīdī Saule atrodas konkrētā zvaigznājā]]
'''Zodiaks''' ({{val|el|ζωδιακός (κύκλος)}}, ''zōidiakòs'' (''kýklos'') — 'zvēriņu (rats)') ir 12 [[zvaigznājs|zvaigznāju]] kopums, kas atrodas 16° platā [[debesu sfēra]]s joslā, kuras centrs ir [[ekliptika]]<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=837}}</ref> — līnija, kas iezīmē [[Saule]]s gada laikā veikto redzamo apriņķojumu.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=179}}</ref> Ekliptika iet arī caur [[Čūsknesis|Čūskneša]] zvaigznāju, ko vēsturiski nepieskaita pie zodiaka zvaigznājiem.<ref name="EB">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.britannica.com/topic/zodiac|access-date=2022-11-07|website=[[Britannica]]}}</ref><ref name="OP1">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.encyclopedia.com/science-and-technology/astronomy-and-space-exploration/astronomy-general/zodiac|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP2">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Signs|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-signs|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP3">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Planets|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-planets|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP4">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Houses|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-houses|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref>

sentences: '''Vitriols''' ir dažu divvērtīgo [[metāls|metālu]] [[sulfāti|sulfātu]] [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] sens nosaukums, kas radies no krāsošanai izmantojama auga [[krāsu mēle]]s (''Isatis tinctoria'') [[latīņu valoda|latīniskā]] nosaukuma ''vitrum'' <ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 852. lpp.</ref>. No tā cēlies arī koncentrētas [[sērskābe]]s vecais nosaukums "vitrioleļļa" jeb "vitriola eļļa". Pazīstamākie vitrioli ir [[vara sulfāts|vara vitriols]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs vitriols]]. Pie vitrioliem pieskaita arī [[svina sulfāts|svina sulfātu]], kas neveido kristālhidrātus.

sentences:
<pre>{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| name            =
| image           =
| caption         =
| founder         =
| type            =
| tax_id          =
| registration_id =
| founded_date    =
| location        =
| coordinates     = <!-- {{Coord|LAT|LON|display=inline,title}} -->
| origins         =
| key_people      =
| area_served     =
| products        =
| services        =
| focus           =
| mission         =
| method          =
| revenue         =
| endowment       =
| num_volunteers  =
| num_employees   =
| num_members     =
| subsid          =
| owner           =
| motto           =
| former name     =
| homepage        = <!-- {{URL|example.com}} -->
| dissolved       =
| footnotes       =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences: '''Elektrostatiskā indukcija''' ir parādība [[Fizika|fizikā]], kad [[Elektriskais vadītājs|vadītājs]] uzlādējas cita uzlādēta [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] ietekmē bez saskares ar to. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.siic.lu.lv/fiz/IT/F_12/info_fiz/e.html|title=elektrostatiskā indukcija|website=siic.lu.lv|access-date=19.08.2021}}</ref> Vadītājam nonākot cita ķermeņa radītā [[Elektriskais lauks|elektrostatiskajā laukā]] (elektriskais lauks, kura avoti ir nekustīgi [[Elektriskais lādiņš|lādiņi]]), [[Kulona likums|Kulona spēka]] ietekmē vadītājā tiek atdalīti pozitīvie un negatīvie lādiņi un atsevišķās vietās uz vadītāja virsmas rodas nekompensēti vienas zīmes lādiņi. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:82670|title=elektrostatiskā indukcija|website=tezaurs.lv|access-date=19.08.2021}}</ref> <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fizmix.lv/fiztemas/elektriskie-ladini-un-elektriskais-lauks-3/vaditaji-un-dielektriki-elektriskaja-lauka|title=Elektriskie lādiņi un elektriskais lauks|website=fizmix.lv|access-date=19.08.2021}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zirņu pagasts
| karte             = Zirņu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Zirņu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Zirņu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs2           = [[Zirņi (ciems)|Zirņi]]
| platība           = 205,1
| iedzīvotāji       = 1761<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1761 / 205.1 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Zirņu pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos. Robežojas ar sava novada [[Saldus]] pilsētu un [[Jaunlutriņu pagasts|Jaunlutriņu]], [[Lutriņu pagasts|Lutriņu]], [[Saldus pagasts|Saldus]], [[Novadnieku pagasts|Novadnieku]], [[Pampāļu pagasts|Pampāļu]] pagastiem, un [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] [[Vārmes pagasts|Vārmes pagastu]] un [[Skrundas pagasts|Skrundas]] pagastiem. Pagasta centrs ir [[Zirņi (ciems)|Zirņos]].

sentences:
[[Kategorija:Okeānijas valstis]]
[[Kategorija:Jaunzēlandes asociētās valstis]]
[[Kategorija:Polinēzija]]

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Kāda laimīga dzīve"
| attēls           = KadaLaimīgaDzīveABīlenšteins.jpg
| att_izm          =
| image_caption    = Grāmatas latviskā tulkojuma (''Rīgas multimediju centrs'' izdevums, 1995. gads)
| author           = [[Augusts Bīlenšteins]]
| title_orig       = ''Ein glückliches Leben''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{vieta|Latvija}}
| language         = [[vācu valoda|vācu]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        = ''Jonk& Polevski''
| pub_date         = 1904. gads
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Kāda laimīga dzīve"''' ({{val-de|Ein glückliches Leben}}) ir vācbaltiešu mācītāja, etnogrāfa, novadpētnieka un sabiedriskā darbinieka [[Augusts Bīlenšteins|Augusta Bīlenšteina]] [[autobiogrāfija]]. Pirmo reizi izdota 1904. gadā izdevniecībā ''Jonk& Polevski'' vācu valodā. Grāmatu latviešu valodā 1995. gadā tulkojusi Lūcija Kazeniece.

sentences: Rīgas '''Lielie kapi''', oficiāli '''Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis Nr. 6636 — Dārzu un parku ansamblis "Lielie kapi" ar memoriālām celtnēm''' ir Rīgas domes īpašumā esošs kapu [[parks]], bijusī [[kapsēta]], kas atrodas [[Rīga]]s [[Vidzemes priekšpilsēta|Vidzemes priekšpilsētā]], starp [[Brīvības iela (Rīga)|Brīvības]], [[Mēness iela (Rīga)|Mēness]], [[Miera iela (Rīga)|Miera]] un [[Klijānu iela (Rīga)|Klijānu]] ielām. Vēsturiski Lielo kapu daļa ir arī Jēkaba un [[Pokrova kapi]]. Lielos kapus šķērso [[Senču iela (Rīga)|Senču iela]]. Parka teritorija ir 22 [[Hektārs|hektāri]] (no kuriem 12 ha ir I kategorija, 10 ha — II kategorija).

sentences:
s struktūrformula]]
'''Auksīni''' (no [[grieķu valoda|grieķu]]: ''auxein'' – 'augt, palielināties') ir ķīmisku savienojumu grupa, kas augos pilda [[Augu hormoni|regulatorās funkcijas]]. Pastāv dabīgie ([[β-indoliletiķskābe]]s (IAA), [[β-indolilsviestskābe]]s (IBA), [[4-hlorindoletiķskābe-3]]) un sintētiskie auksīni (NAA, 2-4 D). Atšķirībā no citiem augšanas regulatoriem, auksīni, kopā ar [[citokinīni]]em, kaut nelielos daudzumos, jebkuram augam nepieciešami praktiski visos fizioloģiskajos procesos. Pirmais atklātais auksīns ir β-indoliletiķskābe (IAA), kas arī tiek uzskatīta par nozīmīgāko no visām.<ref name=pp>Taiz L., Zeiger E., Plant Physiology, 5th Edition, 2010, 782 p., {{ISBN|978-0-87893-511-6}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Benni Andešons
|      Vārds_orig = ''Benny Andersson''
|          Attēls = Benny Andersson 2012-09-24 001.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Benni Andešons 2012. gadā
|        Dz_vārds = Jērans Brūrs Andešons
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1946|12|16}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Zviedrija|Vellingbi}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika]], [[šlāgermūzika]], [[folkroks]], [[tautas mūzika]], [[mūzikli]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedātājs]], [[komponists]]
|     Instrumenti = [[Klavieres]], [[sintezatori]], [[akordeons]], [[ģitāra]], [[taustiņinstrumenti]], [[balss]]
|            Gadi = 1964—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Polar Music]], [[Mono Music]]''
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], ''[[Hep Stars]]'', [[Bjērns Ulveuss]], ''[[Benny Anderssons orkester]]'', [[Anni Frida Lingstade]], ''[[Orsa Spelmän]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Jērans Brūrs "Benni" Andešons''' ({{val|sv|Göran Bror "Benny" Andersson}}; dzimis {{dat|1946|12|16}} [[Vellingbi]]) ir [[Zviedri|zviedru]] instrumentālists un komponists. Pazīstams kā grupas [[ABBA]] dalībnieks. Pēc grupas izjukšanas kopā ar otru dalībnieku [[Bjērns Ulveuss|Bjērnu Ulveusu]] radīja [[mūzikls|mūziklus]] "[[Šahs (mūzikls)|Šahs]]" (''Chess''; 1986), ''Kristina från Duvemåla'' (1995), kā arī piedalījies mūzikla un filmas ''[[Mamma Mia! (mūzikls)|Mamma Mia!]]'' tapšanā.<ref>[https://www.worldcat.org/identities/lccn-n82-243153/ Benni Andešona ''Worldcat'' lapa]</ref>

sentences: '''Ebolas slimības epidēmija Rietumāfrikā''' bija '''[[Ebolas vīrusslimība]]s uzliesmojums [[Rietumāfrika|Rietumāfrikā]]''' laika posmā no 2013. līdz 2015. gadam, kas ir līdz šim lielākais šīs slimības uzliesmojums pasaulē. Pirmais saslimšanas gadījums notika [[Gvineja|Gvinejā]] 2013. gada decembrī.<ref>[http://www.dddmag.com/news/2014/07/ebola-crisis-triggers-health-emergency Ebola Crisis Triggers Health Emergency], Drug Discov. Dev. Atjaunots: {{dat|2014|09|11}}. {{en ikona}}</ref> Pēc tam vīrusslimība no Gvinejas izplatījās uz citām Rietumāfrikas valstīm: [[Libērija|Libēriju]], [[Sjerraleone|Sjerraleoni]], mazākā mērā [[Nigērija|Nigēriju]] un [[Mali]].

sentences: '''Izzināšana''' ir [[cilvēks|cilvēka]] [[informācija]]s apstrādes procesi un to likumsakarības, uzmanība, uztvere, paternu atpazīšana, [[zināšanas|zināšanu]] reprezentācijas, [[atmiņa]], [[valoda]], [[domāšana]], problēmu risināšana, radošums, lēmumu pieņemšana, mākslīgais un cilvēka [[intelekts]]. Kognitīvos procesus pēta [[kognitīvā psiholoģija]]. Šos procesus sauc arī par '''kognitīvajiem procesiem''' ({{val|la|cognitio}} — 'izzināšana, priekšstats, jēdziens').

sentences:
'''Optiskais stiprums''' raksturo [[lēca]]s staru lauztspēju. Lēcai,
kuras [[Fokuss (optika)|fokusa attālums]] ir <math>F\!</math>, optisko stiprumu <math>D\!</math>  nosaka pēc formulas

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Fenola struktūrformula

 Fenola molekulas modelis

 Elektronu mākoņa blīvums fenola molekulā
| ķīmiskā formula = C6H5OH
| molmasa = 94,11
| blīvums = 1070
| kušanas temperatūra = 40,5 °C
| viršanas temperatūra = 181,7 °C
}}
'''Fenols''' (karbolskābe, hidroksibenzols, oksibenzols, C6H5OH) tīrā veidā ir bezkrāsaina kristāliska viela ar specifisku smaku (pēc fenola dažreiz ož [[guaša]] vai akvareļu krāsas, jo to pievieno kā konservantu). Oksidējoties ar gaisa skābekli, fenola kristāli kļūst sarkanīgi. Ar vārdu [[fenoli]] apzīmē arī citus [[organiskās vielas|organiskos savienojumus]], kur hidroksilgrupa ir tieši saistīta ar benzola gredzenu. Fenols ir vienkāršākais fenolu grupas pārstāvis.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs fon Tranzē
|     vārds_orig = ''Friedrich von Transehe''
|         attēls = Frīdrihs fon Tranzē.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1802
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Dzelzava]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1868
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Dzelzava]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Oto fon Tranzē, Doroteja fon Gersdorfa
|          brāļi = Frīdrihs, Teodors, Augusts, Georgs, Ernests, Artūrs, Eižens
|          māsas = Agnese, Vilhelmīne
|   dzīvesbiedrs = Elīza fon Tranzē
|          bērni = Elizabete, Kārlis Frīdrihs, Nikolajs Arvīds
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
pastmarka, izdota par godu Komunistiskās partijas manifesta publicēšanas simtgadei]]
'''''Komunistiskās partijas manifests''''' — [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] un [[Frīdrihs Engelss|Frīdriha Engelsa]] darbs, kurā paustas klasiskā [[marksisms|marksisma]] pamatnostādnes. Pirmo reizi publicēts [[1848]]. gada 21. februārī. Pazīstams arī kā '''''Komunisma manifests''''' un ir viens no ietekmīgākajiem politiskajiem traktātiem. ''Manifestā'' tiek skaidrots, kā ar proletariāta [[revolūcija]]s palīdzību komunisti pārņemtu varu no buržuāzijas un izveidotu sociālistisku sabiedrību.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Vanādija(V) oksīds
|                 attēls =
Vanādija(V) oksīda kristāliskā struktūra

Vanādija(V) oksīda pulveris
|         citi nosaukumi = Divanādija pentoksīds, vanādija pentoksīds
|             CAS numurs = 1314-62-1
|        ķīmiskā formula = V2O5
|                molmasa = 181,8800
|                blīvums = 3350
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC" />
|    kušanas temperatūra = 670 °C<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 1750 °C (sadalās)
|          šķīdība ūdenī = 8,0 g/L (20 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Vanādija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''vanādija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[vanādijs|vanādija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Vanādija pentoksīds ir oranži dzeltena cieta viela,<ref name="Elements">{{Grāmatas atsauce |title=Chemistry of the Elements. 2nd edition |last=Greenwood |first=N. N. |author2=A. Earnshaw |year=1998 |publisher=Butterworth-Heinemann}}</ref> tā hidratētas formas ir izteiktāk oranžas. Tas ir [[amfotēriskums|amfotērs]] oksīds, kā arī [[oksidētājs]]. Dabā sastopams ļoti reta [[minerāls|minerāla]] ščerbinaīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Shcherbinaite.shtml |title=Shcherbinaite Mineral Data |accessdate=2019-04-15 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences:
kondensēšanās uz aukstas ūdens pudeles]]
'''Kondensēšanās''' ({{val|la|condensatio}} — 'sabiezinājums') ir [[viela]]s pāreja no [[gāze|gāzveida]] fāzes [[šķidrums|šķidrajā]] vai [[Cieta viela|cietajā]] fāzē. Kondensēšanās notiek, gāzi izotermiski saspiežot vai atdzesējot zem kritiskās temperatūras. Kondensācijai pretēja norise ir [[iztvaikošana]] un [[viršana]] (ja gāzes temperatūra ir intervālā starp [[kritiskā temperatūra|kritisko temperatūru]] un [[trīskāršais punkts|trīskāršo punktu]]) vai [[Sublimācija (fizikā)|sublimēšanās]] (ja temperatūra ir zemāka par trīskāršā punkta temperatūru).

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti|Pures]]
[[Kategorija:Tukuma rajons|Pures]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Rietumvirdžīnija
West Virginia
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Čārlstona (Rietumvirdžīnija)|Čārlstona]]
| pilsēta = [[Čārlstona (Rietumvirdžīnija)|Čārlstona]]
| iestāšanās = [[1863]]. gada [[20. jūnijs]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
| saīsinājumi = WV US-WV
| mājaslapa = [http://www.wv.gov www.wv.gov]
| iedzgads = 2006
| iedzīvotāji = 1 818 470
| iedzīvotājiV = 37
| iedzblīvums = 29,0
| iedzblīvumsV = 27
| ieņēmumi = 32 589
| ieņēmumiV = 50
| rase = baltādainie — 95,99%
melnādainie — 3,56%
| reliģija = [[protestanti]] — 79%
[[katoļi]] — 6%
nereliģiozi — 8%
| platība = 62 809
| platībaV = 41
| garums = 385
| platums = 210
| ūdens = 0,6
| augstums = Sprūsnobas kalns, 1 427
| Vaugstums = 460
| Zaugstums = 73
}}'''Rietumvirdžīnija''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas [[Apalači|Apalaču]] reģionā. Rietumvirdžīnijas [[galvaspilsēta]] ir [[Čārlstona (Rietumvirdžīnija)|Čārlstona]].

sentences:
[[Kategorija:Emocijas]]
[[Kategorija:Uztvere]]
[[Kategorija:Simptomi]]
[[Kategorija:Sajūtas]]

sentences: '''Arhaisms''' (no {{val|grc|ἀρχαϊκός}} (''archaios'') — 'sens, senlaiku')<ref name="sv">{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |last=Cepurniece |first=S. |last2= Gūtmanis|first2= A.|last3=Lukstiņš |first3= G.|last4= Strazdiņa|first4= V.|last5=Vīlipa |first5= R.|last6= Feldhūns|first6= A. |year=1978 |publisher=Liesma |location=Rīga |page=66}}</ref> [[leksikoloģija|leksikoloģijā]] ir [[vecvārds]], kura apzīmētais jēdziens ir saglabājies līdz mūsdienām, bet tagad tā nosaukšanai izmanto citu vārdu, piemēram, ''nēzdogs'' "mutauts, kabatlakats", ''secen'' "garām",<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas rokasgrāmata: tabulas, shēmas |last=Romane |first=Anita |year=2000 |publisher=Zvaigzne ABC |location=Rīga |isbn=9984-17-102-7 |page=5}}</ref> ''kamieši'' "[[pleci]]", ''diet'' "dejot". Arhaismus daudz lieto [[rakstnieks|rakstnieki]], lai padarītu daiļradi senatnīgāku un ar svinīgāku noskaņu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
{{Personas infokaste
| alma_mater = [[University of California, Berkley|Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]] ([[Bachelor of Arts|Bakalaura grāds]])
| vārds = Gregs Gatfelds
| vārds_orig = Gregory Gutfeld
| attēls = Greg Gutfeld by Gage Skidmore.jpg
| att_nosaukums = Gatfelds 2018. gadā
| dz_gads = 1964
| dz_mēnesis = 9
| bērni = 4
| dz_vieta = [[Ņujorka]], Ņujorkas štats, ASV
| dz_diena = 12
}}
'''Gregorijs Gatfelds''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Gregory Gutfeld''; dzimis 1964. gada 12. septembrī San Mateo, [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu televīzijas producents, komentētājs, autors, redaktors un komiķis. Viņš ir šova ''The Greg Gutfeld Show'' vadītājs un viens no pieciem politisko sarunu šova ''The Five'' vadītājiem. Iepriekš Gatfelds vadīja kanāla Fox News Channel šovu ''Red Eye w/  Greg Gutfeld''.<ref>{{tīmekļa atsauce |url= http://www.foxnews.com/on-air/the-five/index.html |title= The Five |publisher= Fox News}}</ref><ref name="vari_FoxN">{{tīmekļa atsauce | title = Fox News Channel Developing Weekend Program for Greg Gutfeld | last = Steinberg | first = Brian |newspaper=[[Variety]] | date = February 26, 2015 | accessdate = March 6, 2015 | url = https://variety.com/2015/tv/news/fox-news-channel-developing-weekend-program-for-greg-gutfeld-1201442457/}}</ref> Gatfelds ir [[Libertisms|libertists]] un pats sevi raksturo kā nereliģiozu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theblaze.com/news/2014/03/21/non-religious-greg-gutfeld-makes-an-interesting-submission-about-the-church|title=‘Non-religious’ Fox anchor makes an interesting admission about the church|last=Weingarten|first=Benjamin|publisher=|website=The Blaze|access-date=|date=March 21, 2014}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Viļņa
| native_name = ''Vilnius''
| settlement_type = galvaspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Vilnus Montage (2016).png
| imagesize = 250px
| image_caption = Viļņa
| image_flag = Flag of Vilnius.svg
| image_shield = Grand Coat of arms of Vilnius.svg
| pushpin_map = Lithuania
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 54
| latm = 41
| lats =
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 17
| longs =
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = {{karogs|Lietuva}}
| subdivision_type1 = Pašvaldība
| subdivision_name1 = [[Viļņas pilsētas pašvaldība]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = 1323
| seat_type = Citi<br />nosaukumi
| seat = * {{val|ru|Вильнюс}}, līdz 1918. gadam ''Ви́льна''<ref>Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона: в 86 т. (82 т. и 4 доп.). — СПб., 1890—1907</ref>
* {{val|be|Вільня}}
* {{val|pl|Wilno}}
* {{val|de|Wilna}}
| area_total_km2 = 401
| population_total = 602430
| population_as_of = {{dat|2024|||SK|bez}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| population_metro =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| website = {{URL|http://www.vilnius.lt}}
| established_title1 = Pilsētas tiesības
| established_date1 = 1387
}}
]]
'''Viļņa''' ({{val|lt|Vilnius}}) ir [[Lietuva]]s galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Tā atrodas [[Nere]]s un [[Viļņa (upe)|Viļņas]] upes sateces vietā, valsts dienvidaustrumu daļā, 32 km no [[Baltkrievija]]s robežas.

sentences:
<noinclude></noinclude><includeonly>
{| class="infobox" style="width: 315px; border-spacing: 2px; font-size: 88%; text-align: left;"
|-
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" | {{{conflict|{{PAGENAME}}}}}
|-
{{#if:{{{partof|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="text-align: center; background: lightsteelblue;" {{!}} Daļa no: {{{partof|}}}
}}
|-
{{#if:{{{image|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="text-align: center; font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #aaa;" {{!}} {{{image|}}}
{{{caption|}}}
}}
|-
| {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} |
{| class="infobox" width="100%" style="margin: 0; cellpadding: 0; padding: 0; border: 0;"
|-
! style="padding-right: 1em;" | Datums
| {{{date|}}}
|-
! style="padding-right: 1em;" | Vieta
| {{{place|}}}
|-
! style="padding-right: 1em;" | Iznākums
| {{{result|}}}
|-
{{#if:{{{casus|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}}
{{!}} {{{casus|}}}
}}
|-
{{#if:{{{territory|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Teritoriālas
izmaiņas
{{!}} {{{territory|}}}
}}
|}
|-
{{#if:{{{combatant1|}}}{{{combatant2|}}}{{{combatant3|}}} |
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" {{!}} Dalībnieki
}}
|-
{{#if:{{{combatant1|}}}{{{combatant2|}}}{{{combatant3|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="border-right: 1px dotted #aaa;" {{!}} {{{combatant1|}}}
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{combatant2|}}}
{{#if:{{{combatant3|}}} |
{{!}} width="33%" style="border-left: 1px dotted #aaa; padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{combatant3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{commander1|}}}{{{commander2|}}}{{{commander3|}}} |
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" |colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" {{!}} Komandieri
}}
|-
{{#if:{{{commander1|}}}{{{commander2|}}}{{{commander3|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="border-right: 1px dotted #aaa;" {{!}} {{{commander1|}}}
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{commander2|}}}
{{#if:{{{combatant3|}}} |
{{!}} width="33%" style="border-left: 1px dotted #aaa; padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{commander3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{strength1|}}}{{{strength2|}}}{{{strength3|}}} |
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" {{!}} Spēki
}}
|-
{{#if:{{{strength1|}}}{{{strength2|}}}{{{strength3|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="border-right: 1px dotted #aaa;" {{!}} {{{strength1|}}}
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{strength2|}}}
{{#if:{{{combatant3|}}} |
{{!}} width="33%" style="border-left: 1px dotted #aaa; padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{strength3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{casualties1|}}}{{{casualties2|}}}{{{casualties3|}}} |
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" {{!}} Zaudējumi
}}
|-
{{#if:{{{casualties1|}}}{{{casualties2|}}}{{{casualties3|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="border-right: 1px dotted #aaa;" {{!}} {{{casualties1|}}}
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{casualties2|}}}
{{#if:{{{combatant3|}}} |
{{!}} width="33%" style="border-left: 1px dotted #aaa; padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{casualties3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{combatant3|}}} | | {{#if:{{{casualties3|}}} |
{{!}} colspan="2" style="text-align: center; {{#if:{{{casualties1|}}}{{{casualties2|}}} | border-top: 1px dotted #aaa;}}" {{!}} {{{casualties3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{notes|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}}|colspan="3"|colspan="2"}} style="font-size:90%; border-top:1px solid #aaa;" {{!}} {{{notes|}}}
}}
|}</includeonly><noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Kziznas komunisti}}
[[Kategorija:Komunisti]]
[[Kategorija:Ķīnas cilvēki|Komunisti]]

sentences:
[[Brazīlija|Brazīlijā]]]]
'''Mitrais tropu mežs''' jeb '''tropu lietus mežs''' ir [[bioma]], kas izplatīta mitra klimata apstākļos [[Ekvatoriālā josla|ekvatoriālajā]], [[Subekvatoriālā josla|subekvatoriālajā]] un [[Tropu josla|tropu joslā]], kur gada vidējā gaisa temperatūra ir aptuveni 25 °C. Mitrajiem tropu mežiem ir nozīmīga loma [[Zeme]]s klimata veidošanā, jo zaļie augi [[fotosintēze]]s procesā absorbē [[Oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdu]] un izdala [[skābeklis|skābekli]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gudrinieks.lv/referati/eseja-domraksts/mitrie-tropiskie-mezi.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2014|03|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130522121741/http://www.gudrinieks.lv/referati/eseja-domraksts/mitrie-tropiskie-mezi.html |archivedate={{dat|2013|05|22||bez}} }}</ref> Mitrajos tropu mežos ir lielākā [[bioloģiskā daudzveidība]], tāpēc to augšanas apgabalos notiekošā cilvēka darbība apdraud lielu augu un dzīvnieku sugu skaitu.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils Svētā Miķeļa luterāņu baznīca.
2010. gada 13. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-13
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q81353078}}
'''2020. gada Parīze—Nica''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 8. līdz 14. martam [[Francija|Francijā]]. Tā bija 78. reize, kad notika [[Parīze—Nica]] sacensības un tās bija piektās sacensības [[2020. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="UCIcalendar">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.uci.org/inside-uci/press-releases/uci-reveals-the-calendars-for-the-2020-uci-worldtour-and-uci-women%E2%80%99s-worldtour|title=UCI reveals the calendars for the 2020 UCI WorldTour and UCI Women’s WorldTour|accessdate=13 October 2019|work=UCI|archive-date={{dat|2019|12|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191210022405/https://www.uci.org/inside-uci/press-releases/uci-reveals-the-calendars-for-the-2020-uci-worldtour-and-uci-women%E2%80%99s-worldtour}}</ref> 13. martā tika paziņots par sacensību pēdējā posma atcelšanu saistībā ar [[COVID-19 pandēmija|COVID-19 pandēmiju]]. Tās dēļ vairākas komandas no dalības atteicās jau pirms starta un atsauca dalībniekus arī sacensību gaitā.

sentences:
{{Citas nozīmes|pūrismu valodniecībā|Pūrisms|Pūrisms}}
'''Pūrisms''' ({{val|fr|purisme}}, no {{val|la|purus}} — 'tīrs') ir tendence attīrīt valodu no [[aizguvums|aizguvumiem]] un citu valodu ietekmēm. Ar to tiecas stabilizēt [[literārā valoda|literārās valodas]] [[leksika|leksiku]], [[jaunvārds|jaunvārdu]] veidošanai izmantojot savas valodas iespējas. Pūrismam liela ietekme parasti ir vēsturiskajos periodos, kad kāda valoda cenšas kļūt par literāro valodu.

sentences:
Austrāljā. Satelītuzņēmums ar izmainītu krāsu spektru. ''NASA's Earth Observatory'']]
'''Beznoteces ezers''' ir [[ezers]], no kura nav ūdens noteces ne pa virszemi, ne pazemē. No šāda ezera ūdens tikai iztvaiko. Šāds ezers atrodas '''beznoteces baseinā'''.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Example
| Image            = Lily Allen gig Nottingham 2009 MMB 01 Example.jpg
| Caption          =
| Alt              =
| Studio           = 5
| Studio link      =
| Internet         =
| Internet link    =
| Live             =
| Live link        =
| Compilation      = 4
| Comp link        =
| EP               = 4
| EPs link         =
| Singles          = 30
| Singles link     =
| B-sides          =
| B link           =
| Video            =
| Video link       =
| Music videos     = 42
| MV link          =
| Soundtrack       =
| Soundtrack link  =
| Tribute          =
| Trib link        =
| Option name      = Dziesmas, kurās piedalījies kā piedziedātājs
| Option           = 13
| Option color     =
| Option link      =
| 1Option name     =
| 1Option          =
| 1Option color    =
| 1Option link     =
| 2Option name     =
| 2Option          =
| 2Option color    =
| 2Option link     =
| 3Option name     =
| 3Option          =
| 3Option color    =
| 3Option link     =
| 4Option name     =
| 4Option          =
| 4Option color    =
| 4Option link     =
| 5Option name     =
| 5Option          =
| 5Option link     =
| 5Option color    =
| References       =
| Ref link         =
}}
Šī ir [[briti|britu]] [[dziedātājs|dziedātāja]] un [[reperis|repera]] '''[[Example]] diskogrāfija'''. Example ir izdevis 3 studijas albumus un 12 singlus. 2 viņa singli - "[[Changed the Way You Kiss Me]]" un "[[Stay Awake]]" ir ieguvuši 1. vietu [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. "[[Changed the Way You Kiss Me]]" ir ieguvusi 1. vietu arī [[Skotija|Skotijā]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mežonīgā sirds
| attēls                   = Crazy heart poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Crazy Heart''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Skots Kūpers]]
| producents               =
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Robs Karliners]]
* [[Džūdija Kairo]]
* [[''T Bone'' Barnets]]
* Skots Kūpers
| scenārija autors         = Skots Kūpers
| galvenajās lomās         =
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Kolins Ferels]]
* Roberts Djuvals
| mūzika                   =
* [[Raiens Binghems]]
* [[Stīvens Brutons]]
* ''T Bone'' Barnets
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Informant Media]]''
* ''[[Butcher's Run Films]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|12|6|Santafē filmu festivāls|2009|12|16|ASV|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/crazy-heart-2009|title=Crazy Heart|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 18, 2019|archive-date={{dat|2018|02|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180216025346/http://bbfc.co.uk/releases/crazy-heart-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=crazyheart.htm|title=Crazy Heart (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|47,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mežonīgā sirds"''' ({{val|en|Crazy Heart}}) ir 2009. gada ASV drāma, kas balstīta uz Tomasa Koba tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Skots Kūpers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džefs Bridžess]], [[Megija Jillenhola]], [[Kolins Ferels]] un [[Roberts Djuvals]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|12|8||bez}} Santafē filmu festivālā.

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Lasko
| photo  = Lascaux painting.jpg
| photo_width =
| photo_caption = Daži no zīmējumiem
| map =
| relief =
| location = {{vieta|Francija|Dordoņa}}
| lat_d =45 | lat_m =3 |lat_s = 13|lat_NS =N
| long_d = 1| long_m =10 | long_s =12| long_EW =E
| depth =
| width =
| height_variation =
| altitude =
| discovery = 1940
| geology =
| entrance_count =
| entrance_list =
| difficulty =
| hazards =
| access = Ierobežota
| visitors =
| features =
| website =
| embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria =  i, iii
|        designation1_date = 1979 <small>(3. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/85-011 85-011]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{FRA}}
|   designation1_free2name =
|  designation1_free2value =
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Lasko''' ({{val|fr|Grotte de Lascaux}}) ir [[ala]] [[Francija|Francijā]], kas ievērojama ar tajā esošajiem vairāk nekā 600 klinšu zīmējumiem. Atrodas dienvidrietumu Francijā, [[Dordoņa]]s departamentā, netālu no Montinjakas pilsētas.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Hāpsalu pils
| native_name    =
| image          = Haapsalu Castle.jpg
| image_size     =
| caption        = Pils ar katedrāli.
| map_type       = Igaunija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 58| latm = 56| lats = 50| latNS = N
| longd = 23| longm = 32| longs = 19| longEW = E
| location       = {{vieta|Igaunija}}
| region         = [[Livonija]]
| type           = Pils, katedrāle
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Livonijas
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas un celtnes
| management     =
| public_access  = Brīva pieeja
| notes          =
| designation    =
}}

sentences: '''PDP-7''' bija [[minidators]], ko ražoja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums ''[[Digital Equipment Corporation]]'', daļa no [[Programmed Data Processor|PDP]] sērijas datoriem. Izlaists 1965. gadā, tas bija pirmais, kurā tika izmantota ''[[Flip-Chip]]'' tehnoloģija. Tas maksāja {{sk|72000}} ASV dolāru un bija tiem laikiem lēts, bet vienlaicīgi samērā jaudīgs. PDP-7 bija trešais ''Digital'' ražotais 18 bitu dators, kam bija tāda pati instrukciju kopa kā [[PDP-4]] un [[PDP-9]]. Tas bija pirmais PDP, kurā tika izmantoti [[vīts savienojums|vītie savienojumi]]. Datoram bija 1,75 µs atmiņas cikla ilgums, bet saskaitīšanas laiks bija 4 µs. [[Ievade/izvade|Ievades/izvades]] ierīces ietvēra klaviatūru, printeri, papīra lenti un ''[[DECtape]]'' lenšu iekārtas.<ref>[http://dictionary.reference.com/browse/PDP-7 reference.com — Pdp-7 | Define Pdp-7 at Dictionary.com]</ref> Standarta [[Operatīvā atmiņa|operatīvās atmiņas]] lielums bija 4K vārdi (9 kB), bet to varēja paplašināt līdz 64K vārdiem (144 kB).<ref>[http://www.linfo.org/pdp-7.html linfo.org — The PDP-7 was used by Thompson for first version of UNIX], 2007-09-27</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Džeimss Van Allens
|          vārds_orig = James Alfred Van Allen
|              attēls = James van Allen.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1914
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Mauntplīsenta|Mauntplīsentā]], [[Aiova|Aiovā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2006
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Aiovasitija|Aiovasitijā]], Aiovā, ASV
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Aiovas Universitāte]]
|          alma_mater = ''Iowa Wesleyan College'', [[Aiovas Universitāte]]
|             zinātne = kosmiskā zinātne
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Van Allena radiācijas josla]]
|         apbalvojumi = [[ASV Nacionālā zinātnes medaļa|Nacionālā zinātnes medaļa]] (1987.)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Džeimss Van Allens''' (''James Alfred Van Allen''; dzimis {{dat|1914|9|7|N}} — {{dat|2006|8|9|N}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kosmosa pētnieks no [[Aiovas Universitāte]]s. Viņa vārdā nosauktas [[Van Allena radiācijas josla|Zemes radiācijas joslas]], kuras viņa vadītā grupa atklāja [[1958]]. gadā pēc [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadoņu]] [[Explorer 1]] un [[Explorer 3]] iegūtajiem datiem.

sentences:
(63Li) kodolreakcija ar [[deitērijs|deitēriju]] (21H), starpposmā veidojot nestabilu [[Berilijs|berilija]] kodolu (84Be), kas nekavējoties sabrūk divos [[hēlijs|hēlija-4]] (42He) kodolos jeb [[alfa daļiņa|alfa daliņās]]. [[Protons|Protoni]] apzīmēti ar sarkanām sfērām, bet [[neitrons|neitroni]] ar zilām.]]
'''Kodolreakcija''' ir process, kurā no viena veida [[atoms|atomiem]] rodas cita veida atomi.
To, kāda [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] atomi radušies kodolreakcijā, nosaka [[protoni|protonu]] skaits [[atoms|atoma]] kodolā, bet to, kāds elementa [[izotops]] radies, nosaka [[neitrons|neitronu]] skaits atoma kodolā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Valentīna Stešenko-Kuftina
|     vārds_orig = ''Валентина Стешенко-Куфтіна''
|         attēls = Valentina Steshenko-Kuftina.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Lebedina]], [[Krievijas impērija]]
([[Sumu apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1953
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Lielupe (Jūrmala)|Lielupe]], [[Jūrmala]], [[Latvijas PSR]], [[PSRS]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pianiste
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vēl viens gads
 | oriģinālnos = ''Another Year''
 |      attēls = Another year poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Maiks Lī]]
 |  producents = [[Džordžīna Lava]]
 |   scenārijs = Maiks Lī
 |     aktieri =
* [[Leslija Menvila]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Ruta Šīna]]
 |      mūzika = [[Gerijs Jeršons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Thin Man Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Classics]]''
* ''[[Momentum Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|15|5|Kannu kinofestivāls|2010|11|5|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/another-year-2010|title=Another Year|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anotheryear.htm|title=Another Year (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|19,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vēl viens gads"''' ({{val|en|Another Year}}) ir 2010. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] filma, kuras režisors ir [[Maiks Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Leslija Menvila]], [[Džims Brodbents]] un [[Ruta Šīna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|15|5||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Roberts Erharts
| attēls              =Robert Ergardt.jpeg
| att_izm             =250px
| amats               =[[Latvijas finanšu ministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1919|07|14|N}}
| term_beigas         ={{dat|1920|03|14|N}}
| premjers            =[[Kārlis Ulmanis]]
| priekštecis         =[[Kārlis Puriņš]]
| pēctecis            =[[Kārlis Puriņš]]
| dzim_dati           ={{dat|1874|06|09}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1941|01|10|1874|06|09}}
| mir_vieta           ={{vieta|Vācija|Berlīne|flagvar=Nazi}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[17. oktobra savienība]]
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =[[Tībingenes Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =  [[Triju Zvaigžņu ordenis]]
}}'''Roberts Johans Augusts Erharts''' ({{val|de|Robert Johann August Erhardt}}; {{dat VS|{{dat|1874|06|09|N|}}|{{dat||05|28|N|}}}} — {{dat|1941|01|10|N}}) bija [[Latvija]]s [[vācbaltieši|vācbaltu]] ekonomists un sabiedrisks darbinieks. Bijis 3. sasaukuma [[Krievijas Valsts dome]]s deputāts (1907—1912) un [[Latvijas finanšu ministrs]] (1919—1920).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pacific Walrus - Bull (8247646168).jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta =Pinnipedia
| virsdzimta_lv =Airkāji
| dzimta =Odobenidae
| dzimta_lv =Valzirgu dzimta
| dzimta_r =Valzirgs
| ģints =Odobenus
| ģints_lv =Valzirgi
| ģints_r =Valzirgs
| suga =Odobenus rosmarus
| suga_lv =Valzirgs
| izplatība =
Valzirgu izplatības areāls iekrāsots zilā krāsā.
| binomial=Odobenus rosmarus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
| kategorijas =nē
}}
'''Valzirgs''' (''Odobenus rosmarus'') ir vienīgā suga '''valzirgu dzimtā''' (''Odobenidae''), kas izdzīvojusi līdz mūsdienām. Valzirgi pieder pie [[plēsēji|plēsēju kārtas]] (''Carnivora'') [[airkāji|airkāju virsdzimtas]] (''Pinnipedia'').

sentences: '''21. jūlijs''' ir gada 202. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (203. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 163 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Alberts Paiks
|     vārds_orig =''Albert Pike''
|         attēls =Albert Pike - Brady-Handy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =1809
|     dz_mēnesis =12
|       dz_diena =29
|       dz_vieta =[[Bostona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =1891
|      m_mēnesis =4
|        m_diena =2
|        m_vieta =[[Vašingtona]], {{USA}}
|   nodarbošanās =advokāts, ģenerālis, rakstnieks, brīvmūrnieks
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Haims Veicmans
| vārds_orģ           =חיים עזריאל ווייצמן
| attēls              =ChaimWeizmann1948.jpg
| apraksts            =Haims Veicmans 1948. gadā
| amats               =1. [[Izraēlas prezidents]]
| term_sākums         ={{Dat|1949|02|17|N}}
| term_beigas         ={{Dat|1952|11|09|N}}
| priekštecis         =-
| pēctecis            =[[Jichaks Ben Cvi]]
| premjers            =[[Dāvids Ben Gurions]]
| dzim_dati           ={{Dat|1874|11|27|N}}
| dzim_vieta          =[[Motaļa]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Ivanavas rajons]], [[Brestas apgabals]], {{BLR}})
| mir_dati            ={{Dat|1952|11|09|N}}
| mir_vieta           =[[Rehovota]], {{ISR}}
| tautība             =[[ebrejs]]
| partija             =[[Vispārīgie cionisti]]
| dzīvesb             =[[Vera Veicmane]]
| profesija           =ķīmiķis
| alma_mater          =[[Darmštates Tehnoloģiskā Universitāte]], [[Fribūras Universitāte]]
| reliģija            =[[jūdaisms]]
| paraksts            =Chaim Weizmann Signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Divpadsmit ciltis''', [[Bībele|Bībelē]] aprakstītās seno [[izraēļi|izraēļu]] ciltis, kas bija [[patriarhs|patriarha]] [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkaba]] (ko sauca arī par Izraēlu) dēlu pēcnācēji. Pēc aiziešanas no [[Ēģiptes verdzība]]s, [[Mozus]] un pēc tam [[Jozua]] katrai ciltij piešķira zemi iekarotajā [[Apsolītā zeme|Apsolītajā zemē]]. Seno izraēļu dalīšana ciltīs faktiski izzūd līdz ar desmit ziemeļu cilšu veidotās [[Izraēlas karaliste]]s un divu dienvidu cilšu veidotās [[Jūdeja|Jūdejas karalistes]] iznīcināšanu un lielas iedzīvotāju daļas izsūtīšanu trimdā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{apvienot|Viduslaiki}}
{{iw+}}
{{noformējums+}}
{{Vikisaites+}}
== Vēsture ==

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pikrīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3OH
|molmasa=229,1056
|blīvums=1763
|kušanas temperatūra=395,65 K (122,5 °C)
|viršanas temperatūra=eksplodē virs 300 °C
}}
'''Pikrīnskābe''' (2,4,6-trinitrofenols, TNP, C6H2(NO2)3OH) ir dzeltena, kristāliska indīga viela ar ļoti rūgtu garšu. No tā cēlies vielas nosaukums ({{val|el|πικρός}} (''pikros'') — 'rūgts, ass').

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Tumšās ēnas
 | oriģinālnos = ''Dark Shadows''
 |      attēls = Dark Shadows 2012 Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, šausmu filma
 |    režisors = [[Tims Bērtons]]
 |  producents =
* [[Ričards D. Zanuks]]
* [[Greiems Kings]]
* [[Džonijs Deps]]
* [[Kristija Dembrovska]]
* [[Deivids Kenedijs]]
 |   scenārijs = [[Sets Greiems-Smits]]
 |     aktieri =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Helēna Bonema Kārtere]]
* [[Eva Grīna]]
* [[Hloja Greisa Moreca]]
* [[Džekijs Ērls Helijs]]
* [[Džonijs Lī Millers]]
* [[Bella Hītkota]]
 |      mūzika = [[Denijs Elfmans]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Infinitum Nihil]]''
* ''[[GK Films]]''
* ''[[The Zanuck Company]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Roadshow Entertainment]]''
 |    izdošana = {{dat|2012|5|11||bez}}
 |      ilgums = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dark-shadows-2012 |title=Dark Shadows |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=November 29, 2018 |archive-date={{dat|2016|11|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161106093340/http://bbfc.co.uk/releases/dark-shadows-2012 }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=darkshadows.htm|title=Dark Shadows (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 29, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|245,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Tumšās ēnas"''' ({{val|en|Dark Shadows}}) ir 2012. gada šausmu [[komēdija]], kuras režisors ir [[Tims Bērtons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džonijs Deps]], [[Mišela Feifere]], [[Helēna Bonema Kārtere]], [[Eva Grīna]], [[Hloja Greisa Moreca]], [[Džekijs Ērls Helijs]], [[Džonijs Lī Millers]] un [[Bella Hītkota]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|5|11||bez}}.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Sanita Reinsone
| vārds_orig = Sanita Bērziņa-Reinsone
| attēls = Sanita Reinsone.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1981
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Mazsalaca]], [[Latvijas PSR]]
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = folkloras pētniece, publiciste, rakstniece
| lit virzieni =
| piezīmes =
| dzimums = S
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Salienas pagasts
| karte             = Salienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Salienas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Salienas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Saliena
| platība           = 124,65
| iedzīvotāji       = 797<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 797 / 124.65 round 1}}
| izveidots         = 1897
| mājaslapa         = www.saliena.lv
}}

sentences: '''Mediāna''' ir [[nogrieznis]] [[trijstūris|trijstūra]] iekšpusē, kas trijstūra virsotni savieno ar pretējās malas viduspunktu. Tā sadala trijstūri divās daļās ar vienādiem [[laukums|laukumiem]]. Mediāna sadala [[leņķis|leņķi]] vienādās daļās ''tikai tad'', ja leņķa sānu malas ir vienāda garuma (tādā gadījumā mediāna sakrīt ar [[bisektrise|bisektrisi]] un trijstūris ir [[vienādsānu trijstūris|vienādsānu]]).

sentences:
{{eksperts}}
. Tas sastāv no daudziem maziem trijstūriem]]
'''Datorgrafika''' ir [[Datorzinātne|datorzinātņu]] apakšnozare, kurā tiek pētītas vizuālā satura sintezēšanas un manipulācijas metodes. Lai gan datorgrafikas termins visbiežāk tiek saistīts ar [[3D datorgrafika|trīs dimensiju grafiku]], tas ietver arī [[2D datorgrafika|divu dimensiju grafiku]] un attēlu apstrādi. Ir atzīts, ka datorgrafika ir iekļauta dažādās jomās, kas nav tīri skaitļošana, piemēram, inženierzinātnēs, matemātikā, fizikā un mākslā, taču tā no datorzinātņu apakšnozarēm atšķiras ar to, ka ir vizuāla.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kjelldahl|first=Lars|date=June 2004|title=Visual perception in computer graphics courses|url=https://doi.org/10.1016/j.cag.2004.03.015|journal=Computers & Graphics|volume=3|pages=451-456|via=Elsevier Science Direct}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Cedrāts
|         binomial = Citrus medica
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = Chinesische Zedrat Zitrone.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. medica
|          suga_lv = Cedrāts
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi =
* saldais citrons
* cidrs
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
|name                 = ''Splendid Palace''
|image_size           =
|former_names         =
|alternate_names      = Kino "Rīga"
|image                = Splendid Palace entrance, Riga 2017.jpg
|image_alt            =
|caption              =
|map_type             =
|map_alt              =
|map_caption          =
|altitude             =
|building_type        =
|architectural_style  = [[neobaroks]]
|structural_system    =
|cost                 =
|ren_cost             =
|client               =
|owner                = SIA "Rīgas nami"
|current_tenants      =
|landlord             =
|location             = {{vieta|Latvija|Rīga|Elizabetes iela 61|3s=Elizabetes iela (Rīga)}}
|address              =
|location_town        =
|location_country     =
|iso_region           =
|latd=|latm=|lats=|latNS=|longd=|longm=|longs=|longEW=
|start_date           =
|completion_date      = {{dat|1923|12|30}}
|inauguration_date    =
|renovation_date      = 2006—2010
|destruction_date     =
|height               =
|diameter             =
|other_dimensions     =
|floor_count          =
|floor_area           =
|seating_type         =
|seating_capacity     = 863
|main_contractor      =
|architect            = [[Frīdrihs Skujiņš]]
|architecture_firm    =
|structural_engineer  =
|services_engineer    =
|civil_engineer       =
|other_designers      =
|quantity_surveyor    =
|awards               =
|ren_architect        =
|ren_firm             =
|ren_str_engineer     =
|ren_serv_engineer    =
|ren_civ_engineer     =
|ren_oth_designers    =
|ren_qty_surveyor     =
|ren_awards           =
|url                  = {{URL|splendidpalace.lv}}
|references           =
|embedded             = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Kinoteātris
|      numurs = 6519
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = 1998. gada 18. decembris
}}
|status               =
}}
'''''Splendid Palace''''' (no [[angļu valoda]]s — 'greznā, krāšņā pils') ir [[kinoteātris]] Rīgā. Tas sastāv no trim kinoteātra zālēm ar 863 skatītāju vietām. Kinoteātra ēka ir [[valsts nozīmes arhitektūras piemineklis]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|vietējais_nosaukums         = Benelux
|linking_name                = Benelux
|karoga_attēls               = Flag of Benelux.svg
|karoga_nosaukums = Beniluksa karogs
|kartes_attēls               = Europe location BENELUX.png
|kartes_paraksts             = Beniluksa atrašanās vieta Eiropā
|dalībvalstis                =

{{BEL}}
 {{NED}}
 {{LUX}}

|admin_center_type           =
|admin_center                =
|languages_type              = Official languages
|valsts_valodas              = [[Nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]] un [[Franču valoda|franču]]
----
Neoficiālās valodas:
[[Rietumfrīzu valoda|frīzu]], [[vācu valoda|vācu]], [[Luksemburgiešu valoda|luksemburgiešu]]
|galvaspilsēta                    = [[Amsterdama]], [[Brisele]], [[Luksemburga (pilsēta)|Luksemburga]]
|religion                    = roman-catholicism and protestantism
|Area                        = 76 657 km²
|population                  = 27 2 milj.
|valūta                      = Eiro
|leader_title1               =
|leader_name1                =
|leader_title2               =
|leader_name2                =
|established_event1          =
|established_date1           =
|official_website            = http://www.benelux.be/
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Briežu mednieks
| attēls                   = The Deer Hunter poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Deer Hunter''
| žanrs                    = drāma, kara filma
| režisors                 = [[Maikls Čimino]]
| producents               =
* [[Maikls Dīlijs]]
* [[Berijs Spaikingss]]
* Maikls Čimino
* [[Džons Peverals]]
| scenārija autors         = [[Deriks Vašburns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džons Kazeils]]
* [[Džons Sevedžs]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Merila Strīpa]]
| mūzika                   = [[Stenlijs Maierss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[EMI]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1978|12|8|Losandželosa|1979|2|23|ASV|}}
| ilgums                   = 178 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/deer-hunter-1978|title=The Deer Hunter|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 2, 2019|archive-date={{dat|2019|05|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190502170237/http://www.bbfc.co.uk/releases/deer-hunter-1978}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Vjetnamiešu valoda|vjetnamiešu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deerhunter.htm|title=The Deer Hunter|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 2, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|49 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Briežu mednieks''' ({{val|en|The Deer Hunter}}) ir 1978. gada kara drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Maikls Čimino]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Džons Kazeils]], [[Džons Sevedžs]], [[Kristofers Volkens]] un [[Merila Strīpa]]. Filmā vienu no lomām atveido latviešu izcelsmes aktrise [[Rutanja Olda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1978|12|8||bez}} Losandželosā.

sentences: '''Jāšana''' ir sens [[sporta veids]], kurā tiek attīstītas, pārbaudītas un vērtētas iemaņas jāšanā ar [[zirgi]]em. Šajā sporta veidā vīrieši sacenšas kopā ar sievietēm (vienīgais šāda tipa olimpiskais sporta veids).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.telegraph.co.uk/sport/olympics/7904559/London-2012-Olympics-equestrian-guide.html|title=London 2012 Olympics: equestrian guide|publisher=[[The Daily Telegraph]]|accessdate={{dat|2012|5|16||bez}}}}</ref> Jāšana kopš {{oss|V=1900}}. gada ir iekļauta [[Olimpiskās spēles|Olimpisko spēļu]] programmā, sievietes Olimpisko spēļu jāšanas sacensībās piedalās kopš {{oss|V=1952}}. gada.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/equestrian/about/|title=Equestrian - About|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|5|16||bez}}|archiveurl=https://archive.today/20120907130954/http://www.london2012.com/equestrian/about/|archivedate={{dat|2012|09|07||bez}}}}</ref> Tajās pašlaik tiek sadalīti seši medaļu komplekti: [[iejāde|iejādē]], [[konkūrs|konkūrā]] (šķēršļu pārvarēšanā) un trīscīņā (visās disciplīnās gan individuāli, gan komandām). Šo sporta veidu starptautiski pārvalda Starptautiskā jāšanas sporta federācija (''Fédération Équestre Internationale'', FEI). Vasaras olimpiskajās spēlēs jāšanas disciplīnās sievietes un vīrieši piedalās vienotā ieskaitē.

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Informācija|Teoretikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi]]
[[Kategorija:Datorzinātnieki]]

sentences: {{commonscat|Fungal morphology and anatomy|Sēņu morfoloģija}}

sentences:
secīgie skriešanas fotouzņēmumi]]
'''Skriešana''' ir viens no pārvietošanās veidiem, kuru izmanto gan cilvēki, gan dzīvnieki. Skriešanai ir raksturīga to pašu [[Muskuļi|muskuļu]] cikliska darbība, kas tiek izmantoti ejot. Skriešana, kā viena [[vieglatlētika]]s no disciplīnām ir iekļauta [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] programmā. Skriešanai ir pozitīva ietekme uz [[Veselība|veselību]], jo tiek trenēti ķermeņa muskuļi, veicināta [[Nervu sistēma|nervu]] un [[Endokrīnā sistēma|endokrīnās sistēmas]] darbība.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Alberts Tailers
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Albert Tyler''
 |              attēls = Albert Tyler 1896 (cropped).jpg
 |             att_izm = 150
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1872|1|4}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Ohaio|Glendeila|2s=Ohaio (štats)|3s=Glendeila (Ohaio)}}
 |             mir_dat = {{dat|1945|7|27}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Meina|Harpsvella}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 1 (1 sudraba)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[ASV olimpiskajās spēlēs|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika olimpiskajās spēlēs|Vieglatlētika]]}}
{{MedalSilver      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — kārtslēkšana vīriešiem|Kārtslēkšana]]}}
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Geocell''<br />''ჯეოსელი''
| logo             = geocell_logo.png
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = pievienots ''[[Silknet]]''
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1996. gads
| founder          =
| defunct          = 2018. gads
| location_city    = [[Tbilisi]]
| location_country = {{GEO}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Silknet]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://geocell.ge geocell.ge]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Geocell''''' ({{val|ka|ჯეოსელი}}) ir [[Gruzija]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] operators. Tas kā uzņēmums tika dibināts 1996. gadā, bet kopš 2018. gada ir zīmols telesakaru uzņēmumā ''[[Silknet]]'', kas savukārt pieder investīciju grupai ''[[Silk Road Group]]''.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vadakstes pagasts
| karte             = Vadakstes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs2           = [[Vadakste (ciems)|Vadakste]]
| platība           = 72,08
| iedzīvotāji       = 514<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 514 / 72.08 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Vadakstes pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos, [[Vadakste]]s krastā. Robežojas ar sava novada [[Rubas pagasts|Rubas]] un [[Jaunauces pagasts|Jaunauces]] pagastiem, [[Dobeles novads|Dobeles novada]] [[Vītiņu pagasts|Vītiņu pagastu]], kā arī [[Lietuva]]s [[Šauļu apriņķis|Šauļu apriņķa]] [[Akmenes rajons|Akmenes rajona]] [[Akmenes seņūnija|Akmenes]] un [[Naujoji Akmenes lauku seņūnija|Naujoji Akmenes lauku]] seņūnijām.

sentences: '''Jeremija''' ({{val|he|}}יִרְמְיָה, ''Yirmĭyahu'') [[jūdaisms|jūdaismā]] un [[kristieši|kristietībā]] ir [[pravietis]], kura pravietojumi un dzīve aprakstīti [[Bībele]]s [[Jeremijas grāmata|Jeremijas grāmatā]]. Viņš tiek uzskatīts arī par [[Raudu dziesmas|Raudu dziesmu]] autoru. Aktīvi darbojās no aptuveni 627. gada p.m.ē. līdz 587. gadam p.m.ē.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Balvu pagasts
| karte             = Balvu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Naudaskalns
| platība           = 82,64
| iedzīvotāji       = 695<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2017
| blīvums           = {{#expr: 786 / 82.64 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Estados Unidos Mexicanos
|    pilnais_valsts_nosaukums = Meksikas Savienotās Valstis
|            valsts_nosaukums = Mexico
|               karoga_attēls = Flag of Mexico.svg
|            karoga_nosaukums = Meksikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Mexico.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Meksikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''[[La Patria es Primero]]'' ("Tauta ir pirmā")
|                valsts_himna = ''[[Himno Nacional Mexicano]]'' ("Meksikāņu nacionālā himna")
|               kartes_attēls = MEX orthographic.svg
|               galvaspilsēta = [[Mehiko]]
| latd=19 | latm=03 | latNS=N | longd=99 | longm=22 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Federālisms|Federāla]] [[prezidentālisms|prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Meksikas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Andress Manuels Lopess-Obradors]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Meksikas Neatkarības karš|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Spānija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1810|9|16}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1821|9|27}}
|                 platība_km2 = 1 972 550
|               platība_rangs = 15.
|              procenti_ūdens = 2,5
|          iedzīvotāju_skaits = 119 530 753
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2015
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 10.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 61
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 142.
|                     IKP_PPP = $2,224 triljoni
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs = 11.
|          IKP_PPP_per_capita = $18 857
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 66.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,779
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 74.
|                        Gini = 48,2
|                   Gini_gads = 2014
|             Gini_kategorija = augsts
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Meksikas peso]]
|                valūtas_kods = MXN
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = no -8 līdz -6
|                      domēns = [[.mx]]
|              tālsarunu_kods = 52
|                iso_kods_num = 484
|              iso_kods_alfa2 = MX
|              iso_kods_alfa3 = MEX
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nebeidzamā dzeja
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|554,706}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3825436161/weekend/|title=
Endless Poetry |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|1}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| valsts = * {{CHI}}
* {{FRA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2016|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| izplatītājs =
| studija =
| operators =
| oriģinālnos = ''Poesía sin fin''
| mūzika =
| aktieri = * [[Brontiss Hodorovskis]]
* [[Adans Hodorovskis]]
* Pamela Floresa
* Pamela Floresa
* Alehandro Hodorovskis
| scenārijs = Alehandro Hodorovskis
| producents = Havjers Gerrero
| režisors = [[Alehandro Hodorovskis]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Endless Poetry.jpg
| imdb =
}}'''"Nebeidzamā dzeja"''' ({{Val|es|Poesía sin fin}}) ir 2016. gada [[Čīle|Čīles]] un [[Francija|Francijas]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Alehandro Hodorovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brontiss Hodorovskis]], [[Adans Hodorovskis]] un [[Pamela Floresa]]. "Nebeidzamā dzeja" ir turpinājums autobiogrāfiskajai filmai "[[Realitātes deja]]" (2013), kas fokusējās uz Hodorovska bērnību [[Tokopilja|Tokopiljas]] pilsētā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Rokfellers
|     vārds_orig = ''John Rockefeller''
|         attēls = Portrait of J. D. Rockefeller.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džons Rokfellers 1885. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1839
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Ričforda|2s=Ņujorka (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Florida|Ormondbīča}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = Uzņēmējs, filantrops
|       ienākumi = 663,4 miljardi ASV dolāru
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Džons Deivisons Rokfellers''' ({{val|en|John Davison Rockefeller}}; dzimis {{dat|1839|7|8}}, miris {{dat|1937|5|23}}) bija amerikāņu biznesa magnāts un filantrops, bagātās [[Rokfelleri|Rokfelleru]] ģimenes pārstāvis.

sentences:
{{cita nozīme|mentālo stāvokli, kuram ir raksturīga uzticēšanās kā patiesumam|reliģisko pārliecību|ticība}}
 veido [[zināšanas]]]]
'''Pārliecība''', arī '''ticēšana''', '''ticība''' vai '''uzskats''', ir mentāls stāvoklis, kuram raksturīga uzticēšanās kā [[patiesība]]i, [[īstenība]]s atbilstībai, arī pārliecība par kā [[vērtība|vērtību]], nozīmi bez [[pierādījums (loģika)|pierādījumiem]], pārbaudes. Pārliecība ir arī paļaušanās, piemēram, ticība sev, cilvēkam, nākotnei, ticība saviem spēkiem vai ticība labajam cilvēkā.<ref>Latviešu valodas vārdnīca: A-Ž / Atbildīgā redaktore D. Guļevska. — Rīga: Avots, 1998.</ref> Pārliecība ir kādas [[parādība]]s vai [[ideja]]s vēlme atzīt par patiesu, balstoties uz iekšēju subjektīvu pārliecību un neprasot pierādījumus. Pārliecībai nav obligāti jābalstās uz [[fakts|faktiem]] vai [[loģika|loģiku]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Apzīmējumu kognitīvās dimensijas''' vai '''kognitīvās dimensijas'''  ir apzīmējumu<ref> Green, T. R. G.; Petre, M. (1996). "Usability analysis of visual programming environments: A 'cognitive dimensions' framework". Journal of Visual Languages and Computing. 7: 131–174. CiteSeerX 10.1.1.22.1477. doi:10.1006/jvlc.1996.0009.</ref><ref> Green, T. R. G. "Instructions and Descriptions: some cognitive aspects of programming and similar activities". CiteSeerX 10.1.1.32.8003.</ref> un [[Programmēšanas valoda|programmēšanas valodu]] dizaina principi, ko aprakstījuši pētnieki Tomass R.G. Grīns un Marians Petrs. Dimensijas var tikt izmantotas, lai novērtētu esošās [[Informācija|informācijas]] artefakta lietojamību vai kā [[Heiristika|heiristiku]], lai vadītu jaunas.

sentences:
'''Oms''' var būt:
* [[Oms]] — [[Elektriskā pretestība|elektriskās pretestības]] mērvienība [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmā;
* [[Georgs Simons Oms]] (''Georg Simon Ohm'') — vācu fiziķis.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Andrupenes pagasts
| karte             = Andrupenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Andrupene
| platība           = 136,2
| iedzīvotāji       = 1027<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|10||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |date={{dat|2020|06|04||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr:1027 / 136.2 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- www.andrupene.lv -->

sentences:
{{Planētas infokaste
| bgcolour     = #A0FFA0
| name         = Plutons
| symbol       =
| image        =
| caption      = Plutons no 766 000 kilometru attāluma (''[[New Horizons]]'' uzņemtais attēls)
| discovery    = yes
| discoverer   = [[Klaids Tombo]]
| discovered   = {{dat|1930|2|18}}
| mp_name      = '''134340 Pluto'''
| mp_category  = [[pundurplanēta]],
[[Transneptūna objekts|TNO]],
[[plutoīds]],
[[Koipera josla|KBO]]
| epoch        = [[J2000]]
| aphelion     = 7 375 927 931 km
49,30503287 [[astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion   = 4 436 824 613 km
29,65834067 AU
| semimajor    = 5 906 376 272 km
39,48168677 AU
| eccentricity = 0,24880766
| inclination  = 17,14175°
11,88° attiecībā pret Saules ekvatoru
| asc_node     = 110,30347°
| arg_peri     = 113,76329°
| period       = 90613,305 dienas
248,09 gadi
| synodic_period = 366,73 dienas
| avg_speed    = 4,666 km/s
| satellites   = [[Plutona pavadoņi|5]]
| physical_characteristics = yes
| mean_radius  = 1 195 km<ref name="Pluto Fact Sheet"/>
0,19 Zemes rādiusi
| surface_area = 1,795{{e|7}} km²
0,033 Zemes virsmas
| volume       = 7,15{{e|9}} km³
0.0066 Zemes tilpuma
| mass         = (1,305 ± 0.007){{e|22}} kg<ref name="Buie06"/>
0,0021 Zemes masas
0,178 Mēness masas
| density      = 2,03 ± 0,06 g/cm³<ref name="Buie06"/>
| surface_grav = 0,58 [[paātrinājums|m/s²]]
0,059 g
| escape_velocity = 1,2 km/s
| sidereal_day = 6,387230 dienas
6 d 9 h 17 m 36 s
| rot_velocity = 47,18 km/h
| axial_tilt   = 119,591 ± 0,014° (attiecībā pret orbītu)<ref name="Buie06">{{Laikraksta atsauce | author = M. W. Buie, W. M. Grundy, E. F. Young, L. A. Young, S. A. Stern | title = Orbits and photometry of Pluto's satellites: Charon, S/2005 P1, and S/2005 P2 | journal = Astronomical Journal | year=2006 | volume=132 | pages=290 | url= http://adsabs.harvard.edu/cgi-bin/nph-bib_query?bibcode=2006AJ....132..290B&db_key=AST&data_type=HTML&format=&high=444b66a47d27727 |id = {{arxiv|archive=astro-ph|id=0512491}}  | doi = 10.1086/504422}}</ref><ref name=inclination>Based on the orientation of Charon's orbit, which is assumed the same as Pluto's spin axis due to the mutual [[tidal locking]].</ref>
| right_asc_north_pole = 133,046 ± 0,014°<ref name="Buie06"/>
| declination = -6,145 ± 0,014°<ref name="Buie06"/>
| albedo = 0,49—0,66 (mainās par 35%)<ref name="Pluto Fact Sheet">{{Tīmekļa atsauce | author = D. R. Williams | title = Pluto Fact Sheet | publisher = NASA | date = September 7, 2006 | url =http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/plutofact.html | accessdate =2007-03-24}}</ref><ref name=Hamilton>{{Tīmekļa atsauce |date=2006-02-12 |title=Dwarf Planet Pluto |publisher=Views of the Solar System |author=Calvin J. Hamilton |url=http://www.solarviews.com/eng/pluto.htm | accessdate=2007-01-10}}</ref>
| magnitude = līdz pat 13,65<ref name="Pluto Fact Sheet"/>
| abs_magnitude = −0,7<ref name=jpldata>{{Tīmekļa atsauce |title=JPL Small-Body Database Browser: 134340 Pluto |url= http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=Pluto |accessdate=2008-06-12}}</ref>
| angular_size = no 0,065" līdz 0,115"<ref name="Pluto Fact Sheet"/><ref>Based on geometry of minimum and maximum distance from Earth and Pluto radius in the factsheet</ref>
| adjectives = Plutonian
| atmosphere = yes
| temperatures = yes
| temp_name1 = [[Kelvins]]
| min_temp_1 = 33 K
| mean_temp_1 = 44 K
| max_temp_1 = 55 K
| surface_pressure = 0,30 [[paskāls|Pa]] (vasaras maksimums)
| atmosphere_composition = [[slāpeklis]], [[metāns]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Ciānūdeņraža struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža cianīds
|           CAS numurs = 74-90-8
|      ķīmiskā formula = HCN
|              molmasa = 27,03
|              blīvums = 687
|  kušanas temperatūra = 259,75 K (-13,4 °C)
| viršanas temperatūra = 299,15 K (26 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Ciānūdeņradis''' (HCN) tīrā veidā ir bezkrāsains, ļoti viegli gaistošs, toksisks [[šķidrums]], kas labi šķīst ūdenī. Ciānūdeņradis raksturīgi smaržo pēc [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]]. Tā ūdens šķīdumu sauc par '''ciānūdeņražskābi''' jeb '''zilskābi''', kas ir vāja skābe (vājāka pat par [[ogļskābe|ogļskābi]]), tāpēc tās sāļi ([[cianīdi]]) gaisā ir nestabili. HCN reaģē ar [[aldehīdi]]em un [[ketoni]]em, veidojot [[ciānhidrīni|ciānhidrīnus]] (sk. [[acetonciānhidrīns]]). Tos lieto par [[aminoskābes|aminoskābju]] un [[polimēri|polimēru]] izejvielām. HCN reaģē ar [[alkēni]]em, veidojot [[nitrili|nitrilus]], ko lieto galvenokārt par [[monomēri]]em.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Žuenvila salas
|attēls              = Paulet.Is.Dec.04.jpg
|attēla paraksts     = Polē sala
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Antarktīda-fiziskā
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Antarktika]]
|latd=63|latm=15|lats=0 |latNS=S |longd=55|longm=45|longs=0 |longEW=W
|platība             =
|garums              = 75
|salu skaits         =
|galvenās salas      = [[Žuenvila sala]], [[Dandī sala]], [[d'Irvila sala]]
|platums             = 70
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Toluss]]
|augstums            = 825
|valsts                            = Antarktika
|valsts adm vienības tips          = Pretenzija
|valsts adm vienība                = [[Britu Antarktiskā teritorija]], [[Argentīnas Antarktīda]],<br />[[Čīles Antarktiskā teritorija]]
|iedzīvotāji      =0
|piezīme          =
}}
'''Žuenvila salas''' ({{val|en|Joinville Island group}}) ir neapdzīvotu salu grupa [[Antarktīdas pussala]]s ziemeļaustrumu galā [[Antarktika|Antarktikā]]. Izvietojušās starp [[Vedela jūra|Vedela jūru]] dienvidaustrumos un [[Brensfīlda šaurums|Brensfīlda šaurumu]] ziemeļos. No kontinenta ([[Triniti pussala]]s) tās atdala [[Antarktikas šaurums]]. Salu grupu veido trīs galvenās salas — [[Žuenvila sala]], [[Dandī sala]] un [[d'Irvila sala]], kā arī vairākas nelielas salas un saliņas, lielākās no kurām ir [[Brensfīlda sala|Brensfīlda]] un [[Polē sala|Polē]] salas. Augstākā virsotne ir 825 m augstais [[Toluss]] Žuenvila salā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tā bija Dieva roka
| operators =
| attēls = The Hand of God (2021) film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Paolo Sorrentīno]]
| producents = * Paolo Sorrentīno
* Lorenco Mieli
| scenārijs = Paolo Sorrentīno
| aktieri = * [[Filipo Skoti]]
* [[Toni Servillo]]
* [[Terēsa Saponandželo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''È stata la mano di Dio''
| studija = ''The Apartment Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|2|[[78. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{ITA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tā bija Dieva roka"''' ({{Val|it|È stata la mano di Dio}}) ir 2021. gada [[Itālija]]s drāmas filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Paolo Sorrentīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Filipo Skoti]], [[Toni Servillo]] un [[Terēsa Saponandželo]]. Filma ir autobiogrāfisks stāsts par Sorrentīno jaunību [[Neapole|Neapolē]].

sentences: '''Republikānisms''' ir neatkarīgas pašpārvaldes [[ideoloģija]], kas ir republikāniskās konstitucionālās iekārtas jeb valsts kā [[republika]]s pārvaldes pamats.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Virgas pagasts
| karte             = Virgas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Virgas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Virgas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Paplaka
| platība           = 86,21<ref name="autogenerated1">{{EncLP}}</ref>
| iedzīvotāji       = 924<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD_01_07_2013/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2013
| blīvums           = {{#expr: 924/ 86.21 round 1}}
| izveidots         = 1918
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aizeks Sterns
|     vārds_orig = ''Isaac Stern''
|         attēls = Isaac Stern - 1980.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1920
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Kremeneca]], [[Ukrainas PSR]]<br />([[Ternopiļas apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vijolnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Gavmii mi ekuverikan matii tibegen kuriime salaam''' ir [[Maldīvija|Maldīvijas Republikas]] [[valsts himna]].
Tās vārdus sarakstījis [[Muhameds Džamels Didi]] (''Mohamed Jameel Didi''). Melodiju ir komponējis Šrilankiešu komponists [[Pandits Vanakuvatavaduge Dons Amaradeva]] (''Pandit Wannakuwattawaduge Don Amaradeva'') 1972. gadā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Dorothy Crowfoot Hodgkin''
| attēls =Old Dorothy Hodgkin from Pugwash site.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Dorotija Kraufuta Hodžkina ar insulīna struktūru
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =12
| dz_vieta =[[Kaira]], [[Ēģipte]], formāli {{OTA}}
| m_gads =1994
| m_mēnesis=7
| m_diena=29
| m_vieta =[[Šiptona pie Storas]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|angliete]]
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =[[Džons Desmonds Bernals]]
| studenti =
| sasniegumi =bioloģiski aktīvu vielu ([[penicilīns|penicilīna]], [[insulīns|insulīna]]) struktūras noteikšana ar [[rentgendifraktometrija]]s palīdzību
| apbalvojumi =1964. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''''Gaudeamus Igitur''''' (no [[latīņu valoda|latīņu]] ''gavilēsim, līksmosimies''), agrīnajā nosaukumā ''"De Brevitate Vitae"'' (no latīņu ''Dzīves neizbēgamais īsums''), ir daudzās valstīs izplatīta [[universitāte|akadēmiska]] svinību [[dziesma]] latīņu valodā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bīstamās spēles 2
| attēls                   =  Cruelintentions2-2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cruel Intentions 2''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Rodžers Kambls]]
| producents               = [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         = Rodžers Kambls
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Danns]]
* [[Sāra Tompsone]]
* [[Keri Linna Prata]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Mimija Rodžersa]]
* [[Terēza Hilla]]
| mūzika                   = [[P. Dž. Hanke]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Original Film]]''
* ''[[Newmarket Capital Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia TriStar Home Video]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|11|9|Ungārija|2001|3|13|ASV}}
| ilgums                   = 83 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/cruel-intentions-2-manchester-prep-2000|title=Cruel Intentions 2: Manchester Prep|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bīstamās spēles 2"''' ({{val|en|Cruel Intentions 2}}) ir 2000. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Rodžers Kambls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Danns]], [[Sāra Tompsone]], [[Keri Linna Prata]], [[Eimija Adamsa]], [[Mimija Rodžersa]] un [[Terēza Hilla]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|11|9||bez}} Ungārijā. Filma veidota kā prīkvels 1999. gada filmai "[[Bīstamās spēles]]".

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Demi Lovāto
|      Vārds_orig = ''Demi Lovato''
|          Attēls = Demi Lovato Interview Feb 2020.png
|         Att_izm = 220px
|        Apraksts = Lovāto 2020. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1992|8|20}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Teksasa|Dalasa}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[poproks]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, dziesmu autore
|     Instrumenti = [[balss]], [[ģitāra]], [[klavieres]]
|            Gadi = 2002—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://demilovato.com/}}
|         Dzimums = S
}}
'''Demetrija Devonna Lovāto''' ({{val|en|Demetria Devonne Lovato}},<ref name="WP">{{ziņu atsauce|author=Laura Yao|date=2008-06-21|url=http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2008/06/20/AR2008062003077_pf.html | title=Disney Demi-Goddess| work=[[Washington Post]] | accessdate=2008-12-22}}</ref> {{IPA2|ləˈvɑːtoʊ}}; dzimusi {{Dat|1992|8|20}})<ref name=TheStar>{{ziņu atsauce|url=http://www.thestar.com/entertainment/music/article/852284--just-your-average-teen-except-for-the-fame-part|title=Just your average teen, except for the fame part|publisher=www.thestar.com|accessdate=2010-08-27|date=2010-08-27|author=Richard Ouzounian|location=Toronto|archive-date=2010-08-29|archive-url=https://web.archive.org/web/20100829132642/http://www.thestar.com/entertainment/music/article/852284--just-your-average-teen-except-for-the-fame-part}}</ref> ir amerikāņu aktrise, dziedātāja un dziesmu autore. Pazīstama ar Mičijas Toresas ({{val|en|Mitchie Torres}}) lomu ''[[Camp Rock]]'' filmu sērijā un Sonijas Monro ({{val|en|Sonny Monroe}}) lomu filmā ''[[Dodiet Sonijai iespēju]]'' ({{val|en|Sonny with a Chance}}). Filmējusies arī "[[Radīti skatuvei]]" 5. sezonā kā Denija (''Dani'').

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Hibīni
 |attēls                 = Apatity and Khibiny mountains.JPG
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Skats uz Hibīnu dienvidu nogāzēm pār blakusesošās Apatītu pilsētas panorāmu.
 | pushpin_map         = Krievijas Eiropas daļa#Murmanskas apgabals
 | latd  = 67 | latm  = 41 | lats  = 11 | latNS  = N
 | longd = 33 | longm = 43 | longs = 11 | longEW = E
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = jā
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
 | mark                =
 | mark_width          =
 |kontinents             = [[Eiropa]]
 |novietojums            = [[Kolas pussala]]
 |valstis                = {{RUS}}
[[Murmanskas apgabals]]
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                = 43 km
 |platība                = 1327 km2
 |vidējais_augstums      = 1116
 |kalns                  = Judivčomčurrs
 |augstums               = 1200,6
 |pilsētas               = [[Kirovska (Murmanskas apgabals)|Kirovska]], [[Apatiti]]
}}
'''Hibīni''' ({{val|ru|Хиби́ны}}, {{val|se|Umptek}}) ir ģeoloģiska struktūra, platības un augstuma ziņā lielākie [[kalns|kalni]] [[Kolas pussala|Kolas]] pussalā [[Krievija|Krievijā]]. Tie izvietojušies Kolas pussalas rietumu daļā starp [[Imandras ezers|Imandras ezeru]], [[Umbas ezers|Umbas ezeru]] un Imandras HES ūdenskrātuvi. Hibīnus veido divas viena otrai pieguļošas uz austrumiem atvērtas pakava formas kalnu grēdas. Hibīnu platība ir aptuveni 1327 km2, struktūras forma ir ieapaļa, kupolveidīga, tās vidējais diametrs aptuveni 43 km.<ref name=":0">{{cite journal|last1=Ivanyuk|first1=Gregory|last2=Yakovenchuk|first2=Victor|last3=Pakhomovsky|first3=Yakov|last4=Konoplyova|first4=Natalya|last5=Kalashnikov|first5=Andrei|last6=Mikhailova|first6=Julia|last7=Goryainov|first7=Pavel|editor1-last=Ahmad Dar|editor1-first=Imran|title=Self-Organization of the Khibiny Alkaline Massif (Kola peninsula, Russia)|journal=Earth Sciences|date=03.02.2012.|doi=10.5772/26151|url=http://www.intechopen.com/books/howtoreference/earth-sciences/self-organization-of-the-khibiny-alkaline-massif-kola-peninsula-russia-}}</ref> Hibīnu augstākās virsotnes ir [[Judivčomčurrs]] 1200,6 m v.j.l. un [[Časnačorrs]] 1189 m v.j.l. Abas augstākās virsotnes atrodas Hibīnu rietumos esošajā pusloka kalnu grēdā.

sentences:
{{Futbolista infokaste
| name = Edins Džeko
| image =
| caption = Džeko 2015. gadā
| fullname =
| birth_date = {{birth date and age|1986|3|17}}
| birth_place = {{vieta|Dienvidslāvija|Sarajeva}}
| height = 191<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://soccernet.espn.go.com/player/_/id/102337/edin-dzeko?cc=5739# | title = Edin Dzeko | publisher = ESPN FC | accessdate = 30 August 2012 | archive-date = {{dat|2013|01|06||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20130106220742/http://soccernet.espn.go.com/player/_/id/102337/edin-dzeko?cc=5739 }}</ref>
| position = [[Uzbrucējs (futbols)|Uzbrucējs]]
| currentclub = {{flaga|Turcija}} [[Fenerbahçe S.K.|Fenerbahçe]]
| clubnumber = 9
| youthyears1 = 1996–2003
| youthclubs1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} [[FK Željezničar Sarajevo|Željezničar]]
| years1 = 2003–2005
| years2 = 2005–2007
| years3 = 2005
| years4 = 2007–2011
| years5 = 2011–2016
| years6 = 2015–2016
| clubs1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} [[FK Željezničar Sarajevo|Željezničar]]
| clubs2 = {{flaga|Čehija}} [[FK Teplice|Teplice]]
| clubs3 = {{īre}} {{flaga|Čehija}} [[FK Ústí nad Labem|Ústí nad Labem]]
| clubs4 = {{flaga|Vācija}} [[VfL Wolfsburg]]
| clubs5 = {{flaga|Anglija}} [[Manchester City F.C.|Manchester City]]
| clubs6 = {{īre}} {{flaga|Itālija}} [[AS Roma|Roma]]
| caps1 = 38
| goals1 = 3
| caps2 = 43
| goals2 = 16
| caps3 = 15
| goals3 = 6
| caps4 = 111
| goals4 = 66
| caps5 = 130
| goals5 = 50
| caps6 = 31
| goals6 = 8
| nationalyears1 = 2003–2004
| nationalyears2 = 2006–2007
| nationalyears3 = 2007–
| nationalteam1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} Bosnijas un Hercegovinas U19
| nationalteam2 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} Bosnijas un Hercegovinas U21
| nationalteam3 = {{fb|Bosnia and Herzegovina}}
| nationalcaps1 = 5
| nationalgoals1 = 0
| nationalcaps2 = 5
| nationalgoals2 = 1
| nationalcaps3 = 133
| nationalgoals3 = 65
| pcupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| ntupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| clubs7 = {{flaga|Itālija}} [[AS Roma|Roma]]
| years7 = 2016–2021
| caps7 = 168
| goals7 = 77
| clubs8 = {{flaga|Itālija}} [[Milānas "Internazionale"|Inter Milan]]
| years8 = 2021–2023
| caps8 = 69
| goals8 = 22
| clubs9 = {{flaga|Turcija}} [[Fenerbahçe S.K.|Fenerbahçe]]
| years9 = 2023–
| caps9 = 19
| goals9 = 16
}}
'''Edins Džeko''' ({{val|bs|Edin Džeko}}; dzimis {{dat|1986|3|17}}) ir bosniešu [[futbolists]], spēlē [[uzbrucējs (futbols)|uzbrucēja]] pozīcijā, [[Bosnijas un Hercegovinas futbola izlase|Bosnijas un Hercegovinas izlases]] dalībnieks. Kopš 2023. gada Džeko pārstāv [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīgas]] komandu [[Fenerbahçe S.K.|''Fenerbahçe'']].

sentences:
{| border="0" cellpadding="2" cellspacing="0" style="float:right;"
|-
|<timeline>
ImageSize = width:auto height:260 barincrement:50
PlotArea = left:50 bottom:15 top:10 right:20
AlignBars = justify
TimeAxis = orientation:vertical
DateFormat = x.y
Period = from:0.0 till:30
ScaleMajor = unit:day start:0.0 increment:2

PlotData =
 color:blue width:35
 bar:US from:start till:26.95
 bar:China from:start till:17.70
 bar:Germany from:start till:4.43
 bar:Japan from:start till:4.23
 bar:India from:start till:3.73
 bar:UK from:start till:3.33
 bar:France from:start till:3.05
 bar:Italy from:start till:2.19
 bar:Brazil from:start till:2.13
 bar:Canada from:start till:2.12

PlotData =

 bar:US at:27.85 fontsize:S text: 26.95 shift:(-9,0)
 bar:China at:20.37 fontsize:S text: 17.70 shift:(-12,0)
 bar:Germany at:5.41 fontsize:S text: 4.43 shift:(-9,0)
 bar:Japan at:5.31 fontsize:S text: 4.23 shift:(-9,0)
 bar:India at:4.74 fontsize:S text: 3.73 shift:(-9,0)
 bar:UK at:4.16 fontsize:S text: 3.33 shift:(-9,0)
 bar:France at:3.92 fontsize:S text: 3.05 shift:(-9,0)
 bar:Italy at:3.17 fontsize:S text: 2.19 shift:(-9,0)
 bar:Brazil at:3.09 fontsize:S text: 2.13 shift:(-9,0)
 bar:Canada at:3.08 fontsize:S text: 2.12 shift:(-9,0)

TextData =
 pos:(0,0) text:US$ Tn
</timeline>
|-
| style="text-align:center; font-size:90%;"|Lielākās pasaules ekonomikas pēc nominālā IKP pēc [[SVF]] aplēsēm 2023. gadā
|}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir Edward Appleton
| attēls =Appleton.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =6
| dz_vieta =[[Bredforda]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1965
| m_mēnesis=4
| m_diena=21
| m_vieta =[[Edinburga]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]],
[[Edinburgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]], [[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[jonosfēra]]s pētījumi
| apbalvojumi =1947. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Prizma''' ({{val|grc|πρίσμα}}, ''prísma'' — ‘sazāģētais’) [[optika|optikā]] ir caurspīdīgs ķermenis, kuru veido viendabīga vide un izmanto dažādos [[optisks instruments|optiskos instrumentos]]. Bieži prizma ir izgatavota no [[stikls|stikla]], bet tikpat labi var izmantot arī citus caurspīdīgus materiālus. Pēc ārējā izskata tā līdzinās ģeometriskajai figūrai [[prizma]]i. No tā arī ir radies šī priekšmeta nosaukums. Ir arī tādas prizmas, kas pēc ārējā izskata neizskatās tādas pašas kā ģeometriskās figūras prizmas. Galvenais, lai prizmai ir divas plakanas šķeļošās virsmas, jo, gaismas staram nonākot uz šīs virsmas, gaisma tiek [[gaismas laušana|lauzta]] un [[dispersija (optika)|dispersija]]s rezultātā izkliedēta, veidojot [[spektrs|spektru]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Gvarāna
|         binomial = Paullinia cupana
|           attēls = Guaranà original do Brasil.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Sapindaceae
|        dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|            ģints = Paullinia
|         ģints_lv = Paulīniju ģints
|          ģints_r =
|             suga = P. cupana
|          suga_lv = Gvarāna
|           suga_r = Gvarāna
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Antaress
|               attēls =
Antaresa atrašanās vieta [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona]] zvaigznājā
|       citi nosaukumi =
|           zvaigznājs = [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
|          deklinācija = −26° 25′ 55″
|        rektascensija = 16h 29m 24s
|    redzamais spožums =
|   absolūtais spožums =
|                 masa = 7,2
}}
'''Antaress''', pazīstams arī kā '''Skorpiona Alfa''' jeb '''Skorpiona α''' (''α Sco, Alpha Scorpii''), ir sarkanā [[pārmilzu zvaigzne]] [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] [[galaktika|galaktikā]]. Tā ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|15. spožākā zvaigzne]] pie debesīm nakts laikā un lielākā un spožākā zvaigzne [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona]] zvaigznājā. Antaress atrodas aptuveni 550 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s,<ref name="aaa474_2_653">{{cite journal | first=F. | last=van Leeuwen | year=2007 | month=November | title=Validation of the new Hipparcos reduction | journal=Astronomy and Astrophysics | volume=474 | issue=2 | pages=653–664 | bibcode=2007A&A...474..653V | doi=10.1051/0004-6361:20078357 |arxiv = 0708.1752 }}</ref> tās rādiuss ir pielīdzināms 883 [[Saule]]s rādiusiem, tādējādi, ja Antaress atrastos Saules sistēmas centrā, tā ārējā virsma atrastos kaut kur starp [[Marss (planēta)|Marsu]] un [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]].

sentences: '''Pantjurkisms''' ir politiska doktrīna, kas 1880. gados sludināja, ka visas [[tjurki|tjurku]] tautas, it īpaši [[islāms|islāmticīgās]], ir viena nācija, un tām ir jāapvienojas vienā vienotā valstī. Kustību aizsāka [[Krimas tatāri]], kas centās atdalīties no [[Krievijas Impērija]]s un iekļauties [[Osmaņu impērija]]s sastāvā. Viens no aktīvākajiem pantjurkisma idejas atbalstītājiem bija Krimas tatāru intelektuālis [[Ismails Gaspirali]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divi mīlētāji
| attēls                   =  The Tenenbaums.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Royal Tenenbaums''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Barijs Mendels]]
* [[Skots Radins]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         =
* [[Ouens Vilsons]]
* Vess Andersons
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Daniels Glovers]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Bens Stillers]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Ouens Vilsons]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|10|5|Ņujorkas filmu festivāls|2001|12|14|ASV|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/royal-tenenbaums-2001|title=The Royal Tenenbaums|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=royaltenenbaums.htm|title=The Royal Tenenbaums (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Karaliskie Tenenbaumi"''' ({{val|en|The Royal Tenenbaums}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Daniels Glovers]], [[Džīns Hekmens]], [[Andželika Hjūstone]], [[Bills Marijs]], [[Bens Stillers]], [[Lūks Vilsons]] un [[Ouens Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|10|5||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences: '''13. septembris''' ir gada 256. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (257. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 109 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džimijs Veilss
|     vārds_orig = ''Jimmy Wales''
|         attēls = Wikimania 2016 - Press conference with Jimmy Wales and Katherine Maher 01 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džimijs Veilss 2016. gada ''[[Wikimania]]'' konferencē
|        dz_gads = 1966
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Alabama|Hantsvila}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}<ref name=hough/>
|      pilsonība = {{ASV}}
|        tautība = [[amerikāņu nācija|amerikānis]]
|   nodarbošanās = Interneta uzņēmējs,<br>[[Vikipēdija]]s dibinātājs
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3 meitas
|       paraksts = Jimmy Wales signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Naivās T šūnas''' jeb '''Th0 limfocīti''' ir [[T šūnas]] (jeb T limfocīti), kuras nav kontaktējušās ar [[Antigēns|antigēnu]]. Pēc antigēna prezentācijas naivās T šūnas tiek aktivētas. Antigēna [[Prezentācija (imunoloģija)|prezentāciju]] naivajām T šūnām veicina [[dendrītiskās šūnas]].<ref name="Yarilin2010"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls= Strobilomyces strobilaceus 110920wb.JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints = Strobilomyces
| ģints_lv = Zvīņbeku ģints
| suga =S. strobilaceus
| suga_lv =Melnā zvīņbeka
| binomial = Strobilomyces strobilaceus
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Kvintets''' ({{val-la|quintus - piektais}}) ir piecu izpildītāju [[ansamblis]] vai arī muzikāls [[skaņdarbs]] pieciem izpildītājiem.

sentences: '''Krioterapija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''κρύος'' — 'sals', ''θεραπεία'' — 'dziedināšana') ir [[terapija]]s veids, kurā uz cilvēka [[Epiderma|ādu]] vai audiem ķermeņa dziļumā tiek veikta iedarbība ar zemām [[Temperatūra|temperatūrām]]. Krioterapija tiek izmantota [[Medicīna|medicīnā]] un [[Kosmetoloģija|kosmetoloģijā]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
|                 name = Pensilvānijas Universitāte
|          native_name = ''{{nobold|University of Pennsylvania}}''
|           image_name = UPenn_shield_with_banner.svg
|           image_size = 200px
|           latin_name = Universitas Pennsylvaniensis
|                motto = ''Leges sine moribus vanae''
|          established = 1740
|                 type = Privāta
|         affiliations =
|            endowment = [[United States dollar|US$]]6,58 miljardi<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://thedp.com/index.php/article/2011/09/penn_reports_18.6percent_endowment_return |date=September 18, 2011 |title=Penn Reports 18.6% Endowment Return |accessdate=September 18, 2011|publisher=Daily Pennsylvanian}}</ref>
|               budget = [[United States dollar|US$]]6,007 miljardi<ref name="Penn: Penn Facts">{{Tīmekļa atsauce|title=Penn: Penn Facts|url=http://www.upenn.edu/about/facts.php|accessdate=2 October 2011|archive-date={{dat|2010|02|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20100226023403/http://www.upenn.edu/about/facts.php}}</ref>
|            president = [[Eimija Gūtmane]]
|       vice-president =
|              provost =
|       academic_staff = 4199<ref name="Penn: Penn Facts"/>
| administrative_staff = 2308<ref name="Penn: Penn Facts"/>
|             students = 21 203<ref name="Penn: Penn Facts"/>
|            undergrad = 10 394<ref name="Penn: Penn Facts"/>
|             postgrad = 10 809<ref name="Penn: Penn Facts"/>
|             location = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
|               campus =
|               colors = Sarkana un zila<br />{{color box|#990000}} {{color box|#011F5B}}<ref name="Logo Style Guide">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.upenn.edu/webguide/style_guide/color.html |title=Penn: Web Style Guide: Color Values |publisher=University of Pennsylvania |date= |accessdate=2010-12-09 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100726045536/http://www.upenn.edu/webguide/style_guide/color.html |archivedate=2010-07-26 }}</ref>
|            athletics = [[Nacionālā koledžu sporta asociācija|NCAA]] I divīzija
|             nickname = [[Penn Quakers|Quakers]]
|           alma mater = Hail, Pennsylvania!
|              website = [http://www.upenn.edu/ upenn.edu]
|                 logo =
}}
'''Pensilvānijas Universitāte''' ({{val|en|University of Pennsylvania}}; '''Penn''', '''UPenn''') ir privāta [[universitāte]], kas atrodas [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijas štatā]]. Tā ir ceturtā vecākā augstākā mācību iestāde ASV un viena no deviņām universitātēm, kas dibinātas pirms [[Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības karš|ASV Neatkarības kara]]. Tā ir viena no 14 ASV universitāšu asociācijas dibinātājām. Pašu universitāti dibināja [[Bendžamins Franklins]]. Starp universitātes beidzējiem ir 12 valstu vadītāji (tai skaitā [[ASV prezidents]] [[Viljams Herisons]]).<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=William H. Harrison |url=http://www.ohiohistorycentral.org/entry.php?rec=190| work=Ohio History Central An Online Encyclopedia of Ohio History|publisher=Ohio Historical Society|accessdate=19 August 2011}}</ref> Šī tiek uzskatīta par vienu no prestižākajām universitātēm ASV.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Pēteris Kvetkovskis
|Attēls = Skyforger – Hörnerfest 2016 03.jpg
|Att_izm = 220px
|Apraksts = Kvetkovskis 2016. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Pēteris Kvetkovskis
|Dzimis = 1973. gada 24. jūnijā
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = balss, ģitāra, [[kokles]], [[stabule]]
|Žanrs = [[folkmetāls]]
[[tradicionālā tautas mūzika]]
|Nodarbošanās = dziedātājs, ģitārists
|Gadi = 1989—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī = [[Bez greznības]] (1989—1991)
''[[Grindmaster Dead]]'' (1991—1995)
''[[Skyforger]]'' (kopš 1995. gada)
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Diacetila struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H6O2
|molmasa=86,09
|blīvums=990,4
|kušanas temperatūra=-2,4 °C
|viršanas temperatūra=88 °C
}}
'''Diacetils''' (2,3-butāndions, dimetilglioksāls, dimetildiketons, CH3COCOCH3) ir vienkāršākais α-di[[ketons]] jeb vicinālais diketons (tā molekulā abas [[karbonilgrupa]]s atrodas blakus). Diacetils ir zaļgandzeltens šķidrums. Dzeltena vai dzeltenzaļa krāsa ir visu α-diketonu īpašība (arī [[glioksāls]] satur divas blakus novietotas karbonilgrupas un ir krāsains savienojums). Šādas atomu grupas, kā α-diketona grupējums, sauc par [[hromofors|hromoforām]] grupām. Savienojumi, kur karbonilgrupas ir lielākā attālumā viena no otras (β- vai γ-diketoni) pārsvarā ir bezkrāsaini.

sentences:
{{Eksperts}}
{{Atsauces+}}
{{mašīntulkojums}}
'''Datu bāzes teorija''' apkopo plašu tematu loku, kas saistīti ar [[datubāze]]s un [[Datubāžu pārvaldības sistēma|datubāzu pārvaldības sistēmu]] pētniecību un pētījumiem teorētiskās sfērās.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Starptautiskā lidosta "Kekšetau"
| nosaukums_originalvaloda   = ''Halyqaralyq Kókshetaý Áýejaıy''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    = Kokshetau_airport.jpg
| attela2-platums            = 250
| paraksts2                  =
| IATA                       = KOV
| ICAO                       = UACK
|lat_deg=53|lat_min=19|lat_sec=48|lat_dir=N
|lon_deg=069|lon_min=35|lon_sec=48|lon_dir=E
| karte                      = Kazakhstan
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Kazahstānā
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Civilā
|baze          =
*[[airBaltic]],
* Air Kokshetau
| ipasnieks-operators        = Airport Management Group (AMG)
| ipasnieks                  = [[Kazahstāna|Kazahstānas valsts]]
| atrasanas_vieta            = [[Kekšetau]], [[Akmolas apgabals]], [[Kazahstāna]]
| termināļu skaits           = 1
| elevation-f                = 274
| elevation-m                = 899
| majas_lapa                 =
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 02/20
| r1-length-f                = 2 850
| r1-length-m                = 9 350
| r1-surface                 = Asfalts
| pasazieru_skaits           =  21 427 (2018) AIP Kazakhstan<ref name="AIP">[http://goszakup.ans.kz/AIP/AIRAC_AMDT_01_13/AIP/html/UA-frameset-en-KZ.html AIP Kazakhstan] {{webarchive|url=https://archive.today/20130616030152/http://goszakup.ans.kz/AIP/AIRAC_AMDT_01_13/AIP/html/UA-frameset-en-KZ.html |date=2013-06-16 }}</ref>
| lidojumu_skaits            =
| krava                      = 15 t (2018)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C13H10O
|molmasa=182,217
|blīvums=1110
|kušanas temperatūra=47,9 °C
|viršanas temperatūra=305,4 °C
}}
'''Benzofenons''' (difenilketons, difenilmetanons, benzoilbenzols, С6H5–СО–С6H5) ir aromātiskais [[ketoni|ketons]] ar diviem benzola gredzeniem molekulā. Benzofenons ir balta kristāliska viela (rombiski kristāli). Ir pazīstama otra benzofenona modifikācija - monoklīni kristāli ar kušanas temperatūru 27 °C (šī modifikācija ir ļoti nestabila).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{būs}}
{{Datorspēles infokaste
| title           = Grand Theft Auto VI
| bilde           = Grand Theft Auto VI logo (with gradient).svg
| developer       =
| publisher       = ''[[Rockstar Games]]''
| distributor     =
| director        =
| producer        =
| designer        =
| artist          =
| writer          =
| composer        =
| series          = ''[[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]]''
| engine          =
| platforms       = [[PlayStation 5]]<br />[[Xbox Series X un Series S|Xbox Series X/S]]
| released        = {{dat|2025|||N|bez}}
| genre           = Darbības-piedzīvojumu
| modes           =
| media           =
}}
'''''Grand Theft Auto VI''''' jeb '''GTA VI''' ir skandalozās [[videospēle|videospēļu]] sērijas ''[[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]]'' astotā daļa. To plāno izdot {{dat|2025||||bez}}. To izstrādā ''[[Rockstar North]]'' un plāno izdot ''[[Rockstar Games]]''. Spēle tiek veidota ''[[PlayStation 5]]'' un ''[[Xbox Series X un Series S|Xbox Series X/S]]'' konsolēm. Kopumā šī ir 16. spēle ''Grand Theft Auto'' sērijā (ieskaitot papildinājumus un [[atvasinājums (fikcija)|atvasinātās]] spēles). Spēlē spēlētājam būs iespēja iejusties kriminālnoziedznieku pāra — Lūsijas un viņas partnera dzīvēs. Šī būs pirmā GTA spēle, kurā galvenais varonis būs sieviete un pirmā spēle kopš 1999. gada, kurā būs iespēja spēlēt kā sievietei. Spēles notikumi risinās [[Vaissitija|Vaissitijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Sējas zirņi
|         binomial = Pisum sativum
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Illustration Pisum sativum0 clean.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņzieži
|         dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Pisum
|         ģints_lv = Zirņi
|             suga = P. sativum
|          suga_lv = Sējas zirņi
|           suga_r = Sējas zirņi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 52
|
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
|-
| 10
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
|-
| 20
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
|-
| 30
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
|-
| 40
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
|-
| 50
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
|-
| 60
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
|-
| 70
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
|-
| 80
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
|-
| 90
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
|-
| 10
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
|-
| 11
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
|-
| 12
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
|-
| 13
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 13
|
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
|-
| 14
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
|-
| 15
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
|-
| 16
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
|-
| 17
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
|-
| 18
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
|-
| 19
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
|-
| 20
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
|-
| 21
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
|-
| 22
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
|-
| 23
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
|-
| 24
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
|-
| 25
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
|-
| 26
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 26
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
|-
| 27
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
|-
| 28
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
|-
| 29
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
|-
| 30
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
|-
| 31
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
|-
| 32
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
|-
| 33
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
|-
| 34
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
|-
| 35
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
|-
| 36
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
|-
| 37
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
|-
| 38
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
|-
| 39
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
|-
| 41
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
|-
| 42
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
|-
| 43
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
|-
| 44
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
|-
| 45
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
|-
| 46
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
|-
| 47
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
|-
| 48
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 48
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
|-
| 49
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
|-
| 50
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
|-
| 51
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
|-
| 52
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
|-
| 53
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Microsoft Word''
| logo = Microsoft Office Word (2018–present).svg
| screenshot = Microsoft Word on Windows 8.png{{!}}border
| caption = ''Microsoft Office Word'' 2013 [[Windows 8]] operētājsistēmā
| developer = ''[[Microsoft]]''
|latest release version = 15.0.4517.1509<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://support.microsoft.com/gp/office-2013-click-to-run/en-us |title=About Microsoft Office 2013 Click-to-Run Updates |publisher=Microsoft |date= August 13, 2013 |accessdate=August 15, 2013}}</ref>
|latest release date = <!--Please do not forget to supply a source-->
|operating system = {{Plainlist|
* [[Windows 8]]
* [[Windows RT]]
* [[Windows Server 2012]]
* [[Windows Server 2008 R2]]
* [[Windows 7]]<ref name="sysreq-std">{{tīmekļa atsauce|title=System requirements for Office 2013|url=http://technet.microsoft.com/library/ee624351%28office.15%29.aspx#Overview1|work=[[Microsoft TechNet|TechNet]]|publisher=[[Microsoft]]|accessdate=19 December 2012|at=Office 2013 for Personal Computers--standard system requirements|date=4 December 2012}}</ref>
}}
| platform = [[IA-32]], [[x64]], [[ARM architecture|ARM]]
| genre = Teksta procesors
| license =
| website = {{URL|office.microsoft.com/lv-lv/word/}}
}}
'''''Microsoft Word''''' ir [[teksta procesors]], ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tas pirmoreiz tika izlaists 1983. gadā ar nosaukumu ''Multi-Tool Word'' ''Xenix'' sistēmām.<ref name="PCHistory">{{grāmatas atsauce|first=Roy|last=A. Allen|title=A History of the Personal Computer: The People and the Technology|year=2001|month=October|publisher=Allan Publishing|edition=1st edition|isbn=978-0-9689108-0-1|url=http://www.archive.org/details/A_History_of_the_Personal_Computer|chapter=Chapter 12: Microsoft in the 1980's|chapterurl=http://www.archive.org/download/A_History_of_the_Personal_Computer/eBook12.pdf|pages=12/25–12/26|accessdate=2010-11-07}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|title=Microsoft Office online, Getting to know you...again: The Ribbon|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100723143749/http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|archivedate={{dat|2010|07|23||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|title=The history of branding, Microsoft history|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090528002301/http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|archivedate={{dat|2009|05|28||bez}}}}</ref> Turpmākās versijas vēlāk tikušas rakstītas vairākām citām platformām, tai skaitā [[IBM PC]] [[DOS]] (1983), ''[[Apple Macintosh]]'' (1985), AT&T [[3B1|Unix PC]] (1985), ''[[Atari ST]]'' (1988), [[SCO OpenServer|SCO UNIX]] (1994), [[OS/2]] (1992) un ''[[Windows]]'' (1989). ''Word'' komerciālā versija ir pieejama gan kā atsevišķs produkts, gan kopā ar citām lietotojumprogrammatūrām ''[[Microsoft Office]]'', ''[[Windows RT]]''. Ir pieejama arī bezmaksas ''Word'' programmatūra, tomēr tajā ir mazāk iespēju.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jūlijs Šimanovskis
|     vārds_orig = ''Alphonius Nicolaus Julius von Szymanowski''
|         attēls = Ю. К. Шимановский.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1829
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1868
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Kijiva]]
({{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ķirurgs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Adelaide fon Rambaha
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Eizenštate
 | official_name            = ''Eisenstadt''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Kismarton légifotó3.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = [[File:Flag of Eisenstadt.gif|100px]]
 | image_seal               =
 | image_shield             = Wappen der Stadt Eisenstadt.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Austrija
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{AUT}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        =  [[Burgenlande]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 42.91
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2018.
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 14 476
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 47 | latm = 51 | lats =  | latNS = N
 | longd = 16 | longm = 31 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 7000
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 182
 | website                  = {{url|http://www.eisenstadt.gv.at/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: {{Commonscat|Bass guitarists by country}}

sentences:
{{cita nozīme|salu Indonēzijā|upi Krievijā|Muna (upe)}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Muna
|attēls              = Traditional houses of Bajo Tribe in Tampo, Muna Regency, South East Sulawesi, Indonesia.jpg
|attēla paraksts     = Tradicionāls piekrastes ciems Munas ziemeļos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Sulavesi
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Muna''
|izvietojums         = [[Floresas jūra]]
|arhipelāgs          = [[Lielās Zunda salas]]
|latd= 5 |latm= 00 |lats= |latNS= S
|longd=122 |longm= 30|longs= |longEW=E
|platība             = 2889
|garums              = 95
|platums             = 25—50
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 91
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Dienvidaustrumu Sulavesi]]
|iedzīvotāji         = 368 654 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 127,6
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Raha]]
|piezīme =
}}
'''Muna''' ({{val|id|Pulau Muna}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Lielās Zunda salas|Lielo Zunda salu]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Dienvidaustrumu Sulavesi]] provincē, dalās trijos apriņķos. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Raha]] (69 980), bet iedzīvotāji lielākoties pieder [[muni (tauta)|munu]] un [[butoni|butonu]] tautām.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nestors Henko
|     vārds_orig = ''Нестор Карлович Генко''
|         attēls = Нестор Генко 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1839
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Tadaiķi|Tadaiķu muiža]], [[Grobiņas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />([[Bunkas pagasts]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1904
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Mentona]], [[Piejūras Alpi]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mežkopis, karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada septembris}}
'''Kristovskis''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mauritānietis
| operators =
| attēls = The Mauritanian poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Kevins Makdonalds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tahars Rahīms]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Mauritanian''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''STXfilms''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|2|12|ASV}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Arābu valoda|arābu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3395388161/weekend/|title=The Mauritanian |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mauritānietis"''' ({{Val|en|The Mauritanian}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] tiesu drāmas filma, kuras režisors ir [[Kevins Makdonalds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tahars Rahīms]], [[Džodija Fostere]], [[Šeilīna Vudlija]] un [[Benedikts Kamberbačs]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pieturas punktu|Zīlāni (nozīmju atdalīšana)|Zīlāni}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Zīlāni
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Zīlānu stacijas noliktava.JPG
| attēla_apraksts     = Saglabājusies noliktavas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Rēzekne II|Krustpils—Rēzekne II]]
| atvērta             = 1901
| citi_nosaukumi      = Zilāni, Zilaņi
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 1
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 30 | lats  = 58.6 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 54 | longs = 42.7 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Krustpils (stacija)|Krustpils]] (4 km)
 [[Kūkas (stacija)|Kūkas]] (9 km)
 [[Ozolsala (stacija)|Ozolsala]] (12 km)
 [[Daugava (stacija)|Daugava]] (15 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Asote (stacija)|Asote]] (13 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 133
}}

sentences:
'''Bīstamības piktogrammas''' veido daļu no [[Ķīmisko vielu klasificēšanas un marķēšanas vispārēji saskaņotā sistēma|Ķīmisko vielu klasificēšanas un marķēšanas vispārēji saskaņotās sistēmas]] (GHS), ko 2002. gadā apstiprināja [[ANO]] Ekspertu komiteja, tā tika publicēta 2003. gadā. Sistēma tiek pārskatīta un uzlabota reizi divos gados, pēdējās būtiskās izmaiņas sistēmu piemeklēja 2010. gadā.
GHS sistēmai ir divas apakšsadaļas — pirmā attiecas uz ķīmisko kravu transportēšanas noteikumiem, otrā uz sistēmas ieviešanu ikdienā. Sistēmu bija nepieciešams ieviest tādēļ, ka līdz tās izstrādei, katra valsts ķīmiskās vielas marķēja atšķirīgi, izmantojot savu sistēmu, nebija vienotas direktīvas.
Lai izprastu GHS sistēmas marķēšanu, nepieciešams izprast jēdzienus — bīstamības klase, bīstamības kategorija, viela, maisījums.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Reiterna nams
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Reiterna nams01.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            = Rīga
| map_caption         =
| relief              =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Mārstaļu iela 2/4|3s=Mārstaļu iela (Rīga)}}
| latd                = 56.946796216001
| latm                =
| lats                =
| latNS               = N
| longd               = 24.110677285759
| longm               =
| longs               =
| longEW              = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| top_floor           =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Ruperts Bindenšū]]
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos =
|      numurs = 6587
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}
| references          =
}}
'''Reiterna nams''' ir ēka [[Mārstaļu iela (Rīga)|Mārstaļu ielā 2/4]], [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. [[Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis]].<ref>{{VKPAIoa|6587|Reiterna nams}}</ref> [[Latvijas PSR]] laikā tas bija nodots [[Latvijas PSR Žurnālistu savienība|Žurnālistu savienībai]].<ref name="Рига">{{Grāmatas atsauce|title=Энциклопедия "Рига"|last=|first=|publisher=Galvenā enciklopēdiju redakcija|year=1989|isbn=5-89960-002-0|location=Rīga|pages=600}}</ref> Pašlaik te atrodas Latvijas 1. rokkafejnīca.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ferdinands Erdmans Štolls
|     vārds_orig = ''Ferdinand Erdmann Stoll''
|         attēls = StollFerdinandErdmann_1816-1893_Emanuel-von-Eggert.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1816
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Zaube|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1893
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 20
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Mangaļu pagasts]], [[Daugavgrīva]]
|      pilsonība = [[Krievijas impērija]],
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Frīdrihs Erdmans Štolls]]
|          brāļi = [[Heinrihs Vilhelms Štolls]], [[Kārlis Fridrihs Štolls]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Ferdinands Erdmans Štolls]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Kasjans Jevčenko
| Vārds_orig = ''Євченко Касян Дмитрович''
| Attēls =
| Att_izm =
| Apraksts = Kasjans Jevčenko 2006. gadā
| Fons = mūziķis
| Dz_vārds = Kasjans Dmitrovičs Jevčenko
| Dzimis = {{Dat|1925|3|20}}
| Vieta_dz = {{flaga|Ukrainas PSR}} Žovtņevo, Popelņanskas rajons, [[Žitomiras apgabals]], [[Ukrainas PSR]] [[Padomju Savienība|PSRS]]
| Miris = {{miršanas datums un vecums|2009|10|24|1925|3|20}}
| Vieta_mr = {{flaga|Ukraina}} Kvitņevo, Popelņanskas rajons, [[Žitomiras apgabals]], [[Ukraina]]
| Instrumenti = balss
[[ģitāra]]
[[akordeons]]
[[klavieres]]
[[sitamie instrumenti]]
| Žanrs = [[folkmūzika]]
[[akadēmiskā mūzika]]
| Nodarbošanās = [[mūziķis]]
[[komponists]]
| Gadi = 1950—2009
| Izdevējkompānija = ''Tuaron''
| Darbojies_arī = Anatolijs Avdievskis
Antons Sova
| Mlapa =
| Dzimums = V
}}'''Kasjans Jevčenko''' ({{val|uk|Євченко Касян Дмитрович}}; dzimis {{Dat|1925|3|20}}, miris {{dat|2009|10|24}}) bija ukraiņu [[mūziķis]], tautas instrumentu meistars, ansambļu "Guk", "Gučok" un "Gučeņa" vadītājs, Grigorija Verevkas Ukrainas Nacionālā tautas kora solists.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Рачківська Р. П., Сучасна музика в сучасному світі «Любов, сурми та козобаси Касяна Євченка». (Житомир: Вид-во ЖДУ ім. І. Франка).}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Орел Л. (1995.). Унікальна збірка музею. Пам’ятки України: історія та культура. 1995.}}</ref>

sentences: '''Indijas okeāns''' ir trešais lielākais [[okeāns]] pasaulē, kas aizņem ap 20% no planētas ūdens virsmas.<ref>{{PZT|275}}</ref> Jau kopš aizvēsturiskiem laikiem kalpo kā nozīmīgs [[tranzīts|tranzīta]] ceļš starp pasaules [[civilizācija|civilizācijām]].

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Jēkabpils|Jēkabpilī]].

sentences: '''Maha skaitlis''' (''Ma'') ({{val-en|Mach number}}) ir [[ātrums|ātruma]] relatīvā mērvienība. Tas ir objekta ātrums attiecībā pret vidi, dalīts ar [[skaņas ātrums|skaņas ātrumu]] šajā vidē:

sentences:
'''Spektra klase''' - [[zvaigzne|zvaigžņu]] klasifikācija pēc starojuma spektra, pirmajām kārtām pēc [[fotosfēra]]s [[temperatūra]]s. Zvaigžņu gaismu sadala spektrā un [[absorbcijas līnija]]s norāda ķīmisko elementu jonu klātbūni zvaigznes sastāvā. Pēc absorbcijas līnijām ir iespējams noteikt zvaigznes temperatūru - katrs elements noteiktā temperatūrā reaģē savādāk. Parasti zvaigznes klasificē pēc Hārvardas klasifikācijas, taču vēlāk klasifikators tika papildināts ar iedaļām starp zvaigzņu klasēm no 0 līdz 9 - norādot sīkāku sadalījumu starp klasēm, šo papildināto sistēmu sauc par Morgana - Kīnana spektrālo klasifikatoru. Vēl viens papildinājums Morgana - Kīnana klasifikācijā ir zvaigznes [[starjauda]]s novērtējums (apzīmē ar romiešu cipariem), kas norāda zvaigznes izmēru sākot ar I - supergiganti, līdz V - punduri, jeb precīzāk, galvenās secības zvaigzne.
[[Saule]]s klasifikācija pēc Morgana - Kīnana sistēmas ir G2V - dzeltena ar 2 punktu novirzi uz oranžo, galvenās secības zvaigzne.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 61
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 23
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pm
|             atommasa = 144,9127
|   valences elektroni = [Xe]4f56s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
[[Uranīts]] (urāna rūda), kas satur kvintiljonās daļas prometija
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,1
|              blīvums = 7260
|  kušanas temperatūra = 1315 K (1042 °C)
| viršanas temperatūra = 3273 K (3000 °C)
}}

sentences:
'''Redklifs''' ir uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* [[Denjels Redklifs]] (''Daniel Radcliffe''; 1989), britu kinoaktieris
* [[Alfrēds Redklifs-Brauns]] (''Alfred Radcliffe-Brown''; 1881—1955), britu sociālantropologs

sentences: '''Jonizētais ūdeņraža mākonis''' jeb tā sauktais '''H II reģions''' ir karstas [[gāze]]s un [[plazma]]s mākonis, kurā atrodas liels skaits [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomu]] [[jonizācija|jonizētā]] stāvoklī. Šādā mākonī "dzimst" jaunas zilgani baltas [[zvaigzne]]s, kuras izstaro [[ultravioletais starojums|ultravioleto starojumu]], kas jonizē apkārt esošās ūdeņraža [[molekula]]s. Jonizētā ūdeņraža mākoņa temperatūra ir ~ 7000 līdz 9000 [[kelvins|K]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=%C5%ABde%C5%86ra%C5%BEa%20m%C4%81konis&id=785722&&g=1 Letonika.lv (jonizētais ūdeņraža mākonis)]</ref>

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Mūziķi pēc tautības]].''

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Live Ammonia tepida.jpg
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|         binomial = Foraminifera
|        izplatība =
|       iedalījums =
'''Kārtas'''
* {{TaksoSaite|Allogromiida}}
* {{TaksoSaite|Carterinida}}
* {{TaksoSaite|Fusulinida}}
* {{TaksoSaite|Globigerinida}}
* {{TaksoSaite|Involutinida}}
* {{TaksoSaite|Lagenida}}
* {{TaksoSaite|Miliolida}}
* {{TaksoSaite|Robertinida}}
* {{TaksoSaite|Rotaliida}}
* {{TaksoSaite|Silicoloculinida}}
* {{TaksoSaite|Spirillinida}}
* {{TaksoSaite|Textulariida}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Foraminīferas''' (''Foraminifera'', ''Foramminiferida'') ir [[Vienšūņi|vienšūņu]] [[organisms|organismu]] grupa, kas dažādās [[Sistemātika|klasifikācijās]] variē no tipa līdz kārtai. Šīs grupas pārstāvji parasti ir [[Jūra|jūrā]] dzīvojoši [[sakņkāji]], kurus sedz daudzkameru (retāk vienkameras) [[čaula]]. Foraminīferas ir seni organismi un [[Fosilijas|fosilā]] veidā ir zināmi no [[Kembrijs|kembrija]] līdz mūsdienām. Ir aprakstītas vairāk par 30 000 izmirušo foraminīferu sugu un zināmas ap 10 000 recento foraminīferu sugu. Arī [[Latvija]]s [[Juras periods|juras]] un [[Kvartārs|kvartāra]] nogulumos ir sastopamas fosilās foraminīferas. Lielākā foraminīferu daļa ir [[bentoss|bentiskie]] organismi, bet ir arī [[Planktons|planktona]] formas, kas dzīvo ūdens augšējos slāņos. Šie organismi ir sastopami pat [[Marianas dziļvaga|Marianas dziļvagā]]<ref> Ilustrētā Zinātne. — 2005. gada decembra numurs, 20.lpp. </ref> (pasaules dziļākajā vietā), kur citiem dzīviem organismiem ir grūti eksistēt [[gaisma]]s nepietiekamības un augstā [[spiediens|spiediena]] dēļ.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Palin''''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Silurus glanis 02.jpg
|  att_nosaukums = [[Sams]] (''Silurus glanis'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|          kārta = Siluriformes
|       kārta_lv = Samveidīgās
|         dzimta = Siluridae
|      dzimta_lv = Samu dzimta
|          ģints = Silurus
|       ģints_lv = Sami
|       binomial = Silurus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|upi|departamentu|Aljē (departaments)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Aljē
  | attēls            = Brioude pont.JPEG
  | attēla_izmērs     = 235px
  | paraksts          = Tilts pie Aljē pie Briūdas
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Centrālais masīvs]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Luāra (upe)|Luāra]]
  | sāk_plat_d=44 | sāk_plat_m=35 | sāk_plat_s=16 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=3 | sāk_gar_m=47 | sāk_gar_s=35 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=46 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=33 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=3 | iet_gar_m=4 | iet_gar_s=46 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = [[Francija]]
  | tek_caur          =
  | garums            = 421
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 1503
  | caurtece          = 140
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 87 900
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Borazons''' (arī '''elbors''' vai '''kubonīts''') ir [[bora nitrīds|bora nitrīda]] BN [[alotrops]]. Tas ir trešā cietākā mākslīgi radītā viela pēc [[dimanta nanostienīši]]em un [[ultracietais fullerīts|ultracietā fullerīta]]. Borazons ir [[kristāls]], kuru rada, karsējot līdzīgu daudzumu [[bors|bora]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] temperatūrā, kas pārsniedz 1800 °C pie 7 [[gigapaskāls|GPa]] spiediena. Borazons spēj ieskrāpēt [[dimants|dimantu]], taču arī ar dimantu var ieskrāpēt borazona kristālu.

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rovers
| attēls                   = The Rover-2013.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Rover''
| žanrs                    = distopija, drāma
| režisors                 = [[Deivids Mišods]]
| producents               =
* [[Liza Votsa]]
* [[Deivids Linde]]
* Deivids Mišods
| scenārija autors         = Deivids Mišods
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Gajs Pīrss]]
| mūzika                   = [[Entonijs Partoss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blue-Tongue Films]]''
* ''[[Porchlight Films]]''
* ''[[Lava Bear Films]]''
* ''[[Screen Australia]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Roadshow Films]]''
* ''[[A24]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|5|18|Kannu filmu festivāls|2014|6|12|Austrālija|}}
| ilgums                   = 101 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rover-2014|title=The Rover|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 4, 2019|archive-date={{dat|2017|10|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171021234616/http://www.bbfc.co.uk/releases/rover-2014}}</ref>
| valsts                   = {{AUS}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rover.htm|title=The Rover (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rovers"''' ({{val|en|The Rover}}) ir 2014. gada [[Austrālija]]s drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Deivids Mišods]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]] un [[Gajs Pīrss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|5|18||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Andrejs Krastkalns
| vārds_orig =
| attēls = Andrejs Krastkalns.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1868
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 25
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Talsu apriņķis|Nurmuižas pagasts}}<br />(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1939
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 14
| m_vieta = [[Rīga]] {{LAT}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Andrejs Krastkalns''' ({{dat|1868|12|25|N}} — {{dat|1939|2|14|N}}) bija latviešu sabiedriskais darbinieks un zvērināts advokāts.
[[Rīgas Latviešu biedrība]]s sekretārs, priekšsēdētāja biedrs, priekšsēdētājs ([[1898]]-[[1939]]). Rīgas pilsētas galvas biedrs ([[1916]]-[[1917|17]]), Vidzemes komisārs Pagaidu valdības laikā ([[1917]]), [[Baltijas hercogiste]]s Reģentu padomes loceklis ([[1918]]).
[[Latvijas Saeima|2. Saeimas]] deputāts no [[Kristīgā Nacionālā savienība|Kristīgās Nacionālās savienības]].

sentences: '''Pasaules okeāns''' ir termins, ar ko apzīmē visu [[Zeme]]s [[okeāns|okeānu]] kopumu. Visi pasaules okeāni savā starpā ir savienoti un veido vienu vienotu, milzīgu ūdenstilpi. Rezultātā no jebkura Pasaules okeāna piekrastes punkta pa ūdens ceļu var sasniegt jebkuru citu piekrastes punktu. Pasaules okeāns ir mainīgs — Zemes vēstures gaitā [[kontinentu dreifs|kontinentu dreifa]] rezultātā Pasaules okeāna un kontinentu forma un izvietojums ir pastāvīgi mainījies un turpina mainīties.

sentences:
s estera — molekulas modelis]]
'''Tauki''' ir [[glicerīns|glicerīna]] un [[taukskābes|taukskābju]] [[esteri]] ('''triglicerīdi''') — organiskas dabasvielas, kas pieder pie [[lipīdi]]em. Tauki kopā ar [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]] un [[ogļhidrāti]]em ir dzīvo organismu šūnu sastāva pamatā. Taukus, kam istabas [[temperatūra|temperatūrā]] ir [[šķidrums|šķidra]] konsistence, parasti sauc par [[eļļas|eļļām]]. Tauki pieder pie hidrofobām vielām, kas praktiski nešķīst [[ūdens|ūdenī]], slikti šķīst [[etilspirts|spirtā]], bet labi — nepolāros organiskos šķīdinātājos.

sentences:
'''Tārpeja''' ir hipotētisks [[tunelis]] vai caurums [[laiktelpa|laiktelpā]], kurš var beigties citā [[Visums|Visumā]] vai citā mūsu Visuma [[telpa]]s punktā vai [[laiks|laikā]]. Tārpejas daudzkārt aprakstītas [[zinātniskā fantastika|zinātniski fantastiskajā literatūrā]], kur tās dod iespēju ceļot starp [[zvaigzne|zvaigznēm]] un [[galaktika|galaktikām]] (vai pat uz citiem Visumiem) cilvēkam pieņemamā laikā.
]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Grosvenedigers
| Photo                = Großvenediger_Süd.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.109444 |latNS=N
| longd=12.345556 |longEW=E
| Augstums         = 3666
| Relatīvais_augstums  = 1199
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Augstais Tauerns]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     = 1841. gads
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Skandāls
| operators =
| attēls = Bombshell poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džejs Roučs]]
| producents =
| scenārijs = [[Čārlzs Rendolfs]]
| aktieri = * [[Šarlīze Terona]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Margota Robija]]
* [[Džons Litgovs]]
* [[Keita Makinona]]
* [[Konija Britone]]
* [[Malkolms Makdauels]]
* [[Elisone Dženija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bombshell''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Annapurna Pictures''
* ''Denver + Delilah Productions''
* ''Gramsci''
* ''Lighthouse Management & Media''
* ''Creative Wealth Media''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|12|13|ASV}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|61,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2550760961/?ref_=bo_hm_rs|title=Bombshell (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Skandāls"''' ({{Val|en|Bombshell}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džejs Roučš]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Nikola Kidmena]], [[Margota Robija]], [[Džons Litgovs]], [[Keita Makinona]], [[Konija Britone]], [[Malkolms Makdauels]] un [[Elisone Dženija]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Callosciurus prevosti.jpg
|  att_nosaukums = [[Āzijas trīskrāsu vāvere]] (''Callosciurus prevostii'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|     apakškārta = Sciuromorpha
|  apakškārta_lv = Vāverveidīgie
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveres
|    apakšdzimta = Callosciurinae
| apakšdzimta_lv = Āzijas vāveres
|          cilts = Callosciurini
|       cilts_lv = Dienvidaustrumāzijas vāveres
|       binomial = Callosciurini
|    kategorijas = nē
}}
'''Dienvidaustrumāzijas vāveres''', '''Dienvidaustrumāzijas vāveru cilts''' (''Callosciurini'') ir viena no [[vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') [[grauzēji|grauzēju]] ciltīm. Tā kopā ar [[palmu vāveres|palmu vaverēm]] (''Funambulini'') veido [[Āzijas vāveres|Āzijas vāveru apakšdzimtu]] (''Callosciurinae'').

sentences: {{Commons cat|Linguists by country|Valodnieki pēc valsts}}

sentences: '''Atēnu metro''' ({{val|gr|Μετρό Αθήνας}}, ''Metró Athínas'') ir [[metro]] sistēma [[Grieķija]]s galvaspilsētā [[Atēnas|Atēnās]] un tās aglomerācijā, kas ir sākusi darboties 1869. gada 27. februārī, un tas ir viens no vecākajiem metro pasaulē. Atēnu metro īpašnieks ir ''Attiko Metro S.A.''

sentences: {{Izolēts raksts|date=2013. gada augustā,}}{{Novecojis|talk=}}

sentences:
[[Kategorija:Personiskā dzīve]]
[[Kategorija:Sociālās grupas]]
[[Kategorija:Antropoloģija]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = Live aus Berlin
| Izpildītājs           = "[[Rammstein]]"
| Vāks                  = RammsteinLiveAusBerlin.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{DEU}}, [[1999]]. gada
[[30. augusts]]
| Ierakstīts            = Kindl-Bühne Wuhlheide, [[Berlīne]]
| Žanrs                 = [[Neue Deutsche Härte]], [[Industriālais metāls]]
| Garums                = 80:36
| Ierakstu kompānija    = [[Motor Music]]
| Producents            = Jākobs Helners un "[[Rammstein]]"
| Izpildītājsģen        = "[[Rammstein]]" DVD
| Iepriekšējais albums  = -
| Šis albums            =
'''Live aus Berlin'''
([[1999]])
| Nākamais albums       =
[[Lichtspielhaus]]
([[2003. gads|2003]])
}}

sentences:
{{coord|46|14|3|N|6|3|19|E|display=title}}
{{Organizācijas infokaste
|name = ''European Organization for Nuclear Research''<br /> ''Organisation Européenne pour la Recherche Nucléaire''
|image =
|map = CERN member states.svg
|mcaption     = Dalībvalstis
|size =
|type =
|formation = {{dat|1954|9|29}}
|headquarters = {{vieta|Šveice|Ženēvas kantons|Merēna}}
|membership = 22 dalībvalstis
|leader_title = Ģenerāldirektors
|leader_name = [[Fabiola Džianoti]]
|language = [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]]
|website= [http://www.cern.ch/ cern.ch]
|}}
'''Eiropas kodolpētījumu organizācija''' ({{val|fr|Organisation Européenne pour la Recherche Nucléaire}}, {{val|en|European Organization for Nuclear Research}}), plašāk pazīstama kā '''''CERN''''', ir starptautiska organizācija, kas nodarbojas galvenokārt ar [[daļiņu fizika]]s pētījumiem. Atrodas uz [[Francija]]s un [[Šveice]]s robežas, galvenais birojs atrodas [[Merēna|Merēnā]], [[Ženēvas kantons|Ženēvas kantonā]]. {{dat|1954|9|29}} to dibināja 12 Eiropas valstis.

sentences: s dienvidu robeža, kas nonāca zviedru pakļautībā.]]

sentences: '''Maza biju, neredzēju''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Dāvids Cimze|Dāvida Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences: '''Seriāla "[[Ferdinands Lieliskais]]" sēriju uzskaitījums''' sevī ietver visas sērijas seriāla sezonā. Tabulā norādīts sērijas numurs un aprakstīti sērijā atveidotie notikumi.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Gāgu senkapi
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 56.214466805415 | latNS  = N
|longd = 26.828450906365 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Preiļu novads|Aizkalnes pagasts|Gāgas}}
| type           = [[senkapi]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Gāgu senkapi
|      numurs = 1906
|       grupa = vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Ārkanzasa
Arkansas
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Litlroka]]
| pilsēta = [[Litlroka]]
| iestāšanās = [[1836]]. gada [[15. jūnijs]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = AR Ark. US-AR
| mājaslapa = [http://www.arkansas.gov www.arkansas.gov]
| iedzgads = 2006
| iedzīvotāji = 2 810 872
| iedzīvotājiV = 32
| iedzblīvums = 19,82
| iedzblīvumsV = 34
| ieņēmumi = 33 948
| ieņēmumiV = 48
| rase = baltādainie — 82,43%
melnādainie — 16,09%
| reliģija = [[protestanti]] — 78%
[[katoļi]] — 7%
nereliģiozi — 14%
| platība = 137 002
| platībaV = 29
| garums = 420
| platums = 385
| ūdens = 2,09
| augstums = Megesina kalns, 840
| Vaugstums = 198
| Zaugstums = 17
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanās gaismas
| operators =
| attēls = Red Lights FilmPoster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Rodrigo Kortess]]
| producents = * Rodrigo Kortess
* Adrians Gverra
| scenārijs = Rodrigo Kortess
| aktieri = * [[Kilians Mērfijs]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Tobijs Džonss]]
* [[Džoelija Ričardsone]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Leonardo Sparalija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Red Lights''
| studija = * ''Nostromo Pictures''
* ''Cindy Cowan Entertainment''
* ''Antena 3 Films''
* ''Televisió de Catalunya''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Millennium Entertainment''
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|1|20|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|3|2|Spānija}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{ESP}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1748179/|title=Red Lights (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanās gaismas"''' ({{Val|en|Red Lights}}) ir 2012. gada [[Spānija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors, scenārists un viens no producentiem ir [[Rodrigo Kortess]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kilians Mērfijs]], [[Sigurnija Vīvere]], [[Roberts De Niro]], [[Tobijs Džonss]], [[Džoelija Ričardsone]], [[Elizabete Olsena]] un [[Leonardo Sparalija]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Varšavas geto sacelšanās
| partof            = [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] un [[Holokausts|Holokausta]]
| image             = Stroop Report - Warsaw Ghetto Uprising BW.jpg
| alt               = A Jewish boy surrenders in Warsaw, from the Stroop Report to Heinrich Himmler from May 1943
| image_size        = 300px
| caption           = Ebreju sievietes un bērnus ''[[Schutzstaffel]]'' (SS) vienības piespiedu kārtā izveda no bunkura deportācijai uz [[Maidanekas koncentrācijas nometne|Maidanekas]] vai [[Treblinkas koncentrācijas nometne|Treblinkas]] [[koncentrācijas nometnes|koncentrācijas nometnēm]] (1943); [[Varšavas geto zēns|viena no ikoniskākajām Otrā pasaules kara bildēm]].
| date              = 1943. gada 19. aprīlis — 16. maijs
| place             = [[Varšavas geto]], [[Ģenerālgubernatūra]] (tagad [[Polija]])
| coordinates       = {{coord|52|14|46|N|20|59|45|E|display=inline,title}}
| result            = Sacelšanās sakauta
* Izdzīvojušie ebreji tika deportēti uz [[Maidanekas koncentrācijas nometne|Maidanekas koncentrācijas nometni]] un [[Treblinkas koncentrācijas nometne|Treblinkas koncentrācijas nometni]]
| combatant1        = {{plainlist |
* '''{{flaga|Nazi Germany}}'''[[Trešais reihs]]
* [[Gestapo]], [[Trša reiha kārtības policija|Orpo]], [[Sicherheitsdienst|SD]], [[Waffen-SS]], [[Vērmahts]]
}}
| combatant2        = {{plainlist |
* '''[[Ebreju pretošanās kustība]]'''
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Ebreju kaujas organizācija]]
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Ebreju militārā savienība]]<ref name="Apfelbaum2007">{{grāmatas atsauce|author=Marian Apfelbaum|title=Two Flags: Return to the Warsaw Ghetto|url=https://books.google.com/books?id=kPqlpOQRwhsC&pg=PA15|year=2007|publisher=Gefen Publishing House Ltd|isbn=978-965-229-356-5|page=15}}</ref>
}}
| commander1        = {{plainlist |
* {{flagicon|Nazi Germany}} [[Ferdinands fon Zammern-Frankenegs]]
(atcelts no komandēšanas)
* {{flagicon|Nazi Germany}} [[Jirgens Strūps]]
* {{flagicon|Nazi Germany}} SSPF Oberfīrers [[Arpads Vigands]]
* {{flagicon|Nazi Germany}} SIPO/SD komandieris Dr. [[Ludvigs Hāns]]
}}
| commander2        = {{plainlist |
* {{nowrap|{{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Mordehajs Aņelevičs]]{{KIA}}}}
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Ichāks Cukermans]]
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Civija Ļubetkina]]
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Maurīcijs Orzešs]] (sodīts ar nāvi)
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Mareks Edelmans]]
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Pāvels Frenkjels]]{{KIA}}
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Leons Rodals]]{{KIA}}
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Dāvids Vdovinskis]]
}}
| strength1         = pēc ikdienas vidējā rādītāja ap 2 090, ieskaitot 821 Waffen-SS karavīrus
| strength2         = Apmēram 600 ŻOB un apmēram 400<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.rp.pl/artykul/122686.html |author=Maciej Kledzik |title=Zapomniani żołnierze ŻZW |work=Rzeczpospolita |date=18 April 2008 |language=pl |access-date=7 November 2012 |archive-date=28 April 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150428215807/http://www.rp.pl/artykul/122686.html |dead-url=yes }}</ref> ŻZW kaujinieku, pluss noteikts skaits poļu kaujinieki
| casualties1       = '''pēc vācu datiem:'''
17 nogalināti
93 ievainoti{{sfnp|Stroop|2009|pp=25–30}}
'''pēc pretošanās kustības datiem:'''
300 upuru<ref name=McDonough>McDonough, Frank: ''[https://books.google.com/books?id=U3O2DwAAQBAJ The Hitler Years, Volume 2: Disaster 1940–1945], p. 396</ref>
| casualties2       = 56 065 nogalināti/vai sagūstīti no kuriem apmēram 36 000 deportēti uz koncentrācijas nometnēm (pēc vācu datiem)
| notes             =
}}

sentences: '''Svina baltums'''<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 649. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> jeb '''svina baltais''' (''flake white'', ''Kremnitzerweiss'', ''blanc d'argent'') ir mākslīgi iegūts [[svins|svinu]] saturošs [[baltā krāsa|balts]] [[pigments]]. Pēc sastāva tas ir [[svina karbonāts|svina karbonāta]] (apmēram 70 %) maisījums ar [[svina hidroksīds|svina hidroksīdu]] (30 %). Šo savienojumu proporcijas katrā pigmenta šķirnē ir citādas. Svina baltais ir pazīstams no seniem laikiem, to apraksta sengrieķu un romiešu autori, [[viduslaiki|viduslaikos]] to ražoja [[Venēcijas Republika|Venēcijā]] un [[Holande|Holandē]]. Ievērojamas ražošanas vietas bija [[Ungārija]]s pilsēta [[Kremnica]], vēlāk [[Austrija]]s pilsēta [[Kremsa]]. Šo pilsētu nosaukumus nes labākās svina baltā šķirnes. Svina balto ieguva ar vairākām metodēm, kas ietver sevī vai nu metāliskā svina pakļaušanu [[etiķskābe]]s tvaiku un [[oglekļa dioksīds|ogļskābās gāzes]] iedarbībai vai arī svina savienojumu un to šķīdumu apstrādi ar ogļskābo gāzi. Modernāka metode ir svina baltā iegūšana [[elektrolīze|elektrolītiski]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Babītes pilskalns
| alternate_name =
| image          =
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=56.95817 |latNS=N
| longd=23.84193 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Rīgas reģions|Jūrmala}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Babītes pilskalns (Poļu kalns)
|      numurs = 2083
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''Veselības zinātne''' ir [[lietišķās zinātnes]] disciplīna, kas pēta [[cilvēks|cilvēku]] un [[dzīvnieks|dzīvnieku]] veselību. Pētījumi tiek balstīti uz [[bioloģija|bioloģiju]], [[ķīmija|ķīmiju]] un [[Sociālā zinātne|sociālājām zinātnēm]]. Veselības zinātnei ir divas daļas: studijas un pētījumi, un zināšanas par veselību un šo zināšanu izmantošana, lai uzlabotu veselību, ārstētu slimības un saprastu cilvēku un dzīvnieku funkcijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divi mīlētāji
| attēls                   = Two lovers ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Two Lovers''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]
| producents               =
* [[Donna Džiljoti]]
* Džeimss Grejs
* [[Entonijs Katagass]]
| scenārija autors         =
* [[Ričards Menelo]]
* Džeimss Grejs
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Vinesa Šo]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Izabella Roselīni]]
* [[Eliass Koteass]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Magnolia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|5|19|Kannu filmu festivāls|2008|2|13|ASV|2009|8|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/two-lovers-2008|title=Two Lovers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=twolovers.htm|title=Two Lovers (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Divi mīlētāji"''' ({{val|en|Two Lovers}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Vinesa Šo]], [[Vakīns Fīnikss]], [[Izabella Roselīni]] un [[Eliass Koteass]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|5|19||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: '''Ametists''' ({{val|el|αμεθυστoς}} — "a" ("ne") un "methuskein" ("piedzerties") — no ticējuma, ka akmens pasargās no reibuma) (SiO2) ir violeta vai purpursarkana [[kvarcs|kvarca]] paveids, kuru bieži izmanto kā dārgakmeni. Ametistu kā dārgakmeni lietoja jau [[Senā Ēģipte|Senajā Ēģiptē]], kur to lietoja kā materiālu [[zīmogs|zīmogiem]]. [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]] un [[Senā Roma|Senajā Romā]] cilvēki nēsāja ametista talismanus un izmantoja no ametista darinātus traukus ticot, ka tas pasargās no reibuma.

sentences: '''Teorija''' ({{val-el|θεωρία - aplūkošana, pētījums}}) ir [[zinātne|zinātnisku]] atziņu paveids, kas dod vienotu, sistemātisku [[priekšstats|priekšstatu]] par esamības [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Noteiktas zinību [[nozare]]s pamatideju [[sistēma]]. Teorijas tiek formulētas, attīstītas un pārbaudītas saskaņā ar [[zinātniskā metode|zinātnisko metodi]].

sentences: '''14. novembris''' ir gada 318. diena (319. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 47 dienas.

sentences: [[File:Ceva's theorem 1.svg|thumb|upright=1.1|Čevas teorēmas 1. gadījums — punkts ''O'' atrodas trijstūra ''ABC'' iekšpusē]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Lazurīts
|attēls=
|klase= [[Tektosilikāta minerāls]]
|ŠtruncaID=9.FB.10
|ķīm_formula=(Na,Ca)8[(S,Cl,SO4,OH)2<nowiki>|</nowiki>(Al6Si6O24
|singonija= [[Kubiskā singonija|Kubiskā]]
|krāsa=Spilgta safīrzila ar zeltainiem pirīta vai baltiem kalcīta ieslēgumiem
|svītra=Balta vai gaiši zila
|habituss=Pārsvarā agregātos kopā ar citiem minerāliem
|skaldnība=Zema
|lūzums=Nelīdzens
|cietība= 5-5,5
|spīdums=Bāls
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef= 1,502–1,522
|pleohroisms=
|blīvums=2,38-2,45
}}
'''Lazurīts''' ir sarežģīts minerāls, kura sastāvā atrodams arī [[nātrijs]], [[silīcijs]], [[skābeklis]], [[sērs]] un [[hlors]]. Bieži satur pirītu, kas veido zeltainus plankumus, vai kalcītu, kas veido baltus plankumus, kā arī spožus vizlas ieslēgumus. Tumšo safīra krāsu akmenim piešķir sērs.

sentences: '''3. jūnijs''' ir gada 154. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (155. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 211 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Krievi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc tautības un nodarbošanās]]

sentences: '''Labējā spārna terorisms''' ({{val|en|Right-wing terrorism}}), arī '''labējais terorisms''' vai '''galēji labējais terorisms''', ir [[vardarbība]]s akti un draudi, ko veic [[Indivīds|indivīdi]] vai grupas (''gangs'')<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Ravndal|first=Jacob Aasland|date=2016|title=Right-Wing Terrorism and Violence in Western Europe: Introducing the RTV Dataset|url=https://www.jstor.org/stable/26297592|journal=Perspectives on Terrorism|volume=10|issue=3|pages=7|issn=2334-3745}}</ref> ar dažādām labējām un galēji labējām [[Ideoloģija|ideoloģijām]], piemēram, etnonacionālisms, [[reliģiskais fundamentālisms]], [[Reliģija|reliģiskais]] [[nacionālisms]], [[fašisms]], ekofašisms, neofašisms, [[neonacisms]], [[antikomunisms]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The New Dimension of International Terrorism|url=https://wcfia.harvard.edu/publications/new-dimension-international-terrorism|publisher=vdf Hochschulverlag AG|date=2004|first=Stefan|last=Aubrey|pages=45}}</ref> Labējā spārna terorismu īsteno ar mērķi atbalstīt vai atjaunot, pēc viņu uzskatiem, dabisko sociālo un ekonomisko kārtību, balstoties uz konceptiem kā pareizā [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rase]], etniskā piederīga, reliģiskā vai sociālā hierarhija.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Intelsat 15''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Intelsat]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Star-2.4]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = ''[[Intelsat]]'', {{LUX}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Orbital Sciences Corporation|Orbital Sciences]]'', {{USA}}
| Starta_gads            = 2009
| Starts                 = {{dat|2009|11|30|SK}} 21:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Zenit-2SB]]'', {{UKR}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Starta_laukums         = 45/1
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 2484 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterijas]] 4,6 kW
| Raidītāji              = 22 Ku-joslas
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 85° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Intelsat 14]]''
| KA_nāk                 = ''[[Intelsat 16]]''
}}
'''''Intelsat 15''''' ('''''IS-15''''') ir [[Luksemburga|Luksemburgā]] bāzēta uzņēmuma ''[[Intelsat]]'' [[sakaru pavadonis]]. Tas orbītā tika palaists 2009. gada novembrī. Pavadonis paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Eiropā, Āzijā un Āfrikā.

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = GNU
| logo                   =
| family                 = [[Unix-like]]
| source_model           = brīva operētājsistēma
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| frequently_updated     = yes
| marketing_target       =
| language               =
| kernel_type            =
| ui                     = [[GNOME]]
| license                =
| working_state          = šobrīd
| supported_platforms    = [[x86]]
| updatemodel            =
| package_manager        =
| website                = [http://www.gnu.org/ www.gnu.org]
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|         attēls = Kroma.jpg
|          vārds = Monta Kroma
|        dz_gads = 1919
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{Vieta|Latvija|Jelgava}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1994
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{Vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Kārlis Kroms
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Maserati''
| native_name      = Maserati S.p.A.
| logo             = Maserati_Logo.png
| image            = Maserati_Modène_0002.JPG
| image_size       = 250px
| image_caption    = ''Maserati'' galvenā ēka
| caption          =
| type             = meitas uzņēmums
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1904. gads]]
| founder          = [[Alfjeri Mazerati]]
| defunct          =
| location_city    = [[Modēna]], [[Emīlija-Romanja]]
| location_country = {{ITA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      = globāla
| key_people       = Davide Grasso, CEO<ref>[https://www.bloomberg.com/profile/person/16735636 bloomberg.com]</ref>
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[automašīna]]s
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       = {{unbulleted list|class=nowrap |{{decrease}} –€199 [[1,000,000|million]] (2019)|€151 [[1,000,000|million]]}}
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 1,100 <small>(2013)</small>
| parent           = ''[[Stellantis]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|https://www.maserati.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: Pēc [[Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība|Starptautiskās teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienības]] (IUPAC) ieteikuma par '''normāliem apstākļiem''' [[termodinamika|termodinamikā]] sauc apstākļus, kur [[temperatūra]] ir 273,15 [[kelvins|K]] (0oC) un [[spiediens]] ir 1 [[Bārs (mērvienība)|bar]] (750 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]]; 100 000 [[paskāls|Pa]]; 0,99 [[Atmosfēra (mērvienība)|atm]]).

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name = FreeBSD
|logo =
|screenshot =
|caption =
|developer = The FreeBSD project
|family = [[BSD]]
|source_model = Atvērtā pirmkoda programmatūra
|latest_release_version = 8.0
|latest_release_date = {{dat|2009|11|22}}
|kernel_type = [[Monolīts kodols]]
|ui =
|license = [[BSD License]] un citas
|working_state = Aktuāls
|website = [http://www.freebsd.org/ www.freebsd.org]
|supported_platforms = [[ARM]], [[IA-32]], [[IA-64]], [[MIPS]], [[SPARC]], [[SPARC64]], [[PC98]], [[PowerPC]], [[x86-64]]
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = Palm OS (Garnet OS)
| screenshot             =
| caption                = Palm OS Garnet v5.4.9
| developer              = ''[[Palm, Inc.]]'', ''[[Access Co.|ACCESS]]'' (''Garnet OS'')
| source_model           = [[slēgtais pirmkods]]
| kernel_type            =
| supported_platforms    = ''[[ARM Architecture]]''
| ui                     =
| family                 = ''Palm OS''
| released               = 1996
| latest_release_version = ''Garnet OS'' 5.5
| latest_release_date    = 2007
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| marketing_target       =
| programmed_in          =
| prog_language          = C/C++
| language               =
| updatemodel            =
| package_manager        =
| working_state          = šobrīd
| license                = ''[[Proprietary software|Proprietary]]'' [[EULA]]
| website                = [http://www.access-company.com/products/platforms/garnet/index.html Garnet OS]
}}

sentences: '''Ekslibris''' (lat. ''ex libris'' — "no [...] grāmatām") jeb '''grāmatas īpašumzīme''' — miniatūrgrafikas mākslas darbs, kas norāda grāmatas īpašnieku, ietverot viņa vārdu vai iniciāļus. To ielīmē grāmatas vāka iekšpusē ar nolūku norādīt, kam grāmata pieder.

sentences:
[[Kategorija:Tekvondo]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Narvas aplenkums
| width       =
| partof      = [[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]]
| image       = ZauerveydNA_Petr1UsmirDA19.jpg
| caption     =
| date        = {{dat|1704|06|27|N}} - {{dat|1704|08|9|N}}
| place       = [[Narva]], [[Zviedru Vidzeme]]
({{EST}})
| map_type    = Igaunija#Eiropa
| map_relief  = jā
| latitude    =  59.3667
| longitude   = 28.1833
|coordinates= {{coord|59.3667|N| 28.1833|E|format=dms|display=inline,title}}
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      = krievu uzvara, [[Narvas līgums]]
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = [[File:Flag of Russia.svg|23px]] [[Krievijas cariste]]
| combatant2  = [[File:Naval Ensign of Sweden.svg|23px]] [[Zviedrija]]
| combatant3  =
| commander1  = [[Pēteris I]]
Georgs Ogilvī
| commander2  = [[Rūdolfs Horns]]
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   = 20 000
| strength2   = 3 800 kājnieku un 1 300 kavalēristu
| strength3   =
| casualties1 = līdz 3 000 kritušo un ievainoto
| casualties2 = 3 200 kritušo un ievainoto, 1 900 gūstekņu
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences:
{{cita nozīme|teritoriju|uzņēmumu|HMD global}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Heard Island and McDonald Islands
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Heard Island and McDonald Islands<!-- Valsts nosaukums angļu valodā -->
|               karoga_attēls = Flag of Australia.svg<!-- tikai pats nosaukums, šādā formā: "attēls.jpg" -->
|            karoga_nosaukums = Austrālijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Australia.svg

sentences: '''Sastāva nemainības likums''' ir [[ķīmija]]s likums, kurš nosaka, ka ķīmiski tīram [[Ķīmiskais savienojums|savienojumam]], kura īpašības pamatā nosaka [[molekula]]s struktūra, neatkarīgi no iegūšanas veida ir viens un tas pats [[Ķīmiskā formula|sastāvs]].

sentences: skeleti [[Austrālijas muzejs|Austrālijas muzejā]], [[Sidneja|Sidnejā]].]]

sentences:
{{commonscat|Neighbourhoods in Daugavpils}}
[[Kategorija:Daugavpils]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētu daļas]]

sentences:
{{ievads+}}
'''Viduslaiku karamāksla''' ir [[viduslaiki|viduslaiku]] karadarbība. Tehnoloģiskie, kultūras un sociālie sasniegumi bija noveduši pie nopietnām pārmaiņām karadarbības raksturā no senatnes, mainot militāro taktiku un kavalērijas un artilērijas lomu. Attiecībā uz nocietinājumiem viduslaikos Eiropā parādījās termins [[Viduslaiku pils]], kas pēc tam izplatījās uz [[Svētā zeme|Svēto zemi]] (mūsdienu Izraēla un Palestīna).

sentences: '''Meteostacija''' — dažādu meteoroloģisko mērinstrumentu kopums meteoroloģisko datu izmērīšanai un [[laikapstākļi|laikapstākļu]] novērošanai.

sentences:
{{citas nozīmes|dzeramo sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidrogēnkarbonāta formulvienības struktūrformula

Dzeramās sodas pulveris
|       citi nosaukumi = nātrija bikarbonāts,
nātrija hidrokarbonāts,
Bulriha sāls,
nātrija skābais karbonāts,
divogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 144-55-8
|      ķīmiskā formula = NaHCO3
|              molmasa = 84,007
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 50 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = 851 °C (nātrija karbonātam)
| šķīdība ūdenī        = 9 g/100 mL
69 g/L (0 °C)
96 g/L (20 °C)
165 g/L (60 °C)
236 g/L (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hidrogēnkarbonāts''' (NaHCO3) jeb '''dzeramā soda'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&list=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — nātrija hidrogēnkarbonāts]</ref> ir [[nātrijs|nātrija]] un [[ogļskābe]]s skābais [[sāļi|sāls]]. NaHCO3 ir balta, sausā gaisā stabila pulverveida viela ar iesāļu, ziepjainu garšu. Ūdenī šķīst samērā slikti, šķīdumam raksturīga viegli sārmaina reakcija (to var noteikt ar [[metiloranžs|metiloranžo]], bet pie 0°C nevar ar [[fenolftaleīns|fenolftaleīnu]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 222. lpp. {{ru ikona}}</ref> Šķīst [[acetons|acetonā]], nešķīst [[etanols|etanolā]].

sentences: '''SIA Daugavpils ūdens''' ir [[Daugavpils]] pilsētas ūdensapgādes un kanalizācijas uzņēmums. Centralizētās ūdensapgādes pirmsākums Daugavpilī bija likts [[19. gadsimts|19.gs]].

sentences:
Piena Ceļa, [[Trijstūra galaktika|Trijstūra]] un [[Andromedas galaktika|Andromedas galaktiku]] sadursmei ([[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] koncepcija).]]
'''Lokālā galaktiku grupa''' ir galaktiku grupa, kurā ir vismaz 54 [[galaktika]]s (lielākā daļa no tām ir pundurgalaktikas), tai skaitā [[Piena Ceļš]]. Lokālās galaktiku grupas diametrs sasniedz 10 miljonus [[gaismas gads|gaismas gadu]]. Trīs lielākās Lokālās grupas galaktikas ir Andromedas galaktika, Piena Ceļš un [[Trijstūra galaktika]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Degošais līdzenums
| attēls                   = The burning plain film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Burning Plain''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Giljermo Arjaga]]
| producents               =
* [[Volters F. Parkss]]
* [[Lorija Makdonalda]]
| scenārija autors         = Giljermo Arjaga
| galvenajās lomās         =
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Kima Beisingere]]
* [[Dženifere Lorensa]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Omārs Rodrigezs-Lopezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Wild Bunch]]''
* ''[[2929 Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|8|29|Venēcijas filmu festivāls|2009|9|18|ASV|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/burning-plain-2008|title=The Burning Plain|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 20, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}]
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=burningplain.htm|title=The Burning Plain (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Degošais līdzenums"''' ({{val|en|The Burning Plain}}) ir 2008. gada  ASV [[drāma]]s filma, kuras  režisors un scenārija autors ir [[Giljermo Arjaga]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Šarlīze Terona]], [[Kima Beisingere]] un [[Dženifere Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|8|29||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = No krasta atkāpusies Daugava Mangaļsalā.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Roza Luksemburga
|          vārds_orig = Rosa Luxemburg
|              attēls = Rosa Luxemburg.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums = Roza Luksemburga ap XX gs. sākumu
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1871
|          dz_mēnesis = 03
|            dz_diena = 05
|            dz_vieta = [[Zamosca]], [[Kongresa Polija]], {{RUS}}<br />(tagad {{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1919
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 15
|             m_vieta = [[Berlīne]], {{GER}}
|        dzīves_vieta = [[Zamosca]], [[Varšava]], [[Cīrihe]], [[Berlīne]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = S
|        nodarbošanās = [[politika|politiķe]]
|       darbības_gadi = 1886 - 1919
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Roza Luksemburga''' ({{val|de|Rosa Luxemburg}}, {{val|pl|Róża Luksemburg}}; dzimusi {{dat|1871|03|05}} kā Rozālija Luksemburga (''Rosalia Luxemburg''); mirusi {{dat|1919|01|15}}) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes kreisi noskaņota [[Krievija]]s ([[Polija]]s) un [[Vācija]]s [[marksisms|marksisma]] teorētiķe un politiskā darbiniece. Darbojusies šādās politiskajās partijās - [[Polijas un Lietuvas karalistes sociāldemokrātija|Polijas un Lietuvas karalistes sociāldemokrātijā]] (''Socjaldemokracja Królestwa Polskiego i Litwy''), [[Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|Vācijas Sociāldemokrātiskajā partijā]] (''Sozialdemokratische Partei Deutschlands'', SDPV), [[Neatkarīgā Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|Neatkarīgajā Vācijas Sociāldemokrātiskajā partijā]] (''Unabhängige Sozialdemokratische Partei Deutschlands'') un [[Vācijas Komunistiskā partija|Vācijas Komunistiskajā partijā]] (''Kommunistische Partei Deutschlands''). Nogalināta, apspiežot [[Spartaka līgas sacelšanās|Spartaka līgas sacelšanos]] [[Berlīne|Berlīnē]] 1919. gadā.

sentences:
, [[sinepes|sinepēm]] un gurķu mērci]]
'''Hotdogs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://skrivanek.lv/hot-dogs-pret-hotdogs/ |title= Hot-dogs pret hotdogs pret hot dogs |publisher= [[Skrivanek]] |date= 2019. gada 20. februāris |accessdate= 2019. gada 19. augustā}}</ref> (no {{val|en|hot dog}} — ‘karstais suns’) ir maizīte ar karstu [[cīsiņš|cīsiņu]] un piedevām, piemēram, [[sinepes|sinepēm]], [[kečups|kečupu]] vai [[majonēze|majonēzi]]. Hotdogus pirmie sāka gatavot [[vācieši]]. Viņi izmanto [[Frakfurtes desiņa]]s un [[Vīnes desiņa]]s. 19. gadsimtā vācu imigranti [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] šīs maizītes pārdeva ar nosaukumu ''dachshund sausages'' ([[taksis|takšu]] desiņas, jo desiņas bija tievas un garas kā šī suņu šķirne), bet tā kā šo vārdu amerikāņiem bija grūti izrunāt, tad nosaukums mainījās uz ''dog'' (suns). Parasti hotdogi tiek pārdoti karsti un tāpēc ātri vien radās apzīmējošais vārds ''hot'' (karsts).

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = House crow Bangalore India.jpg
 | att_nosaukums = [[Indijas vārna]] (''Corvus splendens'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Corvus
 |      ģints_lv = Vārnas
 |      binomial = Corvus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
(1940).]]
'''Hanko pussala''' ({{val-fi|Hankoniemi}}, {{val-sv|Hangö udd}}) ir [[Somu līcis|Somu jūras līča]] [[pussala]] [[Somija]]s dienvidos. Tā ir apmēram 30 km gara un 10 km plata. Līnija starp Hanko ragu Somijā un Pēzaspea ragu [[Igaunija|Igaunijā]] tiek uzskatīta par Somu jūras līča rietumu robežu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Krampus
 | oriģinālnos = ''Krampus''
 |      attēls = Krampus poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = fantāzija, komēdija, šausmu filma
 |    režisors = [[Maikls Dohertijs]]
 |  producents =
* [[Alekss Garsija]]
* [[Džons Jašni]]
* [[Tomass Talls]]
* Maikls Dohertijs
 |   scenārijs =
* [[Tods Kesijs]]
* [[Zaks Šīldss]]
* Maikls Dohertijs
 |     aktieri =
* [[Ādams Skots]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Deivids Kečners]]
* [[Elisona Tolmane]]
* [[Končata Ferela]]
* [[Stefānija Lavī Ouena]]
* [[Emdžejs Entonijs]]
 |      mūzika = [[Duglass Paipss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[Zam Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|11|30|Losandželosa|2015|12|4|ASV|2015|12|11|Latvija|}}
 |      ilgums = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/krampus-2015|title=Krampus|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 21, 2018|archive-date={{dat|2019|11|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191113060150/https://bbfc.co.uk/releases/krampus-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=krampus.htm|title=Krampus (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 21, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|61,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Krampus"''' ({{val|en|Krampus}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] šausmu fantāzija, kas balstīta uz austriešu-bavāriešu folkloras tāda paša nosaukuma tēlu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Maikls Dohertijs]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Skots]], [[Toni Kolete]], [[Deivids Kečners]], [[Elisona Tolmane]], [[Končata Ferela]], [[Stefānija Lavī Ouena]] un [[Emdžejs Entonijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|11|30||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Infokaste krāsa
|virsraksts=Zaļa
|virsraksta_krāsa=White
|simbolisms=
|hex=008000
| r= 0 |g= 128 |b= 0
|attēls=Attēls:Color icon green.svg
|viļņa_garums=520—570
|frekvence=≈575—525
}}
'''Zaļā krāsa''' jeb vienkārši '''zaļš''' ir [[krāsa]], kura ir [[redzamā gaisma|redzamās gaismas]] daļa un tās [[viļņa garums]] ir aptuveni no 520 līdz 570 [[nanometrs|nm]]. Zinātnē tā ir viena no trim gaismas pamatkrāsām, savukārt [[tēlotāja māksla|tēlotājā mākslā]], piemēram, [[gleznošana|gleznošanā]], tā nav pamatkrāsa; tur tā tiek iegūta, sajaucot [[dzeltenā krāsa|dzelteno]] un [[zilā krāsa|zilo krāsu]].

sentences:
{{cita nozīme|zinātnieku|taifūnu|Taifūns Haijans}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džābirs ibn Haijāns
|     vārds_orig = جابر بن حیان
|         attēls = Jabir ibn Hayyan.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = apmēram 722. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram 804. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Persietis vai arābs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Alķīmija, ķīmija, astronomija, astroloģija, medicīna, farmācija, filozofija, fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Abū Mūsa Džābirs ibn Haijāns''' ({{val|fa|جابر بن حیان}}, {{val|ar|جابر بن حیان}}, ''Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān''; dzimis apmēram 722. gadā, miris apmēram 804. gadā),<ref name="britannica.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/eb/article-9043128/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title= Abu Musa Jabir ibn Hayyan|publisher=Encyclopædia Britannica Online|accessdate=11 February 2008}}</ref> pazīstams arī kā '''Gebers''', bija persiešu vai arābu<ref name="EI2">{{Cite encyclopedia | edition = 2nd| publisher = Brill Academic Publishers| volume = 2| pages = 357–359| last = Kraus| first = P.| title = Djābir B. Ḥayyān| encyclopedia = Encyclopaedia of Islam| year = 1962}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce| publisher = Kessinger Publishing| isbn = 978-0-7661-0015-2| last = Holmyard| first = E. J.|author2=Jabir, Richard Russell| title = The Works of Geber| date = 1997-09}}</ref> alķīmiķis, ķīmiķis, astronoms, astrologs, ārsts, farmaceits, filozofs un fiziķis. Viņš tiek uzskatīts par pirmo alķīmiķi praktiķi, kā arī ķīmijas iedibinātāju.<ref name="Rēvalds">{{Grāmatas atsauce|last=Rēvalds|first=Valdis|authorlink=Valdis Rēvalds|title=Fizikas un tehnikas vēstures lappuses|year=2008|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|location=Rīga|isbn=9984-802-20-5|page=73}}</ref> Viņš sistematizēja vielu "kvantitatīvo" analīzi,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/298619/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title=Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2012|6|3||bez}}}}</ref> tāpat atklāja vairākas vielas, tai skaitā [[Sālsskābe|sālsskābi]].

sentences:
]]
'''Gūtenberga [[bībele]]''' ir pirmā lielā [[grāmata]] Rietumos, kas tikusi iespiesta ar pārvietojamajiem metāla burtiem. [[Johans Gūtenbergs]] to izveidoja [[Mainca|Maincā]], [[Vācija|Vācijā]], 1450. gados. Bībele ir [[latīņu valoda|latīņu valodā]] [[Vulgāta]]s tulkojumā.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Sekstants (nozīmju atdalīšana)|Sekstants}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Sekstants
| abbreviation = Sex
| name_latin = Sextans
| RA = 10
| dec = 0
| areatotal = 314
| arearank = 47. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Sex''
| starmagnitude = 4,49
| neareststarname = ''LHS 292''
| stardistance = 14,8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Alfrēds Ašenkampfs
| image         = Alfrēds Ašenkampfs.jpg
| imagesize     = 180px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1858|3|31}}
| location      = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{dat|1914|12|26}}
| deathplace    = [[Rīga]]
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      = [[Rīgas Politehniskā augstskola]]
| movement      = jūgendstils
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences: '''3. decembris''' ir gada 337. diena (338. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 28 dienas.

sentences:
ir viens no putniem, kuru medīja līdz izmiršanai]]
'''Izmiršana''' [[bioloģija|bioloģijā]] un [[ekoloģija|ekoloģijā]] notiek tad, kad visi vienas [[suga]]s īpatņi ir miruši, pārtraucot jebkādas sugas vairošanās iespējas. Izmiršana var notikt [[ekosistēma]]s pārmaiņu dēļ, radot nelabvēlīgu [[dabiskā vide|vidi]], vai [[cilvēks|cilvēka]] darbības dēļ. Eksperti lēš, ka līdz 2100. gadam varētu izmirt puse pašreizējo sugu.<ref>[[E.O. Vilsons|Vilsons, E.O.]], ''Dzīvības nākotne'' (2002) ({{ISBN|0-679-76811-4}})</ref> [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība]] veido un uztur globālu sugu izmiršanas draudu novērtējošu "[[Sarkanā grāmata|Sarkano grāmatu]]".

sentences: '''Pierādījums no pretējā''' jeb '''netiešais pierādījums''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]] un [[loģika|loģikā]], kas pierāda kādu apgalvojumu, pieņemot to, ka tas ir nepatiess, un tādējādi nonākot pie pretrunas.

sentences:
[[Kategorija: Latvijas mūziķi]]
[[Kategorija: Latviešu_reperi]]

sentences: '''Dižciltīgie''' ir [[sabiedrības šķira]], pie kuras pieder no senām un ievērojamām [[dzimta|dzimtām]] cēlušies cilvēki, kas parasti sabiedrībā ieņēma īpašu stāvokli. Nereti dižciltīgie veidoja augstāko, privileģēto valdošās šķiras slāni un bija daļa no [[aristokrātija]]s.

sentences: '''Eksternāts''' jeb '''eksternatūra''' (no {{val|la|externus}} — 'ārējs') ir [[izglītība]]s ieguves veids, kad cilvēks mācās pilnīgi patstāvīgi vai apmeklē mācību nodarbības izglītības iestādē bez piesaistes apmācības programmai, vai piedalās mācību nodarbībās tiešsaistē.

sentences:
[[Kategorija:Protestanti| ]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc reliģijas un valsts]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Tilia tomentosa|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malvales|rinda_lv=Malvu rinda|dzimta=Malvaceae|dzimta_lv=Malvu dzimta|apakšdzimta=Tilioideae|apakšdzimta_lv=Liepu apakšdzimta|ģints=Tilia|ģints_lv=Liepas|suga=Tilia tomentosa|suga_lv=Sudrabliepa|attēls=Tilia-tomentosa.JPG|attēls2=20130817Tilia tomentosa3.jpg}}
'''Sudrabliepa''' ({{val-la|Tilia tomentosa}}) ir [[Malvu dzimta|malvu dzimtas]] suga.  Tās dabiskais izplatības areāls ir no [[Dienvidaustrumeiropa|Dienvidaustrumeiropas]] līdz [[Turcija|Turcijai]]; galvenokārt [[Mērenā josla|mērenajā joslā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:835608-1|title=Tilia tomentosa Moench {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-09-03|language=en}}</ref>

sentences: Šajā lapā tiek apkopota informācija par '''Vikipēdijas palīdzības sadaļas sakopšanu'''.

sentences: '''Villendorfas Venera''' ir 11,1 centimetru augsta [[sieviete]]s statuete, kas atrasta vienās no senākajām kapenēm netālu no Villendorfas ([[Austrija]]) un radīta starp aptuveni 28 000 un 25 000 gadu pirms mūsu ēras.<ref>[http://smarthistory.khanacademy.org/nude-woman-venus-of-willendorf.html Nude Woman (Venus of Willendorf)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141113094702/http://smarthistory.khanacademy.org/nude-woman-venus-of-willendorf.html |date={{dat|2014|11|13||bez}} }}, [//en.wikipedia.org/wiki/Smarthistory Smarthistory]</ref> 1908. gada 7. augustā to atrada strādnieks Johans Verans<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.landesmuseum.at/pdf_frei_remote/WM_19_0019-0030.pdf|title=The anthropomorphic figurines from Willendorf|last=Antl-Weiser|first=Walpurga|publisher=Niederösterreichischen Landesmuseum|access-date=24 December 2012}}</ref> (''Josef Veram''<ref>Geoffrey Bibby (1956) ''The Testimony of the Spade'', p.139, Alfred A. Knoff, New York</ref>) izrakumu laikā [[Arheoloģija|arheologu]] Josefa Šombati (''Szombathy''), Hugo Obermaiera un Josefa Bajera (''Bayer'') vadībā pie paleolīta teritorijas Villendorfas ciemā, [[Lejasaustrija|Lejasaustrijā]], [[Vahava|Vahavā]], netālu no [[Kremsa]]s pilsētas. Tā veidota no [[kaļķakmens]], kas nav raksturīgi šai vietai, un iekrāsota ar [[okers|okeru]]. Tagad tā atrodas Dabas vēstures muzejā (''Naturhistorisches museum'') [[Vīne|Vīnē]], Austrijā<ref name="wit">Witcombe, Christopher (2003) [http://witcombe.sbc.edu/willendorf/ ''Venus of Willendorf''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20040403230731/http://witcombe.sbc.edu/willendorf/ |date={{dat|2004|04|03||bez}} }}, retrieved 2008</ref> un tās vērtība 2005. gadā tika novērtēta kā 60 miljoni dolāru.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://prezi.com/uejxrfophi9z/villendorfas-venera/|title=Villendorfas Venēra|website=prezi.com|access-date=2018-01-30|language=en}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=An der Wien}}
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Teātris ''An der Wien''
| nosaukums_orig   = ''Theater an der Wien''
| attēls           = TheaterWien_z03.JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne#Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48.199583 | plat_NS = N
| gar_d  = 16.363889 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = {{url|https://www.theater-wien.at/}}
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Džūlija Vanga''' (dzimusi {{dat|1981|10|29}} [[Firstenberga/Hāfele|Firstenbergā]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas zemē]] [[Vācija|Vācijā]]<ref>[http://skaties.lv/sievietei/intervija-latvijas-ekstrasense-dzulija-vanga-atklati-par-savam-spejam-magiju-un-citu-pasauli/ Intervija. Latvijas ekstrasense Džūlija Vanga atklāti par savām spējām, maģiju un citu pasauli] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160316070609/http://skaties.lv/sievietei/intervija-latvijas-ekstrasense-dzulija-vanga-atklati-par-savam-spejam-magiju-un-citu-pasauli/ |date={{dat|2016|03|16||bez}} }} Aiva Kanepone, žurnāls "Ieva" 2016. gada 10. janvārī</ref><ref>lapā [http://www.vokrug.tv/person/show/Dzhuliya_Vang/ Джулия Ванг] rakstīts, ka dzimusi [[Rīga|Rīgā]] (krieviski)</ref>) ir [[stilistika|stiliste]] un [[mode]]le no [[Latvija]]s, kļuva populāra kā [[gaišreģis|gaišreģe]] pēc uzvaras krievu [[televīzija]]s [[TNT (televīzijas kanāls)|TNT]] kanāla [[mistika]]s raidījuma "[[Ekstrasensu cīņas]]" 15. sezonā (2015).<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= MŪSU EKSTRASENSE: Džūlija Vanga ekstrasensu cīņās |author= Sandris Vanzovičs |date= 2015. gada 11. augusts |publisher= [[Neatkarīgā Rīta Avīze]] |url= http://nra.lv/izklaide/147629-musu-ekstrasense-dzulija-vanga-ekstrasensu-cinas.htm |language= latviski |accessdate= 2016. gada 19. martā}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija cianīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = ciānkālijs
|      ķīmiskā formula = KCN
|              molmasa = 65,12
|              blīvums = 1520
|  kušanas temperatūra = 634 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 71,6g/100ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija cianīds''' (KCN, ciānkālijs) ir [[ciānūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir balta, kristāliska, indīga viela, kas labi šķīst ūdenī. KCN kristāli pēc izskata ļoti atgādina parasto [[cukurs|cukuru]]. [[Etanols|Etanolā]] ciānkālijs šķīst slikti, [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]] nešķīst.

sentences:
[[Kategorija:Spānija]]
[[Kategorija:Televīzijas kanāli pēc valsts]]

sentences: {{Commonscat|English and British princesses}}

sentences:
ar musulmaņu vairākumu]]
'''Islāms Krievijā''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''ислам в России'') ir otrā izplatītākā [[reliģija]] [[Krievija|Krievijas Federācija]] pēc [[kristietība]]s.

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Vahanu valoda
|nativename=''x̌ik zik''
|pronunciation=
|states={{PAK}},
{{AFG}},
{{TJK}},
{{CHN}}
|speakers= 50—75 tūkstoši
|familycolor=Indoeiropiešu
|fam1=[[Indoeiropiešu valodas|Indoeiropiešu]]
|fam2=[[Indoirāņu valodas|Indoirāņu]]
|fam3=[[Irāņu valodas|Irāņu]]
|fam4=[[Austrumirāņu valodas|Austrumirāņu]]
|agency=
|script = [[Arābu alfabēts]], [[kirilica]], [[latīņu alfabēts]]
|nation=
|iso1= ''nav''
|iso2= ''nav''
|iso3=wbl
|map           =
}}
'''Vahanu''' jeb '''vahi valoda''' ir [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu saimes]] [[austrumiraņu valodas|austrumirāņu]] atzara valoda, kurā runā galvenokārt [[vahani]] to kompaktos apdzīvotības areālos [[Pamirs|Pamira]] dienvidos un [[Hindukušs|Hindukuša]] ziemeļaustrumos. Valodu prot no {{nobr|50 000}} līdz {{nobr|75 000}} cilvēku.<ref>[http://www.ethnologue.com/language/wbl Ethnologue. Wakhi]</ref> Lai arī vahanu apdzīvotais pamatareāls ir [[Pandža]]s un tās satekupju [[Pāmira]]s un [[Vāhāna]]s ielejas uz [[Afganistāna]]s un [[Tadžikistāna]]s robežas, lielākais valodas pratēju kopums dzīvo [[Pakistāna]]s ziemeļos. Līdz nesenam laikam vahanu valodai nebija savas rakstības, bet mūsdienās Afganistānā izstrādāta rakstība uz [[arābu alfabēts|arābu alfabēta]] pamata, Tadžikistānā kopš 2001. gada — [[kirilica]]s, bet Pakistānā tiek izstrādāta rakstība [[latīņu alfabēts|latīņu alfabētā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://gojal.net/languages_wakhi_%20alphabets.htm |title=Wakhi Rasmulxat |access-date={{dat|2015|02|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120214143742/http://www.gojal.net/languages_wakhi_%20alphabets.htm |archivedate={{dat|2012|02|14||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Smiltenes Sv. Nikolaja pareizticīgo baznīca
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               = Smiltenes pareizticīgo baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Smiltenes pareizticīgo baznīca
| label_position = top
| latd  = 57.423270
| longd = 25.909796
| location              = {{vieta|Latvija|Smiltenes novads|Smiltene}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Pareizticīgā Baznīca]]
| consecration_year     = 1896. gads
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences: '''2004. gada Ķīnas Republikas prezidenta vēlēšanas''' ({{val-zh|第十一任中華民國總統、副總統選舉}}) bija trešās [[prezidents|prezidenta]] un [[viceprezidents|viceprezidenta]] vēlēšanas [[Ķīnas Republika|Taivānas]] vēsturē, kuras notika {{dat|2004|03|20}}, bet kopš [[1947]]. gadā pieņemtās [[Ķīnas Republikas konstitūcija]]s tās bija jau 11. [[vēlēšanas]]. Šajā pašā dienā notika konsultatīvs [[referendums]] par attiecībām ar [[Ķīnas Tautas Republika|Ķīnas Tautas Republiku]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mīla un nāve
| operators =
| attēls = Love and death.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents = [[Čārlzs H. Džofe]]
| scenārijs = Vudijs Allens
| aktieri = * Vudijs Allens
* [[Daiena Kītone]]
| mūzika = [[Sergejs Prokofjevs]]
| oriģinālnos = ''Love and Death''
| studija = ''Jack Rollins & Charles H. Joffe Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|6|10}}
| ilgums = 85 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|20,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3982591489/|title=Love and Death |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|2|18}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mīla un nāve"''' ({{Val|en|Love and Death}}) ir 1975. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido Allens un [[Daiena Kītone]].

sentences:
centrā. Šis ir pirmais melnā cauruma ēnas attēlojums, kas iegūts tiešā veidā [[radioviļņi|radiodiapazonā]] (''[[Event Horizon Telescope]]'')]]
'''Melnais caurums''' ir [[laiktelpa]]s vieta, kurai piemīt tik spēcīga [[gravitācija]], ka nepieciešamajam [[ātrums|ātrumam]], lai no tās izkļūtu, ir jābūt lielākam par [[gaismas ātrums|gaismas ātrumu]]. Pēc [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgās relativitātes teorijas]] no melnā cauruma nevar izkļūt nedz [[matērija]], nedz [[informācija]], taču [[kvantu mehānika]] pieļauj atkāpes no šīs normas. Melno caurumu esamību Visumā atbalsta gan teorētiskie pētījumi, gan arī astronomiskie novērojumi.

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Negatīvā brīvība''' tiek raksturota kā [[brīvība]] no citu cilvēku [[Vardarbība|vardarbīgas]] iejaukšanās un tiek izmantota kā pretstats [[Pozitīvā brīvība|pozitīvajai brīvībai]], kas tiek definēta kā indivīda brīvība no sociālās sistēmas ierobežojumiem sabiedrībā, piemēram, [[Seksisms|seksisma]] vai [[Rasisms|rasisma]].

sentences: '''Pilsētvides izpēte''' ir cilvēka veidotu struktūru izpēte, taču parasti tiek asociēta ar pamestu graustu, pazemes tuneļu vai ēku drupu izpēti kā [[vaļasprieks|vaļasprieku]]. Šai aktivitātei raksturīga attiecīgās vietas dokumentācija, uzņemot fotogrāfijas vai video ierakstus.<ref name="SFGATE_062008">{{Ziņu atsauce|url=http://www.sfgate.com/cgi-bin/article.cgi?f=/c/a/2007/08/19/CMA4QVBMQ.DTL|title=The Art of Urban Exploration|work=San Francisco Chronicle|access-date=20 June 2008|date=19 August 2007|last=Nestor|first=James}}</ref>

sentences: '''Iesauka''' ir neoficiāls [[nosaukums|vārds]], kurā sauc [[persona|personu]], priekšmetu vai kaut kādu citu objektu, parasti norādot uz kādu no tā īpašībām vai pazīmēm. Nereti iesaukas ir [[deminutīvs|deminutīvi]] (mīļvārdiņi). [[Internets|Internetā]] cilvēki izvēlas paši sev iesaukas jeb '''segvārdus''' ('''nikus''').

sentences: [[File:StFrancis part.jpg|thumb|270px|[[Asīzes Francisks]], 13. g.s. [[portrets]].]]

sentences: '''Galamērs''' (arī '''garuma galamērs''', '''plakanparalēlais galamērs''', '''[[Kārlis Edvards Johansons|Johansona]] bloki''') ir garuma [[etalons]], kas izveidots kā taisnstūra [[paralēlskaldnis]] vai [[cilindrs]].

sentences:
s pierādījumi. Pitagora teorēmai pastāv vismaz 370 pierādījumi]]
'''Teorēma''' ({{val-el|θεώρειν}}, ''theórein'' — ‘apdomāt’, ‘aplūkot’)<ref name="ZTV"/> [[matemātika|matemātikā]] ir [[apgalvojums]], kas ir [[matemātisks pierādījums|pierādīts]], balstoties uz [[aksioma|aksiomām]]. Parasti teorēmu veido [[premisa]] un [[secinājums]]. Vispārīgā formā teorēma tiek formulēta šādi: "ja (notiek kaut kas), tad (notiek tas un tas)".<ref name="ZTV"/>

sentences: {{Commonscat|Cyclists from France|Riteņbraucēji no Francijas}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Fluorīts
|attēls=
|att_paraksts=Kubiski fluorīta kristāli
|klase=Fluorīdu minerāls
|ŠtruncaID=3/A.08-10
|ķīm_formula=Kalcija fluorīds - CaF2
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Violeta, zaļa, sārta, zeltaini dzeltena, bezkrāsas, zila, rozā, brūna
|svītra=Balta
|habituss=Kubveida kristāli, retāk oktaedri, dodekaedri u.c., agregāti, dvīņu kristāli
|skaldnība=Ļoti laba trīs virzienos
|lūzums=Skabargains, gliemežnīcas
|cietība=4 (viens no Mosa skalas etaloniem)
|spīdums=Stikla, nespodrs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=n = 1,433—1,435
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,18
}}

sentences:
[[Kategorija:Automašīnu detaļas]]
[[Kategorija:Riteņi]]
[[Kategorija:Gumija]]

sentences: '''Fermi paradokss''' ir acīmredzama neatbilstība starp [[varbūtība]]s aprēķiniem par [[ārpuszemes dzīvība|ārpuszemes civilizāciju]] eksistēšanu un zinātnisku pierādījumu trūkumu par kontaktiem ar šādām civilizācijām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Snowy Owl - Schnee-Eule.jpg
| att_nosaukums = Mātīte
|       attēls2 = Bubo scandiacus (Linnaeus, 1758) Male.jpg
|att2_nosaukums = Tēviņš
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Strigiformes
|      kārta_lv = Pūčveidīgie
|        dzimta = Strigidae
|     dzimta_lv = Pūču dzimta
|         ģints = Bubo
|      ģints_lv = Ūpji
|          suga = Bubo scandiacus
|       suga_lv = Baltā pūce
|      binomial = Bubo scandiacus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Nyctea scandiaca''
|     izplatība =
{{legend|#0C5F8E|Sastopama ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#59B1D8|Sastopama ziemošanas sezonā}}
}}
'''Baltā pūce''' (''Bubo scandiacus'') ir liela auguma [[pūču dzimta]]s (''Strigidae'') [[plēsīgais putns]], kas pieder [[ūpji|ūpju ģintij]] (''Bubo''). Vēl nesenā pagātnē baltā pūce tika klasificēta monotipiskā balto pūču ģintī (''Nyctea''), bet, veicot [[DNS]] pētījumus, noskaidrojās, ka baltā pūce ir tuvu radniecīga ūpju ģints sugām. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/owls/ World Bird List: Owls, 2020]</ref>

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #006643
| nos = ''Śląsk Wrocław''
| logo = Slask Wroclaw crest.png
| pilns = ''Wrocławski Klub Sportowy Śląsk Wrocław Spółka Akcyjna''
| iesauka = ''Wojskowi'' (Karavirī)
| pilsēta = {{Vieta|Polija|Vroclava}}
| dib = 1947
| dib_mēn =
| dib_dat =
| stad = [[Pilsētas stadions (Vroclava)|Pilsētas stadions]], [[Vroclava]]
| ietilp = 42 771
| prez = {{flaga|Polija}} Macejs Potockis
| tren = {{flaga|Polija}} [[Jaceks Magjera]]
| līga = ''[[Ekstraklasa]]''
| sez = 2022.—2023.
| poz = 15. vieta
}}
]]
'''Vroclavas "Śląsk"''' ({{val-pl|Śląsk Wrocław}}) ir profesionāls [[futbols|futbola]] klubs no [[Vroclava]]s [[Polija|Polijā]].

== Sasniegumi ==
* '''[[Ekstraklasa|Ekstraklasa (Pirmā divīzija)]]:
** '''1. vieta''' (2): 1976–77, 2011–12
** '''2. vieta''' (3): 1977–78, 1981–82, 2010–11

sentences: '''1259. gada zemgaļu sacelšanās''' un fogtu izraidīšana notika 1259. gadā, ko veicināja vāciešu sakāve [[Kauja pie Skodas (1259)|Skodas kaujā]]. Garīdznieki un fogti, kas ievāca nodevas, Zemgales novados bija nometināti pēc tam, kad 1254.gada aprīlī [[Zemgale]] tika sadalīta starp [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapu]] un [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeni]]. Sacelšanās karavadonis [[Šabis]] (''Schabe'') ierosināja likt fogtiem pilnā drošībā atstāt zemgaļu zemes, lai saglabātu mieru ar [[kristieši]]em.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Šišaldins
| Nosaukums2       = ''Shishaldin''
| Photo            = Shishaldin.jpg
| Paraksts         = Šišaldins 2004. gadā
| Augstums         = 2857
| Relatīvais_augstums = 2857
| karte            = Aļaska#Ziemeļamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd= 54 |latm= 45 |lats=21 |latNS= N
| longd= 163 |longm= 58 |longs= 03 |longEW= W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|ASV|Aļaska|Unimaka}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2020|1|3}}
| First ascent         = 1932 (Dž. Patersons)
}}

sentences: {{commonscat|Education in Finland|Izglītība Somijā}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada jūlijā,}}
'''Standartatmosfēra''' — vertikālais temperatūru, [[atmosfēras spiediens|spiediena]] un gaisa blīvuma sadalījums [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfērā]], kurš atbilst tās ilggadējiem vidējiem rādītājiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Jānis Baltvilks
|         vārds_orig =
|             attēls = Baltvilks.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1944
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Smārdes pagasts|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2003
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 4
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvietis]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]], [[ornitologs]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Jānis Baltvilks''' (dzimis {{dat|1944|7|24}}, miris {{dat|2003|10|4}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/national/politics/miris-dzejnieks-janis-baltvilks.d?id=6459801|title=Miris dzejnieks Jānis Baltvilks|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2013|2|2||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejnieks]] un [[ornitologs]].

sentences: '''Alotropija''' — parādība, kad viens [[ķīmiskais elements]] veido vairākas [[vienkārša viela|vienkāršas vielas]]. Šīs vienkāršās vielas atšķiras ar [[atoms|atomu]] skaitu [[molekula|molekulā]] vai strukturālo uzbūvi.

sentences:
]]
'''Padomju represijas Baltkrievijā''' ({{val|be|Саве́цкія рэпрэ́сіі ў Белару́сі}}) bija politiski motivētas represijas [[Baltkrievijas PSR]] pret Baltkrievijas iedzīvotājiem, kas tika vajāti, apsūdzot aizdomās par kontrrevolucionāru darbību, piederību [[kulaki]]em, personu īpašuma nacionalizēšanas kavēšanu vai par jebkādas citas par pretvalstisku atzītas darbības veikšanu. Represijas sākas ap 1917. gadu, sasniedzot lielākos apmērus 1930. gados, kad visā [[PSRS]] teritorijā norisinājās [[Lielais terors]]. Represijas aptvēra arī [[Rietumbaltkrievija|Rietumbaltkrieviju]] (1939—1941) pēc tās atdalīšanas no [[Polija]]s un pievienošanas PSRS, iekļaujot Baltkrievijas PSR. Represijas Baltkrievijas PSR teritorijā turpinājās līdz pat [[Josifs Staļins|Josifa Staļina]] nāvei 1953. gadā.

sentences: {{Commons category|Chemical processes|Ķīmiskie procesi}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums = 235px
| vārds_orig =John Dee
| attēls =John Dee Ashmolean.jpg
| att_izmērs =235px
| att_nosaukums = 16. gadsimtā nezināma mākslinieka gleznots portrets.
| dz_dat_alt = {{dat|1527|7|13}}
| dz_vieta =[[Tauervorda]], [[Londona]], {{Karogs|Anglija}}
| m_dat_alt = [[1608]]. vai [[1609]]. gadā
[[Mortleika]], [[Londona]], {{Karogs|Anglija}}
| pilsonība =
| tautība =[[velsietis]]
| darba_vietas =
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Luvēnas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Tomass Digss]]<ref>[http://www.dcs.warwick.ac.uk/bshm/zingaz/C.html British Society for the History of Mathematics]</ref>
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Viki-Dienvidāfrika 86 000
| datums     = {{dat|2018|7|10}}
| laiks      = no 18.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Dienvidāfrika, 86 000
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{U|Papuass}}
# {{U|Edgars2007}}
# {{U|Egilus}}
# {{U|Silraks}}
}}

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Džāmas minarets
| Image       =
| State Party = {{flag2|Afghanistan}}
| Type        = Kultūra
| Criteria    = ii, iii, iv
| ID          = 211
| Region      = Āzija un Klusā okeāna reģions
| Year        = 2002
| Session     = 26.
| Danger      = 2002—pašlaik
| locmapin    = Afghanistan
| latitude    = 34.396667
| longitude   = 64.516111
}}
'''Džāmas minarets''' ({{val|fa|منار جام}}, ''Minār-e Ǧām'') ir 65 metrus augsts [[minarets]], kas tika uzcelts ap 1190. gadu no ķieģeļiem. Slavens ar sarežģīto ķieģeļu, apmetuma un glazēto flīžu apdari. Atrodas gandrīz nepieejamā reģionā [[Gouras province|Gouras provincē]], [[Afganistāna|Afganistānā]], pie [[Harīrūda]]s.

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences:
krūms]]
'''Krūms''' jeb '''krūmājs''' ir [[augi|augu]] dzīvības forma; tie ir [[Koksne|kokaini]], [[daudzgadīgi augi]], kuru augstums ir intervālā no 0,8 līdz 6 [[metrs|metriem]].<ref name="">{{ru ikona}} [http://www.ecosystema.ru/07referats/slovgeo/393.htm КУСТАРНИК: ГЕОГРАФИЧЕСКИЙ СЛОВАРЬ]</ref> Atšķirībā no [[koks|kokiem]], krūmi parasti aug cieši blakus viens pie otra, tiem nav izteikts viens [[stumbrs]] un to dzīves garums ir no 10 līdz 20 gadiem.

sentences: '''Uroloģija''' ({{val-el2|οὖρον (ouron)}} — 'urīns' un ''λογία (logia)'' — 'mācība') ir [[medicīna]]s nozare, kas pētī urīnizvadorgānu ([[nieres|nieru]], [[urīnpūslis|urīnpūšļa]], urīnizvadkanāla)  un vīriešu dzimumorgānu slimību izcelšanos, attīstību, diagnostiku, ārstēšanu un profilaksi.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 90
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 10
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Th
|             atommasa = 232,03806
|   valences elektroni = [Rn]6d27s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
[[Monacīts]] — torija minerāls; [[torotrasts]] — toriju saturoša [[kontrastviela]]
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 11700
|  kušanas temperatūra = 2115 K (1842 °C)
| viršanas temperatūra = 5061 K (4788 °C)
}}

sentences: '''Citokīni''' ir mazmolekulāras [[olbaltumvielas]] (~5—20 kDa), un tām ir liela nozīme šūnu savstarpējā komunikācijā. Pie citokīniem pieskaita [[Hemokinīni|hemokinīnus]], [[Interferoni|interferonus]], [[Interleikīni|interleikīnus]], [[Limfokinīni|limfokinīnus]] un tumora nekrozes faktorus. Citokīni tiek izdalīti gan no [[Imūnsistēma|imūnajām šūnām]], gan [[Endotēlijs|endoteliocītiem]], gan arī [[Fibroblasts|fibroblastiem]] un stromālajām šūnām. Viena veida citokīns var tikt izdalīts no dažādiem šūnu tipiem.<ref>"Cytokine" in John Lackie. A Dictionary of Biomedicine. Oxford University Press. 2010. {{ISBN|9780199549351}}</ref> Citokīnu darbība atvieglo homeostāzi, tiem ir arī liela nozīme hipersensibilizācijas un [[Iekaisums|iekaisuma]] attīstībā. Tie var iedarboties uz to pašu šūnu, kas tos ir sintezējusi (autokrīni), vai uz citu šūnu (parakrīni), kā arī dažiem citokīniem ir sistēmiska darbība (endokrīni). Citokīni iedarbojas, savienojoties ar specifisko receptoru uz mērķšūnas.<ref>Klīniskā medicīna III. A.Lejnieks {{ISBN|9789984813516}}. Medicīnas apgāds. 2012</ref>

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas 18. vidusskola
| logo =
| seal_image =
| image =
| image size =
| alt =
| caption =
| motto =
| location = Sīmaņa iela 14, Rīga
| postcode =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 59
| lats = 38
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 07
| longs = 50
| longEW = E
| schooltype = vakara vidusskola
| fundingtype =
| religion =
| denomination =
| patron =
| established = 1922. gadā
| approx =
| founded =
| opened =
| founder =
| status = Slēgta
| closed =
| c_approx =
| locale =
| sister_school =
| schoolboard =
| superintendent =
| session =
| schoolnumber =
| school code =
| president =
| chair =
| chairman =
| chairperson =
| director = Egīls Romanovskis
| headmistress =
| headmaster =
| head_teacher =
| executive_headteacher =
| acting_headteacher =
| custodian =
| staff =
| teaching_staff = 59 (2016)
| employees =
| key_people =
| grades =
| years =
| gender =
| lower_age =
| upper_age =
| age range =
| enrolment =
| enrollment =
| enrollment_as_of =
| pupils = 558 (2018)
| grade1 =
| grade2 =
| grade3 =
| grade4 =
| grade5 =
| grade6 =
| grade7 =
| grade8 =
| grade9 =
| grade10 =
| grade11 =
| grade12 =
| International_Students =
| classes =
| avg_class_size =
| ratio =
| language = Latviešu, krievu|schedtyp
| schedule =
| Hours_in_Day =
| classrooms =
| colors =
| slogan =
| song =
| sports =
| accreditation =
| ranking =
| national_ranking =
| publication =
| newspaper =
| yearbook =
| products =
| endowment =
| budget =
| fees =
| revenue =
| graduates =
| year =
| alumni =
| free_label =
| free_text =
| homepage = {{url|www.r18vmvs.lv}}
}}
'''Rīgas 18. vidusskola''' bija [[Rīga]]s vakara vidusskola, kas atradās [[Sīmaņa iela|Sīmaņa ielā]] 14, [[Sarkandaugava]]s apkaimē. 2022. gada februārī [[Rīgas dome]] nobalsoja par Rīgas 18. vidusskolas slēgšanu.<ref>[https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/septinas-rigas-vidusskolas-planots-parveidot-par-pamatskolam.a459729/?utm_source=lsm&utm_medium=article-bottom&utm_campaign=article Septiņas Rīgas vidusskolas plānots pārveidot par pamatskolām] lsm.lv 2022. gada 2. jūnijā</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|dzimta=Magnoliopsida|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta_lv=Rubiju dzimta|binomial=Cruciata laevipes <small>(Opiz.)</small>|ģints=Cruciata|ģints_lv=Krustmadaras|suga=Cruciata laevipes|suga_lv=Skropstainā krustmadara|rinda=Gentianales|att_izmērs=250px|attēls=Cruciata laevipes 3 RF.jpg|sinonīmi=Galium cruciata (L.) Scop.}}
'''Skropstainā krustmadara''' (''Cruciata laevipes'') ir augu suga [[rubiju dzimta]]s [[krustmadaras|krustmadaru]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa]]s [[Dienvideiropa|dienvidos]], rietumos un vidusdaļā, kā arī [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], tā ir adventīva augu suga.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/cruciata-laevipes-opiz/|title=skropstainā krustmadara - Cruciata laevipes Opiz - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-12}}</ref>

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Jēkabs
|      dzimšanas datums = 1. gadsimta sākums
|          nāves datums = 44. gadā
|        piemiņas diena = [[25. jūlijs]] ([[katoļticība]], [[luterāņi]])
[[30. aprīlis]] ([[pareizticība]])
[[30. decembris]] ([[Spānijas Baznīca]])
|                  godā = visā [[kristietība|kristietībā]]
|                attēls = Rembrandt - Sankt Jakobus der Ältere.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = Apustulis Jēkabs [[Rembrants|Rembranta]] gleznā
|       dzimšanas vieta = [[Betsaida]] ([[Galileja]]),  [[Romas impērija]] (tagad {{ISR}}s kontrolē)
|           nāves vieta = [[Jūdeja]],  [[Romas impērija]]
|             nosaukums = Apustulis un Pirmssauktais
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas = {{flaga|ESP}} [[Santjago de Kompostela]]s katedrāle
|                strīdi =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ye
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''YNET''
|sponsors              = ''TeleYemen''
|domātais-pielietojums = Ar [[Jemena|Jemenu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots saistībā ar Jemenu
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Domēni tiek reģistrēti trešajā līmenī zem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.y.net.ye/services/domain_name.htm www.y.net.ye]
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Cinna latifolia NRCS-1.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Cinna|ģints_lv=Cinnas|suga=Cinna latifolia|suga_lv=Platlapu cinna|binomial=Cinna latifolia|autors=(Trevir.) Griseb.|sinonīmi=}}'''Platlapu cinna''' ({{val|la|Cinna latifolia}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga ar cirkumpolāru izplatības areālu ziemeļaustrumu [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences: '''26. septembris''' ir gada 269. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (270. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 96 dienas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hāgendorfīts
|attēls=Hagendorfite-sea78a.jpg
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/A.06-90
|ķīm_formula=(Na,Ca)Mn(Fe,Fe,Mg)2(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļganmelns
|svītra=Pelēki zaļa
|habituss=Masīvs
|skaldnība=Laba vienā virzienā, slikta - citā
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.735 nβ = 1.742 nγ = 1.745
|pleohroisms=Izteikts - no zaļganbrūnas un zaļu un zilganzaļu krāsu
|blīvums=3,71
}}
__NOTOC__

sentences:
{{cita nozīme|vielu grupu|vienkāršāko fenolu|fenols}}
 — vienkāršākais no fenoliem.]]

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg3-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Padomju nomenklatūra''' bija faktiskā valdošā šķira [[PSRS]] un pārējās [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] sociālistiskajās valstīs. Nosaukums cēlies no latīņu vārda ''nomenclatura'', kas nozīmē "vārdu saraksts”. Komunistiskās partijas ierēdņu atlasīti cilvēki ieņēma visus vadošos amatus valsts administrācijā, tautsaimniecībā, bruņotajos spēkos un kultūras nozarēs. Padomju sistēmā ikviena augstāka vai atbildīga amata ieņemšanai kandidātus izvirzīja partijas orgāni, un šos kandidātus ņēma no pārbaudīto un uzticamo cilvēku saraksta. Par kandidāta atbilstības galveno kritēriju uzskatīja pakļaušanos partijas norādījumiem.<ref>[http://www.diena.lv/arhivs/komunisms-sen-beidzies-bet-nomenklatura-pastav-10023943 Komunisms sen beidzies, bet nomenklatūra pastāv]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Kodachrome''
| operators =
| attēls = Kodachrome film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Marks Raso]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Eds Heriss]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Brūss Grīnvuds]]
* [[Vendija Krūsone]]
* [[Deniss Haisberts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kodachrome''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|9|8|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2018|4|20|ASV}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Kodachrome''''' ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Marks Raso]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Eds Heriss]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Elizabete Olsena]], [[Brūss Grīnvuds]], [[Vendija Krūsone]] un [[Deniss Haisberts]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{Vikisaites+}}
{{saistīts teksts}}
'''IDEF0''' ({{val-en|Integration Definition for Function Modeling}}) metodoloģija.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Common Snapping Turtle Close Up.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņurupuči
|        dzimta = Chelydridae
|     dzimta_lv =
|         ģints = Chelydra
|      ģints_lv =
|       ģints_r =
|          suga = C. serpentina
|       suga_lv = Kaimanu bruņurupucis
|     izplatība =
|    iedalījums =
|      binomial =
|   kategorijas = nē
}}'''Kaimanu bruņurupucis''' ({{val|la|Chelydra serpentina}}) ir liela [[saldūdens]] [[Bruņrupuči|bruņurupuču]] suga no dzimtas ''Chelydridae''. Tie ir spēcīgi veidoti, atšķiras ar lieliem, izvērstiem nagiem un cietu žokli, kas ir pietiekami spēcīgs, lai bruņurupucis spētu pārkost cilvēka roku.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Stonefly - dinotoperla.jpg
| att_nosaukums = ''[[Dinotoperla]]''
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| infraklase = Neoptera
| infraklase_lv = Jaunspārņi
| virskārta = Exopterygota
| virskārta_lv = Nepilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta = Plecoptera
| kārta_lv = Strautenes
| apakškārta = Antarctoperlaria
| kategorijas = nē
| binomial= Antarctoperlaria <small>Zwick, 1969</small>
| iedalījums =
* virsdzimta: ''[[Eusthenioidea]]''
* virsdzimta: ''[[Gripopterygoidea]]''
| sinonīmi =
* ''Gondwanoperlaria''
}}
'''''Antarctoperlaria''''' ir kukaiņu [[Strautenes|strauteņu]] apakškārta. Tā iedalās 2 virsdzimtās, kurās savukārt ietilpst 6 dzimtas (4 no tām mūsdienu dzimtas un divas ar fosīlām sugām) ar apmēram 420 sugām.<ref name="FochettiTiernodeFigueroa2008">Romolo Fochetti & José Manuel Tierno de Figueroa. ''Global diversity of stoneflies (Plecoptera: Insecta) in freshwater''. Hydrobiologia (2008) 595:365-377 {{doi|10.1007/s10750-007-9031-3}}</ref><ref name="Lillehammer1988">''Stoneflies (Plecoptera) of Fennoscandian and Denmark''. / by A. Lillehammer (1988). 165 p. (Fauna Entomologica Scandinavica. ISSN 0106-8377, v. 21) {{ISBN|90-04-08695-1}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Millstätter Berg Birke Lammersdorf.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda
| dzimta =Betulaceae
| dzimta_lv =Bērzu dzimta
| ģints =Betula
| ģints_lv =Bērzi
| suga =B. pendula
| suga_lv = Nokarenais bērzs
| kategorijas =nē
}}
'''Nokarenais bērzs''' (''Betula pendula'' Roth, sīn. ''Betula verrucosa'' Ehrh.) jeb '''kārpainais bērzs,''' jeb '''āra bērzs''' ir [[bērzu dzimta]]s suga. Latvijā bieži sastopams [[koks]].

sentences: '''Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija''' (UNCLOS) ir starptautiska vienošanās par [[teritoriālie ūdeņi|teritoriālajiem ūdeņiem]] un [[jūras robeža|robežām]], par miermīlīgu caurbraukšanu pa šiem teritoriālajiem ūdeņiem, par [[pieguļošā zona|pieguļošo zonu]], par starptautisku kuģošanu pa [[jūras šaurums|jūras šaurumiem]], par [[ekskluzīva ekonomiskā zona|ekskluzīvajām ekonomiskajām zonām]], par valstu tiesībām uz [[kontinentālais šelfs|kontinentālajiem šelfiem]], kā arī par kuģošanu atklātā jūrā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums                = ''The Skeleton Twins''
| attēls                   = The Skeleton Twins poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| oriģinālnos              = ''The Skeleton Twins''
| žanrs                    = dramatiska komēdija
| režisors                 = Kreigs Džonsons
| producents               = * [[Stefanija Langofa]]
* [[Džereds Ijans Goldmens]]
* [[Dženifera Lī]]
* [[Džeikobs Pečeniks]]
| scenārija autors         =
* Kreigs Džonsons
* Marks Heimens
| galvenajās lomās         =
* [[Kristena Viga]]
* [[Bills Heiders]]
* [[Lūks Vilsons]]
| mūzika                   = Nātans Larsons
| operators                = Rīds Morāno
| montāža                  = Dženifera Lī
| studija                  =
* ''Duplass Brothers Productions''
* ''Venture forth''
| izplatītājs              = ''Roadside Attractions''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|9|12|ASV}}
| ilgums                   = 93 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,7 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Skeleton Twins''''' ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dramatiska kinokomēdija, kuras [[Kinorežisors|režisors]] ir [[Kreigs Džonsons]]. Galvenās lomas atveido [[Bills Heiders]] (Mailo Dīns) un [[Kristena Viga]] (Mailo dvīņumāsa Megija). Filma saņēma pozitīvus kritiķu novērtējumus; kritiķi izcēla gan režisora darbu, gan Heidera un Vigas tēlojumus.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Elerijs Heils
|     vārds_orig = ''George Ellery Hale''
|         attēls = Portrait of George Ellery Hale.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Čikāga]], [[Ilinoisa]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Pasadīna]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|     alma_mater = [[Čikāgas Universitāte]], [[Vilsona kalna observatorija]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[spektroheliogrāfs]]
|    apbalvojumi = [[Kopleja medaļa]] (1932)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
īpatņu atšķirīgās čaulas, atkarībā no to fenotipa]]
'''Fenotips''' ir [[organisms|organisma]] [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģisko]] un fizioloģisko pazīmju kopums. Fenotips ir [[genotips|genotipa]] ārējā izpausme konkrētos ārējās vides apstākļos. Vienkāršāk sakot, fenotips ir tas, ko cilvēks redz, skatoties uz bioloģisku būtni. To, kā dzīvā būtne izskatīsies, tiek "iestrādāts" [[gēns|gēnos]].

sentences: '''Divskanis''' jeb '''diftongs''' ir divu [[patskanis|patskaņu]] savienojums vienā zilbē. Divskaņi var būt monofonēmas (viena [[fonēma]]) un bifonēmas (divas fonēmas). Mūsdienu latviešu literārajā valodā ir 10 divskaņi: divi divskaņi ({{IPA|[iɛ]}} un {{IPA|[uɔ]}}) ir monofonēmas, pārējie divskaņi ({{IPA|[ai], [au], [ɛi], [ɛu], [iu], [oi], [ɔu], [ui]}}) ir bifonēmas.<ref name="lza"/><ref name="Nicole"/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Politetrafluoretilēna struktūrformula

Neliela politetrafluoretilēna molekulas fragmenta modelis
|       citi nosaukumi = teflons, fluorplasts-4, PTFE
|           CAS numurs = 9002-84-0
|      ķīmiskā formula = CnF2n+2
|              molmasa = -
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 327 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Politetrafluoretilēns''' ir [[polimērs]], kas sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[fluors|fluora]]. To var uzskatīt par [[polietilēns|polietilēna]] atvasinājumu, kura molekulā visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi aizvietoti ar fluora atomiem:
:−(−CF2−CF2−)n−
Politetrafluoretilēnu biežāk pazīst ar zīmola nosaukumu '''teflons'''. Teflonā ārkārtīgi garas oglekļa atomu ķēdes ir it kā "ietītas" fluora atomos, turklāt ķīmiskā saite starp fluoru un oglekli ir ļoti stipra. Tādēļ teflons ir ķīmiski ļoti inerts materiāls, kas nereaģē pat ar [[karaļūdens|karaļūdeni]]. Teflons ir ārkārtīgi slidens materiāls, jo tam piemīt neliels [[Berze|berzes koeficients]]. Šis materiāls ir [[Karstumizturība|karstumizturīgs]] un ķīmiski noturīgs.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008.gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref>

sentences:
{{Mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''Nāve spēlē šahu''' ({{val|sv|Döden spelar schack}}) ir monumentāla glezna [[Tebī]] baznīcā netālu no [[Stokholma|Stokholmas]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]. Tā tapusi ap 1480.–1490. gadu un tās autors ir zviedru viduslaiku gleznotājs [[Albertuss Piktors]].<ref name="europeana.eu"><cite class="book" id="CITEREFeuropeana.eu">[http://www.europeana.eu/portal/record/2063602/SWE_280_001.html Death Playing Chess, Albertus]</cite> {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|objektu|kapsētu|Vecais Ķaupis (kapsēta)}}
'''Vecais Ķaupis''' ir kultūrvēsturisks objekts un bijusī sarīkojumu vieta, kas atrodas [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] [[Zvidzāni|Zvidzānos]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                 =

LSD struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula        = C16H17N3O
|citi nosaukumi         =
|CAS numurs             = 478-94-4
|molmasa                = 267,326
|blīvums                =
|kušanas temperatūra    =
|viršanas temperatūra   =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Google+''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              = ''Real-life sharing rethought for the web''
| veids                = [[sociālais tīkls]]
| valsts               =
| īpašnieks            = ''[[Google]]''
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2011|06|28|bez}}
| valodas              = vairāk kā 40
| komerciāla           = jā
| reģistrācija         = publiska
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://plus.google.com}}
}}

sentences: '''Indoeiropiešu pirmvaloda''' ir hipotētiski konstruēta visu [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu]] kopīgā priekštece. Ir vairākas konkurējošas hipotēzes par indoeiropiešu [[Pirmvaloda|pirmvalodas]] izcelsmi.<ref>[http://www.pnas.org/content/early/2013/05/01/1218726110.full.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130612142703/http://www.pnas.org/content/early/2013/05/01/1218726110.full.pdf|date={{dat|2013|06|12||bez}}}} Pētījums par pirmvalodu {{en ikona}}</ref> Pašreiz populārākā ir „Kurgānu hipotēze”, saskaņā ar kuru sākotnējie šīs valodas runātāji mituši [[Melnā jūra|Melnās jūras]] ziemeļu piekrastes stepēs tagadējās [[Ukraina]]s dienvidos. Alternatīvā teorija aizstāv [[Anatolijas kalniene]]s izcelsmes vietu tagadējās [[Turcija]]s vidienē.<ref name="NE">[[Aigars Kalniņš]]. "[https://enciklopedija.lv/skirklis/123067-indoeiropiešu-pirmvaloda Indoeiropiešu pirmvaloda]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 05.09.2023)</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akatoreīts
|attēls=Akatoreite-detail.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.35-20
|ķīm_formula=(Mn2+,Fe2+)9Al2Si8O24(OH)8
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Brūni oranža
|svītra=Dzeltenīgi balta
|habituss=Kūlīšveida kristālu agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba - citā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.698 nβ = 1.704 nγ = 1.720
|pleohroisms=
|blīvums=3,48
}}
'''Akatoreīts''' (nosaukts pēc atradnes [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]) ir ļoti rets [[silikātu minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Grieķu—persiešu kari
|image=
|caption=
|date=499.—449. gads p.m.ē.
|result=Grieķu uzvara<ref>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/244117/Greco-Persian-Wars Encyclopaedia Britannica: Greco-Persian Wars]</ref>
|territory=[[Senā Maķedonija|Maķedonija]], [[Trāķija]] un [[Jonija]] atgūst neatkarību no [[Senā Persija|Persijas]]
|place=Kontinentālā [[Grieķija]], [[Trāķija]], [[Egejas salas]], [[Mazāzija]], [[Kipra]] un [[Senā Ēģipte|Ēģipte]]
|combatant1=Grieķu polisas:

* [[Atēnas]]
* [[Sparta]]
* [[Tēspija]]
* [[Tēbas (Grieķija)|Tēbas]]
* Citas grieķu polisas
[[Kipra]]
[[Dēlas savienība]]
Grieķu sabiedrotie
|combatant2=[[Ahemenīdu impērija]]
Persiešu sabiedrotie
|commander1= [[Aristagors]]{{KIA}},
 [[Miltiāds]]
[[Temistokls]]
[[Leonids I]]{{KIA}}
[[Pausanijs]]
[[Kimons]]{{KIA}}
[[Perikls]]
|commander2= [[Dārijs I]]
 [[Artaferns]], [[Datīds]]
[[Kserkss I]]
[[Mardonijs]]{{KIA}}
}}
'''Grieķu—persiešu kari''', saukti arī par '''persiešu kariem''', bija konfliktu sērija starp [[Senā Persija|Persijas]] [[Ahemenīdu impērija|Ahemenīdu impēriju]] un [[Senā Grieķija|Grieķijas]] pilsētvalstīm, kas ilga no 499. līdz 449. gadam p.m.ē.
Intensīvākā karadarbība notika divu persiešu karagājienu laikā starp 490. un 479. gadu p.m.ē. Lai gan Ahemenīdu impērija šajā laikā sasniedza savu spēka virsotni, grieķu kolektīvā aizsardzība kara laukā pārspēja šķietami neuzveicamo pretinieku. Grieķu uzvara nodrošināja viņu kultūras un politiskās struktūras izdzīvošanu ilgi pēc persiešu impērijas sabrukuma. Galvenais informācijas avots par kariem ir [[Hērodots|Hērodota]] sarakstītā "Vēsture".

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Ēdamais tomāts
|          platums = 235px
|           attēls = Bright red tomato and cross section02.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|             tips = Magnoliophyta
|          tips_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Solanaceae
|        dzimta_lv = Nakteņu dzimta
|            ģints = Solanum
|         ģints_lv = Naktenes
|             suga = S. lycopersicum
|          suga_lv = Ēdamais tomāts
|           suga_r = Tomāts
|         binomial = Solanum lycopersicum
|         sinonīmi = ''Lycopersicon lycopersicum''<br />''Lycopersicon esculentum''
|  izcelsmes_vieta = [[Latīņamerika]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[File:Vintage Atomizer Perfume Bottle.JPG|thumb|right|250px|Smaržu pudelīte]]
'''Smaržas''' ir smaržvielu maisījums [[spirts|spirtā]] vai [[ūdens]]—spirta šķīdumā, kam parasti ir patīkams aromāts. Smaržām tiek izmantotas [[ēteriskās eļļas]].

sentences: {{citas nozīmes|laika ass daļu|Nākotne (nozīmju atdalīšana)|Nākotne}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Alfrēds Andersons
|     vārds_orig =
|         attēls = Alfreds_Andersons.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Duntes muiža, [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}}
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes = [[File:LVA Order of the Three Stars - Knight BAR.png|100px]] [[Triju zvaigžņu ordenis]]
|    kategorijas =
}}
'''Alfrēds Andersons''' (dzimis {{dat|1879|4|7}}, miris {{dat|1937|2|13}}) bija [[Rīga]]s pilsētas galva (no [[1921]]. līdz [[1928]]. gadam), būvinženieris, literāts, pedagogs, izglītības darbinieks un sabiedrisks darbinieks. [[Vilis Olavs|Viļa Olava]] draugs un centienu biedrs. Ar pseidonīmu Andrass sarakstījis drāmu "Ķēniņš Dāvids", tulkojis [[Rihards Vāgners|Riharda Vāgnera]] operas. Rīgas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] ložas [[Rīgas loža "Jāņuguns"|Jāņuguns]] oratora vietnieks, brāļa ievedēja vietnieks (1927-1937).

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Segesta
| native_name    = {{gree|Ἕγεστα}}
| image          = Segesta AncientGreekTemple 0932.jpg
| image_size     =
| caption        = Segestas templis
| map_type       = Itālija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 56| lats = 23| latNS = N
| longd = 12| longm = 50| longs = 32| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Segesta''' ({{val|grc|Ἕγεστα}}) bija antīka pilsēta [[Sicīlija]]s rietumu daļā, netālu no Kalatafimi pilsētas, [[Trapāni brīvais pašvaldību konsorcijs|Trapāni brīvajā pašvaldību konsorcijā]], [[Itālija|Itālijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Izrakumi]] atklāja dažas pilsētas daļas, kas pašlaik ir publiski pieejamas. Pilsētas dibināšanas laiks nav precīzi zināms. Segesta ir pazīstama ar labi saglabājušos dorisko templi.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Džons Draidens
|     vārds_orig    = ''John Dryden''
|         attēls    = John Dryden by John Michael Wright, 1668 (detail), National Portrait Gallery, London.JPG
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1631
|     dz_mēnesis    = 8
|       dz_diena    = 19
|       dz_vieta    = Oldvinkla (''Aldwincle''), [[Anglijas karaliste]]
([[Northemptonšīra]], {{GBR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1700
|      m_mēnesis    = 5
|        m_diena    = 12
|        m_vieta    = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = anglis
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, dramaturgs, tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[17. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[klasicisms]]
|slavenākie darbi   = ''Absalom and Achitophel'', 1681-82
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Iļģuciems
|attels             =
|paraksts           = Lidoņu iela, [[2009. gads|2009]]. gads
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Nordeķi]]
|platiba            = 2,442 km²
|iedzivotaju_skaits = 21 715 ([[2020. gads|2020]])
|iever_celtnes      = [[Nordeķu muiža]]
|udenstilpnes       = [[Daugava]]
|parki              = [[Nordeķu parks]]
|autobuss           = [[3. autobusu maršruts (Rīga)|3.]] [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13.]] [[30. autobusu maršruts (Rīga)|30.]] [[54. autobusu maršruts (Rīga)|54.]]
|trolejbuss         = [[9. trolejbusu maršruts (Rīga)|9.]] [[25. trolejbusu maršruts (Rīga)|25.]]
|tramvajs           = [[5. tramvaju maršruts (Rīga)|5.]]
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1007<br />LV-1055
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/ilguciems/ apkaimes.lv]
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda_lv=Graudzāļu rinda|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Carex chordorrhiza Oulu, Finland 12.06.2013.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|dzimta=Cyperaceae|rinda=Poales|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex chordorrhiza|suga_lv=Tievsakņu grīslis|autors=L.f.|binomial=Carex chordorrhiza}}'''Tievsakņu grīslis''' ({{val-la|Carex chordorrhiza}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama ziemeļu un kalnu apvidos [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā, un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-chordorrhiza-lf/|title=tievsakņu grīslis - Carex chordorrhiza L.f. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-06}}</ref>

sentences: '''Asins plazma''' ir [[asinis|asiņu]] šķidrā daļa — iedzeltens, puscaurspīdīgs [[šķidrums]], kas sastāv no [[neorganiskās vielas|neorganiskām]] un [[organiskās vielas|organiskām]] vielām. Plazmā ietilpstošo [[ķīmiskie savienojumi|ķīmisko savienojumu]] un [[ķīmiskie elementi|ķīmisko elementu]] skaits ir ļoti liels. Asins plazmas sastāvā ir apmēram 93% [[ūdens]], 7,3g/100ml [[olbaltumvielas]] ([[albumīns]], [[globulīni]], [[fibrinogēns]]), elektrolīti (<1% no kopējās plazmas masas), gāzes (CO2; O2; N2), barības vielas ([[glikoze]] un citi [[ogļhidrāti]], [[aminoskābe]]s, [[lipīdi]], [[holesterīns]], [[vitamīni]], [[mikroelementi]]), [[vielmaiņa]]s produkti ([[urīnviela]], [[kreatinīns]], [[urīnskābe]], [[bilirubīns]]), [[hormoni]] un citas vielas.<ref name="autogenerated1">{{grāmatas atsauce | author= L. Aberberga-Augškalne | title= Fizioloģija rehabilitologiem | page= 128 | publisher= SIA Nacionālais apgāds | year= 2002 | isbn= 9984-26-087-9}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Villems no Ribrūkas
|     vārds_orig = ''Willem van Rubroeck <br> Guillaume de Rubrouck''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1220]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = ap [[1293]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[flāms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Karš}}
'''Kavalērija''' (no {{val|fr|cavalerie}}, kas savukārt no {{val|la|caballus}} — '[[zirgs]]'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=350}}</ref>) ir uz zirgiem jājoša [[karavīrs|karavīru]] vienība, kas cīņā izmanto garus pīķus vai [[zobens|zobenus]]. Visvairāk tiek izmantota straujam uzbrukumam, kas spēj sagraut [[kājnieki|kājnieku]] ierindas morāli un cīņassparu. Ļoti efektīvi pret kājniekiem, bet vāji pret kājniekiem ar gariem šķēpiem.
== Vēsture ==
=== Senā Roma ===
{{Pamatraksts|Senās Romas kavalērija}}
=== 19. gadsimts ===
Līdz 19. gadsimta sākumam Eiropas kavalērija iedalījās četrās galvenajās kategorijās:
* [[Kirasieri]], smagā kavalērija, bruņoti ar krūšu bruņām, īpaši [[kirasa]], un galvenokārt bruņota ar pistolēm un zobenu
* [[Dragūni]], sākotnēji jātnieku kājnieki, bet vēlāk uzskatīti par vidējo kavalēriju
* [[Huzāri]], vieglā kavalērija, galvenokārt bruņota ar [[zobens|zobenu]]
* [[Ulāni]], vieglā kavalērija, galvenokārt bruņota ar [[šķēps|šķēpu]]
== Atsauces ==
{{atsauces}}
== Ārējās saites ==
* [https://web.archive.org/web/20171004203253/http://www.cavalryscouts.org/ CavalryScouts.org]
* [http://napoleonistyka.atspace.com/French_Cavalry.html Napoleonic Cavalry]
* [https://web.archive.org/web/20050430232514/http://www.usregulars.com/Lippitt6.html Cavalry tactics from Francis J. Lippitt's, ''A Treatise on the Tactical Use of the Three Arms: Infantry, Artillery and Cavalry'' (1865)]
* [http://www.lonesentry.com/articles/cavalry/index.html Cavalry in Mass (U.S. report on Russian cavalry organization and operations in World War II)]
* [https://web.archive.org/web/20060105152729/http://www.militaryhorse.org/ Society of the Military Horse]
* [http://kavallerie.8ung.at/ Gesellschaft der Freunde der Kavallerie (German)]
* [http://www.historicaleye.com/horseandmule.html The Horse and Mule in the British Army during WW1]
{{Militārisms-aizmetnis}}

sentences: '''Aužamās stelles''' ir [[mašīna]], ar kuru mehāniski [[aušana|auž]] audumus. Ar to palīdzību lielos daudzumos var noaust noteikta pinuma, blīvuma un platuma [[audums|audumu]]. Stelles ir viena no [[tekstilrūpniecība]]s pamatmašīnām. Stelles iedala bezatspoļu stellēs un atspoļu stellēs.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 73
 | lv  = Septiņdesmit trīs
}}

sentences:
[[Kategorija:Sudāna]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Sudāna]]

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 48
 | lv  = Četrdesmit astoņi
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Apalačikola
| attēls   = Torreyapark05.jpg
| paraksts    =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Apalachicola watershed.png
| kartes_paraksts   = Apalačikolas baseins
| kartes_izmērs     =
| garums            = 269
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 23
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 23
| caurtece          = 470
| gada_notece       =
| baseins           = 50 505
| baseins_latvijā   =
| satekupes         = [[Čatahūčī]], [[Flinta]]
| ieteka             = [[Meksikas līcis]]
  | sāk_plat_d=30| sāk_plat_m=42| sāk_plat_s=32| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=84| sāk_gar_m=51| sāk_gar_s=51| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=29| iet_plat_m=43| iet_plat_s=36| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=84| iet_gar_m=58| iet_gar_s=39| iet_gar_EW=W
| tek_caur           = {{ASV}}
| baseina_valstis    = {{ASV}}
| pietekas      = [[Čipola]]
}}
'''Apalačikola''' ({{val|en|Apalachicola River}}) ir upe [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidaustrumos, [[Florida]]s štatā.<ref>{{PZT|51}}</ref> Sākas no [[Seminola ezers|Seminola ūdenskrātuves]] uz Floridas un [[Džordžija]]s štata robežas, kur satek [[Čatahūčī]] un [[Flinta]]s upe. Tek dienvidu virzienā un ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]] pie [[Apalačikola (pilsēta)|Apalačikolas]] pilsētas. Kuģojama visā garumā. Nosaukums cēlies no [[apalačikoli|apalačikolu]] indiāņu cilts, kas kādreiz apdzīvojuši šo apvidu.

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Kalncempju pagasts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilsulfoksīda struktūrformula

Dimetilsulfoksīda molekulas modelis

Dimetilsulfoksīda paraugs
|       citi nosaukumi = DMSO, metilsulfinilmetāns
|           CAS numurs = 67-68-5
|      ķīmiskā formula = С2Н6OS
|              molmasa = 78,13
|              blīvums = 1100,4
|  kušanas temperatūra = 18,5 °C
| viršanas temperatūra = 189 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilsulfoksīds''' (DMSO) ir organisks savienojums, kas pieder pie [[sulfoksīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, mazliet viskozs šķidrums ar specifisku saldenu garšu. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet neattīrīts dimetilsulfoksīds ož pēc [[dimetilsulfīds|dimetilsulfīda]]. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar daudziem citiem [[šķīdinātājs|šķīdinātājiem]]. Samērā higroskopisks. DMSO pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī daudzi neorganiskie [[sāļi]]. Plaši tiek izmantots [[ķīmija|ķīmijā]] un [[medicīna|medicīnā]].

sentences:
== Kopsavilkums ==
{{logo}}
[[Kategorija:Svalbāra]]

sentences:
{{Citas nozīmes|kultūras darbinieku|Jānis Princis|Jānis Princis}}
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Jānis Princis
|         vārds_orig =
|             attēls = Janis Princis vec.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1796
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 16
|           dz_vieta = [[Miķeļtornis]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1868
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 4
|            m_vieta = [[Ventspils]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Lībieši|Lībietis]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Lībiešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Jānis Princis''' ('''Jānis Princis vecākais''', '''Princjānis''') ({{val|liv|Prints}}; dzimis {{dat|1796|11|16}}, miris {{dat|1868|1|4}}) bija [[lībieši|lībiešu]] kultūras darbinieks, dzejnieks, tulkotājs. [[Autodidakts]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Erhards Deblers
|     vārds_orig = ''Erhard Doebler''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1882
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs un pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republic of Ghana''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Ganas Republika
|            valsts_nosaukums = Ghana
|               karoga_attēls = Flag of Ghana.svg
|            karoga_nosaukums = Ganas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Ghana.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ganas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                valsts_himna = ''[[God Bless Our Homeland Ghana]]''
|               kartes_attēls = Ghana (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Akra]]
| latd=5 | latm=33 | latNS=N | longd=0 | longm=15 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]] (67.1%)
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Liberālā demokrātija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Ganas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Nana Akufo Ado]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Ganas viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Mahamudu Bawumia]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Ganas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1957|3|6}}
|       neatkarības_notikums2 = Republika
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1960|7|1}}
|       neatkarības_notikums3 = Pašreizējā konstitūcija
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1992|4|28}}
|                 platība_km2 = 238 535
|               platība_rangs = 82.
|              procenti_ūdens = 4.61
|          iedzīvotāju_skaits = 27 000 000<ref name=popest>{{Tīmekļa atsauce |title=Population projection by sex, 2010 to 2014, National |publisher=Ghana Statistical Service |url=http://www.statsghana.gov.gh/docfiles/2010phc/National%20Population%20Projection_2010%20to%202014.pdf |accessdate=3 August 2014 |archivedate={{dat|2014|08|04||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/6RYzdFjNi?url=http://www.statsghana.gov.gh/docfiles/2010phc/National%20Population%20Projection_2010%20to%202014.pdf }}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2014. gads|2014]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 45.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 101.5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 103.
|                     IKP_PPP = $117 [[miljardi]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|author=Data |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2014/02/weodata/weorept.aspx?pr.x=59&pr.y=7&sy=2015&ey=2015&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=652&s=PPPGDP%2CPPPPC&grp=0&a= |title=GDP, PPP (current international $) |publisher=World Bank |accessdate=October 2014}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2014
|               IKP_PPP_rangs = 70
|          IKP_PPP_per_capita = $4 338<ref>{{Tīmekļa atsauce|author=Data |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2014/02/weodata/weorept.aspx?pr.x=59&pr.y=7&sy=2015&ey=2015&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=652&s=PPPGDP%2CPPPPC&grp=0&a= |title=GNI per capita, PPP (current international $) |publisher=World Bank |accessdate=October 2014}}</ref>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 126
|                         HDI = {{nemainījās}} 0.632<ref name="HDI">{{Tīmekļa atsauce |url=http://hdr.undp.org/sites/default/files/hdr14-summary-en.pdf |title=2014 Human Development Report Summary |year=2014 |accessdate=27 July 2014 |publisher=United Nations Development Programme | pages=21–25}}</ref>
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 133.
|                        Gini = 42.8<ref name="worldbank">{{Tīmekļa atsauce | url=http://data.worldbank.org/indicator/SI.POV.GINI?page=1 | title=GINI index – World Bank | publisher=[[World Bank]] | accessdate=15 December 2014}}</ref>
|                   Gini_gads = 2006
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Ganas sedi]]
|                valūtas_kods = GHS
|                  laika_zona = [[Griničas laiks|GMT]]
|                  utc_offset = 0
|              laika_zona_DST = netiek mainīts
|              utc_offset_DST = 0
|                      domēns = [[.gh]]
|              tālsarunu_kods = 233
|                iso_kods_num = 288
|              iso_kods_alfa2 = GH
|              iso_kods_alfa3 = GHA
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gijoms Apolinērs
|         vārds_orig = ''Guillaume Apollinaire''
|             attēls = Guillaume Apollinaire foto.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Gijoms Apolinērs 1916. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1880
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = {{Vieta|Itālija|Roma}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1918
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 9
|            m_vieta = {{Vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Guillaume Apollinaire signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, prozaiķis
| rakstīšanas valoda = [[Franču valoda|Franču]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]]
|   slavenākie darbi = dzejoļu krājums “[[Spirti (dzejoļu krājums)|Spirti]]” (''Alcools'', 1913)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Andrejs Kravčanka
 |      vārds_orig = ''Андрэй Краўчанка''
 |          attēls = Andrei Krauchanka Paris 2011.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{Dzimšanas datums un vecums|1986|1|4}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Baltkrievijas PSR|Gomeļas apgabals|Pjetrikavas rajons|Mišanka|td=Baltkrievija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut =
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=191}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=84}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry | {{BLR}} }}
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Silver|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|desmitcīņa}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāti telpās]]}}
{{Medal|Silver|[[2008. gada pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Valensija 2008]]|septiņcīņa}}
{{Medal|Silver|[[2014. gada pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Sopota 2014]]|septiņcīņa}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāti]]}}
{{Medal|Bronze|[[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā| Barselona 2010]] |desmitcīņa}}
{{Medal|Gold|[[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā| Cirihe 2014]] |desmitcīņa}}
}}
'''Andrejs Kravčanka''' ({{val|be|Андрэй Сяргеевіч Краўчанка}}, {{val|ru|Андрей Сергеевич Кравченко}}; dzimis {{dat|1986|1|4}}) ir bijušais [[Baltkrievija]]s vieglatlēts, [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpisko spēļu]] sudraba medaļas ieguvējs [[Desmitcīņa|desmitcīņā]], divu [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|pasaules čempionātu]] sudraba medaļnieks, Eiropas čempions desmitcīņā un septiņcīņā, [[Baltkrievijas Republikas Nopelniem bagātais sporta meistars]] .

sentences:
ir tipisks saprofīta paraugs]]
 [[rizomorfas]] uz koksnes]]
'''Saprotrofi''' ({{val|el|σαπρός}} — puve, ''τροφή'' — pārtika) ir organismi ([[baktērijas]] un [[sēnes]]), kas noārda organismu mirušās vai pūstošās atliekas, pārvēršot tās neorganiskos un vienkāršos organiskos savienojumos.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Tirdzniecības centra "Alfa" C ieeja.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = DeschampsiaCesp.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Deschampsia
| ģints_lv = Ciņusmilgas
| suga = Deschampsia caespitosa
| suga_lv = Parastā ciņusmilga
| binomial = Deschampsia caespitosa
| autors = (L.) P.Beauv.
| sinonīmi =
}}'''Parastā ciņusmilga''' ({{val|la|Deschampsia caespitosa}}) ir mainīga izskata [[graudzāļu dzimta]]s suga ar cirkumpolāru izplatības areālu. Suga ir ļoti bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā — viena no visbiežāk sastopamajām graudzāļu sugām. Atsevišķi eksemplāri un dažāda lieluma grupas vai monodominantas audzes aug gandrīz visos Latvijas biotopos, atskaitot tipiskus sūnu [[Purvs|purvus]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/deschampsia-caespitosa-l-pbeauv/|title=parastā ciņusmilga - Deschampsia caespitosa (L.) P.Beauv. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-11-25}}</ref>

sentences:
'''Zalkša zīme''' baltu ticējumos ir gudrības un zintniecības simbols.<ref>[http://valoda.ailab.lv/kultura/kultura/orn13.htm Zalktis] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120308194536/http://valoda.ailab.lv/kultura/kultura/orn13.htm |date={{dat|2012|03|08||bez}} }} {{lv ikona}}</ref> Zalktis saistīts ar veļu pasauli, ar mirušo ļaužu dvēselēm. [[Zalktis]] tiek uzskatīts par svētu un sargājamu dzīvnieku. Kas noķerot sarkano vai balto zalkti, izvārot un apēdot, tas varot redzēt mūsu nomirušos senčus un saprast viņu valodu. Zalkša zīme nes arī zināmu tuvību [[Māra]]s pasaulei. Par vienu no Māras simboliem to varētu dēvēt tāpēc, ka čūska nereti tēlaini apzīmē pašu Māru. Visbiežāk zalkša zīme sastopama jostās, prievītēs, cimdos un citos sieviešu apģērba gabalos. Pēc uzbūves zalktis ir radniecīgs [[Svastika|ugunskrusta zīmei]], tomēr, krustojot zalkša zīmes, nav iespējams iegūt ugunskrustu, kā tas nereti un kļūdaini tiek uzskatīts.
[[Balti|Baltu tautu]] ticējumos zalktim piedēvēta auglības veicinātāja loma lopu [[Laidars|laidarā]] un sētā. Zalktis minēts visbiežāk teikās un pasakās, bet mazāk [[tautasdziesma|tautasdziesmās]]. Lai gan zalktis [[baltu mitoloģija|baltu mitoloģijā]] ieņem vienu no centrālajām vietām, tā kaulā grieztās skulptūras parādās vēlajā [[Neolīts|neolītā]]. Domājams, [[Viduslaiki|viduslaikos]] zalkša kults turpināja attīstīties un izplatīties. Zalkša zīmei tika ierādīta nopietna vieta ornamentā. Savas izstieptās formas dēļ zalktis īpaši piemērots raksta joslā. Raksta joslu kompozīcijās tas tiek kārtots miju rindā ar krustiņu un jumtiņu. Plastiskās formas zalktis attēlots kniepķeņu un dažādu piekariņu metāla starploceklīšos, kalto dzelzs [[svečturis|svečturu]] zaru vijumos, kā arī keramikas vāžu osiņās un svečturu veidojumos.

sentences: '''Lamaisms''' jeb '''Tibetas budisms''' ir [[budisms|budisma]] paveids, daļa no [[vadžrajāna]]s. Tas 7. gadsimtā ir radies [[Tibeta|Tibetā]]. No 16. līdz 18. gadsimta tas izplatījās arī [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], it īpaši starp [[mongoļi|mongoļu]] tautām. Tibetā šo budisma paveidu praktizē [[tibetieši|tibetiešu]] mūki. Lamaisms radies, apvienojoties budismam ar Tibetā pirms tam tradicionāli pastāvošo [[bons|bona]] reliģiju. Augstākā persona šajā reliģijā ir [[dalailama]]. Pašreizējais dalailama ir [[Tenzins Gjaco]]. Viņš 1989. gadā ieguva [[Nobela miera prēmija|Nobela miera prēmiju]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Tanaka''' var būt:

sentences: '''Starptautiskais polārais gads''' ir īpašs laika periods polāro apgabalu pētīšanā. Pirmais tādu ieteica [[Austroungārija]]s flotes virsnieks [[Karls Veiprehts]] (''Karl Weyprecht''), kurš gan mira, pirms tika noorganizēts [[Pirmais Starptautiskais polārais gads]] [[1882]]. — [[1883]]. gadā. Pēc piecdesmit gadiem ([[1932]]. — [[1933]].) notika [[otrais Starptautiskais polārais gads]]. Iedvesmojoties no tā, [[1957]]. — [[1958]]. gadā tika organizēts [[Starptautiskais ģeofiziskais gads]].<ref>[https://ipy.arcticportal.org/about-ipy/ipy-history IPY History]</ref>

sentences: '''Čiulis''' ({{val|ltg|čyuļs}}, {{val|lv|ķūlis}}<ref name="Kursīte">{{Tīmekļa atsauce |author=Janīna Kursīte |authorlink=Janīna Kursīte-Pakule |title= Čiulis un čangalis: ikdienas stereotipi |date= 2003. gada 6. novembris |publisher= [[Latvijas Vēstnesis]] |url= https://www.vestnesis.lv/ta/id/80779 |accessdate= 2019. gada 23. janvārī}}</ref>) ir [[Latvija]]s nelatgaliešu novadu jeb Čiulejas (''Čyuleja'') iedzīvotāja apzīmējums [[latgaliešu valoda|latgaliešu valodā]]. Par čiuļiem sākotnēji saukti tikai [[latgalieši]]em kaimiņos dzīvojošie [[luterticība|luterticīgie]] vidzemnieki, bet vēlāk šī vārda nozīme paplašinājās un to sāka attiecināt arī uz kurzemniekiem, zemgaliešiem un rīdziniekiem.<ref name="lakuga">{{Laikraksta atsauce |title= Par vuordu “čyuļs” i “čangaļs” nūzeimi |date= 2019. gada 7. janvāris |newspaper= [[Latgalīšu Kulturys Gazeta]] |url= http://www.lakuga.lv/2019/01/07/par-vuordu-cyuls-i-cangals-nuzeimi/ |accessdate= 2019. gada 23. janvārī}}</ref>

sentences:
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste|name=Latvijas Valsts mežzinātnes institūts"Silava"|image=LVMI_Silava_logo.jpg|organization_name=|location_city=[[Salaspils]]|location_country=Latvija|homepage=http://www.silava.lv|num_employees=>150|location=Rīgas iela 111, LV-2169|founded_date=1946 / 1991|organization_type=Zinātniskais institūts|services=Zinātne un pētniecība}}
'''Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"''' (saīsināti '''LVMI Silava''') ir atvasināta publiska persona un atrodas [[Latvijas Republikas Zemkopības ministrija|Zemkopības ministrijas]] pārraudzībā<ref>https://likumi.lv/ta/id/146079-par-valsts-agenturas-latvijas-valsts-mezzinatnes-instituts-silava-nodosanu-zemkopibas-ministrijas-padotiba</ref>. Savas autonomās kompetences ietvaros tas darbojas akadēmisko mērķu sasniegšanai mežzinātnes jomā.
Institūta darbības mērķis ir ar zinātniskām metodēm iegūt jaunas zināšanas un izstrādāt inovatīvas tehnoloģijas, lai sekmētu meža nozares ilgtspējīgu attīstību un konkurētspēju<ref>https://www.silava.lv/images/articles/Par%20Institutu/2021-04-07-LVMISilava-Nolikums.pdf</ref>.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mordehajs Eliasbergs
|     vārds_orig = מרדכי אליאשברג
|         attēls = Mordechai_Eliasberg.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 1817
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kauņas guberņa|Čeķisķe|td=Lietuva|Kauņas rajona pašvaldība}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1889
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Bauska|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = reliģisks un sabiedrisks darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{cita nozīme|1756. gadā dzimušo austriešu komponistu|viņa dēlu, arī komponistu,|Francis Ksavers Volfgangs Mocarts}}
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Volfgangs Amadejs Mocarts
|          vārds_orig = ''Wolfgang Amadeus Mozart''
|              attēls = Retrato de Mozart, por Johann Nepomuk della Croce (detalle).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Volfgangs Amadejs Mocarts ap 1780. gadu.
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1756
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta ={{Vieta|Svētā Romas impērija|Zalcburgas arhibīskapija|Zalcburga|td= Austrija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1791
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 5
|             m_vieta = {{Vieta|Svētā Romas impērija|Austrijas lielhercogiste|Vīne|td= Austrija}}
|        dzīves_vieta = Zalcburga, Vīne
|           pilsonība =
|             tautība = austrietis
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils = [[Klasicisms]]
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji = [[Leopolds Mocarts]]
|           skolnieki = [[Johans Nepomuks Hummels]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = jā
}}
'''Volfgangs Amadejs Mocarts''' ({{val|de|Wolfgang Amadeus Mozart}}, dzimis {{dat|1756|01|27}}, miris {{dat|1791|12|05}}) bija [[klasicisms (mūzika)|klasicisma]] laikmeta austriešu [[komponists]]. Lai gan nodzīvojis tikai 35 gadus, šai laikā uzrakstījis vismaz 626 [[skaņdarbs|skaņdarbus]]: 41 [[simfonija|simfoniju]], 21 [[opera|operu]], 47 [[sonāte]]s,<ref>Skaņdarbu skaits ņemts no "Enciklopēdija Mūzika" — R.: Zvaigzne ABC, 1995. — 60. lpp.</ref> [[koncerts|koncertus]], [[serenāde]]s, [[kvintets|kvintetus]], [[kvartets|kvartetus]], [[trio]], [[mesa]]s un daudzus citus dažādus skaņdarbus. Arī mūsdienās Mocarts ir viens no vispopulārākajiem [[klasiskā mūzika|klasiskās mūzikas]] komponistiem. Daudzi viņa darbi joprojām ir iekļauti standarta koncerta [[repertuārs|repertuārā]].

sentences:
'''Rozenbergers''' var būt:
* [[Johans Frīdrihs Rozenbergers]], luterāņu mācītājs
* [[Oto Rozenbergers]], pedagogs;
* [[Oto Augusts Rozenbergers]], astronoms.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls =Olinguito_ZooKeys_324,_solo.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Bassaricyon
| ģints_lv=Olingi
| suga=Bassaricyon neblina
| suga_lv=Mazais olings
| binomial=Bassaricyon neblina <small>([[Helgen]], 2013)</small>
| kategorijas =nē
| izplatība =

sentences: '''11. novembris''' ir gada 315. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (316. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 50 dienas.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kolizejs
| native_name         = ''Colosseo''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Roma#Itālija
| status              =
| image               = Colosseum in Rome, Italy - April 2007.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Kolizejs 2007. gada aprīlī
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Roma]], {{ITA}}
| latd  = 41.890169 | latNS  = N
| longd = 12.492269 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 70.-80. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
 | embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romas vēsturiskais centrs, Svētā Krēsla īpašumi šajā pilsētā ar ekstrateritoriālajām tiesībām un Svētā Pāvila bazilika ārpus mūriem
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1980. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/91 91]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 1430,8 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Kolizejs" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q10285"
}
</mapframe>

sentences: '''Krāsu aklums''' ir nespēja vai pasliktināta spēja normālos apgaismojuma apstākļos saskatīt un atšķirt kādu konkrētu [[krāsa|krāsu]], krāsas vai to [[tonis|toņus]]. Tas nereti arī tiek saukts par '''daltonismu''', lai arī šaurākā nozīmē daltonisms attiecināms uz [[cilvēki]]em, kuri neuztver tieši [[sarkanā krāsa|sarkano krāsu]].<ref name="Krāsu aklums">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=krasu-redze|title=Krāsu aklums|work=Neslimo.lv|author=Populārā medicīnas enciklopēdija|accessdate=2012. gada 12. augustā}}</ref> Angļu ķīmiķis [[Džons Daltons]], kurš pats cieta no krāsu akluma, [[1798]]. gadā bija pirmais, kurš par šo tematu publicēja zinātnisko darbu „Neparasti fakti, kas saistīti ar krāsu redzi” ({{val-en|Extraordinary facts relating to the vision of colours}}).<ref>{{Grāmatas atsauce |author=Džons Daltons |title=„Extraordinary facts relating to the vision of colours: with observations” |year = 1798. gads |series= Memoirs of the Literary and Philosophical Society of Manchester |volume = 5. sējums |pages = 28–45 | oclc= 	  9879327}}</ref> Krāsu aklums parasti ir iedzimts, taču to var arī izraisīt [[tīklene]]s, [[redzes nervs|redzes nerva]] vai [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] slimības.<ref name="Krāsu aklums"/>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ežēns Fransuā Vidoks
|     vārds_orig = ''Eugène-François Vidocq''
|         attēls = Achille Devéria - Vidocq.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1775
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1857
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Noziedznieks, detektīvs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Ežēns Fransuā Vidoks''' ({{val|fr|Eugène-François Vidocq}}; dzimis {{dat|1775|7|24}}, miris {{dat|1857|5|11}}) bija franču noziedznieks un detektīvs, kura stāsts ir iedvesmojis vairākus rakstniekus, tai skaitā [[Viktors Igo|Viktoru Igo]] un [[Onorē de Balzaks|Onorē de Balzaku]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija fosfāta struktūrformula

Magnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7757-87-1
|      ķīmiskā formula = Mg3(PO4)2
|  kušanas temperatūra = 1184 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences: '''Islāma feminisms''' ir feminisma veids, kas ir saistīts ar [[sieviete]]s lomu [[Islāms|islāmā]]. Tā mērķis ir panākt visu musulmaņu vienlīdzību neatkarīgi no dzimuma gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīvē. Kustības atbalstītāji cenšas uzsvērt vienlīdzības mācības dziļās saknes reliģijā un veidot vienlīdzīgāku un taisnīgāku sabiedrību.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Saksijas brīvvalsts
 | official_name           = ''Freistaat Sachsen''
 | other_name              =
 | settlement_type         = [[Vācijas federālās zemes|Vācijas federālā zeme]]
 | image_skyline           = Rathen und Elbsandsteingebirge asv2022-08 img04.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = Basteja klinšu tilts Saksijas Šveicē
 | image_flag              = Flag of Saxony.svg
 | flag_size               =
 | image_shield            = Coat of arms of Saxony.svg
 | shield_size             =
 | nickname                =
 | motto                   =
 | anthem                  =
 | capital                 = [[Drēzdene]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Locator map Saxony in Germany.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Saksijas atrašanās vieta Vācijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{DEU}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 18415.66
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    = <ref name="iedzīvotāji"/>
 | population_total        = 4077937
 | population_as_of        = 2018. gada 31. decembrī
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|http://www.sachsen.de/}}
 | footnotes               =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = DE-SN
}}

sentences:
{{citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Igate (nozīmju atdalīšana)|Igate}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Igate
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = Igates muižas ēkas.jpg
| image_caption            = Igates muižas ēkas
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Limbažu novads]]
| subdivision_name2        = [[Vidrižu pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = {{dat|1455}}
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 0,208
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2013
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=32708&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 32
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 22| lats  = 47| latNS  = N
| longd = 24 | longm = 41| longs = 19| longEW = E
| elevation_m              = 50
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4013 Vidriži
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Finanšu un kapitāla tirgus komisija''' (FKTK) ir valsts iestāde, kas pārrauga un regulē Latvijas [[Banka|banku]], krājaizdevēju sabiedrību, [[Apdrošinātājs|apdrošināšanas sabiedrību]] un apdrošināšanas starpnieku, finanšu instrumentu tirgus dalībnieku, privāto pensiju fondu, maksājumu iestāžu un elektroniskās naudas iestāžu darbību.<ref>{{Tīmekļa atsauce | title=Finanšu un kapitāla tirgus komisija | url=http://www.fktk.lv/lv/komisija/par-mums/2012-10-26-misija-un-vizija.html | publisher=fktk.lv | accessdate={{dat|2015|6|25}} | archiveurl=https://web.archive.org/web/20151204052542/http://www.fktk.lv/lv/komisija/par-mums/2012-10-26-misija-un-vizija.html | archivedate=2015-12-04 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20151204052542/http://www.fktk.lv/lv/komisija/par-mums/2012-10-26-misija-un-vizija.html |date=2015-12-04 }} {{lv ikona}}</ref> Kopumā Finanšu un kapitāla tirgus komisija uzrauga vairāk nekā 300 finanšu sektora dalībnieku. Komisijas pārraudzībā esošo tirgus dalībnieku aktīvu apjoms ir vairāk nekā 30 miljardi eiro.

sentences:
]]
'''Nacionālais polāro pētījumu institūts''' ({{val|ja|国立極地研究所}}; bieži izmantota [[abreviatūra]] '''NIPR''' no iestādes [[angļu valoda]]s nosaukuma ''National Institute of Polar Research'') ir [[Japāna]]s galvenā [[Arktika|arktiskos]] un [[Antarktika|antarktiskos]] pētījumus koordinējošā institūcija.

sentences:
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
]]
'''Telesakari''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://termini.lza.lv/article.php?id=78 | title= Telekomunikāciju aizstās jaunvārds telesakari | author= Valentīna Skujiņa | publisher= «Terminoloģijas Jaunumi» | date= 15.01.2003}}</ref> '''telekomunikācija''' jeb '''tālsakari''' ir [[informācija]]s sūtīšana attālumā, izmantojot kādu informācijas nesēju. Mūsdienās informācijas pārraidi veic [[elektrība|elektriskas]] vai [[optika|optiskas]] ierīces, kas nodrošina signālu noraidīšanu salīdzinoši lielā ātrumā, lielos attālumos un lielā apjomā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sylvilagus_audubonii_showing_tail.jpg
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums = [[Tuksnešu trusis]] (''Sylvilagus audubonii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Lagomorpha
|      kārta_lv = Zaķveidīgie
|        dzimta = Leporidae
|     dzimta_lv = Zaķu dzimta
|         ģints = Sylvilagus
|      ģints_lv =Baltastes truši
|      binomial = Sylvilagus <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1867)</small>
|   kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Hydrolagus''<ref name=mam/>
*''Limnolagus''
*''Paludilagus''
}}

sentences: '''Ekvators''' ir iedomāta līnija apkārt [[Zeme]]slodei, kas atrodas vienādā attālumā no [[Ziemeļpols|Ziemeļpola]] un [[Dienvidpols|Dienvidpola]]. Tā atdala [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodi]] no [[dienvidu puslode]]s. Ekvatora platuma grāds ir 0°. Ekvators ir Zemes garākā paralēle un tās garums ir aptuveni 40 075,0 [[kilometrs|km]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
'''Neikšāns''' var būt:
* [[Andis Neikšāns]] — latviešu autosportists;
* [[Arturs Neikšāns]] — šahists;
* [[Māris Neikšāns]] — latviešu autosportists.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vilcienvakte
 | oriģinālnos = ''Trainspotting''
 |      attēls = Trainspotting ver2.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = melnā komēdija
 |    režisors = [[Denijs Boils]]
 |  producents = [[Endrjū Makdonalds]]
 |   scenārijs = [[Džons Hodžs]]
 |     aktieri =
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Jūens Bremners]]
* [[Džonijs Lī Millers]]
* [[Kevins Makkids]]
* [[Roberts Kārlails]]
* [[Kellija Makdonalda]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Channel Four Films]]''
* ''[[Figment Films]]''
* ''[[Noel Gay Motion Picture Company]]''
 | izplatītājs =
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
 |    izdošana = {{dat|1996|2|23||bez}}
 |      ilgums = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/trainspotting-1995|title=Trainspotting|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = 1,5 miljoni britu mārciņu
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|16,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=trainspotting.htm|title=Trainspotting (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = [[Vilcienvakte 2]]
 |        imdb =
}}
'''"Vilcienvakte"''' ({{val|en|Trainspotting}}) ir 1996. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] melnā komēdija, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Galvenās lomas atveido [[Jūens Makgregors]], [[Jūens Bremners]], [[Džonijs Lī Millers]], [[Kevins Makkids]], [[Roberts Kārlails]] un [[Kellija Makdonalda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|2|23||bez}}. 2017. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Vilcienvakte 2]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Schizosteus striatus muguras plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Sch. striatus'' muguras plātne (nepilna)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Schizosteus
| ģints_lv = Šizosteji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Schizosteus <small>Obruchev, 1940</small>
}}
'''Šizosteji''' (''Schizosteus'') (no ''schizo'' — šķelt un ''osteon'' — kauls, sakarā ar vēdera plātnes šķēlumu) ir [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] izmirušās [[psammosteīdu apakškārta]]s [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi 1940. gadā aprakstīja krievu paleontologs [[Dmitrijs Obručevs]]. Ģints tipveida suga ir ''[[Schizosteus asatkini]]''. Ģints bija izplatīta [[Vidusdevons|vidusdevonā]] [[Pērnavas svīta|pērnavas]] un [[Narvas svīta|narvas svītās]] [[Igaunija|Igaunijā]], [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas]] un [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalos]], kā arī Ļeņingradas apgabala [[Arukilas svīta|arukilas]] svītā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Lysimachia nummularia 138484656.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Ericales
| rinda_lv = Viršu rinda
| kategorijas = jā
| binomial = Lysimachia nummularia
| autors = [[Linnaeus]]
| klada =
| klada_lv =
| apakšklase = Asteridae
| apakšklase_lv = Asterveidīgie
| dzimta = Primulaceae
| dzimta_lv = Prīmulu dzimta
| ģints = Lysimachia
| ģints_lv = Zeltenes
| sinonīmi =
| suga_lv = Pļavas zeltene
| suga = Lysimachia nummularia
}}'''Pļavas zeltene''' (''Lysimachia nummularia'') ir [[Zeltenes|zelteņu]] suga, kura ir diezgan plaši izplatīta [[Eiropa|Eiropā]] un ir ieviesusies [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Sastopama bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur dažāda lieluma klājeniskas audzes aug platlapju un jauktos [[Mežs|mežos]], upju krastu nogāzēs, mitrās [[Pļava|pļavās]] un grāvjos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/lysimachia-nummularia-l/|title=pļavas zeltene - Lysimachia nummularia L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-03-20}}</ref>

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada februārī,}}
{{jāuzlabo|formatējums un [[:en:Horary astrology]] sports nav minēts - te ir runa par divām dažādām lietām ?}}
Sporta Astroloģija

sentences: '''Johans Nikolajs Tilings''' (''Johann Nicolaus Tiling'', 1739-1798). Garīdznieks un retorikas profesors [[Jelgava]]s „[[Academia Petrina]]” (1775—1798), dedzīgs [[brīvmūrnieks]], politisku rakstu autors, kas esot veicinājuši tā saukto [[dzirnavnieku dumpis|dzirnavnieku dumpi]] Jelgavā 1792. gadā.

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisko elementu|sengrieķu dievu|Hēlijs (mitoloģija)}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 2
|             1. čaula = 2
|              simbols = He
|             atommasa = 4,002602
|   valences elektroni = 1s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Hēlija atoma shematiska uzbūve un ar hēliju pildītas lampas
|  oksidēšanas pakāpes = 0
|  elektronegativitāte = 3,89{{Nepieciešama atsauce}}
|              blīvums = 0,179
|  kušanas temperatūra = 0,95 K (-272,2 °C)(pie 2,5MPa)
| viršanas temperatūra = 4,22 K (-268.93 °C)
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Taho ezers
| attēls       = Tahoe North Shore from the East Shore.jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{USA}}
| vieta2       = {{flag|Kalifornija}}<br />{{flag|Nevada}}
| vieta3       =
| map          = ASV#Kalifornija#Nevada
| plat_d= 39| plat_m= 5.5| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 120| gar_m= 2.5| gar_s= | gar_EW=W
| platība      = 490
| garums       = 35
| platums      = 19
| Vid_dziļums  = 300
| Max_dziļums  = 501
| tilpums      = 150
| augstums_vjl = 1897
| baseins      =
| debits       =
}}
'''Taho ezers''' ({{val|en|Lake Tahoe}}, jašo: ''dáʔaw'') ir [[saldūdens]] ezers [[Sjerranevada (ASV)|Sjerranevadā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas uz [[Kalifornija]]s un [[Nevada]]s robežas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Norberts Eliass
|          vārds_orig = ''Norbert Elias''
|              attēls = NElias.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1897
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = [[Breslava]], [[Vācijas impērija]]<br />(mūsdienās [[Vroclava]], {{POL}})
|              m_gads = 1990
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 1
|             m_vieta = [[Amsterdama]], {{NED}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{GER}}, {{GBR}}
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Frankfurtes Universitāte]], [[Londonas Ekonomikas skola]], [[Lesteras Universitāte]], [[Ganas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Breslavas Universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]], [[Freibergas Universitāte]]
|             zinātne = [[socioloģija]]
|         pasniedzēji = [[Karls Jasperss]], [[Kārlis Manheims]]
|            studenti = [[Entonijs Gidenss]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Ilgtspējīga attīstība''' ir attīstība, kas nodrošina šodienas vajadzību apmierināšanu, neradot draudus nākamo paaudžu vajadzību apmierināšanai<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vidm.gov.lv/lat/darbibas_veidi/files/text/Darb_jomas//Book_gribamia.pdf |title=Gribam ilgtspējīgu attīstību |access-date={{dat|2011|03|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305131419/http://www.vidm.gov.lv/lat/darbibas_veidi/files/text/Darb_jomas//Book_gribamia.pdf |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>. Ilgtspējīgu attīstību raksturo trīs savstarpēji saistītas dimensijas: [[vide]]s, [[ekonomika|ekonomiskā]] un [[sociāls|sociālā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vidm.gov.lv/lat/darbibas_veidi/ilgtspejiga_attistiba |title=VARAM Ilgtspējīga attīstība |access-date={{dat|2011|01|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080724170637/http://www.vidm.gov.lv/lat/darbibas_veidi/ilgtspejiga_attistiba/ |archivedate={{dat|2008|07|24||bez}} }}</ref>. Balstoties uz ilgtspējīgas attīstības principu, attīstībai jānotiek, saudzīgi rīkojoties ar planētas resursiem un rūpējoties par to, lai uz Zemes tiktu saglabāta bioloģiskā daudzveidība.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Toms
|      dzimšanas datums = 1. gadsimta sākumā
|          nāves datums = {{dat|72|12|21}}
|        piemiņas diena = [[3. jūlijs]]
|                  godā = visā [[kristietība|kristietībā]]
|                attēls = Caravaggio - The Incredulity of Saint Thomas.jpg
|         attēla izmērs = 235px
|      attēla nosaukums = [[Karavadžo]] glezna "Neticīgais Toms", kurā redzams, kā Toms pieskaras Jēzum pēc viņa augšāmcelšanās
|       dzimšanas vieta = [[Galileja]],  [[Romas impērija]] (tagad {{ISR}}s kontrolē)
|           nāves vieta = [[Mailāpūra]] (tagad [[Čennaja]] {{IND}})
|             nosaukums = Apustulis, sludinātājs un kristiešu moceklis
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = [[dvīņi]], [[šķēps]], [[uzstūris]]
|            aizbildnis = [[arhitekts|arhitektiem]]
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences: '''Vilsona teorēma''' ir teorēma, kas ļauj noteikt vai naturāls skaitlis <math>n</math> ir [[pirmskaitlis]], zinot kādu <math>(n - 1)!</math> dalāmības īpašību. Teorēma ir šāda: naturāls skaitlis <math>n > 1</math> ir pirmskaitlis tad un tikai tad, kad <math>(n - 1)! + 1</math> dalās ar <math>n</math>.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē
| attēls                   = Zirneklpasaule.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spider-Man: Into the Spider-Verse''
| žanrs                    = supervaroņu filma, animācijas filma
| režisors                 =
* [[Bobs Persičeti]]
* [[Pīters Ramzijs]]
* [[Rodnijs Rotmens]]
| producents               =
* [[Avi Arads]]
* [[Fils Lords]]
* [[Eimija Paskāla]]
* [[Kristofers Millers]]
* [[Kristīne Šteinberga]]
| scenārija autors         =
* Fils Lords
* Rodnijs Rotmens
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Heilija Steinfelda]]
* [[Maheršala Ali]]
* [[Braiens Tairī Henrijs]]
* [[Lilija Tomlina]]
* [[Luna Lorēna Veleza]]
* [[Džons Mulanijs]]
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Līvs Šreibers]]
| mūzika                   = [[Daniels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izplatītājs              = [[Sony Pictures Releasing]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|12|1|Losandželosa|2018|12|14|ASV|}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spider-man-spider-verse-2018|title=Spider-Man: Into the Spider-Verse|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= December 13, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=animatedspider-man.htm|title=Spider-Man: Into the Spider-Verse (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2023|2|25||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|384,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei]]"
| imdb                     =
}}
'''"Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē"''' ({{val|en|Spider-Man: Into the Spider-Verse}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaronis|supervaroņu]] [[animācija]]s filma, kuras režisori ir [[Bobs Persičeti]], [[Pīters Ramzijs]] un [[Rodnijs Rotmens]]. Filma ir balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' tēlu [[Mailss Moraless|Mailsu Moralesu]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Džeiks Džonsons]], [[Heilija Steinfelda]], [[Maheršala Ali]], [[Braiens Tairī Henrijs]], [[Lilija Tomlina]], [[Luna Lorēna Veleza]], [[Džons Mulanijs]], [[Nikolass Keidžs]] un [[Līvs Šreibers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|12|1||bez}} Losandželosā. Kompānija ''[[Acme Film]]'' 2018. gada 14. decembrī izdeva filmu oriģinālvalodā ar latviešu un krievu subtitriem, kā arī dublējumu latviešu un krievu valodās. Filma pieejama gan 2D, gan 3D formātā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kristus Glābēja katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Moscow July 2011-7a.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Maskavas centrs
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 55 | latm  = 44 | lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 36 | longs = 20 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| consecration_year     =
* 1883 (oriģinālā baznīca)
* {{dat|2000|8|19|N|bez}}
| status                = Patriarha klosteris
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               = {{URL|www.xxc.ru/}}
| architecture          =
| architect             = [[Konstantīns Tons]] (oriģinālā baznīca)
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     = 103 m
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Maskavas Kristus Glābēja katedrāle''' ({{val|ru|Кафедральный соборный храм Христа Спасителя}}) ir [[katedrāle]] [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]. Atrodas netālu no [[Maskavas kremlis|kremļa]]. Kopējais baznīcas augstums ir 103 metri, tādējādi šī ir augstākā [[Austrumu Pareizticīgā baznīca|Austrumu Pareizticīgās baznīcas]] baznīca. Patriarha klosteris.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Kzeipenes pagasts}}
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ogļūdeņradi|Dekāns|dekāns}}
{{Vielas infokaste
|nosaukums = Dekāns
|attēls=
n-dekāna struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)8CH3
|molmasa=142,29
|blīvums=730
|kušanas temperatūra=−27,9 °C
|viršanas temperatūra=174,1 °C
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Josips Brozs Tito
| vārds_orģ           = ''Јосип Броз Тито''
| attēls              = Josip Broz Tito uniform portrait.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Josips Brozs Tito 1961. gadā
| amats               = 2. [[Dienvidslāvijas SFR prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1953|1|14|N|bez}}
| term_beigas         = {{dat|1980|5|4|N|bez}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Ivans Ribars]]
| pēctecis            = [[Lazars Koliševskis]]
| dzim_dati           = {{dat|1892|5|7}} vai [[25. maijs|25. maijā]]
| dzim_vieta          = {{Vieta|Austroungārija|Kumroveca}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|1980|5|4}}
| mir_vieta           = {{Vieta|Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika|Ļubļana}}
| apglabāts           = [[Ziedu nams (mauzolejs)|Ziedu nams]]
| tautība             = [[horvāts]]
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               = 4
| profesija           = [[mašīnists]], [[revolucionārs]], [[valstsvīrs]]
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Tito signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Marija Aurora fon Mengdena''' ({{val|de|Maria Aurora von Mengden}}; dzimusi [[1722]]. gadā) bija [[Carnikava]]s grāfiene no [[fon Mengdeni|Mengdenu dzimtas]], grāfa [[Žans Armāns de Lestoks|Lestoka]] sieva.

sentences:
'''Leins''' var būt:
* [[Anatolijs Leins]] (''Anatoly Lein''; 1931—2018) — PSRS un ASV šahists;
* [[Deivids Leins]] (''David Lane''; 1938—2007) — ASV balto nacionālistu līderis un ideologs;
* [[Frānsiss Leins]] (''Francis Lane''; 1874—1927) — amerikāņu vieglatlēts, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs;
* [[Frederiks Leins]] (''Frederick Lane''; 1880—1969) — austrāliešu peldētājs, divu olimpisko zelta medaļu ieguvējs;
* [[Neitans Leins]] (''Nathan Lane''; 1956) — amerikāņu aktieris.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šokolāde
| attēls                   = Chocolat sheet.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chocolat''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Lase Halstrēms]]
| producents               =
* [[Deivids Brauns]]
* [[Leslija Holerana]]
* [[Kita Goldena]]
| scenārija autors         = [[Roberts Nelsons Džeikobss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Žiljeta Binoša]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Lena Olina]]
* [[Alfreds Molina]]
* [[Hjū O'Konors]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|12|15}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chocolat-2000|title=Chocolat|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chocolat.htm|title=Chocolat (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|152,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šokolāde''' ({{val|en|Chocolat}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Žiljeta Binoša]], [[Džūdija Denča]], [[Lena Olina]], [[Alfreds Molina]] un [[Hjū O'Konors]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|12|15||bez}}.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Soksksarhena
| official_name = ''Soccsksargen''
| image_skyline = The Placid Lake of Lake Sebu.JPG
| imagesize =
| image_caption = Sebu ezers [[Dienvidkotabato]] provincē
| settlement_type = [[Filipīnu reģioni|reģions]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| shield_size  = 75px
| image_map = SOCCSKSARGEN_in_Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| area_total_km2 = 22513.3
| population_total = 4360974
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 6 | latm = 30 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 50 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Koronadala]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 5
| p1 = '''4 provinces'''
| p2 = [[Dienvidkotabato]]
| p3 = [[Kotabato (province)|Kotabato]]
| p4 = [[Sarangani]]
| p5 = [[Sultankudarata]]
| p6 = '''1 neatkarīgā pilsēta'''
| p7 = [[Heneralsantosa]]
| p8 =
| p9 =
| p10 =
| p11 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 =
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-12
| website =
}}
'''Soksksarhena''' (''Soccsksargen''), arī '''XII reģions''' (''Region XII''), ir viens no [[Filipīnas|Filipīnu]] reģioniem valsts dienvidos. Aizņem [[Mindanao]] salas dienvidus un iekļauj 4 provinces un 1 neatkarīgo pilsētu. Reģiona centrs un lielākā pilsēta ir [[Heneralsantosa]]. Oficiāli regiona nosaukumu raksta [[majuskuļi|majuskuļu]] rakstā '''SOCCSKSARGEN'''; tas veidots kā [[akronīms]] no tajā ietilpstošo provinču un neatkarīgās pilsētas nosaukumu sākumburtiem: [[Dienvidkotabato]] ('''''So'''uth '''C'''otabato''), [[Kotabato (province)|Kotabato]] ('''''C'''otabato''), [[Sultankudarata|'''S'''ultan'''k'''udarata]], [[Sarangani|'''Sar'''angani]] un [[Heneralsantosa|'''Hen'''eralsantosa]] ('''''Gen'''eral Santos'').

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Sīnājs
| Nosaukums2           = طور سيناء
| Photo                = Mount Sinai Egypt.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Sīnāja kalna virsotne
| karte                = Ēģipte
| paraksta_izvietojums = left
| latd= 28|latm= 32|lats= 23|latNS=N
| longd= 33|longm= 58|longs= 24|longEW=E
| Augstums            = 2285
| Relatīvais_augstums =
| Atrašanās vieta     = {{vieta|Ēģipte|Sīnāja pussala}}
| Kalnu grēda         =
| Augstiene           =
| Kāpums              =
| Parent peak         =
| Coordinates         =
| Topographic map     =
| Type                =
| Volcanic_Arc/Belt   =
| Age                 =
| Last eruption       =
| First ascent        =
| Easiest route       =
| Grid_ref_UK         =
| Grid_ref_Ireland    =
| Listing             =
| Translation         =
| Language            =
| Pronunciation       =
}}
'''Sīnājs''' ({{val|ar|طور سيناء}} ''{{transl|ar|ALA|Ṭūr Sīnāʼ }}'' vai {{val|ar|جبل موسى}} ''{{transl|ar|ALA|Jabal Mūsá }}''; Ēģiptes arābu: '''{{transl|arz|Gabal Mūsa}}'''; {{val-he|הר סיני}} ''{{transl|he|Har Sinai}}'') ir kalns [[Sīnāja pussala|Sīnāja pussalā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]]. Šī ir iespējamā Bībeles Sīnāja kalna atrašanās vieta, kas ir vairākkārt pieminēts [[Izceļošanas grāmata|Izceļošanas grāmatā]], [[Tora|Torā]], [[Bībele|Bībelē]] un [[Korāns|Korānā]]. Saskaņā ar [[ebreji|ebreju]], [[kristieši|kristiešu]] un [[islāms|islāmistu]] tradīciju, Bībeles Sīnāja kalnā [[Mozus]] saņēma [[Desmit baušļi|desmit baušļus]].

sentences:
'''Cikliskā''' jeb '''leņķiskā frekvence''' ir svārstību skaits nevis [[sekunde|sekundē]], bet gan <math>2\pi</math> sekundēs. Rotācijas kustībā cikliskā frekvence ir analoģiska leņķiskajam ātrumam un izsaka leņķi, par kuru rotējošā punkta rādiuss pagriežas laika vienībā.<ref>''Fizika 10. klasei'', Edvīns Šilters, Vilnis Reguts, Austris Cābelis, 1. izdevums — 2004, "Lielvārds", {{ISBN|9984-11-081-8}}, 29. lpp</ref> [[fizika|Fizikā]] parasti ciklisko frekvenci apzīmē ar [[Grieķija|grieķu]] burtu <math>\omega </math> un tā mērvienība [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] ir [[radiāns|radiāni]] [[sekunde|sekundē]].

'''Kur:'''
* <math>\omega</math> — cikliskā frekvence
* <math>\Delta\phi</math> — leņķis
* <math>\Delta t</math> — laiks
* <math>T</math> — perioda laiks
* <math>f</math> — frekvence

sentences: '''Sniegs''' ir cieto atmosfēras [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas veidojas, mikroskopiskiem ūdens pilieniem zemā gaisa temperatūrā kristalizējoties un augot simetriskās, starainu zvaigznīšu formās. Parasti sniegs veidojas, kad [[gaisa temperatūra]] ir tuvu 0 °C vai zem tās.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Sniegs.htm |title=Sniegs<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|03|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080404013113/http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Sniegs.htm |archivedate={{dat|2008|04|04||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Alfred Tarski
| attēls =Alfred Tarski.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1901
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Varšava]],  [[Kongresa Polija]],
 [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
| m_gads =1983
| m_mēnesis=10
| m_diena=26
| m_vieta =[[Bērkli]], [[Kalifornija]], {{USA}}
| pilsonība ={{RUS}} / {{POL}} / {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]], kurš pārgājis [[katolisms|katolismā]]
| darba_vietas =[[Varšavas Universitāte]],
[[Varšavas Pedagoģiskais institūts]],
[[Hārvarda Universitāte]],
[[Ņujorkas Pilsētas universitāte]],
[[Padziļināto pētījumu institūts]],
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]]
| alma_mater =[[Varšavas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]],
[[loģika]],
[[analītiskā filozofija]]
| pasniedzēji =[[Jans Lukasevičs]],
[[Staņislavs Lesņevskis]],
[[Vaclavs Serpiņskis]],
[[Tadeušs Kotarbiņskis]]
| studenti =[[Džūlija Robinsone]],
[[Ričards Montegū]],
[[Dana Skots]]
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Jeruzalemes templis''' jeb '''Svētais templis''' ({{val|he|בית המקדש, Bet HaMikdash}} — 'Svētais nams') ir [[jūdaisms|jūdaisma]] svētākā svētvieta, atradās [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]], pašreizējā [[Tempļa kalns (Jeruzaleme)|Tempļa kalna]] vietā. Vēsturiski runa ir par diviem tempļiem.

sentences: '''Kosmiskais starojums''' ir ar augstu [[enerģija|enerģiju]] apveltītu [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] plūsma, kas galvenokārt nāk no [[Saules sistēma]]s ārpuses. Ir divu veidu kosmiskie starojumi: primārais un sekundārais starojums. Primāro starojumu veido [[protons|protoni]] un [[atoma kodols|atomu kodoli]], bet sekundārais starojums ir citu elementārdaļiņu plūsma, kas nonāk uz [[Zeme]]s virsmas, primārajam starojumam iedarbojoties uz [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]]. Šādu sekundāro plūsmu, kas rodas, kosmisko staru daļiņai ar milzīgu enerģiju saduroties ar atmosfēras atomiem, sauc par [[kosmiskās šaltis|kosmiskajām šaltīm]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=kosmisko&cid=649057&g=2 Kosmiskās šaltis (letonika.lv)]</ref> Kosmiskais starojums veido daļu no dabiskās [[radiācija]]s fona.

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = Монгол улс
''Mongol uls''

''Mongγol ulus''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Mongolijas Valsts
|           valsts_nosaukums =
|           karoga_nosaukums = Mongolijas karogs
|              karoga_attēls = Flag_of_Mongolia.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Mongolijas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 80px
|             ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Mongolia.svg
|              kartes_attēls = Mongolia (orthographic projection).svg
|                valsts_moto =
|               valsts_himna = ''[[Mongolijas valsts himna|Монгол улсын төрийн дуулал]]''
|             valsts_valodas = [[mongoļu valoda]]
|            etniskās_grupas = 95,35% mongoļi
3,86% kazahi
0,8% citi<ref>[http://www.toollogo2010.mn/doc/Main%20results_20110615_to%20EZBH_for%20print.pdf Mongolia National Census 2010 Provision Results. National Statistical Office of Mongolia] (in Mongolian.)</ref>
|etniskās_grupas_year          = 2010
|              galvaspilsēta = [[Ulanbatora]]
|latd=47|latm=55|latNS=N|longd=106|longm=53|longEW=E
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = Prezidentāla republika
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|               valsts_galva = [[Hurelsuhs Uhnāgīns]]
|              valsts_galva2 = [[Ojūnerdene Luvsannamsrains]]
|              platība_rangs = 19.
|                platība_km2 = 1 564 115,75
|             procenti_ūdens = 0,43<ref>[http://www.e-gazar.mn/index.php?option=com_content&view=article&catid=31%3A2008-10-21-08-45-23&id=163%3A-2007-&Itemid=58 Official landuse balanse data (2007)]{{Dead link|date=May 2010}}</ref>
|         iedzīvotāju_skaits =
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 140.
|population_census        = {{sk|2854685}}<ref name="Census 2010">{{Tīmekļa atsauce|author=Date: |url=http://www.toollogo2010.mn/doc/NSO_F-06-10-1.pdf |title=Mongolia National Census 2010 Preliminary Results |publisher=National Statistical Office of Mongolia |date=2011-06-13 |accessdate=2011-06-14}}</ref>
|population_census_year   = 2010
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 1,76
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 236.
|               IKP_PPP_gads = 2011
|                    IKP_PPP = $13 264 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=83&pr.y=19&sy=2009&ey=2012&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=948&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a= |title=Mongolia|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2012-04-19}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $4743<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|GDP_nominal              = $8,506 miljardi<ref name=imf2/>
|GDP_nominal_year         = 2019
|GDP_nominal_per_capita   = $3042<ref name=imf2/>
|                   HDI_gads = 2019
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,737<ref name="HDI-2011">{{Tīmekļa atsauce|url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2011_EN_Tables.pdf|title=Human Development Report 2011|year=2011|publisher=United Nations|accessdate=27 January 2012}}</ref>
|                  HDI_rangs = 99.
|             HDI_kategorija = vidējs
|                       Gini = 33,0<ref name="wb-gini">{{Tīmekļa atsauce |url=http://data.worldbank.org/indicator/SI.POV.GINI/ |title=Gini Index |publisher=World Bank |accessdate=2 March 2011}}</ref>
|                  Gini_gads = 2005
|            Gini_kategorija = vidējs
|       neatkarības_iegūšana = Izveidošanās
|      neatkarības_notikums3 = Neatkarība no [[Cjinu dinastija]]s
|        neatkarības_datums3 = {{dat|1911|12|29||bez}}
|        neatkarības_datums4 =
|                     valūta = [[Tugriks]]
|               valūtas_kods = MNT
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +7 līdz +8<ref>{{Tīmekļa atsauce| last =| first =| authorlink =| coauthors =| title =Mongolia Standard Time is GMT (UTC) +8, some areas of Mongolia use GMT (UTC) + 7| work =| publisher =| date =Time Temperature.com| url =http://www.timetemperature.com/asia/mongolia_laika_zona.shtml| doi =| accessdate =2007-09-30}}{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce | last = | first = | authorlink = | coauthors = | title =The Mongolian government has chosen not to move to Summer Time | work = | publisher = | date =World Time Zone.com | url =http://www.worldtimezone.com/dst_news/dst_news_mongolia01.html | doi = | accessdate =2007-09-30}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.statoids.com/tmn.html|title=Mongolian Time Zones|accessdate=2011-05-20}}</ref>
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST =
|                     domēns = [[.mn]]
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 976
}}
'''Mongolija''', oficiāli '''Mongolijas Valsts''' ([[Mongoļu valoda|mongoļu]]: ''Монгол Улс''), ir [[valsts]] centrālajā un Austrumāzijā, robežojas ar [[Krievija|Krievijas Federāciju]] un [[Ķīna|Ķīnas Tautas Republiku]]. Prezidentāla republika, prezidentu ievēl vispārējās vēlēšanās uz 4 gadiem. Iedzīvotāji: [[mongoļi]], [[kazahi]], [[burjati]], [[krievi]], [[ķīnieši]] u.c. Dominējošā reliģija — [[budisms]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 54.75
| established_title =
| image_shield = Helmond wapen.svg
| shield_size = 70px
| image_skyline = Kasteel Helmond rechtsom rond 06, zuidzijde (achterkant).JPG
| image =
| latd = 51| latm = 29| lats = | latNS = N
| longd = 5| longm = 39| longs = | longEW = E
| motto =
| established_date =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.helmond.nl/inwoner}}
| elevation_m =
| official_name = ''Helmond''
| name = Helmonda
| population_total = 91524
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Ziemeļbrabante]]
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Helmond vlag.svg
}}
'''Helmonda''' ({{Val|nl|Helmond}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļbrabante]]s provincē. 2019. gadā Helmondā dzīvoja 91 524 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas {{nobr|14 km}} uz austrumiem no [[Eindhovena]]s.

sentences:
{{Infobox medical condition (new)
| name            = Supraventrikulārā tahikardija
| image           = SVT Lead II-2.JPG
| caption         = II novadījuma [[elektrokardiogramma]], kurā redzama PSVT ar sirdsdarbības ātrumu aptuveni 180 sit/min
| synonyms        = Supraventrikulārā aritmija
| field           = [[Kardioloģija]]
| symptoms        = [[Sirdsklauves]], vājuma sajūta, svīšana, [[elpas trūkums]], [[sāpes krūtīs]].<ref name="NIH2011Sym"/>
| complications   =
| onset           =
| duration        =
| types           = [[Priekškambaru mirgošana]], [[paroksismāla supraventrikulāra tahikardija]] (PSVT), [[priekškambaru plandīšanās]], [[Volfa-Parkinsona-Vaita sindroms]]
| causes          = Atkārtoti ritma traucējumi vai palielināta sirds muskuļa automātika<ref name="Al2016"/>
| risks           =
| diagnosis       = [[Elektrokardiogramma]] (EKG), [[Holtera monitorēšana]], [[notikumu monitorēšana]]<ref name="NIH2011Diag"/>
| differential    =
| prevention      =
| treatment       = Zāles, medicīniskās procedūras, ķirurģija<ref name="NIH2011Tx" />
| medication      =
| prognosis       =
| frequency       = ~3%<ref name="Kat2016"/><ref name="Zoni2014"/><ref name="Fer2017"/>
| deaths          =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rodohrozīts
|attēls=
|klase= Mangāna karbonāts
|ŠtruncaID=05.AB.05
|ķīm_formula=MnCO3
|singonija= [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Spilgta, rožaini rozā ar krēmbaltu
|svītra=
|habituss=Veido izteiktus prizmatiskas formas kristālus vai dažādu formu masīvas iegulas
|skaldnība=Izteikta uz 1011, nepilnīga uz 1012
|lūzums=
|cietība= 3,5 - 4
|spīdums=
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums= 3.7
}}

sentences:
(gaiši zaļā krāsā)]]
'''Rietumbaltkrievija''' ([[Baltkrievu valoda|baltkrievu]]: ''Заходняя Беларусь'') ir [[Baltkrievija]]s teritorijas vēsturiskais nosaukums, kas saskaņā ar 1921. gada [[Rīgas miera līgums|Rīgas miera līgumu]] tika nodota [[Polijas Otrā republika|Polijas Republikai]]. 1939. gadā tā tika pievienota [[Padomju Savienība]]i.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kaut kur
| operators =
| attēls = Somewhere Poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Sofija Kopola]]
| producents =
| scenārijs = Sofija Kopola
| aktieri = * [[Stīvens Dorfs]]
* [[Elle Faninga]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Somewhere''
| studija = * ''Pathé Distribution''
* ''Medusa Film''
* ''Tohokushinsha''
* ''American Zoetrope''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|9|11|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2010|12|22|ASV}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
* {{JAP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,9  miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3178268161/|title=Somewhere |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Kaut kur"''' ({{Val|en|Somewhere}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Francija]]s un [[Japāna]]s [[drāma]]s filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Sofija Kopola]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stīvens Dorfs]] un [[Elle Faninga]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Wikivoyage''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                =
| valsts               =
| īpašnieks            = ''[[Wikimedia Foundation]]''
| izveidotāji          = ''Wikivoyage'' e.V. asociācija
| darbību_uzsāka       = {{dat|2013|1|15}}
| valodas              = daudzvalodu
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|http://www.wikivoyage.org/}}
}}
'''''Wikivoyage''''' ir viens no ''[[Wikimedia Foundation]]'' projektiem, kas ir balstīts uz ''[[wiki]]'' programmatūru. Tas ir tiešsaistes brīva satura portāls ar tūrisma materiāliem. Dibināts 2006. gadā, ''Wikimedia Foundation'' to pārņēma 2012. gadā. Pašlaik šis projekts pieejams [[angļu valoda|angliski]] un vēl vairāk nekā 10 citās valodās.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|binomial=Galium rivale <small> Griseb.</small>|valsts=Plantae|attēls=Galium rivale kz02.jpg|att_izmērs=250px|rinda=Gentianales|suga_lv=Upmalas madara|suga=Galium rivale|ģints_lv=Madaras|ģints=Galium|dzimta_lv=Rubiju dzimta|dzimta=Magnoliopsida|rinda_lv=Genciānu rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|attēls2=Galium rivale kz10.jpg}}'''Upmalas madara''' (''Galium rivale)'' ir augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā sastopama [[Eiropa]]s austrumos, tostarp nereti sastopama [[Latvija|Latvijā]], un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. Šī madara aug [[Upe|upju]] un [[Ezers|ezeru]] mitros [[Krasts|krastos]] un palienes krūmājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/galium-rivale-sibth-et-sm-griseb/|title=upmalas madara - Galium rivale (Sibth. et Sm.) Griseb. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-12}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls =Plectrophenax nivalis CT2.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Calcariidae
 | dzimta_lv = Arktikas stērstu dzimta
 |  ģints = Plectrophenax
 |  ģints_lv = Sniedzes
 | suga = Plectrophenax nivalis
 | suga_lv = Sniedze
 |      binomial =  Plectrophenax nivalis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
 | izplatība=
}}
[[File:Plectrophenax nivalis song.ogg|thumb]]
'''Sniedze''' (''Plectrophenax nivalis'') ir neliela auguma [[Arktikas stērstu dzimta]]s (''Calcariidae'') [[Latvija|Latvijā]] ziemojoša putnu suga. Tai ir četras pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref> Ligzdo [[Eirāzija]]s un [[Ziemeļamerika]]s [[Arktika|Arktiskajā]] [[tundra|tundrā]], bet ziemot dodas salīdzinoši nelielā attālumā uz [[mērenā josla|mēreno joslu]].<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22721043/0 IUCN: Plectrophenax nivalis]</ref> Sniedzes tuvākā radiniece ir [[baltā sniedze]]  (''Plectrophenax hyperboreus''), ar kuru reizēm mēdz sakrustoties.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Walther Bothe
| attēls =Walther Bothe 1950s.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1891
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =8
| dz_vieta =[[Orānienburga]], [[Vācijas Impērija]]
([[Brandenburga]], {{GER}})
| m_gads =1957
| m_mēnesis=2
| m_diena=8
| m_vieta =[[Heidelberga]], [[Bādene-Virtemberga]], {{DEU}}
| pilsonība =[[Vācija]]
| tautība =
| darba_vietas =[[Berlīnes Humboltu universitāte]],
[[Gīsenes Universitāte]],
[[Heidelbergas universitāte]],
[[Maksa Planka Medicīnas pētījumu institūts]]
| alma_mater =[[Berlīnes Humboltu universitāte]]
| zinātne =[[fizika]], [[matemātika]], [[ķīmija]]
| pasniedzēji =[[Makss Planks]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =1954. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .iq
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Network Information Center of Iraq''
|sponsors              = ''Communications and Media Commission (CMC)''
|domātais-pielietojums = Ar [[Irāka|Irāku]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ierobežots, tiek izmantots galvenokārt saistībā ar Irākas valdību un izglītības iestādēm
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Galvenokārt trešā līmeņa domēni zem .com.iq, .gov.iq un .edu.iq
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.cmc.iq/ www.cmc.iq]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmēšanas valodas infokaste
| name = Go
| logo = [[File:Go Logo Blue.svg|200px]]
| logo caption =
| year = {{dat|2009|11|10}}
| designer =
* Roberts Grīsmers
* Robs Paiks
* [[Kens Tompsons]]
| developer = The Go Authors
| implementations = gc, gccgo
| programming language = Go, [[asamblervaloda]] (gc); [[C++]] (gccgo)
| dialects =
| influenced_by = [[Alef (programmēšanas valoda)|Alef]], [[APL (programmēšanas valoda)|APL]],<ref name="hgophers">{{Tīmekļa atsauce |url=https://talks.golang.org/2014/hellogophers.slide#21 |title=Hello Gophers |last=Pike |first=Rob |date=April 24, 2014 |accessdate=March 11, 2016 }}</ref> [[BCPL]],<ref name="hgophers"/> [[C (programmēšanas valoda)|C]], [[Communicating sequential processes|CSP]], [[Limbo (programmēšanas valoda)|Limbo]], [[Modula]], [[Newsqueak]], [[Oberon (programmēšanas valoda)|Oberon]], [[Occam (programmēšanas valoda)|occam]], [[Pascal (programmēšanas valoda)|Pascal]],<ref name="langfaq"/> [[Smalltalk]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Evolution of Go|url=https://talks.golang.org/2015/gophercon-goevolution.slide#19|accessdate=September 26, 2015}}</ref>
| influenced = [[Crystal (programmēšanas valoda)|Crystal]]
| operating_system = [[DragonFly BSD]], [[FreeBSD]], [[Linux]], [[macOS]], [[NetBSD]], [[OpenBSD]],<ref name=openbsd>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ports.su/lang/go |title=lang/go: go-1.4 – Go programming language |work=OpenBSD ports |date=December 23, 2014 |accessdate=January 19, 2015}}</ref> [[Plan 9 from Bell Labs|Plan 9]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://go-lang.cat-v.org/os-ports|title=Go Porting Efforts|date=January 12, 2010|work=Go Language Resources|publisher=cat-v|accessdate=January 18, 2010}}</ref> [[Solaris (operētājsistēma)|Solaris]], [[Windows]]
| license =
| website = {{URL|https://golang.org/}}
| file_ext = .go
}}
]]
'''''Go''''' ir [[tipu sistēma|statiski tipizēta]], kompilējama [[programmēšanas valoda]], kuru izstrādāja trīs ''[[Google]]'' darbinieki:<ref name="techcrunch">{{Ziņu atsauce|url=https://techcrunch.com/2009/11/10/google-go-language/|title=Google's Go: A New Programming Language That's Python Meets C++|last=Kincaid |first=Jason |date=November 10, 2009 |newspaper=TechCrunch |accessdate=January 18, 2010}}</ref> Roberts Grīsmers, Robs Paiks un [[Kens Tompsons]].<ref name="langfaq">{{Tīmekļa atsauce |url=http://golang.org/doc/go_faq.html |title=Language Design FAQ |date=January 16, 2010 |work=golang.org |accessdate=February 27, 2010}}</ref> Sintaktiski līdzīga [[C (programmēšanas valoda)|C]] valodai, taču ar atmiņas drošību, [[drazu savākšana|drazu savākšanu]], strukturētiem tipiem. Bieži tiek saukta par '''''Golang'''''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tip.golang.org/doc/faq#go_or_golang|title=Is the language called Go or Golang?|quote=The language is called Go.|accessdate=March 26, 2020}}</ref>

sentences: '''Kālis''' ir sakņu dārzenis, kas attīstās ''Brassica napus'' pasugas augiem. Kālis ir ļoti tuvi radniecīgs ar [[Rapsis|rapsi]], kas ir cita ''Brassica napus'' pasuga''.'' Kāļi radās kā [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīds]] starp [[Dārza kāposts|kāpostiem]] (''Brassica oleracea'') un [[Rācenis|rāceņiem]] (''Brassica rapa''). To saknes tiek plaši lietotas uzturā un arī lapas ir ēdamas. Gan saknes, gan lapas izmanto arī kā [[Mājlops|mājlopu]] barību.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Henriks Magnuss fon Budenbroks
|     vārds_orig = ''Henrik Magnus von Buddenbrock''
|         attēls = Henrik Magnus Buddenbrock (1685–1743).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1685
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Zviedru Vidzeme]], [[Zviedrija]]<br />({{LAT}}/{{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1743
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Stokholma]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Heinrihs Gothards fon Budenbroks (''Essenhof'' (Esenu muižas), ''Fehren'', ''Kaipen'' ([[Ķeipene]]s īpašnieks), māte - Šarlote, dzimusi Kronmane
|          brāļi = [[Kaspars Frīdrihs fon Budenbroks]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Magdalēna Elizabete, dzimusi Rāma
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =CalamagrostisEpigejos.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Calamagrostis epigeios|Slotiņu ciesa}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Liliopsida
|         klase_lv =Viendīgļlapji
|            rinda =Poales
|         rinda_lv =Graudzāļu rinda
|           dzimta =Poaceae
|        dzimta_lv =Graudzāļu dzimta
|           ģints = Calamagrostis
|             suga =Calamagrostis epigeios
|          suga_lv =Slotiņu ciesa
|         binomial =Calamagrostis epigeios L. Roth
|ģints_lv=Ciesas}}
'''Slotiņu ciesa''' ''(Calamagrostis epigeios L. Roth) '' ir daudzgadīgs [[Latvija|Latvijā]] bieži sastopams [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtas]] lakstaugs, kas sastopams [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Tas sastopams sausās līdz vidēji mitrās vietās. Atšķirībā no citām ''[[Calamagrostis]]'' ģints sugām tā labāk pacieš sausumu un ir piemērojusies arī iesāļām piejūras augsnēm<ref name="Ornamental grass nursery">{{tīmekļa atsauce |title=Ornamental grass nursery |url=http://www.bluestem.ca/calamagrostis-epigejos.htm |website=Ornamental grass nursery |accessdate=16.12.2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180920141809/http://bluestem.ca/calamagrostis-epigejos.htm |archivedate=20.09.2018 }}</ref>. Suga raksturīga sukcesionālo augu sabiedrībām un, strauji savairojoties, izspiež citas sugas no dzīvotnes.<ref name="Latvijas daba">{{tīmekļa atsauce |title=Latvijas daba |url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/calamagrostis-epigeios-l-roth/ |website=latvijasdaba.lv |accessdate=16.12.2018}}</ref> Ar citām ciesām bieži veido starpsugu [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīdus]], kas ir salīdzinoši mitrāku vietu augi. <ref name="Latvijas augi">{{grāmatas atsauce |last1=Priedītis |first1=Normunds |title=Latvijas augi |publisher=Gandrs poligrāfija |isbn=978-9934-8015-2-5 |page=888}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Henriks Ibsens
|     vārds_orig = ''Henrik Ibsen''
|         attēls = Schaarwächter Henrik Ibsen cropped.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1828
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Šīena]], {{NOR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Oslo]], {{NOR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[norvēģi]]s
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[norvēģu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = Reālisms, naturālisms
|slavenākie darbi = ''Pērs Gints''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Henriks Juhans Ibsens''' ({{val-no|Henrik Johan Ibsen}}, dzimis {{dat|1828|3|20}}, miris {{dat|1906|5|23}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] [[dramaturģija|dramaturgs]]. Ibsena literārā darbība tiek saistīta ar [[reālisms|reālismu]], [[naturālisms|naturālismu]] un tā saukto [[jaunā drāma|jauno drāmu]], un viņa darbos saskatāmas arī [[modernisms|modernisma]] iezīmes. Ibsens rakstījis arī [[dzeja|dzeju]].

sentences:
{{pamatraksts|Augu fizioloģija}}
{{Commonscat|Plant physiology}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Sunshine''
| attēls                   =  Sunshine 1999 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Coriolanus''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 = [[Istvans Zabo]]
| producents               =
* [[Andrass Hamori]]
* [[Roberts Lantoss]]
| scenārija autors         =
* [[Izraels Horovics]]
* Istvans Zabo
| galvenajās lomās         =
* [[Reifs Fainss]]
* [[Rouzmarija Herisa]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Dženifera Ēle]]
* [[Debora Kara Angera]]
* [[Mollija Pārkere]]
* [[Džeimss Freins]]
* [[Džons Nevils]]
* [[Mirjama Margo]]
| mūzika                   = [[Moriss Džarrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alliance Atlantis]]''
* ''[[Bavaria Film and TV Fund]]''
* ''[[Channel Four Films]]''
* ''[[Eurimages]]''
* ''[[Filmfonds Wien]]''
* ''[[InterCom]]''
* ''[[Kinowelt Filmproduktion]]''
* ''[[The Movie Network]]''
* ''[[TV2]]''
* ''[[Téléfilm Canada]]''
* ''[[Österreichischer Rundfunk]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Kinowelt Filmverleih]]''
* ''[[InterCom]]''
* ''[[Alliance Atlantis]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 180 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/sunshine-1999|title=Sunshine|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 25, 2019|archive-date={{dat|2019|10|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191025170829/https://bbfc.co.uk/releases/sunshine-1999}}</ref>
| valsts                   =
* {{GER}}
* {{AUS}}
* {{HUN}}
* {{CAN}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|7,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0145503/?ref_=bo_se_r_2|title=Sunshine|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Sunshine''''' ({{val|en|Coriolanus}}) ir 1999. gada vēsturiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Istvans Zabo]]. Galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]], [[Rouzmarija Herisa]], [[Reičela Vaisa]], [[Dženifera Ēle]], [[Debora Kara Angera]], [[Mollija Pārkere]], [[Džeimss Freins]], [[Džons Nevils]] un [[Mirjama Margo]]. Filmas pirmizrāde notika 1999. gada septembrī Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Cita nozīme|vienu no ražošanas faktoriem|[[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] grāmatu sēriju|Kapitāls (grāmata)}}
'''Kapitāls''' [[ekonomika]]s teorijā ir viens no trim galvenajiem [[ražošanas faktori]]em. Pārējie divi ir [[zeme]] (plašā nozīmē ar to saprot arī [[izrakteņi|dabīgos izrakteņus]] un citus dabas resursus) un [[strādāšana|darbs]] ([[darbaspēks]]).<ref>Paul A. Samuelson and William D. Nordhaus (2004) Economics, 18th ed.,{{ISBN|978-0-07-287205-7}}</ref>
== Raksturojums ==
Ekonomiskajā praksē ([[uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbībā]]) ar kapitālu (fizisko kapitālu) saprot [[ražošana]]i vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] sniegšanai nepieciešamos [[resurss|resursus]] (fiksētais kapitāls) un [[grāmatvedība|apgrozāmo līdzekļu]] (apgrozāmais kapitāls) kopumu.

sentences:
{{Tauta
| tauta = Spāņi
| native_name = Españoles
| image =
| image_caption = Spāņi visā pasaulē
| population = [[Spānija|Spānijas]] pilsoņi — 41 539 400 (kopējais skaits 2015. gadā — 47 059 533)
Simtiem miljonu [[spāņu izcelsmes amerikāņi|spāņu izcelsmes amerikāņu]], kuriem ir pilnīga vai daļēja spāņu izcelsme
Ārvalstīs dzīvojošie: 2 183 043
Kopā ārzemēs: 2 654 723
| valoda = [[spāņu valoda]]
| reliģija = [[katoļticība]]
| related-c = [[portugāļi]], [[franči]], [[itāļi]] un citas [[romāņu tautas]]
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 94
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 24
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pu
|             atommasa = [244]
|   valences elektroni = [Rn]5f67s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Plutonija paraugi un kvēlojoša plutonija-238 kapsula radioizotopu termoģeneratorā
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+4''', +5, +6, +7
|  elektronegativitāte = 1,36
|              blīvums = 19 816
|  kušanas temperatūra = 912,5 K (639,4 °C)
| viršanas temperatūra = 3501 K (3228 °C)
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ludoviko di Vartema
|     vārds_orig = ''Ludovico di Varthema''
|         attēls = Varthema ttp.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ludoviko di Vartema savas grāmatas titullapā
|     dz_dat_alt = ap 1470
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Boloņa]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt = 1517
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Riebiņu Svētā Pētera un Svētā Pāvila Romas katoļu baznīca

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Randu pļavas
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Randu pļavas - panoramio (1).jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Randu pļavas
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =57  |  latm =49  |  lats =41  |  latNS = N
 | longd =24  | longm =20  | longs =30  | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Limbažu novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=290,5}}
 |     established = 1962
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences:
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]
[[Kategorija:Psiholoģija]]
[[Kategorija:Valodniecība]]
[[Kategorija:Neirozinātne]]

sentences:
{{Citas nozīmes|mūzikālu sacerējumu|opera (nozīmju atdalīšana)|opera}}
'''Opera''' (no {{val-it|opera in musica}}, "darbs mūzikā") ir [[mūzika|muzikāli]] [[drāma|dramatisks]] sacerējums, kurā saturu izsaka ar dziedāšanu un [[simfoniskais orķestris|simfoniskā orķestra]] spēli vai arī [[teātris|teātra]] ēka, kurā notiek operas izrādes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/o/opera |title=vardnica.lv |access-date={{dat|2020|02|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200224120508/https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/o/opera |archivedate={{dat|2020|02|24||bez}} }}</ref>
Operas žanrs ir radies [[Itālija|Itālijā]] un visvairāk klasisko operu ir uzrakstījuši itāļu [[komponisti]], 20. gadsimtā radās arī [[rokopera]]s žanrs.
Operas pamatā ir literārs teksts, ko sauc par '''[[librets|libretu]]'''.

sentences:
s kalnos, kur ganās [[liellops|govis]] un [[mājas zirgs|zirgi]]]]
'''Ganības''' ir ar daudzgadīgiem [[lakstaugs|lakstaugiem]] apaudzis zemes gabals, kas tiek izmantots [[mājlops|mājlopu]] ganīšanai, kā arī [[siens|siena]] iegūšanai. Ganības ir nozīmīgs mājlopu barības avots [[lopkopība|lopkopībā]]. Ganības var būt gan dabiskas [[pļava]]s, gan cilvēku veidotas (kultivētas) pļavas. Ganību kopšana uzlabo mājlopu produktivitāti.

sentences: '''Oksidatīvā fosforilēšana'''<ref>Termins tulkots, izmantojot bioloģijas terminu vārdnīcas sniegto tulkojumu. Šo vārdnīcas sniegto tulkojumu skatīt [http://latvijas.daba.lv/vardnica/ang-lat/09510955.htm šeit]</ref>, saīsinājumā '''OXPHOS''', ir [[vielmaiņas reakcija]], kurā tiek atbrīvota [[uzturviela|uzturvielu]] oksidēšanās [[enerģija]], lai izveidotu [[adenozīntrifosfāts|adenozīntrifosfātu]] (ATF). Lai gan daudzas [[dzīvība]]s formas uz [[Zeme]]s lieto dažādas uzturvielas, gandrīz visās notiek oksidatīvā fosforilēšana, jo tām ir nepieciešams ražot ATF, [[molekula]]s, kuras piegādā enerģiju, lai [[organisms|organismā]] spētu norisināties [[vielmaiņa]]s process.

sentences:
[[Kategorija:Futbola stadioni pēc valsts|Monako]]
[[Kategorija:Monako]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Monako]]

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = SPSS
| logo                   =
| screenshot             = {{URL|http://spss.software.informer.com/screenshot/}}
| caption                = SPSS
| developer              = [[IBM|IBM Corporation]]
| operating system       = [[Microsoft Windows]], [[Mac OS X]], [[Linux]]
| license                = Proprietary
| released               = 1986
| latest release version = 27.0
| programming language = [[Java (valoda)|Java]] (GUI)
| genre                  = [[prognozējošā analītika]] un [[statistiskā analīze]]
| website                = {{URL|www.spss.com}}
}}
'''SPSS''' (''Statistical Package for the Social Sciences'') ir [[prognozējošā analītika|prognozējošās analītikas]] un [[statistiskā analīze|statistiskās analīzes]] programmatūras pakotne. Tā ir viena no vadošām programmatūrām šajā jomā pasaulē.{{fact}}

sentences: '''.ca''' ir [[Kanāda]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences:
[[Fēru salas|Fēru salās]].]]
'''Vaļu medības''' ir rūpnieciska [[vaļveidīgie|vaļveidīgo]] [[jūra]]s [[zīdītāji|zīdītāju]] nomedīšana to ķermeņu vai ķermeņu daļu komerciālai izmantošanai vai lietošanai pārtikā. Atsevišķos gadījumos vaļu nomedīšana tiek veikta pētnieciskiem mērķiem. Agrāk vaļus intensīvi medīja, lai iegūtu [[gaļa|gaļu]], [[tauki|taukus]], joslvaļu mutes "bārkstis" un [[pelēkā ambra|pelēko ambru]], ko iegūst no [[kašalots|kašalotu]] [[zarnas|zarnām]] [[smarža|smaržu]] industrijas vajadzībām. Mūsdienās vaļus medī galvenokārt pārtikai. Gadā visā pasaulē tiek nomedīti ap 1500 vaļu, galvenokārt [[mazais joslvalis|mazie joslvaļi]].
20. gadsimtā nomedītos vaļus izmantoja galvenokārt mākslas un dekoratīvajās nozarēs. Piemēram, vaļu spalvas tika izmantotas rotājumos, apģērbā vai pat mēbeļu apdarei. Tas bija populārs materiāls, kas piešķīra ekskluzīvu un greznu izskatu dažādiem priekšmetiem.Korsetes no vaļa tika izgatavotas, izmantojot galvenokārt vaļa ribas un ribu kaulus. Tie tika izmantoti, lai nodrošinātu stingru un formējošu struktūru korsetei.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Palangas jūras tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Palangos jūros tiltas''
|attēls               = Palangos tiltas by Augustas Didzgalvis.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                =
|transporta veids     =
|šķērso               =
|atrašanās vieta      = {{LTU}}
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 470 m
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = 1889. un 1997. gadā (atjaunots)
|atklāts              =
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Avanafila struktūrformula

Avanafila molekulas modelis
|          citi nosaukumi        = (''S'')-4-((3-hloro-4-metoksibenzil)amino)-2-(2-(hidroksimetil)-1-pirolidinil)-''N''-(2-pirilidinilmetil)-5-pirimidīnkarboksamīds
|      ķīmiskā formula = C23H26C1N7O3
|              molmasa = 483,95064
|CAS numurs            =  330784-47-9
}}
'''Avanafils''' ir potenciāli jauns, otrās paaudzes, selektīvs 5. apakštipa fosfodiesterāzes inhibitors, kas parādījās 2012. gadā [[erektilā disfunkcija|erektilās disfunkcijas]] ārstēšanai. [[Eiropa|Eiropā]] tas reģistrēts 2013. gadā ar komercnosaukumu “Spedra”. Pieejamās tablešu devas — 50 mg, 100 mg un 200 mg. Pēc darbības līdzīgs [[sildenafils|sildenafilam]], [[tadafils|tadafilam]] un [[vardenafils|vardenafilam]], taču avanafila priekšrocība ir tā, ka tas sāk darboties salīdzinoši ātrāk nekā citi [[fosfodiesterāzes inhibitori]], sasniedzot maksimālo koncentrāciju asinīs apmēram 30 — 45 min laikā, arī efekts saglabājas ilgāku laiku.<ref name="zvalv" />

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 69
 | lv  = Sešdesmit deviņi
}}

sentences: '''COROT-7b''' ir relatīvi neliela [[citplanēta]], kas riņķo ap [[zvaigzne|zvaigzni]] [[COROT-7]] [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradža zvaigznājā]], aptuveni 489 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Valsajas baznīca
| native_name    =  ''Hvalsø Kirke''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Hvalsey_Church.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Valsajas baznīcas drupas
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 60.828664 | latNS  = N
| longd = 45.781656 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Kakortoka]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 14. gadsimts
| abandoned      = 15. gadsimts
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kujatā Grenlande: skandināvu un inuītu lauksaimniecība ledus vairoga malā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2017 <small>(41. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1536 1536]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DEN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Valsajas baznīca''' ({{val|dk|Hvalsø Kirke}}) ir [[vikingi|vikingu]] 14. gadsimta baznīcas drupas [[Grenlande]]s dienvidos uz ziemeļaustrumiem no mūsdienu [[Kakortoka]]s. Baznīcas drupas uzskata par vislabāk saglabājušos vikingu celtni Grenlandē.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''État indépendant du Congo''
|nosaukums_latv_val  = Kongo Brīvvalsts
|sugasvārds          = Kongo Brīvvalsts
|
|kontinents          = Āfrika
|reģions             = Kongo
|valsts              = Kongo Demokrātiskā Republika
|laikmets            = Jaunais Imperiālisms
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = Monarhija
|
|
|
|
|gads_sākums         = 1885
|gads_beigas         = 1908
|
|event_start = [[Berlīnes konference]]
|date_start  =
|event_end   = Beļģijas aneksija
|date_end    = 15. novembris
|
|event1      =
|date_event1 =
|event2      =
|date_event2 =
|event3      =
|date_event3 =
|event4      =
|date_event4 =
|
|event_pre   =
|date_pre    =
|event_post  =
|date_post   =
|
|
|p1          = Starptautiskā Kongo savienība
|flag_p1     = Flag of Congo Free State.svg
|image_p1    =
|p2          =
|flag_p2     =
|p3          =
|flag_p3     =
|p4          =
|flag_p4     =
|p5          =
|flag_p5     =
|s1          = Beļģu Kongo
|flag_s1     = Flag of Congo Free State.svg
|image_s1    =
|s2          =
|flag_s2     =
|s3          =
|flag_s3     =
|s4          =
|flag_s4     =
|s5          =
|flag_s5     =
|
|image_flag    = Flag of Congo Free State.svg
|flag          = Kongo Demokrātiskās Republikas karogs
|flag_type     = Kongo brīvvalsts karogs
|
|image_coat    =Coat_of_arms_of_the_Congo_Free_State.svg
|symbol        = Kongo Demokrātiskās Republikas ģerbonis
|symbol_type   = Kongo brīvvalsts ģerbonis
|
|image_map     = LocationCongoFreeState.png
|image_map_caption  =
|
|galvaspilsēta = [[Boma]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto   = ''Travail et progres''
no franču valodas:Darbs un attīstība
|national_anthem  =
|kopīgas_valodas  =
|reliģija         =
|nauda            =
|
|
|leader1      = Beļģijas Leopolds II
|leader2      =
|leader3      =
|leader4      =
|year_leader1 =
|year_leader2 =
|year_leader3 =
|year_leader4 =
|title_leader = Valdnieks un saimnieks
|representative1      =
|representative2      =
|representative3      =
|representative4      =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1      =
|deputy2      =
|deputy3      =
|deputy4      =
|year_deputy1 =
|year_deputy2 =
|year_deputy3 =
|year_deputy4 =
|title_deputy =
|
|
|legislature  =
|house1       =
|type_house1  =
|house2       =
|type_house2  =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1    =
|stat_platība1 =
|stat_pop1     =
|stat_year2    =
|stat_platība2 =
|stat_pop2     =
|stat_year3    =
|stat_platība3 =
|stat_pop3     =
|stat_year4    =
|stat_platība4 =
|stat_pop4     =
|stat_year5    =
|stat_platība5 =
|stat_pop5     =
|footnotes     =
}}
'''Kongo Brīvvalsts''' ({{val|fr|État indépendant du Congo}}) bija [[Beļģija]]s karaļa [[Leopolds II (Beļģija)|Leopolda II]] personīgs valdījums [[Āfrika|Āfrikā]], tagadējās [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo Demokrātiskās Republikas]] teritorijā, kas pastāvēja no [[1885]]. līdz [[1908]]. gadam.

sentences:
{{Citas nozīmes|1224. gada karagājienu uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1224. gada Tērbatas kauja
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika Ugaunijas zemē (kartē - UGANDI).
|date=[[1224]]. gada aprīlis
|place= [[Tērbata]]s pilskalns
|result=Tika ieņemta un nodedzināta Tērbatas pils
|combatant1= [[Ugaunija]]s un [[Sakala]]s karavīri,
[[Novgoroda]]s krievu garnizons
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis]],
[[līvi|līvu]] un [[letgaļi|letu]] karavīri,
 bīskapa Alberta vasaļi
|commander1=kņazs [[Vjačko]],
Ugaunijas vecākie
|commander2= Livonijas bīskaps [[Alberts fon Bukshēvdens]],
Igaunijas bīskaps [[Hermanis fon Bukshēvdens]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=nogalināti ap 1000 igauņu un 200 krievu karavīru, arī kņazs Vjačko.
|casualties2=
}}

sentences: '''[[elektrons|Elektronu]] bilance''' ir metode [[oksidēšanās-reducēšanās reakcija|oksidēšanās-reducēšanās reakciju]] vienādojumu [[koeficients|koeficientu]] atrašanai. Meklējot koeficientus oksidēšanās-reducēšanās reakcijās, tiek izmantota vai nu ''oksidēšanās pakāpju metode'' (redzama zemāk) vai ''pusreakciju (jonu-elektronu) metode''. Abu metožu pamatā ir elektronu bilances sastādīšana. Bilance ir sastādīta pareizi tad, kad reducētāja atdoto elektronu skaits ir vienāds ar oksidētāja pievienoto elektronu skaitu. Zemāk redzamajā piemērā ir izmantota elektronu bilance.

sentences:
[[File:Pinochet de Civil.jpg|thumb|[[Augusto Pinočets]], diktators]]
'''Diktators''' ({{Val|la|dictāre}} - teikt, diktēt, dot priekšrakstus) ir cilvēks, kurš uzspiež savu gribu citiem un nodibina [[diktatūra|diktatūru]]. Amatpersona, kuras rokās ir visa vara valstī.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Muostāha
|attēls              = Tauende Eisküste Insel Muostakh .jpg
|attēla paraksts     = Salas kūstošais krasts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Jakutija#Krievija#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|position            =
|vietējais nosaukums = ''Муостах''
|izvietojums         = [[Buorhajas līcis]]
|arhipelāgs          =
|latd=71|latm=34|lats=22|latNS=N
|longd=130|longm=00|longs=08|longEW=E
|platība             = 3,5
|garums              = 7,5
|platums             = 0,5
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 25
|salu skaits         =
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība       = [[Jakutija]]
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Muostāha''' ({{val|ru|Муостах}}, {{val|sah|Муостаах}} — ‘Ragainā’)<ref>[http://www.sakhatyla.ru/translate/%D0%BC%D1%83%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B0%D1%85 Якутско-русский словарь]{{Novecojusi saite}}</ref> ir sala [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]], [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]].

sentences:
{{ievads+}}
.]]
Sirds muskuļa kontrakciju visiem [[dzīvnieki]]em ierosina elektriskie impulsi, ko sauc par [[Darbības potenciāls|darbības potenciālu]]. Ātrums, ar kādu šie impulsi uzliesmo, kontrolē [[sirds]] kontrakcijas ātrumu, tas ir, [[Sirds ritms|sirdsdarbības ātrumu]]. [[Šūna]]s, kas rada šos [[Ritms|ritmiskos]] impulsus, nosakot asins sūknēšanas [[wiktionary:pace#Noun|tempu]], sauc par '''elektrokardiostimulatora šūnām''', un tās tieši kontrolē sirdsdarbības ātrumu. Tie veido '''elektrokardiostimulatoru''' jeb '''dabisko elektrokardiostimulatoru'''. Lielākajai daļai cilvēku elektrokardiostimulatora šūnu koncentrācija sinoatriālajā (SA) mezglā ir dabiskais elektrokardiostimulators un tā radītais [[ritms]] ir sinusa ritms.

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Name        = Krūtsgals
| ImageMap    =
| MapCaption  =
| Image       = African Breast SG.jpg
| Caption     =
| Width       =
| Image2      =
| Caption2    =
| Latin       = papilla mammae
| Greek       =
| Precursor   =
| System      =
| Artery      =
| Vein        =
| Nerve       =
| Lymph       =
| MeshName    =
| MeshNumber  =
<!-- Piezīme: TA un FMA vērtības ir ņemts no Vikidatiem -->
| Code        =
| Dorlands    =
| DorlandsID  =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|dzērvjveidīgo kārtas putnu sugu|dzērve (nozīmju atdalīšana)|dzērve}}
{{BioTakso infokaste
 |        platums = 240px
 |      nosaukums = Pelēkā dzērve
 |       binomial = Grus grus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |         attēls = Grus grus 1 (Marek Szczepanek).jpg
 |  att_nosaukums =
 |         valsts = Animalia
 |      valsts_lv = Dzīvnieki
 |           tips = Chordata
 |        tips_lv = Hordaiņi
 |          klase = Aves
 |       klase_lv = Putni
 |          kārta = Gruiformes
 |       kārta_lv = Dzērvjveidīgie
 |         dzimta = Gruidae
 |      dzimta_lv = Dzērvju dzimta
 |          ģints = Grus
 |       ģints_lv = Dzērves
 |           suga = G. grus
 |        suga_lv = Pelēkā dzērve
 |         suga_r = Dzērve
 |    kategorijas = nē
 |      izplatība =

{{legend|yellow|Sastopama ligzdošanas sezonā}}
{{legend|blue|Sastopama ziemošanas sezonā}}
}}
'''Pelēkā dzērve''' jeb vienkārši '''dzērve'''  (''Grus grus'') ir liels [[dzērvju dzimta]]s (''Gruidae'') putns. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=ioc>[https://www.worldbirdnames.org/bow/flufftails/ IOC World Bird List: Flufftails, finfoots, rails, trumpeters, cranes, limpkin, 2020]</ref> Tā ir viena no divām dzērvju dzimtas sugām, kas sastopamas [[Eiropa|Eiropā]] (otra ir [[mazā dzērve]] (''Grus virgo'')<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22692081/0 IUCN: Anthropoides virgo]</ref>). Pelēkā dzērve dzīvo [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], bieži sastopama arī [[Latvija|Latvijā]]. Tā sastopama arī [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Āzija]]s ziemeļu reģionos. Dzērves ir [[gājputni]], tādēļ [[rudens|rudenī]] tās pulcējas baros un dodas uz dienvidiem. Visbiežāk dzērves uzturas mitrās vietās un [[purvs|purvos]], bet tās ligzdo arī [[stepe|stepē]], [[tundra|tundrā]] un atklātos [[mežs|mežos]].<ref name=bto/> Dzērve kopumā nav [[apdraudētās sugas|apdraudēta suga]], tomēr Latvijā tā ir iekļauta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanās grāmatas]] 3. kategorijā.<ref>[http://latvijas.daba.lv/dzivnieki/hordainhi/putni/#v150 Putni (Aves): Dzērvjveidīgie]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rokzvaigzne
| attēls                   = Rock star ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rock Star''
| žanrs                    = muzikāla filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Hereks]]
| producents               =
* [[Roberts Lorenss]]
* [[Tobijs Džafe]]
| scenārija autors         = [[Džons Stokvels]]
| galvenajās lomās         =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džeisons Flemings]]
* [[Timotijs Olifents]]
* [[Timotijs Spols]]
* [[Dominiks Vests]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bel Air Entertainment]]''
* ''[[Maysville]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|9|7}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rock-star-2001-0|title=Rock Star|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 15, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|57 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rockstar.htm|title=Rock Star (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 15, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|19,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rokzvaigzne"''' ({{val|en|Rock Star}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla kinokomēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Hereks]]. Galvenās lomas atveido [[Marks Volbergs]], [[Dženifere Anistone]], [[Džeisons Flemings]], [[Timotijs Olifents]], [[Timotijs Spols]] un [[Dominiks Vests]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|9|7||bez}}.

sentences: '''Dons Karloss''' ({{val|fr|Don Carlos}}, {{val|it|Don Carlo}}) ir itāliešu komponista [[Džuzepe Verdi|Džuzepes Verdi]] piecu cēlienu [[opera]], kas pirmoreiz uzvesta franču valodā 1867. gada 11. martā [[Parīze]]s operā. Operas libreta autori Kamils de Lokls (''du Locle'') un Žozefs Meri (''Méry'') izmantojuši 1787. gadā tapušās [[Frīdrihs Šillers|Šillera]] drāmas "Dons Karloss, Spānijas infants" (''Don Karlos, Infant von Spanien'') motīvus.

sentences:
dati, 2006. gads]]
'''Bezdarbs''' jeb precīzāk '''bezdarba līmenis''' ir viens no [[ekonomika|ekonomiskās]] situācijas rādītājiem, to izsaka procentos no konkrētās vietas [[darba resursi]]em — darbspējīgajiem iedzīvotājiem.<ref name=pirmaa>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 93. lpp, {{ISBN|9984-15-169-7}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Leiolopisma_telfairi_IleRonde_980513.jpg
| att_nosaukums  = Raundas salas scinks
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Scincomorpha
| infrakārta_lv  = Scinkveidīgie
| dzimta         = Scincidae
| dzimta_lv      = Scinki
| ģints          = Leiolopisma
| ģints_lv       =
| suga           = Leiolopisma telfairii
| suga_lv        = Raundas salas scinks
| binomial       = Leiolopisma telfairii, <small>([[Julien Desjardin|Desjardin]], 1831)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi       =
* ''Scinsus telfairii'' ''(Desjardin, 1831)''
* ''Leiolopisma telfairi'' ''(Duméril&Bibron, 1839)''
* ''Lygosoma telfairii'' ''(Boulenger, 1887)
* ''Lygosoma (Hinulia) compressicaudum'' ''(Werner, 1897)''
* ''Lygosoma (Leiolopisma) telfairii'' ''(Smith, 1937)''
* ''Leiolopisma telfairii'' ''(Greer, 1974)''<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Leiolopisma&species=telfairii The Reptile Database]</ref>
}}
'''Raundas scinks''' jeb '''Telfēra scinks''' (''Leiolopisma telfairii'') ir [[scinku dzimta]]s [[ķirzakas|
ķirzaka]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i. Vienīgā populācija izdzīvojusi nelielajā [[Raunda]]s saliņā.

Sugas [[latīņu valoda|latīniskais]] nosaukums ir par godu [[īri|īru izcelsmes]] botāniķim [[Čārlzs Edvards Telfērs|Čārlzam Telfēram]] (1778—1833), kas Maurīcijā un [[Reinjona|Reinjonā]] izveidoja botāniskos dārzus, kā arī iestājās par dzīves apstākļu uzlabošanu un izglītības ieviešanu vergu starpā.<ref>Mauritius. Rodrigues. Réunion. Alexandra Richards. {{ISBN|978 1 84162 410 5}}, page 153</ref>

sentences:
{{Commonscat|Spider-Man films|Bbetmena filmu sērija}}
{{catmain|Betmens (filmu sērija)}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Brīnišķais prāts"
| attēls                   = Abeautifulmindposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Beautiful Mind''
| žanrs                    = Drāma
| režisors                 = [[Rons Hauards]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Rasels Krovs]]
[[Eds Heriss]]
[[Dženifere Konelija]]
[[Pols Betanijs]]
[[Kristofers Plamers]]
[[Džošs Lūkass]]
[[Džads Hiršs]]
| mūzika                   = [[Džeimss Horners]]
| operators                = [[Rodžers Dīkinss]]
| montāža                  =
| studija                  = [[Imagine Entertainment]]
| izplatītājs              = [[Universal Pictures]] (ASV)
[[DreamWorks]] (citur)
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|12|21|N|bez}}<ref name="variety">{{ziņu atsauce | work=Variety|author=| title=A Beautiful Mind|url=http://www.variety.com/index.asp?layout=filmsearch_exact&dept=Film&movieID=15161| accessdate=2009-07-17}}</ref>
| ilgums                   = 135 min
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|313 542 341}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0268978
}}
'''"Brīnišķais prāts"''' ({{val|en|A Beautiful Mind}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[drāma]], kuras režisors ir [[Rons Hauards]].

sentences: , [[Vācija|Vācijā]], uzcelta ap 1128. gadu]]

sentences: '''Ekrāna izšķirtspēja''' apraksta, cik precīzs un detalizēts ir attiecīgais [[attēls]] vai tā sagatavošanas process. Ar to parasti apzīmē tikai ciparattēlus. Jo lielāka ir [[monitors|monitora]] izšķirtspēja, jo tajā būs redzams precīzāks un lielāks attēls.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Nikraces pagasts}}
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Skrundas rajons]]
[[Kategorija:Aizputes apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Kapu svētki''' ir īpaša svētku tradīcija Latvijas [[Kapsēta|kapsētās]] jūlijā un augustā, lai [[dzimta]]s lokā atcerētos savus aizgājējus. Papildus tam rudenī tiek svinēta arī [[Mirušo piemiņas diena]] un [[Visu svēto diena]].

sentences:
{{Tautas infokaste|
attēls=|
tauta=Mapuči|
skaits=~900 tūkst.|
vieta=[[Čīle]]:~600 tūkst.(2002. gada dati)<br />
[[Argentīna]]:~300 tūkst - 500 tūkst<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.farn.org.ar/docs/comercio/inf_mapuche_benetton_farn_en.pdf |title=Mapuches en Argentina |access-date={{dat|2007|10|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071025164006/http://www.farn.org.ar/docs/comercio/inf_mapuche_benetton_farn_en.pdf |archivedate={{dat|2007|10|25||bez}} }}</ref>|
valoda=[[mapuču valoda|mapudungunu]] un [[spāņi|spāņu]]|
reliģija=[[mapuču tradicionālā reliģija]] un [[kristietība]] (pārsvarā [[katoļi]])|
grupas=[[moluči]], [[pevenči]], [[pikunči]], [[viliči]], [[lafkvenči]]|
}}
'''Mapuči''' ([[mapuču valoda|mapudungunu]]: ''Mapuche'' — ‘zemes cilvēki’) ir [[Dienvidamerika]]s [[indiāņi|indiāņu]] tauta, kas dzīvo centrālajā un dienvidu [[Čīle|Čīlē]], kā arī dienvidu [[Argentīna|Argentīnā]]. Pazīstami arī kā '''araukāņi''', taču mūsdienās šo nosaukumu vairs nelieto kā tautības apzīmējumu, jo tas tiek uztverts kā nievājošs<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mapuche.info/azkin/az_domingo13.pdf |title=Mapuches |access-date={{dat|2010|01|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090326014014/http://www.mapuche.info/azkin/az_domingo13.pdf |archivedate={{dat|2009|03|26||bez}} }}</ref> un vairāk ir saistāms ar [[Araukānija]]s provinces iedzīvotāju apzīmējumu.

sentences:
{{cita nozīme|Rīgas pilsētas daļu|ciemu Babītes pagastā|Spilve (Babītes pagasts)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Spilve
|attels             =
|paraksts           = Spilves pļava, [[2005. gads|2005]]. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Beķermuiža]]
[[Guberņciems]]
[[Lielā Muiža]]
[[Podrags]]
[[Rātsupe]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Teobromīna struktūrformula

Teobromīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83-67-0
|      ķīmiskā formula = C7H8N4O2
|              molmasa = 180,164
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''AB InBev''
| native_name      =
| logo             = Anheuser-Busch InBev Logo 2022.svg
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| caption          =
| type             = publiska akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[2008]]. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = {{vieta|Beļģija|Flāmu Brabante|Lēvena}}
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[pārtikas rūpniecība]]
| products         = [[alus]], [[dzēriens|dzērieni]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā mājaslapa|https://www.ab-inbev.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ulugbeks
|     vārds_orig =
|         attēls = Ulug Bey.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1394
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Soltānīje]], [[Timurīdu dinastija|Timurīdu]] [[Irāna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1449
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Samarkanda]], [[Timurīdu impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Uzbeks
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Astronomija]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Tērauds''' ir [[dzelzs]] sakausējums ar labām tehnoloģiskām īpašībām un pietiekošu plastiskumu, kas ļauj izgatavot jebkuras formas un izmēru konstrukcijas, kā arī pielietot dažādas tehnoloģiskās apstrādes metodes: liešanu, velmēšanu, kalšanu, [[metināšana|metināšanu]], griešanu u.tml.

sentences: Viļņu '''dispersija''' ({{val|la|dispersus}} — ‘izkliedēts, izkaisīts’) [[optika|optikā]] ir starojuma [[vilnis|viļņu]] [[Laušanas koeficients|laušanas koeficienta]] vai arī viļņu izplatīšanās ātruma atkarība no [[Viļņa garums|viļņu garuma]] (vai [[frekvence]]s).<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=162}}</ref> Dispersija raksturo viļņu izplatīšanos vielā. Tiek izšķirta normālā un anomālā dispersija.

sentences:
{{iw+}}
'''Trigonometriska nevienādība''' ir [[nevienādība]], kurā ir [[trigonometriskās funkcijas|trigonometriskā funkcija]]. To var atrisināt, izmantojot [[inversās trigonometriskās funkcijas]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''Midjourney''
| logo = Midjourney Emblem.svg
| developer = ''Midjourney, Inc.''
| released = 2022. gada 12. jūlijs
| website = {{URL|midjourney.com}}
| logo_size = 130
| screenshot = Rupert Breheny mechanical dove eca144e7-476d-4976-821d-a49c408e4f36.png
| caption = "Mehāniskais balodis", kas izveidots ar Midjourney algoritma V5 versiju
}}'''''Midjourney''''' ir [[Mākslīgā intelekta māksla|mākslīgā intelekta attēlveidošanas]] programmatūra<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/tehnologijas-un-zinatne/25.03.2023-midjourney-maksliga-intelekta-bilzu-radisanai-un-the-sims-konkurents-tehnologiju-zinas.a502268/|title=«Midjourney» mākslīgā intelekta bilžu radīšanai un «The Sims» konkurents. Tehnoloģiju ziņas|website=www.lsm.lv|access-date=2023-05-01|language=lv}}</ref> un pakalpe, kuru izveidoja [[Sanfrancisko]] bāzētā pētniecības laboratorija ''Midjourney, Inc.'' Līdzīgi kā [[OpenAI]] [[DALL-E]] un ''[[Stable Diffusion]]'', ''Midjourney'' ģenerē attēlus, balstoties uz dabiskā valoda sniegtiem aprakstiem, ko sauc par "[[Uzvedņu inženierija|uzvednēm]]".<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.economist.com/interactive/briefing/2022/06/11/huge-foundation-models-are-turbo-charging-ai-progress|title=Huge “foundation models” are turbo-charging AI progress|work=The Economist|access-date=2023-05-01|issn=0013-0613}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://theconversation.com/give-this-ai-a-few-words-of-description-and-it-produces-a-stunning-image-but-is-it-art-184363|title=Give this AI a few words of description and it produces a stunning image – but is it art?|last=Hertzmann|first=Aaron|website=The Conversation|access-date=2023-05-01|language=en}}</ref> Lietotāji veido attēlus ar ''Midjourney'', izmantojot ''[[Discord]]'' [[Robotprogrammatūra|botu]] komandas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pcworld.com/article/820518/midjourneys-ai-art-goes-live-for-everyone.html|title=Midjourney's enthralling AI art generator goes live for everyone|website=PCWorld|access-date=2023-05-01|language=en}}</ref>

sentences: '''Akreditācija''' (no {{val|la|accredo}} — 'uzticēt') ir oficiāla atzinuma sniegšana par kādas juridiskas vai fiziskas personas kompetenci veikt noteiktus uzdevumus. Akreditācijā var saņemt pilnvaru būt par oficiālu pārstāvi, piemēram, [[Diplomātija|diplomātu]] ārvalstīs vai žurnālistu kādā pasākumā.

sentences: '''Madonas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 89 [[iela]]s [[Madona|Madonā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Madona, Madonas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
[[File:Ovaries of Cyprinus carpio.png|thumb|Gonādas ([[karpa]]s olnīcu pāris)]]
'''Dzimumdziedzeri''' jeb '''gonādas''' ir iekšējās sekrēcijas [[dziedzeris|dziedzeri]], kuros veidojas dzimumšūnas - [[gameta]]s. Sievišķās gonādas sauc par [[Olnīca|olnīcām]], bet vīrišķās par [[Sēklinieks|sēkliniekiem]]. Gonādām ir arī endokrīna aktivitāte, izstrādājot dzimumhormonus - [[androgēni|androgēnus]] un [[Estrogēns|estrogēnus]]. Tām ir raksturīga jaukta [[sekrēcija]]. Olnīcas izdala uz ārpusi [[olšūna]]s, bet uz organisma iekšpusi estrogēnus un [[progestīns|progestīnus]]. Sēklinieki izdala uz ārpusi [[Spermatozoīds|spermatozoīdus]], bet uz iekšpusi [[androgēnie hormoni|androgēnos hormonus]] (''andros'' - vīrietis, ''genes'' - radošs). Šo [[Hormoni|hormonu]] veidošanos un sekrēciju regulē [[hipofīze]]s [[gonadotropiskie hormoni]] - FSH ([[folikulstimulētājhormons]]) un LH ([[luteinizētājhormons]]), kuri, savukārt, atrodas [[Hipotalāms|hipotalāma]] kontrolē.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Heart of the Beholder''
| attēls                   = Heart of the Beholder.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Heart of the Beholder''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Kens Tiptons]]
| producents               =
* [[Darlīna Lībliha]]
* [[Žanete Voluturno]]
* [[Ārnons Manors]]
* Kens Tiptons
| scenārija autors         = Kens Tiptons
| galvenajās lomās         =
* [[Mets Leščers]]
* [[Džons Dajs]]
* [[Anne Ramzija]]
* [[Maikls Dorns]]
* [[Džeisons Vailss]]
* [[Gregs Džermans]]
* Kens Tiptons
| mūzika                   = [[Pīters Rafelsons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Beholder Productions]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 106 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|500 000}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Heart of the Beholder''''' ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Kens Tiptons]]. Citas lomas atveido [[Mets Leščers]], [[Džons Dajs]], [[Anne Ramzija]], [[Maikls Dorns]], [[Džeisons Vailss]] un [[Gregs Džermans]].

sentences: '''Lejupslīde'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://termini.gov.lv/atrast/Recession |title= Akadēmiskā terminu datubāze — Recession |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate=2021. gada 22. februārī}}</ref> jeb '''recesija''' (no {{val|la|recessio}} — ‘iešana atpakaļ’) ir daļa no [[ekonomiskais cikls|ekonomiskā cikla]], kurai raksturīgs regresīvu [[saimniecība|saimniecisko]] procesu kopums. Tas ilgst vairākus mēnešus pēc kārtas. Lejupslīdes laikā vērojams [[vērtspapīrs|vērtspapīru]] kursu kritums, samazinās vai apstājās [[iekšzemes kopprodukts|iekšzemes kopprodukta]] (IKP) pieaugums, saasinās [[bezdarbs|bezdarba]] problēma. Lejupslīde var izraisīt [[ekonomiskā krīze|ekonomisko krīzi]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Pekinas Universitāte
| native_name       = 北京大学
| image             =
| latin_name        = Universitas Pekinensis
| motto             =
| tagline           =
| established       = 1898. gadā
| vision            =
| type              = publiska universitāte
| calendar          =
| endowment         =
| rector            = {{vikidati|properties|linked|P488}}
| faculty           =
| staff             = 11 337 (2018)
| students          = 44 730 (2018)
| postgrad          =
| doctoral          =
| divinity          =
| residents         =
| other             =
| profess           =
| alumni            =
| location          = {{nobr|{{vieta|Ķīna|Pekina}}}}
| country           =
| address           =
| sports            =
| colors            =
| colours           =
| nickname          =
| mascot            =
| fightsong         =
| athletics         =
| affiliations      =
| nobel_laureates   =
| website           = {{URL|https://www.pku.edu.cn/}}
| logo              = Peking University Logo.png
| publictransit     =
| footnotes         =
}}

sentences: '''Loģika''' ({{val-el|λογική}}, ''logiké'' — ‘pareizi domāt’)<ref name="ZTV"/> ir [[zinātne]] par intelektuālās izziņas formām, metodem un to savstarpējām [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Būtībā loģika ir zinātne par [[domāšana|domāšanu]], kura nodarbojas ar domāšanas veidu un likumu pētīšanu. Loģika ļauj pamatot savu [[viedoklis|viedokli]] un nenonākt [[pretrunas|pretrunās]] pašam ar sevi. Viens no loģikas svarīgākajiem uzdevumiem ir iemācīt apzināti izmantot loģikas likumus un domāšanas formas. Tā ļauj izprast [[jēdziens|jēdzienus]] un izdarīt [[spriedums|spriedumus]] un [[secinājumi|secinājumus]].

sentences: '''7. septembris''' ir gada 250. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (251. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 115 dienas.

sentences: '''Eiklīda algoritms''' [[skaitļu teorija|skaitļu teorijā]] ir efektīvs [[algoritms]] divu veselu skaitļu [[lielākais kopīgais dalītājs|lielākā kopīgā dalītāja]] (LKD) atrašanai, kas balstīts uz dalīšanu ar atlikumu. Algoritms ir šāds: vispirms nepilni izdala lielāko skaitli ar mazāko un tad katrā nākamajā solī iepriekšējās darbības dalītāju dala ar iegūto atlikumu. LKD ir pēdējais iegūtais nenulles [[atlikums]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vecais zēns
| attēls                   = Oldboy 2013 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Oldboy''
| žanrs                    = asa sižeta filma, trilleris
| režisors                 = [[Spaiks Lī]]
| producents               =
* [[Rojs Lī]]
* [[Dags Deivisons]]
* [[Neitans Hehens]]
| scenārija autors         = [[Marks Protosēvičs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džošs Brolins]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Šarlto Koplijs]]
* [[Semjuels Džeksons]]
| mūzika                   = [[Raks Banjoss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[40 Acres and a Mule Filmworks]]''
* ''[[Good Universe]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[FilmDistrict]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2013|11|27||bez}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oldboy-2013|title=Oldboy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323161232/http://www.bbfc.co.uk/releases/oldboy-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oldboy2013.htm|title=Oldboy (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vecais zēns"''' ({{val|en|Oldboy}}) ir 2013. gada asa sižeta trilleris, kas veidota kā rīmeiks [[Dienvidkoreja]]s 2003. gada filmai ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir [[Spaiks Lī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džošs Brolins]], [[Elizabete Olsena]], [[Šarlto Koplijs]] un [[Semjuels Džeksons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|11|27||bez}}.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Wikitravel''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                =
| valsts               = {{USA}}
| īpašnieks            = ''[[Internet Brands]]''
| izveidotāji          = [[Evans Prodomo]] (''Evan Prodromou'')
| darbību_uzsāka       = 2003. gada jūlijā
| valodas              = daudzvalodu
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{vikidati|property|P1661}}. vieta pasaulē
| mājas_lapa           = {{URL|http://wikitravel.org}}
}}

sentences: '''Uzlabots šifrēšanas standarts''' jeb '''AES''' ({{val-en|Advanced Encryption Standard}})<ref>{{AkadTerm|term=Advanced Encryption Standard|lang=EN}}</ref>, pazīstams arī pēc tā sākotnējā [[Nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]] nosaukuma '''''Rijndael''''', ir [[cipardati|cipardatu]] [[šifrēšana]]s standarts, ko ieviesa ASV [[Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts]] (NIST) 2001. gadā.<ref name="fips-197">{{Tīmekļa atsauce|url=http://nvlpubs.nist.gov/nistpubs/FIPS/NIST.FIPS.197.pdf|title=Announcing the ADVANCED ENCRYPTION STANDARD (AES)|publisher=ASV Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts (NIST)|work=Federālais informācijas apstrādes standartu publikācija 197|date=2001. gada 26. novembrī|accessdate=2012. gada 2. oktobrī|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170312045558/http://nvlpubs.nist.gov/nistpubs/FIPS/NIST.FIPS.197.pdf|archivedate=2017. gada 12. martā|df=|language=en}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Mufasa: The Lion King''
 | oriģinālnos = ''Mufasa: The Lion King''
 |      attēls = Mufasa The Lion King Movie 2024.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Berijs Dženkinss]]
 |  producents = * [[Adele Romanski]]
* Marks Seriaks
 |   scenārijs = [[Džefs Natansons]]
 |     aktieri = * [[Ārons Pjērs]]
* [[Kelvins Harisons jaunākais]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Billijs Aikners]]
* [[Džons Kani]]
 |      mūzika = * [[Hanss Cimmers]]
* [[Farels Viljamss]]
* [[Nikolass Britels]]
 |   operators = [[Džeimss Lekstons]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = * ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''Pastel Productions''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2024|12|20}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Mufasa: The Lion King''''' būs [[2024. gads kino|2024. gada]] ASV muzikālā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Berijs Dženkinss]], scenārija autors [[Džefs Natansons]], filmu producē studijas ''[[Walt Disney Pictures]]'' un ''Pastel Productions''. Tā paredzēta kā [[fotoreālisms|fotoreālistiska]] [[datora radīti attēli|datora radītu attēlu]] spēlfilma un tādā pašā tehnikā veidotās [[Karalis Lauva (2019. gada filma)|2019. gada versijas]] [[prikvels]].<ref name="DigitalSpy">{{Ziņu atsauce|last=Geisinger|first=Gabriella|url=https://www.digitalspy.com/movies/a28432294/lion-king-2-simbas-pride-cast-release-date-plot/|title=The Lion King 2 has been confirmed – here's everything you need to know|work=[[Digital Spy]]|date=September 30, 2020|access-date=March 7, 2021|archive-date=December 26, 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201226052440/https://www.digitalspy.com/movies/a28432294/lion-king-2-simbas-pride-cast-release-date-plot/|dead-url=no}}</ref> [[Sets Rogens]], [[Billijs Aikners]] un [[Džons Kani]] atkal ieskaņos savus 2019. gada versijas tēlus, un viņiem pievienojās [[Ārons Pjērs]] un [[Kelvins Harisons jaunākais]], kuri ieskaņo Karaļa Mufasas un viņa jaunākā brāļa Naga bērnības tēlus.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Seneka Jaunākais
|     vārds_orig    = ''Seneca minor''
|         attēls    =Duble_herma_of_Socrates_and_Seneca_Antikensammlung_Berlin_07.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = ap [[4 p.m.ē.]]
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Kordova (Spānija)|Kordova]], [[Romas impērija]]
({{ESP}})
|      m_dat_alt    = [[65]]
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = pie [[Roma]]s, [[Romas impērija]]
({{ITA}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[romiešu literatūras sudraba laikmets]]
|          žanri    = [[traģēdija]]
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = Mēdeja (''Medea'')
|    ietekmējies    = [[Eiripīds]], [[Vergīlijs]], [[Ovidijs]]
|     ietekmējis    = [[Viljams Šekspīrs]], [[Pjērs Korneijs]], [[Žans Rasins]]
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Olte''' var būt:

sentences: '''14. jūnijs''' ir gada 165. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (166. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 200 dienas.

sentences:
s lielpilsēta no putna lidojuma]]
'''Lielpilsēta''' ir [[apdzīvota vieta]], kurai ir nozīmīga loma reģionā salīdzinot ar citām šī paša reģiona [[pilsēta|pilsētām]]. Parasti [[iedzīvotāju skaits]] lielpilsētās ir daudz lielāks nekā citās tās tuvumā esošajās pilsētās. Lielpilsētas definīcija dažādās valstīs var atšķirties. Bieži lielpilsētas kopā ar [[piepilsēta|piepilsētām]] veido [[aglomerācija|aglomerāciju]]. Lielpilsētas, kurās iedzīvotāju skaits mērams jau miljonos, sauc arī par [[metropole|metropolēm]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Vēzis|Vēzis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vēzis
| abbreviation = Cnc
| name_latin = Cancer
| RA = 9
| dec = +20
| areatotal = 505.872
| arearank = 31. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = [[Tarfs]]
| starmagnitude = 3.5
| neareststarname =[[DX Cnc]]
| stardistance = 11.8
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =
| bordering = [[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Mazais Suns]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Mazais Lauva]]
| r_latvija =ziemā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences: '''2. marts''' ir gada 61. (62. garajā gadā) diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 304 dienas.

sentences: '''Diēta''' ({{val|gr|δίαιτα}}) ir [[ēšana]]s režīms, kas jāievēro [[cilvēks|cilvēkam]] saskaņā ar viņa [[organisms|organisma]] īpatnībām (kuras var atšķirties [[veselība|veselam]] un [[slimība|slimam]] cilvēkam), kas, atkarībā no vēlamā rezultāta, veicina [[svars|svara]] samazināšanos vai palielināšanos.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{jāuzlabo}}
{{pārvietot|Uzņēmuma likviditāte}}
'''Likviditāte'''<ref>Latvijas statistika, www.csb.gov.lv</ref> raksturo uzņēmuma spēju jebkurā laikā dzēst savas īstermiņa saistības. Analizējot uzņēmuma bilances likviditāti, pēc likviditātes pakāpes (ātruma) sagrupētos apgrozāmo līdzekļu posteņus salīdzina ar īstermiņa saistībām. Uzņēmuma likviditātes analīzes svarīgākais uzdevums ir novērtēt tā maksātspēju. Tās novērtēšanai izmantojami kopējās likviditātes un absolūtās likviditātes koeficienti. Atšķirība ir tikai apgrozāmo līdzekļu sastāvā, kas var tikt novirzīti īstermiņa saistību dzēšanai.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus livonicus branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus livonicus'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =
| suga = Psammosteus livonicus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus livonicus Obruchev, 1965
}}
'''''Psammosteus livonicus''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Latvija|Latvijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1965. gadā. Sugas [[holotips]] ir jauna īpatņa [[branhiālā plātne]] no [[Daugava]]s atseguma pie [[Pasta muiža]]s (augšpus [[Koknese|Kokneses]]; [[augšdevons]], [[amatas svīta]]). Nosaukums ''Psammosteus livonicus'' nozīmē "[[Livonija]]s [[Psammosteji|psammostejs]]" (pēc autora domām Latvijas latīniskais nosaukums). Suga bija izplatīta [[Frānas stāvs|frānas stāvā]], amatas svītā [[Latvija|Latvijā]] pie [[Koknese]]s. 2016. gada psammosteīdu revīzijas rezultātā ''Ps. livonicus'' sugai tika pieskaitītas arī iepriekš aprakstītās ''Oredezhosteus kuleshovi'' Moloshnikov, 2009 un ''Psammolepis aerata'' Obruchev, 1965.<ref>Glinskiy, V., Mark-Kurik, E. 2016. Revision of Psammosteus livonicus Obruchev (Agnatha, Heterostraci) from the Devonian Amata Regional Stage of the NW of the East European Platform. Estonian Journal of Earth Sciences 65, 1, 1-18.</ref> Tas paplašina ''Ps. livonicus'' izplatības areālu arī uz [[Orodeža]]s upi pie Milodežas un [[Jamtesova]]s.

sentences: '''Hī kvadrāta kritērijs''' ir biežāk izmantotais no [[Neparametriskā statistika|neparametriskās statistikas rādītājiem]]. Ar tā palīdzību ir iespējams noteikt, vai rezultāti kādā mērījumā ir atbilstoši kādam teorētiskam sadalījumam vai nē. Hī kvadrātu izmanto gadījumos, ja visiem rezultātiem būtu jāsadalās vienlīdzīgi visā mērījumu skalā, bet ir aizdomas, ka tā varētu nenotikt. Piemērs ir spēļu metamā kauliņa pārbaude. Teorētiski, metot kauliņu 300 reizes, katram ciparam būtu jāizkrīt līdzīgu skaitu reižu (šinī gadījumā aptuveni 50). Ja kauliņš šķiet neprecīzs, piemēram, ir aizdomas, ka sešinieks izkrīt pārāk bieži, tad, izmantojot '''Hī kvadrāta kritēriju''', to ir iespējams noskaidrot. Protams, tāpat kā visās citās statistikas metodēs, jo mērījumu skaits ir lielāks, jo metode sniegs precīzāku atbildi.

sentences:
un gājienos, īpaši [[Darba svētki|Starptautiskajā strādnieku dienā]]]]
'''Sarkans karogs''' [[politika|politikā]] ir strādnieku, [[sociālisms|sociālisma]], [[komunisms|komunisma]] un citu [[kreisa politika|kreisu]] ideoloģiju simbols. Tas par strādnieku simbolu kļuva [[19. gadsimts|19.]] gadsimtā, lai gan [[Francija|Francijā]] to izmanto jau kopš [[14. gadsimts|14.]] gadsimta. Mūsdienās to bieži izmanto ne tikai komunisti un sociālisti, bet arī mērenāk noskaņoti kreisas ideoloģijas piekritēji, piemēram, [[sociāldemokrātija|sociāldemokrāti]] un [[demokrātiskais sociālisms|demokrātiskie sociālisti]].

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Svētā Jēkaba ceļš uz Kompostelu
| Image       =
| State Party = {{ESP}}
| Type        = kultūras
| Criteria    = ii, iv, vi
| ID          = 669
| Region      = [[Pasaules mantojuma vietas uzskaitījums Eiropā|Eiropa un Ziemeļamerika]]
| Year        = 1993
| Session     = 17.
| Link        = http://whc.unesco.org/en/list/669
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{ezera infokaste
| ezers = Dimmers
| attēls = Duemmerluft.jpg
| paraksts = Dimmers
| map = Lejassaksija#Vācija#Eiropa
| relief = yes
| plat_d = 52.5
| gar_d = 8.35
| vieta = {{vieta|Vācija|Lejassaksija}}
| platība = 13,5
| garums = 5,5
| platums = 4
| Vid_dziļums = 1
| Max_dziļums = 1,4
| tilpums =
| augstums_vjl = 37
| izteka =
| baseins =
| valstis =
| salas =
| pilsētas =
{{Designation list
| embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Dimmers (Dümmer)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
|   designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 3600 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/85 85]
}}
}}
<mapframe text="Dimmers" width=300 height=300 zoom=12 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q688459"
}
</mapframe>

sentences:
[[Kategorija:Inovācijas]]
[[Kategorija:Pētniecība]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikisanāksme
| datums     = {{dat|2018|9|27||bez}}
| laiks      = no 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Gatavošanās ''[[:m:Wikimedia Northern Europe Meeting 2018|Northern Europe Meeting 2018]]''.
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Turaids}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|GreenZeb}}
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Elektroniskais''' jeb '''digitālais portfelis''' (saīsinājumā '''e-portfelis''') ir lietotāja izveidots un pārvaldīts elektronisko materiālu kopojums, ko parasti ievieto [[internets|internetā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lieliskie Ambersoni
| operators =
| attēls = The Magnificent Ambersons (1942 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Orsons Velss]]
| producents = Orsons Velss
| scenārijs = Orsons Velss
| aktieri = * [[Džozefs Kotens]]
* [[Doloresa Kostello]]
* [[Anna Bakstera]]
* [[Tims Holts]]
* [[Agnese Morheda]]
* [[Rejs Kolinss]]
* [[Erskins Sanfords]]
* [[Ričards Benets]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Magnificent Ambersons''
| studija = * ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
* ''[[Mercury Productions]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1942|7|10}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lieliskie Ambersoni"''' ({{Val|en|The Magnificent Ambersons}}) ir 1942. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Orsons Velss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džozefs Kotens]], [[Doloresa Kostello]], [[Anna Bakstera]], [[Tims Holts]], [[Agnese Morheda]], [[Rejs Kolinss]], [[Erskins Sanfords]] un [[Ričards Benets]]. Filma balstīta uz 1918. gada tāda paša nosaukuma [[Būts Tarkingtons|Būta Tarkingtona]] romānu.

sentences:
kristālā; tos atdalot, var iegūt grafēnu]]
'''Grafēns''' ({{val|en|graphene}}) ir [[ogleklis|oglekļa]] viena [[atoms|atoma]] biezuma slānis, kas veidots ar [[Hibridizācija (ķīmija)|sp²]] starpatomu saitēm [[heksagons|heksagonālā]] divdimensiju [[kristāliskais režģis|kristāliskajā režģī]]. Tam piemīt liela mehāniskā cietība, laba [[siltumvadītspēja]] un [[elektrons|elektronu]] kustības spēja.
[[Kolumbijas Universitāte|Kolumbijas Universitātē]] veiktajos izmēģinājumos secināts, ka grafēns ir stiprākais materiāls, kāds jebkad testēts.<ref>[http://www.technologyreview.com/Nanotech/21098/?a=f Strongest Material Ever Tested] Technology Review 2008-07-17</ref>

sentences: '''Smadzenītes''' ({{val-la|Cerebellum}}) ir [[smadzenes|smadzeņu]] daļa. Tās atrodas [[galvaskauss|galvaskausa]] pakauša daļā. Tām ir liela nozīme [[uztvere|sensorās uztveres]] saskaņošanā, kustību [[koordinācija|koordinācijā]]. Smadzenītes veido divas puslodes, kuras saista tā sauktais ''tārps''.<ref> "Bioloģijas rokasgrāmata" - R.: Zvaigzne ABC, 1995., 307. lpp. </ref>

sentences:
'''Ureāze''' funkcionāli pieder pie [[Amilohidrolāzes|amilohidrolāzu]] un [[Fosfotriesterāzes|fosfotriesterāzu]] virsdzimtas.<ref name="HolmSander1997"/> Ureāze ir [[ferments]], kas [[Katalīze|katalizē]] [[Karbamīds|urīnvielas]] [[Hidrolīze|hidrolīzi]] līdz [[Oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdam]] un [[Amonjaks|amonjakam]] saskaņā ar reakciju:
: (NH2)2CO + H2O → CO2 + 2NH3

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Austra Āboliņa
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1932
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 01
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 2015
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 30
| m_vieta = Rīgā, {{LAT}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki = Ādolfs Āboliņš un Olga Āboliņa dzimusi Paleja
| brāļi =
| māsas = Ida Krustiņa (1929—2005)
| dzīvesbiedrs = Valentīns Lazdiņš (1924—1994)
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[brioloģija]], [[ekoloģija]]
| grāds = Dr. biol.
| darba_vietas = [[Nacionālais Botāniskais dārzs]], [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Mežsaimniecības problēmu institūts "Silava"]].
| akad_amats =
| alma_mater = [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte]]
| pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]], [[Marija Galeniece|Marija Geleniece]]
| skolnieki = Baiba Bambe, Ilze Rēriha, Ansis Opmanis
| sasniegumi = Latvijas sūnu flora. Sūnaugi. Latvijas Sarkanā grāmata, 2. sēj. Manuskripts. Latvijas aizsargājamo sūnu sugu saraksts.
| apbalvojumi = [[Heinrihs Skuja|Heinriha Skujas]] balva (2001), [[Triju Zvaigžņu ordenis]] V šķira (2011)
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Austra Āboliņa''' (1932—2015) bija latviešu [[Brioloģija|brioloģe]], [[Botānika|botāniķe]], vadošā [[Sūnaugi|sūnu]] pētniece Latvijā. Sarakstījusi vairāk kā 250 zinātnisku publikāciju, papildinājusi Latvijas sūnu [[flora]]s sarakstu ar apmēram 80 jaunām sugām, izstrādājausi Latvijas apstākļiem indikātoru sūnu sugas [[Biotops|biotopu]] noteikšanai.

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[Egils Melbārdis]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas aktieri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Jānis Strazds]]: <nowiki>[[Kategorija:Latviešu komponisti]]</nowiki>
* [[Kipra olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija:Sports Kiprā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava "Babīte"]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas Universitāte]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Selekcija]]</nowiki>
* [[Laba darīšanas princips]]: <nowiki>[[Kategorija:Bioētika| ]]</nowiki>
* [[Latvijas Gada auto]]: <nowiki>[[Kategorija:Automašīnas]]</nowiki>
* [[Naftas produktu tankkuģis]]: <nowiki>[[Kategorija:Jūrniecība]]</nowiki>
* [[Naratoloģija]]: <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas uzlabojamie raksti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Raksti, kuru apgalvojumiem nepieciešamas atsauces]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas raksti, kam nepieciešamas atsauces]]</nowiki>
* [[Vārpa (ciems)]]: <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas ciemi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas latvieši]]</nowiki>
* [[Zaļaļģes]]: <nowiki>[[Kategorija:Aļģes]]</nowiki>
* [[Ķēniņu iela (Rīga)]]: <nowiki>[[Kategorija:Ielas Rīgā]]</nowiki>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boa constrictor (2).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Boa constrictor|Parastā žņaudzējčūska}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| binomial = Alethinophidia <small>([[Franz Nopcsa von Felső-Szilvás|Nopcsa]], 1923)</small>
| kategorijas = nē
| iedalījums =
2 virsdzimtas:
*[[Augstākās čūskas]] (''Caenophidia'')
*[[Zemākās čūskas]] (''Henophidia'')
}}
'''Īstās čūskas''' jeb '''īsto čūsku infrakārta''' (''Alethinophidia'') ir viena no divām [[čūskas|čūsku apakškārtas]] (''Serpentes'') infrakārtām. Tā apvieno gandrīz visas čūskas, izņemot [[akleņi|akleņu infrakārtas]] (''Scolecophidia'') aklās čūskas. Īsto čūsku grupā apvienotas vairāk kā 3000 sugu. Tās tiek iedalītas 316 ģintīs, 16 dzimtās un 2 virsdzimtās.<ref name=snake>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 Snakes]</ref><ref name=mark>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.markoshea.info/photography_alethinophidia.php |title=True Snakes |access-date={{dat|2014|02|23||bez}} |archive-date={{dat|2013|05|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130516014722/http://www.markoshea.info/photography_alethinophidia.php }}</ref><ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=634390 ITIS: Alethinophidia  Nopcsa, 1923]</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Durbe (nozīmju atdalīšana)|Durbe}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Durbe
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Durbes luterāņu baznīca.jpg
| imagesize =
| image_caption = Durbes luterāņu baznīca
| image_flag = Durbe_flag.svg
| flag_link = Durbes karogs
| image_shield = Durbe COA.svg
| shield_link = Durbes ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 35
| lats = 20
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 22
| longs = 10
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Dienvidkurzemes novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1893. gads|1893. gada]]
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Dunalkas, Vecpils, Durbes, Tadaiķu pagastu un Durbes pilsētas apvienības pārvaldes vadītājs
| leader_name = Vilnis Kārkliņš
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Durben}}
| area_total_km2 = 2.5
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Durbe}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = EEST
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3440
| website =
| footnotes =
}}
'''Durbe''' ir pilsēta [[Kurzeme]]s dienvidos, viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām. Ar 491 iedzīvotāju (2021) tā ir Latvijas mazākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. Izvietojusies [[Trumpe (Durbes ezers)|Trumpes]] upītes ielejas malā netālu no [[Durbes ezers|Durbes ezera]] pie [[Rīga]]s—[[Liepāja]]s šosejas ([[A9]]) {{nobr|15 km}} no novada centra [[Grobiņa]]s, {{nobr|25 km}} no [[Liepāja]]s un {{nobr|195 km}} no [[Rīga]]s. [[Pilsēta]]s tiesības Durbei tika piešķirtas 1893. gadā, lai gan pirmo reizi pieminēta kuršu līgumā ar [[Balduīns no Alnas|Alnas Balduīnu]] jau 1230. gadā.<ref>[http://www.vietas.lv/index.php?p=11&id=8056 Durbe], vietas.lv</ref>

sentences: '''Dīvāns''' ir mīksta [[mēbeles|mēbele]] sēdēšanai vai gulēšanai, kas parasti izgatavota no atpūtai piemērotiem materiāliem, piemēram, no [[āda (materiāls)|ādas]], [[audums|auduma]] vai [[polsterējums|polsterējuma]], lai būtu ērtāka to izmantošana. Zemu un platu dīvānu sauc par '''sofu''',<ref>{{grāmatas atsauce | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. | location= Rīga | publisher= Zinātne | year= 1972.–1996. | url= https://tezaurs.lv/sofa}}</ref> savukārt mazāku dīvānu ar [[polsterējums|polsterētu]] paaugstinājumu vienā galā sauc par '''kušeti'''.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. | location= Rīga | publisher= Zinātne | year= 1972.–1996. | url= https://tezaurs.lv/ku%C5%A1ete}}</ref> Dīvāns ir paredzēts komforta nodrošināšanai vairākiem cilvēkiem, bieži vien tā ir galvenā mēbele [[viesistaba|viesistabā]]. Dīvāni var būt dažādi gan pēc izmēriem, gan pēc formas un dizaina, sniedzot dažādas iespējas [[interjers|interjera]] veidošanā.

sentences: '''Pseidovektors''', '''rotācijas vektors''' jeb '''aksiālais vektors''', ir [[vektors|vektora]] paveids, kas no '''īstā''' jeb '''polārā vektora''' atšķiras ar uzvedību pēc [[Atspoguļošana|atspoguļošanas]]. Pseidovektora spoguļattēlam papildus (t. i. attiecībā uz spoguļattēlu, kādu iegūtu īstais vektors) mainās aritmētiskā zīme.

sentences:
[[datorspēle]]s ''Ryzom'' kadru plāns]]
'''Kadru plāns''' ir noteikta [[zīmējums|zīmējumu]] secība, ko izmanto, lai plānotu un vizualizētu stāstu, [[Kinofilma|mākslas filmās]], [[Animācija|animācijā]], [[Videospēle|videospēlēs]] un citos multimediālos projektos. Kadru plāns sevī ietver informāciju par vizuālo materiālu, tēlu darbību, [[dialogs|dialogu]] un [[Videokamera|kameras]] kustību, kā arī citas nianses, kas jāiekļauj gala darbā, apvienojot tās ar teksta elementiem no stāsta [[Scenārijs|scenārija]].<ref>Furniss, M. The Animation Bible: A Practical Guide to the Art of Animating from Flipbooks to Flash. Ņujorka: Harry N. Abrams, 2008. 73.lpp. ISBN 9780517886021</ref> Kadrējumā svarīgi ir arī norādīt kameras rakursu, kā arī atzīmēt, vai kadrs ir kopplāns, vidējais plāns vai tuvplāns. Tā ir video gaitas [[skice]].<ref name="doi.org">RSU Pedagoģiskās izaugsmes centrs. Video materiālu veidošana studiju procesam.
Vadlīnijas https://doi.org/10.25143/studiju-video-vadlinijas_RSU-2021</ref>

sentences: '''Radioaktīvā oglekļa datēšana''' jeb '''oglekļa-14 datēšana''' ir [[radioizotopiskā datēšana|radioizotopiskās datēšanas]] metode, ar kuru nosaka [[Organiskā viela|organisko vielu]] saturošu objektu [[absolūtais vecums|absolūto vecumu]] — gadu skaitu kopš bioloģiskā objekta [[nāve]]s. Metode balstās uz oglekļa-14 (14C) jeb tā saucamā [[radioaktīvais ogleklis|radioaktīvā oglekļa]] [[radioaktivitāte]]s mērījumiem organiskajās atliekās vai objektos. Kamēr organisms ir dzīvs, tas nemitīgi apmaina savus [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomus]] pret apkārtējās vides oglekļa atomiem, uzturot radioaktīvā oglekļa [[izotops|izotopa]] saturu tādu pašu kā apkārtējā vidē. Atmosfērā radioaktīvais ogleklis rodas, [[kosmiskie stari|kosmiskajiem stariem]] iedarbojoties uz gaisa [[slāpeklis|slāpekli]]. Kad organisms nomirst, oglekļa apmaiņa izbeidzas un oglekļa-14 saturs tajā sāk samazināties, radioaktīvajam izotopam sabrūkot. Jo ilgāks laiks pagājis kopš organisma nāves, jo mazāka ir palikusī izmērāmā radioaktivitāte.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Vērdsverts
|     vārds_orig = William Wordsworth
|         attēls = William wordsworth.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1770
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kokermuta]], [[Kambrija]], [[Lielbritānijas Karaliste]] {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1850
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Emblsaida]], [[Kambrija]], [[Lielbritānijas impērija|Britu impērija]] {{flaga|Apvienotā Karaliste}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = Prelūdija
|    ietekmējies = [[Džons Miltons]], [[Henrijs Voans]], [[Deivids Hartlejs]], [[Semjuels Kolridžs]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]], [[Viljams Šekspīrs]]
|     ietekmējis = [[Džons Stjuarts Mills]], [[Metjū Arnolds]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Leslijs Stīvens]], [[Vilfrēds Ovens]], [[Ezra Paunds]], [[Roberts Frosts]], [[Viljams Batlers Jeitss]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Džons Sings]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Pedosfēra''' ir [[Zemes garoza]]s auglīgā virskārta, tās [[augsne]]s sega. Tā ir ģeogrāfiskā apvalka daļa, kas veidojas, mijiedarbojoties [[litosfēra]]i, [[hidrosfēra]]i, [[atmosfēra]]i un [[biosfēra]]i.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pasaules ģeogrāfija vidusskolai|last=Melbārde|first=Zinaida|publisher=Zvaigzne ABC|year=2009. gads|isbn=978-9984-40-811-8|pages=40}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Medinska-Valdemāre
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1830
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = "Vecjunkuri", [[Ārlavas pagasts]]
|          m_dat_alt = [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Aksaja]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Latviete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi = [[Krišjānis Valdemārs]]
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marija Medinska-Valdemāre''' (dzimusi {{dat|1830|9|5}}, mirusi [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī), arī '''Naumane''', bija viena no pirmajām [[latvieši|latviešu]] [[rakstnieks|rakstniecēm]]. [[Krišjānis Valdemārs|Krišjāņa Valdemāra]] māsa.<ref name="lrb">{{LRB|394.—395}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiCl4
|molmasa=189,71
|blīvums=1730
|kušanas temperatūra=-24 °C
|viršanas temperatūra=136,4 °C
}}
'''Titāna tetrahlorīds''' (TiCl4) ir bezkrāsains, caurspīdīgs, smags šķidrums. Šo savienojumu iegūst, hlorējot [[titāns|titāna]] rūdu (kas sastāv no netīra [[titāna dioksīds|titāna dioksīda]]). Titāna tetrahlorīds ir stabilākais titāna hlorīds, to attīra destilējot. Titāna tetrahlorīdu lieto par visu pārējo titāna savienojumu izejvielu. Titāna tetrahlorīds ir viens no dažiem metālu hlorīdiem, kas [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir [[šķidrums]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Bernhards Gregori
|     vārds_orig = ''Bernhard Gregory''
|         attēls = Bernhard Gregory.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Igaunijas guberņa|Rēvele|2s=Tallina|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Berlīne|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}} <br />{{DEU}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Khan''''' var būt:
* [[Hans]];
* personas ar šādu uzvārdu:
** [[Āmirs Hāns]];
** [[Čaka Hāna]];
** [[Dosts Muhammeds]];
** [[Imrāns Hāns]];
** [[Jahangirs Hans]];
** [[Mirs Sultans Hans]];
** [[Sadiks Hans]];
** [[Salmāns Hāns]];
** [[Šāhruhs Hāns]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ādolfs fon Bergmanis
|          vārds_orig = ''Adolf von Bergmann''
|              attēls = Ādolfs fon Bergmanis ap 1910.jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums = ap 1910. gadu
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1855
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Petrozavodska]], {{RUS}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1922
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 24
|             m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas 1. slimnīca|Rīgas pilsētas slimnīca]]
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = [[Pauls Klemms]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
 viesošanās Rīgas leprozorijā 1896. gada 3. augustā. Aiz viņa stāv Dr. med Ādolfs fon Bergmanis, kreisajā pusē Rīgas Praktizējošo ārstu biedrības sekretārs Dr. med. [[Pauls Klemms]].]]
'''Kārlis Ādolfs fon Bergmanis''' ({{val|de|Karl Adolf von Bergmann}}, 1855-1922) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ķirurgs, [[Rīgas 1. slimnīca|Rīgas pilsētas slimnīca]]s ķirurģijas nodaļas virsārsts (1883), [[Rīgas dome|Rīgas domnieks]] (1890-1893 un 1901-1917). Rīgas goda pilsonis (1920). Veicis pirmo radikālo kuņģa vēža operāciju Latvijā.

sentences: '''Jani''' ir [[Amerikas pamatiedzīvotāji|Ziemeļamerikas pamatiedzīvotāju]] cilšu grupa, kura dzīvoja ziemeļu [[Kalifornija|Kalifornijā]] [[Sjerra Nevada]]s kalnu rietumu pusē. [[Janu valoda|Janu valodās]] runājošo tautiņu veidoja četras ciltis: '''Ziemeļu jani''', '''centrālie jani''', '''dienvidu jani''' un '''jahi'''. Nosaukumos "jan" un "jah" kopīgā sakne ''ya-'' nozīmē '" cilvēks", savukārt ziemeļu janu dialektos lietoja piedēkli ''-na'', bet dienvidu dialektos piedēkli ''-hi'' [xi]. Kā etnoss janu ciltis ir izzudušas, taču daži janu izcelsmes pārstāvji ir izdzīvojuši līdz mūsdienām.

sentences:
{{coord|51|30|11|N|0|10|12|W|display=title|type:landmark_region:GB}}
[[File:Crystal Palace from the northeast from Dickinson's Comprehensive Pictures of the Great Exhibition of 1851. 1854.jpg|thumb|260px|Kristāla pils Lielās izstādes norises laikā]]
'''Visu tautu rūpniecības sasniegumu lielā izstāde''' ({{val|en|Great Exhibition of the Works of Industry of all Nations}}), pazīstama arī kā vienkārši '''Lielā izstāde''' (''The Great Exhibition''), bija starptautiska izstāde [[Haidparks|Haidparkā]], [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], kas notika no 1851. gada 1. maija līdz 11. oktobrim. Šī bija pirmā no starptautiskajām [[Pasaules izstāde (EXPO)|Pasaules izstādēm]], kas kļuva populāras 19. gadsimtā. Izstādes rīkošanu uzņēmās valsts ierēdnis un izgudrotājs [[Henrijs Kols]] un [[Princis Alberts]], tobrīdējās karalienes [[Viktorija (Lielbritānija)|Viktorijas]] vīrs. Izstāde notika speciāli tai būvētajā [[Kristāla pils|Kristāla pilī]]. Izstādē piedalījās 28 valstis.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Tavitavi
| official_name = ''Tawi-Tawi''
| image_skyline = Aerial view of Simunul Island.jpg
| imagesize =
| image_caption = Pāļu ciems Sumunulas salas piekrastē
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Sulu in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1973
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1087.4
| population_total = 440276
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 5 | latm = 12 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 05 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Bongao]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 11
| p1 = '''11 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[samali]], [[tausūgi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-TAW
| website                  =
}}
'''Tavitavi''' ({{val|fil|Lalawigan ng Tawi-Tawi}}, {{val|en|Province of Tawi-Tawi}}, {{val|tsg|Wilāya sin Tawi-Tawi}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienvidos, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 11 municipalitātēs un sīkāk 203 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Bongao]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Mirdza Bendrupe
| vārds_orig =
| attēls = Bendrupe_Mirdza.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Mirdza Bendrupe 30. gadu beigās.
| dz_gads = 1910
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 23
| dz_vieta = Čūkšļi, [[Līvbērzes pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1995
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latviete
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| dzimums = S
}}
'''Mirdza Bendrupe''' (dzimusi {{dat|1910|10|23}}, mirusi {{dat|1995|7|30}}) bija latviešu [[rakstnieks|rakstniece]].

sentences:
{{Cita nozīme|Tukuma novada pagastu|[[Rīgas apriņķis|Rīgas apriņķa]] pagastu|Zaubes pagasts}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jaunpils pagasts
| karte             = Jaunpils pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Jaunpils pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Jaunpils pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Jaunpils pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Jaunpils
| platība           = 157,1
| iedzīvotāji       = 2320<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2320 / 157.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.jaunpils.lv
}}

sentences:
[[51. autobusu maršruts (Ščecina)|51]]{{·}} [[52. autobusu maršruts (Ščecina)|52]]{{·}} [[53. autobusu maršruts (Ščecina)|53]]{{·}} [[54. autobusu maršruts (Ščecina)|54]]{{·}} [[56. autobusu maršruts (Ščecina)|56]]{{·}} [[57. autobusu maršruts (Ščecina)|57]]{{·}} [[58. autobusu maršruts (Ščecina)|58]]{{·}} [[59. autobusu maršruts (Ščecina)|59]]{{·}} [[60. autobusu maršruts (Ščecina)|60]]{{·}} [[61. autobusu maršruts (Ščecina)|61]]{{·}} [[62. autobusu maršruts (Ščecina)|62]]{{·}} [[63. autobusu maršruts (Ščecina)|63]]{{·}} [[64. autobusu maršruts (Ščecina)|64]]
[[65. autobusu maršruts (Ščecina)|65]]{{·}} [[66. autobusu maršruts (Ščecina)|66]]{{·}} [[67. autobusu maršruts (Ščecina)|67]]{{·}} [[68. autobusu maršruts (Ščecina)|68]]{{·}} [[69. autobusu maršruts (Ščecina)|69]]{{·}} [[70. autobusu maršruts (Ščecina)|70]]{{·}} [[71. autobusu maršruts (Ščecina)|71]]{{·}} [[72. autobusu maršruts (Ščecina)|72]]{{·}} [[73. autobusu maršruts (Ščecina)|73]]{{·}} [[74. autobusu maršruts (Ščecina)|74]]{{·}} [[75. autobusu maršruts (Ščecina)|75]]{{·}} [[76. autobusu maršruts (Ščecina)|76]]{{·}} [[77. autobusu maršruts (Ščecina)|77]]
[[78. autobusu maršruts (Ščecina)|78]]{{·}} [[79. autobusu maršruts (Ščecina)|79]]{{·}} [[80. autobusu maršruts (Ščecina)|80]]{{·}} [[81. autobusu maršruts (Ščecina)|81]]{{·}} [[82. autobusu maršruts (Ščecina)|82]]{{·}} [[83. autobusu maršruts (Ščecina)|83]]{{·}} [[84. autobusu maršruts (Ščecina)|84]]{{·}} [[85. autobusu maršruts (Ščecina)|85]]{{·}} [[86. autobusu maršruts (Ščecina)|86]]{{·}} [[87. autobusu maršruts (Ščecina)|87]]{{·}} [[88. autobusu maršruts (Ščecina)|88]]{{·}} [[91. autobusu maršruts (Ščecina)|91]]{{·}} [[93. autobusu maršruts (Ščecina)|93]]
[[94. autobusu maršruts (Ščecina)|94]]{{·}} [[95. autobusu maršruts (Ščecina)|95]]{{·}} [[96. autobusu maršruts (Ščecina)|96]]{{·}} [[97. autobusu maršruts (Ščecina)|97]]{{·}} [[98. autobusu maršruts (Ščecina)|98]]{{·}} [[99. autobusu maršruts (Ščecina)|99]]{{·}} [[101. autobusu maršruts (Ščecina)|101]]{{·}} [[102. autobusu maršruts (Ščecina)|102]]{{·}} [[103. autobusu maršruts (Ščecina)|103]]{{·}} [[105. autobusu maršruts (Ščecina)|105]]{{·}} [[106. autobusu maršruts (Ščecina)|106]]{{·}} [[107. autobusu maršruts (Ščecina)|107]]
[[108. autobusu maršruts (Ščecina)|108]]{{·}} [[109. autobusu maršruts (Ščecina)|109]]{{·}} [[110. autobusu maršruts (Ščecina)|110]]{{·}} [[111. autobusu maršruts (Ščecina)|111]]{{·}} [[121. autobusu maršruts (Ščecina)|121]]{{·}} [[122. autobusu maršruts (Ščecina)|122]]{{·}} [[123. autobusu maršruts (Ščecina)|123]]{{·}} [[124. autobusu maršruts (Ščecina)|124]]{{·}} [[901. autobusu maršruts (Ščecina)|901]]{{·}} [[904. autobusu maršruts (Ščecina)|904]]{{·}} [[908. autobusu maršruts (Ščecina)|908]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{noformējums+}}
'''Mazo un vidējo uzņēmumu mārketings (MVU mārketings)''' ir [[tirgzinība]]s zinātnes virziens, kas pēta mārketinga jautājumus MVU. Tikai nesen pasaules zinātnieki šim virzienam sāka pievērst pastiprinātu uzmanību. Viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc šis virziens ir kļuvis aktuāls, ir apgalvojums, ka MVU neizmanto visas mārketinga iesējas vai izmanto tās nepilnīgi, lai palielinātu savu [[konkurētspēja|konkurētspēju]]. Līdz ar to MVU mārketinga viens no galvenajiem uzdevumiem ir palīdzēt paaugstināt MVU konkurētspēju un uzlabot [[uzņēmums|uzņēmumu]] saimnieciskās darbības rezultātus.

sentences:
]]
'''Eshatoloģija''' ({{val|grc|ἔσχατος}}, ''éskhatos'' — ‘pēdējais’) ir [[teoloģija|teoloģiska]] mācība par [[cilvēce]]s galu, kā arī par [[pasaules gals|pasaules galu]] un [[laika beigas|laika beigām]]. Daudzās reliģiskās mācībās eksistē [[pēcnāves dzīve]] un tās izpausme atkarībā no tā, kas ir darīts laicīgajā dzīvē. Tas ir atrodams, sākot jau ar [[Senā Ēģipte|seno ēģiptiešu]] [[Nāves grāmata|Nāves grāmatu]], tālāk [[sengrieķu mitoloģija|sengrieķu mitoloģijā]] kā pazemes dieva [[Aīds|Aīda]] valstība, kristietībā — [[debesis (reliģija)|debesis]] un [[elle]]. Slavens ir arī [[Dante Aligjēri|Dantes Aligjēri]] darbs “[[Dievišķā komēdija]]” un [[tibetieši|tibetiešu]] nāves grāmatas.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{noformējums+}}
{{iw+}}
{{apvienot|Klients-serveris}}
'''Klienta/servera arhitektūra''' ir skaitļošanas modelis, kurā vairāki komponenti strādā stingri noteiktās lomās, lai sazinātos. [[Serveris]] mitina, piegādā un pārvalda lielāko daļu [[klienta]] patērēto resursu un pakalpojumu. Šāda veida koplietojamo resursu arhitektūrai ir viens vai vairāki klientu datori, kas ir savienoti ar centrālo serveri, izmantojot tīklu vai interneta savienojumu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|nosaukums = ''Forza Motorsport 2''
|bilde = Forza Motorsport 2.jpg
|apraksts =
|developer = ''[[Turn 10 Studios]]''
|publisher = ''[[Microsoft Game Studios]]''
|distributor =
|designer =
|series = ''[[Forza_(spēļu sērija)#Motorsport|Forza Motorsport]]''
|engine =
|version =
|release = {{flaga|Eiropas Savienība}} {{dat|2007|6|8}}
|genre = [[ātrumsacīkšu spēle]]
|modes = vienspēlētāja, daudzspēlētāju, dalītais ekrāns
|ratings = {{flaga|ASV}} [[ESRB]]: E (6+)
|platforms = ''[[Xbox 360]]''
|media = [[DVD-DL]]
|requirements =
|input = ''Xbox 360'' kontrolieris, ''Xbox 360'' bezvadu stūre
}}
'''''Forza Motorsport 2''''' ir [[ātrumsacīkšu spēle]], ko ''[[Xbox 360]]'' konsolei izstrādāja ''[[Turn 10 Studios]]''. To {{dat|2007|5|24}} izdeva [[Japāna|Japānā]], {{dat||5|30}} — [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], {{dat||6|8}} — [[Eiropa|Eiropā]] un {{dat||6|14}} — [[Austrālija|Austrālijā]]. Spēle ir augstu novērtēta, ''[[GameSpot]]'' vietnē saņemot 9,2/10 vērtējumu. ''Forza Motorsport 2'' var izvēlēties no vairāk nekā 300 automašīnu un 14 trašu (2 var lejuplādēt arī no interneta) ar 47 dažādām konfigurācijām.

sentences: {{Citas nozīmes|elektrisko spriegumu|spriegums (nozīmju atdalīšana)|spriegums}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Stēnas pils
| native_name         = ''Het Steen''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Beļģija#Eiropa
| status              =
| image               = 0_Het_Steen_-_Antwerpen_(1).JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Antverpene]], [[Antverpenes province]], {{BEL}}
| latd  = 51.2227 | latNS  = N
| longd = 4.3974 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 13. gadsimts
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Karaliste''' jeb '''karaļvalsts''' ({{val|la|Regnum}}) ir [[monarhija]]s paveids, kurā valda [[karalis]] vai karaliene.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Normatīvo aktu sistematizācijas''' ('''kodifikācijas''') '''mērķis''', kā piemēram, panākts ar Latvijas [[Civillikums|Civillikumu]] ir normatīvā materiāla sakārtošana, tā sadalīšana atsevišķās nodaļās un rubrikās. Sistematizācija tādejādi atvieglo nepieciešamo normatīvo aktu atrašanu un kalpo likumības principa nodrošināšanai. Šajā aspektā runā par normatīvo aktu ārējo sistematizāciju. Savukārt iekšējā sistematizācija vērsta uz tiesību normu vienotību, t.i., uz [[Juridiskā kolīzija|kolīziju]] un “robu” novēršanu tiesībās. Sistematizācija ir nepieciešama kā likumdevējam, tā arī visiem normatīvo aktu piemērotājiem.

Ir zināmi trīs normatīvo aktu sistematizācijas veidi:

1)	''kodifikācija'', kas aptver gan ārēju, gan arī iekšēju normatīvo aktu apstrādi. Kodifikācijas gaitā norisinās ne tikai normatīvo tekstu klasifikācija, bet arī to satura papildināšana un grozīšana, novecojušu normu un principu atcelšana un jaunu veidošana. Kodifikāciju var veikt tikai kompetentas valsts institūcijas un tā ir tiesību jaunrades sastāvdaļa. Kodifikācijas rezultāts ir jauna normatīvā akta izdošana, kurš aizstāj līdz šim spēkā esošos normatīvos aktus attiecīgajā jautājumā;

2)	''inkorporācija'' ir tikai normatīvo aktu ārēja sistematizācija un vienkāršota to klasifikācija pēc tematiskajām un hronoloģiskām pazīmēm. Inkorporācija var visus normatīvos aktus pēc noteikta regulējuma priekšmeta, tad to sauc par ģenerālo inkorporāciju, bet ja tā attiecas tikai uz to noteiktu daļu, tad tā ir daļējā inkorporācija. Inkorporācijai parasti nav oficiāla rakstura, tai ir tikai informatīvs raksturs;

3)	''konsolidācija'' ir vidējais posms starp kodifikāciju un inkorporāciju. Konsolidācijas procesā vairāki normatīvie akti tiek apvienoti vienā. Šajā gadījumā veco normatīvo aktu normas tiek izkārtotas loģiskā secībā, tiek novēstas pretrunas un atkārtošanās. Iespējama ir arī jauna normu redakcija. Tomēr konsolidācija neienes svarīgas izmaiņas tiesiskajā regulējumā.

'''Normatīvo aktu sistematizācijā''' ar vien lielāka nozīme ir informācijas tehnoloģijām, jo arvien pieaug normatīvo aktu skaits, kā arī palielinās starptautiskā integrācija, kas apgrūtina orientāciju normatīvo aktu sistēmā.

Runājot par [[Ministru kabinets|Ministru kabineta]] tiesību aktu skaitu, tad jāatzīmē, ka tie daudzkārt pārsniedz likumu skaitu. Šāds pats secinājums ir izdarāms arī attiecībā tikai uz Ministru kabineta noteikumiem. Arī Latvijā jau ir iespējams runāt par diviem jēdzieniem, kuri raksturo darbību normatīvo aktu izdošanas jomā: “normu plūdi” un “normu bads”.

Politiskās programmas, centieni un prasības, kuras pauž dažādas sociālās grupas un citi organizēti interešu pārstāvji un uzņem politiskās partijas, ir neizsīkstošs avots normatīvajai darbībai. Šis stāvoklis ar noteiktu kritisku pieskaņu tiek apzīmēts kā “normu plūdi”. Viens no specifiskajiem “normu plūdu” cēloņiem ir no pārvaldes likumības principa un no līdzapspriešanas izrietošais izpildvaras “normu bads”. Vispirms jau pēdējā laikā arvien lielākās samākslotās prasības pēc likumu noteiktības un normatīvo aktu detalizētības vispār ir novedušas pie “tiesiskotas” lēmumu pieņemšanas un darbības valsts pārvaldē.

==Ārējās saites==
* ''EU'' Vēsture - Kodifikācija http://vesture.eu/index.php/Kodifikācija
{{autoritatīvā vadība}}

sentences: '''13. novembris''' ir gada 317. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (318. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 48 dienas.

sentences:
kosmoplāns]]
'''Kosmoplāns''' — [[kosmosa kuģis]], kas lidojuma posmus atmosfērā (vai nu pacelšanos, vai nolaišanos, vai abus) veic kā lidmašīna, izmantojot aerodinamisko cēlējspēku.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teodors Eihmans
|     vārds_orig =
|         attēls = Fyodor eichmans.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1897. gads|1897]]. gadā
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = "Vecjūdupi", Lielezeres pagasts, [[Kuldīgas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 3
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskavas apgabals|Butovas poligons|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks =
|          valsts =
|       struktūra =
|         vienība =
|    nodarbošanās =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]<br />[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
]]
'''''Live from New York, it's Saturday Night!''''' ir slavena frāze, ar kuru parasti tiek iesākts [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] komēdijšovs ''[[Saturday Night Live]]''. To izmanto, lai noslēgtu ievadošo iestudējumu un pārietu uz raidījuma ievadvideo. Frāzi parasti izsaka ievadošā iestudējuma vadītājs, aktieris vai muzikālais viesis.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.saturday-night-live.com/snl/miscellaneousstuff/documents/whosaidlivefromny.html |title=Frāzes izteicēju saraksts no 1975. gada līdz 2002. gadam |access-date={{dat|2016|10|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170527004836/http://www.saturday-night-live.com/snl/miscellaneousstuff/documents/whosaidlivefromny.html |archivedate={{dat|2017|05|27||bez}} }}</ref> Ēterā teiciens tika pirmo reizi izteikts šova pirmajā sērijā, kad 1975. gada 11. oktobrī to pateica [[Čevijs Čeiss]]. Divdesmit divās no pirmās sezonas 24 sērijām Čeiss frāzi teica pēc kādas speciālas kļūmes. Pat tad, kad šovs netika pārraidīts sestdienā, frāze palika nemainīta. Pārraides pirmajā sezonā šovu sauca vienkārši par ''[[NBC]]'s Saturday Night'', jo [[American Broadcasting Company|ABC]] kanālā bija šovs ''[[Saturday Night Live with Howard Cosell]]'', tādēļ frāzē trūkst vārda "Live".<ref>[http://time.com/3426553/saturday-night-live-history/ ''Saturday Night Live'' vēsture], time.com</ref> Teiciens nemainījās pēc ABC šova atcelšanas, kad NBC kanāla šovs pārņēma ''Saturday Night Live'' nosaukumu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kuģis
|vārds = ''M/S Petersburg''
|attēls =
|attēla paraksts =
|kuģa tips = ro-pax
|līnija = [[Ustjluga]]—[[Karaļauči]]
|īpašnieks =
|pieraksta osta = Krievija
|mezgli = 16,4 [[Mezgls (ātruma mērvienība)|kn]]
|Kilowati = 10 600 kv
|tonnāža = 25 353 GRT
|statuss = darbībā
|pirmais brauciens = [[1986]]. gads
|garums = 198,8 m
|platums = 28 m
|iegrime = 7,5 m
|pasažieri = 140
|gultas vietas = 140
|kajītes = 256
|līnijmetri = 1 570 m
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republic of Malawi''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Malāvijas Republika
|            valsts_nosaukums = Malawi
|               karoga_attēls = Flag of Malawi.svg
|            karoga_nosaukums = Malāvijas karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Malawi.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Malāvijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Mulungu dalitsa Malaŵi]]''
|               kartes_attēls = Location_Malawi_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = Malāvijas atrašanās vieta Dienvidu Āfrikā
|               galvaspilsēta = [[Lilongve]]
| latd= 13 | latm= 57 | latNS= S | longd= 33 | longm= 42 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = [[Blantaira]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Daudzpartiju [[demokrātija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Malāvijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Lazarus Chakwera]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Malāvijas viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = ''Saulos Chilima''
|        neatkarības_iegūšana = [[Malāvijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1964|7|6}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 118484
|               platība_rangs = 99.
|              procenti_ūdens = 20,6
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2013. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 16 407 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 64.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 138,5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 86.
|                     IKP_PPP = 12,325 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 884
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,493 zems
|                   HDI_rangs = 160.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Malāvijas kvača]]
|                valūtas_kods = MWK
|                  laika_zona = [[CAT]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.mw]]
|              tālsarunu_kods = 265
|                iso_kods_num = 454
|              iso_kods_alfa2 = MW
|              iso_kods_alfa3 = MWI
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences: '''Bremžu sistēma automašīnai''' ir ar [[berze]]s spēku radīta ātruma salēnināšanai vai auto nekontrolētas aizripošanas nepieļaušanai izveidota sistēma. Parasti automašīnā ir divas bremzes - rokas stāvbremze un darba bremze (pedālis).

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Kopenhāgenas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Københavns Lufthavn, Kastrup
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Copenhagen_airport_from_air.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = CPH
| ICAO                       = EKCH
|lat_deg=55.618056 |lat_dir=N
|lon_deg=12.656111 |lon_dir=E
| karte                      = Dānija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Kopenhāgenas lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = ''Københavns Lufthavne''
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{DEN}}
| apkalpo                    = [[Kopenhāgena]], [[Malme]]
| elevation-f                = 17
| elevation-m                = 5
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 04L/22R
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 3 600
| r1-surface                 = asfalts
| r2-number                  = 04L/22L
| r2-length-f                =
| r2-length-m                = 3 300
| r2-surface                 = asfalts
| r3-number                  = 12/30
| r3-length-f                =
| r3-length-m                = 2 800
| r3-surface                 = asfalts/betons
| pasazieru_skaits           = 30 256 703 (2019)
| lidojumu_skaits            = 263 411 (2019)
}}

sentences: '''Meščeri''' ({{val-ru|мещера́}}) bija sena [[somugru valodas|somugru]] tauta, kas dzīvoja Meščeras zemienē (''Мещёрская низменность'') mūsdienu [[Maskavas apgabals|Maskavas]], [[Rjazaņas apgabals|Rjazaņas]] un [[Vladimiras apgabals|Vladimiras apgabalos]].

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Delta funkciju''' (<math>\delta \ </math> funkciju) [[fizika|fizikā]] izmanto, lai raksturotu [[diskrēts|diskrētu]] [[punktveida lādiņš|punktveida lādiņu]] izvietojumu [[telpa|telpā]]. Šo [[funkcija|funkciju]] teorētiskajā fizikā pirmais sāka izmantot ievērojamais [[Anglija|angļu]] fiziķis [[Pols Adriens Moriss Diraks]], viens no [[kvantu mehānika]]s pamatlicējiem. Tādēļ delta funkciju dažreiz sauc arī par ''Diraka delta funkciju''. Tā pieder pie vispārinātajām [[funkcija|funkcijām]]; tā nav nepārtraukta un diferencējama šo jēdzienu parastajā nozīmē. Tā ir ērta, ja, piemēram, jāaprēķina [[materiāls punkts|materiālo punktu]] sistēmu raksturojošie [[integrāls lielums|integrālie lielumi]] (pilnais [[lādiņš]], [[elektriskā lauka intensitāte]] utt.).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Automobiļa infokaste|name=''Rimac Nevera''|image=Goodwood_Festival_of_Speed_2022_(52172809131).jpg|manufacturer=Rimac Automobili|production_start=2021-|predecessor=''Rimac Concept One''}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums  = <big>سلجوقیان روم</big> Selcūqiyān-ı Rūm
<big>السلاجقة الروم</big> al-Selāciqa al-Rūm
|nosaukums_latv_val   = Rumas sultanāts
|sugasvārds           = Rumas sultanāta
|
|kontinents           = Āzija
|reģions              = Tuvie Austrumi
|valsts               =
|laikmets             =
|statuss              = Sultanāts
|statusa_teksts       =
|impērija             =
|valdības_veids       = [[sultanāts]]
|
|gads_sākums          = 1077
|gads_beigas          = 1307
|date_end             =
|event_start          = Izveidota
|event1               =
|date_event1          =
|event2               =
|date_event2          =
|event3               =
|date_event3          =
|event4               =
|date_event4          =
|event_end            = Sadalīta
|image_flag           = Flag of the Seljuk.png
|flag                 =
|flag_type            = Karogs
|image_coat           =
|symbol               =
|symbol_type          =
|image_map            = Seljuk Sultanate of Rum 1190 Locator Map.svg
|image_map_caption    = Teritorija (1190)
|national_motto       =
|national_anthem      =
|galvaspilsēta        = [[Iznika]]
[[Konja]]
|kopīgas_valodas      = [[persiešu valoda|persiešu]]
|reliģija             = [[kristietība|pareizticība]], [[islāms]]
|nauda                =
|
|title_leader         = [[Seldžuku dinastija|Sultāni]]
|leader1              = Suleimans šahs
|year_leader1         = [[1077]]-[[1086]]
|leader2              = Mesuds II
|year_leader2         = [[1303]]-[[1307]]
|leader3              =
|year_leader3         =
|leader4              =
|year_leader4         =
|title_deputy         =
|deputy1              =
|year_deputy1         =
|deputy2              =
|year_deputy2         =
|stat_year1           =
|stat_pop1            =
|stat_year2           =
|stat_pop2            =
|stat_year3           =
|stat_pop3            =
|stat_year4           =
|stat_pop4            =
|stat_year5           =
|stat_platība5        =
|flag_p1              = Flag of the Seljuk.png
|p1                   = Lielā Seldžuku impērija
|p2                   =
|flag_p2              =
|s1                   = Ilkhanāts
|flag_s1              =
|today                = [[Turcija]]
|_noautocat = yes
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Pakalpojums''' [[ekonomika|ekonomikā]] un [[uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbībā]] ir dažāda veida palīdzības sniegšana [[fiziska persona|fiziskām]] vai [[juridiska persona|juridiskām personām]] par atlīdzību. Piemēram, [[prece|preču]] [[tirdzniecība]] vai to piegāde [[pircējs|pircējam]] ir pakalpojums, atšķirībā no šo preču [[ražošana]]s. Plaši izplatīts pakalpojumu veids ir juridiskās, finanšu, vadības u.c. konsultācijas.

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Kurzemes rajons|Rīgas Kurzemes rajonā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Imleria badia - Maronenröhrling cropped.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Xerocomus
| ģints_lv =Samtbekas
| suga =X. badius
| suga_lv =Lāču samtbeka
| binomial =Xerocomus badius
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernans Kortess
|     vārds_orig = ''Hernán Cortés''
|         attēls = Retrato de Hernán Cortés.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1485
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Medeljina (Spānija)|Medeljina]], [[Badahosa]], [[Estremadura]], [[Kastīlijas karaliste]] (tagad {{ESP}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1547
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 2
|        m_vieta = Kastijeha de la Kesta ''(Castilleja de la Cuesta)'', [[Andalūzija]], {{ESP}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[spāņi|spānis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Hernan Cortes Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ro
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = {{dat|1991|5|23||bez}}
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''RNC''
|sponsors              = ''National Institute for R&D in Informatics''
|domātais-pielietojums = ar [[Rumānija|Rumāniju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = ļoti populārs Rumānijā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = gan otrā, gan trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.rotld.ro/ www.rotld.ro]
}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Pēteris
|dzimšanas datums=[[1. gadsimts p.m.ē.|1. gadsimtā p.m.ē.]]
|nāves datums= 67. gads m.ē.
|piemiņas diena=[[29. jūnijs]]
|godā=[[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]], [[luterānisms|luterānismā]], [[Pareizticība|pareizticībā]], [[Anglikāņu baznīca|anglikānismā]], [[islāms|islāmā]]
|attēls=Pope-peter pprubens.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=[[Pīters Pauls Rubenss|Pītera Paula Rubensa]] glezna, kurā attēlots Svētais Pēteris (17. gadsimts)
|dzimšanas vieta=
[[Betsaida]], [[Palestīna]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ISR}})
|nāves vieta=
[[Roma]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ITA}})
|nosaukums= Apustulis, Pirmais pāvests
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=Klints, Debesu atslēgas
|aizbildnis=
|svētvietas=[[Svētā Pētera bazilika]],
[[Roma]], {{ITA}}
|strīdi=
}}

sentences: '''Lieces deformācija''' jeb vienkārši '''liece''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] vienā šķēlumā notiek [[Stiepes un spiedes deformācija|stiepe]], bet citā šķēlumā — [[Stiepes un spiedes deformācija|spiede]]. Šādā deformācijā [[Paralēlskaldnis|paralēlskaldņa]] vai [[Cilindrs|cilindra]] viduslīnijas garums nemainās.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ābrams Īzaks Kūks
|     vārds_orig = ''אַבְרָהָם יִצְחָק הַכֹּהֵן קוּק''
|         attēls = Kook color.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Rabīns Ābrams Īzaks Kūks
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Grīva (Daugavpils)|Grīva]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}}) [[Daugavpils]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1935
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], [[Lielbritānijas mandātteritorija Palestīnā]]
({{ISR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[rabīns]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Jūdaisms}}
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|Ābramu - slavenu rabīnu|Ābrams (nozīmju atdalīšana)|Ābrams}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hafnons
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosilikāts
|ŠtruncaID=8/A.09-20
|ķīm_formula=HfSiO4
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Brūngans, dzeltens, oranžsarkans, reti — bezkrāsas
|svītra=Pelēki balta
|habituss=Labi izteikti līdz vidēji izteikti kristāli, līdz 1 cm lieli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=7,5
|spīdums=Stikla, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.930 - 1.970 nε = 1.980 - 2.030
|pleohroisms=
|blīvums=6,97
}}
'''Hafnons''' (nosaukums no minerāla sastāvā esošā hafnija) - rets [[minerāls]], 66% minerāla masas veido dabā reti sastopams elements — [[hafnijs]], kas tajā atrodas [[hafnija silikāts|hafnija silikāta]] veidā. Atklāts [[1974]]. gadā.

sentences:
'''ISO 8601''' ir starptautisks standarts [[datums|datuma]] un [[laiks|laika]] pierakstam, ko izdevusi [[Starptautiskā standartu organizācija]] (''International Organization for Standardization'', ''ISO''). Oficiāli standarts ir nosaukts par "''Data elements and interchange formats — Information interchange — Representation of dates and times''" ("Datu elementi un apmaiņas standarti — informācijas apmaiņa - datumu un laika attēlojums"). Galvenā ''ISO 8601'' standarta īpašība ir datuma un laika pieraksts, kurā vērtības tiek pierakstītas secībā no svarīgākā uz mazsvarīgāko jeb no lielākā (gads) uz mazāko (sekunde).
{| class="infobox" style="text-align: center; width: 25em"
| Piemēra datums:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}}'''</big>
|-
| Piemērs ar atdalītu datumu un laiku [[UTC]]:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}} {{CURRENTTIME}}Z'''</big>
|-
| Piemērs ar apvienotu datumu un laiku [[UTC]]:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}}T{{CURRENTTIME}}Z'''</big><!--
|-
| Piemērs ar nedēļas numuru:
|-
| <big>'''{{ISOWEEKDATE}}'''</big> -->
|}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Cita nozīme|veikalu ķēdi Latvijā|Prisma (kosmisko projektu)|Prisma (kosmiskais projekts)}}
{{Tirdzniecības ķēdes infokaste
| nosaukums            = Prisma
| logo                 =
| sauklis              = ''Hyvä mutta halpa''
(Labi, bet lēti)
| tirdzniecības veids  = mazumtirdzniecība
| valsts               = {{FIN}}
| darbojas             = {{flag|Somija}} (83 veikali)
{{flag|Igaunija}} (14 veikali)<ref name="Prisma veikali Igaunijā">[https://www.prismamarket.ee/blog/page/company Prismamarket.ee Par uzņēmumu]</ref>
| īpašnieks            = ''[[S-ryhmä]]''
| vadība               =
| darbinieku skaits    =
| darbību uzsāka       = 1972. gadā
| veikalu formāti      = [[hipermārketi]]
| apgrozījums          = 3,6 miljardi [[Euro|eiro]] (2020)
| mājas_lapa           = {{URL|www.prisma.lv}}
}}
'''''Prisma''''' ir [[Somija]]s kooperatīva ''[[S-ryhmä]]'' ("S grupa") pārtikas un nepārtikas preču [[mazumtirdzniecība]]s veikalu ķēde. Papildus pārtikas precēm veikala sortimentā ir plašs apģērbu, sporta, grāmatu, rotaļlietu, izklaides un mājas preču klāsts. ''Prisma'' ir Somijas otra lielākā mazumtirdzniecības ķēde pēc apgrozījuma. ''Prisma'' galvenais konkurents Somijā ir grupas ''[[Kesko]]'' veikalu ķēde ''K-Citymarket''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''Truisms''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''truisms'', no ''true'' "patiess", "pareizs") ir vispārzināma, nodeldēta doma, kā arī vispārzināms, nodeldēts izteikums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/truisms:1|title=truisms {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-27}}</ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Pauls Kampe
| image         = Pauls Kampe.jpg
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1885|4|10}}
| location      = [[Karvas pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1960|2|23|1885|4|10}}
| deathplace    = [[Bonna]], [[Rietumvācija|VFR]] (tagad {{GER}})
| nationality   = [[latvieši|latvietis]], [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  = ''Lexikon liv- und kurländischer Baumeister, Bauhandwerker und Baugestalter von 1400–1850''
| patrons       = [[Aleksandrs Vanags (arhitekts)|Aleksandrs Vanags]]
| awards        =
}}
'''Pauls Kampe''' (1885-1960) bija latviešu [[arhitektūra|arhitekts]] un arhitektūras profesors (1937). [[Rīgas Politehniskais institūts (1896-1919)|Rīgas Politehniskā institūta]] un [[Latvijas Universitāte]]s mācībspēks.

sentences: {{commonscat|Electors of Brandenburg|Brandenburgas kūrfirsti}}

sentences:
Sarakstā ir uzskaitīti 88 mūsdienu [[Zvaigznājs|zvaigznāji]], kuri sarindoti pēc to aizņemtā laukuma debesīs, mērīta kvadrātgrādos.

Laukumi noteikti pēc zvaigznāju robežām, kādas tiem noteicis Jūdžīns Delporte 1930. gadā [[Starptautiskā Astronomiskā apvienība|Starptautiskās Astronomiskās apvienības]] vārdā.

Delporte uzzīmēja zvaigznāju robežas pa vertikāli un horizontāli gar [[rektascensija]]s un [[Deklinācija (astronomijā)|deklinācijas]] līnijām. Par atskaites punktu viņš izmantoja epohu B1875.0. Tas nozīmē to, ka precesijas dēļ, mūsdienu zvaigznāju kartē zvaigznāju robežas ir novirzījušās un vairs nav perfekti vertikālas vai horizontālas. Gadiem ejot, šī novirze tikai palielināsies. Tomēr zvaigznāju laukumu lielumus tas neietekmē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = RhinocerosHornbill.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Bucerotiformes
 |      kārta_lv = Degunragputnveidīgie
 |        dzimta = Bucerotidae
 |     dzimta_lv = Degunragputnu dzimta
 |         ģints = Buceros
 |      ģints_lv = Degunragputni
 |          suga = Buceros rhinoceros
 |       suga_lv = Malajas degunragputns
 |      binomial = Buceros rhinoceros <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Malajas degunragputns''' (''Buceros rhinoceros'') ir liela auguma [[degunragputnu dzimta]]s (''Bucerotidae'') putnu suga. Tam ir trīs pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/mousebirds/ World Bird List: Mousebirds, Cuckoo Roller, trogons, hoopoes, hornbills, 2020]</ref> Tas mājo [[Dienvidaustrumāzija]]s tropiskajos un subrtropiskajos [[lietus mežs|lietus mežos]], gan ielejās, gan kalnos līdz 1400 metriem [[virs jūras līmeņa]]. Malajas degunragputnu sastopams [[Borneo]], [[Sumatra|Sumatrā]], [[Java (sala)|Javā]], [[Malakas pussala|Malakas pussalā]], [[Singapūra|Singapūrā]] un [[Taizeme]]s dienvidos.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22682450/0 IUCN: Buceros rhinoceros]</ref>

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q57084526}}
'''2019. gada Parīze—Rubē''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 14. aprīlī. Tā bija 117. reize, kad notika [[Parīze—Rubē]] sacensības un tās bija 16. sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2019CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-reveal-worldtour-calendar-for-2019/ |title=UCI reveal WorldTour calendar for 2019 |accessdate=23 October 2018 |work=Cycling News}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Karls Veiprehts
|     vārds_orig = ''Carl Weyprecht''
|         attēls = Karl Weyprecht.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Darmštate]], {{DEU}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Mihelštate]], {{DEU}}
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = ģeofiziķis, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Ludvigs Veiprehts<br/>Marija Hoenšilde
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
}}
'''Karls Georgs Ludvigs Vilhelms Veiprehts''' ({{val|de|Carl Georg Ludwig Wilhelm Weyprecht}}; {{dat|1838|9|8}} — {{dat|1881|3|29}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Austroungārija]]s flotes virsnieks, ģeofiziķis un [[polārpētnieks]]. Kopā ar kartogrāfu [[Jūliuss fon Pajers|Jūliusu fon Pajeru]] viņš no 1872. līdz 1874. gadam vadīja Austroungārijas Ziemeļpola ekspedīciju, kuras laikā tika atklāts [[Franča Jozefa Zeme]]s arhipelāgs. Veiprehts 1879. gadā kopā ar [[Georgs fon Neimajers|Georgu fon Neimajeru]] nodibināja Starptautisko polāro komisiju, kuras pētniecības projekti 1882.–1883. gadā noveda pie [[Pirmais Starptautiskais polārais gads|Pirmā Starptautiskā polārā gada]].

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{vikisaites+}}
{{apvienot|Putni}}
'''Putnu ekoloģija'''. Tā kā [[putni]]em ir intensīva vielmaiņa, augsta ķermeņa temperatūra un labi attīstīta lidotspēja, tie plaši izplatījušies pa visu zemeslodi. Nevienai dzīvnieku klasei nav tik plašs areāls. Tie dzīvo Himalaju kalnos virs 7000m, pašos tuksnešainākajos Sahāras un Gobi rajonos, okeāniskajās salās, kur nav citu mugurkaulnieku, kā arī Centrālajā polārajā baseinā, kur valda dziļā arktiskā nakts. Vārdu sakot, putni sastopami visur, kur vien ir kaut minimāli dzīves apstākļi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Bandslam''
| attēls                   =  Bandslamposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma, muzikāla filma, romantiska filma
| režisors                 = [[Tods Grafs]]
| producents               = [[Elēna Goldsmita-Tomasa]]
| scenārija autors         =
* [[Džošs A. Kagans]]
* Tods Grafs
| galvenajās lomās         =
* [[Elija Mičalka]]
* [[Vanesa Hadžensa]]
* [[Skots Porters]]
* [[Gelans Konels]]
* [[Līza Kudrova]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Summit Entertainment]]''
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[Goldsmith-Thomas Productions]]''
| izplatītājs              = ''Summit Entertainment''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|8|6|Vestvuda, Losandželosa|2009|8|14|ASV|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/band-slam-2009|title=Band Slam|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 9, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190609133113/https://bbfc.co.uk/releases/band-slam-2009|archivedate={{dat|2019|06|09||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bandslam.htm|title=Bandslam (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Bandslam''''' ir 2009. gada muzikāla komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Tods Grafs]]. Galvenās lomas atveido [[Elija Mičalka]], [[Vanesa Hadžensa]], [[Skots Porters]], [[Gelans Konels]] un [[Līza Kudrova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|6||bez}} Vestvudā, Losandželosā.

sentences: {{Commonscat|Philosophers by country|Filozofi pēc valsts}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaudīts
|attēls=
|klase=Fosfāts
|ŠtruncaID=7/A.06-70
|ķīm_formula=(Na,Ca) Mn2+(Fe2+,Fe3+,Mg,Mn2+)2(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltena, dzeltenbrūna, zaļa
|svītra=Brūngandzeltena
|habituss=Šķiedrains, plātņains, masīvs
|skaldnība=Laba, divās plaknēs
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs, vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.782 nβ = 1.802 nγ = 1.835
|pleohroisms=Bāli olīvzaļš līdz brūni dzeltens
|blīvums=3,51
}}__NOTOC__'''Alluaudīts''' (nosaukts franču kalnu inženiera Fransuā Alluauda (''Francois Alluaud'') vārdā) - diezgan rets [[minerāls]]. Atklāts [[1848]]. gadā. Veido sēriju ar [[feroalluaudīts|feroalluaudītu]]. Sinonīms - '''hūnerkobelīts''' (Huhnerkobelite'').

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Origens
|          vārds_orig =
|              attēls = Origen3.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 184
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Aleksandrija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 254
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = Tire, [[Libāna]] ([[Romas Impērija]])
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki = Leonīds no Aleksandrijas
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|              idejas = [[hermeneitika]], [[pārdzimšana]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = Aleksandrijas Klēments
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = grieķu
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Origens''' ({{val-gr|Ὠριγένης}}, ''Ōrigénēs'') jeb '''Origens Adamantijs''' ({{val-gr|Ὠριγένης Ἀδαμάντιος}}, ''Ōrigénēs Adamántios''; 184/185–253/254),<ref>''The New Catholic Encyclopedia'' (Detroit: Gale, 2003). {{ISBN|978-0-7876-4004-0}}</ref> bija agrīns [[Kristietība|kristiešu]] [[teoloģija|teologs]] un ražīgs rakstītājs. [[Askētisms|Askēts]] un Baznīcas tēvs. Origens grieķu valodā komentēja un apcerēja [[Bībele|svētos rakstus]]. Viņa darbi mūsdienās reizēm vērtēti kā tekstuālais kriticisms, ekseģēze, [[hermeneitika]], [[filosofija|filozofija]] vai arī sludināšana.

sentences:
{{Personvārda infokaste
| vārds               = Rūdolfs
| izruna              =
| izcelsme            = Ģermāņu valstis
| izcelsme1            = Lielbritānija, Skotija
| izcelsme2           = Vācija
}}
'''Rūdolfs''' ir populārs vīriešu personvārds, īsais variants '''Rūdis'''. Seno [[Ģermāņi|ģermāņu]] valodā nozīmējis "slavens vilks", "apveltīts ar vilka slavu" (*''χrōþi'', ''Hrōþ'' vai ''Hrōð'' — 'slava', 'varenība', 'gods' un ''*olf'' — 'vilks'). Latviešu [[kalendārs|kalendārā]] Rūdolfa vārdadiena ir [[17. aprīlis|17. aprīlī]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Manhatanas slepkavības noslēpums
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl576947713/weekend/|title=Manhattan Murder Mystery |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|3}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|13,5 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 107 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1993|8|18|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
| studija =
| operators = [[Karlo Di Palma]]
| oriģinālnos = ''Manhattan Murder Mystery''
| mūzika =
| aktieri = * Vudijs Allens
* [[Daiena Kītone]]
* [[Alans Alda]]
* [[Andželika Hjūstone]]
| scenārijs = * Vudijs Allens
* [[Māršals Brikmens]]
| producents = [[Roberts Grīnhats]]
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| žanrs = komēdija, mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Manhattan Murder Mystery.png
| imdb =
}}'''"Manhatanas slepkavības noslēpums"''' ({{Val|en|Manhattan Murder Mystery}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido Allens, [[Daiena Kītone]], [[Alans Alda]] un [[Andželika Hjūstone]].

sentences: '''Izomaltoze''' ir [[disaharīds]], kas ir līdzīgs [[maltoze]]i un ir tās [[izomērs]], sastāv no divām [[glikoze]]s vienībām, savienotām ar α-(1-6) saiti. Izomaltoze ir glikozes [[karamelizācija]]s produkts.<ref name="SugisawaEdo1966"/>

sentences:
{{Krāsas infokaste
| virsraksta_krāsa=white
| virsraksts=Purpursarkanā
| attēls=File:Color icon purple v2.svg
| hex=800080
| r=128|g=0|b=128
| c=0|m=100|y=0|k=50
| h=300|s=100|v=50
}}
'''Purpurkrāsa''', arī '''purpursarkanā krāsa''', ir divu spektra krāsu — sarkanās un zilās — savienojums. Pati purpurkrāsa nav spektra krāsa, tātad tai nav noteikts [[viļņa garums]]. Līdzīga [[violetā krāsa|violetai krāsai]], tomēr purpurkrāsa ir tuvāka [[sarkanā krāsa|sarkanai krāsai]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecates pagasts
| karte             = Vecates pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Vecate
| platība           = 89,7
| iedzīvotāji       = 539<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 539 / 89.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Vecates pagasts''' ir viena no [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvajām teritorijām, [[Burtnieks|Burtnieka]] ezera ziemeļu krastā. Robežojas ar sava novada [[Burtnieku pagasts|Burtnieku]], [[Jeru pagasts|Jeru]], [[Matīšu pagasts|Matīšu]], [[Skaņkalnes pagasts|Skaņkalnes]], [[Mazsalacas pagasts|Mazsalacas]] un [[Sēļu pagasts|Sēļu]] pagastiem, kā arī [[Limbažu novads|Limbažu novada]] [[Braslavas pagasts|Braslavas pagastu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gi Bara
|     vārds_orig = ''Guy Bara''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Marseļa]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = komiksu mākslinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Augšdelma kauls |
  Latin        = Humerus |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray207.png |
  Caption      = Augšdelma kauls no priekšpuses|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Augšdelma kauls''' jeb '''pleca kauls''' ({{val-la|humerus}}) ir [[roka|augšējās brīvās ekstremitātes]] [[kauls]]; tas ir pāra, garais cauruļveida [[kauls]]. Tas savieno [[lāpstiņa|lāpstiņu]] ar [[elkoņa kauls|elkoņa kaulu]] un tam ir 3 daļas:
* Proksimālais gals (tuvāk ķermenim)
* Kaula ķermenis
* Distālais gals (tālāk no ķermeņa)

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Toluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5CH3
|molmasa=92,14
|blīvums=866,9
|kušanas temperatūra=180 K (-93 °C)
|viršanas temperatūra=303,8 K (110,6 °C)
}}

sentences: '''Imaginārā vienība''' ir tāds [[komplekss skaitlis]], kura [[kvadrāts (algebra)|kvadrāts]] ir vienāds ar −1. To parasti apzīmē ar ''i''. Imaginārā vienība nav [[reāls skaitlis]], jo reāla skaitļa kvadrāts nevar būt vienāds ar −1.

sentences: '''Svētums''' ir priekšmets, atziņa, pārdzīvojums, centieni, ko tur par [[svēts|svētu]]. Šaurākā nozīmē svētums ir [[Dievs|Dieva]] īpašība, kas izteic viņa pārpasaulīgumu un neatkarību.<ref>{{LKV|XXI.|41 361}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Jeņiseja
| citvalsts          = Krievija
| citnosaukums       = Jeņiseja
| citvaloda          = ru
| citvaloriģin       = Енисей
| citvalsts1         = Krievija
| citnosaukums1      = Jonesi
| citvaloda1         = evn
| citvaloriģin1      = Ионэсси
| attēls   = Yenisey from the Railway Bridge.JPG
| paraksts    = Jeņiseja
| attēla_izmērs      =
| karte             = Yeniseirivermap.png
| kartes_paraksts   = Jeņisejas baseins
| kartes_izmērs     =
| garums            = 5539 (3445)
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 19 800
| gada_notece       =
| baseins           = 2 580 000
| baseins_latvijā   =
| izteka             = [[Kizila]] (Mazās un Lielās Jeņisejas sateka)
| ieteka             = [[Karas jūra]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{MNG}}<br />{{RUS}}
| pietekas      = [[Abakana (upe)|Abakana]], [[Angara]], [[Podkamennaja Tunguska]], [[Lejastunguska]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīderike Līniga
|     vārds_orig = ''Friederike Lienig''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1790
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Dignāja]], [[Kurzemes hercogiste]], [[Polija-Lietuva]] (tagad {{vieta|Latvija|Jēkabpils novads|Dignājas pagasts}})
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Vācija|Saksija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = entomoloģe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Georgs Frīdrihs Līnigs
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Ričardss''' (sieviešu dzimtē '''Ričardsa''') var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Turdus_viscivorus_in_Karpacz_Poland.png
 | att_nosaukums =[[Dziedātājstrazds]] (''Turdus philomelos'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |      binomial = Passeri <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: {{Izolēts raksts|date=2012. gada maijā,}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Gaļina Čistjakova
 |      vārds_orig = ''Галина Чистякова''
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =

 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1962|7|26}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Izmajila|td=Ukraina}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{URS}}
 {{SVK}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =

 |            disc = [[Tāllēkšana]]
[[Trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = {{flaga|Krievija}} [[Vjačeslavs Sokolovs]]
 |           trenē =

 |           olimp = 2 ({{OSS|V=1988}}, {{OSS|V=1996}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =

 |             PR1 = 7,52 m {{icon|wr}}
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 7,32 m
 |           PR2_d = Tāllēkšana (telpās)
 |             PR3 = 14,76 m
 |           PR3_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR4 = 14,45 m
 |           PR4_d = Trīssoļlēkšana (telpās)
 |             PR5 =
 |           PR5_d =

 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots = {{dat|2019|5|26||bez}}

 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|[[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalBronze|[[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|Seula 1988]]|Tāllēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[1986. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Štutgarte 1986]]|Tāllēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts (telpās)]]}}
{{MedalGold|[[1985. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Atēnas 1985]]|Tāllēkšana}}
{{MedalSilver|[[1987. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Ljevē 1987]]|Tāllēkšana}}
{{MedalSilver|[[1988. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 1988]]|Tāllēkšana}}
{{MedalGold|[[1989. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Hāga 1989]]|Tāllēkšana}}
{{MedalGold|[[1990. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Glāzgova 1990]]|Tāllēkšana}}
{{MedalGold|[[1990. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Glāzgova 1990]]|Trīssoļlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts (telpās)]]}}
{{MedalGold|[[1989. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 1989]]|Tāllēkšana}}
{{MedalCompetition|[[IAAF Pasaules kauss]]}}
{{MedalGold|[[1985. gada IAAF Pasaules kauss|Kanbera 1985]]|Tāllēkšana}}
{{MedalBronze|[[1992. gada IAAF Pasaules kauss|Havana 1992]]|Trīssoļlēkšana}}
}}

sentences:
; 2) [[humīnskābes]]; 3) [[humīns]]]]
 transformācijas [[evolūcija]] – humusvielu veidošanās]]
'''Humusvielas''' ir bioloģiski noturīgas, lielmolekulāras, heterogēnas uzbūves dabiskas izcelsmes [[Organiskā viela|organiskas vielas]] ar plašu krāsu spektru (no dzeltenas līdz melnai).<ref>Stevenson F. J. (1982) Humus Chemistry – Genesis, Composition, Reactions. N.Y.: John
Wiley and Sons.</ref> Humusvielas ir atrodamas [[Ūdens|ūdeņos]], to nogulumos, [[Augsne|augsnē]]. Tās veido nozīmīgu daļu fosilo organisko nogulumu ([[akmeņogles|ogles]], [[lignīts]], [[kūdra]]). Humusvielu vecums atkarībā no to atrašanās vietas var būt ļoti dažāds. Humusvielas, kas atrodas [[Ūdens|ūdeņos]] vai [[Atkritumi|atkritumos]], ir dažus gadus vai tikai dažus mēnešus vecas, bet tās, kas atrodas [[jūra]]s ūdeņos, ir vairākus simtus gadu senas. [[Molekula|Molekulu]] izmērs var svārstīties no 400 līdz pat 1 000 000 [[Ogleklis|oglekļa]] vienībām – [[daltoni]]em. Humusvielām piemīt izteikta spēja veidot kompleksus ar [[metāli]]em, spēja šķīdināt [[Hidrofobs|hidrofobas]] organiskas vielas, kā arī samazināt šķīdumu [[Virsmas spraigums|virsmas spraigumu]]. Tāpēc humusvielas var būtiski ietekmēt vides īpašības, arī bioloģisko procesu norisi tajā.<ref>Hessen D.O., Tranvik L. (1998) Aquatic humic substances: Ecology and Biogeochemistry.
Ecological Series 133. Heidelberg, 346 pp.</ref>

sentences: '''Pasaules vēsture''' jeb '''cilvēces vēsture''' ir daļa no [[vēsture]]s, kurā uzmanība tiek vērsta uz notikumiem un procesiem [[cilvēks|cilvēces]] pastāvēšanas laikā. Pasaules vēsture tiek dalīta hronoloģiskos posmos. Tā sākas ar [[aizvēsture|aizvēsturi]]. Tālāk seko [[senie laiki]], [[viduslaiki]], [[jaunie laiki]] un [[jaunākie laiki]]. Šāds iedalījums nav vispārpieņemts visur pasaulē.

sentences:
'''Bronšteins''' var būt:
* [[Dāvids Bronšteins]] (''Давид Бронштейн''; 1924—2006) ― padomju šahists;
* [[Luiss Markoss Bronšteins]] (''Luis Bronstein''; 1946—2014) ― Argentīnas šahists;
* [[Ļevs Trockis]] (''Лев Тро́цкий''; īstajā vārdā '''Leiba Bronšteins''' (''Лейба Бронштейн''); 1879—1940) ― Krievijas revolucionārs.

sentences:
[[Kategorija:Volejbolistes]]
[[Kategorija:Polijas sportistes|Volejbolistes]]
[[Kategorija:Polijas volejbolisti| Volejbolistes]]

sentences: '''Olīvas''', arī '''olīves''', ir [[olīvkoki|olīvkoku]] augļi. Ēšanai izmantojamās olīvas iegūst no [[olīvkoks|Eiropas olīvkoka]]. Olīvas vēsturiski plaši ieguva [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]] un [[Anatolija|Anatolijā]], bet mūsdienās tās novāc arī citos pasaules reģionos. Joprojām visvairāk olīvu iegūst [[Vidusjūras reģions|Vidusjūras reģionā]]. 2017. gadā visvairāk olīvu tika ievākts [[Spānija|Spānijā]].<ref name="FAOSTAT"/> Nākamās lielākās valstis pēc novākto olīvu daudzuma bija [[Grieķija]], [[Itālija]], [[Turcija]], [[Maroka]], [[Ēģipte]], [[Tunisija]], [[Portugāle]] un [[Sīrija]].<ref name="FAOSTAT">{{tīmekļa atsauce | url= http://www.fao.org/faostat/en/#data/QC/visualize | title= FAOSTAT | accessdate= 2019. gada 12. martā | language=en}}</ref> No olīvām iegūst [[olīveļļa|olīveļļu]], vai arī tās uzturā tiek lietotas svaigā veidā — olīvas tiek lietotas gan kā uzkodas, gan kā piedeva citiem ēdieniem.

sentences: '''Smaragds''' (no {{val|el|σμάραγδος}} — 'mirdzošs, spīdošs') (Be3Al2(SiO3)6) ir koši zaļš [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Tas ir viens no vērtīgākajiem dārgakmeņiem līdzās [[dimants|dimantam]], [[rubīns|rubīnam]] un [[safīrs|safīram]], un nereti ir dārgāks nekā pārējie trīs. Lielākajai daļai atrasto smaragda kristālu ir ieslēgumi, kas samazina to vērtību.

sentences:
'''Dziedzerepitēlijs''' ir viens no [[Epitēlijaudi|epitēlijaudu]] veidiem, tas veido dziedzerus. Dziedzerepitēliju iedala 2 apakšgrupās — ārējās sekrēcijas un iekšējās sekrēcijas dziedzerepitēlijs. Pēc uzbūves to iedala arī vienkārtas un daudzkārtas dziedzerepitēlijā. Vienkārtas dziedzerepitēlijs atrodas tievās zarnas sienā un citās [[gremošanas]] trakta daļās. Tā funkcija ir [[Gļotas|gļotu]] izdalīšana. Savukārt daudzkārtu dziedzerepitēlijs veido sviedru, asaru dziedzerus, dzimumdziedzerus u.c. Tā funkcija ir sviedru, asaru, gļotu u.c. sekrētu izdalīšana.<ref name="epiteliju veidi">{{grāmatas atsauce|last1=Nagle E., Gribuste R.|title=Bioloģija 9.klasei|publisher=Lielvārds|pages=20}}</ref>
Dziedzerepitēlijs var veidot gan [[Iekšējās sekrēcijas dziedzeri|iekšējās sekrēcijas]] (endokrīnos), gan [[Ārējās sekrēcijas dziedzeri|ārējās sekrēcijas]] (eksokrīnos) dziedzerus.

sentences: '''Endoplazma''' jeb '''plazmodijs''' ir daudzu [[Vienšūņi|vienšūņu]] organismu [[citoplazma]]s centrālā jeb iekšējā daļa. Citoplazmas ārējo daļu veido [[ektoplazma]], un tās savā starpā atšķiras ar [[konsistence|konsistenci]]. Abiem plazmas veidiem nav principiālu atšķirību, tie atšķiras tikai ar [[Organoīdi|organoīdu]] sadalījumu citoplazmas iekšpusē. Endoplazmā ir visi centrālie organoīdi, piemēram, [[šūnas kodols]], [[Mitohondrijs|mitohondriji]], [[endoplazmatiskais tīkls]], [[Vakuola|gremošanas vakuolas]] u.c. [[šūna]]s komponentes. Atšķirībā no viskozās ektoplazmas, endoplazmai ir šķidrāka konsistence.<ref name="Viskozitāte">A. Konstantinovs "Vispārīgā citoloģija" — "Zvaigzne", Rīga, 1969. 45. lpp.</ref> Tā ir arī graudaināka par ektodermu.

sentences: '''Svārstību kontūrs''' ir [[elektriskā ķēde]], kura satur savā starpā savienotus [[kondensators|kondensatoru]] un [[induktivitātes spole|induktivitātes spoli]]. Šādā ķēdē var tikt ierosinātas un uzturētas elektriskās [[strāva]]s un [[spriegums|sprieguma]] [[svārstības]].

sentences: '''UNIX''' ir [[Pārnesamā programmatūra|pārnesama]], daudzuzdevumu un daudzlietotāju [[operētājsistēma]], ko sākotnēji izstrādāja [[ATT|AT&T]] [[Bell Labs]] darbinieki, tai skaitā [[Kens Tomsons]], [[Deniss Ričijs]] un [[Daglass Makilrojs]]. Mūsdienās UNIX ir sadalījusies vairākos atzaros, ko laika gaitā ir izstrādājuši AT&T, vairāki komerciāli uzņēmumi, kā arī bezpeļņas organizācijas, piemēram, [[GNU]] projekta līdzstrādnieki.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Ķīnas līčija
|         binomial = Litchi chinensis
|           attēls = Litchi chinensis fruits.JPG
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Sapindaceae
|        dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|            ģints = Litchi
|         ģints_lv = Līčijas
|          ģints_r = Līčija
|             suga = L. chinensis
|          suga_lv = Līčija
|           suga_r = Līčija
|        izplatība =
|         sinonīmi = ''Nephelium litchi''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kilakitsoka
| native_name    =  ''Qilakitsoq''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Qilakitsoq_I-1.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Kilakitsokas mūmija
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 70.608611 | latNS  = N
| longd = 52.181944 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Kakortoka]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     = 1972. gads
| excavations    = 1977. gads
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ventspils novada pagasti]]
[[Kategorija:Ventspils rajons]]
[[Kategorija:Ventspils apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
[[Image:Triangle with notations 2.svg|thumb|198px|right|Šajā trijstūrī leņķi ''α'' (vai ''A''), ''β'' (vai ''B'') un ''γ'' (vai ''C'') attiecināmi attiecīgi pret ''a'', ''b'' un ''c'' malām]]
'''Kosinusu teorēma''' [[trigonometrija|trigonometrijā]] ir [[teorēma]], kas apgalvo, ka [[trijstūris|trijstūrī]] jebkuras malas kvadrāts ir izsakāms ar divu pārējo malu kvadrātu summu, no kuras atņemts šo malu divkāršais reizinājums ar ietvertā leņķa (izsakāmās malas pretējais leņķis) [[kosinuss|kosinusu]]. Matemātiski tas pierakstāms šādi:

sentences: '''Slēpošana''' ir sportiska aktivitāte un [[sporta veids]], kurā slēpotājs ar slēpju palīdzību pārvietojas pa [[sniegs|sniegu]]. Slēpošana tiek izmantota arī militāros nolūkos, kā arī, lai pārvietotos vietās, kur ir bieza [[sniegs|sniega]] sega. 1924. gadā tika nodibināta [[Starptautiskā Slēpošanas federācija]], kas atbild par visiem slēpošanas sporta veidiem, izņemot [[biatlons|biatlonu]]. Populārākie slēpošanas veidi ir [[distanču slēpošana]], [[kalnu slēpošana]], [[tramplīnlēkšana]], [[ziemeļu divcīņa]], [[frīstaila slēpošana]], [[snovbords]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Anthyllis vulneraria, AlpenWundklee 2.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Anthyllis
| ģints_lv = Pērkonamoliņi
| suga = Anthyllis vulneraria
| suga_lv = Brūču pērkonamoliņš
| binomial = Anthyllis vulneraria
| kategorijas =
| autors = L. s.str.
}}'''Brūču pērkonamoliņš''' (''Anthyllis vulneraria'') ir [[Polimorfisms (bioloģija)|polimorfa]], mainīga izskata [[Pērkonamoliņi|pērkonamoliņu]] suga. Tā ir sastopama [[Āfrika]]s ziemeļos un [[Eiropa|Eiropā]],<ref name=":02">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:474795-1|title=Anthyllis vulneraria L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2024-01-08|language=en}}</ref> tostarp nevienmērīgi sastopama [[Latvija|Latvijā]] — diezgan bieži rietumdaļā, pārējā teritorijā reti vai ļoti reti.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/anthyllis-vulneraria-l-sstr/|title=brūču pērkonamoliņš - Anthyllis vulneraria L. s.str. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-08}}</ref> Suga ir [[Introdukcija (bioloģija)|introducēta]] arī citviet pasaulē.<ref name=":02" /> Vairāki autori brūču pērkonamoliņam nodala vairākas [[pasuga]]s, kas Latvijā tiek aplūkotas patstāvīgu sugu rangā.<ref name=":1" />

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Matenadarans
| native_name         = ''Մատենադարան''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Erevāna#Armēnija#Āzija
| status              =
| image               = Matenadaran_(9).JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Erevāna]], {{ARM}}
| latd  = 40.19207 | latNS  = N
| longd = 44.52113 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1959. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Marks Grigorjans]]
| awards              =
| seating_capacity    =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = [https://matenadaran.am matenadaran.am]
| embedded            =
| references          =
}}
<mapframe text="Matenadarans" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1322278"
}
</mapframe>
'''Matenadarans''' ({{val|hy|Մատենադարան}}) jeb '''Mesropa Maštoca Seno manuskriptu institūts''' ir [[manuskripts|manuskriptu]] krātuve, pētniecības institūts un muzejs [[Armēnija]]s galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]]. Tā ir lielākā seno [[armēņi|armēņu]] rakstu krātuve pasaulē. Nosaukta [[armēņu alfabēts|armēņu alfabēta]] izgudrotāja [[Mesrops Maštocs|Mesropa Maštoca]] vārdā, kura skulptūra grezno muzeja ieeju.

sentences: '''8. septembris''' ir gada 251. diena (252. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 114 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| dz_gads =1936
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta =
[[Rīga]], [[Latvija]];

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Absvurmbahīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts, braunīta - langabnīta - katoptrīta sērija
|ŠtruncaID=8/B.09-05
|ķīm_formula=(Cu,Mn2+)Mn3+6<nowiki>[</nowiki>O8<nowiki>|</nowiki>SiO4<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Tetragonālā singonija|Tetragonālā]]
|krāsa=Melna
|svītra=Brūni melna
|habituss=
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=
|cietība=6,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=Nav
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,96
}}
'''Absvurmbahīts''' ({{val-en|Abswurmbachite}}) ir rets [[varš|varu]] un [[mangāns|mangānu]] saturošs [[silikātu minerāls]]. Atklāts 1991. gadā [[Grieķija|Grieķijā]], [[Andra]]s salā stipri metamorfizētā [[kvarcīts|kvarcītā]], nodēvēts vācu mineraloģes Irmgardes Absas-Vurmbahas (''Irmgard Abs-Wurmbach'', 1938) vārdā.

sentences: '''Hidroksilgrupa''' (arī '''hidroksogrupa''' vai '''oksigrupa'''<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 261. lpp.</ref>) ir no [[skābeklis|skābekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] sastāvoša [[funkcionālā grupa]] ar formulu −OH. Dažreiz hidroksilgrupu sauc arī par '''hidroksilu''', bet šo terminu [[IUPAC]] iesaka lietot tikai attiecībā uz [[hidroksilradikālis|hidroksilradikāli]].<ref>{{cite web|title=Alcohols|url=http://goldbook.iupac.org/A00204.html|publisher=IUPAC|accessdate=15 January 2017}}</ref> Ūdeņradis un skābeklis šajā grupā saistīti savā starpā ar [[kovalentā saite|kovalento saiti]].

sentences: '''Kārta''' ({{val|la|ordo}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Kārta ir nākamā vienība aiz [[Klase (bioloģija)|klases]]. To izmanto tikai [[dzīvnieki|dzīvnieku]] klasifikācijā; [[augi|augu]] klasificēšanā tiek izmantota [[Rinda (botānika)|rinda]]. Kārtu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[apakškārta]]s un [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Lēvenrū parks
| alt_name = ''Löwenruh''
| photo = Tallinn löwenruh park.jpg
| photo_width =
| photo_caption =
| photo_alt =
| map = Tallina
| lat_d = 59
| lat_m = 24
| lat_s = 59
| lat_NS = N
| long_d = 24
| long_m = 41
| long_s = 39
| long_EW = E
| type = Publiskais parks
| location = {{vieta|Igaunija|Tallina|Kristīne|3s=Kristīne (Tallina)}}
| nearest_city =
| area = 9 ha
| elevation =
| created =
| designer =
| etymology =
| operator = Kristīnes priekspilsētas direkcija
| visitation_num =
| visitation_year =
| visitation_ref =
| status = Atvērts visu gadu
| awards =
| open = 1798. gadā
| camp_sites =
| hiking_trails =
| other_info =
| website =
|child =
|embedded =
}}
'''Lēvenrū''' ({{val|et|Löwenruh}}) ir publiskais parks [[Tallina|Tallinas]] pilsētas daļā [[Kristīne (Tallina)|Kristīnē]], kvartālā starp Mustamē, Linnu, Algi un Rēgu ielām. Parka pamatlatība 5,9 hektāri, kopā ar blakusplatībām  9 hektāri.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bandžarmasina
 | official_name            = ''Kota Banjarmasin''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Menara Pandang Banjarmasin.JPG
| photo1b      =
| photo2a      = Jukung Teratai.jpg
| photo2b      = Baksa Kembang welcome dance, Aria Barito Hotel, Banjarmasin 2018-07-27 06.jpg
| photo3a      = Masjidbersejarahsultansuriansyah.jpg
| photo3b      =
| photo3c      =
| photo4a      =
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Banjarmasin.gif
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Kalimantāna
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Dienvidkalimantāna]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1520
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1959
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 98.46
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 3404.46
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 657663
 | population_urban         =
 | population_metro         = 2184427
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WITA]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 3 | latm = 19 | lats =  | latNS = S
 | longd = 114 | longm = 36 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 1
 | website                  = {{url|http://banjarmasinkota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Ieva Melgalve
|         vārds_orig =
|             attēls = Ieva Melgalve 2012 (cropped).jpg
|         att_izmērs = 180px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1981
|         dz_mēnesis = 01
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = latviete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri = [[Proza]], [[Dramaturģija]], [[Dzeja]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "Bezzaudējuma punkts", ''Mirušie Nepiedod''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: '''15. oktobris''' ir gada 288. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (289. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 78 dienas.

sentences: '''Dinārs''' ([[Serbu valoda|serbu]]: ''динар)'' bija [[Dienvidslāvija|Dienvidslāvijas]] valstu ([[Dienvidslāvijas Karaliste|Dienvidslāvijas Karalistes]], [[Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika|Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas]] un [[Dienvidslāvijas Federālā Republika|Dienvidslāvijas Federālā Republikas]]) [[valūta]].

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Krī valoda
|nativename=Nēhiyawēwin, Nīhithawīwin, Nēhinawēwin, ᓀᐦᐃᔭᐍᐏᐣ
|familycolor=Amerikas
|states= [[Kanāda]]
|speakers= 117 410<ref name="census">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=89189&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=705&Temporal=2006&Theme=70&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |title=Statistics Canada: 2006 Census |access-date={{dat|2013|10|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131016163022/http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=89189&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=705&Temporal=2006&Theme=70&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |archivedate={{dat|2013|10|16||bez}} }}</ref>
|fam1=[[Algiskās valodas|Algiskās]]
|fam2=[[Algonkinu valodas|Algonkinu]]
|fam3=[[Centrālās algonkinu valodas|Centrālās algonkinu]]
|script=[[Latīņu alfabēts]], [[Krī silabārijs]]
|nation=[[Ziemeļrietumu teritorijas]] ([[Kanāda]])
|iso1=cr|iso2=cre
|lc1=cre|ld1=Krī (kopējais)|ll1=none
|lc2=nsk|ld2=Naskapi|ll2=Naskapi valoda
|lc3=moe|ld3=Innuaimunu|ll3=Innuaimunu valoda
|lc4=atj|ld4=Atikameku|ll4=Atikameku valoda
|lc5=crm|ld5=Aļņu krī|ll5=Aļņu krī valoda
|lc6=crl|ld6=Ziemeļu austrumkrī|ll6=Ziemeļu austrumkrī valoda
|lc7=crj|ld7=Dienvidu austrumkrī|ll7=Dienvidu austrumkrī valoda
|lc8=crw|ld8=Purvu krī|ll8=Purvu krī valoda
|lc9=cwd|ld9=Mežu krī|ll9=Mežu krī valoda
|lc10=crk|ld10=Līdzenumu krī|ll10=Līdzenumu krī valoda
|map=

Krī dialektu areāli

}}
'''Krī valodas''' ir tuvi radniecīgu [[Algonkinu valodas|algonkinu]] [[valoda|valodu]] grupa, kurā runā ap 117 000 [[Kanāda]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] joslā no [[Ziemeļrietumu teritorijas|Ziemeļrietumu teritorijām]] līdz [[Labradoras pussala|Labradorai]]. Tā ir visplašāk lietotā [[indiāņu valodas|indiāņu valoda]] Kanādā.<ref name="census"/>

sentences: '''Valūta''' (no {{val|it|valuta}} — ‘vērtība’) ir [[maiņas līdzeklis]], lai veicinātu [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] tirdzniecību. Visbiežāk izmantotā valūta ir [[nauda]], bet, piemēram, mazāk attīstītās sabiedrībās vai [[ekonomiskā krīze|ekonomisko krīžu]] laikā par valūtu var kalpot arī citas tajā brīdī vērtīgas lietas, piemēram, [[mājlopi]], [[tabaka]] un citas lietas. Ar jēdzienu "valūta" saprot tieši maiņas līdzekli, nevis kaut ko vērtīgu pašu par sevi.

sentences: '''15. maijs''' ir gada 135. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (136. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 230 dienas.

sentences:
{| class="infobox" style="font-size: 85%;"
|+ '''{{#if:{{{nosaukums|}}}|{{{nosaukums}}}|{{PAGENAME}}}}'''
|-
{{#if: {{{attēls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} {{Infokastes attēls|attēls={{{attēls}}}|att_izm={{{att_izm|}}}|att_izm_def=220px|nosaukums={{{nosaukums|}}}|paraksts={{{paraksts|}}}}}
{{!}}-
}}
! style="background: #fef3bf; text-align: center" colspan="3" | Novērojumu dati
|-
{{#if: {{{epoha|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Epoha'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{epoha}}}
{{!}}-
}}
|'''[[Zvaigznājs]]'''
|colspan="2"|{{{zvaigznājs}}}
|-
|'''[[Rektascensija]]'''
|colspan="2"|{{{rektascensija}}}
|-
|'''[[Deklinācija (astronomija)|Deklinācija]]'''
|colspan="2"|{{{deklinācija}}}
|-
{{#if: {{{redz.spožums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Redzamais spožums]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{redz.spožums}}}
{{!}}-
}}
! style="background: #fef3bf; text-align: center" colspan="3" | Astrometrija
|-
{{#if: {{{r.ātrums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Radiālais ātrums'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{r.ātrums}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{ī.kustība|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Īpatnējā kustība'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{ī.kustība}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{paralakse|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Paralakse]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{paralakse}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{attālums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Attālums'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{attālums}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{abs.spožums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Absolūtais spožums]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{abs.spožums}}}
{{!}}-
}}
! style="background: #fef3bf; text-align: center" colspan="3" | Raksturojums
|-
{{#if: {{{s.klase|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Spektra klase]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{s.klase}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{tips|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Tips'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{tips}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{masa|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Masa]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{masa}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{rādiuss|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Rādiuss]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{rādiuss}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{starjauda|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Starjauda'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{starjauda}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{temperatūra|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Temperatūra]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{temperatūra}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{vecums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Vecums'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{vecums}}}
{{!}}-
}}
! style="background: #fef3bf; text-align: center" colspan="3" | Citi nosaukumi
|-
{{#if: {{{c.nosaukumi|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} {{{c.nosaukumi}}}
{{!}}-
}}
|}<noinclude>

<nowiki>
{{Zvaigznes infokaste 2
| nosaukums =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts =
| epoha =
| zvaigznājs =
| rektascensija =
| deklinācija =
| redz.spožums=
| r.ātrums=
| ī.kustība=
| paralakse=
| attālums =
| abs.spožums=
| s.klase=
| tips =
| masa =
| rādiuss =
| starjauda=
| temperatūra=
| vecums=
| c.nosaukumi=
}}</nowiki>

[[Kategorija:Infokastes]]
[[Kategorija:Astronomijas veidnes]]
</noinclude>

sentences: '''Jeremijas grāmata''' ir otrā no vēlīno praviešu grāmatām [[jūdaisms|jūdaisma]] un [[kristietība|kristiešu]] [[Bībele|Bībelēs]]. Tās saturs atspoguļo notikumus [[Jūdejas ķēniņvalsts|Jūdejā]] no 627. p.m.ē līdz 582. p.m.ē. Oriģinālais teksts ir rakstīts sarežģītā un poētiskā [[Senebreju valoda|senebreju valodā]], izņemot 10:11 pantu, kas rakstīta Bībeles [[Aramiešu valoda|aramiešu valodā]]. Līdz mūsdienām teksts ir nonācis divās līdzīgās, bet atšķirīgās versijās — senebreju un [[Grieķu valoda|grieķu]] tulkojumā (''[[Septuaginta]]''), kas joprojām dod teologiem un vēsturniekiem iemeslus dažādām teksta interpretācijām. Grāmatas saturs domāts kā vēsts [[Babilonijas trimda|Babilonijas trimdā]] esošajiem ebrejiem, izskaidrojot viņu nelaimes ar piekopto elkdievību. Ebreji tiek salīdzināti ar neuzticīgu sievu un nepaklausīgiem bērniem. Dieva sods par viņu pārkāpumiem ir neizbēgams, taču tam var sekot apžēlošana. [[Jeremija]] nav laimīgs par savu pravieša lomu, viņš ir dusmīgs uz sevi, bet vēl vairāk uz [[Jeruzaleme]]s iedzīvotājiem, kas neklausās viņa brīdinājumos. Par negāciju pilnajiem pareģojumiem viņu pat iesloga un iemet bedrē nomirt.

sentences:
{{citas nozīmes|tautu Ziemeļamerikā|Siu (nozīmju atdalīšana)|Siu}}
{{Tautas infokaste
| attēls    =  Siu virsaitis ''Wašíčuŋ Tĥašúŋke'' ([Tas, kam pieder] amerikāņu zirgs) no oglala lakotu cilts.
| tauta     = Siu
Očhéthi Šakówiŋ
| skaits    = 170 110
| vieta     = {{USA}} ([[Dienviddakota|DD]], [[Minesota|MN]], [[Nebraska|NE]], [[Montāna|MT]], [[Ziemeļdakota|ZD]]),
{{CAN}} ([[Manitoba|MB]], [[Saskačevana|SK]], [[Alberta|AB]])
| valoda    = siu, [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]]
| reliģija  = [[kristietība]], [[vakantanka]], [[midevivina]]
| grupas    = [[dakoti]], [[lakoti]]
| radi      = [[asiniboini]], [[mandani]], [[hīdatsi]] u.c. [[siu valodas|siu]] tautas
}}
'''Siu''' ([[dakotu valoda|dakotu]]: ''Očhéthi Šakówiŋ''), arī '''siū''', ir [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] tautu grupa, kas apdzīvo [[Lielie līdzenumi|Lielo līdzenumu]] ziemeļu daļu. [[Siu valoda]] pieder [[siu valodas|siu]] [[valodu saime]]i. Siu apvieno trīs valodas un kultūras ziņā atšķirīgas grupas — [[lakoti|lakotus]], rietumu dakotus un austrumu dakotus jeb santi. Katra no šīm grupām sadalās vairākās atsevišķās ciltīs.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Ziemeļamerikas Kordiljeri
 |attēls                 = North America.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =N |lat_deg =44 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =115 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CAN}}
{{USA}}
{{MEX}}
{{GTM}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 9000
 |platums                = 1000—1600
 |kalns                  = [[Denali]]
 |augstums               = 6168
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļamerikas Kordiljeri''' ({{val|en|North American Cordillera}}, {{val|es|Cordillera norteamericana}}) ir daļa no [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnu sistēmas, atrodas [[Ziemeļamerika]]s teritorijā [[Kanāda|Kanādā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika|Meksikā]].<ref>{{PZT|375|Kordiljeri, Ziemeļamerikas}}</ref> Kalnu kopgarums ir vairāk nekā 9000 km (no 19° Z.p. līdz 69. Z.p.). Kalnu sistēmas platums [[Aļaska|Aļaskā]] ir apmēram 1100—1200 km, Kanādā — līdz 800 km, ASV teritorijā — ap 1600 km, Meksikā — līdz 1000 km.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Eiss Ventura: zvēru detektīvs
| attēls                   = ace ventura pet detective.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ace Ventura: Pet Detective''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Toms Šeidieks]]
| producents               = [[Džeimss G. Robinsons]]
| scenārija autors         =
* [[Džeks Bernšteins]]
* [[Džims Kerijs]]
* Toms Šeidieks
| galvenajās lomās         =
* Džims Kerijs
* [[Šons Jangs]]
* [[Kortnija Koksa]]
* [[Touns Loks]]
* [[Dens Marīno]]
| mūzika                   = [[Aira Ņūborns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Morgan Creek Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|2|4}}
| ilgums                   = 82 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ace-ventura-pet-detective-1994|title=Ace Ventura: Pet Detective|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 17, 2018|archive-date={{dat|2016|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161024001607/http://bbfc.co.uk/releases/ace-ventura-pet-detective-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=aceventura.htm|title=Ace Ventura: Pet Detective (1994) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 17, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|107,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Eiss Ventura 2: Dabas aicinājums]]"
| imdb                     =
}}
'''"Eiss Ventura: zvēru detektīvs"''' ({{val|en|Ace Ventura: Pet Detective}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Toms Šeidieks]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Šons Jangs]], [[Kortnija Koksa]], [[Touns Loks]] un [[Dens Marīno]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|2|4||bez}}. 1995. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Eiss Ventura 2: Dabas aicinājums]]".

sentences:
[[File:Louis Julius Freudenberg I (1894–1918) composite obituary in the Hudson Observer on November 22, 1918.jpg|thumb|upright|Nekrologa piemērs]]
'''Nekrologs''' ({{val|el2|nekros}} — ‘mirušais, līķis’, {{val|el2|logos}} — ‘vārds’) ir [[raksts]], kurā aprakstīta kāda [[cilvēks|cilvēka]] dzīve un darbība, kas uzrakstīts sakarā ar cilvēka [[nāve|nāvi]]. Dažādos lielos laikrakstos nekrologi parasti tiek rakstīti cilvēkiem, kas uzskatāmi par nozīmīgām personām.<ref name="NYT" /> Vietējos laikrakstos nekrologi parasti tiek rakstīti visiem attiecīgās vietas mirušajiem iedzīvotājiem.<ref name=NYT>{{cite news|title=Talk to the Newsroom: Obituaries Editor Bill McDonald|url=http://www.nytimes.com/2006/09/25/business/media/25asktheeditors.html|newspaper=The New York Times|date=September 25, 2006 |accessdate=2008-07-28 }}</ref> Nekrologos parasti ir arī informācija par [[bēres|bēru]] norisi.

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Mordvijas Republika
| karte = Russia - Republic of Mordovia (2008-01).svg
| oriģ = ''Республика Мордовия
Мордовия Республикась
Мордовия Республиксь''
| karoga_attēls = Flag_of_Mordovia.svg
| karoga_nosaukums = Mordvijas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Mordovia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Mordvijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Saranska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[mokšu valoda|mokšu]]
[[erzju valoda|erzju]]
| tautas = [[krievi]] (60,84%)
[[mordvieši]] (31,94%)
[[tatāri]] (5,21%)
| platība = 26 200
| iedzīvotāji = 888 766
| iedz blīvums = 33,9
| pilsētas = 3
| rajoni = 22
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://www.e-mordovia.ru/
| ainavas_skats = Saransk_from_Ferris_wheel.JPG}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''K-11''
| attēls                   = K-11 ---- movieposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džūlza Stjuarte]]
| producents               = [[Toms Raits jaunākais]]
| scenārija autors         =
* [[Džareds Kurts]]
* Džūlza Stjuarte
| galvenajās lomās         =
* [[Gorans Višņičs]]
* [[Keita del Kastilo]]
* [[D. B. Svīnijs]]
| mūzika                   = [[Filips Māršals]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Libertine Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Breaking Glass Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|11|16|Turīna|2013|3|15|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 88 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''K-11''''' ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Džūlza Stjuarte]]. Galvenās lomas atveido [[Gorans Višņičs]], [[Keita del Kastilo]] un [[D. B. Svīnijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|11|16||bez}} Turīnā.

sentences: '''Osmotiskais spiediens''' (apzīmē ar '''[[π]]''') ir spiediens, kas pielikts puscaurlaidīgai [[membrāna]]i, kas atdala divus dažādas [[Šķīdumu koncentrācija|koncentrācijas]] [[Šķīdums|šķīdumus]], un vērsts virzienā no atšķaidītākā šķīduma (robežgadījumā — tīra šķīdinātāja) uz koncentrētāku. To var definēt arī kā papildspiedienu, kas jāpieliek koncentrētākajam šķīdumam, piemēram, ar [[Virzulis|virzuļa]] palīdzību, lai apturētu [[Osmoze|osmozi]] jeb izlīdzinātu šķīdumu līmeņus.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Džonatans
 |    vārds_orig = ''Jonathan''
 |        attēls = Jonathan-plantation-house.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Džonatans 2021. gada aprīlī
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1832
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|Seišelas}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = [[File:Flag of Saint Helena.svg|25px]] [[Svētās Helēnas sala]]
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = v
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = nē
 |   citas daļas =
}}
'''Džonatans''' (izšķīlies ap  1832. gadu)<ref>https://www.bbc.com/news/magazine-26543021</ref> ir [[Seišelu salu milzu bruņurupucis]] (Aldabrachelys gigantea hololissa), [[Aldabras milzu bruņurupuča]] (Aldabrachelys gigantea) pasuga. Tiek lēsts, ka viņa aptuvenais vecums ir 191 gads 2024. gadā, padarot viņu par [[vecāko zināmo dzīvo sauszemes dzīvnieku]].<ref>https://www.foxnews.com/science/the-fascinating-sex-life-of-jonathan-the-185-year-old-giant-tortoise</ref><ref>https://www.guinnessworldrecords.com/news/2019/2/introducing-jonathan-the-worlds-oldest-animal-on-land-561882</ref> Džonatans dzīvo [[Svētās Helēnas Sala|Svētās Helēnas salā]], [[Britu aizjūras teritorijas|Lielbritānijas aizjūras teritorijā]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidos.
== Vēsture ==
[[Bruņurupucis]] Džonatans, izšķīlies apmēram 1832. gadā, kopā ar trim citiem bruņurupučiem aptuveni 50 gadu vecumā tika atvests uz Svētās Helēnas salu no Seišelu salām [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]].<ref>https://www.smithsonianmag.com/smart-news/at-190-jonathan-the-tortoise-is-the-worlds-oldest-living-land-animal-180979514/</ref> Bruņurupucim vārdu 1930. gados deva [[Svētās Helēnas sala]]s gubernators sers [[Spensers Deiviss]], un bruņurupucis ir nodzīvojis 31 gubernatora pilnvaru termiņu. Džonatans turpina dzīvot ''Plantation House'', gubernatora oficiālās rezidences teritorijā; kur par viņu rūpējas Svētās Helēnas salas valdība.
== Vecums ==
Bruņurupuča vecums tiek lēsts, jo viņš bija "pilnībā nobriedis", kad 1882. gadā tika nogādāts Svētās Helēnas salā. "Pilnīgi nobriedis" nozīmē vismaz 50 gadus vecu, dodot viņam izšķilšanās datumu ne vēlāk kā 1832. gadā.<ref>https://www.guinnessworldrecords.com/world-records/511806-oldest-living-land-animal</ref> Fotogrāfija ar Džonatanu, kas sākotnēji tika uzskatīta par 1902. gada attēlu, patiesībā ir datēta ar 1886. gadu,<ref>Hollins, Jonathan (8 April 2016). "Your Opinion Counts" (PDF). The St Helena Independent. Retrieved 29 July 2017</ref> kurā Džonatans ir redzams četrus gadus pēc viņa ierašanās Svētajā Helēnā. No fotogrāfijas veiktie mērījumi liecina, ka viņš bija pilnībā nobriedis 1886. gadā.
[[File:Jonathan and another tortoise, St Helena.png|thumb|Džonatans (pa kreisi) ar citu milzu bruņurupuci (1886) (vecumā no 53 līdz 54 gadiem)<ref>https://www.bbc.co.uk/programmes/p03v1kys/p03v1h5t</ref>]]
2022. gadā Džonatana aptuvenais vecums pārsniedza bruņurupuča vecumu, ko [[Ginesa rekordu grāmata|Ginesa rekordu grāmata]] bija atzinusi par visu laiku vecāko reģistrēto bruņurupuci – [[Tu'i Malila]], kurš nomira [[Tonga|Tongā]] 1966. gadā 189 gadu vecumā. [[Advaita]], Aldabras milzu bruņurupucis, kas nomira 2006. gadā, Alipuras zooloģiskajā dārzā [[Kolkata|Kolkatā]], Indijā, nodzīvoja līdz 255 gadu vecumam, taču tas nav apstiprināts.<ref>https://www.cbsnews.com/news/250-year-old-tortoise-dies-in-india/</ref>
== Pēc 2015. gada ==
2015. gada decembrī Svētās Helēnas salas veterinārārsts Džo Holinss sacīja, ka Džonatans ir "dzīvs un vesels [..] Viņš ir akls no [[katarakta]]s, zaudējis ožu un tāpēc nevar atrast pārtiku, taču viņam ir saglabājusies lieliska dzirde." 2016. gada janvārī [[BBC]] ziņoja, ka Džonatanam tika ieviesta jauna [[diēta]], kuras mērķis bija saglabāt viņa veselību un pagarināt viņa mūžu.<ref>https://www.bbc.com/news/av/science-environment-35268755</ref> Lielā vecuma dēļ Džonatans pavada dienas, kopā ar citiem bruņurupučiem gandrīz visu, tostarp ēdot, guļot un pārojoties.<ref>https://www.huffpost.com/archive/au/entry/the-oldest-animal-in-the-world-is-probably-gay_au_5cd37ec1e4b0acea9501ab87</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alofans
|attēls=Allophane-352375.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.26-10
|ķīm_formula=nav noteikta formula, tuvu Al2O3·(SiO2)1,3-2·((H2O))2,5-3
|singonija=Amorfs
|krāsa=Zila, zaļa, brūna, bezkrāsas, dzeltena, balta
|svītra=Balta
|habituss=Pumpurveida, garoziņas, stalaktītiem līdzīgi veidojumi
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=1,9
}}
'''Alofans''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''allos'' — "cits" un ''phanos'' — "šķist") — diezgan izplatīts [[mineraloīds]], savdabīga, cieta [[alumīnijs|alumīnija]]-[[silīcijs|silīcija]] želeja. Atklāts [[1816]]. gadā. Ja minerālam ir [[varš|vara]] piejaukums, to viegli sajaukt ar [[hrizokolla|hrizokollu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Starr''''' var būt:
* [[Nava Stāra]];
* [[Ringo Stārs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Coronilla glauca kz03.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Coronilla glauca''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Coronilla
| ģints_lv = Vainadzītes
| suga =
| suga_lv =
| binomial = Coronilla
| kategorijas =
}}'''Vainadzītes''' ({{val|la|Coronilla}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/coronilla:1|title=coronilla {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-14}}</ref> ir ģints [[Tauriņziežu dzimta|tauriņziežu dzimtā]], kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Kanāriju Salas|Kanāriju salās]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]] — [[Eiropa|Eiropā]] no [[Vidusjūra|Vidusjūras]] līdz [[Turkmenistāna|Turkmenistānai]] un [[Somālija|Somālijas]] ziemeļos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:22094-1|title=Coronilla L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-14|language=en}}</ref> Dažas klasifikācijas sistēmas daļu vainadzīšu sugu ir pārvietojušas uz ''[[Securigera]]'' ģinti, tādēļ, atkarībā no informācijas avota un autora, ģints sugu skaits var būt mainīgs — no 8<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=3Rev Ed edition|title=RHS A-Z Encyclopedia of Garden Plants|url=https://www.amazon.com/RHS-Z-Encyclopedia-Garden-Plants/dp/1405332964|publisher=Penguin Books Ltd|date=2008-01-01|isbn=978-1-4053-3296-5|first=Christopher Brickell Dorling|last=Kindersley}}</ref> līdz 24.<ref name=":0" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 280px
|         attēls = Mergus_merganser_-Sandwell_-England_-male-8.jpg
|  att_nosaukums = Tēviņš
|      attēls2 =Mergus_merganser_fem.jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Merginae
| apakšdzimta_lv = Gauru apakšdzimta
| ģints=Mergus
| ģints_lv=Gauras
| suga = Mergus merganser
| suga_lv = Lielā gaura
|       binomial = Mergus merganser <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
| izplatība =

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A310''
|attēls               = Air Paradise International Airbus A310 Hutchison.jpg
|paraksts             = ''Air Paradise International'' ''Airbus A310-324'' 2004. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1982|4|3}}
|komerciālie lidojumi = 1983. gada aprīlis
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = 1983—1998
|skaits               = 255
|izmaksas             =
|attīstīts no         = ''[[Airbus A300]]''
|modifikācijas        =
* ''Airbus A310 MRTT''
* ''Airbus CC-150 Polaris''
|pēctecis             =
}}
'''''Airbus A310''''' ir pasažieru divu dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna]]. To no 1983. līdz 1998. gadam ražoja ''[[Airbus]]''.
''A310'' kopā ar ''[[Boeing 767|Boeing 767-200]]'' ir mazākā platfizelāžas lidmašīna.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Modafinila struktūrformulas
|       citi nosaukumi = 2-[(Difenilmetil) sulfinil]acetamīds, ''Provigil'', ''Modavigil'', ''Modalert'', ''Modapro'', ''Alertex''
|      ķīmiskā formula = C16H15NO2S
|              molmasa = 273,35
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Romas katoļu baznīcu|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rīgas Vissvētās Trīsvienības {{nobr|Romas katoļu baznīca}}
| image                 = Katoļu Sv Trīsvienības baznīca (2).jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Rīga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 1.71 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 11 | longs = 2.47 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Augusta Deglava iela 63|3s=Augusta Deglava iela (Rīga)}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = [[Ūģis Šēnbergs]], [[Māra Šēnberga]], [[Vita Balode]], [[Zigurds Greivulis]], [[Zigmārs Jauja]], [[Edmunds Rimkus]].
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 2000
| year_completed        = 2006
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Rīgas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca''' ir Latvijas [[Romas katoļu baznīca]]s [[baznīca (celtne)|dievnams]] [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Atrodas [[Augusta Deglava iela (Rīga)|Augusta Deglava ielā]] 63.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Kolumbija
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
  | attēls            = Corps-engineers-archives bonneville dam looking east.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Columbiarivermap.png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
| garums            = 2000<ref>{{Tīmekļa atsauce | last = Marsh | first = James | title = Columbia River | work = The Canadian Encyclopedia | publisher = Historica Foundation | date = 1999 | url = http://www.thecanadianencyclopedia.com/index.cfm?PgNm=TCE&Params=A1ARTA0001777 | accessdate = 2008-04-01 | archive-date = 2007-08-25 | archive-url = https://web.archive.org/web/20070825100437/http://www.thecanadianencyclopedia.com/index.cfm?PgNm=TCE&Params=A1ARTA0001777 }}</ref>
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 820
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 668000
| baseins_latvijā   =
| tek_caur           = {{CAN}}
{{USA}}
| baseina_valstis    =
}}
'''Kolumbija''' ({{val|en|Columbia River}}) ir lielākā upe [[Ziemeļamerika]]s ziemeļrietumu reģionā. Upe sākas [[Klinšu kalni|Klinšu kalnos]], [[Britu Kolumbija|Britu Kolumbijā]], [[Kanāda|Kanādā]], tad plūst uz ziemeļrietumiem un dienvidiem līdz [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štatam]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], pēc tam sāk tecējumu uz rietumiem, kur tā veido Vašingtonas un [[Oregona|Oregonas štatu]] robežu, pēc tam ietek [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]]. Kolumbijas upe ir 2000 [[Kilometrs|km]] gara,<ref>{{Tīmekļa atsauce | title = River Overview | publisher = Columbia River Keeper | date = 2000–2004 | url = http://www.columbiariverkeeper.org/intro.htm | accessdate = 2008-04-01 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20080224170417/http://columbiariverkeeper.org/intro.htm | archivedate = 2008-02-24 }}</ref> tās garākā [[pieteka]] ir [[Sneika]]. Kolumbijas [[sateces baseins|baseins]] (668 000 km2) ir aptuveni [[Francija]]s lielumā un ietver septiņus ASV štatus un vienu Kanādas provinci.

sentences: {{Commonscat|Books from the United States}}

sentences: '''23. jūnijs''' ir 174. gada diena ([[garais gads|garajā gadā]] 175. diena). Līdz gada beigām ir 191 diena.

sentences: '''Izturība''' - [[cieta viela|cietas vielas]] spēja pretoties sagrūšanai.

sentences: '''Skropstas''' ({{val|la|cilium}}) ir [[mati|matiņi]], kas aug [[acu plakstiņi|acu plakstiņu]] malās. Skropstu uzdevums ir samazināt iespēju [[acs|acīs]] iekļūt svešķermeņiem. Dzīvniekiem, piemēram, [[kaķi]]em un [[peles|pelēm]], skropstas palīdz orientēties telpā, tās kalpo kā [[maņu orgānu sistēma|maņu orgāni]]. Sievietes mēdz skropstas krāsot ar [[skropstu tuša|skropstu tušu]], lai tās izceltu, padarītu kuplākas un garākas.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Dekamerons"
| image            = Boccaccio - Decameron, MCCCCLXXXXII ad di XX de giugno - 3852856 Scan00015.tif
| caption          = "Dekamerona" izdevuma ilustrācija
| author           = [[Džovanni Bokačo]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{ITA}}
| language         = Itāļu (florenciešu)
| genre            = [[Novele]]s
| publisher        =
| pub_date         =
| english_pub_date =
| pages            =
| oclc             = 58887280
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Dekamerons"''' ({{val|it|Decamerone}}, tulkojumā "desmit dienas") ir 14. gadsimta itāļu rakstnieka [[Džovanni Bokačo]] [[novele|noveļu]] krājums. Tiek uzskatīts par itāļu klasiskās prozas meistardarbu. Pabeigts ap 1353. gadu.

sentences:
traktāta "Par lietu īpašībām"]]
'''Autopsija''' ({{val|grc|αυτος}}, ''autos'' — ‘pats’, {{gree|όψις}}, ''opsis'' — ‘skats’) vai '''līķa sekcija''', arī '''obdukcija''' ir [[līķis|līķa]] uzšķēršana patologanatomiskās izmeklēšanas nolūkos, [[nāve]]s cēloņa noskaidrošanai. Autopsiju izdara morgā. To veic ārsts patologs vai tiesu medicīnas eksperts. Anatomisko līķa sekciju veic medicīnas studenti mācību nolūkos. Autopsijas laikā aplūko katra orgāna stāvokli, kā arī paņem audu paraugus mikroskopiskajai izmeklēšanai. Uzšķēršanas tehnika iekļauj: taisno griezienu, Leškes griezienu, Fišera griezienu vai kombinēto griezienu. Iekšējos orgānus izņem pēc Šora metodes. Galvaskausa atvēršanai izmanto speciālu rokas vai elektrisko zāģi. Mīksto audu pāršķelšanai izmanto [[skalpelis|skalpeli]], ķirurģiskās šķēres<ref name="Latvautops">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vmnvd.gov.lv/lv/datu-bazes/rstniecb-izmantojamo-medicnisko-tehnoloiju-datu-bze/28-patologijas-mediciniskie-pakalpojumi/lika-patologanotomiskas-izmeklesanas-tehnologijas|title=Latvijā apstiprinātās līķa patologanatomiskās izmeklēšanas tehnoloģijas.|publisher=Nacionālais veselības dienests.|accessdate={{dat|2014|8|12||bez}}|archive-date={{dat|2014|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140401090740/http://vmnvd.gov.lv/lv/datu-bazes/rstniecb-izmantojamo-medicnisko-tehnoloiju-datu-bze/28-patologijas-mediciniskie-pakalpojumi/lika-patologanotomiskas-izmeklesanas-tehnologijas}}</ref>.

sentences: '''DUAL''' [[tabula]] ir speciāla vienas rindas tabula, kas pieejama pēc noklusējuma visās [[Oracle Database|Oracle datubāzēs]]. Tā ir noderīga tādu pseidokolonnu datu atlasīšanai kā piemēram - SYSDATE vai USER. Tabulai ir viena kolonna ar datu tipu VARCHAR2(1), nosaukumu DUMMY, kuras vērtība ir X.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Dziga Vertovs
|          vārds_orig = Дзига Вертов
|              attēls = David Kaufman (Dziga Vertov) 1913.jpg
|          att_izmērs = 220 px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1896
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = [[Bjalistoka]], [[Krievijas Impērija]]
({{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1954
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
({{RUS}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{flaga|PSRS}} [[Padomju Savienība|PSRS]]
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        nodarbošanās = kinorežisors, scenāriju autors, kinoteorētiķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Činua Ačebe
|     vārds_orig = ''Chinua Achebe''
|         attēls = Chinua Achebe - Buffalo 25Sep2008 crop.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Činua Ačebe 2008. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Nigērija|Ogidi}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda =
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Prūsijas krusta kari''' ({{val-la|Expeditio sacra}}) bija daļa no [[Ziemeļu krusta kari]]em, un apzīmē [[Balti|baltu]] tautas [[Prūši|prūšu]] apdzīvotās [[Prūsija (zeme)|Prūsijas]] iekarošanu un kristīšanu, ko no [[1217]]. līdz [[1283]]. gadam veica poļu un vāciešu armijas. Krusta karu gaita aprakstīta [[Pēteris no Duisburgas|Duisburgas Pētera]] 1326. gadā sarakstītajā Prūšu zemju hronikā (''Chronicon Terrae Prussiae'').

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudio Abado
|     vārds_orig = ''Claudio Abbado''
|         attēls = Claudio Abbado (dirigent) krijgt AVROs publieksprijs Klassiek 81 Claudio Abbad, Bestanddeelnr 932-2754.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Klaudio Abado 1982. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Milāna]], {{ITA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Boloņa]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hauards Stauntons
|     vārds_orig = ''Howard Staunton''
|         attēls = Howard-Staunton-ILN-detail-1.jpeg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1810
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Kambrija|Vestmorlande}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1874
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}
{{Šaha diagramma
|tright
|
|rd|nd|bd|qd|kd|bd|nd|rd
|pd|pd|pd|pd|pd|  |pd|pd
|  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |pd|  |
|  |  |  |pl|pl|  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |
|pl|pl|pl|  |  |pl|pl|pl
|rl|nl|bl|ql|kl|bl|nl|rl
|Stauntona gambīts holandiešu aizsardzībā
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lūsis|Lūsis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lūsis
| abbreviation = Lyn
| name_latin = Lynx
| RA = 8
| dec = +45
| areatotal = 545
| arearank = 28. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Lyn''
| starmagnitude = 3,14
| neareststarname = ''HD 55575''
| stardistance = 55
| numbermessierobjects = 9
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Mazais Lauva]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 55
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=CaH2
|molmasa=42,10
|blīvums=1900
|kušanas temperatūra=816 °C (ūdeņraža plūsmā)<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 600 °C<ref name="shII" />
}}
'''Kalcija hidrīds''' (CaH2) ir [[kalcijs|kalcija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]], kas pieder pie jonu [[hidrīdi]]em. Tīrs kalcija hidrīds ir balti ortorombiski kristāli (kristalizējas līdzīgi [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]). Parasti kalcija hidrīds ir pelēcīgs, jo kāri reaģē ar gaisa mitrumu. Kalcija hidrīds nešķīst nekādos organiskos šķīdinātājos.

sentences:
atoma modelis]]
'''Bora atoma uzbūves modelis''' piedāvā vienkāršotu atoma uzbūves novērtējumu. Šo modeli 1915. gadā ieviesa ievērojamais dāņu fiziķis [[Nilss Bors]]. Bora modelis ir pazīstams kā "planetārais modelis". Tajā [[neitrons|neitroni]] un [[protons|protoni]] aizņem nelielu platību [[atoms|atoma]] centrā, ko dēvē par [[atoma kodols|kodolu]], bet [[elektrons|elektroni]] riņķo orbītās ap kodolu aptuveni tāpat, kā planētas riņķo ap Sauli.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Durvis aizveras
| attēls                   = Slidingdoors.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sliding Doors''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Pīters Hovits]]
| producents               =
* [[Filipa Braitvaite]]
* [[Sidnijs Polaks]]
| scenārija autors         = Pīters Hovits
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Džons Hanna]]
* [[Džons Linčs]]
* [[Žanna Triplhorna]]
| mūzika                   = [[Deivids Hiršfelders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Intermedia]]''
* ''[[Mirage Enterprises]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|4|24|ASV|1998|5|1|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sliding-doors-1998|title=Sliding Doors|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018|archive-date={{dat|2017|06|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170611163135/http://www.bbfc.co.uk/releases/sliding-doors-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=slidingdoors.htm|title=Sliding Doors (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Durvis aizveras"''' ({{val|en|Sliding Doors}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Hovits]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Džons Hanna]], [[Džons Linčs]] un [[Žanna Triplhorna]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|1998|4|24||bez}}.

sentences:
var pamanīt jau no 80 km attāluma]]
'''Meteoroloģiskā redzamība''' ir attālums, no kura [[diena|dienā]] pazūd pēdējās kāda objekta pazīmes, bet [[nakts|naktī]] vairs nevar redzēt noteiktas intensitātes [[gaisma]]s avotu. Redzamību var novērtēt pēc acumēra ar 10 ballu optiskās redzamības skalu. Meteoroloģiskā redzamība ir atkarīga no putekļu daudzuma gaisā, ūdens pilieniņu un ledus kristāliņu daudzuma, kuri izkliedē gaismu un pasliktina redzamību līdz dažiem kilometriem. Vēl vairāk redzamību samazina [[dūmaka]], [[migla]], [[nokrišņi]], [[putenis]], [[smilšu vētra]]. Dažreiz spēcīga [[lietus]] vai miglas laikā redzamība var būt pat tikai daži metri.

sentences: '''Elektriskā lauka indukcija''' (vienkārši — '''elektriskā indukcija''') <math>\vec{D}</math> ir [[Vektors|vektoriāls]] [[Fizikāls lielums|lielums fizikā]], kas vienāds ar [[Elektriskā lauka intensitāte|elektriskā lauka intensitātes]] <math>\vec{E}</math> [[Dielektriķis|dielektriķī]] un [[Dielektriķu polarizēšanās|dielektriķa polarizētības]] <math>\vec{P}</math> summu:

sentences: '''Siltumradis''' ir 18.—19. gadsimta [[Fizika|fizikā]] lietots apzīmējums [[Hipotēze|hipotētiskai]] [[viela]]i, ar kuru centās izskaidrot [[Siltums|siltuma]] parādības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/siltumradis|title=siltumradis|website=tezaurs.lv|access-date=14.07.2021}}</ref> Siltumraža jeb kaloristiskās [[teorija]]s aplamība tika atklāta pēc [[Eksperiments|eksperimentu]] veikšanas un nostiprinoties [[Molekulāri kinētiskā teorija|molekulāri kinētiskajai teorijai]] (19. gs. vidus), taču kopš tiem laikiem [[Termodinamika|termodinamikā]] ir saglabājušies daži [[Jēdziens|jēdzieni]], kuru ietekme mēdz būt nevēlama, jo tie nepareizi apraksta siltuma parādības.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://alexandr4784.narod.ru/putilov.html|title=К. А. Путилов. Термодинамика. 1971|access-date=18.03.2021}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Raimonds Cinovskis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Liepāja}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1998
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 05
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Jēkabs Cinovskis (1906—1984) ''Dr. biol.'' entomologs, citologs, bioloģiskās augu aizsardzības pamatlicējs, Ieva Cinovska (1909—)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Tamāra (1926)
|          bērni = Baiba (1960)
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmija]], [[Nacionālais botāniskais dārzs]]
|     akad_amats = [[Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa|Dendrofloras laboratorijas]] vadītājs
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Mežsaimniecības fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]]
|        skolēni = Pēteris Evrārs, [[Andrejs Svilāns]]
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Raimonds Cinovskis''' (1930—1998) bija latviešu [[Botānika|botāniķis]], [[Dendroloģija|dendrologs]], [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] [[Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa|Dendrofloras laboratorijas]] izveidotājs un vadītājs (1985—1998). ''Dr. biol.''

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Klāra Šūmane
|     vārds_orig = ''Clara Schumann''
|         attēls = Franz von Lenbach - Clara Schumann (Pastell 1878).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Klāra Šūmane 1878. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Leipciga]], [[Saksijas karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1896
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācijas impērija]]
([[Hesene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Roberts Šūmanis]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''EDSAC''' ({{val|en|Electronic Delay Storage Automatic Calculator}}) bija pirmā britu skaitļojamā mašīna. Iekārta tika uzbūvēta [[Kembridžas Universitāte]]s matemātikas laboratorijā. To veica [[Moriss Vilkes]] un viņa komanda. Šis bija tikai otrais elektroniski digitālais dators, kurš varēja uzglabāt [[Programmatūra|programmatūru]], kurš nonāca regulārā lietošanā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēdējā montāža
| operators =
| attēls = PedejaMontaza-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Mišels Hazanavičs]]
| producents =
| scenārijs = Mišels Hazanavičs
| aktieri = * [[Romēns Duriss]]
* [[Berenise Bežo]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Coupez !''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|17|[[2022. gada Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pēdējā montāža"''' ({{Val|fr|Coupez !}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Francija]]s zombiju [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Mišels Hazanavičs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Romēns Duriss]] un [[Berenise Bežo]]. Filma ir rīmeiks 2017. gada [[Japāna]]s filmai ''[[One Cut of the Dead]]''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amilozes lineārās ķēdes struktūrformula

[[Amiloze]]s spirālveida uzbūve

[[Amilopektīns|Amilopektīna]] sazarotās virknes struktūrformula

Cietes šķīdināšana ūdenī
|       citi nosaukumi = stērķele
|           CAS numurs = 9005-25-8
|      ķīmiskā formula = (C6H10O5)''n''
|              molmasa = (162,15)''n''
|              blīvums = aptuveni 1500
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = aukstā nešķīst, karstā — uzbriest
|                 citi =
}}
'''Ciete''', agrāk saukta arī par '''stērķeli''' (no {{val|bar|Sterklis}}, ''Stärklis'' — 'ciete'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |page=927 |isbn=9984-700-12-7 |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:640845%7cpage:931}}</ref>), ir [[augi|augu]] [[polisaharīdi|polisaharīds]], ko veido ar [[glikozīdsaite|glikozīdsaitēm]] saistījušies [[glikoze]]s atlikumi, kas sīkāk veido [[amiloze|amilozi]] un [[amilopektīns|amilopektīnu]].<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Ogļhidrāti. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=47.—48}}</ref>

sentences:
[[Igaunija|Igaunijā]]]]
'''Laukakmens''' ir [[ledājs|ledāja]] atrauta un pārvietota [[ieži|iežu]] atlūza, kurās diametrs lielāks par {{nobr|10 cm}}.<ref>{{Latvijas daba|3|93}}</ref> Dažkārt uz laukakmeņu virsmas vērojamas ledāja skrambas vai glaciālais slīpējums. Laukakmeņus, kuru tilpums pārsniedz 10 m³ (7 m³),<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |title=Latvijas dabas pieminekļu. Latvijas izcilākie dižakmeņi |access-date={{dat|2011|08|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190212121657/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |archivedate={{dat|2019|02|12||bez}} }}</ref> sauc par [[dižakmens|dižakmeņiem]] un daļa to ir aizsargājami dabas pieminekļi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Amanita muscaria 3 vliegenzwammen op rij.jpg
| att_nosaukums = Sarkanā mušmire (''Amanita muscaria'')
| valsts        = Fungi
| valsts_lv     = Sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase         = Homobasidiomycetes
| klase_lv      = Himēnijsēnes
| kārta         = Agaricales
| kārta_lv      = Atmateņu rinda
| dzimta        = Amanitaceae
| dzimta_lv     = Mušmiru dzimta
| ģints         = Amanita
| ģints_lv      = Mušmires
| suga          = A. muscaria
| suga_lv       = Sarkanā mušmire
| binomial      = Amanita muscaria
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Aljē
| official_name           = ''Allier''
| other_name              =
| settlement_type         = departaments
| image_skyline           = Moulins - Perspective3.JPG
| imagesize               =
| image_caption           = Departamenta centrs Mulēna
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_shield            = Blason comte fr Clermont (Bourbon).svg
| shield_size             = 75px
| anthem                  =
| capital                 = [[Mulēna]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Département 03 in France.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Aljē atrašanās vieta Francijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{FRA}}
| subdivision_type1       = [[Francijas reģioni|Reģions]]
| subdivision_name1       = [[Overņa-Rona-Alpi]]
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 7340
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 342729
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.allier.pref.gouv.fr/}}
| footnotes               =
}}
'''Aljē''' ({{val-fr|Allier}}) ir [[Francijas departamenti|departaments]] [[Francija]]s centrālajā daļā, [[Overņa-Rona-Alpi|Overņas-Ronas-Alpu]] reģionā. Tas ir viens no pirmajiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti [[franču revolūcija]]s laikā 1790. gada 4. martā. Departamenta nosaukums ir cēlies no caur departamentu plūstošās [[Aljē]] upes nosaukuma. Lielākās pilsētas ir [[Monlisona]], [[Višī]] un [[Mulīna]] (departamenta administratīvais centrs).

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
|name = Tutmoss III
|name-orig =
|image = Thutmosis III-2.jpg
|imgw = 214
|caption = Tutmosa III statuja
|reign = 1479.—1425. gads p.m.ē.
|succession = [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]]
|predecessor =[[Hatšepsuta]]
|successor =[[Amenhoteps II]]
|spouse =
|issue =
|house =18. dinastija
|father =[[Tutmoss II]]
|mother =[[Iseta]]
|birth_date =1481. gadā p.m.ē.
|death_date =1425. gadā p.m.ē.
|place of burial ={{vieta|Ēģipte|Valdnieku ieleja|KV34}}
}}
'''Tutmoss III''' bija [[senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 18. dinastijas laikā. Bija prasmīgs karotājs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfora(V) oksīda struktūrformula
ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem

Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,
 fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P4O10
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P4O10) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P2O5, taču nosaukums ir saglabājies.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Velta Sniķere
| vārds_orig =
| attēls = Velta Sniķere 1939.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = ģimnāzistes tērpā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1920
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Veļikije Luki]], [[Pleskavas guberņa]],<br>{{flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas PFSR]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 9
| m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[rakstniecība]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods =
| žanri = [[Dzeja]]
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Gludas pagasts}}
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Glūdas pagasts}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Viesite}}
[[Kategorija:Jēkabpils novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences: '''Mutācijas''' (no {{val|la|mutatio}} — 'mainīšanās, pārmaiņa') ir pastāvīgas [[gēns|gēnu]] vai [[Hromosoma|hromosomu]] pārmaiņas, kuras var tikt nodotas [[pēcnācēji]]em, ja tās ir notikušas [[Šūna|šūnās]], no kurām veidojas [[gameta]]s. Mutācijas palielina pēcnācēju [[Bioloģiskā daudzveidība|daudzveidību]].<ref>Madera, S. (1998). Bioloģija. 1.daļa. Rīga: Zvaigzne ABC. 196.—197.</ref> Mutācijas parasti notiek samērā reti, bet to parādīšanās biežumu var palielināt [[Mutagēns|mutagēnu]] vielu, dažu [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] vai [[Jonizējošais starojums|jonizējošās radiācijas]] iedarbība. Vairums mutāciju somatiskajās šūnās nekādi neizpaužas, bet dažkārt var pasliktināt šūnas darbību [[Organisms|organismā]], novest pie tās bojāejas vai nekontrolējamas šūnu vairošanās. Dzimumšūnu mutācijas var tikt nodotas pēcnācējiem. Retos gadījumos mutāciju radītās jaunās organisma īpašības uzlabo organisma eksistences spējas — šādiem organismiem ir labākas izredzes dabīgajā atlasē. Tādējādi mutācijas ir [[evolūcija]]s dzinējspēks.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džuzepe Džakoza
|     vārds_orig = ''Giuseppe Giacosa''
|         attēls = Giacosa Giuseppe.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1847
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Pjemonta]], {{ITA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 1
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], [[librets|libretists]]
|rakstīšanas valoda = [[itāļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Džuzepe Džakoza''' ({{val|it|Giuseppe Giacosa}}, dzimis {{dat|1847|10|21}}, miris {{dat|1906|9|1}}) bija [[itāļi|itāļu]] [[dzejnieks]], [[dramaturgs]] un [[librets|libretists]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Deviņi
| attēls                   = NineA ver4.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Nine''
| žanrs                    = romantiska filma, muzikāla filma, drāma
| režisors                 = [[Robs Māršals]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Hārvijs Vainstīns]]
* [[Džons Deluka]]
* Robs Māršals
| scenārija autors         =
* [[Maikls Tolkīns]]
* [[Entonijs Mingella]]
| galvenajās lomās         =
* [[Keita Hadsone]]
* [[Denjels Dejs-Lūiss]]
* [[Mariona Kotijāra]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Fergie]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Sofija Lorena]]
| mūzika                   =
* [[Andrea Guerra]]
* [[Morijs Jestons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Lucamar Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|12|18|ASV|2010|1|15|Itālija|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nine-2009|title=Nine|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{ITA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nine.htm|title=Nine (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|3|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|54 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Deviņi"''' ({{val|en|Nine}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Itālija]]s romantiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Robs Māršals]]. Galvenās lomas atveido [[Keita Hadsone]], [[Denjels Dejs-Lūiss]], [[Mariona Kotijāra]], [[Penelope Krusa]], [[Džūdija Denča]], [[Fergie]], [[Nikola Kidmena]] un [[Sofija Lorena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|12|18||bez}} ASV.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Pļaviņu HES
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Plavinu HES.JPG
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Aizkraukle]], [[Aizkraukles novads]], {{LAT}}
| latd  = 56.5832692 | latNS  = N
| longd = 25.2390286 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1968. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Krievijas mēru sistēma''' tika lietota [[Krievijas Impērija]]s, [[Krievijas PSFR]] un [[Padomju Savienība|PSRS]] teritorijā no 1797. līdz 1925. gadam. Latvijas Republikā šīs sistēmas izmantošana pārtraukta 1924. gada 1. janvārī.

sentences: '''Dialekts''' ({{Val-el|διάλεκτος}} (''dialektos''); no {{gree|διαλέγομαι}} — ‘runāt, izskaidroties’) ir [[valoda]]s paveids, kas vēsturiski radies samērā plašā apvidū, un tajā var būt ietvertas vairākas [[izloksne]]s vai izlokšņu grupas. Dialekts ir pilnvērtīga [[runa]]s (ne obligāti rakstveida) sazināšanās sistēma ar savu leksikonu un [[gramatika|gramatiku]].

sentences:
[[File:11. Температурата и вриењето на течност.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kurā demonstrēta viršanas temperatūras atkarība no spiediena]]
'''[[Viršana]]s''' jeb '''vārīšanās temperatūra''' ir [[temperatūra]], kurā [[viela]] no [[šķidrums|šķidrā]] [[agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] pāriet gāzveida stāvoklī (pievadot enerģiju) (vai [[kondensēšanās|kondensējas]] (aizvadot enerģiju)). Parasti ar jēdzienu "viršanas temperatūra" saprot viršanas temperatūru atmosfēras spiedienā. Viršanas temperatūra ir temperatūra, kurā [[gāze|tvaika]] [[spiediens]] virs [[šķidrums|šķidruma]] kļūst vienāds ar apkārtējās atmosfēras spiedienu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Djuāra benzola struktūrformulas

Djuāra benzola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = biciklo[2.2.0]heksa-2,5-diēns
|           CAS numurs = 5649-95-6
|      ķīmiskā formula = C6H6
|              molmasa = 78,1
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Djuāra benzols''' (C6H6) ir nestabils [[benzols|benzola]] [[izomērs]]. Tas ir nepiesātināts biciklisks ogļūdeņradis — bicikloheksadiēns. Atšķirībā no benzola pilnīgi plakanās molekulas, abi Djuāra benzola četrlocekļu cikli izvietoti leņķī viens pret otru.

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Emma Goldmane
''Emma Goldman'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
|-
| '''Dzimusi''' || {{dat|1869|6|27}}
[[Kauņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LTU}})
|-
| '''Mirusi''' || {{dat|1940|5|14}}
[[Toronto]], {{CAN}}
|}

sentences: '''''Intercity 2''''', saīsināts '''''IC2''''', ir starppilsētu vilciens, ko veido ''[[Deutsche Bahn]] Fernverkehr'' divlīmeņu dzelzceļa vagoni. Tas darbojas kopš 2015. gada decembra.

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Kārlsbādes alu nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = Carlsbad Interior Formations.jpg
| photo_caption =
| location = [[Ņūmeksika]], ASV
| map = USA#Ņūmeksika
| relief = y
| map_label = Karlsbādes alu NP
| lat_d = 32 | lat_m = 10 | lat_s = 31| lat_NS = N
| long_d = 104 | long_m = 26 | long_s = 38| long_EW = W
| established = {{dat|1930|5|14|N|bez}}
| area = 18 926 ha
| visitation_num = 440 691
| visitation_year = 2019
| visitation_ref =
| governing_body = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
| embedded1 = {{designation list | embed = yes
  | designation1 = WHS
  | designation1_type = Daba
  | designation1_criteria = vii, viii
  | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/721 721]
  | designation1_date = 1995 <small>(19. sesija)</small>
  | designation1_free1name = Reģions
  | designation1_free1value = Ziemeļamerika
  | designation1_free3name =
  | designation1_free3value =
  }}
}}
'''Kārlsbādes alu nacionālais parks''' ir [[nacionālais parks]], kurš atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Ņūmeksika]]s štata dienvidaustrumos [[Gvadelupas kalni|Gvadelupas kalnos]]. Apmeklētāji var doties pārgājienā nokļūstot [[ala|alās]] caur tās dabisko ieeju vai arī var izmantot [[lifts|liftu]], lai nokļūtu tieši centrā sabiedrībai pieejamajai daļai.

sentences: '''Saistītie dati''' ({{val|en|linked data}}) ir strukturēti, savstarpēji savienoti dati, ko izmanto [[Semantiskie vaicājumi|semantisko vaicājumu]] veikšanai.

sentences:
'''HAT-P-7b''' ir [[citplanēta]], kura riņķo ap zvaigzni [[HAT-P-7]], kas atrodas 318 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbja zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir 0,0377 [[Astronomiskā vienība|AU]] un gads uz tās ilgst 2,20473 dienas. Tā kā planēta atrodas ļoti tuvu zvaigznei, uz planētas ir pārāk karsts, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi, kā uz Zemes. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo HAT-P-7b, tad uz tās būtu 2027 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli.
,
Planētas masa ir 1,802 reižu lielāka par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]], un tās rādiuss ir 1,421 reizes lielāks nekā Jupiteram. Masas un rādiusa raksturlielumu dēļ to pieskaita pie Jupitera tipa planētām.

sentences:
[[Kategorija:Dabas stihijas]]
[[Kategorija:Hidroloģija]]
[[Kategorija:Ūdens]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ledus raža
| attēls                   = The Ice Harvest Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ice Harvest''
| žanrs                    = melnā komēdija
| režisors                 = [[Harolds Reimiss]]
| producents               =
* [[Alberts Berdžers]]
* [[Rons Jerksa]]
| scenārija autors         =
* [[Ričards Ruso]]
* [[Roberts Bentons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Kjūsaks]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Konija Nīlsena]]
| mūzika                   = [[Deivids Kitajs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|9|3|Dovilas filmu festivāls|2005|11|25|Pasaules pirmizrāde}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/ice-harvest-2005|title=The Ice Harvest|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 13, 2019|archive-date={{dat|2019|05|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190513172505/https://www.bbfc.co.uk/releases/ice-harvest-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|10,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iceharvest.htm|title=The Ice Harvest|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Ledus raža''' ({{val|en|The Ice Harvest}}) ir 2005. gada melnā kinokomēdija, kas balstīta uz Skota Filipsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Harolds Reimiss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Billijs Bobs Torntons]] un [[Konija Nīlsena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|3||bez}} Dovilas filmu festivālā.

sentences:
{{Kontinenta infokaste
|title               = Dienvidamerika
|image               =
|area                = {{nobr|17 840 000 km2}}
|population          = {{nobr|410 013 492 (2015)}}
|density             = 21,4 cilv./km2
|demonym             =
|countries           = 13
|list_countries      =
|dependencies        = 3
|unrecognized        =
|languages           = [[spāņu valoda|spāņu]], [[portugāļu valoda|portugāļu]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]], [[nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]] u.c.
|time                = [[UTC-2]] līdz [[UTC-5]]
|internet            =
|cities              = {{plainlist|
* {{flaga|BRA}} [[Sanpaulu]]
* {{flaga|ARG}} [[Buenosairesa]]
* {{flaga|BRA}} [[Riodežaneiro]]
* {{flaga|PER}} [[Lima]]
* {{flaga|COL}} [[Bogota]]
* {{flaga|CHI}} [[Santjago]]
* {{flaga|VEN}} [[Karakasa]]
* {{flaga|COL}} [[Medeljina]]
* {{flaga|BRA}} [[Beluorizonti]]
* {{flaga|COL}} [[Kali (pilsēta)|Kali]]
}}
|peak                =
|organization        =
}}

sentences: '''Fotogrāfs''' ir cilvēks, kas ar [[fotoaparāts|fotoaparātu]] uzņem [[fotogrāfija]]s,  fiksējot dažādus notikumus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Elkaim, A. Bouchier, N., Gerbrandt, J. (2016). Poke you in the heart: What can a photo say, what should it say, and how is that affected by the perspective of the photographer and the audience? Imaginations Journal, 7(1), 176-187.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=4&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Diamond, H., & Gorrara, C. (2012). Reframing War: Histories and Memories of the Second World War in the Photography of Julia Pirotte. Modern & Contemporary France, 20 (4), 453-471.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=6&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref> Fotogrāfa veidotais materiāls kalpo atmiņu iemūžināšanai un saglabāšanai.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Elkaim, A. Bouchier, N., Gerbrandt, J. (2016). Poke you in the heart: What can a photo say, what should it say, and how is that affected by the perspective of the photographer and the audience? Imaginations Journal, 7(1), 176-187.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=7&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''15. jūnijs''' ir gada 166. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (167. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 199 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Samurajs
| operators =
| attēls = LeSamourai.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Fransuā Perjē]]
* [[Natālija Delona]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Samouraï''
| studija = * ''Filmel''
* ''Compagnie Industrielle et Commerciale Cinématograp''
* ''Fida Cinematografica''
* ''T.C. Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''S.N. Prodis''
* ''Fida Cinematografica''
| izdošana = {{Filmas datums|1967|10|25}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Samurajs"''' ({{Val|fr|Le Samouraï}}) ir 1967. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Fransuā Perjē]] un [[Natālija Delona]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vāģi 3
| attēls                   = Vagi3.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cars 3''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 = [[Braiens Fī]]
| producents               = [[Kevins Rēhers]]
| scenārija autors         =
* [[Kīls Marejs]]
* [[Bobs Pītersons]]
* [[Maiks Ričs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Kristela Alonzo]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Kabeļvīrs Lerijs]]
* [[Ārmijs Hamers]]
* [[Bonija Hānta]]
* [[Kerija Vašingtone]]
| mūzika                   = [[Rendijs Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Pixar Animation Studios]]''
| izplatītājs              = [[Walt Disney Studios Motion Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|5|23|Kanapolisa|2017|6|16|ASV|2017|7|28|Latvija|}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/cars-3-2017|title=Cars 3|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|175 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|383,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cars3.htm|title=Cars 3 (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Vāģi 2]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vāģi 3"''' ({{val|en|Cars 3}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors ir [[Braiens Fī]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|5|23||bez}} Kanapolisā. Galvenās lomas ierunājuši [[Ouens Vilsons]], [[Kristela Alonzo]], [[Kriss Kūpers]], [[Kabeļvīrs Lerijs]], [[Ārmijs Hamers]], [[Bonija Hānta]] un [[Kerija Vašingtone]]. Filma ir turpinājums 2006. gada animācijas filmai "[[Vāģi]]" un 2011. gada filmai "[[Vāģi 2]]".

sentences:
[[Kategorija:Džibutija]]
[[Kategorija:Vēsture pēc valsts]]
[[Kategorija:Āfrikas vēsture]]

sentences:
{{VietasKarte
 |Atlantijas okeāns
 |label= Angolas lielieplaka
 |position=left
 |width=250
  |latNS = S|latd = 15|latm = 00|lats = 00
  |longEW = E|longd = 2|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Angolas lielieplaka Atlantijas okeāna kartē
 |relief = jā
}}
'''Angolas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidaustrumos. Izvietojusies starp [[Āfrika]]s kontinenta krastu austrumos, [[Gvinejas grēda|Gvinejas grēdu]] ziemeļos, [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]] rietumos un [[Vaļu grēda|Vaļu grēdu]] dienvidos. Veidojusies [[mezozojs|mezozojā]], ieliecoties [[okeāns|okeāna]] gultnei. Vidējais dziļums ap 4000—6000 metru, maksimālais — 6050 metru. Gultnē globigerīnu dūņas un sarkanais māls. Lielieplakas rietumu malā [[Svētās Helēnas sala]].<ref>{{PZT|47}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kumola struktūrformula

Kumola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = izopropilbenzols,
 2-fenilpropāns
|           CAS numurs = 98-82-8
|ķīmiskā formula=C6H5CH(CH3)2
|molmasa=120,19
|blīvums=862
|kušanas temperatūra=-96 °C
|viršanas temperatūra=152 °C
|        šķīdība ūdenī = zem 0,01%
}}
[[Kumols]] jeb '''izopropilbenzols''' (C6H5CH(CH3)2) ir [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātisks ogļūdeņradis]] — [[benzols|benzola]] atvasinājums. Tas ir bezkrāsains, degtspējīgs, viegli uzliesmojošs šķidrums ar asu smaku. Ūdenī praktiski nešķīst, labi jaucas ar [[etilspirts|spirtu]], [[ēteris|ēteri]], benzolu.

sentences: {{Citas nozīmes|planētas Zeme atmosfēru|Atmosfēra (nozīmju atdalīšana)|atmosfēra}}

sentences:
i.]]
'''Krēvas ūnija''' bija vienošanās par dinastiskas savienības jeb  [[personālūnija]]s izveidi starp [[Lietuvas dižkunigaitija|Lietuvas dižkunigaitiju]] un [[Polijas Karaliste (1025—1385)|Polijas karalisti]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Nicotiana_tabacum_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-098.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Solanales
| rinda_lv =Nakteņu rinda
| dzimta =Solanaceae
| dzimta_lv =Nakteņu dzimta
| ģints =Nicotiana
| ģints_lv =Tabakas ģints
| suga =N. tabacum
| suga_lv = Īstā tabaka
| binomial =Nicotiana tabacum
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanāksme
| attēls     = Latvian Wikipedians meeting at 27-09-2023 in Riga.jpg
| datums     = {{dat|2023|09|27}}
| laiks      = 18.00—21.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = satikšanās un kopienas aktualitāšu apspriešana
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga ([https://www.openstreetmap.org/#map=18/56.95602/24.12863 karte])
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Titāns}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Gustamons}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Renvoy}}
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|uzņēmumu|Patria|Patria}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Patria Oyj''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1997. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = militārā rūpniecība
| products         = bruņotās mašīnas, ieroči, sakaru sistēmas, izlūkošanas sistēmas
| services         = militārā aprīkojuma dzīves cikla atbalsta pakalpojumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = Somijas valsts(50,1 %), ''[[Kongsberg Defense & Aerospace]]'' (49,9 %)
| num_employees    = > 3000
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.patriagroup.com patriagroup.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Patria Oyj''''' ir [[Somija]]s uzņēmums, militārās jomas pakalpojumu un risinājumu sniedzējs. Tas ir dibināts 1997. gadā, apvienojot vairākus Somijas militāro un aviācijas sistēmu ražotājus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolskābes struktūrformula

Glikolskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O3
|molmasa=76,05
|blīvums=1270
|kušanas temperatūra=75 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Glikolskābe''' (hidroksietiķskābe, 2-hidroksietānskābe, CH2OHCOOH) ir vienkāršākā hidroksi[[karbonskābe]]. Glikolskābe ir bezkrāsaina, kristāliska, higroskopiska viela bez smaržas, kas labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Rūdolfs Šulcs
|     vārds_orig = ''Rudolf Schulz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1807
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 05
|       dz_vieta = Birzgale, [[Kurzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1866
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Šveicē|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Šveices zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Dendra
| native_name    = {{gree|Δενδρά}}
| image          = Tholos tomb of Dendra 1.JPG
| image_size     =
| caption        = Dendras toloss no iekšpuses.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 39| lats = 25| latNS = N
| longd = 22| longm = 49| longs = 32| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Agrās bronzas un Mikēnu
| excavations    = no 1926. gada
| archaeologists = Aksels Persons
| condition      = Iebrukuši un veseli kapi
| management     = 4th Ephorate of Prehistoric and Classical Antiquities
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Dendra''' (gr. ''Δενδρά'') ir [[Mikēniešu civilizācija|mikēniešu perioda]] apbedījumu vieta [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], blakus Dendras ciemam, nepilnus 2 kilometrus uz ziemeļrietumiem no [[Mideja]]s akropoles, [[Argolīda|Argolīdā]]. Šī ir viena no nozīmīgākajām mikēniešu [[nekropole|nekropolēm]], un, domājams, bija saistīta ar Mideju.

sentences: {{citas nozīmes|[[psihotropā viela|psihoaktīvu]] produktu|Spice (nozīmju atdalīšana)|Spice}}

sentences: '''Klasteru līdzības jeb attāluma mērs''' ir kvantitatīvs lielums, kas [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju analīzē]] raksturo saikni jeb līdzību starp pētāmajiem objektiem. [[Klasteru analīze]] spēj dot atšķirīgus rezultātus vieniem un tiem pašiem [[dati]]em, līdz ar to, lai pareizi izvēlētos līdzības mēru, jānovērtē gan mainīgā veids, gan mērvienību skala, gan pētāmā objekta būtību. Kad dotie dati ir sadalīti klasteros, var aprēķināt to līdzības jeb tuvuma precīzu novērtējumu. Atkarībā no mainīgā veida tiek izdalītas divas attālumu mēru pamatgrupas: mēri mainīgajiem, kas pieder metriskajai skalai<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985.</ref> un mēri bināriem mainīgajiem.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Maļorka
|vietējais nosaukums = ''Mallorca''
|attēls              = Día de playa (7563009630).jpg
|attēla paraksts     = Palmas katedrāle un pludmale
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Spānija#Baleāru salas
|map_custom          = no
|reljefa_karte = jā
|izvietojums         = [[Vidusjūra]]
|arhipelāgs          = [[Baleāru Salas]]
|salu skaits         = 5
|latd=39|latm=37|lats=0|latNS=N |longd=2|longm=59|longs=0|longEW=E
|platība             = 3640.11
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Puigmahors]]
|augstums            = 1445
|valsts              = Spānija
|valsts adm vienības tips = [[Spānijas autonomie apgabali|Autonomais apgabals]]
|valsts adm vienība       = [[Baleāru Salas]]
|iedzīvotāji         = 869 067
|iedzīvotāju gads    = 2010
|blīvums             = 238,75
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Palma (pilsēta)|Palma]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   = 404 681
|piezīme =
}}
'''Maļorka''' ([[spāņu valoda|spāņu]] un {{val|ca|Mallorca}}) ir lielākā [[Spānija]]s sala, tās platība ir 3640,11 km². Tā atrodas [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Baleāru Salas|Baleāru salu]] arhipelāgā. Tajā atrodas Baleāru salu administratīvais centrs [[Palma (pilsēta)|Palma]]. Sala ir iecienīts tūrisma objekts, īpaši angļu un vācu ceļotāju vidū.<ref name="tourists" />

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFC20E|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Brendons Steilijs|bg_color=#0080C6|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Los Angeles Chargers|logo=Los Angeles Chargers logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Losandželosas "''Chargers''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Kalifornija|Inglvuda}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1959|menedžeris=Toms Telesko|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''[[SoFi Stadium]]''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=70 240|krāsas=Gaiši zila, dzeltena, balta<br />{{color box|#0080C6}} {{color box|#FFC20E}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Dīns Spanoss|prezidents=|divīzijas tituli=15}}'''Losandželosas "Chargers"''' ({{Val|en|Los Angeles Chargers}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Inglvuda|Inglvudā]], [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā. "Chargers" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēlēs aizvada ''[[SoFi Stadium]]'' stadionā, ko viņi dala ar citu NFL klubu [[Losandželosas "Rams"]]. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav izcīnījis [[Superkauss|Superkausu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Riters
|     vārds_orig = ''Carl Ritter''
|         attēls = Carl ritter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1779
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kvedlinburga]], [[Brandenburga-Prūsija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1859
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ģeogrāfs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Rezerfords
|     vārds_orig = ''Ernest Rutherford''
|         attēls = Ernest Rutherford (Nobel).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1871
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Braitvotera]], {{NZL}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Ernest rutherford sig.jpg
|   darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Makgila Universitāte]],
[[Mančestras Universitāte]]
|     alma_mater =[[Kenterberijas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne =[[fizika]]
|    pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
|       studenti =[[Patriks Blekets]],
[[Nilss Bors]],
[[Džeimss Čedviks]],
[[Edvards Epltons]],
[[Kazimežs Fajanss]],
[[Hanss Geigers]],
[[Oto Hāns]],
[[Pjotrs Kapica]],
[[Džons Kokrofts]],
[[Ernests Mersdens]],
[[Henrijs Mozlijs]],
[[Marks Olifants]],
[[Sesils Pauels]],
[[Frederiks Sodijs]],
[[Ernests Voltons]]
|     sasniegumi =[[kodolfizika]],
[[Rezerforda atoma modelis]],
[[Rezerforda izkliede]],
[[Rezerforda atpakaļizkliedes spektroskopija]],
[[protons|protona]] atklāšana
|    apbalvojumi = 1908. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Zvidzānu krogs''' ir bijušais [[krogs]], kas atrodas [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] [[Zvidzāni|Zvidzānos]], [[Rīga]]s—[[Daugavpils]] [[šoseja]]s ([[A6]]) kreisajā pusē.

sentences:
{{Programmatūras infokaste|
 name = OpenSSH
|logo =
|screenshot =
|caption = Don't tell anyone that I'm free.
|developer = [[OpenBSD]]
|latest_release_version = 9.0
|latest_release_date = 2022. gada 1. februāris
|operating_system = Multiplatformu
|genre = Attālināta piekļuve
|license = BSD
|website = http://www.openssh.com
}}

sentences:
'''Viduszeme''' ({{val|en|Middle Earth}}) ir autora [[Tolkīns|Dž. R. R. Tolkīna]] izdomāta pasaules daļa, kurā norisinās "[[Gredzenu pavēlnieks|Gredzenu pavēlnieka]]", "[[Hobits (grāmata)|Hobita]]" un citu šī autora grāmatu darbība.
Viduszemes termins ir ekvivalents [[Midgarda]]i [[Skandināvija|skandināvu]] [[mitoloģija]]s aprakstos, kurš raksturo cilvēku apdzīvoto pasauli, tas ir, okeāna aptvertu [[Zeme]]s centrālo [[kontinents|kontinentu]] Tolkīna iedomātajā mitoloģiskajā pagātnē. Tolkīns apgalvoja, ka viņa grāmatu darbība notiek Zemes pagātnē "citā iztēles līmenī".<ref>[http://tolkiengateway.net/wiki/1964_BBC_Interview Tolkīna intervija BBC 1964. gadā] (angliski)</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija tiosulfāta formulvienības modelis

Nātrija tiosulfāta kristālrežģa shēma

Nātrija tiosulfāta kristāli
|       citi nosaukumi = hiposulfīts, antihlors
|           CAS numurs = 7772-98-7
|      ķīmiskā formula = Na2S2O3
|              molmasa = 158,108
|              blīvums = 1667
|  kušanas temperatūra = 48,3 °C (pentahidrāta šķīšana
 kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = 100 °C (atšķeļ ūdeni);
 pie 220 °C sadalās
| šķīdība ūdenī        = 20,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija tiosulfāts''' (Na2S2O3) ir balta kristāliska viela ([[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli), kas uzskatāma par ļoti nestabilās [[tiosērskābe]]s [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]] ar divām vai piecām ūdens molekulām. Nātrija tiosulfāts šķīst arī šķidrā [[amonjaks|amonjakā]], bet vāji — [[etilspirts|spirtā]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Indiānis
| abbreviation = Ind
| name_latin = Indus
| RA = 21
| dec = −55
| areatotal = 294
| arearank = 49. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Ind''
| starmagnitude = 3,11
| neareststarname = ''ε Ind''
| stardistance = 11,82
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 15
| latmin = 90
}}

sentences:
[[Kategorija:Glikozīdi]]
[[Kategorija:Sēru saturoši savienojumi]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Nellija Furtado
|Attēls = Nelly Furtado 2010.jpg
|Att_izm = 220px
|Apraksts = Nellija Furtado 2010. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Nellija Kima Furtado
|Pseidonīms =
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1978|12|2}}
|Miris =
|Vieta = {{vieta|Kanāda|Britu Kolumbija|Viktorija|3s=Viktorija (Britu Kolumbija)}}
|Instrumenti = vokāls, [[ģitāra]], [[taustiņinstrumenti]], [[trombons]], [[ukulele]]
|Žanrs = [[popmūzika|pops]], [[poproks]], [[folkmūzika|folks]], [[triphops]], [[pasaules mūzika]], [[deju mūzika]]
|Nodarbošanās = dziedātāja, dziesmu autore, ierakstu producente
|Gadi = [[1996]] - pašlaik
|Izdevējkompānija = [[DreamWorks Records|DreamWorks]] (2000-2005)
[[Mosley Music Group|Mosley Music]] (2006-pašlaik)
[[Geffen Records|Geffen]] (2006-pašlaik)
|Darbojies_arī =
|Mlapa = {{url|http://www.nellyfurtado.com}}
|Dzimums = S
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Minna Dzelzkalne
| vārds_orig =
| attēls = Tirzmaliete.jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1876
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 23
| dz_vieta = [[Tirzas pagasts]], [[Valkas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1942
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 28
| m_vieta = [[Lejasciems]]<ref>[http://www.visitgulbene.lv/objekts/rakstnieces-tirzmalietes-pieminas-vieta/ Rakstnieces Tirzmalietes piemiņas vieta]</ref>, [[Latvijas ģenerālapgabals]], [[Ostlande|Ostlandes reihskomisariāts]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latviete]]
| dzimums = S
| vecāki = Andrievs Dzelzkalns
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms = Tirzmaliete
| nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
| periods = 1899-1936-?
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = [[Lirika]]
| slavenākie darbi = dzejoļi "Es dziedāšu par tevi, tēvu zeme", "Plūc ziedus skaistākos", "Lai mūžam neaizmirstama ir mātes piemiņa", "Draugs stāvot ceļa jūtīs"
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Jūlija Saņina
|          Attēls = OIFF 2014-07-11 172650 - Julia Sanina.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Jūlija Saņina Odesas starptautiskajā filmu festivālā 2014. gadā
|        Dz_vārds = Jūlija Holovaņa
|      Pseidonīms = Jūlija Saņina
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1990|10|11}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[Rokmūzika]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste, aktrise, blogere
|     Instrumenti = balss, ģitāra, bungas
|            Gadi = 2011—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = [[Sony BMG Music Entertainment]]
|   Darbojies_arī = [[The Hardkiss]] (2011—pašlaik)
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Jūlija Bebko''' (dzimusi '''Holovaņa'''; [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Юлія Олександрівна Бебко (Головань)'', dzimusi [[1990. gads|1990.]] gada [[11. oktobris|11. oktobrī]]), profesionāli pazīstama kā '''Jūlija Saņina''' (''Юлія Саніна''), ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]] un [[Ukraina]]s [[Alternatīvais roks|alternatīvā roka]] grupas ''[[The Hardkiss]]'' vadošā [[Solists|soliste]].

sentences:
(vispazīstamākā hlorīda) kristāli]]
'''Hlorīdi''' ir [[hlors|hlora]] [[binārie savienojumi]] ar [[ķīmiskais elements|elementiem]], kas ir mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par to. Šajos savienojumos hloram ir visstabilākā [[oksidēšanas pakāpe]] -1. Hlora savienojumiem ar daudz mazāk elektronegatīviem elementiem, piemēram, [[sārmu metāli]]em, ir raksturīga [[jonu saite]] un [[bāze (ķīmija)|bāziskas]] īpašības ([[magnija hlorīds|MgCl2]], [[KCl]]). Tie ir kristāliskas cietas vielas ar augstu [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] un ir uzskatāmi par hlorūdeņražskābes jeb [[sālsskābe]]s (HCl) [[sāļi]]em. Savukārt hlora savienojumiem ar elementiem, kas tikai nedaudz mazāk elektronegatīvi par to, ir skābas īpašības un to molekulās ir [[kovalentā saite|kovalentās saites]] ([[tetrahlorogleklis]] CCl4, [[fosfora pentahlorīds]] PCl5). Kovalentie hlorīdi ir viegli kūstošas cietas vielas, [[gāze]]s vai [[šķidrums|šķidrumi]] un tos sauc arī par '''hloranhidrīdiem'''. Starpstāvokli ieņem [[amfotēriskums|amfotērie]] hlorīdi, piemēram, [[alumīnija hlorīds]] AlCl3. Lielākā daļa [[metāls|metālu]] hlorīdu labi šķīst ūdenī (nešķīstoši vai mazšķīstoši ir tikai [[AgCl]], [[CuCl]], [[AuCl]], [[TlCl]] un [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]).

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Olivers Rīdels
|Attēls           = Oliver Riedel.JPG
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Grupas ''Rammstein'' basģitārists.
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         = Olivers Rīdels
|Dzimis           = {{ddv|1971|4|11}}
|Vieta_dz         = {{vieta|VDR|Šverīne}}
|Instrumenti      = [[basģitāra]]
|Žanrs            =
* [[industriālais metāls]]
* ''[[Neue Deutsche Härte]]''
|Nodarbošanās     = basģitārists
|Gadi             = [[1994]]—mūsdienās
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Music Group]]''
|Darbojies_arī    = ''[[Rammstein]]''
|Mlapa            =
|Dzimums          = V
}}

sentences:
[[Kategorija:Botsvāna]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āfriku|Botsvana]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Botsvana]]

sentences:
tosts, 1972]]
 no ASV piegādātā koncentrāta]]
'''Starptautiskā saspīlējuma atslābums''' ({{val|ru|Разрядка международной напряжённости}}; ASV un Rietumvalstīs parasti saukta franciski: ''détente'') bija lielā mērā [[Ričards Niksons|Niksona]], [[Henrijs Kisindžers|Kisindžera]] un [[Leonīds Brežņevs|Brežņeva]] veidots ārpolitikas modelis, kurš PSRS un ASV [[Aukstais karš|Aukstā kara]] sacensības vietā izvirzīja sadarbību. Galvenie notikumi bija SALT I un SALT II līgumu un [[Helsinku konference]]s gala vienošanās parakstīšana, kā arī ASV-PSRS Vladivostokas vienošanās.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pegazs
| abbreviation = Peg
| name_latin = Pegasus
| RA = 23
| dec = +20
| areatotal = 1121
| arearank = 7. vieta
| numbermainstars = 9, 17
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''ε Peg''
| starmagnitude = 2,39
| neareststarname = ''ι Peg''
| stardistance = 38,3
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Lapsiņa]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Mazais Zirgs]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
 [[303. ekspresbusu maršruts (Rīga)|303]] · [[363. ekspresbusu maršruts (Rīga)|363]]

<noinclude>[[Kategorija:Apakšveidnes]]</noinclude>

sentences: Par [[riņķa līnija]]s '''rādiusu''' sauc jebkuru [[nogrieznis|nogriezni]], kas savieno riņķa līnijas centru ar kādu no tās [[punkts (ģeometrija)|punktiem]].<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> Par rādiusu mēdz saukt arī šī nogriežņa [[garums|garumu]]. Riņķa līnijas un sfēras rādiuss ir vienāds ar pusi no tās [[diametrs|diametra]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Biders''' var būt:

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pūķis
| abbreviation = Dra
| name_latin = Draco
| RA = 17
| dec = +65
| areatotal = 1083
| arearank = 8. vieta
| numbermainstars = 14
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 6
| brighteststarname = ''γ Dra''
| starmagnitude = 2,24
| neareststarname = ''Struve 2398''
| stardistance = 11,5
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Vēršu Dzinējs]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Mazais Lācis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Lielais Lācis]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 15
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada aprīlis}}

sentences:
{{saistīts teksts}}
'''Cenu diskriminācija''' (''price discrimination'') jeb '''cenu diferenciācija''' (''price differentiation'') — atšķirīgu [[Cena (ekonomika)|cenu]] noteikšana vienādas nozīmes [[prece|precēm]] (vai [[pakalpojums|pakalpojumiem]]) atkarībā no to kvalitātes, pirkšanas (vai izmantošanas) daudzuma, [[tirgus]] vietas u. c. pazīmēm. Cenu diskriminācija paredz, ka dažādu cenu veidošana nav saistīta ar [[uzņēmums|uzņēmuma]] ražošanas vai darbības izmaksām, piemēram, individuālu pieeju klienta apkalpošanā, kas rada papildus izdevumus. Pats vienkāršākais cenu vadīšanas mehānisms ir noteikt produktam cenu un to nemainīt. Taču, izmantojot cenu diskrimināciju, uzņēmums var panākt lielāku peļņu. 1920. gadā [[Artūrs Sesils Pigu]] ieviesa jēdzienu ''cenu diskriminācija''.<ref name="pigo">[http://www.econlib.org/library/NPDBooks/Pigou/pgEW.html Pigou, Arthur C., The Economics of Welfare] {{en ikona}}</ref> Jēdzienu cenu diskriminācija praksē lieto piesardzīgi, to aizstājot ar ieņēmumu vadību, ražīguma vadību vai [[Tirgus segmentēšana|tirgus segmentēšanu]]. Neatkarīgi no tā, kāds tieši jēdziens tiek lietots, tā mērķis ir gūt lielāku peļņu, izmantojot dažādas cenas vieniem un tiem pašiem produktiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase_lv=Viendīgļlapji|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Carex buxbaumii kz1.jpg|rinda_lv=Graudzāļu rinda|rinda=Poales|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex buxbaumii|suga_lv=Buksbauma grīslis|autors=Wahlenb.|binomial=Carex buxbaumii}}
'''Buksbauma grīslis''' ({{val|la|Carex buxbaumii}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Tā ir nevienmērīgi sastopama [[Ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodes]] ziemeļu apgabalos, gan [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], gan [[Eirāzija|Eirāzijā]], purvainās, kaļķainās pļavās, zāļu [[Purvs|purvos]] ar skraju veģetācijas segumu un izcirtumos.
Buksbauma grīslis [[Latvija|Latvijā]] sastopams retumis visā teritorijā. Ierakstīts [[Baltijas jūras reģiona Sarkanā grāmata|Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā]] un [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]] 3. kategorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-buxbaumii-wahlenb/|title=Buksbauma grīslis - Carex buxbaumii Wahlenb. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-04}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ļaļa Tulpana
| native_name           = ''Ляля-Тюльпан''
| image                 = Victory Park, Ufa 05.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 54 | latm  = 49 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 56 | longm = 03 | longs = 21 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Islāms]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Baškortostāna|Ufa}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architect             = Vakils Davļatšins
| architecture_style    = modernisms
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1990
| year_completed        = 1998
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              = 1000
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      = 2
| minaret_height        = 53 metri
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}

sentences: s gaismas [[spektrs]], bet labajā ir spektrs, kas iegūts no tālas [[galaktiku kopa]]s.]]

sentences:
{{Datora infokaste
| name = [[AirPort]]
| developer = [[Apple Inc]]
| type = Bezvadu bāzes stacijas un kartes
| photo =
| first_release_date = [[1999]].gada [[21.jūlijs]]
| discontinuation_date =
| processor =
| baseprice =
| website = [http://apple.com/airport Apple.com - AirPort Extreme]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona ossiani
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona ossiani <small>Sinev, 1998</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona affinis''''' ir ūdensblusu suga. Tajā izšķir 2 pasugas: ''Alona ossiani ossiani'' Sinev, 1998 un ''Alona ossiani herricki'' Sinev, 2013. Izplatīta [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name="Sinev2013"/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
'''Trasuns''' ir latviešu uzvārds (siev. dz. Trasuna), tas var būt:

sentences: [[kristalogrāfija|Kristalogrāfijā]] '''heksagonālā singonija''' ir viena no 7 [[singonija|singonijām]]. [[kristāliskā struktūra|Kristālisko struktūru]] apraksta, balstoties uz trīs bāzes [[vektors|vektoriem]]. Heksagonālajā singonijā divi no bāzes vektoriem ir vienāda garuma, starp tiem ir 60° leņķis. Trešais bāzes vektors ir perpendikulārs attiecībā pret abiem pirmajiem. Rezultātā bāzes forma šajā singonijā ir pareiza sešstūra prizma.

sentences: '''Deklarācija par Ukrainas valsts suverenitāti''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Декларація про державний суверенітет України'') ir dokuments, ar kuru tiek pasludināta [[Ukraina]]s valsts suverenitāte. Pieņemts [[Ukrainas PSR Augstākā padome|Ukrainas PSR Augstākajā padomē]] XII sasaukumā 1990. gada 16. jūlijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://online.zakon.kz/Document/?doc_id=30456571|title=Декларация от 16 июля 1990 года № 55-XII «О государственном суверенитете Украины»|website=Информационная система ПАРАГРАФ|access-date=2023-04-13}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Argali Stuffed specimen.jpg
|  att_nosaukums = Argals jeb kalnu aita (''Ovis ammon'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|       valsts_r = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Artiodactyla
|       kārta_lv = Pārnadži
|         dzimta = Bovidae
|      dzimta_lv = Dobradžu dzimta
|    apakšdzimta = Caprinae
| apakšdzimta_lv = Kazu apakšdzimta
|          ģints = Ovis
|       ģints_lv = Aitas
|           suga = Ovis ammon
|        suga_lv = Kalnu aita
|       binomial = Ovis ammon <small>(Linnaeus, 1758)</small>
|       sinonīmi =
}}
'''Argali''' jeb '''kalnu aitas,'''<ref>''Барышников Г. Ф., В. Е. Гарутт, И. М. Громов и др.'' 1981. Каталог млекопитающих СССР (плиоцен — современность) / под ред. И.М. Громова и Г. И. Барановой. — Л.: Наука. — С. 88. — 406—407 с.</ref> arī '''arhari''' vai '''kačkari''' ({{val|la|Ovis ammon}}) ir pārnadžu zīdītāji no [[dobradži|dobradžu]] dzimtas, kas dzīvo [[Padomju Vidusāzija|Vidusāzijas]] un [[Centrālāzija]]s kalnu reģionos ([[Himalaji|Himalajos]], [[Tibeta|Tibetā]], [[Altajs|Altajā]]), tostarp [[Sibīrija]]s dienvidos. Aizsargā vides organizācijas; šobrīd starptautiskajā [[Sarkanā grāmata|Sarkanajā grāmatā]] tiek uzskatīta par sugu, kas atrodas tuvu apdraudētam stāvoklim (NT kategorija).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.iucnredlist.org/details/15733/0|title=Ovis ammon|publisher=Международный союз охраны природы|website=The IUCN Red List of Threatened Species|access-date=2013-09-06}}</ref> Suga iekļauta arī [[Krievijas Federācija]]s Sarkanajā grāmatā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sentdžordžesa
 | official_name            = ''St. George's''
 | settlement_type          = galavaspilsēta
 | image_skyline            = StGeorgesGrenada2000.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grenāda
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRD}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1650. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 33734
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = [[UTC-4]]
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 12 | latm = 03 | lats =  | latNS = N
 | longd = 61 | longm = 45 | longs =  | longEW = W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Sentdžordžesa''' ({{val|en|St. George's}}) ir [[Grenāda]]s galvaspilsēta, kas atrodas uz tāda paša nosaukuma salas [[Mazās Antiļu salas|Mazajās Antiļu salās]]. Tā izvietojusies salas dienvidrietumu piekrastē. Pilsētu 1650. gadā dibināja franču kolonisti. No 1885. līdz 1958. gadam Sentdžordžesa bija [[Britu impērija]]s kontrolētās [[Britu Vēja puses salas|Britu Vēja puses salu]] (''British Windward Islands'') galvaspilsēta. Mūsdienās tā ir nozīmīga valsts [[osta]]. Caur to tiek eksportēts [[kakao]], [[muskatrieksti]] un [[banāni]]. Attīstīta ir arī [[cukurs|cukura]] un [[rums|ruma]] ražošana.

sentences:
{| class="wikitable" align=right
|'''Singonija'''
|colspan=4| '''Brevē režģi'''
|-
|colspan=1| [[triklīnā singonija]]
||
|-
|rowspan=2| [[monoklīnā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts pamatnē
|-
||
||
|-
|rowspan=2| [[rombiskā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts pamatnē
|centrēts
|centrēts malās
|-
||
||
||
||
|-
|[[heksagonālā singonija]]
|
|-
|[[trigonālā singonija]]<br />(romboedriskā)
|
|-
|rowspan=2| [[tetragonālā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts
|-
||
||
|-

sentences: '''22. marts''' ir gada 81. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (82. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 284 dienas.

sentences:
{{shortcut|WP:51+}}
Šajā uzskaitījumā ir tie raksti, kuri nav latviešu valodas Vikipēdijā, bet ir visvairāk citu valodu Vikipēdijās.

sentences: '''Fosforskābes''' ir [[fosfors|fosforu]] un [[skābeklis|skābekli]] saturošas [[skābe]]s. Vispazīstamākā fosforskābe ir [[ortofosforskābe]].

sentences: '''Nanomotors''' ir molekulāra vai [[nano]] mēroga ierīce, kas ir spējīga pārveidot enerģiju mehāniskajā darbā. Tas tipiski var ģenerēt [[spēks|spēkus]], izmērāmus pikoņūtonos.<ref>{{laikraksta atsauce |last1=Dreyfus |first1=R. |last2=Baudry |first2=J. |last3=Roper |first3=M. L. |last4=Fermigier |first4=M. |last5=Stonne |first5=H.A. |last6=Bibette |first6=J. |title=Microscopic artificial swimmers |journal=Nature |date=2005 |issue=7060 |volume=437 |pages=862-5  |doi=10.1038/nature04090 |pmid=16208366}}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Bamrungsap | first1 = S. | last2 = Phillips | first2 = J. A. | last3 = Xiong | first3 = X. | last4 = Kim | first4 = Y. | last5 = Wang | first5 = H. | last6 = Liu | first6 = H. | last7 = Hebard | first7 = A. | last8 = Tan | first8 = W. | year = 2011 | title = Magnetically driven single DNA nanomotor | url = | journal = Small | volume = 7 | issue = 5| pages = 601–605 | doi=10.1002/smll.201001559| pmid = 21370463 }}</ref><ref>T. E. Mallouk and A. Sen, "Powering nanorobots," ''Scientific American'', May 2009, pp. 72-77</ref><ref>J. Wang, "Nanomachines: Fundamental and Application", Wiley, 2013</ref>

sentences: '''Nokrišņu daudzums''' ir [[ūdens]] slāņa biezums, kas būtu uzkrājies uz horizontālas [[virsma]]s [[nokrišņi|nokrišņu]] izkrišanas dēļ, ja šī virsma neuzsūc ūdeni un tas neiztvaiko. Turklāt nokrišņi [[sniegs|sniega]] un [[ledus]] veidā tiek pārveidoti kā šķidra ūdens nokrišņi, kuri būtu izveidojušies sniega un ledus kušanas rezultātā. Nokrišņu daudzumu mēra [[milimetrs|milimetros]]. Nokrišņu daudzumu mēra ar [[lietusmērītājs|lietusmērītāju]] jeb pluviometru.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #EEEEEE
| bg_color = #0000FF
| nos = Erevānas "Pyunik"
| logo_links = FC Pyunik logo.svg
| logo_izm = 220px
| pilns = ''Football Club Pyunik''
| iesauka =
| pilsēta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
| līga = [[Armēnijas Premjerlīga]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 2. vieta
| dib = 1996
| dib_mēn =
| dib_dat =
| dib_com =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās =
| stad = [[Vazgena Sargsjana republikāniskais stadions]]
| ietilp = 14 403
| krāsas =
| īpašn =
| prez = {{flaga|Armēnija}} Arturs Sogomonjans
| menedžeris =
| tren = {{flaga|Armēnija}} Artaks Osejans
| kapteinis =
| mediji = {{URL|http://fcpyunik.am/}}
| sadarbojas =
| current =
| pattern_la1 = _blueshoulders
| pattern_b1 = _blueshoulders
| pattern_ra1 = _blueshoulders
| pattern_sh1 =
| leftarm1 = FFFFFF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = FFFFFF
| shorts1 = FFFFFF
| socks1 = FFFFFF
| pattern_la2 = _whiteshoulders
| pattern_b2 = _whiteshoulders
| pattern_ra2 = _whiteshoulders
| pattern_sh2 =
| leftarm2 = 0000FF
| body2 = 0000FF
| rightarm2 = 0000FF
| shorts2 = 0000FF
| socks2 = 0000FF
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Yellow Handkerchief''
| attēls                   = TheYellowHandkerchief2008Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Udajans Prasads]]
| producents               = [[Artūrs Kons]]
| scenārija autors         = [[Erīna Dignema]]
| galvenajās lomās         =
* [[Viljams Hērts]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Marija Bello]]
* [[Edijs Redmeins]]
| mūzika                   =
* [[Džeiks Laivsijs]]
* [[Īfs Barzlijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|2|26|ASV|}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=yellowhandkerchief.htm|title=The Yellow Handkerchief (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 30, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|15,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|318,623}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Yellow Handkerchief''''' ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Usajads Prasads]]. Galvenās lomas atveido [[Viljams Hērts]], [[Kristena Stjuarta]], [[Marija Bello]] un [[Edijs Redmeins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Sarezas ezers
|attēls=Usoi.jpg
|paraksts=Usojas dambis
|map = Tadžikistāna
| plat_d=38 | plat_m=12 | plat_s=0 | plat_NS=N
| gar_d=72 | gar_m=45 | gar_s=0 | gar_EW=E
|vieta={{TJK}}
|platība=80
|garums=55,8
|platums=3,3
|Vid_dziļums=185
|Max_dziļums=505
|tilpums=16,074
|augstums_vjl=3263
|izteka=[[Murgoba]]
|baseins=16 500
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Sarezas ezers''' ({{val|tg|Кӯли Сарез}}, {{ara|دریاچه سریز}}) ir [[sprostezers]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Pamirs|Pamirā]]. Tas izveidojās [[1911]]. gada februārī, kad spēcīgas [[zemestrīce]]s laikā nogruvums aizšķērsoja [[Murgoba]]s aizu, izveidojot 567 metrus augstu dabisku [[Usojas dambis|Usojas dambi]]. Jau 1911. gada septembrī ūdens applūdināja Sarezas ciemu, kas deva nosaukumu jaunajam ezeram.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Betula saposhnikovii|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Betula|ģints_lv=Bērzi|suga=Betula saposhnikovii|suga_lv=Sapožņikova bērzs}}'''Sapožņikova bērzs''' ({{val|la|Betula saposhnikovii}}) ir [[bērzu dzimta]]s suga, kas savvaļā ir sastopama [[Āzija|Āzijā]], [[Tjanšana kalni|Tjanšana kalnos]] subalpīnajā joslā.

sentences: '''21. septembris''' ir 264. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (265. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir 101 diena.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .uz
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''UZINFOCOM''
|sponsors              = ''UZINFOCOM''
|domātais-pielietojums = Ar [[Uzbekistāna|Uzbekistānu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Uzbekistānā
|ierobežojumi          =
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.cctld.uz/ www.cctld.uz]
}}

sentences:
[[File:Taiwan_Strait.png|thumb|250px|Piemērs Veida-Džailsa sistēmas izmantošanai [[Ķīnas Republika|Taivānā]] un [[piņjiņs|piņjiņa]] izmantošanai [[Kontinentālā Ķīna|kontinentālajā Ķīnā]].]]
'''Veida—Džailsa sistēma''' ir [[Mandarīnu valoda|ķīniešu valodas]] transkripcijas sistēma, kas tika ņemta par pamatu ķīniešu vārdu pierakstam līdz 20. gadsimta vidum un dažkārt tiek lietota vēl mūsdienās. Veida—Džailsa sistēmu 1859. gadā izveidoja Tomass Frānsiss Veids (''Thomas Francis Wade''). 1892. gadā Herberts Alens Džailss (''Herbert Allen Giles'') publicēja ķīniešu-angļu vārdnīcu, kurā izmantoja T. F. Veida transkripciju ar nelieliem labojumiem. Līdz pat 20. gadsimta vidum tā bija vienīgā ķīniešu valodas transkripcija visās anglofonajās zemēs. Tagad to nomainījusi ''[[piņjiņs|piņjiņa]]'' sistēma, bet [[Ķīnas Republika|Taivānā]] - arī uzvārdu un personvārdu pierakstos.{{sfn|Jeļena Staburova|2019|с=5}}

sentences: {{Liberālisms}}'''Privātīpašums''' ir īpašumtiesību veids, kas nozīmē [[Fiziska persona|fiziskas]] vai [[Juridiska persona|juridiskas personas]] absolūtas, juridiski aizsargātas [[tiesības]] uz konkrētu [[Īpašums|īpašumu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Corncrake2.jpg
 | att_nosaukums = [[Grieze]] (''Crex crex'')
 |      binomial = Crex <small>([[Johann Matthäus Bechstein|Bechstein]], 1803)</small>
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Gruiformes
 |      kārta_lv = Dzērvjveidīgie
 |        dzimta = Rallidae
 |     dzimta_lv = Dumbrvistiņu dzimta
 |         ģints = Crex
 |      ģints_lv = Griezes
 |   kategorijas = nē
}}
'''Griezes''' (''Crex'') ir neliela [[dumbrvistiņu dzimta]]s (''Rallidae'') ģints, kas apvieno 2 [[suga]]s, kas izplatītas [[Vecā pasaule|Vecajā pasaulē]].<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/flufftails/ World Bird List: Flufftails, finfoots, rails, trumpeters, cranes, limpkin, 2020]</ref> Abas sugas sastopamas [[Āfrika|Āfrikā]], bet [[grieze]] (''Crex crex''), kas Āfrikā ziemo, ligzdo [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] lauksaimniecības ainavā tā ir parasta ligzdotāja visā teritorijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ornitofaunistika.com/lvp/lvp_crecre.htm |title=Ornitofaunistika: Grieze Crex crex |access-date={{dat|2013|12|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130731181348/http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_crecre.htm |archivedate={{dat|2013|07|31||bez}} }}</ref>

sentences: '''Skaļrunis''' jeb '''reproduktors''' ir elektroakustiska [[ierīce]], kas [[elektriskais signāls|elektriskā signāla]] enerģiju pārveido [[skaņas svārstības|akustisko svārstību]] enerģijā un izplata to apkārtējā telpā [[skaņa]]s frekvenču diapazonā (no 20 līdz {{nobr|20 000}} [[hercs|Hz]]). Skaļruņi parasti tiek ievietoti '''skandās''' jeb '''akustiskajās sistēmās''' (sarunvalodā — '''tumbās''') — [[kaste|kastveida]] konstrukcijās, tādēļ nereti šie termini tiek lietoti kā [[sinonīms|sinonīmi]]. Skaļruņi atrodas dažādās elektriskās ierīcēs, piemēram, [[televizors|televizoros]], [[personālais dators|personālajos datoros]] un [[radiouztvērējs|radiouztvērējos]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksilamīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un saišu leņķiem

Hidroksilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aminols, azanols
|           CAS numurs = 7803-49-8
|      ķīmiskā formula = NH2OH
|              molmasa = 33,030
|              blīvums = 1210
|  kušanas temperatūra = 306 K (33 °C)
| viršanas temperatūra = 331 K (58 °C) (22 mm Hg spiedienā; sadalās)
| šķīdība ūdenī        = veido hidrātu
|                 citi =
}}
'''Hidroksilamīns''' (NH2OH) ir bezkrāsaina kristāliska (adatveida kristāli) viela, kas viegli šķīst ūdenī, veidojot hidroksilamīna hidrātu NH2OH·H2O. Šķīst arī [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Hidroksilamīns ir higroskopisks un viegli sadalās. Tīri preparāti ir samērā stabili, bet piemaisījumi, it sevišķi [[sārmi]], paātrina sadalīšanos. Hidroksilamīns kūst pie 33 °C, bet pamazām sāk sadalīties jau pie 15 °C. Tālāk sildot izkusušu hidroksilamīnu, tas eksplodē. Strauji ar atklātu [[liesma|liesmu]] uzkarsējot [[mēģene|mēģenē]] hidroksilamīna pilienu, notiek sprādziens ar šautenes šāvienam līdzīgu troksni.<ref>В. А. Палаузов. ''Химические реактивы. Их свойства, получение, методы испытаний и применение''. Харьков, Киев : Государственное научно-техническое издательство Украины, 1935, 230. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = Bitcoin
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = Bitcoin logo.svg
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = Bitcoin logotips
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 200px
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           = [[Salvadora]]<ref name=btcasamblea>[https://www.asamblea.gob.sv/node/11282 El Salvador, primer país del mundo en reconocer al Bitcoin como moneda de curso legal]</ref>
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  = 1/100000000
|subvienības nosaukums  = satoši
|valūtas simbols        = {{nowrap|BTC, XBT,<ref>{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin gaining market-based legitimacy as XBT |url=http://www.coindesk.com/bitcoin-gaining-market-based-legitimacy-xbt/ |author=Jon Matonis |publisher=''Coindesk'' |date=2013. gada 17. decembris |accessdate=2013. gada 14. decembrī}}</ref> [[File:BitcoinSign.svg|9px]], ฿<ref name="SatoshiDice Forbes">{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin Casinos Release 2012 Earnings |author=Jon Matonis |url=http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |work=[[Forbes]] |location=Ņujorka |date=2013. gada 22. janvāris |quote=Responsible for more than 50% of daily network volume on the Bitcoin blockchain, SatoshiDice reported first year earnings from wagering at an impressive ฿33,310. |archiveurl=https://archive.today/20130216023758/http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |archivedate=2013. gada 16. Februāris |deadurl=no |access-date=2013. gada 11. Jūlijs }}</ref><ref group=P>Šis ir arī [[Taizemes bats|Taizemes bata]] simbols</ref>}}
|subvienības simbols    =
|iesauka              =
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Alyosha
|          Attēls = Alyosha.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Olena Kučera
|      Pseidonīms = Alyosha
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|5|14}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]]
|    Nodarbošanās = Dziedātājs
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1992—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Olena Kučera''' ({{val|uk|Олена Кучер}}; dzimusi {{dat|1986|5|14}} [[Padomju Savienība|PSRS]]), plašāk pazīstama kā '''Alyosha''', ir ukraiņu popmūziķe.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Vilhelms fon Rezons
|     vārds_orig = ''Friedrich Wilhelm von Raison''
|         attēls = Friedrich Wilhelm von Raison.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Koburga]],
(tagad {{DEU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1791
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Jelgava}}
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts ierēdnis, zinātnieks
|        dzimums =
|         vecāki = Žans Ferdinands Rezons, Šarlote Badona
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Madrigāls''' var būt:
* [[Madrigāls (mūzika)|Madrigāls]] mūzikā — vokāls daudzbalsīgs skaņdarbs ar laicīgu saturu,
* [[Madrigāls (literatūra)|Madrigāls]] literatūrā — itāliešu vienstrofas dzejolis, sākotnēji ar idillisku saturu.

sentences:
[[Kategorija:Administratīvā iedalījuma vienības]]
[[Kategorija:Kristietība]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ozarki
|attēls                 = Buffalo national river steel creek overlook.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Ozarki pie Bufalo nacionālās upes
|map                 = ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 37.166667
|longd                  = -92.5
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 = [[Springfīldas plato]], [[Bostonas kalni]], [[Senfrensisa kalni]], [[Salemas plato]]
|garums                 = 400
|platums                = 350
|kalns                  = [[Bafalolukauts]] (''Buffalo Lookout'')
|augstums               = 781
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Živetas stāvs''' ('''D2gv''') ir viena no divām vispārējās stratigrāfiskās shēmas [[Vidusdevons|vidusdevona]] vienībām. Nogulumi ir veidojušies živetas laikmetā 387,7—382,7 miljonu gadu intervālā starp vidusdevona [[eifela stāvs|eifela]] un [[Augšdevons|augšdevona]] [[Frānas stāvs|frānas]] [[Ģeoloģiskais laikmets|laikmetiem]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Foldāts
|     vārds_orig =
|         attēls = Ernesto Foldats Andins (1925-2003).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{flaga|Latvija}} [[Latvija]],  [[Liepāja]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{VEN}}, [[Karakasa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = Venecuēlas Centrālā Universitāte<br>[[Hārvarda Universitāte]]
|        zinātne = [[Bioloģija]], [[botānika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{Izolēts raksts|date=2014. gada septembrī,}}

sentences:
{{Catmore}}
{{Commonscat|1912 Summer Olympics}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans fon Molls
|     vārds_orig = ''Johann Paul Carl von Moll''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1735
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Bavārijas Ettingena]], [[Bavārija]] {{DEU}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1812
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Vīne]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[paleontoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Foraminīferu pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Johans Pauls Karls fon Molls''' (1735—1812) austriešu mikropaleontologs, kopā ar [[Leopolds fon Fihtels|Leopoldu fon Fihtelu]] ir Austrijas [[mikropaleontoloģija]]s pamatlicējs. Pētīja [[foraminīferas]] un aprakstīja daudzas jaunas sugas. Piedalījās Vīnes Dabaszinātņu kabineta ([[Vīnes Dabas vēstures muzejs|Vīnes Dabas vēstures muzeja]] priekštecis) darbā. 1798. gadā viņš kopā ar Fihtelu publicēja darbu "''Testacea microscopica aliaque minuta ex generibus argonauta et nautilus ad naturam delineata et descripta = Microscopische und andere kleine Schalthiere auf den geschlechtern Argonaute und Schiffer, nach der Natur gezeichnet und beschrieben''". 1803. gadā šis darbs bez izmaiņām tika pārpublicēts.<ref>Rögl, F., 1982: L. v. Fichtel und J.P.C. v. Moll und ihre wissenschaftliche Bedeutung. - Annalen Naturhist. Mus. Wien, 84A: 63-77, 5 Taf. - Wien. 63. lpp.</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Vaiņodes Svētā Krusta Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10958175
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Fokuss''' [[optika|optikā]] ir punkts, kurā krustojas caur optisko sistēmu izgājuša paralēlu staru kūļa stari vai staru pagarinājumi. Fokuss ir raksturīgs [[Lēca|savācējlēcām]] un [[Lēca|izkliedētājlēcām]]. Fokusu aprēķina pēc formulām:

sentences:
zelta statuja]]
'''Ahimsa''' ({{val-sa|अहिम्स}}) ir būtisks jēdziens [[Indija|Indijā]] radušajās [[Reliģija|reliģiski]] [[Filozofija|filosofiskajās]] mācībās, piemēram, [[Budisms|budismā]], [[Hinduisms|hinduismā]] un īpaši [[Džainisms|džainismā]], ar ko apzīmē nevardarbīgu izturēšanos pret dzīvajām būtnēm. Tas ir cieši saistīts ar uzskatu, ka jebkāda vardarbība izraisa negatīvas [[Karma|karmiskas]] sekas. Cilvēki, kas pieņem šo principu, parasti izvēlas [[Veģetārisms|veģetāru]] ēdienu, jo tā pagatavošanā nav nodarīts pāri [[dzīvnieki]]em, tie arī nepiedalās dzīvnieku upurēšanas rituālos. Tomēr jautājums par to, uz kādām būtnēm un, cik lielā mērā attiecināt ahimsas principu, ir diskutabls jau tūkstošiem gadu, jo dažādās minēto mācību kustībās un strāvojumos valda atšķirīgi uzskati.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 89
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ac
|             atommasa = [227]
|   valences elektroni = [Rn]6d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,1
|              blīvums = 10070
|  kušanas temperatūra = 1323 K (1050 °C)
| viršanas temperatūra = 3471 K (3198 °C)
}}

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = pilsētas
| Article = [[Rēzekne]]s
| Type =
| Image =Flag of Rēzekne.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use =
| Symbol =
| Proportion = 2:1:2
| Adoption =
| Design = Taisnstūra forma, tā audekls sadalīts trīs horizontālās vienāda platuma joslās: augšējā un apakšējā daļa - gaiši zilā, vidējā daļa - baltā krāsā. Karoga vidū attēlots Rēzeknes pilsētas ģerbonis
| Designer =
}}
'''Rēzeknes karogs''' ir viens no [[Rēzekne|Rēzeknes]] oficiālajiem simboliem kopā ar [[Rēzeknes ģerbonis|Rēzeknes pilsētas ģerboni]].
, Atbrīvošanas alejas laternas.]] Karogam ir 2 krāsas - zila un balta. Tas sadalīts trīs daļās, proporcionāli 2:1:2, gar malām ir zila krāsa, bet pa vidu balta. Karoga vidū ir novietots [[Rēzeknes ģerbonis]].<ref>http://www.likumi.lv/doc.php?id=246715</ref> Bieži karogs tiek izkārts vertikāli, piemēram, pie apgaismes stabiem, ēku sienām un citos gadījumos. Zilā krāsa tajā, iespējams, norāda uz pilsētas piederību Latgalei un Rēzeknes kā "Latgales sirds" simbolismu.
Karoga krāsas ir noteiktas Rēzeknes domes saistošajos noteikumos Nr.10 un ir šādas:
{{Rēzeknes karoga krāsas}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Teodors Debners
|     vārds_orig = ''Theodor Doebner''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Veckalsnava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Osnabrika}}<br>({{vieta|Vācija|Lejassaksija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = gleznotājs un grafiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Teodors Debners (mācītājs)|Teodors Debners]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Maironis''', īstajā vārdā '''Jons Mačulis''' ({{val|lt|Jonas Mačiulis}}; dzimis 1862. gada 21. oktobrī, miris 1932. gada 28. jūnijā) bija [[Lietuva|lietuviešu]] [[romantisms|romantisma]] dzejnieks.

sentences:
{{labs raksts}}
'''Efektīvais altruisms''' ir [[Filozofija|filozofiska]] teorija un sociāla kustība, kas izmanto [[Pierādījums|pierādījumus]] un rūpīgu [[Analīze|analīzi]], lai atrastu [[Efektivitāte (ekonomika)|efektīvākos]] veidus, kā uzlabot pasauli. Efektīvie altruisti aicina izvērtēt visus mērķus un darbības, tad rīkoties tā, lai radītu lielāko pozitīvo ietekmi.<ref name=vox>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vox.com/2015/4/24/8457895/givewell-open-philanthropy-charity|title = You have $8 billion. You want to do as much good as possible. What do you do?|last = Matthews|first = Dylan|date = April 24, 2015|accessdate = April 27, 2015|publisher = ''Vox''}}</ref> Šī plašā un pierādījumos balstītā pieeja atšķir efektīvo altruismu no tradicionālā [[Altruisms|altruisma]] vai [[labdarība]]s. Lai gan nozīmīga daļa efektīvo altruistu ir fokusēti uz [[Bezpeļņas organizācija|bezpeļņas]] sektoru, efektīvā altruisma [[filosofija|filozofija]] sniedzas daudz plašāk, piemēram, prioritizējot [[uzņēmējdarbība]]s, [[zinātne|zinātniskas]] un politiskas iniciatīvas, kuras pēc aplēsēm izglābtu vai uzlabotu visvairāk dzīvju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Global Priorities Project | Prioritisation and policy research|url=http://globalprioritiesproject.org/|website=Global Priorities Project|access-date={{dat|2016|07|25||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160731033806/http://globalprioritiesproject.org/|archivedate={{dat|2016|07|31||bez}}}}</ref> Ievērojamas ar efektīvā altruisma kustību saistītās personas ir [[Prinstonas Universitāte|Prinstonas]] filozofs [[Pīters Singers]] (''Peter Singer''),<ref name="blog.ted.com">{{Tīmekļa atsauce|last1=Walters|first1=Helen|title=The why and how of effective altruism: Peter Singer’s talk visualized|url=http://blog.ted.com/why-how-effective-altruism-peter-singer-visualized/|website=TED Blog}}</ref> ''[[Facebook]]'' līdzdibinātājs Dastins Moskovics (''Dustin Moskovitz'')<ref name="Washington Post on Dustin Moskovitz and Cari Tuna">{{Ziņu atsauce | url=https://www.washingtonpost.com/business/billionaire-couple-give-plenty-to-charity-but-they-do-quite-a-bit-of-homework/2014/12/26/19fae34c-86d6-11e4-b9b7-b8632ae73d25_story.html | title=Cari Tuna and Dustin Moskovitz: Young Silicon Valley billionaires pioneer new approach to philanthropy | date=December 26, 2014 | agency=The Washington Post}}</ref> un [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas]] filozofi [[#Viljams Makaskils|Viljams Makaskils]] (''William MacAskill'')<ref name="The Atlantic article The Greatest Good">{{Ziņu atsauce|last1=Thompson|first1=Derek|title=The Greatest Good|url=http://www.theatlantic.com/business/archive/2015/06/what-is-the-greatest-good/395768/#b06g25t20w15|publisher=The Atlantic|date=June 15, 2015}}</ref> un [[#Tobijs Ords|Tobijs Ords]] (''Toby Ord'').<ref name="Peter Singer The Most Good You Can Do">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/watch?v=NBWWX4ViD3E/|website=YouTube|title=Peter Singer: "The Most Good You Can Do" | Talks at Google}}</ref> Efektīvā altruisma kustību veido vairākas reģionālās un universitāšu nodaļas<ref name="EA groups">{{Tīmekļa atsauce|url=http://eahub.org/groups|website=Effective Altruism Hub|accessdate=4 December 2015|title=Effective Altruist Groups}}</ref> un organizācijas<ref name="EA organizations">{{Tīmekļa atsauce|url=http://effectivealtruism.org/organizations/|website=Effective Altruism|accessdate=4 December 2015|title=Organizations|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160729212638/https://www.effectivealtruism.org/organizations/|archivedate={{dat|2016|07|29||bez}}}}</ref> daudzviet pasaulē.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg6-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Hipotalāms''' ir daļa no [[Smadzenes|smadzenēm]], ko veido mazi kodoli ar dažādām funkcijām. Viena no galvenajām hipotalāma funkcijām ir [[Nervu sistēma|nervu sistēmas]] saistīšana ar [[Endokrīnā sistēma|endokrīno sistēmu]] caur [[Hipofīze|hipofīzi]]. Hipotalāms ir novietots zem talāma, tieši virs smadzeņu stumbra un ir daļa no [[Limbiskā sistēma|limbiskās sistēmas]]. Hipotalāms atrodams visiem [[Mugurkaulnieki|mugurkaulniekiem]]. Cilvēkam tas ir mandeles lielumā. Hipotalāms nodrošina dažādus vielmaiņas procesus un autonomās nervu sistēmas darbību. Tas ražo vairākus neirohormonus jeb atbrīvojošos hormonus, kas vai nu aktivē vai nomāc hipofīzes hormonu sekrēciju.  Hipotalāms piedalās ķermeņa temperatūras, izsalkuma, diennakts ritmu, slāpju, noguruma u.c. procesu regulācijā. <ref>NCI Dictionary of Cancer Terms http://www.cancer.gov/publications/dictionaries/cancer-terms?CdrID=46359</ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Arāla jūra
|attēls=Aralship2.jpg
|paraksts=Pamests kuģis Arāla gultnē
|karte=Aral sea 2000-2009.gif
|kartes_paraksts=Arāla jūras samazināšanās (2000—2009)
|map = Kazahstāna#Uzbekistāna#Āzija
| plat_d=44 | plat_m=49 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=59 | gar_m=37 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{KAZ}}
{{UZB}}
|platība=13 900
|garums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=
|izteka=beznoteces
|baseins=1 549 000
|valstis={{AFG}}
{{KAZ}}
{{KGZ}}
{{UZB}}
{{TJK}}
|salas=
|pilsētas=
}}
[[File:Aral Sea.gif|thumb|1960–2014]]
'''Arāla jūra''' ({{val|kk|Арал теңізі}}, ''Aral teñizi''; {{val|uz|Orol dengizi}}) ir izsīcis beznoteces [[ezers]] [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], [[Kazahstāna]]s un [[Uzbekistāna]]s [[Karakalpakstānas Republika]]s teritorijā. Kopš [[1960. gadi]]em tikusi novērota Arāla jūras sarukšana un izžūšana, kas lielā mērā skaidrojama ar cilvēku saimniecisko darbību (ūdens novadīšanu lauksaimniecības zemju apūdeņošanai). Viens no senākajiem pasaules ezeriem, vairāk nekā 5 miljonus gadu vecs. 1960. gadā tā platība bija {{nobr|68 900 km²}}, 2010. gadā — {{nobr|13 900 km²}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ntsomz.ru/projects/eco/econews_271108_beta |title=Космический мониторинг состояния водных объектов |access-date={{dat|2011|10|14||bez}} |archive-date={{dat|2014|10|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20141031093855/http://www.ntsomz.ru/projects/eco/econews_271108_beta }}</ref> 2014. gada vasarā ezera lielākā austrumu daļa tika atzīta par pilnībā izžuvušu,<ref>[http://www.theguardian.com/world/2014/oct/01/satellite-images-show-aral-sea-basin-completely-dried?CMP=fb_gu Satellite images show Aral Sea basin 'completely dried'] Guardian</ref> taču ūdens saglabājās bijušās Arāla jūras ziemeļu daļā ([[Mazais Arāls]]) un izsīkstošajā rietumu daļā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Kristofs Bērenss
|     vārds_orig = Johann Christoph Berens
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1729
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 19
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
 ķeizaram [[Jozefs II Hābsburgs|Jozefam II]] sakarā ar viņa viesošanos Rīgā 1780. gadā.]]
'''Johans Kristofs Bērenss''' ({{val|de|Johann Christoph Berens}}; dzimis {{dat|1729|10|7}}, miris {{dat|1792|11|19}}) bija [[Rīga]]s lieltirgotājs, rātskungs un saimnieciskās tiesas prezidents. Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem [[Kārlis Bērenss|Kārli]] un [[Reinholds Bērenss|Reinholdu]] veidoja Rīgas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] [[Rīgas loža "Pie zobena"|"Zobena ložas"]] ("''Zum Schwerdt''") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Berensu aprindas".

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 64
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 25
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Gd
|             atommasa = 157,25
|   valences elektroni = [Xe]4f75d16s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Gadolīnija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,20
|              blīvums = 7900
|  kušanas temperatūra = 1585 K (1312 °C)
| viršanas temperatūra = 3546 K (3273 °C)
}}
'''Gadolīnijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Gd''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 64. Tas ir sudrabbalts, mīksts [[metāls]]. Salīdzinot ar citiem [[lantanīdi]]em, tas ir relatīvi stabils gaisā (oksidējas lēnām, veidojot melnu pārklājumu). Zem tā [[Kirī temperatūra|kirī temperatūras]] gadolīnijs ir [[feromagnētisks]]. Virs [[Kirī temperatūra|kirī temperatūras]] tas ir [[paramagnētisks]]. Dabā gadolīnijs sastopams oksīda formā un to atdalot tam ir citu reto metālu piejaukumi to līdzīgo ķīmisko īpašību dēļ. Gadolīniju iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Olga Kaņiskina
 |      vārds_orig = ''Ольга Каниськина''
 |          attēls = Olga Kaniskina Osaka07 2.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1985|1|16}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Mordovijas APSR}} (Tagad [[Mordvija]], {{RUS}})
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = soļošana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a = 3 ([[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]], [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]], [[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]])
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalGold|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|[[Vieglatlētika 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs|20 km soļošana]]}}
{{MedalDisqualified|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|[[Vieglatlētika 2012. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs|20 km soļošana]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold| [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|20 km soļošana}}
{{MedalDisqualified|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|20 km soļošana}}
{{MedalDisqualified|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|20 km soļošana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver| [[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Gēteborga 2006]] |20 km soļošana}}
{{MedalDisqualified| [[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Barselona 2010]] |20 km soļošana}}
}}
'''Olga Kaņiskina''' ({{Val-ru|Ольга Николаевна Каниськина}}; dzimusi {{dat|1985|1|16}} [[Mordovija|Mordovijā]]) ir [[Krievija]]s bijusī [[vieglatlētika|vieglatlēte]], soļotāja.

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] '''vektoriālais reizinājums''' ir [[bināra operācija]], kas diviem [[trīsdimensiju telpa|trīsdimensiju Eiklīda telpā]] esošiem [[vektors|vektoriem]] piekārto vektoru, kas [[Perpendikuls|perpendikulārs]] dotajiem vektoriem un kura garums vienāds ar sākotnējo vektoru veidotā [[paralelograms|paralelograma]] [[laukums|laukumu]].

sentences:
{{catmore}}
{{Commons cat|B vitamins|B vitamīni}}

sentences:
{| class="wikitable" align="right"
| '''monoklīns, vienkāršs'''
| '''monoklīns, pamatnē centrēts'''
|-
|
| style="vertical-align: bottom; text-align: center;" |
|}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Pavlo Li
 |    vārds_orig = ''Павло Лі''
 |        attēls = Павло Лі.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|1988|7|10}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Krimas apgabals|Eipatorija}}
 |     m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|2022|3|6|1988|7|10}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{vieta|Ukraina|Kijivas apgabals|Irpiņa}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{UKR}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = aktieris, televīzijas raidījumu vadītājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Pavlo Li''' ({{val|uk|Павло Романович Лі}}, dzimis {{dat|1988|7|10}}, miris {{dat|2022|3|6}}) bija [[Ukraina|ukraiņu]] aktieris un televīzijas raidījumu vadītājs. Sākoties [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukumam Ukrainā]] kara pirmajā dienā iestājās Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēkos. Gājis bojā kaujā, kad Krievijas spēki bombardēja [[Irpiņa]]s pilsētu netālu no galvaspilsētas [[Kijiva]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbc.com/news/world-europe-60659363|title=Ukrainian actor Pasha Lee killed in Russian bombardment|publisher=BBC News}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propionskābes struktūrformula

Propionskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2COOH
|molmasa=74,08
|blīvums=990
|kušanas temperatūra=-21 °C (252 K)
|viršanas temperatūra=141 °C (414 K)
}}
'''Propionskābe''' (etānkarbonskābe, propānskābe, CH3CH2COOH) pieder pie piesātinātajām vienvērtīgajām [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Propionskābe ir trešā vienkāršākā karbonskābe. Propionskābe ir caurspīdīgs šķidrums ar asu smaku. Līdzīgi [[etiķskābe]]i, propionskābes molekulas veido dimērus. Propionskābes [[sāļi|sāļus]] un [[esteri|esterus]] sauc par '''propionātiem'''.

sentences:
{{cita nozīme|Somijas uzņēmumu|Latvijas upi|Pīsla}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Pisla Oy''
| native_name      =
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1976. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vītasāri]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = celtniecības un interjera dizaina produkti, ēdienu gatavošanas piederumi, pirts un vannas istabas piederumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Salix Group]]'' (''[[Volati]]''), {{SWE}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://pislagroup.com/ pislagroup.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Pisla Oy''''' ir [[Somija]]s metāla produktu uzņēmums. Tā galvenais birojs, projektēšanas un izstrādes centrs, kā arī ražošanas un loģistikas centrs atrodas [[Vītasāri]]. Uzņēmums ir dibināts 1976. gadā. ''Pisla Oy'' īpašnieks ir Zviedrijas uzņēmums ''[[Salix Group]]''.

sentences:
Šī kategorija satur [[Wikipēdija]]i zināmās [[programmēšanas valoda]]s.
{{Commonscat|Programming languages}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Vordhantailenda
| oriģinālnosaukums    = ''Ward Hunt Island Research Station''
| attēls               = Ward Hunt Island, Ice Shelf 01.jpg
| paraksts             = Telšu nometne pie Vordhantailendas stacijas
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
 |relief = jā
| map_label            =
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{CAN}}<br/>{{CA-NU}}
| latd=83| latm=05| lats= 36| latNS=N
| longd=74| longm=09| longs= 34| longEW=W
| novietojums          = [[Vorda Hanta sala]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1957
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Centre d’études nordiques|CEN]], ''Parks Canada''
| pers_vasara          = 12
| pers_ziema           =
| augstums             = 25
| vid_t                = -17,3
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Austrumu laiks|CST]] (UTC-5)
| mājaslapa            =
}}
'''Vordhantailendas pētniecības stacija''' ({{val|en|Ward Hunt Island Research Station}}) ir [[Kanāda]]s [[polārstacija|pētniecības]] un tūrisma atbalsta stacija [[Arktika|Arktikā]], [[Kutinirpāka]]s nacionālajā parkā.<ref name=cen>[https://eu-interact.org/field-sites/cen-ward-hunt-island-research-station/ Interact International Network for Terrestrial Research and Monitoring in the Arctic. CEN Ward Hunt Island Research Station]</ref> Izvietojusies nelielās [[Vorda Hanta sala]]s ziemeļu krastā pie [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeāna]]. Pie stacijas izveidots lidlauks ar {{nobr|450 m}} garu grunts skrejceļu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Pollachius_pollachius_aquarium.jpg
| att_nosaukums = [[Pollaks]] (''Pollachius pollachius'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|         kārta = Gadiformes
|      kārta_lv = Mencveidīgās
|        dzimta = Gadidae
|     dzimta_lv = Mencu dzimta
|         ģints = Pollachius
|      ģints_lv = Pollaki
|      binomial = Pollachius <small>([[Sven Nilsson|Nilsson]], 1832)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eduards fon Delingshauzens
|     vārds_orig = ''Eduard Julius Alexander von Dellingshausen''
|         attēls = Eduard von Dellingshausen.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = [[Krievijas impērija]]s [[Valsts Padome]]s loceklis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Potsdama]], [[Trešais Reihs]] (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = politiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki = Nikolajs fon Delingshauzens, Adīne fon Veisa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Aleksandrīne fon Dellingshauzena
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Jonu mikroskops''' (jeb '''jonu projektors''') sastāv no [[sfēra|sfēriska]] trauka, kuras [[rādiuss]] ir aptuveni 0,1 [[metrs|m]] (10 [[centimetrs|cm]]), un [[volframs|volframa]] adatas, kuras smaile novietota trauka centrā (sk. zīmējumu). Smailes liekuma rādiuss izveidots tik mazs, cik vien tas ar modernām [[metāls|metāla]] apstrādes metodēm iespējams (apmēram 50 [[nanometrs|nm]]). Sfēras iekšējā virsma pārklāta ar plānu vadītāja slāni, kas, līdzīgi [[televizors|televizora]] [[kineskops|kineskopa]] ekrānam, spīd ātru daļiņu triecienu iedarbībā. Starp pozitīvi lādēto smaili un negatīvi lādēto vadītāja slāni rada dažus simtus [[volts|voltus]] lielu [[spriegums|spriegumu]]. Trauku piepilda ar [[hēlijs|hēliju]] nelielā [[spiediens|spiedienā]] 100 [[paskāls|Pa]].

sentences: '''Aberācija''' [[astronomija|astronomijā]] ir parādība, kas rada debess objektu šķietamu kustību ap to patieso atrašanās vietu atkarībā no novērotāja ātruma. Tās rezultātā objekti šķiet pārvietoti novērotāja kustības virzienā, salīdzinot ar to redzamo stāvokli, kad novērotājs ir nekustīgs. [[Grāds (leņķis)|Leņķa]] izmaiņas ir v/c, kur c ir [[gaismas ātrums]] un v novērotāja ātrums. "Zvaigžņu" vai "ikgadējās" aberācijas gadījumā [[zvaigzne]]s redzamā pozīcija novērotājam uz [[Zeme]]s periodiski mainās gada laikā, mainoties Zemes kustības virzienam, kad tā riņķo ap [[Saule|Sauli]], ar maksimālo leņķi aptuveni 20 loka sekundes.

sentences: '''Dūralumīnijs''' ir [[Alumīnijs|alumīnija]] [[sakausējums]] ar [[Varš|varu]] un [[Magnijs|magniju]]. Tas ir ļoti izturīgs un viegls, kas padara to par ideālu izejmateriālu [[aviācija]]s [[Rūpniecība|rūpniecībā]]. Ar to tika būvēta pirmā īstā firmas ''Junkerss'' pasažieru lidmašīna ''F13''.

sentences:
[[Kategorija:Filipīnu provinces]]
[[Kategorija:Ziemeļmindanao]]
[[Kategorija:Mindanao]]

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Maniakālā depresija''' jeb '''bipolārisms'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.spkc.gov.lv/ssk/indexcb14.html?p=24%2C5%2C79 |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2014|05|31||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150424045434/http://www.spkc.gov.lv/ssk/indexcb14.html?p=24%2C5%2C79# |archivedate={{dat|2015|04|24||bez}} }}</ref> [[psihiatrija|psihiatrijā]] ir slimība, kuras laikā [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresīvas]] epizodes regulāri mijas ar maniakāli pacilājošu [[garastāvoklis|garastāvokli]]. Parasti tas ir hroniska rakstura traucējums.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Eurostar''
| native_name      =
| logo             = 1280px-NewEurostarLogo.svg.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Eurostar_d'hiver_arrivant_à_Albertville_(2018).JPG
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Eurostar International Limited''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = https://www.eurostar.com/
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Baznīcas apustulitāte''' (''The Apostolicity of the Church'') ir [[Pasaules luterāņu federācija]]s un [[Romas katoļu baznīca]]s [[Pontifikālā padome kristiešu vienības veicināšanai|Pontifikālās padomes kristiešu vienības veicināšanai]] kopējas Luterāņu - Romas katoļu vienības komisijas (''Lutheran - Roman Catholic Commission on Unity'') teoloģiskās diskusijas dokuments (2006).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Māra Cielēna
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1954
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 29
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Rakstniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Māra Cielēna''' (dzimusi {{dat|1954|5|29}} [[Rīga|Rīgā]])<ref name="LAT">{{LAT e|2|22}}</ref> ir [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ksenija Balta
 |          attēls = Ksenija_Balta_Doha_2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ksenija Balta 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|11|1}}
 |         dz_viet = [[Minska]], [[Baltkrievijas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{EST}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[tāllēkšana]], [[septiņcīņa]], [[sprints]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = [[Andrejs Nazarovs]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,87 m
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 11,47
 |           PR2_d = 100 m
 |             PR3 = 23,05
 |           PR3_d = 200 m
 |             PR4 = 6180
 |           PR4_d = Septiņcīņa
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = [[Igaunijas gada sportiste]] (2009, 2016)
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ksenija Balta''' ({{val|et|Ksenija Balta}}; dzimusi {{dat|1986|11|1}} [[Minska|Minskā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]]) ir [[Igaunija]]s [[vieglatlēte]], startē daudzcīņas, tāllēkšanas un 100 m sprinta disciplīnās.

sentences:
{{Salu infokaste
| nosaukums = Tanegasimas kosmosa centrs
| attēls = Global Precipitation Measurement (GPM) pre-launch.jpg
| attēla paraksts = Palaišanai sagatavota raķete H-IIA Tanegasimā
| attēla izmērs = 260px
| vietas karte = {{VietasKarte | Japāna
| width = 260
| float = right
| position = right
| mark = Green pog.svg
| lat_deg = 30 | lat_min = 24 <!-- pēc noklusējuma: lat_dir = N -->
| lon_deg = 130 | lon_min = 58 <!-- pēc noklusējuma: lon_dir = E -->
}}
| vietējais nosaukums = 種子島宇宙センタ
| izvietojums = [[Klusais okeāns]]
| latd = 30
| latm = 24
| lats = 00
| latNS = N
| longd = 130
| longm = 58
| longs = 12
| longEW = E
| arhipelāgs = [[Japānas salu arhipelāgs]]
| platība = 9,7
| valsts = Japāna
| piezīme = Pārvalda JAXA — <br>[[Japānas Aerokosmisko pētījumu aģentūra]]
}}
'''Tanegasimas kosmosa centrs''' ({{Val-ja|種子島宇宙センタ}}, ''Tanegashima Uchū Sentā''), arī '''Tanegašimas kosmosa centrs''', ir [[Japāna]]s lielākais [[kosmodroms]]. Izvietots [[Tanegasima]]s salas dienvidaustrumu piekrastē, apmēram 40 km uz dienvidiem no lielās [[Kjusju]] salas dienvidu krasta. Administratīvi atrodas [[Kagosimas prefektūra|Kagosimas prefektūrā]]. Dibināts 1969. gadā, pieder [[Japānas Aerokosmisko pētījumu aģentūra]]i — JAXA.<ref>[https://global.jaxa.jp/about/centers/tnsc/index.html JAXA: Tanegashima Space Center]</ref>

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Patvinsuo nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Patvinsuo_kohosuota.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief          = jā
| latd                = 63.111389
| longd               = 30.704444
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija|Ziemeļkarēlija}}
| nearest_city        =
| area                = 105 km2
| established         = 1982
| visitation_num      = 12 000
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/patvinsuonp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Patvinsuo nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=10 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q591025"
}
</mapframe>
'''Patvinsuo nacionālais parks''' ({{val|fi|Patvinsuon kansallispuisto}}) ir 1982. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s austrumos, [[Ziemeļkarēlija]]s reģionā.

sentences:
{| class="toccolours" border="1" cellpadding="4" style="float: right; margin: 0 0 1em 1em; width: 20em; border-collapse: collapse; font-size: 95%; clear: right;"
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|{{{konflikts}}}
|-
|colspan="2" style="font-size: 90%; text-align: center;"|
{{{paraksts}}}
|-
| colspan="2" |'''Sākums''': {{{sāklaiks}}}
|-
| colspan="2" |'''Vieta''': {{{vieta}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Puses
|-
|width="50%" valign="top"| {{{puse1}}}
|width="50%" valign="top"| {{{puse2}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Līderi
|-
|width="50%" valign="top"| {{{karavad1}}}
|width="50%" valign="top"| {{{karavad2}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Zaudējumi
|-
|width="50%" valign="top"| {{{zaud1}}}
|width="50%" valign="top"| {{{zaud2}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Galvenās sadursmes
|-
| colspan="2" |{{{kaujas}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Beigas
|-
| colspan="2" |'''Beigas''': {{{beiglaiks}}}
|-
| colspan="2" |'''Līgums''': {{{līgums}}}
|-
| colspan="2" |'''Iznākums''': {{{iznāk}}}
|}<noinclude>

{{Konflikta infokaste
|konflikts =
|attēls =
|paraksts =
|sāklaiks =
|vieta =
|puse1 =
|puse2 =
|karavad1 =
|karavad2 =
|zaud1 =
|zaud2 =
|kaujas =
|beiglaiks =
|līgums =
|iznāk =
}}

[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences: '''Griezes kustības enerģija''' (<math>{E_k}_r</math>) ir [[Griezes kustība|rotējošam]] [[Fizikāls ķermenis|ķermenim]] piemītoša [[enerģija]]. Ja ķermenis vienlaikus atrodas gan griezes, gan [[Virzes kustība|virzes kustībā]], tad griezes kustības enerģija ir daļa no šī ķermeņa [[Kinētiskā enerģija|kinētiskās enerģijas]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Mandaji
|attēls          =
|image_caption   = Mandaju karotājs (1913)
|native_name     = ''Mandaya''
|skaits          = 523 475 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[mandaju valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija        = [[politeisms]]
|grupas          =
|radi            = [[lumadi]], [[moro]]
}}
'''Mandaji''' (''Mandaya'') ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām, tiek pieskaitīti [[lumadi]]em. Apdzīvo kalnainos apvidus [[Mindanao]] salas austrumos. Kopskaits tiek lēsts ap 520 tūkstošiem (0,5 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir viena no daudzskaitlīgākajām [[lumadi|lumadu]] tautām. Lielākā daļa mandaju mīt [[Austrumdavao]] (261 742 cilvēki; 45,5 % no iedzīvotāju kopskaita), [[Dienvidsurigao]] (98 675; 15,4 %) un [[Davao de Oro]] (59 150; 7,7 %) provincēs.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Dalās vairākās etniskās grupās — mangvangi, mangrangani, managosani, pagsupani, divavaononi un dibabaoni.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/mandaya/ |title=Peoples of the Philippines: Mandaya |access-date={{dat|2024|03|01||bez}} |archive-date={{dat|2022|07|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220723143812/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/mandaya/ }}</ref>  Dažkārt mandajiem pieskaita tuvu radniecīgos [[mansaki|mansakus]] (78 199 cilvēki, dzīvo galvenokārt Davao de Oro provincē). Runā [[mandaju valoda|mandaju valodā]], kurai izšķir vairākus dialektus; kā ''[[lingua franca]]'' izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodas.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/Mandaya/ Ethnic Groups of the Philippines. Mandaya]</ref> Mandaji lielākoties ir savas tradicionālās [[politeisms|politeistiskās]] reliģijas piekritēji. Izplatīta [[poliginija]]. [[Etnonīms]] ''mandaya'' tulkojumā nozīmē ‘pirmie [cilvēki] augšup pa straumi’.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Conepatus semistriatus.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Mephitidae
| dzimta_lv=Skunksi
| ģints=Conepatus
| ģints_lv=Cūkšņukura skunksi
| suga=Conepatus semistriatus
| suga_lv=Svītrainais cūkšņukura skunkss
| binomial=Conepatus semistriatus <small>([[Boddaert]], 1785)</small>
| izplatība=

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ģimenes bizness
| operators =
| attēls = Family Business (movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šons Konerijs]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Metjū Broderiks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Family Business''
| studija = * ''Gordon Company''
* ''[[Regency Enterprises|Regency International Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures|Tri-Star Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|12|15}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0097328/|title=Family Business (1989) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ģimenes bizness"''' ({{Val|en|Family Business}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lūmets]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Konerijs]], [[Dastins Hofmans]] un [[Metjū Broderiks]].

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Prokuratūra''' ir iestāde, kas uzrauga [[likumi|likumu]] izpildi un ierosina sodīt likumpārkāpējus, kā arī [[valsts]] vārdā uztur apsūdzību pret tiem [[tiesa|tiesā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name         = ''Metro-Goldwyn-Mayer Studios, Inc.''
| logo = MGM logo.png
| caption      =
| type         =
| foundation   = {{dat|1924|04|17||bez}}
| founder      = [[Markuss Lēvs]]
| location     = {{vieta|ASV|Kalifornija|Beverlihilsa}}
| key_people   =
| industry     = Kino
| products     =
* Mākslas filmas
* Televīzijas raidījumi
| revenue      =
| parent       = ''[[MGM Holdings|MGM Holdings, Inc.]]'' (''[[Amazon]]'')
| subsid=
* ''[[United Artists|United Artists Media Group]]''
* ''[[Orion Pictures]]''
| homepage     = {{URL|mgm.com}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = S grupa
| native_name      = '''S-ryhmä''' (somu)<br />'''S-gruppen''' (zviedru)
| logo             = S logo.svg
| logo_size        = 120px
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = [[kooperatīvs]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1904. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         = Pārtikas preces, datortehnika, pakalpojumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{url|https://www.s-kanava.fi}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''S-ryhmä''''' ({{val|sv|S-gruppen}}; "S grupa"; oficiālais nosaukums '''''Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta''''' jeb '''''SOK''''') ir [[Somija]]s valsts mēroga [[kooperatīvs]]. Tā galvenā darbības joma ir [[mazumtirdzniecība]]. Tā galvenais birojs atrodas [[Helsinki|Helsinkos]].<ref name="Contact information" /> Kooperatīvs ir dibināts 1904. gadā.

sentences: '''Islāms ASV''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Islam in the United States'') ir trešā lielākā [[reliģija]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] pēc [[kristietība]]s un [[Jūdaisms|jūdaisma]].

sentences:
'''Atommasa''' jeb relatīvā molekulmasa <math> M_r \ </math> ir dotās vielas molekulas (vai atoma) masas <math> m_0 \ </math> attiecība pret 1/12 oglekļa atoma masas <math> m_{0C} \ </math>:
: <math> M_r = \frac{m_0}{1/12 m_{0C}} \ </math>
Tā galvenokārt koncentrēta atoma kodolā, kura tilpums ir aptuveni 10-15 daļa no atoma tilpuma. Tā kā atomu un molekulu masas ir ļoti mazas, aprēķinos izdevīgi izmantot nevis masas absolūtās vērtības, bet gan relatīvās vērtības. Saskaņā ar starptautisku vienošanos visu atomu un molekulu masas salīdzina ar 1/12 [[ogleklis|oglekļa]] atoma masas (tā saucamā [[atommasu oglekļa skala]]).  Ķīmisko elementu atommasas izsaka atommasas vienībās ''u''. 1 u = 1,6606 * 10-27 [[Kilograms|kg]] (apmēram atbilst 1/12 daļai no [[ogleklis|C-12]] [[izotopi|izotopa]] atoma masas). Atommasu, kas izteikta atommasas vienībās, sauc par relatīvo atommasu. Relatīvo atommasu apzīmē ar simbolu ''Mr''.
== Daži ķīmiskie elementi ==
{|
|-
! [[:Category:Ķīmiskie elementi|Elements]] !! Relatīvā atommasa
|-
| [[Ūdeņradis]] || 1,008
|-
| [[Skābeklis]] || 15,999
|-
| [[Kālijs]] || 39,098
|-
| [[Dzelzs]] || 55,84
|-
| [[Zelts]] || 196,97
|-
| [[Urāns (elements)|Urāns]] || 238,03
|}

sentences: '''7. februāris''' ir gada 38. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 327 (328 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Fast Times at Ridgemont High''
| operators =
| attēls = Fast Times at Ridgemont High film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Eimija Hekerlinga]]
| producents = * [[Ērvings Azofs]]
* [[Ārts Linsons]]
| scenārijs = [[Kemerons Krovs]]
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Dženifere Džeisone Lī]]
* [[Džadžs Reinholds]]
* [[Fēbe Keitsa]]
* [[Braiens Bakers]]
* [[Roberts Romanuss]]
* [[Rejs Volstons]]
* [[Amanda Vaisa]]
* [[Skots Tomsons]]
* [[Vinsents Skieveli]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fast Times at Ridgemont High''
| studija = ''Refugee Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1982|8|13}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Fast Times at Ridgemont High''''' ir 1982. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisore ir [[Eimija Hekerlinga]], bet scenārija autors [[Kemerons Krovs]], kurš to balstīja uz savu 1981. gada grāmatu ''Fast Times at Ridgemont High: A True Story'', ko viņš sarakstīja, deviņus mēnešus slepeni pavadot vidusskolā [[Sandjego]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.washingtonpost.com/archive/lifestyle/1982/08/13/cameron-crowes-school-feat/87047ab4-3ddf-48df-990e-9bb82fcd8fc9/|title=Cameron Crowe's School Feat|website=[[The Washington Post]]|access-date=06.02.2023|date=13.08.1982}}</ref> Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Dženifere Džeisone Lī]], [[Džadžs Reinholds]], [[Fēbe Keitsa]], [[Braiens Bakers]], [[Roberts Romanuss]], [[Rejs Volstons]], [[Amanda Vaisa]], [[Skots Tomsons]] un [[Vinsents Skieveli]].

sentences:
'''Prelāts''' (no {{val|la|praeffere}} — 'dot priekšroku, izcelt') — goda tituls, ko [[Romas katoļu baznīca]]s
[[garīdznieks|garīdzniekiem]] par zināmiem nopelniem piešķir [[pāvests]].

sentences: '''Skansena kalnu vilcieniņš''' ir [[kalns|kalnu]] [[vilciens]] — [[funikulieris]], kas atrodas [[Skansens|Skansena]] [[muzejs|muzeja]] teritorijā [[Jūrgordena|Jūrgordenā]], [[Stokholma|Stokholmā]].

sentences: '''IV Internacionāle''' jeb '''Ceturtā Internacionāle''' ir starptautiska [[komunisms|komunisma]] organizācija, kas bija alternatīva [[kapitālisms|kapitālismam]] un [[staļinisms|staļinismam]]. To izveidoja [[Ļevs Trockis|Ļeva Trocka]] sekotāji. Tās galvenā doma bija, ka ar [[strādnieku šķira]]s palīdzību tiks celts [[sociālisms]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = KTM AG
| native_name      =
| logo             = KTM-Logo.svg
| image            = KTM_Main_Building.jpg
| image_size       = 250px
| image_caption    = KTM galvenais birojs
| caption          =
| type             = akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1934]]. gads ([[1992]]. gads)
| founder          = Hanss Trunkelpolcs
| defunct          =
| location_city    = {{vieta|Austrija|Augšaustrija|Matighofene}}
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mašīnbūve]]
| products         = [[motocikli]], [[auto]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā mājaslapa|https://www.ktm.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 280px
|         attēls = Pair of mandarin ducks.jpg
|  att_nosaukums = Mandarīnpīļu pāris, tēviņš pa kreisi
| att_izmērs = 260px
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anatinae
| apakšdzimta_lv = Peldpīļu apakšdzimta
| ģints =Aix
| ģints_lv=Mandarīnpīles
| suga = Aix galericulata
| suga_lv = Mandarīnpīle
|       binomial = Aix galericulata <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
| izplatība =

sentences:
{{Valodas infokaste
 |          name = Venēciešu valoda
 |    nativename = ''łéngua vèneta''
 |   familycolor = Indoeiropiešu
 | pronunciation =
 |        states = [[Itālija|Itālijā]], [[Brazīlija|Brazīlijā]],<ref name="Ethnologue"/> [[Horvātija|Horvātijā]]
 |        region = Itālijas ziemeļi, galvenokārt, [[Veneto]] un [[Friuli-Venēcija Džūlija|Friuli-Venēcijas Džūlijas]] reģioni, un Brazīlija
 |      speakers = 6,23 miljoni (2000. gadā)<ref name="Ethnologue"/>
 |        script = [[latīņu alfabēts]]
 |          rank =
 |          fam2 = [[Itāliskās valodas|Itāliskās]]
 |          fam3 = [[Romāņu valodas|Romāņu]]
 |          fam4 = [[Rietumitāliskās valodas|Rietumitāliskās]]
 |          fam5 =
 |        nation =
 |        agency =
 |          iso1 =
 |          iso2 =
 |          iso3 = vec
 |           map =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta = Karēļi
| native_name = ''karjalaižet, karjalazet, karjalaiset''
| attēls =
| image_caption = Karēļu sieviete spēlē [[jouhiko]]
| skaits = 88 850
| vieta = {{RUS}} 32 422 (2021)
{{FIN}} 25 000
{{EST}} 260 (2021)
{{LAT}} 160 (2023)
| valoda = [[karēļu valoda]]
[[somu valoda]]
[[krievu valoda]]
| reliģija = [[pareizticība]], [[luterānisms]]
| grupas =
| radi = [[somi]], [[vepsi]], [[ižori]], [[igauņi]]
}}
'''Karēļi''' ([[Karēļu valoda|karēļu]]: ''karjalaižet, karjalazet, karjalaiset'') ir [[somugri|somugru]] tauta, vēsturiskā [[Karēlija]]s reģiona pamatiedzīvotāji. Dzīvo [[Krievijas Federācija]]s [[Karēlijas Republika|Karēlijas Republikā]] un [[Tveras apgabals|Tveras apgabalā]], kā arī [[Somija]]s austrumos. [[Karēļu valoda]] pieder [[somugru valodas|somugru grupas]] valodām.<ref>{{PZT|337}}</ref>

sentences:
'''Izlāde''' ir atbrīvošanās no kādā sistēmā uzkrātās elektriskās [[enerģija]]s. Izlāde var būt:
* [[Kondensators|kondensatora]], [[akumulators|akumulatora]] vai [[baterija]]s izlādēšanās;
* elektriskā izlāde [[gāze|gāzēs]]:
** [[lokizlāde]];
** [[mirdzizlāde]];
** [[koronizlāde]];
** [[dzirksteļizlāde]] un [[zibens]] izlāde.

sentences: '''Holocēna termālais maksimums''' jeb '''klimata optimums''' bija laika posms [[Holocēns|holocēnā]], kuram bija raksturīga 2—3°C augstāka gaisa [[temperatūra]] nekā pirms un pēc tā. Tas bija pirms ~8000—4000 kalibrētajiem gadiem (~6000—2000 g. p. m. ē.). Šajā laikā [[klimats]] bija silts un sauss. Latvijas teritorijas [[Flora|florā]] dominēja termofilās koku sugas, kā [[alkšņi]], [[liepas]], [[lazdas]], [[ozoli]], [[gobas]] un [[kļavas]]. Tā kā dominēja silti un sausi klimatiskie apstākļi, tad Latvijas [[Purvs|purvos]] šajā laikā uzkrājās labi sadalījusies [[kūdra]]. Daudzviet purvos, dēļ zemā [[ūdens]] līmeņa, plašās teritorijās sāka augt koki, kuri strauji pieaugošā ūdens līmeņa ietekmē (klimatam kļūstot vēsākam un mitrākam pirms ~4000 kalibrētajiem gadiem) gāja bojā un izveidoja purvos raksturīgo "koku slāni" (nereti Pola Tomsona vārdā saukts par [[Tomsona slānis|Tomsona slāni]]).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alabandīts
|attēls=2461M-alabandite1.jpg
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/C.15-30
|ķīm_formula=Mn2+S
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Dzelzs krāsā, brūns, pelēks, zaļš
|svītra=Tumšzaļa, brūna
|habituss=Mazi graudiņi, vidēji līdz labi izteikti kristāli, masīvs
|skaldnība=Ļoti laba trīs plaknēs
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5-4
|spīdums=Pusmetālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,99
}}
__NOTOC__

sentences:
'''Grobiņas fogti''' ({{val-de|Vogt von Grobin}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] pavēlnieki (soģi) [[Grobiņa]]s fogtejas teritorijā līdz 1560. gadam. Viņu rezidence bija vecā [[Grobiņas pilsdrupas|Grobiņas pils]] [[Ālande]]s labajā krastā tagadējā [[Grobiņa]]s pilsētas teritorijā. Pēdējais Grobiņas fogts Klauss no Štreithorstas 1560. gadā Grobiņas pili atdeva [[Prūsijas hercogiste]]i, jo Livonijas ordenis fogteju bija ieķīlājis Prūsijas hercogam [[Albrehts Hoencollerns|Albrehtam]].
<gallery>
Attēls:Grobinas_pils.jpg|Grobiņas fogtu pils rekonstrukcija
Attēls:Grobiņa, Pilsdrupas.jpg|Grobiņas pilsdrupas mūsdienās
</gallery>
== Zināmo Grobiņas fogtu saraksts ==
* [[1428]] [[fon Ašebergi|Gosvins no Ašebergas]] (Goswin von Ascheberg)
* [[1430. gads|1430]] Venemars Plāters (Wennemar Plater)<ref>E.H. Kneschke. [http://books.google.co.uk/books?id=YCwJAwAAQBAJ&pg=PA309&dq=Grobin+vogt&hl=en&sa=X&ei=4_VAVJ7fCeOP7AbKxICwDA&ved=0CEEQ6AEwBA#v=onepage&q=Grobin%20vogt&f=false Deutsche Grafen-Haeuser der Gegenwart], 1853
</ref>
* [[1451]] Dītrihs no Dinklages (Dietrich von Dincklage)
* [[1456]] Jakobs Fogts (Jakob Vogt)
* [[1458]] Vilhelms no Hugenpotes (Wilhelm von Hugenpoet)
* [[1478]]—[[1486]] [[Plāteri|Venemars Plāters no Brēles]] (Wennemar Plater von dem Broele)
* [[1486]] Heinrihs no Brigenes (Heinrich von der Brüggen)
* [[1504]] Sveders no Bušes (Sweder von dem Busche)
* [[1507]]—[[1523]] Heinrihs no Langenes (Heinrich von Langen)
* [[1527]]—[[1533]] Ernests no Minhauzenes (Ernst von Münchhausen)
* [[1536]] Johans no Kersfeldes (Johann von Kersfeld)
* [[1539]]—[[1550]] [[Līdinghauzeni-Volfi|Rutgers Līdinghauzens-Volfs]] (Rutger Lüdinghausen-Wolff)
* [[1551]]—[[1560]] Klauss no Štreithorstas (Klaus von Streithorst)

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Kandavas Gvadelupes Dievmātes Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/11101929
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kapsaicīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 8-[[metil]]-''N''-[[vanilil]]-6-nonen[[amīds]]
|           CAS numurs = 404-86-4
|      ķīmiskā formula = C18H27NO3
|              molmasa = 305,41
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 62-65 °C
| viršanas temperatūra = 210-220 °C
|        šķīdība ūdenī = 0,0013 g/100 mL
}}

sentences: '''ASV Dienvidaustrumi''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Southeastern United States'') ir viens no visblīvāk apdzīvotajiem [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] reģioniem. Nav skaidri noteiktas oficiālas definīcijas, kuri štati ietilpst šajā reģionā, tomēr Amerikas Ģeogrāfu asociācija par ASV dienvidaustrumu reģionu uzskata [[Alabama|Alabamas]], [[Florida|Floridas]], [[Džordžija|Džordžijas]], [[Kentuki]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]], [[Ziemeļkarolīna|Ziemeļkarolīnas]], [[Dienvidkarolīna|Dienvidkarolīnas]], [[Tenesī]], [[Virdžīnija|Virdžīnijas]] un [[Rietumvirdžīnija|Rietumvirdžīnijas]] štatus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Noradrenalīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = norepinefrīns; ''l''-1-(3,4-dihidroksifenil)-2-aminoetanols
|           CAS numurs = 51-41-2
|      ķīmiskā formula = C8H11NO3
|              molmasa = 169,18
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 216,5–218 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
|                 citi =
}}
'''Noradrenalīns''' ('''NA''') jeb '''norepinefrīns''' ('''NE''') ir organiska viela no [[Kateholamīni|kateholamīnu]] grupas, kas darbojas cilvēka [[Smadzenes|smadzenēs]] un ķermenī kā [[hormons]] un [[neiromediators]]. Vārds "noradrenalīns" ir cēlies no latīņu valodas: ''nor'' ''ad renal'', kas nozīmē "virs/pie nierēm".<ref name="Aronson2000"/> "Norepinefrīns" ir arī [[Starptautiskais nepatentētais nosaukums]]. Vārdu "noradrenalīns" vairāk lieto Apvienotajā Karalistē, vārdu "norepinefrīns" — Amerikas Savienotajās Valstīs. Neatkarīgi no tā, kurš nosaukums tiek izmantots pašai vielai, tās ķermeņa daļas, kas to ražo, vai ko tas ietekmē, tiek sauktas par noradrenalģiskām. 'Norepinefrīns' ir arī starptautiskais nepatentētais nosaukums medikamentiem.<ref>"(-)-noradrenaline". IUPHAR database. International Union of Basic and Clinical Pharmacology. Retrieved 2 January 2016</ref> Norepinefrīna vispārējā funkcija ir mobilizēt smadzenes un ķermeni darbībai.

sentences: '''Pektīnvielas''' (no {{val|el|πηκτικός}} (''pēktikós'') — 'sarecējis, sakupis') jeb '''recekļvielas'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/recekļvielas |title= Recekļvielas |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2016. gada 8. jūnijā |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/recekļvielas |archivedate= {{dat|2013|02|26||bez}} }}</ref> ir kopējs apzīmējums [[polisaharīdi]]em protopektīnam, pektīnam un [[pektīnskābe]]i<ref name="Strautniece">{{Grāmatas atsauce |title= Augļu, ogu un dārzeņu ķīmiskais sastāvs: Lekcija |author=Envija Strautniece |year= 1999 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=6}}</ref>, kas dabīgi veidojas un ir sastopami visos sauszemes [[augi|augos]], jo īpaši to [[augļi|augļos]] un [[ogas|ogās]] (piemēram, [[meža zemenes|meža zemenēs]], [[mežrozīte|mežrozīšu]] augļos, [[dzērvenes|dzērvenēs]], [[upenes|upenēs]], [[āboli|ābolos]], [[citroni|citronos]], [[apelsīni|apelsīnos]] u.c.), kā arī atsevišķu [[aļģes|aļģu]] veidos. Pektīnvielas var būt gan ūdenī šķīstošas, gan nešķīstošas. Ūdenī šķīstošā pektīnviela pektīns atrodas [[šūnsula|šūnsulā]] un palīdz uzturēt [[šūnu turgors|šūnu turgoru]], bet ūdenī nešķīstošā pektīnviela protopektīns kopā ar [[hemiceluloze|hemicelulozēm]] un [[celuloze|celulozēm]] veido [[šūnapvalks|šūnapvalkus]].<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Ogļhidrāti. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=53}}</ref>

sentences:
{{Himnas infokaste
|title          = 义勇军进行曲
|transcription  = ''Yìyǒngjūn Jìnxíngqǔ''
|english_title  = {{noitalics|"Brīvprātīgo maršs"}}
|alt_title      =
|en_alt_title   =
|alt_title_2    =
|en_alt_title_2 =
|image          =
|image_size     =
|caption        =
|prefix         =
|country        = {{CHN}}
|author         = [[Tiaņs Haņs]]
|lyrics_date    = 1934. gadā
|composer       = [[Nie Ers]]
|music_date     = 1935. gadā
|adopted        = 1949. gadā (pagaidu)
1982. gadā (oficiāli)
2004. gadā (konstitucionāli)
|until          =
|sound          = March of the Volunteers instrumental.ogg
|sound_title    = Brīvprātīgo maršs
|sound_description =
}}

sentences: '''30. jūlijs''' ir gada 211. diena (212. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 154 dienas.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .bz
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Belizas Tīkla unformācijas centrs (pārvalda University Management Ltd)
|sponsors              = [[Belizas Universitāte]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Beliza|Belizu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots daudzām lapām, ne tikai Belizā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     = [[UDRP]]
|mājas-lapa            = [http://www.belizenic.bz/ Belizenic.bz]
|}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Dear Eleanor''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = DearEleanorPoster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Kevins Konelijs]]
 |  producents =
* [[Kalebs Eplgeits]]
* [[Čaks Pačeko]]
* [[Hilarija Šērmana]]
 |   scenārijs =
* [[Sesīlija Kontrerasa]]
* [[Eimija Garsija]]
 |     aktieri =
* [[Džesika Alba]]
* [[Izabella Fūrmana]]
* [[Laiena Liberato]]
* [[Džošs Lūkass]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Džoels Vilsons]]
* [[Patriks Švarcenegers]]
 |      mūzika = [[Ārons Zigmans]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Nine Nights]]''
 | izplatītājs = ''[[Destination Films]]''
 |    izdošana = {{dat|2016|7|5||bez}}
 |      ilgums = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{cite web|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dear-eleanor-2016|title=Dear Eleanor|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2018|archive-date={{dat|2020|01|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200129033931/https://bbfc.co.uk/releases/dear-eleanor-2016}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Dear Eleanor''''' ir 2016. gada ASV drāma, kuras režisors ir [[Kevins Konelijs]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Džesika Alba]], [[Izabella Fūrmana]], [[Laiena Liberato]], [[Džošs Lūkass]], [[Lūks Vilsons]], [[Džoels Vilsons]] un [[Patriks Švarcenegers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|7|5||bez}}.

sentences: '''Virkne''' [[matemātika|matemātikā]] ir sakārtots [[saraksts]]. Līdzīgi kā [[kopa]], arī virkne sastāv no elementiem jeb locekļiem. Elementu skaits, kas var arī būt [[bezgalība|bezgalīgs]], tiek saukts par virknes garumu. Atšķirībā no kopas, virknē ir svarīga elementu kārtība, tāpat tajā var atkārtoties kāds no elementiem vairākas reizes. Virkne ir naturāla [[arguments (matemātika)|argumenta]] [[funkcija]], kuras vērtības tiek ņemtas no kāda skaitļu apgabala (tās ir skaitļu virknes) vai arī patvaļīgas [[kopa]]s. Virkni var apzīmēt kā sakārtotu kopu. To var uzdot gan ar vispārīgā locekļa formulu, gan ar [[rekurence]]s formulu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hidroksīda kristālrežģis

Kālija hidroksīda granulas
|       citi nosaukumi = kālija sārms
|           CAS numurs = 1310-58-3
|      ķīmiskā formula = KOH
|              molmasa = 56,11
|              blīvums = 2044
|  kušanas temperatūra = 406 °C
| viršanas temperatūra = 1320 °C
| šķīdība ūdenī        = 1,1 kg/l
|                 citi =
}}
'''Kālija hidroksīds''' (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs [[sārms]]. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] šķīdumu, vai arī metāliskā [[kālijs|kālija]] reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā [[nātrija hidroksīds]], tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro [[ziepes|ziepju]] ražošanai.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2490
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2490''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Strela-3M]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnyje sputnikovyje sistemy|ISS]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|12|25|SK}} 00:31 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2488]]'', ''[[Kosmos-2489]]'', ''[[Kosmos-2491]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2013-076C
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2013" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,48°
| Periods                = 115,91 min
| Apoapsīda              = 1511 km
| Periapsīda             = 1482 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2489]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2496]]''
}}
'''''Kosmos-2490''''' (''Космос-2490'') ir [[Krievija]]s militārais [[sakaru pavadonis]]. Tas orbītā palaists 2013. gada decembrī.
Domājams, pavadonis ir no ''[[Strela-3M]]'' (''Rodnik-S'') sērijas.<ref name="russianforces.org" />

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Vahava
 |        alt_name =
 |     native_name = ''Wachau''
 |   iucn_category =
 |           photo = Wachau_(2).JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Vahavas ieleja
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Austrija#Eiropa
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =  48.364444 |  latNS = N
 | longd = 15.434167 | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{AUT}}
 |    nearest_city =
 |            area =
 |     established =
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website = https://www.donau.com/de/wachau-nibelungengau-kremstal/
 |       footnotes =
 |        embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vahavas kultūrainava
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 2000 <small>(24. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/970 970]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{AUT}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
ar krucifiksu, kas 1990. gadā pārcelta uz [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzeju]].]]
'''Latgales ciemu un ceļmalu krucifiksi''' ir [[kristietība|kristīgās ticības]] [[simbols|simboli]] un sakrālās [[māksla]]s objekti, kas atrodas [[Latgale|Latgalē]] visbiežāk [[ceļš|ceļu]] malās vai krustcelēs.

sentences:
{{cita nozīme|Sagānas (Zāganas) hercogieni Doroteju|Kurzemes hercogieni Doroteju|Doroteja fon Mēdema}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Doroteja fon Bīrone
|     vārds_orig = ''Prinzessin Dorothea von Kurland''
|         attēls = Dorothea von Biron aka Dorothée de Courlande.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Galma dāma Doroteja de Taleirāna-Perigora (1816)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1793
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = Frīdrihsfeldes pils pie [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
(tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1862
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 19
|        m_vieta = Zagānas pils, [[Prūsijas karaliste]]
(tagad [[Žagaņa]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = s
|         vecāki = [[Pēteris Bīrons]], [[Doroteja fon Mēdema]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Edmons de Taleirāns-Perigors]]
|          bērni = četri bērni, kas dzimuši laulībā, vismaz trīs ārlaulības bērni
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Doroteja fon Bīrone''' (dzimusi {{dat|1793|8|21}}, mirusi {{dat|1862|9|19}}), vēlāk '''grāfiene Doroteja de Perigora''' ({{val-fr|Comtesse de Périgord}}, 1809–1817), '''Dino hercogiene''' (''Duchesse de Dino'', 1817–1838) un '''hercogiene Taleirāna''' (''Duchesse de Talleyrand'', 1838–1845), bija [[Kurzemes hercogi|Kurzemes hercoga]] [[Pēteris fon Bīrons|Pētera fon Bīrona]] un hercogienes [[Doroteja fon Mēdema|Dorotejas]] meita.<ref name="lat">{{LAT e|1|688}}</ref> Vēsturē iegājusi kā franču politiķa [[Šarls Moriss de Taleirāns-Perigors|Taleirāna]] mīļākā un ietekmes persona.

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Alūksnes rajons]]
[[Kategorija:Apes rajons]]
[[Kategorija:Alūksnes apriņķis]]
[[Kategorija:Valkas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Apes pagasts}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 235px
|          vārds = Ibn Haldūns
|     vārds_orig = ابن خلدون
|         attēls = Bust of Ibn Khaldun (Casbah of Bejaia, Algeria).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ibn Haldūna krūšutēls
|        dz_gads = 1332
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Hafsid Dynasty (1229 - 1574).svg}} [[Tunisa]], [[Hafsīdu valsts]] (tagad {{TUN}})
|         m_gads = 1406
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{flagicon image|Mameluke Flag.svg}} [[Kaira]], [[Mamluku valsts]] (tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[arābi|arābs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[sociālās zinātnes]], [[socioloģija]], [[vēsture]], [[historiogrāfija]], [[vēstures filozofija]], [[demogrāfija]], [[diplomātija]], [[ekonomika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[demogrāfija]]s celmlauzis, [[historiogrāfija]], [[kultūras vēsture]], [[vēstures filozofija]], [[socioloģija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
un [[ledus|ledu]]. Ziema [[Vācija|Vācijā]].]] {{commonscat|Winter|Ziema}}
'''Ziema''' ir aukstākā gada sezona polārajā un mērenajā klimatā, starp rudeni un pavasari. Ziema ir izskaidrojama ar to, ka attiecīgā Zemes puslode ir vērsta prom no Saules. Dažādas kultūras definē dažādus datumus kā ziemas sākumu, un dažas definīcijas definē atkarībā no laika apstākļiem.

sentences:
{{Cat main|Panamas kanāls}}
{{Commons cat|Panama Canal}}

sentences:
[[Kategorija:Muzeji pēc tipa]]
[[Kategorija:Tehnika]]

sentences: '''10. jūlijs''' ir gada 191. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (192. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 174 dienas.

sentences:
[[File:Flag of Transvaal.svg|thumb|300px|Transvālas karogs]]
'''Transvālas Republika''' ({{val-af|Transvaal}} — "aiz Vālas upes"), oficiāli '''Dienvidāfrikāņu Republika''' (''Zuid-Afrikaansche Republiek''), bija [[valsts]] [[Dienvidāfrika (reģions)|Dienvidāfrikā]] (1852—1902).
Tās galvaspilsēta bija [[Pretorija]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Milētas Hekatejs
|     vārds_orig = {{gree|Ἑκαταῖος ὁ Μιλήσιος}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap 550. gadu pr.Kr.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Milēta]], [[Turcija]]
|      m_dat_alt = ap 476. gadu pr.Kr.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Grieķis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Ģeogrāfija, vēsture
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Milētas Hekatejs''' ({{val|grc|Ἑκαταῖος ὁ Μιλήσιος}}) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] vēsturnieks-[[logogrāfs]] un [[ģeogrāfs]], viens no tuvākajiem [[Hērodots|Hērodota]] priekštečiem un literatūras avotiem. Kā tiek atzīmēts, viņš bija viena no ietekmīgākajām [[Jonija]]s personām.

sentences: '''Pelaģiāle''' (grieķu. πέλαγος — atklātā jūra) jeb '''pelaģiskā zona''' ir ūdens slānis virs [[bentāle]]s [[Jūra|jūrās]] un [[Okeāns|okeānos]], kā arī [[Ezers|ezeros]], kas ietver sevī [[pelaģiālās cenozes]] [[ekoloģiskā zona|ekoloģisko zonu]]. Šī zona aizņem 1,37 mljrd. km3 lielu [[Tilpums|tilpumu]] un stiepjas dziļumā līdz 11 km. Pelaģiskā zona ir pretstatīta [[bentiskā zona|bentiskajai zonai]], kas sevī iekļauj ezeru, jūru un okeānu grunti un virsgrunts līmeni, kā arī [[Litorāle|litorālo]] [[piekraste]]s zonu.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ernests Johans fon Firkss
|          vārds_orig = Ernst Johann von Fircks
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1737
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1782
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 17
|             m_vieta =   [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  [[muiža|muižnieks]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Sagaidāmā vērtība''' (arī '''matemātiskā cerība''') [[Varbūtību teorija|varbūtību teorijā]] ir [[Svērtais vidējais|svērta vidējā vērtība]]. Ja katra [[Gadījuma lielums|gadījuma lieluma]] [[varbūtība]] notikt ir vienāda, sagaidāmā vērtība neatšķiras no [[Aritmētiskais vidējais|vidējā aritmētiskā]]. Tā kā sagaidāmā vērtība ir netiešs lielums(aprēķināts nevis izmērīts), tad bieži vien tieši šo vērtību nav iespējams iegūt (piemēram, vidējais cilvēks neeksistē). Ja gadījuma skaits ir galīgs, tad to aprēķina ar [[Summa|summu]], bet bezgalīgā gadījumā (piemēram, [[Reāls skaitlis|reālu skaitļu]] [[Intervāls (matemātika)|intervālā]]) izmanto [[Integrālis|integrāli]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=podnieks.id.lv/slides/mining/varbut1.pdf#page=12|title=Varbūtības un informācija (1.daļa)|last=Podnieks|first=Kārlis|access-date=10.10.2023}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Krakovas Marijas bazilika
| image                 = Krakow-_Kosciol_Mariacki.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               = Krakovas Marijas bazilika
| map_type              = Polija#Eiropa
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 50.061667 | latNS  = N
| longd = 19.939167 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Polija|Mazpolijas vojevodiste|Krakova}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[ķieģeļu gotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1347. gads
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded       =
}}

sentences: '''8. jūnijs''' ir gada 159. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (160. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 206 dienas.

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Gulbenes novada vidusskola
|attēla_nos   = Gulbene, Skolas iela 10.jpg
|att_izm      = 250px
|att_apraksts = Ēka Skolas ielā 10 (2017)
|dibin        = 2020 (1926)
|vieta        = Skolas iela 10, [[Gulbene]], {{LAT}}
|tips         = vidusskola
|direktors    = Linda Ūdre-Rizga<ref>[https://www.gulbene.lv/lv/izgl/852-vid-izgl Vidējās izglītības iestādes Gulbenes novadā]</ref>
|skolēni      = 1144 (2022)
|mlapa        = {{url|gnvsk.lv}}
}}

sentences:
{{iw+}}
'''Augu augšanas un attīstības regulācija''' kā [[augu fizioloģija]]s virziens pēta morfoloģiskās un fizioloģiskās izmaiņas augos to augšanas un attīstības laikā, pievēršot uzmanību vides apstākļu ietekmei, vides signālu uztveršanai, atbildes reakcijām un [[augu hormoni]]em kā augšanas procesu regulatoriem.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 97
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 27
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Bk
|             atommasa = [247]
|   valences elektroni = [Rn]5f97s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Berklija metāls
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +4
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = alfa: 14 780 kg/m3
bēta: 13 250
|  kušanas temperatūra = 1259 K (986 °C)
| viršanas temperatūra = 2900 K (2627 °C)
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Doors''
| operators = [[Roberts Ričardsons]]
| attēls = Doorsposter1991.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska filma
| režisors = [[Olivers Stouns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vels Kilmers]]
* [[Mega Raiena]]
* [[Kevins Dilons]]
* [[Kails Maklahlens]]
* [[Frenks Veilijs]]
* [[Maikls Madsens]]
* [[Billijs Aidols]]
* [[Ketlīna Kvinlena]]
| mūzika = ''[[The Doors]]''
| oriģinālnos = ''The Doors''
| studija = * ''Bill Graham Films''
* ''Carolco Pictures''
* ''Imagine Entertainment''
* ''Ixtlan''
* ''Le Studio Canal+''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures|Tri-Star Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1991|3|1}}
| ilgums = 141 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|34,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl374244865/weekend/|title=The Doors |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Doors''''' ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska filma, kuras režisors ir [[Olivers Stouns]]. Filma stāsta par amerikāņu rokgrupas ''[[The Doors]]'' ietekmi uz mūziku un [[Kontrkultūra|kontrkultūru]]. Filmā [[Vels Kilmers]] atveido dziedātāju [[Džims Morisons|Džimu Morisonu]], [[Mega Raiena]] Morisona draudzeni [[Pamela Kursona|Pamelu Kursoni]], [[Kails Maklahlens]] taustiņinstrumentālistu [[Rejs Manzareks|Reju Manzareku]], [[Frenks Veilijs]] ģitāristu [[Robijs Krīgers|Robiju Krīgeru]] un [[Kevins Dilons]] bundzinieku [[Džons Densmors|Džonu Densmoru]]. Citas lomas atveido [[Maikls Madsens]], [[Billijs Aidols]] un [[Ketlīna Kvinlena]].

sentences: '''Pirktspējas paritāte''' ({{val-en|purchasing power parity (PPP)}}) [[ekonomika|ekonomikā]] ir teorētisks [[cena|cenu]] salīdzīnājums, ko aprēķina, balstoties uz kāda preču groza cenu katrā valūtā tās pamatvalstī. Tas bieži būtiski atšķiras no [[tirgus]] valūtas kursa, jo arī vienā valūtā preču cenas mēdz atšķirties dažādās valstīs ģeogrāfiskās situācijas, ražošanas atšķirību un tirgus īpatnību dēļ.

sentences: '''Paskāla trijstūris''' ir [[trijstūrmatrica]], kas sastāv no [[binomiālkoeficienti]]em. Tajā katrs skaitlis, kas atšķiras no vieninieka, ir abu virs tā esošo [[skaitlis|skaitļu]] [[summa]]. Parasti trijstūra virsotne tiek uzskatīta par nullto rindu, tāpat ''n''-tās rindas locekļi tiek sanumurēti ''0, 1, ..., n'', tādējādi šīs rindas ''k''-tais loceklis ir binomiālkoeficients <math> {n \choose k} = \mathbf{C}_k^n</math>.

sentences: '''SVID analīze''' ({{val|en|SWOT analysis}}) ir stratēģijas plānošanas instruments, kas ļauj noteikt uzņēmuma vai projekta '''s'''tiprās puses ('''''S'''trengths''), '''v'''ājības ('''''W'''eaknesses''), '''i'''espējas ('''''O'''pportunities'') un '''d'''raudus ('''''T'''hreats'').

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Ekspress-AMU1'' / ''Eutelsat 36C''
| Nosaukums_orig         = ''Экспресс-АМУ1''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''Ekspress''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Eurostar E3000]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Kosmičeskaja svjaz']]'', {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Airbus Defence and Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|12|24|SK}} 21:31 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Proton-M / Briz-M]]''
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 200/39
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 5700 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 5892 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              = 15 kW
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       =
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 36° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Ekspress-AM8]]''
| KA_nāk                 = ''[[Ekspress-80]]''
}}
'''''Ekspress-AMU1''''' (''Экспресс-АМУ1'') ir [[Krievija]]s uzņēmuma ''[[Kosmičeskaja svjaz']]'' sakaru pavadonis. Tas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]] tika palaists 2015. gada decembrī. Pavadonis nodrošina sakarus Krievijas Eiropas daļā un Āfrikā. Francijas uzņēmums ''[[Eutelsat]]'' nomā daļu no kosmiskā aparāta kanāliem ar nosaukumu '''''Eutelsat 36C'''''.

sentences:
[[Kategorija:Formula 1 Grand Prix]]
[[Kategorija:Autosports ASV|Grand Prix, Detroitas]]
[[Kategorija:Mičigana]]

sentences: '''Karalienes Elizabetes Zeme''' ({{val-en|Queen Elizabeth Land}}) ir apgabals [[Britu Antarktiskā teritorija|Britu Antarktiskās teritorijas]] dienvidos, [[Antarktīda|Antarktīdā]] uz [[Austrumantarktīda]]s un [[Rietumantarktīda]]s robežas. Aizņem sektoru no [[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes]] un [[Filhnera šelfa ledājs|Filhnera]] [[šelfa ledājs|šelfa ledājiem]] ziemeļos līdz [[Dienvidpols|Dienvidpolam]]. Ziemeļaustrumos robežojas ar [[Kotsu Zeme|Kotsu Zemi]], rietumos un ziemeļrietumos — ar [[Elsvērta Zeme|Elsvērta Zemi]] un [[Mērijas Bērdas Zeme|Mērijas Bērdas Zemi]]. Lielāko daļu teritorijas aizņem [[Polārais plato]] un Rietumantarktīdas [[ledus vairogs]], bet teritorijas vidusdaļu — [[Pensakolas kalni]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2472''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2472''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Kobalt-M]]
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = [[Jantar'-4K2M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[CSKB Progress]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|6|27|SK}} 16:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Sojuz-U]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2011
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~120 dienas
| Beigu_gads             = 2011
| Beigu_datums           = {{dat|2011|10|24|SK}}
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-028A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2011" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 81,39°
| Periods                = 90,07 min
| Apoapsīda              = 339 km
| Periapsīda             = 217 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[Kosmos-2462]]
| KA_nāk                 = [[Kosmos-2480]]
}}
'''Kosmos-2472''' (''Космос-2472'') ir [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2011. gada jūnijā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|bilde=
|developer = ''[[Blizzard North]]''
|publisher = ''[[Blizzard Entertainment]]'', ''[[Sierra Entertainment]]'', ''[[Hanbitsoft]]''
|release = 2000. gada vasara
|genre = ''[[hack and slash]]''
|modes = Daudzspēlētāju, vienspēlētāja
|platforms = ''[[Microsoft Windows]]'', ''[[Mac OS]]'', ''[[macOS]]''
|media = 3 diski
|requirements = Mac OS: G3 procesors vai līdzīgs,
Sistēma 8.1 vai labāka,
64MB RAM
+ Virtuālā atmiņa,
650MB brīvā vieta,
4X CD-ROM diskdzinis,
256 krāsu displejs
800x600 izšķirtspēja.
Windows: 233 MHz Pentium
vai labāks,
32MB RAM,
650MB brīvā vieta,
4X CD-ROM diskdzinis,
''DirectX'' derīga videokarte.
|input = Datorpele, klaviatūra
}}

sentences: '''Autbrīdings''' ir tādu vienas [[suga|sugas]] īpatņu krustošana, kuriem iepriekšējās 4—6 paaudzēs nav kopīgu senču. Visbiežāk šajā gadījumā vecāku formas ir cēlušās no ģenētiski dažādām populācijām. Ar neradniecisko krustošanu var kombinēt dažādu īpatņu vērtīgās pazīmes, lai radītu jaunas augu vai dzīvnieku šķirnes. Krustojot neradnieciskus īpatņus, kaitīgās recesīvās [[mutācija|mutācijas]] no homozigotiskā stāvokļa pāriet heterozigotiskā stāvoklī, tādējādi parasti paaugstinot [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīdu]] dzīvotspēju un produktivitāti, kā arī noturību pret ārējiem apstākļiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tachina_Grossa.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Tachina grossa|Kāpurmuša}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase=Pterygota
| apakšklase_lv=Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| iedalījums=
*[[Dunduru infrakārta]] (''Tabanomorpha'')
*[[Dzelkņmušu infrakārta]] (''Stratiomyomorpha'')
*[[Koksnesmušu infrakārta]] (''Xylophagomorpha'')
*[[Mušu infrakārta]] (''Muscomorpha'')
| kategorijas =nē
| binomial = Brachycera <small>([[Macquart]], 1834)</small><ref>[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4200455/ Checklist of the ‘lower Brachycera’ of Finland: Tabanomorpha, Asilomorpha and associated families (Diptera)]</ref>
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
'''Gilmors''' var būt:

sentences: '''Rotaļu lācītis''' no mīksta materiāla ir viens no populārākajiem [[Mīkstā rotaļlieta|mīksto rotaļlietu]] veidiem 20. gadsimtā un 21. gadsimta sākumā.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Faringāli [[Līdzskanis|līdzskaņi]]''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s sakni pret [[Rīkles gals|rīkles galu]]. [[Sekundārā artikulācija|Sekundāro artikulāciju]], kad primārās artikulācijas laikā tiek sasprindzināts rīkles gals, sauc par [[faringalizācija|faringalizāciju]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Psilocibīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 520-52-5
|      ķīmiskā formula = C12H17N2O4P
|              molmasa = 284,25
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 220—228 °C<ref>[http://www.chemicalbook.com/ChemicalProductProperty_EN_CB5932766.htm Psilocybine] {{en}}</ref>
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = >20 mg/ml<ref>[http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?D7=0&N5=SEARCH_CONCAT_PNO|BRAND_KEY&N4=P0100|SIGMA&N25=0&QS=ON&F=SPEC P0100 Psilocybin] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813153701/http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?D7=0&N5=SEARCH_CONCAT_PNO%7CBRAND_KEY&N4=P0100%7CSIGMA&N25=0&QS=ON&F=SPEC |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} {{en}}</ref>
}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      = #2E4053
| nosaukums             =
Veļu laiks

| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Velu laiks.jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = [[Hilda Vīka|Hildas Vīkas]] glezna „Veļu laiks”
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        = iļģu laiks, garu laiks, ķauķu laiks, pauru laiks, paurīšu laiks, garu dienas, ķouķu vakari, paurīšu laiks, Dieva dienas, Dievaiņu laiks, Dievaines, zemlikas, dvēseļu dienas, tēvu dienas, gariņu laiks, vecļaužu dienas, Veceles<ref name="Olupe">{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu gadskārtu ieražas |author=Edīte Olupe |year=1992 |publisher=[[Zinātne (izdevniecība)|Zinātne]] |location=Rīga |isbn=5-7966-1204-2 |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/#panel:pp%7cissue:642133%7carticle:DIVL2161 |pages=271.—280 |access-date={{dat|2020|06|02||bez}}}}</ref>
| brīvs_nosaukums1      = Nozīmīgākās dienas
| brīvs_lauks1          = Rudens Māra (1. oktobris), Vecie Miķeļi jeb Lapbiris (14. oktobris) un [[Simjūda diena]] (28. oktobris)<ref name="Apollo">{{Tīmekļa atsauce |title= Zemliku mēnesis, Simjūds un Veļu laiks |date= 2013. gada 11. oktobris |publisher= [[Apollo (portāls)|Apollo]] |url= https://www.apollo.lv/5845468/zemliku-menesis-simjuds-un-velu-laiks |accessdate= 2020. gada 3. jūnijā}}</ref>
| brīvs_nosaukums2      = Paražas
| brīvs_lauks2          = veļu mielošana, [[mīkla (uzdevums)|mīklu]] minēšana, atmiņu stāstu un [[pasaka|pasaku]] stāstīšana
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = no [[Apjumības|Apjumībām]] līdz [[Apkūlības|Apkūlībām]] vai no [[Apkūlības|Apkūlībām]] līdz [[Ziemassvētki]]em<ref name="Olupe"/>
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[veļi]]em un [[kapu svētki]]em
}}

sentences:
]]
'''Neoplatonisms''' ir termins, kas raksturo [[filozofija]]s tradīciju 3.—6. gadsimtā. Tas beidza pastāvēt neilgi pēc [[Justiniāns I|Justiniāna I]] ierosinātās [[Platona akadēmija]]s slēgšanas. Šo neoplatonisma periodu nereti dēvē par antīko neoplatonismu, un dažkārt izdala neoplatonisma attīstības virzienu tālākos laikmetos: [[viduslaiki|viduslaiku]] neoplatonismā (teoloģiskā perspektīvā) un [[Renesanse]]s neoplatonismā (antropocentriskā perspektīvā).<ref>[http://vesture.eu/index.php/Neoplatonisms Neoplatonisms], vesture.eu. Atjaunināts; {{dat|2015|04|15}}.</ref>

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisku īpašību|parfimēriju|smaržas}}
{{citas nozīmes|ķīmisku īpašību|Aromāts (nozīmju atdalīšana)|aromāts}}
'''Smarža''' jeb '''aromāts''' ir vielas ķīmiskā īpašība, kuru var uztver ar [[oža]]s orgāniem. Smaržas uztveršanu nodrošina [[ožas receptors|ožas receptori]], kas reaģē uz gaistošu [[viela|vielu]] klātbūtni [[gaiss|gaisā]]. [[cilvēks|Cilvēkam]] un augstākajiem [[dzīvnieki]]em ožas receptori atrodas [[deguna dobums|deguna dobumā]]. Arī citi dzīvnieki, piemēram, [[kukaiņi]], sajūt smaržas, taču ķīmiskie receptori ([[hemoreceptori]]) tiem ir citādāki.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 46.35
| motto =
| established_title =
| image_shield = Coat of arms of Hilversum.svg
| shield_size = 70px
| image_skyline = Gemeentehuishilversum.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 14
| lats = 00
| latd = 52
| longEW = E
| longd = 5
| longm = 10
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.hilversum.nl/}}
| established_date =
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 90261
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Ziemeļholande]]
| official_name = ''Hilversum''
| name = Hilversuma
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Hilversum vlag.svg
}}
'''Hilversuma''' ({{Val|nl|Hilversum}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 90 261 iedzīvotājs. Pilsēta atrodas 24 kilometrus no [[Amsterdama]]s.

sentences: '''Palestīnas karogs''' ([[Arābu valoda|arābu]]: علم فلسطين) ir [[trikolors]], ko veido trīs vienādas horizontālas svītras (melna, balta un zaļa no augšas uz leju), ko pārsedz sarkans trīsstūris, kas novietots augšējā daļā. Šis karogs ir izstrādāts, izmantojot [[Panarābisms|panarābiskas]] krāsas, un simbolizē [[Palestīnas Valsts|Palestīnas Valsti]] un [[Palestīnieši|palestīniešu tautu]]. Karogs ir līdzīgs Sīrijas ''[[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|Baas]]'' partijas karogam, kurā izmantotas tādas pašas formas un krāsas, bet attiecība ir 2:3, pretstatā Palestīnas 1:2.

sentences: '''Speciālists''' (no {{val|fr|spécialiste}}), arī '''eksperts''' (no {{val|la|expertus}} — 'pieredzējis'), ir cilvēks, kura [[zināšanas]], kvalifikācija un pieredze ļauj tam izdarīt pamatotus spriedumus, secinājumus, ieteikumus u.tml. kādā noteiktā teorētiskā vai praktiskā jomā. Minētās spējas speciālistam parasti piemīt lielākā mērā, nekā vairumam citu cilvēku. Tādēļ speciālistus bieži pieaicina kādu sarežģītu problēmu risināšanā, kur nepieciešamas īpaša sagatavotība, specifiskas zināšanas un pieredze.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Donavas kanāls
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Donaukanal
| attēls            = Donaukanal_vom_Ringturm_sued.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Donavas kanāls Vīnē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Donava]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=15 | sāk_plat_s=31 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=16 | sāk_gar_m=22 | sāk_gar_s=09 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=16 | iet_gar_m=29 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 17,3
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vīne#Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Krāsnas igauņi''' ({{val-et|Kraasna maarahvas}}) bija [[Krievija|Krievijā]], [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]] dzīvojoša [[igauņi|igauņu]] etniskā grupa. 19. un 20. gadsimta mijā ekspedīciju pie Krāsnas igauņiem veica pētnieks [[Oskars Kallass]] (''Oskar Kallas''), kas par to ir uzrakstījis grāmatu ''Kraasna maarahvas'' ('Krāsnas igauņi" [burtiski: Krāsnas zemes ļaudis]). Pēc viņa uzskata, Krāsnas igauņi ir cēlušies no [[Dienvidaustrumigaunija]]s ([[Setomā]]).

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
s pilsētā, kura tika nodedzināta dumpja laikā.]]
'''Rīsu dumpis''' ({{val-ja|米騒動}}, ''kome sōdō'') bija masu sociālie nemieri [[Japāna|Japānā]], kuri norisinājās [[1918]]. gadā no jūlija līdz septembrim. Šajos nemieros aptuveni 10 miljoni cilvēku protestēja pret spekulatīvajām [[rīsi|rīsu]] - japāņu pārtikas pamatprodukta - cenām.<ref>{{ru ikona}} [http://www.japantoday.ru/japanaz/r12.shtml Рисовые бунты] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081208060022/http://www.japantoday.ru/japanaz/r12.shtml |date={{dat|2008|12|08||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Galaktikas meklējumos
| attēls                   =  Galaxy Quest poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Galaxy Quest''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Dīns Parisots]]
| producents               =
* [[Marks Džonsons]]
* [[Čārlzs Ņūvirts]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Hauards]]
* [[Roberts Gordons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Tims Allens]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Elans Rikmens]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Tonijs Šalubs]]
* [[Derils Mičels]]
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Gran Via Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''Dreamworks Pictures''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1999|12|25|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/galaxy-quest-1999|title=Galaxy Quest|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 23, 2019|archive-date={{dat|2016|01|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160130173401/http://bbfc.co.uk/releases/galaxy-quest-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0177789/?ref_=bo_se_r_1|title=Galaxy Quest|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|90,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Galaktikas meklējumos"''' ({{val|en|Galaxy Quest}}) ir 1999. gada ASV [[zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[asa sižeta filma|asa sižeta]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Dīns Parisots]]. Galvenās lomas atveido [[Tims Allens]], [[Sigurnija Vīvere]], [[Elans Rikmens]], [[Sems Rokvels]], [[Tonijs Šalubs]] un [[Derils Mičels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|25||bez}}.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Pīters Singers
|          vārds_orig = ''Peter Singer''
|              attēls =Peter_Singer_01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1946
|          dz_mēnesis =07
|            dz_diena =06
|            dz_vieta =[[Melburna]], [[Austrālija]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =[[ebreji|ebrejs]]
|            paraksts =
|               skola =[[Analītiskā filosofija]], [[utilitārisms]]
|           intereses =[[Ētika]]
|          alma_mater =[[Melburnas Universitāte]]<br />[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Džons Stjuarts Mills]], [[Henrijs Sidžviks]], [[Džeremijs Bentams]]
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Animal Liberation]]'' (1975)
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aimans az Zavāhirī
|     vārds_orig = أيمن محمد ربيع الظواهري
|         attēls = Ayman al-Zawahiri portrait.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1951
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Ēģipte|Kaira}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2022
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Afganistāna|Kabula}}
|   dzīves_vieta = {{PAK}}, {{AFG}}(iespējams)
|      pilsonība =
|        tautība = [[ēģiptietis]]
|   nodarbošanās = ''[[Al-Qaida]]'' līderis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 7
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Aimans Muhameds Rabīja az Zavāhirī''' ({{val-ar|أيمن محمد ربيع الظواهري}}, ''Ayman Muḥammad Rabīʿ aẓ-Ẓawāhirī''; dzimis {{dat|1951|6|19}} [[Kaira|Kairā]]; miris {{dat|2022|7|31}} [[Kabula|Kabulā]]) bija [[Ēģipte|ēģiptiešu]] ārsts un [[islāms|islāma]] teologs. No 2011. gada bija teroristiskās organizācijas ''[[Al-Qaida]]'' līderis. ASV [[Federālais izmeklēšanas birojs]] bija izsludinājis atlīdzību 25 miljonu dolāru apmērā par Zavāhirī neitralizēšanu.<ref name="tvnet">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tvnet.lv/zinas/arvalstis/381789-asv_sola_atrast_un_nogalinat_ari_zavahiri |title=ASV sola atrast un nogalināt arī Zavahiri  |accessdate=2013-05-24 |author=  |work= |publisher=tvnet.lv/LETA/AFP  |date=2011-06-17 |archiveurl= |archivedate= }}</ref>

sentences:
naktī ar izgaismotām debesīm]]
'''Gaismas piesārņojums''' ir debesu izgaismojums naktī no mākslīgajiem gaismas avotiem, kuru gaisma izkliedējas [[atmosfēra]]s zemākajos slāņos.

sentences: (SiO2) — viens no pasaulē izplatītākajiem oksīdiem]]

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Serotonīna struktūrformula un molekulas modelis
| CAS numurs             = 50-67-9
| ķīmiskā formula        = C10H12N2O
| molmasa                = 176,215
| blīvums                =
| kušanas temperatūra    = 167,7 °C
| viršanas temperatūra   =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Sandu''' var būt:

sentences: [[Esperanto]] valodā ir īpašs [[Braila raksts|Braila]] alfabēts. Kopš 1920. gada tiek izdots esperanto braila žurnāls ''Aŭroro'', bet kopš 1904. gada cits žurnāls ''Esperanta Ligilo''.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Gars
 | oriģinālnos = ''The Spirit''
 |      attēls = Thespiritposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Frenks Millers]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Eva Mendesa]]
* [[Sāra Polsone]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Gabriels Mahts]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =  ''[[OddLot Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Lions Gate Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|12|25|}}
 |      ilgums = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-2008|title=The Spirit|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 8, 2018|archive-date={{dat|2018|06|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180628084350/http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-2008}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spirit09.htm|title=The Spirit (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Gars"''' ({{val|en|the Spirit}}) ir 2008. gada ASV [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Frenks Millers]]. Filmas sižets balstīts uz ''[[DC Comics]]'' tāda paša nosaukuma komiksu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heptanola struktūrformula

1-heptanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heptanols-1, heptilspirts,
''n''-heptān-1-ols, heptilalkohols
enantalkohols
|           CAS numurs = 111-70-6
|      ķīmiskā formula = C7H16O
|              molmasa = 116,2
|              blīvums = 818,7
|  kušanas temperatūra = –34,6 °C
| viršanas temperatūra = 175,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,09 g uz 100 g pie 18 °C
0,28 g uz 100 g pie 100 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 600. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kuriļu salas
|attēls              = Atlasovisland.jpg
|attēla paraksts     = [[Atlasova sala]]
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Krievija#Sahalīnas apgabals
|relief              = jā
|position            = left
|vietējais nosaukums = Курильские острова
|izvietojums         = [[Ohotskas jūra]], [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=46|latm=30|lats=0|latNS=N |longd=151|longm=30|longs=0|longEW=E
|platība             = 15 600
|garums              = 1300
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Alaids]]
|augstums            = 2339
|salu skaits         = 56
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips = Apgabals
|valsts adm vienība       = [[Sahalīnas apgabals]]
|iedzīvotāji         = 19 245
|blīvums             = 1,2
|pamatiedzīvotāji    = [[krievi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Južnokuriļska]]
|piezīme =
}}
'''Kuriļu salas''' ({{val|ru|Курильские острова}}) ir [[vulkāns|vulkānisks]] [[arhipelāgs]] [[Krievijas Federācija]]s austrumu daļā starp [[Ohotskas jūra|Ohotskas jūru]] un [[klusais okeāns|Kluso okeānu]]. Tā garums ir ap {{nobr|1300 km}} starp [[Hokaido]] salu [[Japāna|Japānā]] un [[Kamčatka]]s pussalu Krievijā. Arhipelāgā ietilpst 56 salas. Patlaban Kuriļu salas ietilpst Krievijas Federācijas sastāvā, bet 4 no tām [[Japāna]] uzskata par savu sastāvdaļu, kuru dēļ ir radies [[Kuriļu salu strīds]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Valdības noslēpumi
| operators =
| attēls = OfficialSecrets-posterLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Geivins Hūds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kīra Naitlija]]
* [[Mets Smits]]
* [[Metjū Gūds]]
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Ādams Bakri]]
* [[Reifs Fainss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Official Secrets''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Entertainment One''
* ''IFC Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|1|28|[[Sandensas kinofestivāls]]|2019|8|30|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1980466689/|title=Official Secrets |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Valdības noslēpumi"''' ({{Val|en|Official Secrets}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Geivins Hūds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīra Naitlija]], [[Mets Smits]], [[Metjū Gūds]], [[Rīss Ivanss]], [[Ādams Bakri]] un [[Reifs Fainss]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
'''Rūdolfa''' var būt:

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Krapes pagasts
| karte             = Krapes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Krapes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Krapes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Krape
| mērs              = Inese Sandore
| platība           = 72,7
| iedzīvotāji       = 757<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 757 / 72.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.krape.lv
}}

sentences: '''Tembrs''' jeb [[Skaņa|skaņas]] nokrāsa ir īpašība, pēc kuras atšķir vienāda augstuma skaņas, kuras var būt dažādu [[Mūzikas instruments|mūzikas instrumentu]] vai cilvēka [[balss]] radītas. Tembrs ir nosacīts [[jēdziens]], jo skaņas uztvere ir subjektīva. Skaņas [[svārstības]] tikai retos gadījumos mēdz būt [[Harmoniskās svārstības|harmoniskas]], visbiežāk to raksturs ir komplicēts, līdz ar to skaņas tembru nosaka svārstību sastāvs. Katra cilvēka balsij ir individuāls tembrs. Skaņas tembrs var būt vēss, silts, spalgs, griezīgs, samtains, metālisks, sulīgs, spožs u.c.

sentences: Līdz [[1945]]. gadam tradicionāli kā '''kara aktu''' saprata jebkuru vienas valsts rīcību, kuras rezultātā faktiski pārtrauca darboties civilā jurisdikcija un stājās spēkā kara likumi. To vienmēr noteica tā valsts, pret kuru bija vērsts šis akts.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Anna Ahmatova
|     vārds_orig    = ''Анна Андреевна Ахматова''
|         attēls    = Kuzma Petrov-Vodkin. Portrait of Anna Akhmatova. 1922.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1889
|     dz_mēnesis    = 6
|       dz_diena    = 11
|       dz_vieta    = [[Odesa]], [[Krievijas Impērija]]
({{UKR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1966
|      m_mēnesis    = 8
|        m_diena    = 25
|        m_vieta    = [[Domodedova]], [[KPFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
([[Maskavas apgabals]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = S
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Nikolajs Gumiļovs]]
|          bērni    = [[Ļevs Gumiļovs]]
|       paraksts    = Ахматова Анна автограф.JPG
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejniece, literatūrkritiķe, tulkotāja
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[akmeisms]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
laikā]]
'''Mobilizācija''' ({{val|fr|mobilisation}}, no ''mobiliser'' — 'iekustināt') ir [[Rezervists|rezervistu]] iesaukšana aktīvajā karadienestā ar mērķi panākt [[Karaspēks|bruņoto spēku]] nonākšanu [[karastāvoklis|karastāvoklī]], reaģējot uz ārkārtas situāciju valstī vai pasaulē.

sentences: '''Veloceļš Centrs — Berģi''' ir  [[veloceļš]] [[Rīga|Rīgā]], kas savieno [[Vecrīga|Vecrīgu]], [[Teika (Rīga)|Teiku]], [[Šmerlis|Šmerli]], [[Jugla (Rīga)|Juglu]] un [[Berģi (Rīga)|Berģus]]. 13 km garo ceļu atklāja 2011. gada maijā.

sentences: '''Pārapdrošināšana''' ir [[Cedētie riski|cedēto risku]] pieņemšana no [[Apdrošināšana|apdrošināšanas]] [[Komersants|komersanta]], ''pārapdrošināšanas'' komersanta vai privātā [[Pensija|pensiju]] [[fonda]].

sentences:
'''Kovariācijas analīze''' (tulkojumā no angļu valodas [[ANCOVA]] — analysis of covariance[https://web.archive.org/web/20090306072044/http://www.statisticshell.com/ancova.pdf]) tiek lietota, lai izskaidrotu izmaiņas atkarīgā mainīgā lieluma vidējās vērtībās atkarībā no neatkarīgā mainīgā lieluma, atsevišķi nošķirot neattiecināmos mainīgos lielumus. Izmantojot šo analīzi iespējams izpētīt galvenos jeb primāros neatkarīgos mainīgos, konkrēti definējot uz pētāmo objektu neattiecināmo vai neattiecināmos mainīgos.
 [1, 517]
=== Kovariācijas analīzes mērķi ===
- palielināt pētījuma precizitāti, novēršot neattiecināmā mainīgā jeb kovariāta ietekmi uz atkarīgā mainīgā lieluma [[variācija|variāciju]]. Kovariāta koeficients sniedz priekšstatu par to cik liela ir ietekme uz atkarīgo mainīgo lielumu.

-	„koriģēt jeb pielāgot” pētījuma datus nepieciešamībai veikt to savstarpējo (piemēram, dati pa dažādām datu grupām) analīzi. [2, 487]

Šī metode ir piemērota, lai pētītu un modelētu sakarības, pie nosacījuma, ja sakarībās faktori ir, gan kvantitatīvās, gan atributīvās pazīmes. Kovariācijas analīze ir īpaša ar to, ka apvieno regresijas un korelācijas analīzi (kas paredzēta kvantitatīvo pazīmju sakarību pētīšanai) un dispersijas analīzi (kas paredzēta atributīvo pazīmju pētīšanai). Tā kā zinātniskajā pētniecībai nereti izdala trīs svarīgus mērķus: attēlot jeb aprakstīt pētāmā uzvedību, paredzēt pētāmā uzvedību un izskaidrot pētāmā uzvedību [3, 14], tad kovariācijas analīzi var izmantot, lai skaidrotu un iespējams paredzētu pētāmā uzvedību atkarībā no citiem ar pētāmo subjektu saistītiem faktoriem.

Pēc savas būtības kovariācijas analīze skaidro neatkarīgā (ietekmējošā) un atkarīgā mainīgā statistiskās sakarības, kur kā atsevišķs ietekmējošas faktors tiek ņemts vērā kovariāts. [4, 255]
Kovariāta ietekmi ir lietderīgi nošķirt jeb kontrolēt, lai iegūtie rezultāti sniegtu priekšstatu par pētīto problēmu.

Kā piemēru var minēt pētījumus, kur tiek veikti dažādas pārbaudes jeb pētījumi par:

-	Augstskolu mācību programmu ietekmi uz studentu sekmēm, ņemot vērā viņu intelekta koeficientu;

-	Patērētāju attieksmi pret noteiktu kompāniju preču zīmēm atkarībā no cenas, ņemot vērā patērētāja iepriekšējo pieredzi un zināšanas par konkrēto preču zīmi;

-	Ārstniecības produktu iedarbību uz pacienta veselība stāvokli, ņemot vērā viņu dzīvesveidu (piemēram, sportisks, laba imūnsistēma, regulāra profilakse);

-	Reklāmas auditorijas izvēli iegādāties reklamēto produktu, ņemot vērā viņu materiālo stāvokli un sociālo piederību kādai noteiktai etniskai grupai.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''That Awkward Moment''
| attēls                   =  That Awkward Moment.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Toms Gormikans]]
| producents               =
* [[Endrjū Konors]]
* [[Džastins Napi]]
* [[Skots Aversano]]
* [[Kevins Turens]]
| scenārija autors         = Toms Gormikans
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Mailzs Tellers]]
* [[Maikls B. Džordans]]
* [[Imodžena Pūtsa]]
* [[Džesika Lūkasa]]
* [[Makenzija Deivisa]]
| mūzika                   = [[Deivids Torns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Treehouse Pictures]]''
* ''[[Aversano Films]]''
* ''[[What If It Barks Films]]''
* ''[[Ninjas Runnin' Wild Productions]]''
* ''[[Virgin Produced]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|1|27|Losandželosa|2014|1|31|ASV|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/awkward-moment-2013|title=That Awkward Moment|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 10, 2019|archive-date={{dat|2017|06|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170620170219/http://www.bbfc.co.uk/releases/awkward-moment-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=areweofficiallydating.htm|title=That Awkward Moment (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 10, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|40,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''That Awkward Moment''''' (Austrālijā, Indonēzijā un Jaunzēlandē izdota kā '''''Are We Officially Dating?''''') ir 2014. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Toms Gormikans]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Mailzs Tellers]], [[Maikls B. Džordans]], [[Imodžena Pūtsa]], [[Džesika Lūkasa]] un [[Makenzija Deivisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|1|27||bez}} Losandželosā.

sentences: '''Ziemeļu jūrasceļa galvenā pārvalde''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Главное управление Северного морского пути'', ''Главсевморпуть'', ''ГУСМП'') bija [[Padomju Savienība|PSRS]] valsts iestāde, kura rīkoja saimniecisko darbību [[Arktika|Arktikā]] un kuģošanu pa [[Ziemeļu jūrasceļš|Ziemeļu jūrasceļu]].

sentences: '''Polihidroksibutirāts''' ('''PHB''') ir [[polihidroksialkanoāts]] (PHA), [[polimērs]], kas pieder pie [[poliesters|poliesteru]] klases, ko pirmoreiz 1925. gadā aprakstīja [[Francija]]s [[mikrobioloģija|mikrobiologs]] [[Moriss Lemonjē]]. PHB iegūst no laboratorijā audzētām šūnām, kas to sintezē un izmanto kā uzturu. No PHB izgatavoti izstrādājumi vidē spēj [[asimilācija|asimilēties]] īsā laikā, jo tos iznīcina augsnes baktērijas. PHB tiek uzskatīts par vienu no polimēriem, kuru varētu izmantot nākotnes iepakojumu materiālu izgatavošanai, jo tas ir dabai draudzīgs materiāls, kas nepiesārņo vidi, jo salīdzinoši īsā laika sprīdī spēj bioloģiski noārdīties. Tāpat šo polimēru izmanto medicīniskiem mērķiem, piemēram, tādu ķirurģisko diegu izveidošanā, kas nav jāizņem, jo paši pēc noteikta laika perioda noārdās.

sentences: '''Čebureks''' ({{val|crh|çiberek}}, {{val|tr|çiğ börek}}, {{val|tg|chiburekki}}, {{val|ro|șuberec}}, {{val|az|ət qutabı}}) ir daudzu [[tjurki|tjurku]] un [[mongoļi|mongoļu]] tautu virtuvju [[aitas|aitu]] [[tauki|taukos]] vārīts pusapļa formas neraudzētas [[mīkla (pārtika)|mīklas]] pīrāgs ar smalkās sloksnītēs sagrieztas [[gaļa]]s (bieži vien [[zirgi|zirga]] gaļas) pildījumu. Retāk tajos pilda arī malto gaļu, [[brinza|brinzu]], [[siers|sieru]], [[kartupeļi|kartupeļus]], [[Sīpoli|sīpolus]], [[sēnes]], [[kāposti|kāpostus]], [[ola (pārtika)|olu]] ar [[rīsi]]em un [[loki|lokus]], kas apkaisīti ar [[sāls|sāli]] un [[pipari]]em. Čeburekus vienmēr pasniedz karstus.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Miltu konditorejas izstrādājumu ražošana |author=Valdis Segliņš, Daiga Kunkulberga |year=2013 |publisher=RTU izdevniecība |location=Rīga |isbn=978-9934-10-519-7 |page=215}}</ref>

sentences: '''Cilts''' ({{val|la|tribus}}) [[organismu klasifikācija|organismu klasifikācijā]] ir [[taksonomiskais rangs]], kuru izmanto gan [[zooloģija|zooloģijā]], gan [[botānika|botānikā]]. Cilts ir nākamais taksonomiskais rangs zem [[dzimta (bioloģija)|dzimtas]] un [[apakšdzimta]]s, bet virs [[ģints (bioloģija)|ģints]]. Zooloģijā cilšu zinātniskie nosaukumi beidzās ar izskaņu ''-ini''. Dažreiz izmanto apakšcilts jēdzienu, tad izskaņa ir ''-ina''. Botānikā cilšu zinātnisko nosaukumu izskaņa ir ''-eae''. Cilts jēdzienu ieviesa vēlāk, pēc [[Kārlis Linnejs|Kārļa Linneja]] aizsāktās augu klasificēšanas sākuma. Cilts jēdzienu arvien plašāk sāka izmantot, kad sāka [[ģenētika|ģenētiskos]] pētījumos un radās nepieciešamība dzīvniekus un augus klasificēt vēl atsevišķās grupās starp dzimtu un ģinti.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Evaņģēlists Lūka
|      dzimšanas datums =
|          nāves datums =
|        piemiņas diena = 18. oktobris
|                  godā =
|                attēls = Andrea Mantegna 017.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta =
|           nāves vieta =
|             nosaukums = Evaņģēlists
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}
'''Svētais evaņģēlists Lūka''' ({{val-grc|Λουκᾶς}}, ''Loukás'') ir viens no četriem [[evaņģēlists|evaņģēlistiem]]. Tradicionāli tiek uzskatīts par [[Lūkas evaņģēlijs|Lūkas evaņģēlija]] un [[Apustuļu darbi|Apustuļu darbu]] autoru.

sentences: '''Tirgus stratēģija''' nosaka galvenos uzņēmuma [[tirgdarbība]]s mērķus. Tirgus stratēģija izriet no uzņēmuma biznesa mērķiem, kuru sasniegšanai tā tiek izstrādāta. Tirgus stratēģijas mērķu īstenošanai tiek izstrādāts detalizētāks [[tirgvedības plāns]]. Tirgus stratēģija norāda "kas" ir jāsasniedz, kamēr mārketinga plāns demonstrē "kā" tas tiks izdarīts. Mārketinga stratēģijā parasti iekļauj: galvenos tirgus mērķus, [[Pozicionēšana (tirgzinība)|pozicionējuma]] aprakstu, īstermiņa un ilgtermiņa tirgus mērķus.<ref>[https://www.thebalance.com/first-steps-to-marketing-a-small-business-2295223 Marketing Strategy vs. Marketing Plan]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.seb.lv/info/biznesa-uzsacejiem/ne-soli-bez-marketinga-strategijas |title=Ne soli bez mārketinga stratēģijas |access-date={{dat|2017|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2016|11|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161106102945/http://www.seb.lv/info/biznesa-uzsacejiem/ne-soli-bez-marketinga-strategijas }}</ref>

sentences: '''Zīdainis''', arī '''mazulis''', ir termins, kurš tiek attiecināts uz bērniem, kuri uzturā lieto mātes [[piens|pienu]]. Arī jaundzimušais ir zīdainis, bet par jaundzimušo parasti sauc tikko vai pavisam nesen [[dzemdības|piedzimušu]] bērnu.

sentences: '''Ženēvas Bībele''' ir viens no vēsturiski nozīmīgākajiem [[Bībele|Bībeles]] tulkojumiem [[Angļu valoda|angļu]] valodā, kas par 51 gadu apsteidzis [[Karaļa Džeimsa Bībele|karaļa Džeimsa versiju]]. Tā bija galvenā Bībele 16. gadsimta angļu [[Protestantisms|protestantisma]] vidū, un to izmantoja [[Viljams Šekspīrs]], [[Olivers Kromvels]], [[Džons Nokss]], [[Džons Donns]] un citi. Ženēvas Bībeli lietoja daudzi angļu reliģiskie disidenti un Olivera Kromvela karavīri [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā.

sentences: '''Gazele''' ({{val|ar|غَزَل}}, ''ḡazal'') ir [[dzejolis]], kuru veido divrindes, pie tam pirmās divas rindas saista [[atskaņa]]s, kas atkārtojas katra panta otrajā rindā.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/gazele:2 | title= gazele | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2023. gada 4. maijā}}</ref> Parasti tā ir mīlas dzeja. Gazeļu izcelsme ir saistīta ar [[Arābu pasaule|Arābu pasauli]], raksturīga arābu, arī persiešu, dzejai.

sentences: '''Radioaktīvie atkritumi''' ir viens no [[Bīstamie atkritumi|bīstamo atkritumu]] veidiem. Tie ir atkritumi, kas rodas pēc [[Radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu lietošanas izbeigšanas. Radioaktīvas vielas tiek lietotas rūpniecībā, medicīnā un zinātnē. Nozīmīgs radioaktīvo vielu pielietojums ir [[kodoldegviela]]s izmantošana [[Enerģētika|enerģētikā]] [[Atomelektrostacija|atomelektrostaciju]] [[kodolreaktors|kodolreaktoros]], kur, izstrādājoties kodoldegvielai, paliek izlietotā kodoldegviela (dažkārt saukta par kodolatkritumiem, lai gan visbiežāk to pārstrādā, radot jaunu kodoldegvielu) un radioaktīvie atkritumi, tai skaitā arī visas kodolreaktora nolietotās sastāvdaļas, piemēram, reaktora kontroles stieņi, kodolreaktora reaktora bioloģiskais aizsargapvalks, kodoldegvielas kasetes, reaktora dzesēšanas caurules u.c. sastāvdaļas, kas bijušas pakļautas [[neitrons|neitronu]] starojumam.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ludmila Kolčanova
 |      vārds_orig = Людмила Колчанова
 |          attēls = File:Lyudmila Kolchanova (2013 World Championships in Athletics).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ludmila Kolčanova 2013. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1979|10|1}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievija|Kostromas apgabals|Šarja}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut =
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=175}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=64}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 {{oss|V=2012}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|Tāllēkšana}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Owen Richardson''
| attēls =Niels BohrUpOwenWillansRichardsonDownSolvay1927.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Ouens Ričardsons Solvejas konferencē
| dz_gads =1879
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Djūsberija]] (Dewsbury), [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1959
| m_mēnesis=2
| m_diena=15
| m_vieta =[[Altona]], [[Hempšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Londonas Universitāte]]<br />[[Prinstonas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[termoelektronu emisija]], [[Ričardsona likums]]
| apbalvojumi =[[1928]]. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Skice''', arī '''uzmetums''', '''mets''' (no grieķu valodas σχέδιος - ''skedios'', "veikts bez sagatavošanās",<ref>[http://oxforddictionaries.com/view/entry/m_en_gb0777830#m_en_gb0777830 sketch] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110130051705/http://oxforddictionaries.com/view/entry/m_en_gb0777830#m_en_gb0777830 |date={{dat|2011|01|30||bez}} }}, on Oxford Dictionaries</ref><ref>[http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0057%3Aentry%3Dsxe%2Fdios σχέδιος], Henry George Liddell, Robert Scott, ''A Greek-English Lexicon'', on Perseus</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.etymonline.com/index.php?search=sketch&searchmode=none|title=Online Etymology Dictionary - Sketch|author=Douglas Harper}}</ref> angļu: ''sketch'', itāļu: ''schizzo''), šī vārda nozīmes visplašākajā izpratnē, ir strauji izpildīts brīvrokas [[zīmējums]], kas parasti nav paredzēts kā pabeigts darbs. Skice var kalpot vairākiem [[mērķis|mērķiem]]: tā var attēlot kaut ko, ko [[mākslinieks]] redz, tā var piefiksēt kādu [[ideja|ideju]], kā arī veicināt idejas tālāku [[attīstība|attīstību]] vēlāk, arī tikt izmantota kā ātrs veids [[attēls|attēla]], idejas vai [[glezna]]s pamata grafiskai attēlošanai. Skicēšana parasti sastāda noteiktu mākslas [[studijas|studiju]] daļu.

sentences:
{{Dzīvnieka šķirnes infokaste
| nosaukums        = {{{nosaukums|}}}
| attēls           = {{{attēls|}}}
| at_izm           = {{{imagedimensions|}}}
| paraksts         = {{{attēla_apraksts|}}}
| izmiris          =
| statuss          =
| citi_nos         = {{{citi_nosaukumi|}}}
| iesaukas         = {{{iesaukas|}}}
| izcelsme         = {{{valsts|}}}
| svars            = {{#if:{{{svars|}}}|{{{svars|}}} kg}}
| svars_tēv        = {{#if:{{{svars_m|}}}|{{{svars_m|}}} kg}}
| svars_māt        = {{#if:{{{svars_f|}}}|{{{svars_f|}}} kg}}
| augums           = {{#if:{{{augums|}}}|{{{augums|}}} cm}}
| augums_tēv       = {{#if:{{{augums_m|}}}|{{{augums_m|}}} cm}}
| augums_māt       = {{#if:{{{augums_f|}}}|{{{augums_f|}}} cm}}
| ādas_krāsa       =
| olu_krāsa        =
| cekuls           =
| apspalvojums     = {{{apmatojums|}}}
| apvalks          =
| vilna            =
| seja             =
| rags             =
| krāsa            = {{{krāsa|}}}
| metiens          = {{#if:{{{metiena_lielums|}}}|{{nobr|{{{metiena_lielums|}}} kucēns(-i)}}}}
| dzīve            = {{{mūža_ilgums|}}}
| īpašs_paz        =
| īpaš_nos         =
| īpaš_dat         =
| īpaš1_nos        =
| īpaš1_dat        =
<!-- var līdz īpaš4_nos un īpaš4_dat -->
| klasif_nos       =
| klasif_dat       =
| klasif1_nos      =
| klasif1_dat       =
<!-- var līdz klasif8_nos un klasif8_dat -->
| piezīmes         = {{{piezīmes|}}}
| vernacular_name  = [[Suns]]
| binominal_name   =
| trinominal_name  = Canis lupus familiaris
}}<noinclude>
{{dokumentācija}}
[[Kategorija:Infokastes]]

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Leņķmērs
| abbreviation = Nor
| name_latin = Norma
| RA = 16,05
| dec = −52,01
| areatotal = 165
| arearank = 74. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ2  Nor''
| starmagnitude = 4
| neareststarname = ''HD 139211''
| stardistance = 101
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences: '''Valodas filozofija''' ir [[filozofija]]s pētniecības joma, kas nosaka [[valoda]]s un [[runa]]s pamatlomu [[Izziņa (filozofija)|izziņā]] un [[apziņa]]s un zināšanu struktūrās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Gadus morhua Cod-2b-Atlanterhavsparken-Norway.JPG
| att_nosaukums = [[Menca|Atlantijas menca]] (''Gadus morhua'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|         kārta = Gadiformes
|      kārta_lv = Mencveidīgās
|        dzimta = Gadidae
|     dzimta_lv = Mencu dzimta
|         ģints = Gadus
|      ģints_lv = Mencas
|      binomial = Gadus <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Cephus''
*''Cerdo''
*''Leptogadus''
*''Morhua''
*''Morua''
}}

sentences: , kurā galvenās secības zvaigznes atrodas lielākajā, diagonālajā joslā]]

sentences:
s karte XIII. gs. vidū. Letu karagājiens notika uz Krievzemes pierobežu [[Pleskava]]s (kartē - ''Pskov'') tuvumā.]]
'''1218. gada letu karagājiens uz Krievzemi''' notika tūlīt pēc [[Krievu karagājiens uz Imeru un Idumeju, Vendu pils aplenkums (1218)|krievu karagājiena uz Imeru un Idumeju]] 1218. gada beigās. Karagājienu iemesls bija atriebība par krievu karagājienā izdarītajiem postījumiem un cilvēku nogalināšanu Vidzemē. [[Leti]] izpostīja krievu zemi, izlaupīja ciemus, nogalināja un sagūstīja cilvēkus un "neatstāja nepadarītu nevienu ļaunumu, uz ko bija spējīgi." <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.old.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/022_latv.htm#re024 |title=Indriķa hronika XXII. 7. |access-date={{dat|2015|09|25||bez}} |archive-date={{dat|2019|05|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190520225923/http://old.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/022_latv.htm#re024 }}</ref>.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=

Piperazīna struktūrformula un molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C4H10N2
|citi nosaukumi=heksahidropirazīns, dietilēndiamīns,
piperazidīns
|CAS numurs=110-85-0
|molmasa=86,14
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=106 °C
|viršanas temperatūra=146 °C
|šķīdība ūdenī=šķīstošs
}}
'''Piperazīns''' (C4H10N2) ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organisks savienojums]], kas pieder pie [[heterocikls|heterocikliskajiem savienojumiem]]. Piperazīna molekula ir piesātināts sešlocekļu cikls ar diviem slāpekļa atomiem, kas pieskaitāms pie cikliskiem alifātiskiem [[amīni]]em. To var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[pirazīns|pirazīnu]]. Piperazīns kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā bezkrāsaini romboedriski vai plāksnīšveida kristāli. Piperazīns ir higroskopisks un tam piemīt raksturīga amīnu smaka. Ūdenī šķīstošs; nešķīst [[ēteris|ēterī]].

sentences: '''Ādolfs Dītrihs Vilhelms Bīnemanis''' ({{val|de|Adolf Dietrich Wilhelm Bienemann}}; 1845—1914) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts un [[Jaunjelgava]]s pilsētas galva.

sentences: '''Maņa''' ir spēja uztvert iekšējās un ārējās vides kairinājumus un tos izvērtēt. Maņas nodrošina apkārtējās vides [[uztvere|uztveri]]. Izšķir piecas pamata maņas — [[redze|redzi]], [[dzirde|dzirdi]], [[oža|ožu]], [[garša|garšu]] un [[tauste|tausti]]. Redzes, dzirdes un ožas orgāni kairinājumu uztver no [[attālums|attāluma]], bet garšas un taustes orgāni — tiešā kontaktā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūliuss Dērings
|     vārds_orig = ''Julius Döring''
|         attēls = Derings.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1818
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas karaliste]],
(tagad {{GER}}).
|         m_gads = 1898
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|mākslas virziens = [[Romantisms]], [[reālisms]]
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Saules vainags''' ir virs [[hromosfēra]]s esošais [[Saules atmosfēra]]s ārējais slānis, kur [[temperatūra]] pieaug 100 reizes. Saules vainaga augšējā robeža nav precīzi nosakāma, jo tā blīvums samazinās pakāpeniski, līdz viela izkliedējas kosmosā (t.s. [[Saules vējš]]). [[Zeme]] līdz ar citām [[Planēta|planētām]] atrodas vainaga iekšpusē. [[Saule]]s lielā spožuma dēļ Saules vainags parasti nav novērojams. Tikai pilna [[Saules aptumsums|Saules aptumsuma]] laikā tas ir novērojams kā pērļaini sudrabota blāzma. Tur, kur vainags saskaras ar hromosfēru, tas ir samēra spožs, bet tālāk vainaga intensitāte zūd. Vainaga optiskais izstarojums ir izsekojams 10—20 Saules rādiusu t.i. desmitiem miljonu kilometru attālumā un saplūst ar [[Zodiakālā gaisma|zodiakālās gaismas]] efektu. Vēl Saules vainagā ir saskatāmi atsevišķi stari, loki, vēdekļi u.c. veidojumi<ref>Zenta Alksne, Aukstās zvaigznes, izdevniecība "Zinātne", Rīga, 1974. g., 10. lpp.</ref>. Tāpat, Saules vainagā novērojamas [[protuberances]] — milzīgi salīdzinoši aukstas [[plazma]]s veidojumi, kuru lielums mērāms daudzos tūkstošos kilometru. To augstums var sasniegt 30 000 kilometru, bet garums pat vairākus simtus tūkstošu. Lielākā novērotā protuberance ([[1997. gads|1997. gadā]]) bija 350 000 kilometru gara.

sentences: '''Sieviešu apgraizīšana''' ir rituāla dažu vai visu [[Vulva|sievietes ārējo dzimumorgānu]] likvidēšana. Parasti tas tiek veikts ar parastu asmeni vai skuvekli, ar vai bez [[anestēzija]]s. Tas visvairāk tiek praktizēts 27 Āfrikas valstīs, kā arī [[Jemena|Jemenā]] un [[Kurdistāna|Kurdistānas reģionā]] Irākā, praktizēts mazākā mērā citur Āzijā un visā pasaulē starp diasporas pārstāvjiem.<ref>[http://www.unicef.org/media/files/FGCM_Lo_res.pdf UNICEF 2013] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150405083031/http://www.unicef.org/media/files/FGCM_Lo_res.pdf |date={{dat|2015|04|05||bez}} }}, p. 44 (traditional circumciser), pp. 45–46 (anaesthesia), p. 46 (blade or razor), pp. 26–27 (for the 29 countries).</ref> Vecums, kādā tiek veikta apgraizīšana, svārstās no dažām dienām pēc dzimšanas līdz [[pubertāte]]s vecumam. Pusē valstu, kam pieejama statistika, tas tiek izdarīts meitenēm vecumā līdz 5 gadiem.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Oskara II Zeme
|attēls              = Oscar II Land Lexfjellet Protektorfjellet IMG 2541.jpg
|attēla paraksts     = Leksfjellets Oskara II Zemes dienvidos
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
|vietaskarte         = Svalbāra
|reljefa_karte       =
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position            = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = Oskara II Zemes izvietojums Svalbāras arhipelāgā
|vietējais nosaukums = ''Oscar II Land''
|izvietojums         = [[Špicbergena]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=78|latm=40|lats= |latNS=N
|longd=13|longm=30|longs= |longEW=E <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             =
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = 100
|platums             = 49
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Hofgorda kalns]]
|augstums            = 1125
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Teritorija
|valsts adm vienība                = [[Svalbāra]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      = [[Nīolesunna]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   = 35-130
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      = 35-150
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          =
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Oskara II Zeme''' ({{val|no|Oscar II Land}}) ir dabas apgabals [[Špicbergena]]s rietumu daļā, [[Svalbāra|Svalbārā]].<ref>[https://data.npolar.no/placename/24c13722-7887-5363-be7e-a401b54dd539 NPDC. Oscar II Land]{{Novecojusi saite}}</ref> Tās dienvidu krastu apskalo [[Īsfjords]] un tā atzars [[Nūrfjords]], rietumu — [[Forlannsunnets]], bet ziemeļu — [[Kongsfjords]]. Ziemeļos Oskara II Zeme robežojas ar [[Hokona VII Zeme|Hokona VII Zemi]], bet austrumos — ar [[Džeimsa I Zeme|Džeimsa I Zemi]]. Nosaukta par godu [[Zviedrija]] un [[Norvēģija]]s karalim [[Oskars II|Oskaram II]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Starptautiskie darījumi
| operators =
| attēls = The International poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[Toms Tikvers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Klaivs Ouens]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Armīns Millers-Štāls]]
* [[Braiens F. O'Bairns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The International''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Atlas Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''Sony Pictures Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|2009|2|5|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{DEU}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl895124993/|title=The International |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|18}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Starptautiskie darījumi"''' ({{Val|en|The International}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Toms Tikvers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klaivs Ouens]], [[Naomi Votsa]], [[Armīns Millers-Štāls]] un [[Braiens F. O'Bairns]].

sentences: '''Grāmata''' ir neperiodisks iespieddarbs [[kodekss|kodeksa]] formā ar muguriņā sastiprinātām lapām. Lapu daudzums ir ne mazāks par 3 iespiedloksnēm, tas ir 48 lappuses. Mūsdienās grāmatu lapas izgatavo no [[papīrs|papīra]]. Parasti grāmata ir pabeigts [[teksts]], kas izteikts ar rakstu zīmēm vai [[attēls|attēliem]].

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Ilūkstes rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Ilūkste]]
| iedz =
| plat =
| pils = [[Ilūkste]], [[Grīva (Daugavpils)|Grīva]] (līdz 1953.)
| robež = [[Jēkabpils rajons|Jēkabpils rajonu]]
[[Grīvas rajons|Grīvas rajonu]] (līdz 1955)
[[Daugavpils rajons|Daugavpils rajonu]]
[[Lietuvas PSR]]
| mlapa =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lamoliora
|attēls              = Elato Lamolior Landsat.jpg
|attēla paraksts     = Lamolioras atols dienvidos un Elato ziemeļos (spektrālais satelītattēls)
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Lamolior''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 7 |latm= 24 |lats=  |latNS= N
|longd=146 |longm= 08 |longs=  |longEW=E
|platība             = 0,17
|garums              = 3
|platums             = 1,5
|lagūna              = 3
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 2
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 0 <small>(2010)</small>
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Lamoliora''' ({{val|en|Lamolior}}) ir neapdzīvots koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī, administratīvi pakļauts [[Elato]] municipalitātei, kas atrodas {{nobr|2,5 km}} uz ziemeļiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Bothriolepis panderi.jpg
| att_nosaukums = ''Bothriolepis panderi'' fosilija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|         kārta = Euantiarcha
|      kārta_lv = Īstie antiarhi
|        dzimta = Bothriolepididae
|     dzimta_lv = Botriolepidīdi
|         ģints = Bothriolepis
|      ģints_lv = Botriolepji
|          suga = Bothriolepis panderi
|   kategorijas = nē
| binomial =<small>Lahusen, 1880</small>
}}
'''''Bothriolepis panderi''''' ir [[Devons|devona]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] suga, kas dzīvoja [[Galvenais devona lauks|galvenā devona lauka]] teritorijā [[Frānas stāvs|frāna]] laikmetā, un kuru fosilijas atrastas [[Pļaviņu svīta|Pļaviņu svītas]] Sņetogoras slāņos [[Sjasa]]s upes krastos pie Moncevas ciema, [[Krievija|Krievijā]]. Sugu aprakstīja krievu paleontologs [[Jozefs Lahuzens]] 1880. gadā. Sugas nosaukums dots par godu vācbaltiešu paleontologam [[Kristians Panders|Kristianam Panderam]].

sentences:
'''Anarhokomunisms''' ir viens no [[Anarhisms|anarhisma]] un [[Komunisms|komunisma]] atzariem, kura mērķis ir izveidot [[Anarhija|anarhiju]], kurā maksimāli tiek veicināta cilvēku un to apvienību pašpārvalde un savstarpēja palīdzība.
 (1842−1921)]]
[[Pjotrs Kropotkins]] (1842−1921) tiek uzskatīts par galveno anarhokomunisma idejas teorētiķi, kas tai piešķīra saskaņotu, pabeigtu formu, taču nebija pirmais anarhokomunists.

sentences:
{{cita nozīme|salu|rakstnieku|Džuzepe Tomazi di Lampedūza}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lampedūza
|attēls              = Isola_dei_Conigli.JPG
|attēla paraksts     = Pludmale Lampedūzā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte        = Itālija#Vidusjūra
|reljefa_karte       = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Vidusjūra]]
|arhipelāgs          = [[Pelāgu salas]]
|latd=35|latm=30|lats=56|latNS=N |longd=12|longm=34|longs=23|longEW=E
|platība             = 20,2
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              = Itālija
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Sicīlija]]
|valsts adm vienības tips2  = Province
|valsts adm vienība2        = [[Agridžento province]]
|iedzīvotāji         = 6 556 (kopā ar [[Linoza]]s salu)
|iedzīvotāju gads    = 2019
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[itāļi]]
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}

'''Lampedūza''' ({{val|it|Lampedusa}}, {{val|scn|Lampidusa}}) ir [[Itālija]]i piederoša sala [[Vidusjūra|Vidusjūrā]]. Lielākā  [[Pelagu salas|Pelagu arhipelāga]] sala.

sentences: '''Banāni''' ir [[pārtika|pārtikā]] plaši lietoti [[auglis|augļi]], kas tiek iegūti no [[banānaugi]]em, parasti no [[nosmailinātais banāns|nosmailinātā banāna]] (''Musa acuminata'') vai ''[[Musa × paradisiaca]]''. Tos iegūst arī no citām banānaugu ģints sugām, piemēram, ''[[Musa balbisiana]]'', ''[[Musa fehi]]'' un ''[[Musa troglodytarum]]''. Par banāniem dēvē arī ''[[Ensete ventricosum]]'' augļus, lai gan strikti ņemot, tas nepieder banānaugu ģintij.<ref name="Morton"/><ref name="Grattan"/> No botāniskā viedokļa banāns ir [[oga]]<ref name="waynesword"/> ar daudzām [[sēkla|sēklām]] un plānu [[miza|mizu]]. Banāni ir aptuveni 15 cm gari un 3—4 cm diametrā.

sentences:
{{Atjaunināt}}{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Viktors Lācis
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1977|6|28}}
| dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rēzeknes rajons|Rēzekne|td=Latvija}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{LAT}}
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērvienība|cm=191}}
| svars = {{mērvienība|kg=79}}
| iesauka =
| izglītība = [[Vičita]]s universitāte
<!------ Profesionālā informācija ------>| disc = Sprints, vidējās distances
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris = Gints Bitītis
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 1 ({{oss|V=2000}})
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 =
| PR1_d =
| PR2 =
| PR2_d =
| PR3 =
| PR3_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums =
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
}}
'''Viktors Lācis''' (dzimis {{dat|1977|6|28}}) ir bijušais latviešu [[vieglatlēts]], pārsvarā startējis [[400 m]], [[800 m]] un [[400 m barjerskrējiens|400 m barjerskrējiena]] distancēs. Pēc aktīvo sporta gaitu beigām kļuva par treneri, trenējis arī Eiropas čempioni [[tāllēkšana|tāllēkšanā]] [[Ineta Radēviča|Inetu Radēviču]] (bijuši arī precējušies), šobrīd trenē garo distanču skrējēju [[Poļina Jeļizarova|Poļinu Jeļizarovu]]. Šobrīd (2012) ir arī [[Latvijas basketbola izlase|Latvijas vīriešu]] un [[Latvijas sieviešu basketbola izlase|sieviešu]] [[basketbols|basketbola]] izlašu fiziskās sagatavotības treneris.

sentences:
{{cita nozīme|katoļu baznīcu, kas atrodas Jēkabpils pilsētas Krustpils daļā|baznīcu, kas atrodas pilsētas Jēkabpils daļā|Jēkabpils katoļu baznīca}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Krustpils Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Krustpils Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 300px
| label = Krustpils katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = top
| latd  = 56  | latm  = 30  | lats  = 20  | latNS  = N
| longd = 25  | longm = 52  | longs = 21  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Jēkabpils]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[2004. gads|2004]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Viktors Naglis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[2000. gads|2000]]
| year_completed        = [[2004. gads|2004]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = dzelteni [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ābolskābes struktūrformula

Ābolskābes molekulas modelis
|      ķīmiskā formula = C4H6O5
|              molmasa = 134,09
|              blīvums = optiskajiem izomēriem 1595 kg/m3
racemātam 1601
|  kušanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 100 °C
racemātam 130—131 °C
| viršanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 140 °C (sadalās)
racemātam 150 °C (sadalās)
}}
'''Ābolskābe''' (hidroksidzintarskābe, 2-hidroksibutāndiskābe, НООС−СН(ОН)−СН2−СООН) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Ābolskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Ābolskābes sāļus sauc par '''malātiem''' (no {{val|la|malum}} — 'ābols').

sentences:
{{Citas nozīmes|ciemu|Roja (nozīmju atdalīšana)|Roja}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Roja
| settlement_type = lielciems
| image_skyline = Rojas osta 1999-07-17.jpg
| image_caption = Rojas osta
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2 = [[Rojas pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = 1387
| established_title1 = Pilsētciemats no
| established_date1 = 1969
| established_title2 = Ciems no
| established_date2 = 1990
| area_total_km2 = 6,01
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2019
| population_footnotes = {{nepieciešama atsauce}}
| population_total = 2062
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57
| latm = 30
| lats = 11
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 48
| longs = 38
| longEW = E
| elevation_m = 6
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-3264
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| Non-profit_name   = ''Wikimedia Foundation, Inc.''
| Non-profit_logo   =
''Wikimedia Foundation'' logo
| Non-profit_type   =
| founded_date      = {{vieta|ASV|Florida|Sentpītersbērga}}
{{dat|2003|6|20}}
| founder           = [[Džimijs Veilss]]
| location          =
| key_people        = Marija Sefidari, valdes priekšsēdētāja<ref name="bot">{{tīmekļa atsauce | accessdate =July 21, 2018 | url = https://blog.wikimedia.org/2018/07/20/wikimedia-foundation-board-appointments-wikimania/ | title = Wikimedia Foundation announces Tanya Capuano as new Trustee, alongside leadership appointments at 14th annual Wikimania | author = Wikimedia Foundation | publisher = Wikimedia Foundation }}</ref>
[[Marjana Iskandera]], izpilddirektore
| area_served       = Visa pasaule
| focus             =
| method            = ''[[Wikipedia]], [[Wiktionary]], [[Wikiquote]], [[Wikibooks]], [[Wikisource]], [[Wikimedia Commons]], [[Wikispecies]], [[Wikinews]], [[Wikiversity]], [[Wikidata]], [[Wikivoyage]], [[meta:Wikimedia Incubator|Wikimedia Incubator]]'' un ''[[Wikipedia:Meta|Meta-Wiki]]''
| revenue           = {{increase}} 109,9 miljoni [[US$]] (2017)
81,9 miljoni (2015)<ref name=2016-2017 />
| num_volunteers    = 350 000 (2005)<ref>{{fr ikona}} Open for business (2007), Jaap Bloem & Menno van Doorn (trad. Audrey Vuillermier), éd. VINT, 2007 ({{ISBN|978-90-75414-20-2}}), p. 93. [http://stats.wikimedia.org/WikimediaProjectsGrowth.png No official number available since 2006]</ref>
| num_employees     = ap 300 darbinieku (2018)<ref name="WMF staff">{{tīmekļa atsauce |url=https://wikimediafoundation.org/wiki/Staff_and_contractors|title=Staff and contractors page (Wikimedia Foundation website)|date=September 21, 2017|accessdate=August 8, 2018|publisher=Wikimedia Foundation}}</ref>
| num_members       =
| owner             =
| Non-profit_slogan =
| homepage          = {{URL|https://wikimediafoundation.org}}
| footnotes         =
}}
{{Nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hemiptera
| kārta_lv = Blaktis
| apakškārta = Sternorrhyncha
| apakškārta_lv = Augutis
| virsdzimta = Coccoidea
| virsdzimta_lv = Bruņutis
| dzimta=Diaspididae
| dzimta_lv=Vairogutu dzimta
| ģints = Lepidosaphes
| ģints_lv =
| suga = Lepidosaphes antakaranae
| suga_lv =
| kategorijas = nē
| binomial=Lepidosaphes antakaranae <small>Mamet, 1959</small>
}}
'''''Lepidosaphes antakaranae''''' ir [[Vairogutu dzimta|vairogutu]] suga. Sastopama [[Madagaskara|Madagaskarā]].<ref name="scalenet"/>

sentences:
Kategorijā ietilpst [[minerāls|minerāli]], kuri saskaņā ar [[Štrunca minerālu klasifikācijas sistēma|Štrunca minerālu klasifikācijas sistēmu]] tiek iekļauti 5. klasē un satur CO3 anjonu - [[karbonātu minerāls|karbonātu minerāli]].
{{Commonscat|Carbonates}}

sentences: '''Gugolplekss''' ({{val|en|googolplex}}) ir skaitlis, kas vienāds ar 10 pakāpē [[gugols]] (t.i, 1 ar gugolu nuļļu).

sentences:
.]]
'''Sausums''' ir ilgs [[laiks|laika]] posms bez [[nokrišņi]]em. Parasti sausuma laikā ir ļoti augsta [[gaiss|gaisa]] [[temperatūra]] un zems gaisa mitrums, kas samazina mitruma daudzumu augsnē, samazinot vai iznīkstot ražai.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Happiness''
| attēls                   =  Happiness1998Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, melnā komēdija
| režisors                 = [[Tods Solondzs]]
| producents               =
* [[Deivids Linds]]
* [[Džeimss Šamuss]]
| scenārija autors         = Tods Solondzs
| galvenajās lomās         =
* [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]]
* [[Elizabete Ešlija]]
* [[Dilans Beikers]]
* [[Lara Flinna Boila]]
* [[Bens Gazara]]
* [[Džareds Hariss]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
| mūzika                   = [[Robijs Kondors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Killer Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Good Machine Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|10|16|}}
| ilgums                   = 139 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/happiness-1998|title=Happiness|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 16, 2019|archive-date={{dat|2019|10|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191016163616/https://bbfc.co.uk/releases/happiness-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happiness.htm|title=Happiness|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 16, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Happiness''''' ir 1998. gada melnā komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Tods Solondzs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]], [[Elizabete Ešlija]], [[Dilans Beikers]], [[Lara Flinna Boila]], [[Bens Gazara]], [[Džareds Hariss]] un [[Filips Sīmors Hofmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|10|16||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Batāte
|           attēls = Ipomoea batatas.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Batātes zieds
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Convolvulaceae
|        dzimta_lv = Tīteņu dzimta
|            ģints = Ipomoea
|         ģints_lv = Ipomejas
|             suga = I. batatas
|          suga_lv = Batāte
|         binomial = Ipomoea batatas
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Amerika]]s tropi
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jaunjelgavas pagasts
| karte             = Jaunjelgavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs            = Jaunjelgava
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 5,08
| iedzīvotāji       = 117<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 114 / 5.08 round 1}}
| izveidots         = 1996
}}

sentences: '''Erevānas metro''', oficiāli '''Karena Demirčjana Erevānas metro''' ({{val|hy|Կարեն Դեմիրճյանի անվան Երևանի մետրոպոլիտեն}}, ''Karen Demirchyani anvan Yerevani metropoliten''), ir [[metro]] sistēma [[Armēnija]]s galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]]. Metro pieder valstij un to vada Armēnijas Transporta un satiksmes ministrija.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Augšaustrija
 | official_name           = ''Oberösterreich''
 | settlement_type         = zeme
 | image_skyline           = Hallstatt - Zentrum .JPG
 | imagesize               =
 | image_caption           = Augšaustrijas ainava
 | image_flag              = Flag_of_Tirol_and_Upper_Austria.svg
 | image_shield            = Oberoesterreich_Wappen.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Linca]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Oberösterreich_in_Austria.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Augšaustrijas atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{AUT}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Pilsētas un apriņķi
| parts = 3+15
| p1 = [[Linca]]
| p2 = [[Šteire]]
| p3 = [[Velsa (pilsēta)|Velsa]]
| p4 = <hr />
| p5 = [[Braunavas pie Innas apriņķis]]
| p6 = [[Eferdingas apriņķis]]
| p7 = [[Feklabrukas apriņķis]]
| p8 = [[Freištatas lauku apriņķis]]
| p9 = [[Gmundenes apriņķis]]
| p10 = [[Grīskirhenes apriņķis]]
| p11 = [[Kirhdorfas pie Kremsas apriņķis]]
| p12 = [[Lincas lauku apriņķis]]
| p13 = [[Pergas apriņķis]]
| p14 = [[Rīdas Innkreisā apriņķis]]
| p15 = [[Rorbahas apriņķis]]
| p16 = [[Šerdingas apriņķis]]
| p17 = [[Šteires lauku apriņķis]]
| p18 = [[Urfāras apkaimes apriņķis]]
| p19 = [[Velsas lauku apriņķis]]
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 11981.92
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = 2995
 | elevation_min_m         = 239
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1490392
 | population_as_of        = 2020
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|https://www.land-oberoesterreich.gv.at/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Godfrijs Herolds Hārdijs
| vārds_orig = G. H. Hardy
| attēls = Ghhardy@72.jpg
| att_izmērs = 230px
| dz_gads = 1877
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 7
| dz_vieta = Kranlī (''Cranleigh''), [[Sari (Anglija)|Sari]], {{GBR}}
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 1
| m_vieta = [[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība = [[angļi|anglis]]
| darba_vietas = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne = [[matemātika]]
| zinātniskie_vadītāji = [[A. E. H. Lovs]]
 [[E. T. Vitakers]]
|doktoranti= [[Mērija Kartvraita]]
 [[I. Dž. Guds]]
 [[Edvards Linfuts]]
 [[Sirils Ofords]]
 [[Harijs Pits]]
 [[Ričards Rado]]

[[Šrīnivāsa Rāmānudžans]]

[[Roberts Aleksanders Rankins|Roberts Rankins]]

[[Donalds K. Spensers|Donalds Spensers]]
 [[E. M. Vraits]]
| sasniegumi = [[skaitļu teorija]]
 [[matemātiskā analīze]]
 [[Hārdija-Veinberga princips]]
 [[Pirmā Hārdija-Litlvuda hipotēze]]
 [[Otrā Hārdija-Litlvuda hipotēze]]
 [[Hārdija telpa]]
 [[Hārdija nevienādība]]
| apbalvojumi = [[Karaliskās sabiedrības biedrs]] (Fellow of the Royal Society)
 [[Smita balva]] (1901)
 [[Karaliskā medaļa]] (1920)
 [[De Morgana medaļa]] (1929)
 [[Čauveneta balva]] (Chauvenet Prize) (1932)
 [[Silvestera medaļa]] (1940)
 [[Koplija medaļa]] (1947)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kurska
| operators =
| attēls = Kursk poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Tomass Vinterbergs]]
| producents =
| scenārijs = Roberts Rodats
| aktieri = * [[Matiass Shunartss]]
* [[Lea Sedū]]
* [[Artēmijs Spiridonovs]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Pēters Simonišeks]]
* [[Augusts Dīls]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Kursk''
| studija = * ''EuropaCorp''
* ''Belga Productions''
* ''VIA EST''
| montāža =
| izplatītājs = ''EuropaCorp Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|9|6|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2018|11|7|Francija}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{BEL}}
* {{FRA}}
* {{LUX}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr618091013/|title=The Command |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kurska"''' ({{Val|en|Kursk}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Beļģija]]s, [[Francija]]s un [[Luksemburga]]s kopražojuma [[drāma]]s filma. Tās režisors ir [[Tomass Vinterbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Matiass Shunartss]], [[Lea Sedū]], [[Artēmijs Spiridonovs]], [[Kolins Fērts]], [[Pēters Simonišeks]], [[Augusts Dīls]] un [[Makss fon Sīdovs]].

sentences: {{Commonscat|22nd century BC|22. gadsimts p.m.ē.}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viņa meitene Piektdiene
| operators =
| attēls = His Girl Friday (1940 poster) crop.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Hauards Hokss]]
| producents = Hauards Hokss
| scenārijs = * [[Čārlzs Lederers]]
* [[Bens Hekts]]
| aktieri = * [[Kerijs Grānts]]
* [[Rozalinda Rasela]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''His Girl Friday''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1940|1|18}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viņa meitene Piektdiene"'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/89677|title=Kerijs Grānts|publisher=[[Nacionālā enciklopēdija]]|website=|access-date=17.07.2023|date=10.10.2022|language=}}</ref> ({{Val|en|His Girl Friday}}), arī '''"Viņa meitenes piektdiena"''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://filmas.oho.lv/Vina-meitenes-piektdiena/4582|title=Viņa meitenes piektdiena|website=filmas.oho.lv|access-date=17.07.2023}}</ref> ir 1940. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un producents ir [[Hauards Hokss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerijs Grānts]] un [[Rozalinda Rasela]]. Filmu izplatīja ''[[Columbia Pictures]]''.

sentences:
, [[Vācija|Vācijā]]]]
'''Mežsaimniecība''' ir [[Uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbības]] un [[Augkopība|augkopības]] nozare, kas nodarbojas ar [[Mežs|meža]] stādīšanu, uzlabošanu, efektīvu meža zemes apsaimniekošanu un izmantošanu. Tā ir viena no lielākajām saimniecības nozarēm [[Latvija|Latvijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/temas/mezsaimnieciba|title=https://www.delfi.lv/temas/mezsaimnieciba|website=www.delfi.lv|access-date=2023-02-23|language=lv}}</ref> Mežsaimniecība ir arī zinātniskās [[Pētniecība|pētniecības]] joma, kas pēta meža apmežošanas metodes un mežsaimniecības uzlabošanu, kā arī mežus kā vienu no svarīgākajām [[Biosfēra|biosfēras]] sastāvdaļām.

sentences: '''Konvekcija''' ({{val|la|convectio}} — 'sanešana, piegāde'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=394}}</ref>) ir [[siltums|siltuma]] izplatīšanās [[šķidrums|šķidrumā]] vai [[gāze|gāzē]], pārvietojoties vides [[molekula|molekulām]]. Šeit siltumu pārnes sasilušās vides molekulas. Izšķir dabisko konvekciju, kas rodas siltuma starpības rezultātā dažādās vietās un piespiedu konvekciju, ko nodrošina mehāniski [[sūknis|sūkņi]].

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Jaunciems
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Jaunciems, Northern District, Riga, Latvia - panoramio.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Ķīšezers|Ķīšezera]] piekraste pie [[Jaunciems (Rīga)|Jaunciema]]
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 1|  lats = 44 |  latNS = N
 | longd = 24 | longm = 11 | longs = 9 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Rīga]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=353}}
 |     established = 1999
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Jaunciems''' ir [[dabas liegums]] [[Rīga|Rīgā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/jaunciems/ |title=Dabas aizsardzības pārvalde. Jaunciems |access-date={{dat|2017|04|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150619154135/http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/jaunciems/ |archivedate={{dat|2015|06|19||bez}} }}</ref> Izvietojies pilsētas ziemeļaustrumos, [[Ķīšezers|Ķīšezera]] krastā. Lieguma teritorija veidojas no trijiem atsevišķiem apgabaliem: ezera ziemeļu piekrastē pie [[Trīsciems|Trīsciema]] un Zundaga kaktā, ezera austrumu piekrastē pie [[Jaunciems (Rīga)|Jaunciema]] un ezera dienvidaustrumu piekrastē ap Pilskaktu. 58% platības ir sauszemes teritorija, bet 42% — ezera akvatorija. Dabas liegums izveidots 1999. gadā, lai nodrošinātu aizsardzību Latvijas un Eiropas Savienības nozīmes īpaši aizsargājamiem biotopiem un īpaši aizsargājamām augu un dzīvnieku sugām, kā arī nodrošinātu rekreācijai un izglītībai piemērotu teritoriju aizsardzību pilsētvidē un kultūrvēsturiskās ainavas saglabāšanu. Ķīšezera krastā sastopams tāds aizsargājams biotops, kā eitrofi ezeri ar iegrimušo ūdensaugu un peldaugu augāju. Reljefa īpatnību dēļ dabas liegumam un tā apkārtnei piemīt ainaviska vērtība. Lielāko daļu teritorijas aizņem dažādi zālāji. Sausie — piejūras un smiltāju zālāji, mēreni mitrie — vilkakūlas zālāji (tukšaiņu zālāji), applūstošie un slapjie zālāji — eitrofas augsto lakstaugu audzes un palieņu zālāji. Plašāk pārstāvēti ir mēreni mitri, mitri un slapji zālāji, kas sastopami visā dabas lieguma teritorijā. Būtiskākie ainavas elementi ir Ķīšezera piekraste, parks pie Mangaļu mežniecības, Beltes parks, Ķīšezera piekraste ezera vidusdaļā, kas izceļas ar reljefa formu daudzveidību, un vietām augstu ezera krasta terasi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Jaunciems_16.pdf |title=DABAS LIEGUMS “JAUNCIEMS”. DABAS AIZSARDZĪBAS PLĀNS |access-date={{dat|2017|04|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201001175701/https://www.daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Jaunciems_16.pdf }}</ref> ''[[Natura 2000]]'' teritorija.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Griškānu pagasts
| karte             = Griškānu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Sprūževa
| platība           = 76,8
| iedzīvotāji       = 1847<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|12|02||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1847 / 76.8 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.griskani.lv
}}

sentences: '''Orgānu transplantācija''' ir ķirurģiska operācija, kuras laikā dzīvas vai mirušas personas (donora) audi vai [[Orgāns|orgāni]] tiek pārstādīti citas personas (recipienta) organismā.<ref name=":0">{{grāmatas atsauce|last1=Okanya|first1=C.L.|title=Organ Transplantation and its physiological implications – A review|date=2013}}</ref> Orgāni, kas var tikt pārstādīti, ir plaušu, sirds, aknu, nieru, aizkuņģa dziedzera un zarnu transplanti. [[Audi]] tiek ņemti no radzenes, ādas, kauliem, asinsvadiem, skrimšļiem un saitēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.bcw.edu/bcw/Organ-Tissue-Marrow/About-Organ-and-Tissue-Donation/index.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|23||bez}} |archive-date={{dat|2015|10|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20151015011400/https://www.bcw.edu/bcw/Organ-Tissue-Marrow/About-Organ-and-Tissue-Donation/index.htm }}</ref>

sentences:
'''Bende''' ir persona, kura izpilda [[Nāvessods|nāves sodu]] vai [[miesassodu]]. Pārnestā nozīmē termins tiek lietots kā sinonīms vārdiem “mocītājs”, “sodītājs”.
== Darbības specifika ==
Bendem parasti tiek uzrādīts orderis, kas pilnvaro vai liek viņam izpildīt sodu. Attiecīgā pavēle aizsargā bendi no apsūdzības slepkavībā. Parasti bendes apzīmējumam izmantoti termini, kas atvasināti no nāvessoda veidiem, lai gan viņi bieži veica arī citus fiziskus sodus. Piemēram, ir bende pakārējs ([[pakāršana]]) un bende [[galvas nocirtējs]] ([[galvas nociršana]]). Armijā bendes lomu pildīja karavīrs vai karavīru grupa. Izplatīts bendes stereotips ir viduslaiku vai absolūtisma bende ar kapuci. Simboliski vai reāli bendes reti bija ar kapuci un nebija tērpušies melnā krāsā; kapuces tika izmantotas tikai tad, ja bendes identitāte un anonimitāte bija jāpasargā no sabiedrības. Kā [[Hilarija Mantela]] atzīmēja savās 2018. gada ''Reith Lectures'' lekcijās: "Kāpēc bende valkā masku? Jo visi zināja, kas viņš ir".

sentences: '', [[Vilijama-Ādolfes Bouguero]] idille, [[1889]]. gads]]

sentences:
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Ziemas mēnesis”]]
'''Janvāris''' ({{val|la|Januarius}}, par godu Senās Romas dievam [[Jānuss|Jānusam]]) ir [[gads|gada]] pirmais mēnesis. Janvārī ir 31 [[diena]], tas ir viens no 7 mēnešiem, kuros ir 31 diena. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''ziemas mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''vasaris'', bet mūsdienās — ''sausis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Lietojumprogrammatūra]]
[[Kategorija:Izglītība]]
[[Kategorija:Mācību materiāli]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
{{Dokumenta infokaste
| dokumenta_nosaukums  = Kosovas pase
| attels               = Passaporta e Kosoves.svg
| attela_paraksts      = Pirms 2011. gada izsniegtās Kosovas biometriskās pases priekšējais vāks
| attela_izmers        =
| attela_alt_teksts    =
| attels2              =
| attela_paraksts2     =
| attela2_izmers       =
| attela2_alt_teksts   =
| sakts_izmantot_no    =
* 2008. gada 30. jūlijs (nebiometriskās pases)
* 2011. gada 31. oktobrī (biometriskās pases)
| tiek_izmantots       = {{flaga|Kosova}}[[Kosova]]
| pielietojums         = personas identificēšana, ceļošana
| dokumenta_tips       = [[pase]]
| pielietosanas_merkis =
| atbilstibas_prasibas =
| deriguma_termins     = 5 gadi bērniem, 10 gadi pieaugušajiem
| izmaksas             =
}}
'''Kosovas pase''' ({{val|sq|Pasaporta e Kosovës}}; {{val|sr|Косовски пасош}}) ir ceļošanas dokuments, kuru izsniedz [[Kosova]]s [[pilsonība|pilsoņiem]]. Šis dokuments atvieglo starptautiskus ceļojumus, kā arī ļauj identificēt konkrētu personu. Ar [[pase|pasu]] izsniegšanu nodarbojas Kosovas Iekšlietu ministrija, diplomātiskās pases izsniedz Kosovas Ārlietu ministrija. Kosovas pases atbilst visiem ieteiktajiem standartiem, ko mašīnlasāmām pasēm ir noteikusi [[Starptautiskā civilās aviācijas organizācija]] (ICAO), izņemot valsts/pilsonības kodu, kas neatbilst ''ISO 3166-1 alpha-3'' standartiem. Pases dizains tika parādīts 2008. gada 14. martā.<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://news.sbs.com.au/worldnewsaustralia/kosovo_unveils_new_passport_542795 |title=Kosovo unveils new passport – SBS World News Australia |publisher=SBS World News Australia |date=2008-03-14 |accessdate=2008-03-14 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080403090541/http://news.sbs.com.au/worldnewsaustralia/kosovo_unveils_new_passport_542795 |archive-date=2008-04-03 }}</ref> Pirmās pases sāka izsniegt 2008. gada 30. jūlijā. Kopš 2009. gada maija Kosovas pilsoņiem izsniedza 300 000 pasu.<ref>[http://www.telegrafi.com/?id=2&a=4416 "Rreth 300 mijë qytetarë kosovarë pajisen me pasaporta" (In Albanian)."] ''telegrafi.com''. Published on May 20, 2009.</ref><ref name="Kosovo Passport">[http://www.mpb-ks.org/index.php?option=com_content&task=view&id=628&Itemid=5 "The process of production of Passports of the Republic of Kosovo, is fully normalised"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081014084147/http://www.mpb-ks.org/index.php?option=com_content&task=view&id=628&Itemid=5 |date={{dat|2008|10|14||bez}} }} ''mpb-ks.org''18 August 2008.</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ērgļu HES
| native_name         =
| former_names        =
| status              =
| image               = Ērgļu HES.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Ērgļu HES ēka
| altitude            = 162 m v.j.l.
| building_type       =
| structural_system   =
| owner               = SIA "Eglītis un biedri"
| location            = {{Vieta|Latvija|Madonas novads|Ērgļi|3s=Ērgļi (Ērgļu pagasts)}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  = 56 | latm  = 54 | lats  = 02 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 38 | longs = 28 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1996. gads
| opened_date         =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| other_dimensions    =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|filologu un reliģiju pētnieku|Millers|Millers}}

sentences: '''Gāzmaska''' ir individuālās aizsardzības līdzeklis [[elpošanas orgāni|elpošanas orgānu]], [[seja]]s un [[acis|acu]] pasargāšanai no kaitīgo vielu ([[gāze|gāzu]] un [[aerosols|aerosolu]]) iedarbības.

sentences:
{{cita nozīme|angļu zinātnieku|atommasas vienību|daltons}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Daltons
|     vārds_orig = ''John Dalton''
|         attēls = Dalton John desk.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1766
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1844
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 27
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Dalton Signature c1827.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[ķīmija]], [[fizika]], [[meteoroloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Džeimss Preskots Džouls]]
|     sasniegumi = [[atomu teorija]], [[Daltona likums]], [[daltonisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Šumera''' ir senākā zināmā [[civilizācija]] cilvēces [[vēsture|vēsturē]], kas pastāvēja [[Senā Divupe|Senajā Divupē]] no aptuveni 4100. līdz 1750. gadam [[pirms mūsu ēras]] (p.m.ē.) [[Mezopotāmija]]s dienvidu daļā.<ref name="worldhistory">{{tīmekļa atsauce||url=https://www.worldhistory.org/Sumerians/|title=Sumerians|first=Joshua J.|last=Mark|work=worldhistory.org|publisher=[[World History Encyclopedia]]|date=9 October 2019|accessdate=3 October 2021}}</ref> Ilgu laiku Šumeras teritorija nebija vienota [[valsts]], tā sastāvēja no vairākām neatkarīgām [[pilsētvalsts|pilsētvalstīm]], kuras vienoja [[tirdzniecība]], kā arī kopīga [[valoda]] un [[kultūra]].

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from France|Francijas autosportisti}}

sentences: '''Reputācija''' ir sociālās vienības (personas, sociālās grupas, [[organizācija]]s vai vietas) viedoklis par šo vienību, parasti kā rezultāts sociālam novērtējumam pēc kritēriju kopuma, piemēram, uzvedības vai snieguma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/reputation|title=Definition of REPUTATION|website=www.merriam-webster.com|access-date=2020-08-27|language=en}}</ref>

sentences: '''Birokrāti''' ir dalībnieku grupa, kas pieder pie [[Vikipēdija]]s administrācijas. Viņiem ir tiesības dalībniekus padarīt par [[Vikipēdija:Administratori|administratoriem]] (saīsināti — ''adminiem''), ja tā [[Vikipēdija:Administratoru kandidāti|nobalsojusi]] Vikipēdijas kopiena. Birokrāti parasti ir arī administratori. Birokrāti var piešķirt un noņemt [[Vikipēdija:Boti|botu]] statusu, lai botu veiktās izmaiņas neparādītos [[Special:Recentchanges|pēdējo izmaiņu]] lapā. ''[[MediaWiki]]'' instalācijas visu birokrātu sarakstu (dalībnieki ar birokrāta tiesībām) var atrast [[Special:ListUsers/bureaucrat|šeit]].

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Jelgavas rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Elejas pagasts}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Pleskava
 | official_name            = ''Псков''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Pskov asv07-2018 Kremlin aerial1.jpg
 | image_caption            = [[Pleskavas kremlis]]
 | image_flag               = Flag of Pskov (Pskov oblast).svg
 | image_shield             = Pskovgfull.jpg
| shield_size              =
| image_map = Map of Russia - Pskov Oblast (2008-03).svg
| pushpin_map = Pleskavas apgabals
| pushpin_label_position = right
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{RUS}}
| subdivision_type1 = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
| subdivision_name1 = [[Pleskavas apgabals]]
| subdivision_type2 = Federālais apgabals
| subdivision_name2 = [[Ziemeļrietumu federālais apgabals]]
| subdivision_type3 = Municipālais veidojums
| subdivision_name3 = Apgabala nozīmes pilsēta
 | established_title        = Rakstos minēta
 | established_date         = [[903]]
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 95.5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2013
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 206154
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+3]]
 | utc_offset               = +3
 | latd  = 57 | latm  = 49 | lats  = 00 | latNS  = N
 | longd = 28 | longm = 20 | longs = 00 | longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{URL|www.pskovgorod.ru/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Barentsa discreta suzukokemusi02.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Barentsa discreta}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Entoprocta
| tips_lv =Entoprokti
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Loxosomatida}}
* {{TaksoSaite|Pedicellinida}}
* {{TaksoSaite|Urnatellida}}
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Buras (nozīmju atdalīšana)|Buras}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Buras
| abbreviation = Vel
| name_latin = Vela
| RA = 9
| dec = −50
| areatotal = 500
| arearank = 32. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ Vel''
| starmagnitude = 1,6
| neareststarname = ''ψ Vel''
| stardistance = 60,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences: '''Atspēkojamība''' jeb '''falsificējamība''' ir uzskata, [[hipotēze]]s vai [[teorija]]s pareizības un nepareizības pierādīšanas iespējamība.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.satori.lv/raksts/2491|title= Ateisma aizstāvībai|accessdate= 2016-01-17|last= |first= |coauthors= |date= 2008-12-16|work= |publisher= [[Satori (interneta žurnāls)|Satori]]}}{{Novecojusi saite}}</ref> Zinātnes filosofs [[Kārlis Popers]] ierosināja, ka atspēkojamība ir priekšnoteikums [[zinātne]]s atšķiršanai no [[pseidozinātne|nezinātnes]]. Popers uzskatīja, ka tikai tādas hipotēzes, kuras iespējams neapšaubāmi atspēkot, ir uzskatāmas par pieļaujamām zinātniskā pētniecības procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Studijas doktorantūrā RTU |accessdate=2016-01-17 |last= Juhna|first= Tālis |coauthors= |date= |work= |publisher=}}</ref>

sentences:
{{archive box|search=yes|
* [[Vikipēdija:Balsošana/Jauni administratori|Iepriekšējā balsošana]]
* [[/Arhīvs1]]
}}
'''Administratoru kandidāti''' ir lapa, kurā ikviens Vikipēdijas dalībnieks var pieteikties vai tikt pieteikts kļūšanai par [[Vikipēdija:Administratori|administratoru]] Vikipēdijā latviešu valodā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Alnpeke Dītlebs''' bija [[Vecākā atskaņu hronika|Atskaņu hronika]]s viltus autors.

sentences: '''Unilaterālisms''' ir jebkāda vienpusēja [[politika]], piemēram, iestāšanās par vienpusēju [[Kodolieroči|kodolatbruņošanos]]. Raksturīga [[Valsts|valstīm]], kuras īsteno ārpolitiku, maz konsultējoties ar citām valstīm, pat sabiedrotajiem. Ir pretēja [[Multilaterālisms|multilaterālismam]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Big Ideas Simply Explained: The Politics Book|pages=343}}</ref>

sentences: '''Diletantisms''' ({{val-fr|dilettantisme}}, {{val-it|dilettare}} baudīt) ir [[amatierisms]] (negatīvā nozīmē), pavirša nodarbošanās ar kādu [[zinātne|zinātni]], [[māksla|mākslu]] vai arodu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
o-Krezola struktūrformula

m-Krezola struktūrformula

p-Krezola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H8O
|molmasa=108,14
|blīvums=1020 - 1050
|kušanas temperatūra=29,8 °C (o-krezols)
11,8 °C (m-krezols)
35,5 °C (p-krezols)
|viršanas temperatūra=191,0 °C (o-krezols)
202,0 °C (m-krezols)
201,9 °C (p-krezols)
}}
'''Krezoli''' (metilfenoli, oksitoluoli, C6H4(CH3)OH) - pie [[fenoli]]em piederoši aromātiskie savienojumi ar 1 metilgrupu un 1 hidroksilgrupu pie benzola gredzena. Kā visiem divaizvietotajiem benzola atvasinājumiem, krezoliem ir 3 [[izomēri]] - orto-krezols (o-krezols), meta-krezols (m-krezols) un para-krezols (p-krezols). Krezoli ir šķidrumi vai cietas vielas, atkarībā no izomēru sastāva un temperatūras. Gaisā krezoli pamazām oksidējas un no bezkrāsainiem kļūst dzeltenīgi līdz sarkanbrūni.

sentences: '''Osmaņu kalifāts''' bija [[Osmaņu dinastija]]s [[kalifāts]]. Osmaņu dinastija valdīja [[Osmaņu impērija|Osmaņu impērijā]] un tās valdnieku sauca gan par [[sultāns|sultānu]], gan [[kalifs|kalifu]] ([[islāms|islāmā]]: visu ticīgo valdnieks).

sentences:
{{Mūzikas instrumenta infokaste
| name                  = Trompete
| image                 =
| image_size            =
| caption               = Trompete tās tradicionālajā izskatā
| background            =
| names                 =
| classification        = [[metāla pūšamais mūzikas instruments]]
| hornbostel_sachs      =
| hornbostel_sachs_desc = 423.233
| inventors             =
| developed             =
| timbre                =
| volume                =
| attack                =
| decay                 =
| range                 =
| pitch                 =
| related               = [[kornete]], [[flīgerhorns]], [[fanfaras]]
| musicians             =
| builders              =
| articles              =
}}

sentences:
[[Kategorija:Skvošs]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences: '''Hemiluminiscence''' ir [[luminiscence]]s veids, kas pavada eksotermiskās ķīmiskās reakcijas, ja viens no reaģentiem ir ierosinātā stāvoklī.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada janvārī,}}
'''Somaklonālā mainība''' ir iedzimstošas izmaiņas no augu audu kultūrām iegūtajos augos<ref>[http://link.springer.com/article/10.1007%2FBF02342540 Somaclonal variation — a novel source of variability from cell cultures for plant improvement - Springer<!-- Bota izveidots nosaukums- -->]</ref>. Izmaiņas var būt [[genotips|genotipiskas]] vai [[Fenotips|fenotipiskas]], fenotipisku izmaiņu pamatā var būt ģenētiskas vai epiģenētiskas izmaiņas.

sentences:
[[Kategorija:Regbijs]]
[[Kategorija:Vasaras olimpiskie sporta veidi]]

sentences: '''Velēnu podzolētā augsne''' - viens no [[augsne|augšņu]] tipiem. Podzolēšanās procesā izveidojies īpatnējs augsnes profils ar izskalošanās (podzola) un ieskalošanās (iluviālo) horizontu. Velēnu vidēji un stipri podzolētās augsnēs zem neliela trūdvielu akumulācijas horizonta izveidots gaiši pelēks, barības vielām nabadzīgs podzola horizonts, kam seko brūni sarkanīgs iluviālais horizonts. Smilts augšņu profili ir biezāki nekā augsnēm uz pārējiem cilmiežiem, ar labāk izteiktiem horizontiem. Nereti iluviālajā horizontā sastopams ortšteins un iluviālais humuss. Mālainu augšņu profili ir īsāki un vājāk diferencēti nekā smilts augšņu profili. Tā kā liela daļa [[Latvija]]s augšņu cilmiežu ir karbonātiski, tad arī podzolēto augšņu profilos dažādos dziļumos (dziļāk par 60 cm) atkarībā no izskalošanās pakāpes atrodas karbonāti. Latvijā velēnu podzolētās augsnes aizņem 45,8% no valsts teritorijas. Sevišķi daudz podzolēto augšņu Latvijā ir [[Gulbenes novads|Gulbenes]], [[Rēzeknes novads|Rēzeknes]], [[Saldus novads|Saldus]] un [[Cēsu novads|Cēsu novadā]] (vairāk par 80% no attiecīgo novadu teritorijas).

sentences:
'''Figūra''' ({{val|la|figura}} — 'veids') var būt:
* [[Forma]], apveids (cilvēkam vai dzīvniekam);
* [[Skulptūra|Skulpturāls tēls]] — [[Cilvēks|cilvēka]], [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] vai [[Priekšmets|priekšmeta]] atveidojums [[Tēlotāja māksla|tēlotājā mākslā]];
* [[Ģeometriska figūra]] — [[Punkts (ģeometrija)|punktu]] un [[Līnija|līniju]] kopums [[Plakne|plaknē]] (plaknes figūra) vai [[Telpa|telpā]] (telpiska figūra);
* [[Šaha figūra]] — [[Šahs|šaha]] spēles kauliņš;
* Noteiktu kustību izkārtojums, kombinācija (dejās, vingrošanā, daiļslidošanā u. c.);
* [[Persona]], [[personība]] (pārnestā nozīmē);
* Īpaša [[valoda]]s konstrukcija, ko lieto izteiksmīguma pastiprināšanai;
* Raksturīga skaņu kopa vai ritmisku daļu grupa, kas [[Skaņdarbs|skaņdarbā]] vairākkārt atkārtojas.

sentences:
{{novec}}
{{Mazais burts|title=iPod}}
{{līdzīgs|iPad}}
[[File:Various iPods.jpg|thumb|Dažādi iPod modeļi, neviens no tiem vairs netiek ražots.]]
'''iPod''' ir pārnēsājamais mūzikas atskaņotājs, kuru radījusi firma [[Apple Inc.|Apple]]. Pirmais iPod tirdzniecībā iznāca [[2001. gads|2001]]. gada 23. oktobrī. Tas bija [[iPod Classic]] ar 5 un 10 GB atmiņu. Šobrīd tirdzniecībā ir četri dažādi iPod modeļi – [[iPod Classic]] ar 80, 120 un 160 Gb atmiņu, [[iPod Nano]] ar 8 un 16 GB atmiņu, [[iPod Shuffle]] ar 2 un 4 GB atmiņu un [[iPod Touch]] ar 32 un 64 GB atmiņu.

sentences:
{{Catmore}}
{{Commonscat|1980 Summer Olympics}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brunču mednieks
| attēls                   = Spreadposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spread''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Deivids Makenzijs]]
| producents               =
* [[Džeisons Goldbergs]]
* [[Eštons Kučers]]
* [[Pīters Morgans]]
| scenārija autors         = [[Džeisons Hols]]
| galvenajās lomās         =
* [[Enna Heiča]]
* [[Eštons Kučers]]
* [[Sebastians Stens]]
* [[Margarita Levīva]]
| mūzika                   =
* [[Džons Svihārts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Anchor Bay Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|8|14||bez}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spread-2009|title=Spread|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 15, 2019|archive-date={{dat|2016|10|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161021175321/http://bbfc.co.uk/releases/spread-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4,8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spread.htm|title=Spread (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 15, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Brunču mednieks"''' ({{val|en|Spread}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisors ir [[Deivids Makenzijs]]. Galvenās lomas atveido [[Enna Heiča]], [[Eštons Kučers]], [[Sebastians Stens]] un [[Margarita Levīva]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|14||bez}}.

sentences: '''Jaunā Danas minerālu klasifikācijas sistēma''' aizvieto 1837. gadā izstrādāto un vēlāk vairākkārt pārveidoto [[vecā Danas minerālu klasifikācijas sistēma|veco Danas minerālu klasifikācijas sistēmu]], kura vairāk nekā 150 gadus ir bijusi noteicošā [[minerāls|minerālu]] sistemātikas un klasifikācijas sistēma.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Vasīlijs Ignatenko
 |    vārds_orig =
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1961
 |    dz_mēnesis = 03
 |      dz_diena = 13
 |      dz_vieta = {{flaga|Baltkrievijas PSR}} [[Brahinas rajons]], [[Gomeļas apgabals]], [[Baltkrievijas PSR]]
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1986
 |     m_mēnesis = 05
 |       m_diena = 13
 |       m_vieta = {{flaga|Krievijas PFSR}} [[Maskava]], [[Krievijas PFSR]]
 |  dzīves_vieta = {{flaga|Ukrainas PSR}} [[Pripjata]], [[Ukrainas PSR]]
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[ugunsdzēsējs]]
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Ludmila Ignatenko
 |         bērni = Natālija Ignatenko
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Krievijas Impērijas likumu krājums''' pirmo reizi izdots 1832. gadā. Kad bija izgāzušies ilgstoši mēģinājumi [[Krievijas Impērija]]i radīt jaunu likumu kodeksu, kas balstītos Eiropas valstu piemēros, imperators [[Nikolajs I Romanovs|Nikolajs I]] pieņēma lēmumu apkopot un publicēt visus jau esošos Krievijas likumus. Pirmo likumu krājumu sagatavoja Imperatora kancelejas Otrā nodaļa Mohaila Speranska vadībā. Turpmāk to regulāri papildināja ar jauniem likumiem un labojumiem, tā padarot to aizvien lielāku un sarežģītāku. Krājuma 15 sējumiem 1892. gadā pievienojās 16 sējums, ar likumiem, kas regulēja [[procesuālās tiesības]]. Pēc [[Oktobra revolūcija]]s, 1918. gada 30. novembrī impērijas likumu krājuma izmantošanu [[Padomju Krievija]]s tiesu darbā aizliedza. Krievijas Impērijas likumu krājumu Lietuvā un Igaunijā turpināja izmantot līdz pat iekļaušanai PSRS sastāvā 1940. gadā, bet Latvijā līdz 1937. gadam, kad pieņēma jauno [[Latvijas Republikas Civillikums|Civillikumu]].

sentences: '''Pielaide''' [[Inženierija|inženierijā]] ir [[Atņemšana|starpība]] starp lielāko un mazāko novirzes robežvērtību. Novirze ir reālās [[Parametrs (tehnika)|parametra]] vērtības atšķirība no uzdotās parametra vērtības: nominālā izmēra, masas vai citiem parametriem. Pielaide var tikt uzstādīta izstrādājumu ģeometriskajiem izmēriem — ģeometriskā pielaide, kā arī mehāniskajām, fiziskajām, ķīmiskajām īpašībām — funkcionālā pielaide. Pieļaujama ir jebkura parametra vērtība, kas ietilpst ar pielaidi noteiktajā intervālā. Parasti ar pielaides jēdzienu saprot ģeometrisko pielaidi.

sentences: '''29. maijs''' ir gada 149. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (150. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 216 dienas.

sentences:
[[Jānis Pāvils II]] piuskā]]
'''Piuska''', saukta arī par '''pileolusu''' ({{val|la|pileolus}}, no ''pileus'' — 'cepure), ir [[Romas katoļu Baznīca]]s un [[Anglikāņi|Anglikāņu]] Baznīcas tradicionāls galvassegu veids, ko nēsā klēra [[garīdznieks|garīdznieki]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Tacits
|          vārds_orig = ''Cornelius Tacitus''
|              attēls = Gaius Cornelius Tacitus mirror.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =[[56]]. gads
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = nezināma, visiespējamāk [[Narbonas Gallija]], [[Romas impērija]] (mūsdienās {{FRA}})
|           m_dat_alt = [[117]]. gads
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi = "[[Vēsture (Tacita darbs)|Vēsture]]" (''Historiae''), "[[Annāles (Tacita darbs)|Annāles]]" (''Ab excessu divi Augusti'')
|              valoda = [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Agrārā reforma''' ir [[zeme]]s īpašuma sistēmas pārveidošana, kas visbiežāk tiek veikta plašā mērogā izsniedzot valsts zemi vai zemi, ko pirms tam ir atsavinājusi valsts, tās iedzīvotāju privātīpašumā. Agrārā reforma norisinājās pārejot no [[feodālisms|feodālisma]] uz [[kapitālisms|kapitālisma]] sabiedrību.

sentences: '''Lodveida zibens''' ir spīdošs, lodveida formas atmosfērā sastopama elektriska dabas [[parādība]], kas dažu desmitu sekunžu vai dažu minūšu laikā izlādējas. Tas ir viens no [[zibens]] veidiem. Negaisa [[mākoņi|mākoņos]] tas novērots līdz 100 reižu biežāk nekā [[Zeme]]s tuvumā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''6. janvāris''' ir gada 6. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 359 dienas (360 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      = #FFA3A3
| nosaukums             = Lieldienas
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Easter eggs - straw decoration.jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Trauks ar [[Lieldienu ola|Lieldienu olām]]
| oficiālais_nosaukums  = Lieldienas
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = iekrīt martā-maijā
| svinību_laiks         =
| biežums               = Katru gadu
| saistīts_ar           =
}}

sentences:
s [[embrijs|embrija]] fibroblasti mikroskopā]]
'''Fibroblasts''' ir šūna, kas sintezē [[ārpusšūnu matrica|ārpusšūnu matricu]], [[kolagēns|kolagēnu]], [[audi|audu]] pamatu jeb [[stroma|stromu]], kā arī šīm šūnām ir būtiska nozīme [[brūce|brūču]] dzīšanas procesos.<ref>[http://ghr.nlm.nih.gov/glossary=fibroblast "Fibroblast".] ''Genetics Home Reference''. U.S. National Library of Medicine. 2014-05-05.</ref> Fibroblasti ir visizplatītākās šūnas dzīvnieku [[saistaudi|saistaudos]]. Mēdz izšķirt arī [[fibrocīti|fibrocītus]], kas ir mazāk aktīvi fibroblasti un saistīti ar struktūru uzturēšanu. Fibroblastiem ir labi attīstīts graudainais [[endoplazmatiskais tīkls]], jo tajos notiek intensīva [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] sintēze. Fibroblasti sintezē kolagēnu, [[glikoproteīni|glikoproteīnus]], [[Retikulārie audi|retikulārās]] un elastīgās šķiedras, citokīnu TSLP un [[glikozaminoglikāni|glikozaminoglikānus]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Magnuss Georgs fon Paukers
|     vārds_orig = ''Magnus Georg von Paucker''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1787
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Simuna, [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Rietumviru apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = matemātiķis, astronoms
|        dzimums = V
|         vecāki = Heinrihs Johans fon Paukers
 Hedviga Eleonora Kristīne Paukere (dzimusi Hallere)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. sieva - Anna Kristīne Vilhelmīne fon Bagehufvunda (''Anna Christina Wilh. v. Baggehufwudt'')
2. sieva - Teodosija Trota fon Treidena (''Theodosie Trotta v. Treyden'')
|          bērni = [[Ādolfs fon Paukers]]
[[Kārlis Heinrihs fon Paukers]]
[[Hermanis Jūlijs fon Paukers]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Magnuss Georgs fon Paukers''' ({{val|de|Magnus Georg Paucker}}; dzimis {{dat|1787|11|15}} Igaunijā, miris {{dat|1855|8|19}} Jelgavā) bija matemātiķis un dabaszinātnieks. [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s korespondētājloceklis. No 1827. līdz 1846. gadam [[Jelgava]]s ''[[Gymnasium illustre]]'' pedagogs. Sarakstījies ar [[Kārlis Frīdrihs Gauss|Kārli Frīdrihu Gausu]]. Būdams [[bārenis]], Paukera ģimenē uzauga vēsturnieks [[Leonīds Arbuzovs (1848—1912)|Leonīds Arbuzovs]].

sentences:
{{atveidošana}}
Šajā sarakstā uzskaitīti [[Eiropa]]s nozīmīgākie [[meteorīts|meteorītu]] krāteri.

sentences:
{{Quote box2
|width     = 30%
|border    = 1px
|align     = right
|bgcolor   =
|fontsize  = 1em
|title_bg  = #dddddd
|title_fnt =
|title     = Īsumā
|qalign    = left
|quote     =
# Nedrīkst ņemt ikvienu internetā atrastu attēlu.
# Ikvienam attēlam (izņemot [[Vikipēdija:Godprātīga lietošana|dažus]]) jābūt '''pilnīgi brīvi''' izmantojamam.
# Attēli bez informācijas par autortiesībām tiek dzēsti.
|salign    =
|source    =
}}
{{Side box
|style=width:300px;
|imageright=[[File:Ambox blue question.svg|42px|alt=]]
|text=
'''Ir jautājumi vai vajadzīga palīdzība?'''
{{clear}}{{Clickable button 2|Jā, man vajadzīga palīdzība|url={{fullurl:Special:Mytalk|action=edit&section=new&preloadtitle={{urlencode:Vajadzīga palīdzība!}}}}|class=mw-ui-constructive}}
}}
Attēli ir [[Vikipēdija]]s neatņemama sastāvdaļa — ilustrēti raksti ir daudz interesantāki un vieglāk uztverami. Tomēr tai pašā laikā jāņem vērā, ka Vikipēdija ir brīvā enciklopēdija, un tāpat kā tekstam arī attēliem jābūt brīvi izmantojamiem jebkādiem likumīgiem mērķiem. Tas nozīmē, ka šos attēlus katrs var izmantot, kā vēlas, bez jebkādas atļaujas vai atlīdzības prasīšanas — tos drīkst, piemēram, pārveidot vai ievietot kādā komerciālā reklāmā. Vienīgie ierobežojumi brīvo attēlu tālākai izmantošanai var būt (tas atkarīgs no izmantotās licences) autora obligāta norādīšana un esošās licences obligāta saglabāšana. Atsevišķi izdalāmi attēli, kas Vikipēdijā tiek izmantoti, pamatojoties uz [[Vikipēdija:Godprātīga lietošana|godprātīgas lietošanas]] nosacījumiem. Tie ir nebrīvi attēli, kuru ievietošana Vikipēdijā pieļaujama atsevišķos, stingri noteiktos gadījumos, un to tālāka izmantošana ir ierobežota. Viss zemāk teiktais attiecas arī uz audio un video materiāliem.

sentences: '''Vēžošana''' ir [[vēži|vēžu]] ķeršana vai nu ar rokām, brienot pa [[ūdens|ūdeni]] un cenšoties tos saskatīt un notvert vai arī izmantojot vēžošanas rīkus, kuros vēži tiek ievilināti ar ēsmu. Ar to nodarbojas [[vasara|vasarā]] vai [[rudens]] sākumā un parasti [[krēsla|krēslā]] vai [[tumsa|tumsā]], taču tas nenozīmē to, ka tos nevar noķert arī diennakts gaišajā laikā.

sentences:
{{Atsauces+}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Ixodes_hexagonus_(aka).jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Ixodes hexagonus|Suņu ērce}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Arthropoda
|       tips_lv = Posmkāji
|         klase = Arachnida
|      klase_lv = Zirnekļveidīgie
|    apakšklase = Acari
| apakšklase_lv = Ērces
|      sinonīmi =
''Acarina''
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Parasitiformes}}
* {{TaksoSaite|Trombidiformes}}
* {{TaksoSaite|Sarcoptiformes}}
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Starptautiskā riteņbraukšanas savienība<br>{{lang|fr|''Union Cycliste Internationale''}}
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = UCI Logo 2015.svg
|image_border =
|size         = 200px
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = UCI
|motto        =
|formation    = 1900
|extinction   = <!-- date of extinction, optional -->
|type         = Sporta federācija
|status       = <!-- ad hoc, treaty, foundation, etc -->
|purpose      = <!-- focus as e.g. humanitarian, peacekeeping, etc -->
|headquarters = [[Eigle]], [[Šveice]]
|location     =
|coords       = <!-- Coordinates of location using a coordinates template -->
|region_served = Pasaule
|membership   =
|language     = <!-- official languages -->
|leader_title = Prezidents
|leader_name  = {{flaga|FRA}} [[Davids Lapartjēns]]
|main_organ   = Kongress
|parent_organization = <!-- if one -->
|affiliations = [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja]]
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = [https://www.uci.org/ UCI.org]
|remarks      =
|}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{Citas nozīmes|mākslas nozari|Kino (nozīmju atdalīšana)|Kino}}
s, (''Roundhay Garden scene'') [[Luijs Le Prinss]] (''Louis Le Prince'') 1888. gads, 2 sek. īsfilma, vecākie līdz mūsdienām saglabājušies kustīgie kadri.]]
'''Kino''' jeb '''kinematogrāfija''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] κίνημα, ''kìnema'' 'kustība' un γράφειν, ''gràphein'' 'rakstīt') ir [[kinofilma|kustīgu attēlu]] fotografēšanas un filmēšanas māksla vai process, veicot to elektroniski, izmantojot [[attēla sensors|attēla sensoru]], vai ķīmiski, izmantojot gaismas jutīgu materiālu, piemēram, [[kinolente|kinolenti]].<ref>{{grāmatas atsauce |title= The Focal Dictionary of Photographic Technologies |last= Spencer|first= D A |year= 1973 |publisher= Focal Press |isbn=978-0133227192 |page=454}}</ref> Kinematogrāfija tiek uzskatīta gan par [[māksla]]s, gan par [[izklaide]]s nozari.

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta = Latvijas poļi
| native_name = ''Polacy na Łotwie''
| image =
| image_caption = Poļu procentuālais sastāvs Latvijas novados un republikas pilsētās (2010)
| population = 39 939 (2023)
| radi = [[baltkrievi]], [[ukraiņi]]
| reliģija = [[katoļticība]]
| regions = [[Krāslavas novads]], [[Augšdaugavas novads]], [[Daugavpils]], [[Jelgava]], [[Rīga]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]], [[latviešu valoda|latviešu]], [[poļu valoda|poļu]] (mazākums)
}}'''Latvijas poļi''' ir viena no vēsturiskajām [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautībām]]. Vairums [[Latvija]]s [[poļi|poļu]] dzīvo gan [[Daugavpils]] (10 064, 12,8%), [[Rīga]]s (10 068, 1,7%) un [[Jelgava]]s (876, 1,6%) pilsētās, gan arī [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novadā]] (2533, 10,2%), [[Krāslavas novads|Krāslavas novadā]] (1096, 5,4%).
== Vēsture ==
Poļu priekšteči Latvijā kopš 17. gadsimta ieceļoja no [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] un līdz pat 20. gadsimta sākumam pat grūti nosākama konkrētu personu etniskā piederība pie poļiem vai lietuviešiem.
Pēc tautas skaitīšanas datiem 1897. gadā poļi (65 056 cilvēki) veidoja 3,4% no iedzīvotāju kopskaita, apmēram puse no viņiem dzīvoja agrākajā [[Poļu Livonija]]s administratīvajā centrā Daugavpilī un [[Latgale]]s laukos un miestos, pārējie Ilūkstes apriņķī — 11 380, Rīgā — 13 415, Liepājā — 6015). Atbilstoši tā laika uzskaitei, Latvijas poļiem bija augsts muižnieku kārtas īpatsvars (Latgales [[šļahta]]), taču vairums no viņiem neieņēma augstu sociālo stāvokli un viņus vienoja piederība katoļu baznīcai.
Industrializācijas dēļ līdz Pirmajam pasaules karam poļu īpatsvars Latvijas lielajās pilsētās vēl vairāk pieauga, taču pēc kara, neatkarīgajā Latvijā, atkal samazinājās. Poļi Latvijas Republikā veidoja apmēram 3% no iedzīvotāju kopskaita, taču viņu pārstāvji aktīvi piedalījās valsts politiskajā ([[Latvijas Poļu savienība]]s deputāti bija visās pirmskara Saeimās) un sabiedriskajā dzīvē. Darbojās poļu skolas un biedrības. Pēc Otrā pasaules kara Latvijas poļi tika atstāti bez savām izglītības iestādēm un pakļauti straujai [[pārtautošana]]i.

sentences:
glezna]]
'''Ārsts''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] ''arste'' vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''aerste''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:76 |page=80 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:76 }}</ref>) ir [[ārstniecības persona]], kas ieguvusi augstāko [[medicīna|medicīnisko]] [[izglītība|izglītību]] un ar zinātniski pamatotu medicīnisko darbību tieši vai netieši iedarbojas uz [[cilvēks|cilvēku]] un savas profesionālajā darbībā izmeklē [[pacients|pacientus]] fizisku, garīgu vai psihisku [[slimība|slimību]] konstatēšanai vai noliegšanai un ārstēšanai; novērtē slimības un to radītās sekas; ārstē iepriekšminētās slimības; veic [[profilakse|profilaktiskos]] pasākumus slimību novēršanai; sniedz palīdzību [[dzemdības|dzemdībās]]; veic [[rehabilitācija|rehabilitāciju]]; izdara [[līķis|līķa]] sekcijas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Žaklīna di Prē
|     vārds_orig = ''Jacqueline du Pré''
|         attēls = Jacquelinedupredavidoff.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žaklīna di Prē un Daniels Barenboims ap 1975. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1945
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Oksforda]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = čelliste
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Daniels Barenboims]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
garenprofils.]]
'''Ledus pacēlums''' ({{val|en|ice rise}}) ir skaidri iezīmēts paaugstinājums līdzenajā [[šelfa ledājs|šelfa ledāja]] virsmā, kas veidojas ledāja masai plūstot pāri [[okeāns|okeāna]] dibena pacēlumiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.antarctica.ac.uk//apc/genericterms.html |title=Antarctic Place-names Committee. Generic Terms |access-date={{dat|2010|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20101124185910/http://www.antarctica.ac.uk//apc/genericterms.html#i |archivedate={{dat|2010|11|24||bez}} }}</ref> Šādi paaugstinājumi veidojas [[kupols|kupola]] formā un parasti sasniedz 100 līdz 200 metru augstumu. Ledus pacēlumu pārvietošanās ātrums parasti ir ievērojami zemāks par šelfa ledāja pamatmasas pārvietošanās ātrumu. Ledus pacēlumi veidojas gan šelfa ledāju iekšienē, gan arī gan to fronti, kur tie var veidot permanentas [[ledus osta]]s.

sentences:
{{catmore}}
{{Commons cat|Maghreb|Magriba}}
{{Commonscat|Maghreb}}

sentences: Šajā rakstā uzskaitītas [[valsts|valstis]] pēc to iedzīvotāju vidējā vecuma, t.i., cik gadu vidēji ir šīs valsts katram iedzīvotājam.

sentences: '''Genoms''' ({{val-el|γένος}}, ''genos'' — 'izcelšanās') ir [[organisms|organisma]] visu [[gēns|gēnu]] kopums (pilns [[hromosoma|hromosomu]] komplekts). Terminu [[1920]]. gadā ieteica [[Hanss Vinklers]], lai aprakstītu noteiktas [[suga]]s organismu hromosomu haploīdā komplekta gēnu kopumu, atšķirībā no [[genotips|genotipa]] — konkrēta indivīda gēnu kopuma. Vēlāk, attīstoties [[molekulārā ģenētika|molekulārajai ģenētikai]], jēdziena nozīme izmainījās — genomā ietilpst gan hromosomālā [[DNS]], gan arī ārpuskodola ([[mitohondrijs|mitohondriju]] un [[plastīda|plastīdu]]) DNS.

sentences:
Termins '''Biznesa izlūkošana ''' ('''BI''') datēts ar 1958. gadu. <ref name=ibm>http://www.research.ibm.com/journal/rd/024/ibmrd0204H.pdf</ref>
Tas attiecas uz tehnoloģijām, lietotnēm un praktiskām darbībām biznesa [[informācija]]s vākšanai, integrēšanai, analīzei un atspoguļošanai, kā arī dažreiz uz pašu informāciju. D. J. Power darbā "A Brief History of Decision Support Systems" <ref name=djpower>{{Tīmekļa atsauce |url=http://dssresources.com/history/dsshistoryv28.html |title=A Brief History of Decision Support Systems<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2008|01|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080111231123/http://dssresources.com/history/dsshistoryv28.html |archivedate={{dat|2008|01|11||bez}} }}</ref>skaidro:
<blockquote>
BI apraksta metožu un konceptuālu pieejas, lai uzlabotu un pilnveidotu biznesa lēmumu pieņemšanas procesu (LPP) izmantojot uz faktiem bāzētas atbalsta sistēmas. BI reizēm tiek izmantotas atskaišu sistēmu, vaicājumu rīku un izpildāmu informācijas sistēmu savstarpējai apmaiņai.
</blockquote>

sentences:
, ko izmantoja krievu fašisti]]
'''Krievu fašisms''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''русский фашизм'') bija 20. gadsimta [[Krievu nacionālisms|krievu nacionālisma]] paveids, ko raksturoja simpātijas pret itāļu [[Fašisms|fašismu]] un vācu [[Nacionālsociālisms|nacionālsociālismu]], izteikts [[antikomunisms]] un [[antisemītisms]].

sentences:
{{cita nozīme|seriālu|radnieciskām attiecībām varas nostiprināšanai|nepotisms}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
|show_name           = "Radu būšana"
|image               =
|caption             =
|genre               = Komēdija
|writer              =
|director            =
|starring            = * [[Fjodors Dobronravovs]]
* [[Ludmila Artemjeva]]
* [[Tatjana Kravčenko]]
* [[Anatolijs Vasiļjevs]]
* [[Nikolajs Dobriņins]]
* [[Anna Košmala]]
* [[Inna Koroļova]]
* [[Daniils Belihs]]
|composer            =
|country             = {{UKR}}
|language            = [[krievu valoda|krievu]]
|num_seasons         = 7
|num_episodes        = 73
|list_episodes       =
|executive_producer  =
|producer            =
|runtime             = 50 minūtes
|channel             =
* [[Inter (TV kanāls)|Інтер]] (1.—5. sezona)
* [[1+1 (TV kanāls)|1+1]] (6.—7. sezona)
|first_aired         = {{dat|2008|12|28|n||bez}}
|last_aired          = {{dat|2021|12|30|n||bez}}
|network             =
|website             =
}}
'''"Radu būšana"''' ({{val|uk|Свати}}, {{val|ru|Сваты}}) ir [[Ukraina]]s komēdijseriāls, kuru veidojusi studija ''Kvartal 95''. No 2008. līdz 2013. gadam to pārraidīja televīzijas kanālā ''[[Inter (TV kanāls)|Інтер]]'', vēlāk to demonstrēja kanālā ''[[1+1 (TV kanāls)|1+1]]''. [[Latvija|Latvijā]] to pārraidīja kanāli [[TV3 Latvija|TV3]] un [[3 Plus]]. Kopumā 7 sezonu laikā tika izveidotas 73 sērijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Interešu zona
| operators = [[Lukašs Žals]]
| attēls = Interesu-zona.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Džonatans Gleizers]]
| producents = * Džeimss Vilsons
* Eva Puščiņska
| scenārijs = Džonatans Gleizers
| aktieri = * [[Kristians Frīdels]]
* [[Sandra Hillere]]
| mūzika = [[Mika Levi]]
| oriģinālnos = ''The Zone of Interest''
| studija = * ''Film4''
* ''Access''
* ''Polish Film Institute''
* ''JW Films''
* ''Extreme Emotions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[A24]]''
* ''Gutek Film''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|5|19|[[2023. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2023|12|15|ASV|2024|3|29|Latvija}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{POL}}
* {{USA}}
| valoda = * [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Poļu valoda|poļu]]
* [[Jidišs|jidišs]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt7160372/|title=
The Zone of Interest (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Interešu zona"''' ({{Val|en|The Zone of Interest}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s, [[Polija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džonatans Gleizers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristians Frīdels]] un [[Sandra Hillere]]. Filma daļēji balstīta [[Mārtins Eimiss|Mārtina Eimisa]] tāda paša nosaukuma 2014. gada romānu.

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Tomskas apgabals
| karte = Map of Russia - Tomsk Oblast.svg
| oriģ = Томская область
 | karoga_attēls = Flag of Tomsk Oblast.svg
| karoga_nosaukums = Tomskas apgabala karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of arms of Tomsk Oblast, Russia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Tomskas apgabala ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Tomska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| tautas = [[krievi]] (90,84%)
| platība = 316 900
| iedzīvotāji = 1 036 600
| iedz blīvums = 3,3
| pilsētas = 6
| rajoni = 16
| fedapgabals = [[Sibīrijas federālais apgabals|Sibīrijas]]
| url = http://www.tomsk.gov.ru/
|ainavas_skats=Потаповы_лужки_IMG_1836_7.jpg}}
'''Tomskas apgabals''' ({{val|ru|То́мская о́бласть}}) ir viena no [[Krievijas Federācija]]s pirmā līmeņa administratīvajām vienībām, kas atrodas [[Sibīrija]]s rietumos [[Oba]]s upes baseina teritorijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(II) formulvienības struktūrformula

Pudele ar dzelteno asinssāli
|       citi nosaukumi = dzeltenais asinssāls,
kālija ferocianīds, E536,
 dzeltenais prusiāts,
dzeltenais asins sārma sāls
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = K4[Fe(CN)6]
|              molmasa = 368,35
|              blīvums = trihidrātam 1850
|  kušanas temperatūra = 69—71 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = trihidrātam 28,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(II)''' jeb '''dzeltenais asinssāls''' (K4[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(II)]]. Dzeltenais asinssāls ir gaišdzelteni, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] šķīstoši kristāli. No ūdens kristalizējas [[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] K4[Fe(CN)6]·3H2O veidā. Pie 100 °C kristālhidrāts zaudē ūdeni un pārvēršas par baltu, higroskopisku pulveri. Lai arī vielas sastāvā ir [[cianīdi|cianīdgrupas]], kālija heksacianoferāts(II) nav indīgs, jo tās ir ļoti stabilā kompleksā heksacianoferāta(II) anjona sastāvā. Pat ar jutīgām analītiskām metodēm dzeltenā asinssāls šķīdumā nevar konstatēt cianīdjonus. Dzeltenais asinssāls praktiski nešķīst izplatītākajos organiskos šķīdinātājos. Tā kristāli ir [[diamagnētisms|diamagnētiski]].

sentences: '''Blīvie spalvmākoņi''' ''Cirrus spissatus'' (Ci sp) ir [[spalvmākoņi]] ar daudziem baltiem nevienādas formas sablīvējumiem. Atšķirībā no parastajiem spalvmākoņiem, tiem nav diegiem līdzīgu formu, tie ir biezāki un var aizsegt [[Saule|Sauli]]. Parasti sastāv no ledus kristāliņiem, kuri rodas no sasaluša [[ūdens]] pilieniem. Atšķiras ar lielo garumu un to, ka neaizsedz visas debesis. Augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos — 17—18 km. Mākoņu biezums var būt no dažiem simtiem metru līdz dažiem kilometriem. Cauri Ci sp bieži spīd Saule, dažreiz arī [[Mēness]]. Dienā tie reti samazina apgaismojumu. Šajos mākoņos apkārt Saulei novērojami apļi ar rādiusu 22 vai 46 grādi vai šo apļu daļas. Nokrišņi ir mazi ledus kristāliņi, no kuriem sastāv blīvie spalvmākoņi, tie var lēni krist un gandrīz vienmēr iztvaiko jau lielā augstumā virs zemes. [[Mākoņi]] veidojas gaisa atdzišanas dēļ augšupejošas gaisa kustības laikā [[atmosfēras fronte]]s zonā. Atdziestošajā gaisā notiek ūdens tvaiku sublimācija un ledus kristāliņu veidošanās. Vakarā pēc [[saulriets|saulrieta]] Ci sp vēl ilgi paliek apgaismoti un sākumā tie izskatās sudrabaini, vēlāk zeltaini, pēc tam sarkani, vēlāk tie paliek violeti un tad nemanāmi kļūst pelēki.

sentences: '''Defises karš''' jeb '''Domuzīmes karš''' ({{Val-cs|Pomlčková válka}}; {{Val-sk|Pomlčková vojna}}) bija [[Čehi|čehu]] un [[Slovāki|slovāku]] strīds par to, kā saukt [[Čehoslovākija|Čehoslovākiju]] pēc [[Samta revolūcija|komunistu valdības krišanas]] 1989. gadā.

sentences:
{{Commonscat|People by country|Cilvēki pēc valsts}}
{{skatīt arī|Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un valsts}}

sentences: [[Image:Von_Neumann_Architecture-lv.svg|thumb|250px|Fon Neimana arhitektūras shēma]]

sentences: '''El Ninjo''' ({{val|es|El Niño}} — 'mazulis') ir globāla rakstura dabas parādība, kas aptver [[okeāns|okeānu]] un [[atmosfēra|atmosfēru]]. El Ninjo un pretēja rakstura parādība — ''[[La-Ninja]]'' — ir visizteiktākās globālās cikliskās klimata izmaiņas, kas izpaužas vairāku gadu laikā<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://lindishhh.blogspot.com/2005/10/kas-ir-el-ninjo-un-la-ninja.html |title=Kas ir „El-Ninjo” un „La-Ninja”??? |access-date={{dat|2008|05|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071124152947/http://lindishhh.blogspot.com/2005/10/kas-ir-el-ninjo-un-la-ninja.html |archivedate={{dat|2007|11|24||bez}} }}</ref>. El Ninjo ir anomāli liels (virs 0,5 °C vairāk nekā 5 mēnešu laikā) [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] virsmas ūdeņu [[temperatūra]]s pieaugums (attiecīgi La Ninja ir šo ūdeņu temperatūras kritums). Šāda pasiltināšanās notiek neregulāri ik pēc 2 līdz 7 gadiem un turpinās parasti 1—2 gadus. El Ninjo ietekme uz [[dienvidu puslode]]s un visas pasaules [[klimats|klimatu]] ir milzīga.

sentences:
. gadā]]
'''Reiha tautas apgaismības un propagandas ministrija''' ({{val|de|Reichsministerium für Volksaufklärung und Propaganda}}) bija ministrija, kura [[Trešais reihs|Trešajā reihā]] nodarbojās ar [[nacionālsociālisms|nacionālsociālistiskas]] [[ideoloģija]]s propagandēšanu un reizē atbildēja par kultūru, mākslu.

sentences:
[[Kategorija:Ģermāņi]]
[[Kategorija:Eiropas tautas]]
[[Kategorija:Spānijas vēsture]]
[[Kategorija:Izzudušās tautas]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Firhtegots Lēberehts fon Nordenflihts
|          vārds_orig = ''Fürchtegott Leberecht Freiherr von Nordenflycht''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1752
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1815
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 1
|             m_vieta = [[Madride]], {{ESP}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Firhtegots Lēberehts fon Nordenflihts''' ({{val-de|Fürchtegott Leberecht Freiherr von Nordenflycht}}, {{val|es|Barón Timoteus von Nordenflycht y Averbach}}; 1752—1815) bija Latvijā dzimis raktuvju direktors [[Polijas-Lietuvas kopvalsts|Polijā-Lietuvā]], vēlāk [[Peru]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ogres evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Ogres luterāņu baznīca 2000-05-20.jpg
| image_size            =
| caption               = Ogres luterāņu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Ogres luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.817241 | latNS  = N
| longd = 24.618731 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Ogre}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect             = [[Haralds Kudziņš]], [[Andrejs Kēse]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1930. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Tatāri
''Tatarlar'' / ''Татарлар''
| skaits = ~10 milj.<ref name="autogenerated1">[http://www.joshuaproject.net/peoples.php?rop3=109874 Joshua Project - Tatar Ethnic People in all Countries]</ref>
| vieta = {{RUS}} 5 554 601<ref>[http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_nac_02.php Демоскоп Weekly - Приложение. Справочник статистических показателей]</ref>

{{UZB}} 1 250 000<ref>[http://countrystudies.us/uzbekistan/19.htm Uzbekistan - Ethnic Composition]</ref>

{{KAZ}} 400 000

{{UKR}} 350 000

{{TJK}} 200 000<ref name="autogenerated1" />

{{KGZ}} 140 000<ref>[http://www.indexmundi.com/Russia/ethnic_groups.html Russia Ethnic groups - Demographics]</ref>

{{TKM}} 60 000<ref name="autogenerated1" />

{{AZE}} 30 000<ref name="autogenerated1" />

{{ROM}} 23 000<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.geocities.com/Athens/9724/Tatar_FAQ-shs007.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2009|10|25||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/query?id=1256463517663601&url=www.geocities.com/Athens/9724/Tatar_FAQ-shs007.html |archivedate={{dat|2009|10|25||bez}} }}</ref>

{{BLR}} 15 000<ref name="autogenerated1" />

{{USA}} 10 000<ref name="autogenerated1" />

{{CHN}} 8000<ref name="autogenerated1" />

{{POL}} 5000

{{LTU}} 3000<ref name="autogenerated1" />

{{LAT}} 3000<ref name="autogenerated1" />

{{EST}} 2500<ref name="autogenerated1" />
| valoda = [[tatāru valoda]], [[krievu valoda]] u.c.
| reliģija = vairums [[musulmaņi]]
| grupas =
| radi = [[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turki]], [[turkmēņi]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kazahi]], [[kirgīzi]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].
| image_caption = Tatāru apdzīvotas vietas
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Kālenbergs
| Photo                = Döbling_(Wien)_-_Kahlenberg_(2).JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Vīne#Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=48.283333 |latNS=N
| longd=16.333333 |longEW=E
| Augstums         = 484
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Vīnervalde]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: '''Holangīts''' ir [[Žultsvadi|žultsvadu]] [[iekaisums]], kas rodas no inficētas [[žults]] atteces traucējumiem. Holangīts parasti rodas, kad žultsvadi jau ir daļēji nosprostoti ar [[žultsakmeņi]]em. Holangīts ir dzīvībai bīstams un tam ir nepieciešama steidzama ārstēšana. Visbiežākie simptomi ir dzelte, drudzis, sāpes vēderā, smagos gadījumos arī zems [[asinsspiediens]] un neskaidra apziņa.<ref name=Kinney>{{cite journal |author=Kinney TP |title=Management of ascending cholangitis |journal=Gastrointest Endosc Clin N Am |date=April 2007 |volume=17 |issue=2 |pages=289–306 |pmid=17556149 |doi=10.1016/j.giec.2007.03.006}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Hokons VII
| vārds_orģ           =''Haakon VII''
| attēls              =Haakon7.jpg
| amats               =Norvēģijas karalis
| term_sākums         ={{Dat|1905|11|18|N}}
| term_beigas         ={{Dat|1957|09|21|N}}
| priekštecis         =[[Oskars II]]
| pēctecis            =[[Ūlavs V]]
| dzim_dati           ={{Dat|1872|08|3|N}}
| dzim_vieta          =[[Kopenhāgena]], {{DEN}}
| mir_dati            ={{Dat|1957|09|21|N}}
| mir_vieta           =[[Oslo]], {{NOR}}
| tautība             =
| partija             =
| tēvs                =[[Frederiks VIII]]
| māte                =Zviedrijas Luīze
| dzīvesb             =[[Karaliene Moda]]
| bērni               =[[Ūlavs V]]
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Hokons VII''' ({{val|no|Haakon VII}}; dzimis {{Dat|1872|08|3||bez}} Šarlotenlundas pilī netālu no [[Kopenhāgena]]s kā '''Kristians Frederiks Kārlis Georgs Valdemārs Aksels''', miris {{Dat|1957|09|21||bez}} [[Oslo]]) bija [[Norvēģija]]s karalis no 1905. gada, kad tika likvidēta [[personālūnija]] ar [[Zviedrija|Zviedriju]], līdz savai nāvei 1957. gadā. Bija viens no nedaudzajiem vēlētajiem [[Eiropa]]s monarhiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija metasilikāta struktūrformula

Nātrija silikāta ķēžveida struktūras modelis

Nātrija silikāta paraugs
|       citi nosaukumi = nātrija metasilikāts, šķidrais stikls
|           CAS numurs = 6834-92-0
|      ķīmiskā formula = Na2SiO3
|              molmasa = 122,06
|              blīvums = 2610
|  kušanas temperatūra = 1088 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 22,2 g/100 ml (25°C)
160,6 g/100 ml (80°C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija silikāts''' ir dažādu [[nātrijs|nātrija]] un [[silīcijs|silīcija]] skābekli saturošo savienojumu ar vispārīgo formulu Na2(SiO2)nO kopīgs nosaukums. Vienkāršākais no šiem savienojumiem ir '''nātrija metasilikāts''' Na2SiO3, kas uzskatāms par nātrija un [[metasilīcijskābe]]s sāli. Pie nātrija silikātiem pieder arī '''nātrija ortosilikāts''' Na4SiO4. Nātrija metasilikāts un citi silikāti ir baltas kristāliskas vielas, kas labi šķīst ūdenī. Nātrija metasilikāts veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] Na2SiO3·9H2O. Koncentrētu nātrija silikātu ūdens šķīdumu sauc par '''šķidro stiklu''' vai '''šķīstošo stiklu'''<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 450. lpp.</ref> (šķidrajam stiklam jeb '''silikātu līmei''' var būt arī kālija un, retāk, litija silikātu piejaukums).

sentences:
]]
'''Bioma''' jeb '''bioms''' (no {{val|el|bios}} — 'dzīve, dzīvība') ir [[ģeogrāfiskā josla|ģeogrāfiskās joslas]] daļa (saukta arī par '''dabas zonu''') ar līdzīgiem klimatiskajiem apstākļiem, kā arī šajā reģionā sastopamo dzīvo organismu kopums. Dabas veidojumi un dabas īpašības, kurus cilvēki izmanto savām vajadzībām<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>. Tā ir [[teritorija]], kur nokrišņu daudzums un režīms, temperatūra, augājs un augsnes, kā arī fauna un citi vides komponenti ir līdzīgi. Biomas likumsakarīgi mainās virzienā no [[Ģeogrāfiskais pols|poliem]] uz [[ekvators|ekvatoru]], no [[okeāns|okeāniem]] virzienā uz [[kontinents|kontinentu]] iekšieni, palielinoties augstumam virs jūras līmeņa. Biomas var mainīties arī cilvēku darbības ietekmē. Uz sauszemes biomas ir izteiktākas nekā okeānā. Biomas tiek nosauktas atkarībā no tām raksturīgā augāja un citām ģeogrāfiskajām īpatnībām.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Koknese (nozīmju atdalīšana)|Koknese}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Koknese
| tips                = stacija
| attēls              = File:Kokneses stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Kokneses stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Krustpils|Rīga—Krustpils]]
| atvērta             = 1861
| citi_nosaukumi      = {{val-de|Kokenhusen}}
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              = Stacijas iela 1,
Koknese, Aizkraukles nov.
| latd  = 56.6509776 | latNS  = N
| longd = 25.4395673 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Aizkraukle (stacija)|Aizkraukle]] (12 km)
[[Pļaviņas (stacija)|Pļaviņas]] (18 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Muldakmens (stacija)|Muldakmens]] (16 km)
[[Alotene]] (8 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 94
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''Koknese''' ir [[dzelzceļa stacija]] [[Dzelzceļa līnija Rīga—Krustpils|līnijā Rīga—Krustpils]], kas atrodas [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] un [[Kokneses pagasts|Kokneses pagasta]] administratīvajā centrā [[Koknese|Koknesē]]. Stacijā biļešu kase ir slēgta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-08-04}}</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .jp
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1986
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = [[JPNIC]]
|sponsors              = [[JPNIC]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Japāna|Japānu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Japānā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             = [http://www.icann.org/cctlds/jp/ Reģistrācijas līgums]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://jprs.co.jp/en/ jprs.co.jp]
|}}

sentences:
]]
'''Krimas Autonomās Republikas Augstākā padome''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Верховна Рада Автономної Республіки Крим'', [[Krimas tatāru valoda|krimas tatāru]]: ''Qırım Muhtar Cumhuriyetiniñ Yuqarı Radası'') bija [[Ukraina|Ukrainas]] [[Krimas Autonomā Republika|Krimas Autonomās Republikas]] vienpalātas [[parlaments]]. Tajā ir 100 deputātu vietas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Romualds Marcinkus
|     vārds_orig = ''Romualdas Marcinkus''
|         attēls =
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kauņas guberņa|Jurbarka|td=Lietuva}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 29
|        m_vieta = {{flaga|Trešais reihs}} mežā pie [[Prušce]]s, [[Trešais reihs]],
 (tagad {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[lietuvieši|lietuvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =  kapteinis
 Gaisa leitnants
|  dienesta_laiks = 1926-1944
|          valsts = {{LTU}}
{{FRA}}
{{GBR}}
|       struktūra =  Lietuvas gaisa spēki
 Francijas gaisa spēki
 [[Karaliskie Gaisa spēki|Karaliskie gaisa spēki]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =  [[Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordenis]]
 Baltās lauvas ordenis
 Itālijas Kroņa ordenis
 1939-1945 zvaigzne
 Eiropas kampaņas kara lidotāja zvaigzne
 1939–1945 kara medaļa
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Romualds Marcinkus''' ({{val|lt|Romualdas Marcinkus}}; dzimis {{dat|1907|7|22}}, miris {{dat|1944|3|29}}) bija [[lietuvieši|lietuviešu]] lidotājs un futbolists. Marcinkus piedalījās agrīnā transeiropas lidojumā 1934. gada 25. jūnijā un bija vienīgais lietuviešu pilots, kurš dienēja [[Karaliskie Gaisa spēki|Karaliskajos gaisa spēkos]] (RAF) [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā. Jaunībā Marcinkus bija daudzkārtējs Lietuvas futbola čempions un [[Lietuvas futbola izlase]]s spēlējošais treneris.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanais aplis
| operators =
| attēls = Lecerclerouge.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents = Robērs Dorfmans
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Burvils]]
* [[Īvs Montāns]]
* [[Džans Marija Volonte]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Cercle Rouge''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Variety Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|10|20|Francija}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanais aplis"''' ({{Val|fr|Le Cercle Rouge}}) ir 1970. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Burvils]], [[Īvs Montāns]] un [[Džans Marija Volonte]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Золотистый хомячок.jpg
| att_nosaukums = [[Zeltainais kāmis]] (''Mesocricetus auratus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Myomorpha
| apakškārta_lv = Peļveidīgie
|    virsdzimta = Muroidea
| virsdzimta_lv = Peļu virsdzimta
|        dzimta = Cricetidae
|     dzimta_lv = Kāmju dzimta
|   apakšdzimta = Cricetinae
|apakšdzimta_lv = Kāmji
|      binomial = Cricetinae <small>([[Gotthelf Fischer von Waldheim|J. Fischer]], 1817)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Cricetini'' (Fischer, 1817)
*''Cricetinorum'' (Fischer, 1817)
*''Cricetina'' (Gray, 1825)
*''Cricetinae'' (Murray, 1866)
*''Cricetidae'' (Rochebrune, 1883)
*''Criceti'' (Winge, 1887)
*''Cricetoidea'' (Thaler, 1966)
*''Ischymomyini'' (Topachevskii, 1992)
}}
'''Kāmji''', '''kāmju apakšdzimta''' (''Cricetinae'') ir viena no piecām [[kāmju dzimta]]s (''Cricetidae'') apakšdzimtām. Tā apvieno 19 kāmju [[suga]]s, kas tiek iedalītas 7 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]]. Vispopulārākā un pazīstamākā suga ir [[zeltainais kāmis]] jeb Sīrijas kāmis (''Mesocricetus auratus''). No tā [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākumā tika izveidots domesticētais kāmis, kuram lieto tādu pašu nosaukumu.<ref>Barrie, Anmarie. 1995. Hamsters as a New Pet. T.F.H. Publications Inc., NJ {{ISBN|0-86622-610-9}}.</ref> Kāmjus plaši izmanto zinātniskajos pētījumos par [[vēzis (slimība)|vēzi]], infekcijas slimībām, [[hipotermija|hipotermiju]], kā arī [[zobi|zobu]] kariesa vai zobu materiālu pētījumos.<ref name=kam/>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = el Kindī
|     vārds_orig = {{ara|الكندي}}
|         attēls = Al-Kindi Portrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[801. gads|801]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Kūfa]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|      m_dat_alt = [[873. gads|873]]. gadā (aptuveni 72 gadu vecumā)
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Abāsīdu kalifāts]]
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[filozofija]], [[matemātika]], [[astronomija]], [[islāma teoloģija]], [[loģika]], [[ētika]], [[fizika]], [[ķīmija]], [[psiholoģija]], [[mūzikas teorija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Skūpsti mani nāvējoši
| operators =
| attēls = Kiss Me Deadly (1955) standard one-sheet.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[film noir]]
| režisors = [[Roberts Oldričs]]
| producents = Roberts Oldričs
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ralfs Mīkers]]
* [[Alberts Dekers]]
* [[Pols Stjuarts]]
* [[Huano Ernandess]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kiss Me Deadly''
| studija = ''Parklane Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1955|5|18}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Skūpsti mani nāvējoši"''' ({{Val|en|Kiss Me Deadly}}) ir 1955. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors un producents ir [[Roberts Oldričs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ralfs Mīkers]], [[Alberts Dekers]], [[Pols Stjuarts]], [[Huano Ernandess]] un [[Gabija Rodžersa]]. Savas pirmās kinolomas filmā atveido arī [[Maksīne Kūpere]] un [[Klorisa Līčmena]]. Filma balstīta uz [[Mikijs Spileins|Mikija Spileina]] tāda paša nosaukuma 1952. gada kriminālromānu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Black_Redstart_I2_IMG_0862.jpg
| att_nosaukums = [[Melnais erickiņš]] (''Phoenicurus ochruros'')
| att_izmērs = 220px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|     dzimta=Muscicapidae
|    dzimta_lv=Mušķērāju dzimta
| apakšdzimta=Saxicolinae
| apakšdzimta_lv=Čakstīšu apakšdzimta
|  ģints =Phoenicurus
|  ģints_lv =Erickiņi
|      binomial =Phoenicurus <small>([[Thomas Ignatius Maria Forster|Forster]], 1817)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Erickiņi''', '''erickiņu ģints''' (''Phoenicurus'') ir [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') ģints, kas apvieno 14 mūsdienās dzīvojošas [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ World Bird List: Chats, Old World flycatchers]</ref>
Tās visas ir [[Vecā Pasaule|Vecās Pasaules]] putnu sugas, kas sastopamas [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=world/>

sentences:
{{Infobox Komēta
| name =Čurjumova—Gerasimenko komēta
| image =
| caption =''[[Rosetta]]'' navigācijas kameras iegūtais komētas kodola attēls no 28,6 km attāluma
| atklājējs =K.Čurjumovs un S.Gerasimenko
| atklāšanas datums ={{Dat|1969|10|23|N}}
| citi nosaukumi =1982 VIII, 1982f, 1989 VI, 1988i, 1969 R1, 1969 IV, 1969h, 1975 P1, 1976 VII, 1975i
| epoha = {{Dat|2013|5|13|N}}
| afēlijs = 5,6849 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihēlijs = 1,2429 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| lielā pusass =3,4639 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semiminor =
| orbital_circ =
| ekscentricitāte =0,6412
| periods = 6,45 [[Jūlija gads|a]] <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=67P JPL Small-Body Database Browser 67P/Churyumov-Gerasimenko]</ref>
| avg_speed =
| max_speed =
| min_speed =
| inklinācija = 7,0440°
| pēdējais_p ={{dat|2009|2|28|N}}
| nākošais_p = {{dat|2015|8|13|N}}<ref>[http://www.aerith.net/comet/catalog/0067P/index.html 67P/Churyumov-Gerasimenko]</ref>
}}
'''Čurjumova—Gerasimenko komēta''' (oficiālais apzīmējums '''''67P/Churyumov–Gerasimenko''''') ir [[periodiskā komēta]] ar apriņķošanas periodu 6,45 gadi. Nākamreiz tā [[Saule]]i vistuvāk pietuvosies  2015. gada 13. augustā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dona Žuana kaislības
| attēls                   = Don Jon Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Don Jon''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Džozefs Gordons-Levits]]
| producents               = [[Rams Bergmans]]
| scenārija autors         = Džozefs Gordons-Levits
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* Džozefs Gordons-Levits
* [[Džūliana Mora]]
* [[Brī Larsone]]
* [[Robs Brauns]]
| mūzika                   =
* [[Neitans Džonsons]]
* [[Malkolms Kirbijs (jaunākais)|Malkolms Kirbijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''
* ''[[Voltage Pictures]]''
* ''[[HitRecord Films]]''
* ''[[Ram Bergman Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Relativity Media]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2013|1|8|[[Sandensas kinofestivāls]]|2013|9|27|ASV|2013|9|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 90 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/don-jon-2013|title=Don Jon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 4, 2018|archive-date={{dat|2018|12|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181214100158/http://www.bbfc.co.uk/releases/don-jon-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=donjon.htm|title=Don Jon (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 4, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|30,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dona Žuana kaislības"''' ({{val|en|Don Jon}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Džozefs Gordons-Levits]]. Citas galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Džuliana Mora]], [[Brī Larsone]] un [[Robs Brauns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|8||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Apledojums''' ir [[ledus]] slānis uz zemes vai priekšmetu virsmas, kurš parasti veidojas [[ziema|ziemā]] vai [[rudens|rudenī]] pēc atkušņa aukstā laikā, kā arī slapja [[sniegs|sniega]] vai [[lietus]] lāšu sasalšanas dēļ.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = FMIB 46318 Allis Shad.jpeg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|         dzimta = Clupeidae
|      dzimta_lv = Siļķu dzimta
|    apakšdzimta = Alosinae
| apakšdzimta_lv = Alozu apakšdzimta
|          ģints = Alosa
|       ģints_lv = Alozas
|           suga = Alosa alosa
|        suga_lv = Aloza
|       binomial = Alosa alosa <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Jaguar sitting.jpg
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Carnivora
 |      kārta_lv = Plēsēji
 |        dzimta = Felidae
 |     dzimta_lv = Kaķu dzimta
 |         ģints = Panthera
 |      ģints_lv = Panteras
 |          suga = Panthera onca
 |       suga_lv = Jaguārs
 |      binomial = Panthera onca <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |     izplatība =
{{legend|green|Dabīgais izplatības areāls}}
{{legend|red|Teritorijas, kurās jaguārs izmiris}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''John Cockcroft''
| attēls = Cockcroft.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1897
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =27
| dz_vieta =[[Todmordena]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1967
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Atomenerģijas pētīšanas uzņēmums]] (''Atomic Energy Research Establishment'')
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[atoma kodols|atoma kodola]] sašķelšana
| apbalvojumi =1951. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija oksīda kristālrežģis

Kalcija oksīds
|citi nosaukumi=nedzēstie kaļķi
|ķīmiskā formula=CaO
|molmasa=56,077
|blīvums=3350
|kušanas temperatūra=2572 °C
|viršanas temperatūra=2850 °C
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Roberts Mūzils
|     vārds_orig    = ''Robert Musil''
|         attēls    = Robert_Musil_1900.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    = Mūzils ap 1900. gadu
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1880
|     dz_mēnesis    = 11
|       dz_diena    = 6
|       dz_vieta    = [[Klāgenfurte]], [[Austroungārija]]<br/>({{AUT}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1942
|      m_mēnesis    = 4
|        m_diena    = 15
|        m_vieta    = [[Ženēva]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Robert Musil Signature.jpg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs, esejists
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[modernisms]]
|slavenākie darbi   = ''Der Mann ohne Eigenschaften'' (1930–1943)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zivis]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Zivsaimniecība]]

sentences:
1668. gada glezna "[[Astronoms (glezna)|Astronoms]]"]]
'''Astronoms''' ir [[zinātnieks]], kas specializējies [[astronomija|astronomijā]]. Astronomu galvenais darba instruments ir [[teleskops]]. Lielākoties [[novērojums|novērojumos]] viņi iegūst informāciju par [[zvaigzne|zvaigznēm]], [[planēta|planētām]], [[galaktika|galaktikām]] un citiem [[debess ķermeņi]]em. Astronomus mēdz iedalīt [[amatieris|amatieros]] un [[profesionālis|profesionāļos]]. Amatieri pārsvarā novēro debess ķermeņus sava [[vaļasprieks|vaļasprieka]] dēļ, bet profesionāļiem ir nepieciešama atbilstoša [[augstākā izglītība]]. Vairums profesionālu astronomu strādā [[observatorija|observatorijās]], kā arī [[pētniecības centrs|pētniecības centros]] un [[universitāte|universitātēs]].

sentences: '''Rēķini''' ({{val|la|calculus}}) jeb '''bezgalīgi mazo lielumu analīze''' ir [[matemātika]]s nozare, kas ir saistīta ar momentānās izmaiņas aprēķināšanu ([[diferenciālrēķini]]) un bezgala daudz mazu daļu summēšanu, lai noteiktu kādu veselumu ([[integrālrēķini]]). Abas nozares (diferenciālrēķinus un integrālrēķinus) kopā sasaista [[Ņūtona—Leibnica formula]]. Rēķinus 17. gadsimtā neatkarīgi viens no otra atklāja anglis [[Īzaks Ņūtons]] un vācietis [[Gotfrīds Leibnics]].

sentences: '''Konda''' jeb '''Kondijas kņaziste''' ({{val-ru|Кондинское княжество}}) bija mansu apdzīvotās teritorijas nosaukums [[Kondas upe]]s baseinā 16. gadsimtā, sākumā Pelimas valsts sastāvdaļa. Galvenā apdzīvotā vieta bija Kartauža (''Картауж, Кондинский городок''), bet nodevas jeb ''jasaks'' [[Krievijas cari]]em tika maksātas [[Toboļska|Toboļskā]]. Tagad [[Hantu-mansu autonomais apvidus-Jugra|Hantu-mansu autonomā apvidus-Jugras]] daļa [[Irtiša]]s un [[Oba]]s kreisajā krastā.

sentences: '''Dekrētu''' '''Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu''' ({{val|ru|Указ Об Укреплении Начал Веротерпимости}}, zinātniskā [[transliterācija]] ''{{Lang|ru-Latn|Ukaz Ob Ukreplenii Načal Veroterpimosti}})'' {{dat VS|{{dat|1905|4|30}}|{{dat||4|17}}}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm |title= 1905. gada dekrēts par reliģisko toleranci|access-date=2024-01-11|date=2004-09-28|language=de|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111141737/https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm}}</ref>  izdeva [[imperators]] [[Nikolajs II Romanovs|Nikolajs II]] kā daļu no reformām pēc [[1905. gada revolūcija|Janvāra revolūcijas]], kurā visi pieaugušie varēja brīvi izvēlēties savu [[Konfesija|konfesiju]], nebaidoties no vajāšanas, [[Diskriminācija|diskriminācijas]] un pilsoņu tiesību ierobežojumiem reliģisku iemeslu dēļ.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905|title=1905. gada likuma “Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu” vēsturiskie priekšnosacījumi  un vecticības uzplaukums|author=R.Atorin|access-date=2023-11-03|date=2018-07-15|journal=Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca|language=ru|archive-date=2020-02-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20200225093842/http://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838|title=Vēstures muzejā atklāj izstādi “Vecticības noslēpums”|access-date=2024-01-11|date=2005-05-14|language=de|archive-date=2012-01-03|archive-url=https://web.archive.org/web/20120103141118/http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838}}</ref> Krievu [[Pareizticība|pareizticīgo]] ticību varētu arī iemainīt pret citu konfesiju.<ref name=":0"/> Šis dekrēts būtiski mainīja [[Vecticība|vecticībnieku]] juridisko statusu  un atviegloja reliģiskajām minoritātēm [[Krievijas Impērija|Krievijā]] brīvi praktizēt savu reliģiju.<ref name=":0"/><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.forum18.org/Archive.php?article_id=570&pdf=Y|title=Reliģijas brīvība kopš 1905. gada — kāds progress Krievijā?|author=Irina Budkina|access-date=2024-01-11|date=2005-05-26|language=en|journal=Forum18, Oslo, Norway|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111192304/https://www.forum18.org/archive.php?article_id=570&pdf=Y}}</ref>  Tomēr Krievijas pareizticīgo baznīcas prioritāte tika saglabāta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|title=A History of Russian Christianity, Vol.IV|author=Daniel H.Shubin|access-date=2024-01-11|date=2004|language=en|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111144040/https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|isbn=0-87586-445-7 (ebook)}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Cha Cha Real Smooth''
| operators =
| attēls = Cha Cha Real Smooth (poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Kūpers Raifs]]
| producents =
| scenārijs = Kūpers Raifs
| aktieri = * Kūpers Raifs
* [[Dakota Džonsone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cha Cha Real Smooth''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Apple TV+]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2022|6|17|ASV}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Cha Cha Real Smooth''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kūpers Raifs]]. Filmā galvenās lomas atveido Raifs un [[Dakota Džonsone]].

sentences: '''Dunteni''' ({{val|de|von Dunten}}), agrāk '''Duntes''' ({{val|de|Dunte}}) ir [[Vācbaltieši|vācbaltu]] dzimta, kuru priekšteči 16. gadsimtā ieceļoja [[Livonijas Konfederācija|Livonijā]].

sentences: '''Dārzenis''' ir kultivēts, ēdams [[lakstaugs|lakstaugs]], kura sulīgās daļas (saknes, lapas, augļus) lieto [[uzturs|uzturā]].<ref>[https://tezaurs.lv/dārzenis Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. Rīga, Zinātne, 1972.–1996. Dārzenis] tezaurs.lv</ref> Terminam "dārzenis" nav zinātniska skaidrojuma; tā nozīme, galvenokārt, ir izveidojusies [[kulinārija]]s un [[kultūra]]s tradīciju ietekmē. Tādēļ šis termins bieži vien ir patvaļīgs un subjektīvs, piemēram, daži cilvēki uzskata, ka arī [[sēnes]] ir dārzeņi, bet citi tās iedala atsevišķā grupā, jo sēnes vispār nav augi. Tāpat sadzīvē lietotais iedalījums dārzeņos un augļos ir visai nosacīts, jo nereti  pārtikā izmantojamā dārzeņa daļa ir tieši viņa auglis.

sentences: '''Ahilleja un bruņurupuča''' [[paradokss]] ir viens no daudzajiem pazīstamajiem, aplamajiem secinājumiem, kurus radījis grieķu filozofs [[Zēnons Elejietis]]. Tajā ir mēģinājums pierādīt, ka tāds ātrs skrējējs kā [[Ahillejs]] sacensībās nekad nevar panākt [[Bruņrupuči|bruņurupuci]], ja tas atrodas tikai gabaliņu tam priekšā. Šī argumenta pierādījums ir šāds:

sentences: '''Tēlotāja ģeometrija''' ir [[ģeometrija]]s sadaļa, kurā telpiski objekti tiek attēloti kā plakani. Tā tiek izmantota [[Inženierija|inženierijā]], [[Arhitektūra|arhitektūrā]], arī [[Dizains|dizainā]] un [[Māksla|mākslā]].

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Džezroks
| fona_krāsa             = pink
| krāsa                  = black
| stila_izcelsme         = [[džezs]], [[postbops]], [[brīvais džezs]], [[psihodēliskais roks]], [[fankmūzika]], [[klasiskā mūzika]], [[blūzroks]]
| kultūras_izcelsme      = 1960. gadu beigas, [[Amerikas Savienotās Valstis]].
| instrumenti            = [[elektriskā ģitāra]] — [[klavieres]] — [[bungas]] — [[saksofons]] — [[trompete]] — [[taustiņinstrumenti]] — [[basģitāra]]
| popularitāte           =
| atvasinātās_formas     = ''[[Smooth jazz]]'', ''[[Acid jazz]]''
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          =
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
}}
'''Džezroks''' ({{val|en|jazz fusion}}) ir [[mūzikas žanrs]], kas attīstījās sajaucoties [[fankmūzika]]s un [[ritmblūzs|ritmblūza]] ritmiem ar [[rokmūzika]]s skaņas pastiprināšanu un citiem elektroniskajiem efektiem. Džezrokam arī raksturīgi sarežģīti, nerietumu mūzikai rakturīgi [[taktsmērs|taktsmēri]] un garas, parasti instrumentālas kompozīcijas ar džeza improvizācijām un sarežģītu tehniku.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ārons Švarcmans
|     vārds_orig = ''Arón Schvartzman''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ARG}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], [[ārsts]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Mīlestība]]
[[Kategorija:Cilvēka seksualitāte]]
[[Kategorija:Emocijas]]

sentences:
{{Dzīvnieka šķirnes infokaste
| nosaukums        =
| attēls           =Berber warriors show.JPG
| at_izm           = 260px
| paraksts         =
| izmiris          =
| statuss          =
| citi_nos         =
| iesaukas         =
| izcelsme         = [[Ziemeļāfrika]]
| svars            = 400 -550 kg
| svars_tēv        =
| svars_māt        =
<!-- lietot tikai vienu: 1) "svars" 2) "svars_tēv" un "svars_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| augums           =  140 - 155 cm
| augums_tēv       =
| augums_māt       =
<!-- lietot tikai vienu: 1) "augums" 2) "augums_tēv" un "augums_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| ādas_krāsa       =
| olu_krāsa        =
| cekuls           =
| apspalvojums     =
| apvalks          =
| apmatojums     =
| seja             =
| rags             =
| krāsa            = [[zirga krāsa|sirms, bērs, melns, ruds]]
| metiens          =
| dzīve            =
| īpašs_paz        =
| īpaš_nos         =
| īpaš_dat         =
| īpaš1_nos        =
| īpaš1_dat        =
<!-- var līdz īpaš4_nos un īpaš4_dat -->
| klasif_nos       =
| klasif_dat       =
| klasif1_nos      =
| klasif1_dat       =
<!-- var līdz klasif8_nos un klasif8_dat -->
| piezīmes         =
| vernacular_name  = [[Mājas zirgs]] (''Equus caballus'')
| binominal_name   =
| trinominal_name  =
}}
'''Barbs''' ir viena no [[karstasiņu zirgi|karstasiņu zirgu]] šķirnēm pasaulē. Barbs tāpat kā tā slavenais kaimiņš [[arābu zirgs]] ir ietekmējis lielu daļu zirgu [[šķirne|šķirņu]] izveidi pasaulē. Ir viedoklis, ka [[Godolfīna arābu zirgs|Godolfīna arābs]], kas kļuva par vienu no [[angļi|angļu]] [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirga]] ciltstēvu, patiesībā bija barbs<ref>Nicola Jane Swinney "Horse Breeds of the world" </ref>. Barbs tāpat kā arābu zirgs ir [[tuksnesis|tuksneša]] zirgs. Tā ir berberu veidota zirgu šķirne [[Maroka|Marokā]]. Ir uzskats, ka barbs ir tiešais pēctecis [[savvaļas zirgs|savvaļas zirgiem]], kas apdzīvoja [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfriku]] [[ledus laikmets|ledus laikmeta]] laikā<ref name="el">Elwyn Hartley Edwards "Horses" </ref>. Ja tā ir patiesība, tad barbs ir vecāka zirgu šķirne nekā arābu zirgi, lai gan mūsdienās vairs nav sastopami "tīri" barbi, jo barbi savā laikā ir tikuši diezgan nekontrolēti krustoti ar dažādām šķirnēm.

sentences:
{{Himna
|title         = Stāv Kristiāns pats, kur staltais masts
|image         = Chr 4 ved højen mast crop.jpg
|caption       = Karalis [[Kristiāns IV]] stāvam pie masta
|country       = {{DNK}}
|composer      = nav zināms
|music_date    =
|author        = [[Johanness Ēvalds]]
|lyrics_date   = 1778. gads
|adopted       = 1780. gadā
|until         =
|sound         = United States Navy Band - Kong Kristian stod ved højen mast.ogg
|sound_title   = „Stāv Kristiāns pats, kur staltais masts” (instrumentālā versija)
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Kena parks.
2010. gada 13. septembris
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-13
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
|name = OCLC
''Online Computer Library Center''
|logo = OCLC_logo.svg
|size = 250px
|motto =
|type = Nevalstiska organizācija
Bezpeļņas organizācija
|formation = {{dat|1967|7|5}}
|headquarters = [[Dublina (Ohaio)|Dublina]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|membership = vairāk nekā 30 000 bibliotēku vairāk nekā 100 valstīs
|leader_title =
|leader_name =
|language = [[angļu valoda|angļu]]
|website= [https://www.oclc.org/ www.oclc.org]
|}}
'''''OCLC, Inc.''''', plašāk pazīstama kā '''''OCLC''''',<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bizimage.ohiosos.gov/api/image/pdf/201717701088|title=Certificate of Amendment of the Amended Articles of Incorporation of OCLC Online Computer Library Center, Inc|access-date={{dat|2023|04|04||bez}}|archive-date={{dat|2020|03|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200321070613/https://bizimage.ohiosos.gov/api/image/pdf/201717701088}}</ref> ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[bezpeļņas organizācija|bezpeļņas kooperatīvā organizācija]], "kas nodrošina kopīgus tehnoloģiju pakalpojumus, oriģinālus pētījumus un kopienas programmas saviem biedriem un bibliotēku kopienai kopumā".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.oclc.org/en/about.html|title=About OCLC {{!}} OCLC|website=web.archive.org|access-date=2023-04-04|date=2022-03-11|archive-date=2022-03-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20220311152413/https://www.oclc.org/en/about.html}}</ref> Organizācija tika dibināta 1967. gadā kā '''''Ohio College Library Center''''', bet pēc tam, paplašinoties, kļuva par '''''Online Computer Library Center'''''. 2017. gadā nosaukums tika oficiāli mainīts uz ''OCLC, Inc.''.<ref name=":0" /> ''OCLC'' un tūkstošiem tās dalībnieku bibliotēku kopīgi veido un uztur ''WorldCat'' — lielāko publiskās piekļuves tiešsaistes katalogu pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://books.google.com/books?id=G4owDwAAQBAJ&pg=PA291|title=Largest unified international library catalog}}</ref> ''OCLC'' galvenokārt tiek finansēta no bibliotēku naudas (2021. gadā kopā aptuveni 217,8 miljoni ASV dolāru gadā) par daudzajiem dažādajiem pakalpojumiem, ko tā piedāvā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.oclc.org/en/annual-report/2021/home.html|title=OCLC Annual Report 2020-2021|website=web.archive.org|access-date=2023-04-04|date=2022-03-11|archive-date=2022-03-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20220311162629/https://www.oclc.org/en/annual-report/2021/home.html}}</ref> ''OCLC'' uztur arī [[Decimālās klasifikācijas sistēma|Djūija decimālās klasifikācijas sistēmu]] (''DDC'').

sentences: '''Vesterlunds''' (''Westerlund'') ir [[Skandināvija|skandināvu]] izcelsmes uzvārds.

sentences:
]]
'''Vecvecāki''' ir otrās pakāpes [[radniecība|radinieki]]. Tie ir [[tēvs|tēva]] vai [[māte]]s [[vecāki]]. Vecvecāki pēc dzimuma tiek dalīti vectēvos (vectētiņos, opīšos) un vecāsmātēs (vecmammās, vecmāmiņās, omītēs). [[Persona]], attiecībā pret saviem vecvecākiem, ir mazbērns (mazdēls vai mazmeita). Dažādās kultūrās un sabiedrībās vecvecākiem var būt atšķirīgas lomas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nakts, kad debesis krita
| operators =
| attēls = NightHeavenFell.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Rožē Vadims]]
| producents = * [[Rams Bergmans]]
* Raians Džonsons
| scenārijs =
| aktieri = * [[Brižita Bardo]]
* [[Stīvens Boids]]
* [[Alīda Valli]]
* [[Fernando Rejs]]
| mūzika = [[Žoržs Oriks]]
| oriģinālnos = ''Les bijoutiers du clair de lune''
| studija = ''Iéna Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures|Columbia Films S.A.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1958|4|16|Francija}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nakts, kad debesis krita"''' ({{Val|fr|Les bijoutiers du clair de lune}}) ir 1958. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Rožē Vadims]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brižita Bardo]], [[Stīvens Boids]], [[Alīda Valli]] un [[Fernando Rejs]]. Šī bija otrā Vadima filma pēc "[[Un Dievs radīja sievieti]]" (1956), kurā galveno lomu atveidoja viņa tā brīža sieva Bardo.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Žoržs Ežēns Osmans
| image = Haussmann BNF Gallica.jpg
| imagesize = 200px
| caption = Osmans ap 1860. gadu
| birthname =
| birthdate = {{dat|1809|3|27}}
| location = [[Parīze]], {{FRA}}
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|1891|1|11|1809|3|27}}
| deathplace = [[Parīze]], {{FRA}}
| nationality = [[franči|francūzis]]
| field = [[pilsētplānošana]]
| training =
| movement =
| famous works = [[Parīze]]s pārbūve [[Napoleons III|Napoleona III]] laikā
| patrons =
| awards = [[Vilas Visosas Dievmātes Ieņemšanas ordenis]]

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Regno d'Italia
|nosaukums_latv_val  = Itālijas Karaliste
|sugasvārds          = Itālijas Karaliste
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Dienvideiropa
|valsts              = Itālija
|laikmets            = 20. gadsimts
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = 	Unitāra [[Autoritārisms|autoritāra]] [[konstitucionālā monarhija]] (1922—1925)
[[Unitāra valsts|Unitāra]] konstitucionālā monarhija [[Fašisms|fašistu vienpartijas]] [[Totalitārisms|totalitārās diktatūras]] apstākļos (1925—1943)
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1922
|gads_beigas         = 1943
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = [[Maršs uz Romu|Musolīni iecelts par premjerministru]]
|date_start          = {{dat|1922|10|31||bez}}
|event_end           = Fašisma gāšana Itālijā
|date_end            = {{dat|1943|7|25||bez}}
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|
|p1                     = Itālijas Karaliste (1861—1946)
|flag_p1                = Flag_of_Italy_(1861–1946).svg
|s1                   = Itālijas Karaliste (1861—1946)
|flag_s1              = Flag_of_Italy_(1861–1946).svg
|s2                   = Itālijas Sociālā Republika
|flag_s2              = Flag_of_Italy.svg
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag_of_Italy_(1861–1946).svg
|flag                = Itālijas Karalistes karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Greater_coat_of_arms_of_the_Kingdom_of_Italy_(1929-1944).svg
|symbol              = Itālijas Karalistes ģerbonis
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map            = Italian Colonial Empire (orthographic projection).svg
|image_map_caption    = {{Legend|#366635|Itālija}}{{Legend|#CBFE75|Itālijas kolonijas}}
{{Legend|#666666|[[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā okupētās teritorijas}}
|
|galvaspilsēta       = [[Roma]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      = ''[[Foedere et Religione Tenemur]]''
|national_anthem     = ''[[Marcia Reale d'Ordinanza]]''

''[[Giovinezza]]'' (1924—1943, [[Fašistu partija]]s himna)
|kopīgas_valodas     = [[Itāļu valoda|itāļu]]
|reliģija            = [[katolicisms]]
|nauda               = [[Itālijas lira]]
|
|
|leader1             = [[Viktors Emanuels III]]
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 1900—1946
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Karalis
|representative1     = [[Benito Musolīni]]
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = 1922—1943
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = [[Premjerministrs]] un Duče
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         = Parlaments
|house1              = Senāts
|type_house1         = augšpalāta
|house2              = [[Kamera]] (1861—1943)
|type_house2         = apakšpalāta
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1938
|stat_platība1       =  3798000
|stat_pop1           =
|stat_year2          = 1936
|stat_platība2       =
|stat_pop2           = 42993602
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
{{infokaste+}}
]]
'''Fašistiskā Itālija''' ([[Itāļu valoda|itāļu]]: ''Italia Fascista'') ir [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karalistes]] vēstures posms no 1922. līdz 1943. gadam, kad valstī vadošo lomu ieņēma fašistiskais diktators [[Benito Musolīni]] un viņa radītais [[Fašisms|fašisma]] režīms.

sentences:
— viena no pasaulē visizplatītākajām dzelzsrūdām]]
'''Dzelzsrūda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Dzelzsrūda - Valsts valodas centra izstrādātie vides zinātņu, zemes zinātņu un fiziskās ģeogrāfijas termini|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-03-18|language=lv}}</ref> jeb '''dzelzs rūda''' ir [[iezis]], no kura ir ekonomiski izdevīgi iegūt [[Dzelzs|dzelzi]]. Rūdas parasti ir bagātas ar [[Dzelzs oksīds|dzelzs oksīdiem]], un tiem var būt tumši pelēka, spilgti dzeltena vai dziļi violeta līdz rūsgani sarkana krāsa. Pasaulē visizplatītākās dzelzsrūdas ir [[hematīts]], [[limonīts]], [[magnetīts]] un [[siderīts]] jeb dzelzs karbonāts.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/149532|title=dzelzs|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-03-18|language=en}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brīnumu rats
| attēls                   =  Wonderwheelfilmposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wonder Wheel''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Edvards Volsons]]
* [[Ērika Āronsone]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Beluši]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Džūno Templa]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Perdido Productions]]''
* ''[[Gravier Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|10|14|Ņujorkas filmu festivāls|2017|12|1|ASV|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/wonder-wheel-2017|title=Wonder Wheel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 9, 2019|archive-date={{dat|2019|10|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191009164715/https://bbfc.co.uk/releases/wonder-wheel-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|15,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wonderwheel.htm|title=Wonder Wheel|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Brīnumu rats"''' ({{val|en|Wonder Wheel}}) ir 2017. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Beluši]], [[Keita Vinsleta]], [[Džastins Timberleiks]] un [[Džūno Templa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|14||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada jūnijā,}}
'''Openbravo''' ir komerciāla atvērtā koda programmatūras kompānija. Tā ir daudzlietotāju sistēma, kuru lieto, izmantojot tīmekļa [[pārlūkprogramma|pārlūkprogrammu]]. Uzņēmums atbild par '''Openbravo ERP''' un '''Openbravo POS''' produktu attīstību. Openbravo arhitektūra ir izveidota balstoties uz [[Java (valoda)|Java]] valodu. Programmatūra darbojas uz [[Microsoft Windows]], [[Linux]], Solaris, [[FreeBSD]] platformas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| attēls = Inca Jay, Querrequerre (Cyanocorax yncas).jpg
| binomial = Cyanocorax yncas
| autors = Boddaert, 1783
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Aves
| klase_lv = Putni
| kārta = Passeriformes
| kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| dzimta = Corvidae
| dzimta_lv = Vārnas
| dzimta_r = Vārnu dzimta
| ģints = Cyanocorax
| ģints_lv = Cekulsīļi
| suga = Cyanocorax yncas
| suga_lv = Inku sīlis
| izplatība = <br />Inku sīļa izplatības areāls iekrāsots sarkanā krāsā
| kategorijas = nē
}}
'''Inku sīlis''' (''Cyanocorax yncas'') ir maza auguma [[vārnu dzimta]]s (''Corvidae'') [[putns]], kas pieder [[Cekulsīļi|cekulsīļu ģintij]] (''Cyanocorax''). Izdala 5 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/crows/ World Bird List: Crows, mudnesters & birds-of-paradise, 2018]</ref> Inku sīlis pieder [[Jaunā pasaule|Jaunās pasaules]] sīļu grupai. Tas sastopams [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]: [[Andi|Andu kalnos]] [[Kolumbija|Kolumbijā]], [[Venecuēla|Venecuēlā]], [[Ekvadora|Ekvadorā]], [[Peru]] un [[Bolīvija|Bolīvijā]].<ref name=world/>

sentences: '''Aminoskābes''' ir aizvietotās [[karbonskābes]], kuru [[ogļūdeņraži|ogļūdeņraža]] atlikumā viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi ir aizvietoti ar [[aminogrupa|aminogrupu]] (-NH2). Tā kā aminoskābes satur [[karboksilgrupa|karboksilgrupu]] (kas ir [[skābums (ķīmija)|skāba]]) un aminogrupu (kas ir [[bāziskums (ķīmija)|bāziska]]), tās var reaģēt gan ar [[skābes|skābēm]], gan ar [[bāze (ķīmija)|bāzēm]]. Brīvā veidā, neitrālā vidē, aminoskābju karboksilgrupa ir izreaģējusi ar aminogrupu, veidojot iekšējo [[sāls|sāli]] ([[betaīns|betaīnu]]). Tām organismā oksidējoties, rodas [[ūdens]], [[oglekļa dioksīds]] un [[slāpeklis|slāpekli]] saturoši savienojumi.

sentences: '''Mikrocaurulītes''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido globulārs [[Olbaltumvielas|proteīns]] [[tubulīns]]. To galvenās funkcijas ir saglabāt [[Šūna|šūnas]] formu, kā arī nodrošina [[Šūnas organoīdi|organoīdu]] pārvietošanās ceļu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metilglioksāla struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O2
|molmasa=72,06
|blīvums=1045,5
|kušanas temperatūra=?°C
|viršanas temperatūra=72 °C
}}
'''Metilglioksāls''' (pirovīnogskābes aldehīds, 2-oksopropanāls, acetilformaldehīds, propāndions, α-ketopropionaldehīds, propanolons, CH3−CO−CHO) ir vienkāršākais keto[[aldehīds]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Bellarmīns
|     vārds_orig = ''Robert Bellarmine''
|         attēls = Saint Robert Bellarmine.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = 16.gadsimta portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1542
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1621
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 17
|        m_vieta =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Roberto Frančesko Romolo Bellarmino''' ({{val|it|Roberto Francesco Romolo Bellarmino}}, dzimis {{dat|1542|10|4}}, miris {{dat|1621|9|17}}), pazīstams kā '''Svētais Roberts Bellarmīns''', bija [[Katoļticība|katoļu]] [[kardināls]] un svētais no [[Itāļi|itāļu]] [[Jezuīti|jezuītu]] ordeņa. Viņš bija viens no galvenajiem [[Kontrreformācija|kontrreformācijas]] un [[Inkvizīcija|Romas inkvizīcijas]] dalībniekiem. 1930. gadā viņš tika kanonizēts kā [[svētais]].

sentences:
[[File:Sopska salata.jpg|250px|thumb|Šopu salāti Bulgārijā]]
'''Šopu salāti''' jeb '''Bulgārijas salāti'''<ref>[http://www.gustos.ro/retete-traditionale/bulgaria/salata-bulgareasca-1.html Salata bulgareasca]</ref> ([[bulgāru valoda|bulgāru]], [[maķedoniešu valoda|maķedoniešu]] un [[serbu valoda|serbu]]: ''Шопска салата''; [[bosniešu valoda|bosniešu]] un [[horvātu valoda|horvātu]]: ''Šopska salata''; {{val|ro|Salata bulgărească}}; {{val|cs|Šopský salát}}; {{val|sq|Salat Shope}}; {{val|hu|Sopszka saláta}}) ir tradicionāli [[Bulgārija]]s aukstie [[Salāti (ēdiens)|salāti]], kas ir populāri Balkānos un Centrāleiropā.<ref>[http://books.google.bg/books?id=1Dz0srxxDFoC&pg=PA101&dq=shopska+salad&hl=bg&sa=X&ei=GYtiUaXzKcbUPPXvgcAE&redir_esc=y#v=onepage&q=shopska%20salad&f=false Culinary Cultures of Europe: Identity Diversity And Dialogue], Stephen Mennell, Darra J. Goldstein, Kathrin Merkle, Fabio Parasecoli, Council of Europe, 2005, {{ISBN|9287157448}}, p. 101.</ref><ref>[http://books.google.bg/books?id=NTo6c_PJWRgC&pg=RA3-PA67&dq=shopska+salad&hl=bg&sa=X&ei=wItiUeq5FYLCO6H8geAF&ved=0CF4Q6AEwCA#v=onepage&q=shopska%20salad&f=false Food Cultures of the World Encyclopedia], Ken Albala, ABC-CLIO, 2011, {{ISBN|0313376263}}, p. 67.</ref> Tie tiek gatavoti no [[tomāti]]em, [[gurķi]]em, [[sīpoli]]em vai [[sīpolloki]]em, svaigiem vai ceptiem [[Capsicum|pipariem]], tradicionāla balta sālītā [[aitas siers|aitas siera]] un [[pētersīļi]]em.<ref>[http://books.google.bg/books?id=11enkZ2weg4C&pg=PA11&dq=shopska+salad&hl=bg&sa=X&ei=gIxiUdOaJ4LgOsazgTA&ved=0CEgQ6AEwBA#v=onepage&q=shopska%20salad&f=false Simple Treasures in Bulgaria], Martin Miller-Yianni, Martin Miller-Yianni, 2008, p. 11.</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://balkan-cuisine.com/2011/06/shopska-salad.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|04|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121015124314/http://balkan-cuisine.com/2011/06/shopska-salad.html# |archivedate={{dat|2012|10|15||bez}} }}</ref>

sentences: '''Taksons''' ir objektu, visbiežāk dzīvo [[organisms|organismu]], kopums, kam ir noteiktas kopīgas pazīmes un kas atbilst noteiktai [[taksonomija|taksonomiskai]] kategorijai. Taksonus izmanto, lai dažādus dzīvos organismus sakārtotu noteiktās grupās, vadoties pēc to savstarpējās radniecības, piemēram, visas savstarpēji radniecīgās [[suga]]s apvieno [[ģints (bioloģija)|ģintīs]], savukārt līdzīgās ģintis apvieno [[dzimta (bioloģija)|dzimtās]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Džons Maikls Talbots
|      Vārds_orig = ''John Michael Talbot''
|          Attēls = John Michael Talbot.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1954|05|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Oklahoma|Oklahomasitija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Džons Maikls Talbots''' ({{val-en|John Michael Talbot}}, dzimis {{dat|1954|05|8}} [[Oklahomasitija|Oklahomasitijā]], [[Oklahoma|Oklahomā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Romas katoļu baznīca]]s mūks un populārs kristīgais [[mūziķis]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholicshopper.com/products/John_Michael_Talbot.html |title=Music - John Michael Talbot |access-date={{dat|2011|12|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111225024624/http://www.catholicshopper.com/products/John_Michael_Talbot.html |archivedate={{dat|2011|12|25||bez}} }}</ref> dziedātājs, dziesmu autors. Viņš arī ir ''The Brothers and Sisters of Charity'' ordeņa dibinātājs.<ref>''Simplicity'' (with Dan O'Neill) — (Troubadour For The Lord) {{ISBN|0-89283-635-0}}.</ref>

sentences:
uzņemts [[Krabja miglājs|Krabja miglāja]] attēls]]
'''Astronomija''' ({{val|el|αστρον}} ''(astros)'' — 'zvaigzne' un ''νόμος'' ''(nomos)'' — 'likums') ir [[zinātne]] par [[Visums|Visumu]] un tajā sastopamo [[matērija]]s formu (atsevišķu [[debess ķermeņi|debess ķermeņu]], to sistēmu un citu veidojumu) uzbūvi, izvietojumu, kustību un attīstību. Astronomija ir cieši saistīta ar citām [[zinātne|zinātnēm]], kā, piemēram, ar [[fizika|fiziku]], [[ķīmija|ķīmiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[bioloģija|bioloģiju]] un, protams, ar [[matemātika|matemātiku]]. Astronomijā uzkrātās zināšanas tiek izmantotas cilvēka praktiskajām vajadzībām. Cilvēki, kas pēc profesijas ir saistīti ar astronomiju, tiek saukti par astronomiem.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Terra Mariana''
|nosaukums_latv_val  = Livonijas Konfederācija
|sugasvārds          = Livonijas Konfederācija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvija, Igaunija
|laikmets            = Viduslaiki
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Svētā Romas impērija
|valdības_veids      = [[Konfederācija]]
|
|gads_sākums         = 1243
|gads_beigas         = 1561
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in exile)--->
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           = [[Livonijas un Lietuvas reālūnija]]
|date_end            =
|
|event1              = <!--- Optional: other events between "start" and "end" --->
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = Tika apvienotas krustnešu iekarotās līvu, letu, sēļu, igauņu, sāmsaliešu, kuršu un zemgaļu zemes
|date_pre            =
|event_post          = Izveidota [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], [[Pārdaugavas Livonijas hercogiste]], [[Piltenes apgabals]], Dāņu [[Sāmsala]], [[Zviedru Igaunija]]
|date_post           =
|
|p1                  = <!--- Name of the article for preceding entity, numbered 1-5 --->
|flag_p1             = <!--- Default: "Flag of {{{p1}}}.svg" (size 30) --->
|image_p1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]] --->
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Kurzemes un Zemgales hercogiste
|flag_s1             = Flag of Courland (state).svg
|s2                  = Pārdaugavas Livonijas hercogiste
|flag_s2             = Flaga Rzeczypospolitej Obojga Narodow ogolna.svg
|s3                  = Zviedru Igaunija
|flag_s3             = Sweden-Flag-1562.svg
|s4                  = Dānija
|flag_s4             = Flag of Denmark (state).svg
|s5                  = Rīgas brīvpilsēta
|flag_s5             =
|s6                  = Prūsijas hercogiste
|flag_s6             = Flagge Herzogtum Preußen.svg
|
|image_flag          = <!--- Default: Flag of {{{sugasvārds}}}.svg --->
|flag                = <!--- Link target under flag image. Default: Flag of {{{sugasvārds}}} --->
|flag_type           = <!--- Displayed text for link under flag. Default "Flag" --->
|
|image_coat          = <!--- Default: Coat of arms of {{{sugasvārds}}}.svg --->
|symbol              = <!--- Link target under symbol image. Default: Coat of arms of {{{sugasvārds}}} --->
|symbol_type         = <!--- Displayed text for link under symbol. Default "Coat of arms" --->
|
|image_map           = Livland 1260.svg
|image_map_caption   = Livonijas Konfederācija 1260. gadā.
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]], [[Cēsis]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[Latīņu valoda]], [[Vācu valoda]]
|reliģija            = Katolicisms
|nauda               = [[Dālderis]], marka, vērdiņš, šiliņš, feniņš
|
|leader1             = <!--- Name of king or president --->
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = <!--- Years served --->
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = <!--- Default: "King" for monarchy, otherwise
                             "President"--->
|representative1     = <!--- Name of representative of head of state
                             (eg. colonial governor)--->
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = <!--- Years served --->
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = <!--- Default: "Governor"--->
|deputy1             = <!--- Name of prime minister --->
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = <!--- Years served --->
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = <!--- Default: "Prime minister" --->
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = Livonijas landtāgs
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = <!--- year of the statistic, specify either area, population or both --->
|stat_platība1       = <!--- area in square kílometres (w/o commas or spaces), area in square miles is calculated --->
|stat_pop1           = <!--- population (w/o commas or spaces), population density is calculated if area is also given --->
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Livonijas Konfederācija''' jeb '''''Terra Mariana'''''<ref name="EA">{{Enciklopēdijas atsauce | year =1967  | title =Terra Mariana | encyclopedia =The Encyclopedia Americana | publisher =Americana Corp  | location =  | id = |url=http://books.google.com/books?id=jsJWAAAAMAAJ&q=%22Livonia.+Under+its+official+name,+Terra+Mariana%22&dq=%22Livonia.+Under+its+official+name,+Terra+Mariana%22&ei=HV4aSbrgEYOUMojX-acE&pgis=1}}</ref> ("Māras zeme") bija vairāku laicīgo un baznīcas valstisko veidojumu [[konfederācija]] [[Livonija|Livonijā]],<ref>{{LKV|XII.|23 865}}</ref> tagadējās [[Latvija]]s un [[Igaunija]]s teritorijās no [[1243]]. līdz [[1561]]. gadam, kad izveidojas [[Livonijas un Lietuvas reālūnija]]. Daži vēsturnieki iebilst pret Livonijas Konfederācijas nosaukuma lietošanu, jo [[Livonijas Konfederācijas līgums|1243. gada sadarbības vienošanos]] neuzskata par ilglaicīgu līgumu.<ref>Matthias Thumser. Das Baltikum im Mittelalter. Strukturen einer Europäischen Geschichtsregion. ''Jahrbuch des Baltischen Deutschtums'' 58 (2011): 17–30, 26. lpp.</ref>
, 1570)]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(Nd)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-70
|ķīm_formula=(Pb,Nd,Y,La,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zāles zaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes, agregāti
|skaldnība=
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,72
}}

sentences:
'''Antiutopija''' jeb '''distopija''' ({{val-el|δυσ + τόπος}} — 'nav laba vieta') ir literāra žanra [[Utopija|utopijas]] pretmets. <ref>[https://en.oxforddictionaries.com/definition/dystopia Oxford Dictionaries. Oxford University Press. 2012.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20171004071215/https://en.oxforddictionaries.com/definition/dystopia |date={{dat|2017|10|04||bez}} }}</ref>
Populārs antiutopijas piemērs ir [[Džordžs Orvels|Džordža Orvela]] darbs [[1984 (romāns)|1984]].

sentences:
s karte ar tās provinču ģerboņiem. Mūsdienu Somijas ziemeļi tolaik bija daļa no [[Upsālas arhibīskapija]]s un netika saukta par Somiju]]
'''Somijas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Somija]]s teritorijā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Meinards Solomons''' ({{val|en|Maynard Solomon}}, dzimis {{dat|1930|1|5}}, miris {{dat|2020|9|28}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] muzikologs, mūzikas ierakstu izdevniecības ''Vanguard Records'' līdzdibinātājs, kā arī mūzikas producents. Viņš kļuva pazīstams ar savām biogrāfiskajām studijām par Vīnes [[Klasicisms (mūzika)|klasicisma]]  komponistiem, īpaši [[Ludvigs van Bēthovens|Bēthovenu]] (rakstīja biogrāfiju un godalgotu eseju krājumu), [[Volfgangs Amadejs Mocarts|Mocartu]] (biogrāfija) un [[Francis Šūberts|Šūbertu]] (Solomons bija pirmais, kurš zinātniskā vidē atklāti izteica strīdīgo teoriju par Šūberta [[Homoseksualitāte|homoseksualitāti]]).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/2020/10/08/arts/music/maynard-solomon-dead.html|title=Maynard Solomon, Provocative Biographer of Composers, Dies at 90|publisher=nytimes.com}}</ref>

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-alanīna struktūrformula

L-alanīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO2
|molmasa=89,1
|blīvums=1401
|kušanas temperatūra=297 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sublimējas
|izoelektriskais punkts=6,11
}}

sentences: '''26. oktobris''' ir gada 299. diena (300. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 66 dienas.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Malaysia|Malaizijas riteņbraucēji}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Marija Jaremčuka
|          Attēls = Mariya Yaremchuk, ESC2014 Meet & Greet 01 (crop).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Marija Jaremčuka
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|3|2}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Ukraina|Černivci}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|            Gadi = 2012—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences: '''Turaidas muiža''' ({{val|de|Treiden}}) bija [[Vidzemes guberņa]]s Lēdurgas-Turaidas [[draudzes novads|draudzes novada]] [[muiža]], kas izveidojās pie [[Turaidas viduslaiku pils]] 13.—16. gadsimtā. Mūsdienās ietilpst [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Turaida (ciems)|Turaidas ciema]], daļēji [[Sigulda]]s pilsētas teritorijā [[Gaujas senleja]]s labajā stāvkrastā. Muižas centrā izveidots [[Turaidas muzejrezervāts]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Rūdolfs Konstantīns Vītols
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Vitols Rudolfs.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1892|4|15}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
 |         mir_dat = {{mdv|1942|3|4|1892|4|15}}
 |        mir_viet = [[Usoļlags]], {{flag|PSRS}}
 |            taut = {{flag|Krievijas impērija}}<br/>{{LAT}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1912}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Rūdolfs Konstantīns Vītols''' (dzimis {{dat|1892|4|15}}, miris {{dat|1942|3|4}}) bija [[latvieši|latviešu]] vieglatlēts un tehniķis.

sentences: '''4. jūlijs''' ir gada 185. diena (186. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 180 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dasmariņasa
 | official_name            = ''Dasmariñas''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border:1;
| perrow                   = 1/2/2/2/1
| image1                   = Dasmariñas skyline.JPG
| image2                   = Dasmariñas jf9441 12.JPG
| image3                   = 9073Dasmariñas Imus City Landmarks Barangays 18.jpg
| image4                   = DasmariñasChurchjf9321 04.JPG
| image5                   = 6150Dasmariñas City Landmarks Barangays 36.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | seal_size                = 70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kalabarsona]]
 | subdivision_name2        = [[Kavite]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1867/1917
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        = 2009
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 75
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 90.13
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 703141
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 20 | lats =  | latNS = N
 | longd = 120 | longm = 56 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4114, 4115, 4126
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 117
 | website                  = {{URL|http://www.dasmarinas.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Dimetiltriptamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 61-50-70
|      ķīmiskā formula = C12H16N2
|              molmasa = 188,269
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 40—59 °C
| viršanas temperatūra = 160 °C
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|vācu virsnieku|Manteifels|Manteifels}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Hanss fon Manteifels-Cēge
| vārds_orig = ''Hans Baron Manteuffel-Szoege''
| attēls = Hans Manteuffel Szoege.png
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = [[Baltijas landesvērs|Baltijas landesvēra]] virsnieka formas tērpā
| dz_gads = 1894
| dz_mēnesis = 01
| dz_diena = 19
| dz_vieta = Kapsēdes muižā (tagad [[Dienvidkurzemes novads]]), [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
| m_gads = 1919
| m_mēnesis = 05
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| tautība = [[vācbaltietis]]
| dzimums = V
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = leitnants
|  dienesta_laiks = [[1914]]. — [[1918]].
1919. gada [[1. februāris]] — [[22. maijs]]
|          valsts =  [[Vācijas Impērija]]
 {{LAT}}
|       struktūra =
|    nodarbošanās =
|         vienība =
|       komandēja = 1. Vācbaltiešu kaujas bataljons ([[Baltijas landesvērs]])
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Latvijas brīvības cīņas]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Dzelzs krusts]] (II šķira)
[[Ievainojuma zīme]]
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: '''Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām''' ir 2006. gada 13. decembrī pieņemtā un 2008. g. 3. maijā spēkā stājusies [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] konvencija. Uzraudzību pār Konvencijas izpildi — valstu ziņojumu izvērtēšanu un vispārējo rekomendāciju izstrādi — veic Personu ar invaliditāti tiesību komiteja 18 ekspertu sastāvā (kamēr Konvencijas dalībvalstu skaits nesasniedza 80, komitejas sastāvā bija 12 eksperti). Vienlaikus ar Konvenciju tika pieņemts un stājās spēkā tās fakultatīvais protokols, kurš tā dalībvalstīm paredz sūdzību par Konvencijas pārkāpumiem izskatīšanu Personu ar invaliditāti tiesību komitejā.

sentences: '''STEM''' (no {{val|en|'''S'''cience, '''T'''echnology, '''E'''ngineering, and '''M'''athematics}} — 'zinātne, tehnoloģija, inženierija, matemātika') ir saīsinājums, ko izmantoto [[izglītība]]s politikā, apzīmējot akadēmisko izglītības, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības jomu, kuras pamatu veido [[dabaszinātnes]], [[tehnoloģija]]s, [[inženierzinātnes]] un [[matemātika]].

sentences: {{cita nozīme|atmosfēras daļu, kas redzama no Zemes|metafizisku jēdzienu|debesis (reliģija)}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Morchella rotunda 040410w.jpg
| att_nosaukums=[[Lāčpurns]] (''Morchella rotunda'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Ascomycota
| nodalījums_lv =Asku sēnes
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Discomycetes|Diskomicētas}}
* {{TaksoSaite|Hemiascomycetes|Hemiaskomicētas}}
* {{TaksoSaite|Laboulbeniomycetes|Labulbeniomicētas}}
* {{TaksoSaite|Loculoascomycetes|Lokuloaskomicētas}}
* {{TaksoSaite|Plectomycetes|Plektomicētas}}
* {{TaksoSaite|Pyrenomycetes|Pirenomicētas}}
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Ēraifajēkitls
| Photo           = View of Oraefa Jokull from Hali, Island 2008.jpg
| Paraksts        =
| karte                = Islande
| reljefa_karte        = y
| label_position = top
| latd=64|latm=0|lats= |latNS=N
| longd=16|longm=39|longs= |longEW=W
| Augstums        = 2110
| Relatīvais_augstums  = 2110
| Atrašanās vieta = [[Vahdnajēgidls]]
| Kalnu grēda     =
| Type                 = stratovulkāns
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        = {{dat|1727}}
| First ascent        = {{dat|1794}}
}}
'''Ēraifajēkitls''' ({{val|is|Öræfajökull}} — ‘Tuksnesīgās vietas ledājs’) ir ar sniegu un ledu klāts [[vulkāns]] [[Islande|Islandē]]. Izvietojies valsts dienvidaustrumos, [[Vahdnajēgidls|Vahdnajēgidla]] ledāja dienvidu malā. Tas ir Islandes augstākais vulkāns un [[Kvannadālshnjūgirs|Kvannadālshnjūgira]] lavas masīvs 5 km plašās ar ledu pildītās [[kaldera (ģeomorfoloģija)|kalderas]] ziemeļrietumu malā ir valsts augstākā virsotne. Ēraifajēkitla vulkāniskais masīvs aizņem 285 km², tā kaldera ir līdz 550 m dziļa un no vulkānu klājošā ledāja noplūst deviņi ieleju šļūdoņi. Gar vulkāna kalderas malu ir 14 virsotnes, visas ir augstākas par 1500 m.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1466
|kušanas temperatūra=204 - 205 °C
|viršanas temperatūra=250 °C (sadalās)
}}
'''Mezakonskābe''' (''trans''-metilbutēndiskābe, metilfumārskābe, HOOC−C(CH3)=CH−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Mezakonskābe ir ūdenī diezgan grūti šķīstoši (karstā ūdenī labi šķīstoši) balti adatveida kristāli. Mezakonskābei ir ''cis''-[[izomērs]] - [[citrakonskābe]] un struktūrizomērs [[itakonskābe]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Frīdrihs Jēkabs Hūgenbergers
|     vārds_orig = ''Karl Friedrich Jacob Hugenberger''
|         attēls = Hugenbergers.JPG
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1784
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Kuldīga]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1860
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
veidošanās no amonjaka (Lūisa bāzes) un ūdeņraža katjona (Lūisa skābes)]]
'''Lūisa skābes''' ir [[molekula]]s vai [[jons|joni]], kam ir brīvas [[orbitāle]]s un kas var piesaistīt citas molekulas vai jona nedalīto [[elektronu pāris|elektronu pāri]], veidojot [[adukts|adukta]] tipa savienojumus. Saskaņā ar [[Gilberts Lūiss|Gilberta Lūisa]] (''Gilbert Newton Lewis'') izveidoto teoriju [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]] veido kopīgi elektronu pāri, kas aizpilda atomu ārējos elektronu apvalkus tā, lai atomu elektronu konfigurācijas atbilstu [[inertās gāzes|inerto gāzu]] elektronu konfigurācijām ([[oktetu likums]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Es redzēju gaismu
 | oriģinālnos = ''I Saw the Light''
 |      attēls = I Saw The Light.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma, biogrāfiska filma
 |    režisors = [[Marks Ābrahams]]
 |  producents =
* [[Ārons L Gilberts]]
* [[Brets Ratners]]
* [[Dž. Marks Rosvels]]
* Marks Ābrahams
 |   scenārijs = Marks Ābrahams
 |     aktieri =
* [[Toms Hidlstons]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Bredlijs Vitfords]]
* [[Čerija Džounsa]]
* [[Medija Hesona]]
* [[Vrena Šmita]]
 |      mūzika = [[Ārons Zigmans]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Bron Studios]]''
* ''[[CW Media Finance]]''
* ''[[RatPac Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Classics]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|9|11|Toronto kinofestivāls|2015|3|25|ASV|}}
 |      ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-saw-light-2015|title=I Saw the Light|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2018|11|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181107020338/http://www.bbfc.co.uk/releases/i-saw-light-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=isawthelight.htm|title=I Saw the Light (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Es redzēju gaismu"''' ({{val|en|I Saw the Light}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Marks Ābrahams]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Hidlstons]], [[Elizabete Olsena]], [[Bredlijs Vitfords]], [[Čerija Džounsa]], [[Medija Hesona]] un [[Vrena Šmita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|11||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rumbas pagasts
| karte             = Rumbas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Rumbas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Rumbas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Mežvalde
| platība           = 225,93
| iedzīvotāji       = 1636<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1636 / 225.93 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.rumbaspagasts.lv
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nolīdzināt līdz ar zemi
| operators =
| attēls = DraggedAcross poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', krimināltrilleris
| režisors = [[S. Kreigs Zālers]]
| producents =
| scenārijs = S. Kreigs Zālers
| aktieri = * [[Mels Gibsons]]
* [[Vinss Vons]]
* [[Torijs Kitlss]]
* [[Maikls Džejs Vaits]]
* [[Dženifere Kārpentere]]
* [[Lorija Holdena]]
* [[Freds Melameds]]
* [[Udo Kīrs]]
* [[Tomass Krečmans]]
* [[Dons Džonsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dragged Across Concrete''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|9|3|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2019|3|22|ASV}}
| ilgums = 159 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|660,132}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1959744005/|title=Dragged Across Concrete |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|31}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nolīdzināt līdz ar zemi"''' ({{Val|en|Dragged Across Concrete}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''neo-noir'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[S. Kreigs Zālers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Vinss Vons]], [[Torijs Kitlss]], [[Maikls Džejs Vaits]], [[Dženifere Kārpentere]], [[Lorija Holdena]], [[Freds Melameds]], [[Udo Kīrs]], [[Tomass Krečmans]] un [[Dons Džonsons]].

sentences:
[[File:The Hubble eXtreme Deep Field.jpg|thumb|300px|Tālas [[galaktika]]s ]]
'''Kosmoloģija''' (no {{val|el|κόσμος}}, ''kosmos'' — "visums" un ''-λογία'', ''-logia'' — "mācība") ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta [[Visums|Visumu]], tā attīstību un uzbūvi. Kosmoloģija ir cieši saistīta ar [[astronomija|astronomiju]], [[matemātika|matemātiku]], [[fizika|fiziku]], [[ķīmija|ķīmiju]], [[filozofija|filozofiju]]. Lai gan termins "kosmoloģija" nav sens (pirmoreiz to lietoja 1730. gadā [[Kristians Volfs]] darbā "''Cosmologia Generalis''"), Visuma pētījumus ilgā vēstures laikā ietvēra zinātne, filozofija, [[ezotērika]] un [[reliģija]].

sentences: '''Traumatologs ortopēds''' ir praktizējošs [[traumatoloģija|traumatoloģijas ortopēdijas]] speciālists, kas sniedz medicīnisku palīdzību, tai skaitā veic [[ķirurģija|ķirurģisku]] iejaukšanos dažādu skeleta un muskuļu sistēmas traumu un bojājumu ārstēšanā.

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Troksneņi''' (saukti arī par '''obstruentiem''') ir viena no divām lielajām [[Artikulācijas veids|artikulāciju]] klasēm. Otra ir [[Skanenis|skaneņi]]. Troksnenis tiek izrunāts ''pārtraucot'' runas procesā izejošo gaisa plūsmu un tādējādi radot palielinātu gaisa spiedienu [[balss trakts|balss traktā]].

sentences:
{{cita nozīme|komponistu|politiķi|Robērs Šūmans}}
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Roberts Šūmanis
|          vārds_orig = ''Robert Schumann''
|              attēls = Portrait of Robert Schumann.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1810
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = [[Cvikava]], [[Saksijas karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1856
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 29
|             m_vieta = Endeniha, [[Prūsijas karaliste]]
([[Bonna]], [[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts = Robert Schumann - Signatur.svg
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[klaviermūzika]]
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Roberts Aleksandrs Šūmanis''' ({{val|de|Robert Alexander Schumann}}; dzimis {{dat|1810|6|8}}, miris {{dat|1856|7|29}}) bija vācu [[komponists]] un ietekmīgs mūzikas kritiķis. Viņš ir bijis viens no [[Romantisms|romantisma]] komponistiem. Līdz pat 1840. gadam gandrīz visi viņa darbi bija klavierēm līdz sāka pievērsties dziesmu cikliem. Viņa slavenākie darbi ir "Bērnu ainas", "Karnevāls", "Dzejnieka mīla", "Dziesmu loks", "Mirtes" un "Sievietes mīla un dzīve".

sentences:
'''Gabions''' (no {{val|it|gabbione}} — 'liels būris') ir dažādas formas un tilpuma kaste vai pīts karkass, kas piepildīts ar smiltīm, šķembām un [[akmens|akmeņiem]].
Gabionu izmantošana ļauj ātri uzbūvēt nostiprinošas pretnobrukumu būves: tos izmanto stāvu zemes nogāžu nostiprināšanai ceļu būvē uzbērumos un ieraktnēs; dambju, terašu nostiprināšanai; inženierkomunikāciju (cauruļvadu, kabeļu) aizsardzībai ūdenstilpēs; militārajās fortifikācijās. Mūsdienās gabionu karkasus pin no cinkotām metāla stieplēm, var izmantot arī citus materiālus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mans tēvs varonis
| attēls                   = My father the hero.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Father the Hero''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvs Mainers]]
| producents               =
* [[Žaks Bars]]
* [[Žans-Luiss Livi]]
| scenārija autors         =
* [[Frānsiss Vēbers]]
* [[Čārlijs Pīterss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Žerārs Depardjē]]
* [[Ketrīna Heigla]]
* [[Daltons Džeimss]]
* [[Lorēna Hatone]]
* [[Feita Prinsa]]
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1994|2|4||bez}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-father-hero-1994|title=My Father the Hero|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 3, 2019|archive-date={{dat|2018|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180202160513/http://bbfc.co.uk/releases/my-father-hero-1994}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|25,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=myfatherthehero.htm|title=My Father the Hero (1994)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 3, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mans tēvs varonis"''' ({{val|en|My Father the Hero}}) ir 1994. gada komēdija, kuras režisors ir [[Stīvs Mainers]]. Galvenās lomas atveido [[Žerārs Depardjē]], [[Ketrīna Heigla]], [[Daltons Džeimss]], [[Lorēna Hatone]] un [[Feita Prinsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|2|4||bez}}.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = Itāļi
(''italiani'')
| pārstāvji =

[[Galileo Galilejs]]	[[Mikelandželo]]	[[Leonardo da Vinči]]	[[Alesandro Volta]]

[[Guljelmo Markoni]]	[[Marija Montesori]]	[[Marija Gaetana Agnesi]]	[[Džordāno Bruno]]

| population = aptuveni '''120—140 miljoni'''
2,11% no visiem pasaules iedzīvotājiem
| region1 = {{flagicon|Italy}} [[Itālija]]
| pop1 = 56 miljoni
| ref1 =
| region2 = {{flagicon|Brazil}} [[Brazīlija]]
| pop2 = 25 miljoni
| ref2 =
| region3 = {{flagicon|Argentina}} [[Argentīna]]
| pop3 = 20 miljoni
| ref3 =
| region4 = {{flagicon|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pop4 = 17,8 miljoni
| ref4 =
| region5 = {{flagicon|France}} [[Francija]]
| pop5 = 1,5 miljoni
| ref5 =
| region6 = {{flagicon|Uruguay}} [[Urugvaja]]
| pop6 = 1,5 miljoni
| ref6 =
| region7 = {{flagicon|Canada}} [[Kanāda]]
| pop7 = 1 445 335
| ref7 =
| region8 = {{flagicon|Australia}} [[Austrālija]]
| pop8 = 852 418
| ref8 =
| region9 = {{flagicon|Switzerland}} [[Šveice]]
| pop9 = 750 000
| ref9 =
| region10 = {{flagicon|Venezuela}} [[Venecuēla]]
| pop10 = 700 000
| ref10 =
| region11 = {{flagicon|Germany}} [[Vācija]]
| pop11 = 611 000
| ref11 =
| region12 = {{flagicon|Chile}} [[Čīle]]
| pop12 = 600 000
| ref12 =
| region13 = {{flagicon|Belgium}} [[Beļģija]]
| pop13 = 171 918
| ref13 =
| region14 = {{flagicon|United Kingdom}} [[Apvienotā Karaliste]]
| pop14 = 133 000
| ref14 =
| region15 = {{flagicon|Costa Rica}} [[Kostarika]]
| pop15 = 122 500
| ref15 =
| region16 =
| pop16 =
| ref16 =
| region17 = {{flagicon|Paraguay}} [[Paragvaja]]
| pop17 = 100 000
| ref17 =
| region18 = {{flagicon|Spain}} [[Spānija]]
| pop18 = 95 337
| ref18 =
| region19 = {{flagicon|South Africa}} [[Dienvidāfrikas Republika|Dienvidāfrika]]
| pop19 = 35 000
| ref19 =
| region20 = {{flagicon|Cuba}} [[Kuba]]
| pop20 = 33 245
| ref20 =
| region21 = {{flagicon|San Marino}} [[Sanmarīno]]
| pop21 = 28,000|ref21
| region22 = {{flagicon|Luxembourg}} [[Luksemburga]]
| pop22 = 20 000
| ref22 =
| region23 = {{flagicon|Croatia}} [[Horvātija]]
| pop23 = 19 636
| ref23 =
| languages = [[itāļu valoda|itāļu]]
| religions = galvenokārt [[Romas Katoļu Baznīca|Romas katoļi]]
| related = [[spāņi]], [[portugāļi]], [[franči]], [[rumāņi]], [[korsikāņi]]
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Hokusai<br />北斎
 |           image = Hokusai portrait.jpg
 |       imagesize = 200px
 |         caption = Hokusai pašportrets (1839. gads)
 |       birthname =
 |       birthdate = [[1760. gads|1760]]. gada oktobrī
 |        location = [[Edo]]
 |       deathdate = {{dat|1849|5|10}}
 |      deathplace = [[Edo]]
 |          places =
 |     nationality = [[japāņi|japānis]]
 |           field = [[glezniecība]], [[ukijo-e]], [[kokgriešana]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works = "[[Lielais Kanagavas vilnis]]"
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Baltās ķiveres
 | oriģinālnos = ''The White Helmets''
 |      attēls = The White Helmets film poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Orlando von Ainsīdels]]
 |  producents = [[Džoanna Natasegara]]
 |   scenārijs = Kristofs Deaks
 |     aktieri =
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Netflix]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2016|9|16}}
 |      ilgums = 40 minūtes
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = angļu, arābu
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Baltās ķiveres"''' ({{val|en|The White Helmets}}) ir Lielbritānijas [[dokumentālā filma|dokumentālā]] [[īsfilma]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.hollywoodreporter.com/news/aleppo-documentary-white-helmets-tells-story-syrian-civil-defense-957091|title=Aleppo Documentary Filmmakers: "We Worry About the People We Spent Time With"|accessdate=24 January 2017|date=16 December 2016|work=[[The Hollywood Reporter]]|first=Mia|last=Galuppo}}</ref> Filma seko Sīrijas Civilās aizsardzības brīvprātīgo glābšanas dienesta darbinieku jeb tā saukto "balto ķiveru" ikdienas darbībām. Filmas režisors ir [[Orlando von Ainsīdels]], bet producente — [[Džoanna Natasegara]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://time.com/4481259/netflix-trailer-the-white-helmets/|title=Exclusive: Watch the Trailer for 'The White Helmets'|first=Andrew|last=Katz|work=[[Time]]|date=7 September 2016|accessdate=24 January 2017}}</ref>

sentences:
{| class="wikitable" style="float:right; margin-left: 10px; text-align:center;"
|-
! Frekvences lielumi (Hz)!! Attēls
|-
| 970 ||
|-
| 1010 ||
|-
| 1760 ||
|-
| 3220 ||
|}
'''Kimātika''' (no {{val|el|κῦμα}} ''(kima)'' — '[[vilnis]]') ir zinātne, kas pēta [[skaņa]]s viļņu mijiedarbības vizualizāciju. Zinātnes nosaukumu 1967. gadā radīja [[Šveice]]s [[antropozofija|antropozofs]] [[Hanss Dženijs]]. Parasti vizualizācijas rada, uz plāksnes vai membrānas novietojot šķidrumu vai arī vielu daļiņas.<ref>{{Grāmatas atsauce |last= Dženijs |first= Hanss |title= Cymatics: A Study of Wave Phenomena & Vibration |edition= 3rd |publisher= [[Macromedia Press]] |date=July 2001 |isbn= 1-888138-07-6}}</ref> Nereti eksperimentu veikšanai izmanto tā saukto [[Hladni plāksne|Hladni plāksni]]. Rezonējot virsmu noteiktās frekvencēs, rodas [[stāvviļņi]] un noteiktās vietās veidojas mezgli vai blīzumi — smiltis novirzās no blīzuma jeb antimezgla un slīd uz "mierīgāko" laukumu — mezglu.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Aukstais karš
 | oriģinālnos = ''Zimna wojna''
 |      attēls =  Cold War (2018 film).jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[drāma]]
 |    režisors = [[Pāvels Pavļikovskis]]
 |  producents =
* [[Tanya Seghatchian|Tanja Segāčana]]
* [[Ewa Puszczyńska|Eva Pučcinska]]
 |   scenārijs =
* Pāvels Pavļikovskis
* [[Janusz Głowacki|Janušs Glovacki]]
* [[Piotr Borkowski|Pjotors Borkovskis]]
 |     aktieri =
* [[Džoenna Kuliga]]
* [[Tomāšs Kots]]
* [[Boriss Šics]]
* [[Agata Kuleša]]
* [[Sedriks Kāns]]
* [[Žanna Balibara]]
 |      mūzika =
 |   operators = [[Łukasz Żal|Vukašs Zals]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{Filmas datums|2018|05|10|[[Kannu kinofestivāls]]|2018|06|08|Polija|2018|08|31|Apvienotā Karaliste|2018|10|24|Francija|2018|12|07|Latvija}}
 |      ilgums = 86 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=COLD WAR (2018) |url=https://bbfc.co.uk/releases/cold-war-2018 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2019|9|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190920081319/https://bbfc.co.uk/releases/cold-war-2018 |archivedate={{dat|2019|09|20||bez}} }}</ref>
 |      valsts =
* {{POL}}
* {{FRA}}
* {{GBR}}
 |      valoda =
 |     budžets = {{Eiro|4,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Pawel Pawlikowski delves to the heart of the Cold War |url=https://cineuropa.org/en/newsdetail/324400/ |website=cineuropa.org |accessdate={{dat|2019|9|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190920081309/https://cineuropa.org/en/newsdetail/324400/ |archivedate={{dat|2019|09|20||bez}} }}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Cold War (2018) |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=coldwar2018.htm |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2019|9|20||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Aukstais karš"''' ({{val|pl|Zimna wojna}}, {{val|en|Cold War}}) ir 2018. gada filma, kuras režisors ir [[Pāvels Pavļikovskis]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}

sentences: '''21. decembris''' ir gada 355. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (356. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 10 dienas.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Cefejs
| abbreviation = Cep
| name_latin = Cepheus
| RA = 22
| dec = +70
| areatotal = 588
| arearank = 27. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = Aldemarins
| starmagnitude = 2,44
| neareststarname = ''Kruger 60''
| stardistance = 13,15
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Kasiopeja]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 10
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Irina Odojevceva
|     vārds_orig = ''Iraīda Heinike''
|         attēls = Odoevceva heinike.jpg
|     att_izmērs = 200
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1990
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[KPFSR]], [[PSRS]] (tagad [[Sanktpēterburga]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki = Gustavs Heinike
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedri = Georgijs Ivanovs, Jakovs Gorbovs
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = ''Ирина Владимировна Одоевцева''
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = Nikolajs Gumiļovs
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|        dzimums = S
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Y)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-25
|ķīm_formula=Ca4(Y,Ce)2(Ti,Al,Fe+++,[ ])2[Si4B4O22](OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltenbrūns līdz bāli dzeltens, bāli sārts, balts, bezkrāsas
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.750 - 1.761 nγ = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
'''Tadžikīts-(Y)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - ļoti rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Satur retus metālus - [[cērijs|cēriju]] (16,19%), [[itrijs|itriju]] (13,47%). Vāji radioaktīvs - 158 [[Bq]]/g.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums  = ''California Republic''
|nosaukums_latv_val   = <small>Kalifornijas Republika</small>
|sugasvārds           = Kalifornijas Republika
|
|kontinents           = Ziemeļamerika
|reģions              = Amerika
|valsts               =
|laikmets             =
|statuss              = [[Starptautiski neatzītu valstu uzskaitījums|Neatzīta valsts]]
|statusa_teksts       =
|impērija             =
|valdības_veids       = [[Prezidentāla republika]]
|
|gads_sākums          = 1846
|gads_beigas          = 1846
|date_end             = 9. jūlijs
|event_start          =
|event1               =
|date_event1          =
|event2               =
|date_event2          =
|event3               =
|date_event3          =
|event4               =
|date_event4          =
|event_end            =
|image_flag           = First Bear Flag of California (1846).svg|thumb
|flag                 = Kalifornijas Republikas karogs
|flag_type            = Karogs
|image_coat           =
|symbol               =
|symbol_type          =
|image_map            = Alta California in Mexico (1824).svg
|image_map_caption    = Meksikas Alta Kalifornijas departaments, no kura nelielu teritoriju uz ziemeļiem no [[Sanfrancisko]] kontrolēja ''Lāču karoga nemiernieki''
|national_motto       =
|national_anthem      =
|galvaspilsēta        = [[Sonoma]]
|kopīgas_valodas      = [[spāņu valoda]], [[angļu valoda]], [[Amerikas pamatiedzīvotāju valodas]]
|reliģija             =
|nauda                =
|
|title_leader         = Prezidents
|leader1              = Viljams Īds
|year_leader1         = 1846
|leader2              =
|year_leader2         =
|leader3              =
|year_leader3         =
|leader4              =
|year_leader4         =
|title_deputy         =
|deputy1              =
|year_deputy1         =
|deputy2              =
|year_deputy2         =
|deputy3              =
|year_deputy3         =
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = [[Likumdošanas vara]]
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1           = 1846
|stat_pop1            = 15 000
|stat_year2           =
|stat_pop2            =
|stat_year3           =
|stat_pop3            =
|stat_year4           =
|stat_pop4            =
|stat_year5           =
|stat_platība5        =
|flag_p1              =[[File:Bandera de la República Central Mexicana.svg|25px]]
|p1                   = [[Meksikas Centrālistu republika]]
|flag_p2              = [[file:California Lone Star Flag 1836.svg|25px]]
|p2                   = [[Kalifornijas departaments]]
|flag_p3              =
|p3                   =
|flag_p4              =
|p4                   =
|flag_p5              =
|p5                   =
|flag_p6              =
|p6                   =
|s1                   = [[ASV]]
|flag_s1              = {{flaga|ASV}}
|s2                   = [[Kalifornija]]
|flag_s2              = [[File:Flag of California.svg|25px]]
|today                = Oficiālā mantiniece: [[ASV]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Tailers Čailderss
|          Attēls = Tyler Childers-19 (32662845828).jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Čailderss 2018. gadā
|        Dz_vārds = Timotijs Tailers Čailderss
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1991|6|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Kentuki}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti = ģitāra, vijole
|            Gadi = 2010–pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Hickman Holler''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences: '''Anālais sekss''' visbiežāk tiek attiecināts uz [[dzimumakts|dzimumaktu]], kura laikā [[dzimumloceklis]] tiek ievadīts [[anālā atvere|anālajā atverē]].<ref>[http://wordnet.princeton.edu/perl/webwn?s=anal%20sex WordNet Search - 3.0]{{Novecojusi saite}}</ref> Šo terminu var attiecināt arī uz citiem [[sekss|seksa]] veidiem, tai skaitā [[anilings|anilingu]], [[fingerings|fingeringu]] un tādu [[seksuālais fetišisms|fetišismu]], kura laikā priekšmets tiek ievadīts anālajā atverē.

sentences:
; daudzas kultūras piedāvā peskoveģetāriešiem draudzīgu virtuvi]]
'''Peskoveģetārisms''' ir uzturs, kas ietver zivis un citus jūras produktus, bet ne citu dzīvnieku gaļu. Tie, kam ir peskoveģetāriešu vai pollotāristu uzturs, mēdz definēt "gaļu" kā [[Zīdītāji|zīdītājiem piederošus muskuļaudus]] un identificējas kā [[Veģetārisms|veģetārieši]]. Lielākā daļa peskoveģetāriešu ir ovolaktoveģetārieši, kas savai diētai pievieno zivis un jūras veltes, kuras nesatur citas gaļas. Tādas grupas kā veģetāriešu biedrība skaidro, ka uzturs, kas satur šādus pārtikas produktus, nav veģetārisms.<ref name="Vegsoc.org, fish">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vegsoc.org/sslpage.aspx?pid=531|title=Vegetarians don't eat fish|publisher=Vegetarian Society|access-date=July 28, 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180702064455/https://www.vegsoc.org/sslpage.aspx?pid=531|archivedate={{dat|2018|07|02||bez}}}}</ref>

sentences:
{{catmain|Zinātniskais žurnāls}}
{{Commonscat|Scientific journals}}

sentences:
]]
'''Islāms Surinamā''' ir viena no izplatītākajām [[Reliģija|reliģijām]] [[Surinama|valstī]]. Saskaņā ar oficiālajiem datiem Surinamas [[Musulmaņi|musulmaņu]] kopskaits 2012. gadā bija aptuveni 13,9 % no kopējā valsts iedzīvotāju skaita jeb 75 053 cilvēki, kas ir augstākais musulmaņu īpatsvars [[Amerika|Amerikā]].

sentences: '''Onomatopeja''', biežāk '''onomatopoēze'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=onomatopo%C4%93ze&list=&lang=&h= |title=Onomatopoēze – Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007 |access-date={{dat|2014|01|22||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304123407/http://termini.lza.lv/term.php?term=onomatopo%C4%93ze&list=&lang=&h= }}</ref> (no {{val|el|ὀνοματοποιία}}; ''ὄνομα'' - 'vārds', ''ποιέω'' - 'daru') ir dabas vai citu neverbālu [[skaņa|skaņu]] atdarinošs [[vārds]]. Visbiežāk tiek lietoti kontekstos, kas tieši skar attiecīgo skaņu radošo parādību, priekšmetu vai dzīvnieku. Onomatopejas var būt kā [[fonēma|fonēmiski]] vai [[ortogrāfija|ortogrāfiski]] tiešie skaņu atdarinājumi ('vau'), tā arī darbības vārdi ('vaukšķēšana'), lietvārdi ('vaukšķis') u.c.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste konsole
| logo                 = Nintendo DS Logo.svg
| attēls               = Nintendo DS Trans.png
| izveidotājs          = [[Nintendo]]
| paaudze              = Septītā
| priekstecis          =[[Game Boy Advance]]
| pectecis             = [[Nintendo 3DS]]
|media=[[Spēles kartes]]|beigt=2013|razotajs=[[Foxconn]]|gimene=Nintendo DS ģimene|pardotk=154.02 millions|atmina=4 MB|cena=$149.99}}
'''''Nintendo DS''''' ir septītās paaudzes divekrānu pārnēsājamā [[spēļu konsole]], kuru izveidoja ''[[Nintendo]]''. Tā ir konkurents ''[[PlayStation Portable]]'' konsolei. DS nāca klajā {{Dat|2004|11|21}} [[Japāna|Japānā]]. Konsolei bija savietojama ar ''[[Game Boy Advance]]'', lai pārdošanas sākuma būtu garantētas spēles. DS ir otra vispārdotākā konsole pasaulē, tikai ''[[PlayStation 2]]'' spēja apsteigt šo konsoli.

sentences:
Šī ir [[Stīvens Spīlbergs|Stīvena Spīlberga]] filmogrāfija, sarakstā ir iekļauti viņa [[Kinorežisors|režisora]], [[Kinoproducents|producenta]] un [[Aktieris|aktiera]] darbi filmās.
" filmēšanas starplaikā]]
Interesants fakts par Stīvenu Spīlbergu, viņš ļoti rūpējās par sava vārda atpazīstamību. Ja Spīlbergs ir producents vai izpildproducents filmām, kuras pēc paša uzskatiem neatbilst standartiem, tad viņš lūdz, lai izņem viņa vārdu no filmas titriem.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Štīrija
 | official_name           = ''Steiermark''
 | settlement_type         = zeme
 | image_skyline           = Muerzzuschlag.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = Štīrijas ainava
 | image_flag              = Flag_of_Styria.svg
 | image_shield            = Steiermark_Wappen.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Grāca]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Steiermark_in_Austria.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Štīrijas atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{AUT}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Pilsētas un apriņķi
| parts = 1+12
| p1 = [[Grāca]]
| p2 = <hr />
| p3 = [[Brukas-Murcušlāgas apriņķis]]
| p4 = [[Deičlandsbergas apriņķis]]]
| p5 = [[Dienvidaustrumštīrijas apriņķis]]
| p6 = [[Grācas apkārtnes apriņķis]]
| p7 = [[Hartbergas-Firstenfeldas apriņķis]]
| p8 = [[Leibnicas apriņķis]]
| p9 = [[Leobenes apriņķis]]
| p10 = [[Līcenes apriņķis]]
| p11 = [[Murtāles apriņķis]]
| p12 = [[Veicas apriņķis]]
| p13 = [[Voitsbergas apriņķis]]
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 16401.04
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = 2995
 | elevation_min_m         = 200
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1246576
 | population_as_of        = 2020
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.steiermark.at/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences: '''Rožu kvarcs''' ({{val|en|rose quartz}}) — maigs sārts [[kvarca paveidi|kvarca paveids]]. Rožu kvarca krāsa var būt no bāli sārtas līdz sarkanīgi rozā. Visbiežāk rožu kvarcu atrod masīvā veidā — no ļoti sīkiem [[kristāls|kristāliņiem]] sastāvošu — tāpēc tas ir daļēji caurspīdīgs. Visbiežāk atrod [[pegmatīts|pegmatītos]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada augusts}}
'''Kenijs''' var būt:

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = klasiskās_mūzikas_ansamblis
| Vārds =
| Attēls = GA_Kuban_Cossack_Choir.jpg
| Att_izm = 250px
| Apraksts =
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis =
| Vieta_dz =
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta = {{vieta|Krievija|Krasnodaras novads}}
| Žanrs =
| Nodarbošanās =
| Instrumenti =
| Gadi = 1811—pašlaik
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa =
| Vārds_orig = Кубанский казачий хор
}}'''Kubaņas kazaku koris''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Кубанский казачий хор'', [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Кубанський козачий хор'') ir 1811. gadā dibināts tautas mākslas kolektīvs. Vienīgais profesionālais tautas [[koris]] [[Krievija|Krievijā]] ar nepārtrauktu vēsturi kopš 19. gadsimta sākuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://kkx.ru/history/|title=История|website=kkx.ru|access-date=2023-06-29}}</ref> Grupas repertuārā ir [[Kubaņas kazaki|Kubaņas kazaku]], [[Krievi|krievu]] un [[Ukraiņi|ukraiņu]] tautas dziesmas, kā arī dziesmas krievu un ukraiņu dzejnieku vārdiem, ko aranžējis grupas mākslinieciskais vadītājs [[Viktors Zaharčenko]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Edvards Ratnieks

sentences: '''Pavasara brīvlaiks''' ir vienas no četrām (piecām - pirmklasniekiem) skolēnu brīvdienām [[Latvija]]s skolās.<ref name=a>[http://66.102.9.104/search?q=cache:fL_qJwELDUoJ:www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc+skol%C4%93nu+br%C4%ABvdienas+2008&hl=en&ct=clnk&cd=4&client=opera http://www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mississippi Burning
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|34,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1315079681/weekend/|title=Mississippi Burning (1988) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|16}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1988|12|2}}
| izplatītājs = ''[[Orion Pictures]]''
| studija =
| operators = [[Pīters Bizū]]
| oriģinālnos = ''Mississippi Burning''
| mūzika = [[Trevors Džounss]]
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Breds Durifs]]
* [[Lī Ērmijs]]
| scenārijs = [[Kriss Gerolmo]]
| producents = * [[Frederiks Zollo]]
* [[Roberts Koulsberijs]]
| režisors = [[Alans Pārkers]]
| žanrs = kriminālflima, vēsturiska filma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Mississippi Burning.jpg
| imdb =
}}'''''Mississippi Burning''''' ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska kriminālfilma. Filmas režisors ir [[Alans Pārkers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Vilems Defo]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Breds Durifs]] un [[Lī Ērmijs]]. Filmas notikumi ir balstīti uz [[Afroamerikāņu pilsonisko tiesību kustība|pilsonisko tiesību kustības]] dalībnieku slepkavību [[Misisipi (štats)|Misisipi]] štatā 1964. gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Benzoskābes struktūrformula

Benzoskābes molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C6H5COOH
| CAS numurs = 65-85-0
| molmasa = 122,12
| blīvums = 1320
| kušanas temperatūra = 395 K (122 °C)
| viršanas temperatūra = 522 K (249 °C)
| šķīdība ūdenī = 0,344 g/100 ml (25 °C)
}}
'''Benzoskābe''' (benzolkarbonskābe, C6H5COOH) pieder pie aromātiskajām [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tīrā veidā benzoskābe ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst ūdenī, bet labi — [[etanols|etanolā]]. Viens no nozīmīgākajiem benzoskābes atvasinājumiem ir [[salicilskābe]] (2-hidroksilbenzoskābe).

sentences:
'''Vidējie Austrumi''' ir vēsturisks apzīmējums [[Āzija]]s dienvidrietumu daļai.
Jēdziens radies 19. gadsimta vidū un to lietoja teritorijas apzīmēšanai starp [[Osmaņu impērija|Osmaņu impēriju]] un [[Britu Indija|Britu Indiju]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Cyprinus carpioSalzburgZoo 02.jpg
| att_nosaukums = [[Karpa]] (''Cyprinus carpio'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopterygii
|      klase_lv = Starspurzivis
|         kārta = Cypriniformes
|      kārta_lv = Karpveidīgās
|        dzimta = Cyprinidae
|     dzimta_lv = Karpu dzimta
|   apakšdzimta = Cyprininae
|apakšdzimta_lv = Īstās karpas
|         ģints = Cyprinus
|      ģints_lv = Karpas
|      binomial = Cyprinus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Karpu ģints''' (''Cyprinus'') ir [[karpu dzimta]]s (''Cyprinidae'') ģints, kas pieder [[īstās karpas|īsto karpu apakšdzimtai]] (''Cyprininae''). Karpu ģints apvieno 24 [[suga]]s,<ref name=fish/> no kurām vairākas ir izmirušas vai arī to izdzīvošana ir kritiski apdraudēta. Vislabāk zināmā suga ir [[karpa]].<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/166169/0 IUCN: Cyprinus yunnanensis]</ref><ref>[http://www.iucnredlist.org/details/6179/0 IUCN: Cyprinus yilongensis]</ref> Karpas audzē zivsaimniecībās daudzviet pasaulē, [[Austrālija|Austrāliju]] un [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] ieskaitot.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.feral.org.au/wp-content/uploads/2012/02/CPFS4_AboutCarp.pdf |title=Carp (Cyprinus carpio) |access-date={{dat|2012|05|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130516134109/http://www.feral.org.au/wp-content/uploads/2012/02/CPFS4_AboutCarp.pdf |archivedate={{dat|2013|05|16||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vegānisms]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc pārliecības]]
[[Kategorija:Uzvedība]]

sentences: [[Elektroniskais paraksts|Elektroniskajā parakstā]] '''laika zīmogs''' jeb '''laikspiedogs''' ({{val-en|Timestamp}}) fiksē dokumenta saturu laikā, lai viegli varētu atklāt jebkuru pēc tam izdarītu dokumenta izmaiņu.<ref>{{AkadTerm|term=Timestamp|lang=EN}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 95
 | lv  = Deviņdesmit pieci
}}
'''95 (deviņdesmit pieci)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[94 (skaitlis)|94]] un [[96 (skaitlis)|96]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit piektā diena ir [[5. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[4. aprīlis]]).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = ''La Scala''
| nosaukums_orig   =
| attēls           = Milan - Scala - Facade.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Itālija|Milāna}}
| karte            = Milāna
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 45 | plat_m  = 28 | plat_s =  3.09 | plat_NS = N
| gar_d  =  9 | gar_m   = 11 | gar_s  = 22.03 | gar_EW  = E
| arhitekts        = Džuzepe Pjermarīni
| dibināšanas gads = {{dat|1778|8|3||bez}}
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{URL|http://www.teatroallascala.org/}}
}}
'''''La Scala''''' ({{val|it|Teatro alla Scala, Scala}}) ir operteātris [[Milāna|Milānā]], [[Itālija|Itālijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
N,N-dimetilanilīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = N,N-dimetilfenilamīns; DMA
|      ķīmiskā formula = C8H11N
|              molmasa = 121,19
|              blīvums = 956
|  kušanas temperatūra = 2 °C
| viršanas temperatūra = 194 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''N,N-dimetilanilīns''' (N,N-dimetilfenilamīns, C6H5N(CH3)2) pieder pie aromātiskajiem trešējiem [[amīni]]em, kam visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi pie [[slāpeklis|N]] atoma ir aizvietoti. Tīrs N,N-dimetilanilīns ir bezkrāsains šķidrums, bet tehniskais - iedzeltens vai brūngans. To [[nitrēšana|nitrējot]], var iegūt [[tetrils|tetrilu]] (N-metil-2,4,6,N-tetranitroanilīnu). Dimetilanilīnam var būt vairāki [[izomēri]], kam metilgrupas ir tieši [[benzols|benzola]] ciklā, piemēram, [[ksilidīns|ksilidīni]] - [[ksilols|ksilola]] aminoatvasinājumi (pavisam ir 6 ksilidīna izomēri).

sentences:
, apkārtmērs 10,3 m]]
'''Dižkoks''' ir sevišķi vecs un resns [[koks]], kam ir liela zinātniska, kultūrvēsturiska un estētiska nozīme.<ref>{{Latvijas daba|1|246|Dižkoki}}</ref> Parasti dižkoki ir valsts aizsardzībā kā īpaši [[dabas piemineklis|dabas pieminekļi]], dažos gadījumos arī kā vēsturiski vai kultūrvides pieminekļi. Terminu „dižkoks” literatūrā 1960. gados ieviesa [[Latvija]]s dižkoku pētīšanas pamatlicējs [[Staņislavs Saliņš]]. Viņš ieteica par dižkoka pamatkritēriju pieņemt stumbra apkārtmēru {{nobr|1,3 m}} augstumā no zemes. Mērīšana veicama, ņemot vērā vidi ap koku — slīpā nogāzē apkārtmērs tiek mērīts augstākajā pusē. Gadījumos, ja zem {{nobr|1,3 m}} augstuma koka stumbram ir šaurāka vieta, koka apkārtmērs tiek mērīts zemāk. Vairāku koku saaugumi netiek uzskatīti par vienu koku.

sentences:
{{Valsts armija
|country                     =
|name                        = Luksemburgas armija
|native_name                 = Lëtzebuerger Arméi, Armée luxembourgeoise, Luxemburger Armee
|image                       =
|caption                     = Luksemburgas armijas emblēma
|image2                      =
|caption2                    =
|founded                     = 1881. gada 16. februāris
|current_form                = 1967. gada 29. jūnijs
|disbanded                   =
|branches                    =
|headquarters                = [[Dikirha]]
|flying_hours                =
<!-- Bruņoto spēku vadība -->
|commander-in-chief          = [[Anrī (Luksemburgas lielhercogs)|Anrī]]
|commander-in-chief_title    = Lielhercogs
|minister                    = [[Žans Marī Halsdorfs]]
|minister_title              = Aizsardzības ministrs
|commander                   = [[Gastons Reinigs]]
|commander_title             =
<!-- Personālsastāvs -->
|age                         = no 18 gadiem
|conscription                = brīvprātīga
|manpower_data               =
|manpower_age                =
|available                   =
|available_f                 =
|fit                         =
|fit_f                       =
|reaching                    =
|reaching_f                  =
|active                      = 450 (2011)
|ranked                      =
|reserve                     = 0 (atcelts 1997. gadā)
|deployed                    =
<!-- Financial -->
|amount                      = 249 miljoni USD (2009)
|percent_GDP                 = 0,5% (2009)
<!-- Industrial -->
|domestic_suppliers          =
|foreign_suppliers           =
|imports                     =
|exports                     =
<!-- Related aricles -->
|history                     =
|ranks                       =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Šajo
| citvaloda      = sk
| citnosaukums      = Slana
| oriģinālnosaukums = Slaná
| citvaloda2      = hu
| citnosaukums2      = Šajo
| oriģinālnosaukums2 = Sajó
| attēls            = A_Sajó_a_sajónémeti_Várhegyről.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Stolicas kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Tisa]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=50 | sāk_plat_s=03 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=20 | sāk_gar_m=14 | sāk_gar_s=30 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=56 | iet_plat_s=38 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=06 | iet_gar_s=49 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{SVK}}, {{HUN}}
| garums            = 229
| iztekas_augstums  = 1280
| ietekas_augstums  = 85
| kritums           =
| caurtece          = 70
| gada_notece       =
| baseins           = 12 700
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Slovākija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: [[Datorzinātne|Datorzinātnē]] un [[kriptogrāfija|kriptogrāfijā]] '''Merkles koks''' ({{val|en|Merkle tree}}) ir [[koks (datu struktūra)|koks]], kur jebkurš nelapas mezgls satur tā apakšmezglu iezīmes vai vērtības (ja apakšmezgls ir lapas mezgls) [[jaucējvērtība|jaucējvērtību]]. Merkles koks atļauj efektīvu un drošu lielu datu struktūru verificēšanu. Tas ir nosaukts par godu datorzinātniekam [[Ralfs Merkle|Ralfam Merklem]], kas to patentēja 1979. gadā.<ref>{{Cite book | doi = 10.1007/3-540-48184-2_32| chapter = A Digital Signature Based on a Conventional Encryption Function| title = Advances in Cryptology — CRYPTO '87| volume = 293| pages = 369| series = Lecture Notes in Computer Science| year = 1988| last1 = Merkle | first1 = R. C. | isbn = 978-3-540-18796-7}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Malmuta
| attēls            = Malmuta-2.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = A no [[Aklais purvs (Sīļukalna pagasts)|Aklā purva]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Meirānu kanāls]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=7 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=43 | sāk_gar_s=8 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=40 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=46 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 25
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 15
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,04
| baseins           = 198
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Kaževa]]
 | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Malmuta''' (arī '''Malmana''', '''Malmuna''', '''Malmute''', '''Mālmute''', '''Melmane''', '''Melmute''', '''Mēlmute''' , {{val|ltg|Malmuna}})<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96475 |title=Informācija par objektu: Malmuta |accessdate={{dat|2016|07|09||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir upe [[Aiviekste]]s basenā, viena no [[Lubāns|Lubāna]] ezera kādreizējām pietekām. Sākas kā novadgrāvis [[Aklais purvs (Sīļukalna pagasts)|Aklā purva]] austrumu malā. Upes gultne visā garumā līdz [[Meirānu kanāls|Meirānu kanālam]], kurā upe novadīta, regulēta. Lielākās pietekas ir [[Kaževa]] (15 km), [[Strodauka]] (kreisās) un [[Līpupeite]] (labā). Malmutas vecupe lejpus Meirānu kanāla — [[Vecmalmuta]] — ietek [[Īdeņas kanāls|Īdeņas kanālā]].<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir [[Dekšāres]] un [[Aļņi (ciems)|Aļņi]]. Upi šķērso autoceļš [[A12]] un [[Krustpils]]—[[Rēzekne]]s dzelzceļš.

sentences: {{Lidostas infokaste|box-width=250px|nosaukums=Bagdādes starptautiskā lidosta|nosaukums_originalvaloda=مطار بغداد الدولي|nosaukums_originalvaloda-a=|nosaukums_originalvaloda-r=|attels=Baghdad_International_Airport.jpg|attela-platums=200|paraksts=|attels2=|attela2-platums=250|paraksts2=|IATA=BGW|ICAO=ORBI|lat_deg=33|lat_min=15|lat_sec=45|lat_dir=N|lon_deg=44|lon_min=14|lon_sec=4|lon_dir=E|karte=Irāka|kartes_paraksts=Lidostas atrašanās vieta Irākā|paraksta_novietojums=top|lidostas_tips=Civilā|baze=|ipasnieks-operators=|ipasnieks=[[Irāka]]|atrasanas_vieta=[[Bagdāde]], [[Irāka]]|termināļu skaits=|elevation-f=114|elevation-m=35|majas_lapa={{url|https://www.baghdad-airport.com/}}|metric-rwy=|r1-number=|r1-length-f=|r1-length-m=|r1-surface=|pasazieru_skaits=7 500 000|lidojumu_skaits=|krava=}}'''Bagdādes starptautiskā lidosta''' ([[Arābu valoda|arābu]]: ''مطار بغداداد الدولي'') ir starptautiskā lidosta [[Bagdāde|Bagdādē]], [[Irāka|Irākā]]. Tā ir valsts lielākā lidosta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.baghdad-airport.com/|title=Baghdad Airport (BGW)|website=www.baghdad-airport.com|access-date=2023-04-30}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|ezeru Vidzemē|Burtnieks (nozīmju atdalīšana)|Burtnieks}}
{{Ezera infokaste
|ezers=Burtnieks
|attēls=Burtnieku_ezers_pie_Burtniekiem.jpg
|paraksts=Ezers pie [[Burtnieki]]em
| map = Latvija
| plat_d=57 | plat_m=44 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=25 | gar_m=14 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=40,074
|garums=13,3
|Vid_dziļums=2,9
|Max_dziļums=4,1
|tilpums=0,0881
|augstums_vjl=39,5
|izteka=[[Salaca]]
|baseins=2215
|valstis={{LAT}}<br />{{EST}}
|salas=Enksāre, Cepurīte
|pilsētas=[[Burtnieki]]
}}
'''Burtnieks''' (saukts arī par '''Burtnieka ezeru''') ir ceturtais [[Latvijas lielāko ezeru uzskaitījums|lielākais ezers Latvijā]]. Tas atrodas [[Ziemeļvidzemes zemiene]]s [[Burtnieka līdzenums|Burtnieka līdzenumā]]. Administratīvi [[ezers]] ietilpst [[Valmieras novads|Valmieras novada]] [[Burtnieku pagasts|Burtnieku]] un [[Matīšu pagasts|Matīšu]] pagastā un robežojas ar [[Vecates pagasts|Vecates pagastu]]. Burtnieks ir makšķerēšanas, medību, putnu vērošanas un atpūtas vieta.<ref>Latvijas Kulturkapitāla fonda un Burtnieku pagasta padome 2000. Burtnieki. Ezers. Dzīve., Rīga 7.lpp.</ref> Burtnieku apvij daudz teiku, leģendu un nostāstu.<ref name="Cukurs R 1930">Cukurs R. 1930. Burtnieku ezers un tā upes Ar piecām kartēm un 27 ilustrācijām, Rīga, Valtera un Rapas akc. sab. izvedums, 5.,6. lpp.</ref>

sentences: '''Balkānu federācija''' jeb '''Balkānu Federatīvā Republika''' bija [[Federācija (valsts)|federālas]] vai [[Konfederācija|konfederālas]] valsts projekts, kas radās 19. gadsimta beigās un ietvēra [[Dienvidslāvija|Dienvidslāviju]], [[Bulgārija|Bulgāriju]], [[Rumānija|Rumāniju]], [[Albānija|Albāniju]] un [[Grieķija|Grieķiju]], un kura pamatā galvenokārt bija [[Kreisa politika|kreisā politiskā ideoloģija]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lego Betmens. Filma
| attēls                   =  The Lego Batman Movie PromotionalPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lego Batman Movie''
| žanrs                    = animācijas filma, piedzīvojumu filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 = [[Kriss Makkejs]]
| producents               =
* [[Dens Lins]]
* [[Fils Lords]]
* [[Kristofers Millers]]
* [[Rojs Lī]]
| scenārija autors         =
* [[Sets Grahams-Smits]]
* [[Kriss Makkenna]]
* [[Ēriks Zommers]]
* [[Džareds Sterns]]
* [[Džons Vitingtons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Arnets]]
* [[Zaks Galifjanakis]]
* [[Maikls Cera]]
* [[Rosario Dosons]]
* [[Ralfs Fjeness]]
| mūzika                   = [[Lorne Balfe]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Warner Animation Group]]''
* ''[[DC Entertainment]]''
* ''[[RatPac Entertainment]]''
* ''[[Lego|Lego System A/S]]''
* ''[[Lin Pictures]]''
* ''Lord/Miller Enterprises''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|2|10|ASV|2017|2|10|Latvija}}
| ilgums                   = 104 minūtes<!-- Theatrical runtime: 104:23 --><ref>{{Tīmekļa atsauce | url=https://www.bbfc.co.uk/releases/lego-batman-movie-film-0 | title=''The LEGO Batman Movie'' (U) | work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] | date=January 13, 2017 | accessdate=January 13, 2017 | archive-date={{dat|2020|08|09||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20200809071714/https://www.bbfc.co.uk/releases/lego-batman-movie-film-0 }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="Variety">{{Ziņu atsauce|last1=Lang|first1=Brent|title=Box Office: ‘Fifty Shades Darker’ No Match for ‘The Lego Batman Movie’|url=https://variety.com/2017/film/news/box-office-fifty-shades-darker-lego-batman-movie-1201980505/|accessdate=February 8, 2017|work=Variety|date=February 7, 2017}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|311,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lego2.htm |title=The Lego Batman Movie (2017) |website=Box Office Mojo |accessdate={{dat|2021|7|18||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lego Betmens. Filma"''' ({{val|en|The Lego Batman Movie}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Kriss Makkejs]]. Filma balstīta animācijas seriālā "[[LEGO filma (filmu sērija)|LEGO filma]]". Galvenās lomas ierunājuši [[Vills Arnets]], [[Zaks Galifjanakis]], [[Maikls Cera]], [[Rosario Dosone]], [[Ralfs Fjenness]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Kalnu aukas
|          attels =
| attela apraksts = Grāmatas pirmā oriģinālizdevuma vāks
|          autors = [[Emīlija Brontē|Eliss Bells]]
|  orig nosaukums = ''Wuthering Heights''
|       tulkotajs =
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts = {{vieta|Lielbritānija}}
|          valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs = ''Thomas Cautley Newby''
|          izdota = 1847. gada decembris
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
"'''Kalnu aukas'''" ({{val-en|Wuthering Heights}}) ir angļu rakstnieces [[Emīlija Brontē|Emīlijas Brontē]] romāns. Tas ir viņas vienīgais sarakstītais romāns. Darbs tika sarakstīts starp 1845. gada decembri un 1846. gada jūliju, bet tika publicēts 1847. gada decembrī. Darbu viņa parakstījusi ar [[pseidonīms|pseidonīmu]] Eliss Bells.

sentences: '''Auskari''' ir pie [[auss|ausīm]] piestiprināmas [[rotaslietas]]. Auskari parasti ir iestiprināti īpaši izdurtā auss caurumā (ir arī tā sauktie klipši, kuri turas pie auss kā [[knaģis]]). Auskarus ir valkājuši dažāda laikmeta un kultūru pārstāvji. Tiem ir arī simboliska nozīme. Tos gatavo no dažādiem materiāliem, auskari var būt no [[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[plastmasas]], [[stikls|stikla]], [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], [[pērle|pērlēm]], [[koksne|koka]], [[kauls|kaula]] un tā tālāk. Arī to izmēri svārstās no maziem riņķīšiem līdz lieliem, izteiksmīgiem karekļiem.

sentences:
'''Baltās jūras-Baltijas rase''' ({{val|ru|Беломоро-балтийская раса}}) bija [[PSRS|padomju]] [[antropoloģija|antropoloģijā]] lietots [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasu teorijas]] jēdziens, kas pārklājās ar citviet lietoto "[[Austrumbaltija]]s rases" jēdzienu.
Saskaņā ar šo teoriju Baltās jūras-Baltijas rase ietilpa [[Eiropeīdā rase|Eiropeīdās (Eirāzijas) rases]] [[Ziemeļu rase|ziemeļu zarā]] kopā ar [[Atlantijas-Baltijas rase|Atlantijas-Baltijas rasi]].

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Mobilā telefona infokaste
 |          nosaukums =
 |             attēls =
 |      attēls izmērs =
 |    attēls paraksts =
 |               logo =
 |        logo izmērs =
 |      logo paraksts =
 |           ražotājs =
 |       izstrādātājs =
 |             sērija =
 |          operators =
 |              tīkls =
 |           izlaists =
 |            statuss =
 |           izbeigts =
 |  vienības pārdotas =
 | vienības izsūtītas =
 |               tips =
 |             izmērs =
 |              svars =
 |                 os =
 |                soc =
 |   operatīva atmiņa =
 |                gpu =
 |             atmiņa =
 |      atmiņas karte =
 |        akumulators =
 |        datu ievade =
 |           displejs =
 | aizmugurējā kamera =
 |   priekšējā kamera =
 |              skaņa =
 |     mediju formāti =
 |      zvanu signals =
 |      savienojamība =
 |               citi =
 |        priekštecis =
 |           pēctecis =
 |      ārējās saites =
}}</pre>
<includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = House_Sparrow_mar08.jpg
 | att_nosaukums = [[Mājas zvirbulis]] (''Passer domesticus'')
 |       attēls2 = Psittacus_erithacus_-perching_on_tray-8d.jpg
 |att2_nosaukums = [[Pelēkais Kongo papagailis]] (''Psittacus erithacus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Psittacopasserae
 |  virskārta_lv = Papagaiļu un zvirbuļu virskārta
 |      binomial = Psittacopasserae <small>(Suh et al., 2011)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
*[[Papagaiļveidīgie|Papagaiļveidīgo kārta]] (''Psittaciformes'')
*[[Zvirbuļveidīgie|Zvirbuļveidīgo kārta]] (''Passeriformes'')
}}
'''Papagaiļu un zvirbuļu virskārta''' jeb '''papagaiļu un zvirbuļu klada''' (''Psittacopasserae'') ir viena no [[Putni|putnu klases]] (''Aves'') virskārtām, kas pieder [[piekūnu, papagaiļu un zvirbuļu klada]]i (''Eufalconimorphae''). Tā apvieno divas mūsdienu putnu kārtas, kurās ir apmēram 6900 sugu. Lielākā no tām ir [[Zvirbuļveidīgie|zvirbuļveidīgo kārta]] (''Passeriformes''), kurā ir apmēram 6500 sugas, bet [[Papagaiļveidīgie|papagaiļveidīgo kārtā]] (''Psittaciformes'') ir apmēram 400 sugas.<ref name=ord>[https://www.worldbirdnames.org/classification/orders-of-birds-draft/ Orders of Birds: Psittaciformes, 2018]</ref> Abu kārtu putnu sugu spēja dziedāt un atdarināt [[balss|balsis]] ir pamanāmākā kopīgā īpašība.

sentences:
{{cita nozīme|organisko savienojumu klasi|pazīstamāko ēteri|dietilēteris}}
'''Ēteri''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kas satur '''ētera grupu''' — skābekļa [[atoms|atomu]], kas ir savienots ar divām [[alkilgrupa|alkilgrupām]]. Ēteru vispārīgā formula ir R1OR2. Ja savienojums satur tikai alkil- vai aril- grupas, tad to sauc par attiecīgu R1R2 ēteri (piemēram, dietilēteris (Et-O-Et), metiletilēteris (CH3-O-Et)), ja savienojums satur arī kādas citas funkcionālās grupas, tad lieto nosaukumu -'''oksi'''-, (piemēram, met'''oksi'''etanols (CH3-O-CH2CH2-OH, [[metilcelosolvs]])). Mazmolekulārie ēteri parasti ir relatīvi viegli [[gaistoša viela|gaistošas vielas]]. Starp ēteru molekulām neveidojas [[ūdeņraža saite]]s, tāpēc tiem ir relatīvi zemas [[viršanas temperatūra]]s un tie ir hidrofobāki par [[spirti]]em, [[amīdi]]em un [[esteri]]em ar līdzīgu molekulmasu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nāvējošais ierocis
| operators =
| attēls = Lethal weapon1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta filma, komēdija
| režisors = [[Ričards Doners]]
| producents = * Ričards Doners
* [[Džoels Silvers]]
| scenārijs = [[Šeins Bleks]]
| aktieri = * [[Mels Gibsons]]
* [[Denijs Glovers]]
* [[Gērijs Bjūsijs]]
| mūzika = * [[Maikls Keimens]]
* [[Ēriks Kleptons]]
| oriģinālnos = ''Lethal Weapon''
| studija = ''Silver Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1987|3|6}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|120,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1667139073/weekend/|title=Lethal Weapon |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Nāvējošais ierocis 2]]"
| imdb =
}}'''"Nāvējošais ierocis"''' ({{Val|en|Lethal Weapon}}) ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Ričards Doners]], bet scenārija autors [[Šeins Bleks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Denijs Glovers]] un [[Gērijs Bjūsijs]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Nikolajs Griņko
 | vārds_orig              = ''Микола Гринько''
 | attēls                  = Grinko_Neizvestny_Soldat.jpg
 | att_izmērs              = 230px
 | komentārs               = Nikolajs Griņko filmā "Nezināmais kareivis"
 | dz vārds                =
 | dz datums               = 1920. gada 22. maijs
 | dz vieta                = [[Hersona]], [[Ukrainas PSR]]
 | mirš datums             = 1989. gada 10. aprīlis
 | mirš vieta              = [[Kijiva]], [[Ukrainas PSR]]
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = teātra un kino aktieris
 | darbības gadi           =
 | vecāki                  =
 | brāļi                   =
 | māsas                   =
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | paraksts_izm            =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | spēlmaņu_nakts          =
 | kristaps                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dubnas pagasts
| karte             = Dubnas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs2           = [[Dubna (ciems)|Dubna]]
| platība           = 64,25
| iedzīvotāji       = 928<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 928 / 64.25 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.dubna.lv
}}

sentences: '''2. jūnijs''' ir gada 153. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (154. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 212 dienas.

sentences:
{{citas nozīmes|gundegu dzimtas ģinti|Gundegas (nozīmju atdalīšana)|Gundegas}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Ranunculus
|           attēls = Scherpe boterbloem (Ranunculus acris) 01.JPG
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Ranunculus acris|Kodīgā gundega}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Ranunculales
|         rinda_lv = Gundegu rinda
|           dzimta = Ranunculaceae
|        dzimta_lv = Gundegu dzimta
|            ģints = Ranunculus
|         ģints_lv = Gundegas
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''18. marts''' ir gada 77. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (78. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 288 dienas.

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = [[Frīdrihs Canders|Fridriha Candera]] Jauno lidotāju klubs
|attēla_nos   = Young Pilot Club Emblem Image.png
|att_izm      =
|att_apraksts = Fridriha Candera Jauno lidotāju kluba kursantu piedurkņu zīmotne no 1965. līdz 1995. gadam.
'''Specialitate:'''
 2.kategorijas motorists lidmašīnas AN-2 ekspluatācijā
|dibin        = 1965. gadā
|vieta        = [[Rīgas lidosta]],
{{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Mārupes novads|td=Latvija}}
|tips         = mācību ražošanas kombināts
|direktors    = [[Viktors Talpa]]
|skoleni      = ap 80/gadā
|mlapa        = [[Rīgas Aviācijas muzejs]]
}}
'''Frīdriha Candera Jauno lidotāju klubs (JLK)''' ({{val|ru|Клуб Юных Лётчиков имени Ф. А. Цандера (КЮЛ им.Ф.А.Цандера)}}) tika izveidots 1965. gadā Latvijas Civilās aviācijas pārvaldē. Pēc [[Starptautiskā lidosta "Rīga"|lidostas «Rīga»]] atklāšanas klubs atradās tās teritorijā, mācību centra ēkā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://travelnews.lv/foto/?gid=1011&iid=15984|title=Aviācijas muzejā atrodas arī jaunais lidotāju klubs Aviomuzejs Rīgas lidostas teritorijā, photo:1011|last=reserved|first=Copyright (C) 2014-2020 Baltictravelnews com All rights|website=travelnews.lv|access-date=2020-02-03|language=lv}}</ref>

sentences: '''15. novembris''' ir gada 319. diena (320. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 46 dienas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Līgo pagasts
| karte             = Līgo pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Līgo pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Līgo pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| centrs2           = [[Līgo (Līgo pagasts)|Līgo]]
| platība           = 78,93
| iedzīvotāji       = 409<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 409 / 78.93 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Tehnoloģijas pārnese''' vai, plašākā nozīmē [[inovācija]], ir process, kad zinātnisko pētījumu rezultāti tiek īstenoti kādā praktiski, [[komercija|komerciāli]] pielietojamā veidā - mašīnā, iekārtā, instrumentā vai to detaļā. Ar tehnoloģijas pārnesi saprot arī kādas zināmas tehnoloģijas ieviešanu citā valstī, kur tā līdz šim nav tikusi pielietota.

sentences:
{{jāuzlabo|Vikipēdija nav vārdnīca, jāsadala vairākos rakstos vai (ja nevar uzrakstīt plašu rakstu par katru) jādzēš}}
'''Refleksija''' (no {{val|la|reflexio}} — 'vēršanās atpakaļ') ir daudznozīmju [[jēdziens]].

sentences:
{{cita nozīme|medicīnas nozari|botānikas apakšdisciplīnu|Algoloģija (botānika)}}
'''Algoloģija''' ([[grieķu valoda|gr.]] ''algos'' — sāpes, ''logos'' — mācība) — [[medicīna]]s nozare, kas pēta asas un hroniskas [[sāpes]], to [[patofizioloģija|patofizioloģiju]], [[nocicepcija]]s un [[antinocicepcija]]s sistēmas, sāpju mazināšanas metodes, t.i. [[pretsāpju terapija|pretsāpju terapiju]], [[analgētiķi|analgētiķus]] un to darbības mehanismus.

sentences:
{{apvienot|Nākotnes darījums}}
'''Regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums''', '''biržā netirgots nākotnes līgums''', '''priekšsamaksas līgums''' jeb '''aizpārdevums''' ({{val|en|forward contract}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=forward%20contract |title= Akadēmiskā terminu datubāze — forward contract |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2017. gada 13. maijā}}</ref> ir [[Atvasinātie finanšu instrumenti|atvasinātais finanšu instruments]], kas līguma veidā noslēgts starp divām pusēm. Šis finanšu līgums nosaka, ka pircējam ir pienākums iegādāties aktīvu vai pārdevējam ir pienākums pārdot aktīvu nākotnē ar iepriekš noteiktu datumu un cenu.<ref>[http://www.investopedia.com/terms/f/futures.asp/ Investopedia]</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| attēls            = Weserhb.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vēzere pie Brēmenes
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         = [[Fulda (upe)|Fulda]], [[Vera (upe)|Vera]]
| ieteka            = [[Vatu jūra]]
| sāk_plat_d=51| sāk_plat_m=25| sāk_plat_s=17| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=9 | sāk_gar_m=38| sāk_gar_s=53| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53| iet_plat_m=32| iet_plat_s=08| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=8 | iet_gar_m=33| iet_gar_s=56| iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}
| garums            = 452
| iztekas_augstums  = 116
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 79
| gada_notece       =
| baseins           = 46 306
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vācija
  | reljefs           = jā
}}
'''Vēzere''' ({{val|de|Weser}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]]. Sākas, satekot [[Fulda (upe)|Fuldai]] un [[Vera (upe)|Verai]], ietek [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]] pie [[Brēmene]]s.<ref>{{PZT|756}}</ref> Augštecē tek caur kalnainu apvidu, sauktu [[Vēzerberglande|Vēzerberglandi]] (''Weserbergland''), kur tek pa dziļu ieleju. Lejtecē iztaisnota. Grīvā veido [[estuārs|estuāru]].

sentences: '''Sudrabainie mākoņi''' (pazīstami arī kā [[mezosfēra]]s mākoņi) ir reti [[atmosfēra]]s [[mākoņi]], kurus var redzēt tikai [[krēsla]]s laikā un tikai mērenajos un polārajos platumos. Labāk tie ir redzami [[vasara|vasarā]] starp 50° un 60° [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]] gan [[ziemeļu puslode|ziemeļu]], gan [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]].

sentences:
{{Citas nozīmes|sievieti, kura audzina bērnus|mamma (nozīmju atdalīšana)|mamma}}
 laikā]]
'''Māte''' ir [[sieviete]], kura ir devusi dzīvību [[bērns|bērnam]]. Dažreiz par mātēm uzskata arī tās sievietes, kuras audzina bērnus, kas nav tiešie viņas pēcteči. Patiesībā tās ir [[pamāte]]s vai [[audžumāte]]s. Arī tās sievietes, kuras [[adopcija|adoptē]] bērnus, dēvē par mātēm. Mātes mīļākā formā mēdz dēvē par '''māmiņām''', '''māmuļām''', '''māmulītēm''', '''māmuliņām''' un '''mammām'''.

sentences: '''Matemātiskais svārsts''' ir idealizēts [[svārsts]], kuru veido neizstiepjamā diegā ar neievērojamu [[Masa|masu]] iekārts [[materiāls punkts]], kas [[Svārstības|svārstās]] [[Smaguma spēks|smaguma spēka]] ietekmē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       =
| binomial      = Prunus avium
| autors        = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1755
| attēls        = Prunus avium fruit.jpg
| att_izmērs    =
| att_nosaukums = Saldie ķirši
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Prunus
| ģints_lv      = Plūmes
| apakšģints    = Cerasus
| apakšģints_lv = Ķiršu apakšģints
| apakšģints_r  = Ķirši (koki)
| suga          = P. avium
| suga_lv       = Saldais ķirsis
| sinonīmi      = ''Cerasus avium'' ([[Moench]])
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
]]
'''Pērle''' ir ciets, apaļas vai gandrīz apaļas formas [[pusdārgakmens]], kuru dabā veido [[gliemenes]], ar [[perlamutrs|perlamutru]] noklājot [[smiltis|smilšu]] graudiņu vai citu svešķermeni, kas nonāk [[gliemežvāki|gliemežvākos]]. Līdz 18. gadsimtam tika uzskatīts, ka pērles ir gliemeņu [[ola]]s. Lielākā daļa no iegūtajām pērlēm tiek izmantotas [[rotaslietas|rotaslietu]] izgatavošanā. Pēc [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] pērles galvenokārt veido [[kalcija karbonāts]] (CaCO3). Saldūdeņos pērles galvenokārt iegūst no [[dižgliemeņu dzimta|dižgliemenēm]], bet jūrās — no ''[[Pteriidae]]'' dzimtas gliemenēm. Tropisko apgabalu [[lagūna|lagūnās]] ''Pteriidae'' dzimtas gliemenes pat tiek speciāli kultivētas.

sentences: {{Citas nozīmes|transportbūvi|tilts (nozīmju atdalīšana)|tilts}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abenakijīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts ar trīsposmu gredzenu, stenstrupīna-(Ce) sērija
|ŠtruncaID=8/E.17-05
|ķīm_formula=Na26(Ce,Nd,La,Pr,Th,Sm)6<nowiki>[</nowiki>O<nowiki>|</nowiki>SO2<nowiki>|</nowiki>(CO3)6<nowiki>|</nowiki>(PO4)6<nowiki>|</nowiki>Si6O18<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[heksagonālā singonija|Heksagonālā]]
|krāsa=Bāli brūna
|svītra=Balta
|habituss=Labi veidots eliptisks kristāls
|skaldnība=Slikti izteikta
|lūzums=Trausls, gliemežnīcas
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,27
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Brīvības piemineklis Jēkabpilī.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Mise''' ({{val|la|missa}}) ir [[katoļi|katoļu]] galvenais [[dievkalpojums]]. Tā ir [[Jēzus Kristus]] pestīšanas piemiņa. Mise sastāv no ievadrituāliem, vārda [[liturģija]]s, eiharistiskās liturģijas un noslēguma ceremonijām. Vārda liturģiju ievada sapulcēšanās un [[grēks|grēku]] nožēla. Pēc tās seko [[Dievs|Dieva]] vārda uzklausīšana, [[sprediķis]] un vispārēja [[lūgšana]]. Eiharistisko liturģiju veido maizes un vīna prezentācija, pateicība un [[konsekrācija]], kā arī [[komūnija]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''No''
| attēls                   = No (2012 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''No''
| žanrs                    = vēsturiskā drāma
| režisors                 = [[Pablo Larrains]]
| producents               = Pablo Larrains
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Gaels Garsija Bernals]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Participant Media]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|df=y|2012|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]|2012|8|9|Čīle}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''NO'' (15)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/no-2013-0|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=2012-10-15|accessdate=2013-03-12|archive-date=2013-09-27|archive-url=https://web.archive.org/web/20130927164623/http://www.bbfc.co.uk/releases/no-2013-0}}</ref>
| valsts                   = [[Čīle]]
[[Francija]]
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = spāņu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 2059255
}}
'''''No''''' ir 2012. gada [[Čīle]]s, [[Francija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kopražojuma mākslas filma. Filmas režisors ir [[Pablo Larrains]].

sentences:
==Pielietojums==
<pre>
{{Kinoakadēmijas balvas infokaste
| nosaukums             = <!-- 81. Kinoakadēmijas balva -->
| attēls                =
| attēla izmērs         = <!-- noklusētais 200px -->
| paraksts              =
| datums                =
| vieta                 =
| labākā filma          =
| vadītājs              =
| producents            =
| režisors              =
| labākā filma          =
| visvairāk balvas      =
| visvairāk nominācijas =
| garums                =
| tv                    =
| tv lv                 =
| auditorija            =
| iepriekšējā           = <!-- 80. --><!-- tikai cipari un punkts (bez atstarpes) -->
| nākamā                = <!-- 82. --><!-- tikai cipari un punkts (bez atstarpes) -->
}}
</pre>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Sfalerīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]], sulfīdi ar metālu, sfalerīta grupa
|ŠtruncaID=2/C.01-10
|ķīm_formula=Cinka sulfīds, '''ZnS''' taču precīzāk būtu '''(Zn,Fe)S'''
|singonija=[[kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Dzeltena, brūna, pelēka, melna, sarkana, oranža, zaļa, reti — bezkrāsas
|svītra=Dzeltena, gaišbrūna — gaišāka nekā krāsas
|habituss=
|skaldnība=Laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks, pusmetālisks, sveķains, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs ([[marmatīts]])
|laušanas_koef=2,37
|pleohroisms=
|blīvums=3,9—4,1
}}

sentences: {{Jāuzlabo|jāpārraksta atbilstoši enciklopēdijas prasībām}}

sentences: '''Oksikodons''' (C18H21NO4) ir opioīdu grupas pretsāpju medikaments. Tas pirmo reizi tika iegūts 1916. gadā [[Vācija|Vācijā]] kā viens no vairākiem jaunajiem pussintētiskajiem opioīdiem, lai mēģinātu uzlabot tobrīd esošos opioīdus: [[morfīns|morfīnu]], [[heroīns|heroīnu]] un [[kodeīns|kodeīnu]]. Oksikodons ir iekļauts [[Latvija|Latvijā]] kontrolējamo narkotisko vielu, psihotropo vielu un prekursoru II sarakstā (ļoti bīstamās narkotiskās vielas un tām pielīdzinātās psihotropās vielas, kuras atļauts izmantot medicīniskiem un zinātniskiem mērķiem). Saskaņā ar likuma "Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību" 2. pielikumu, oksikodona daudzums līdz 0,2 gramiem atzīstams par nelielu, bet virs 10 gramiem — par lielu.<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?mode=DOC&id=50539 Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību], likumi.lv, pārbaudīts {{dat|2011|11|18||bez}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Reba Makintaira
|      Vārds_orig = ''Reba McEntire''
|          Attēls = Reba McEntire by Gage Skidmore 3.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Reba Makintaira 2019. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1955|3|28}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Oklahoma|Makalistera}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1975—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Mercury Records|Mercury]]'', ''[[MCA Nashville]]'', ''Starstruck'', ''[[Valory Music Group|Valory]]'', ''[[Humphead Records|Humphead]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Reba Makintaira''' ({{val|en|Reba Nell McEntire}}; dzimusi {{dat|1955|3|28}}) ir amerikāņu [[kantrimūzika|kantrimūziķe]] un aktrise.

sentences:
[[Kategorija:Apziņa]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Neiropsiholoģija]]
[[Kategorija:Fenomenoloģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences: '''3. jūlijs''' ir gada 184. diena (185. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 181 diena.

sentences: '''Veloceļš Centrs — Mežaparks''' ir viens no pirmajiem [[Veloceļš|veloceļiem]] [[Rīga|Rīgā]], kas uzbūvēts pēc neatkarības atjaunošanas. Tā maršruts savieno [[Centrs (Rīga)|pilsētas centru]] ar [[Skanste (Rīgas apkaime)|Skansti]], [[Čiekurkalns|Čiekurkalnu]] un [[Mežaparks|Mežaparku]]. Tas tika atklāts {{dat|2007|6|18}}<ref>[http://www.veloriga.lv/?ct=jaunumi&fu=read&id=143&start=1 Atklāts veloceliņš Centrs-Mežaparks]</ref>, piedaloties tā brīža [[Rīgas domes priekšsēdētājs|Rīgas domes priekšsēdētājam]] [[Jānis Birks|Jānim Birkam]].

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Yabar-IbnJubair.PNG|thumb|350px|Džubaira ceļojumi]]
'''Ibn Džubairs''' ({{val|ar|ابن جبير}}<ref>Pilnā vārdā Abū l- Husayn Muhammad ibn Ahmad ibn Jubayr al-Kenani ({{val-ar|أبو الحسين محمد بن أحمد بن جبير الكناني}}), saukts arī vienkārši Jabair</ref>, dzimis [[1145]]. gadā, miris [[1217]]. gadā) bija [[arābi|arābu]] ceļotājs. Dzimis [[Valensija (Spānija)|Valensijā]]. Studējis [[Korāns|Korānu]] [[Granada|Granadā]], vēlāk kļuvis par sekretāru [[Almohadi|Almohadu]] dinastijas galmā. 1183.gadā pameta galmu un apceļoja [[Aleksandrija|Aleksandriju]], [[Jeruzaleme|Jeruzalemi]], [[Medīna|Medīnu]], [[Meka|Meku]], [[Damaska|Damasku]], [[Mosula|Mosulu]], [[Akra|Akru]] un [[Bagdāde|Bagdādi]]. Sīki aprakstījis savus ceļojumus, izdodams grāmatu, kura tika pārtulkota pārējā [[Eiropa|Eiropā]].

sentences: '''Ainažu osta''' ir osta, kas atradās [[Baltijas jūra]]s [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] austrumu krastā, [[Ainaži|Ainažu]] ziemeļu daļā. Osta pastāvēja kopš [[Ainažu jūrskola]]s atvēršanas. Ostas attīstīšanos veicināja [[Dzelzceļa līnija Ainaži—Valmiera—Smiltene|dzelzceļa līnijas Ainaži—Valmiera—Smiltene]] uzbūvēšana.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Humanitārās zinātnes
| attēls                   = Liberal Arts FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Liberal Arts''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džošs Rednors]]
| producents               =
* [[Braiss Dal Farra]]
* [[Klods Dal Farra]]
* [[Džese Hara]]
* [[Lorēna Manša]]
* Džošs Rednors
| scenārija autors         = Džošs Rednors
| galvenajās lomās         =
* Džošs Rednors
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Elisona Džanija]]
* [[Džons Magaro]]
* [[Elizabete Rīzere]]
| mūzika                   = [[Bens Tots]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Strategic Motion Ventures]]''
* ''[[BCDF Pictures]]''
* ''[[Tom Sawyer Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|9|14|ASV|}}
| ilgums                   = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/liberal-arts-2012|title=Liberal Arts|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323133115/http://www.bbfc.co.uk/releases/liberal-arts-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=liberalarts.htm|title=Liberal Arts (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Humanitārās zinātnes"''' ({{val|en|Liberal Arts}}) ir 2012. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džošs Rednors]]. Citas lomas filmā atveido [[Elizabete Olsena]], [[Ričards Dženkinss]], [[Elisona Džanija]], [[Džons Magaro]] un [[Elizabete Rīzere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|1|22||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Daļiņu detektors'''  ('''jonizējošā starojuma detektors''' vai '''elementārdaļiņu detektors''') ir ierīce, ko izmanto lielas enerģijas [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] un citu daļiņu ([[Jonizējošais starojums|jonizējošā starojuma]]) detektēšanai un parametru mērīšanai. Detektorus lieto kā [[eksperimentālā fizika|eksperimentālajā fizikā]] zinātniskos eksperimentos, tā arī [[medicīna|medicīnā]] ([[scintigrāfija|scintigrāfijā]], [[rentgenogrāfija|rentgenogrāfijā]] un citur), [[defektoskopija|defektoskopijā]], militārām vajadzībām un daudzos citos gadījumos, kad nepieciešams noteikt [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] piesārņojumu vai radioaktīvu materiālu klātbūtni. Elementārdaļiņu detektori var noteikt radioaktīvajā sabrukšanā radušās daļiņas, [[kosmiskie stari|kosmisko staru]] daļiņas, [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātājos]] mākslīgi radītas lielas enerģijas daļiņas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste
| bodystyle      = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw}}
| above          = ''Al-Qaida''
| abovestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| subheader      =
{{ara|القاعدة}}
 Dalībnieki [[karš pret terorismu|karā pret terorismu]], [[Afganistānas pilsoņu karš|Afganistānas pilsoņu karā]], [[Somālijas pilsoņu karš|Somālijas pilsoņu karā]], [[Irākas karš|Irākas karā]], [[Sīrijas pilsoņu karš|Sīrijas pilsoņu karā]]
| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| image          = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image=Flag of Jihad.svg|size=235px|alt=Džihāda karogs — izmanto vairāki ''Al-Qaida'' grupējumi}}
| imagestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|image_box_raw}}
| caption        = Džihāda karogs — izmanto vairāki ''Al-Qaida'' grupējumi
| label1         = Darbība
| data1          = 1988–pašlaik
| label2         = Ideoloģija
| data2          = {{ubl|[[vahābisms]]|[[džihādisms]]|[[kutbisms]]|[[panislāmisms]]|[[antikomunisms]]|[[anticionisms]]|[[antisemītisms]]}}
| label3         = Līderi
| data3          = [[Osama bin Ladens]] (1988–2011)
[[Aimans az Zavāhirī]] (2011–2022)
[[Saifs al Adels]] (2022—pašlaik)
| label4         =
| data4          =
}}
'''''Al-Qaida'''''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/organiz%C4%81cija%20Al-Qaida/lv | title= Organizācija Al-Qaida | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2019. gada 17. jūlijā}}</ref> ({{val|ar|القاعدة}}, ''al-qāʿida'' — ‘pamats’) ir starptautiska [[sunnītu islāms|sunnītu]] islāmistu [[kaujinieks|kaujinieku]] un [[terorisms|teroristu]] organizācija. To 1988. gadā izveidoja [[Abdulla Azāms]] un [[Osama bin Ladens]].

sentences:
{{Commonscat|Diseases and disorders|Slimības}}
{{catmore|slimība}}

sentences:
{{ infobox
| italic title = {{{italic title|}}}
| bodyclass  = vevent
| above      = {{{name<includeonly>|{{PAGENAMEBASE}}</includeonly>}}}
| aboveclass = summary
| abovestyle = font-style: italic
| image      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|upright={{{image_upright|1}}}|alt={{{alt|{{{image_alt|}}}}}}}}
| caption    = {{{caption<includeonly>|</includeonly>}}}
| labelstyle = white-space: nowrap
| headerstyle= border-top:#aaa 1px solid

sentences: '''Teksts''' ir mutvārdos izteikts vai rakstveidā fiksēts loģiski strukturēts, funkcionāli vienots jēdzieniski saistītu izteikumu kopums vai atsevišķs izteikums.<ref>Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca, Rīga: Valsts valodas aģentūra, 2007</ref> [[Literatūra|Literatūrā]] teksts ir jebkurš objekts, ko var "lasīt", vai šis objekts ir literārais darbs, ielas apzīmējums, ēku izvietojums pilsētas blokā vai apģērbu stils. Tas ir saskaņots zīmju kopums, kas pārraida kādu informatīvu vēstījumu.<ref>J.Lotman, The Structure of the Artistic Text, 1977</ref> Šis simbolu komplekts tiek uzskatīts par informatīvā ziņojuma saturu, nevis tā fizisko formu vai veidu, kurā tas ir attēlots.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Renē Fāzels
|     vārds_orig = ''René Fasel''
|         attēls = Дмитрий Медведев и Рене Фазель.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Friburga]], {{SUI}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Šveice
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
Zobārsts, [[IIHF]] prezidents (1994—2021), [[SOK]] loceklis (1995—pašlaik)
}}
'''Renē Fāzels''' ({{Val|de|René Fasel}}; dzimis {{dat|1950|2|6}} [[Friburga|Friburgā]], [[Šveice|Šveicē]]) ir šveiciešu zobārsts un [[hokejs|hokeja]] amatpersona. Savu karjeru hokejā uzsāka 1960. gadā kā [[HC Fribourg-Gottéron]] spēlētājs, 1972. gadā kļuva par hokeja tiesnesi un 1985. gadā kļuva par Šveices Hokeja federācijas prezidentu. 1994. gadā viņu ievēlēja par [[IIHF|Starptautiskās Hokeja federācijas]] prezidentu, šī amata pienākumus viņš pildīja līdz 2021. gadam, kad amatā stājās [[Liks Tardifs]]. 1995. gadā kļuva par [[SOK]] locekli. 2023. gadā ieguva [[Krievija]]s pilsonību. <ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.insidethegames.biz/articles/1133732/iihf-ex-rene-fasel-russian-citizenship |title=Former IIHF President Fasel acquires Russian citizenship |date=15 February 2023 |publisher=insidethegames.biz}}</ref>

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Tosmare
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Part Of Tosmares Lake - panoramio.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Tosmares ezera piekrastes ainava
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 56 |  latm = 35 |  lats = 0 |  latNS = N
 | longd = 21 | longm = 3 | longs = 7 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Liepāja]]<br />[[Dienvidkurzemes novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=972}}
 |     established = 1999
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Tosmare''' ir [[dabas liegums]] [[Liepāja]]s pilsētā un [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] [[Medzes pagasts|Medzes pagastā]].<ref>[https://daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/tosmare/ Dabas aizsardzības pārvalde. Tosmare]</ref> Iekļauj [[Tosmares ezers|Tosmares ezeru]] un tā apkārtni. Izveidots 1999. gadā, lai aizsargātu lagūnas tipa piejūras ezeru — eitrofu ezeru ar iegrimušo ūdensaugu un peldaugu augāju. Izcila Eiropas Savienības aizsargājamu biotopu «Mitri zālāji periodiski izžūstošās augsnēs» un «Kaļķainu zāļu purvu ar dižo aslapi» aizsardzības teritorija.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''The Last Five Years''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = The Last Five Years poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = mūzikāla filma, romantiska filma, komēdija
 |    režisors = [[Ričards Lagreivenīss]]
 |  producents =
* Ričards Lagreivenīss
* [[Dženeta Brennere]]
* [[Kurts Doičs]]
* [[Lorēna Versela]]
 |   scenārijs = Ričards Lagreivenīss
 |     aktieri =
* [[Anna Kendrika]]
* [[Džeremijs Džordans]]
 |      mūzika = [[Džeisons Roberts Brauns]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Lucky Monkey Pictures]]''
* ''[[Grand Peaks Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Radius-TWC]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|7|Toronto kinofestivāls|2015|2|13|ASV|}}
 |      ilgums = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/last-5-years-2014|title=The Last Five Years|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018|archive-date={{dat|2014|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141104020905/http://www.bbfc.co.uk/releases/last-5-years-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|145,427}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=last5years.htm|title=The Last Five Years (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''The Last Five Years''''' ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas balstīta uz Džeisona Roberta Brauna tāda paša nosaukuma mūziklu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Ričards Lagreivenīss]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Kendrika]] un [[Džeremijs Džordans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|7||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Biheiviorisms''' ({{val|en|behaviorism}}, no ''behaviour'' — 'uzvedība') ir [[psiholoģija]]s virziens, kas radās [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] 20.gs. 20. gados un uzskatīja, ka prātu nav iespējams pētīt, jo objektīvai novērošanai pakļaujas tikai cilvēka [[uzvedība]], jeb S-R (stimuls-reakcija) ķēde. Biheiviorisms balstās uz [[Krievija|krievu]] zinātnieka [[Ivans Pavlova|Ivana Pavlova]] pētījumiem, kurus tālāk attīstīja ASV psihologi [[Džons Votsons (psihologs)|Džons Votsons]], [[Edvards Torndaiks]] un [[Beress Frederiks Skiners]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Hlorūdeņraža molekulas modelis
(zilā krāsā attēlots pozitīvais lādiņš ap molekulu, sarkanā - negatīvais)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīds
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl
|              molmasa = 36,4606
|              blīvums = 1,477
|  kušanas temperatūra = -114,2 °C
| viršanas temperatūra = -84,9 °C
| šķīdība ūdenī        = 1 tilpumā ūdens izšķīst
 450 tilpumi HCl (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''Hlorūdeņradis''' (HCl) ir [[hlors|hlora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HCl ir bezkrāsaina [[gāze]] ar asu, skābu smaku. Hlorūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] - hlorūdeņražskābi jeb '''[[sālsskābe|sālsskābi]]'''. Mitrā gaisā hlorūdeņradis veido sālsskābes miglu.

sentences:
Dažādās Vikipēdijās lieto [[meta:Interwiki_sorting_order|atšķirīgus veidus]], kā kārtot starpviki saites, piemēram:
* pēc (latīņu) alfabēta – pēc Vikipēdiju (valodu) kodiem;
* pēc alfabēta – pēc attiecīgās Vikipēdijas valodas nosaukuma attiecīgajā valodā;
* pirmā saite uz angļu Vikipēdiju, pārējās pēc alfabēta pēc kodiem u.c.

sentences:
{{Ielas infokaste
 |         nosaukums = Andrāši prospekts
 |       nosauk orig = Andrássy út
 |            attēls = Andrássiútlégifotó.jpg
 |   attēla paraksts =
 | apdz vietas veids =
 |        apdz vieta =
 |           pilsēta = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
 |     priekšpilsēta =
 |           apkaime =
 |            novads =
 |      ielas garums = 2,4 km
 |           atklāta = 1876. gads
 |    vēst nosaukumi =
 |      joslu skaits =
 |      ielas segums =
 |     ievēr celtnes =
 |          autobuss =
 |        trolejbuss =
 |          tramvajs =
 |     mikroautobuss =
 |              cits =
 |       citas daļas = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Budapešta, ieskaitot Donavas promenādi, Budas pils kvartālu un Andrāši prospektu
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 1987
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/400 400]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Ungārija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 57,85 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''Abdominoplastika''' jeb '''vēdera plastika''' ir ķirurģiska operācija — liekās ādas un taukaudu noņemšana un vienlaicīga vēdera priekšējās sienas muskuļu pievilkšana, reizēm tiek veikta arī nabas korekcija. Operācija bieži nepieciešama arī būtiski novājējušiem, piemēram, pēc [[bariatrija]]s operācijām, tomēr to izdara tikai tad, kad svars ir stabilizējies.<ref>[https://jurmalasslimnica.lv/departments/vedera-plastika-abdominoplastika Jūrmalas slimnīca. Vēdera plastika (abdominoplastika)]</ref>

sentences:
{{Vairāki attēli
 | width =  180
 | image1 = Rīgas Dabaspētnieku biedrības Ziņas.jpg
 | caption1 =
 | image2 = Rīgas Dabaspētnieku biedrības Ziņu otrā lpp.jpg
 | caption2 = Pirmais "Rīgas Dabaspētniecības biedrības Ziņu" izdevums ar sākotnējo biedru sarakstu.
}}

sentences: '''Psihoanalīze''' jeb '''dzīļu psiholoģija''' ir neklasiska teorija par neapzinātiem dvēseles mehānismiem un struktūrām, kas pievēršas to izpētes metodēm, piedāvājot arī dziedināšanas tehnikas.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Dzīļu psiholoģija: personas, idejas un risinājumi|last=Šuvajevs|first=Igors|publisher=Zvaigzne ABC|year=2002|isbn=9984-22-439-2|location=Rīga|pages=11}}</ref> Psihoanalīzes pamatlicējs ir [[Zigmunds Freids]].

sentences:
'''Trīs laikmetu sistēma''' ir [[aizvēsture]]s periodizācijas sistēma, kas to iedala trīs laikmetos:
* [[Akmens laikmets|Akmens laikmetā]]
* [[Bronzas laikmets|Bronzas laikmetā]]
* [[Dzelzs laikmets|Dzelzs laikmetā]]

sentences:
]]
'''Radioizotopiskais termoelektroģenerators''' (saīsinājumā '''RTG''' vai '''RITEG''') ir ierīce, kas paredzēta radioaktīvo [[izotops|izotopu]] sabrukšanas izdalītā [[siltums|siltuma]] pārvēršanai elektriskajā [[enerģija|enerģijā]] ar [[termoelektroģenerators|termoelektroģeneratora]] palīdzību. Radioizotopiskos termoelektroģeneratorus plaši izmanto [[Kosmonautika|kosmonautikā]] kā enerģijas avotus tālu no [[Saule]]s lidojošās [[starpplanētu zonde|starpplanētu zondēs]], kur [[saules baterija]]s nespēj nodrošināt pietiekami lielu jaudu. Šādās zondēs uzstādāmo radioizotopisko termoelektroģeneratoru jauda nepārsniedz dažus simtus [[vats|vatu]].<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 550. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Lai arī RITEG jauda nav liela, šīs ierīces nesatur kustīgas daļas, tām nav nepieciešama regulāra apkope, un tās var darboties pat desmitiem gadu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Nītaure
| settlement_type          = lielciems
| image_skyline            = Nītaures dzirnavas 2000-08-19.jpg
| image_caption            = Nītaures dzirnavas
| pushpin_map              = Latvija
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Cēsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Nītaures pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,26
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2015|06|03||bez}}
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2156 |title=Informācija par objektu: Nītaure |accessdate={{dat|2017|01|03||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 485
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 04 | lats  = 13 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 11 | longs = 32 | longEW = E
| elevation_m              = 155
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4112 Nītaure
| var_id                   = 100114763
| lgia_id                  = 2156
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
.]]
'''[[Dzīvsudrabs|Dzīvsudraba]] klātbūtne [[Zivis|zivīs]]''' rada bažas par veselību cilvēkiem, kuri tās ēd, īpaši sievietēm, kuras plāno, vai ir iestājušās [[Grūtniecība|grūtniecībā]], ir barojošas mātēs vai ir mazi bērni. Zivis un [[vēžveidīgie]] bieži vien savos ķermeņos koncentrē dzīvsudrabu metildzīvsudraba veidā, ko uzskata par ļoti toksisku dzīvsudraba [[Organiskās vielas|organisko savienojumu]]. Ir zināms, ka elements bioakumulējas cilvēkos, tāpēc bioakumulācija jūras veltēs tiek pārnesta uz cilvēku populācijām, kur var izraisīt saindēšanos ar dzīvsudrabu. Dzīvsudrabs ir bīstams gan dabiskajām [[Ekosistēma|ekosistēmām]], gan cilvēkiem, jo tas ir [[Metāli|metāls]], par kuru zināms, ka tas ir ļoti [[Toksiskums|toksisks]], jo īpaši tāpēc, ka tā [[Neirotoksiskums|neirotoksiskā]] iedarbība spēj bojāt [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]].<ref name="park">{{Publikācijas atsauce|last=Park|first=K. S.|last2=Seo|first2=Y.-C.|last3=Lee|first3=S.J.|last4=Lee|first4=J.H.|year=2008|title=Emission and Speciation of Mercury from various Combustion Sources|journal=Powder Technology|volume=180|issue=1–2|pages=151–156|doi=10.1016/j.powtec.2007.03.006}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Misters Neviens
| attēls = Mr. Nobody (film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mr. Nobody''
| žanrs = drāma, zinātniskā fantastika
| režisors = [[Žako van Dormāls]]
| producents = [[Filips Godo]]
| scenārija autors = Žako van Dormāls
| galvenajās lomās = * [[Džēreds Leto]]
* [[Sāra Pollija]]
* [[Diāna Krīgere]]
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Lina Dan Fama]]
* [[Nataša Litla]]
* [[Tobijs Regbo]]
* [[Džūno Templa]]
| mūzika = [[Pjērs van Dormāls]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Pan-Européenne]]''
| izplatītājs = ''[[Wild Bunch]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2009|9|12|Venēcijas filmu festivāls|2010|1|13|Beļģija un Francija|2010|7|8|Vācija|2010|7|16|Kanāda|}}
| ilgums = 155 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mrnobody.htm|title=Mr. Nobody|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 11, 2019}}</ref>
| valsts = * {{BEL}}
* {{CAN}}
* {{FRA}}
* {{DEU}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}

sentences: '''Dispersija''' ir rādītājs, ko izmanto [[Statistika|statistikā]] kā starpposmu [[Standartnovirze|standartnovirzes]] noteikšanā un secinošās statistikas metožu izvēlē. Tā ir [[Līdzības un attāluma mēri|attāluma mērs]], jo raksturo novērojumu vidējo kvadrātisko novirzi no izlases vidējā lieluma. Arī aprēķināšanā nozīmīga loma ir izlases [[Centrālās tendences rādītāji|vidējam aritmētiskajam]].

sentences:
{{Citas nozīmes|astronomiju|Teleskops (nozīmju atdalīšana)|Teleskops}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Teleskops
| abbreviation = Tel
| name_latin = Telescopium
| RA = 19
| dec = -50
| areatotal = 252
| arearank = 57. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Tel''
| starmagnitude = 3,49
| neareststarname = ''HD 190422''
| stardistance = 75,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Dienvidu Vainags]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =MEB back.png
| att_nosaukums =Saržokļainis (Sagitta sp.)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| tips =Chaetognatha
| tips_lv =Saržokļaiņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Archisagittoidea|Archisagittoidea}}
* {{TaksoSaite|Sagittoidea|Sagittoidea}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Suite Française''
| attēls                   = Suite Francaise poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Sauls Dibs]]
| producents               =
* [[Romēns Bramonss]]
* [[Andrea Kornvela]]
* [[Maikls Kūns]]
* [[Havjērs Maršands]]
| scenārija autors         =
* Sauls Dibs
* [[Mets Čarmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Matiass Šoenertss]]
* [[Sems Railijs]]
* [[Rūta Vilsone]]
* [[Margota Robija]]
* [[Lamberts Vilsons]]
| mūzika                   = [[Raels Džonss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Entertainment One]]''
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Qwerty Films]]''
* ''[[TF1 Films Production]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Entertainment One]]''
* ''[[UGC Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|3|13|Apvienotā Karaliste|2015|4|1|Francija|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/suite-francaise-2014|title=Suite Française|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 1, 2019|archive-date={{dat|2019|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190601113105/https://bbfc.co.uk/releases/suite-francaise-2014}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{BEL}}
* {{FRA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=suitefrancaise.htm|title=Suite Française (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=June 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191019020009/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=suitefrancaise.htm|archivedate={{dat|2019|10|19||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Suite Française''''' ir 2015. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Irēnes Nemirovskas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Sauls Dibs]]. Galvenās lomas atveido [[Mišela Viljamsa]], [[Kristīna Skota Tomasa]], [[Matiass Šoenertss]], [[Sems Railijs]], [[Rūta Vilsone]], [[Margota Robija]] un [[Lamberts Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|3|13||bez}} Apvienotajā Karalistē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Pasternaka''' var būt:

sentences: '''Ampērmetrs''' ir [[mērierīce]], ar kuru mēra [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[strāvas stiprums|stiprumu]]. Tā skala ir graduēta strāvas stipruma vienībās: [[ampērs|ampēros]] (A), miliampēros (mA) vai mikroampēros (µA). Pirmā ampērmetra funkcionalitāte balstījās uz [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]]. 19. gadsimta beigās tika veikti uzlabojumi un ampērmetru varēja novietot jebkādā pozīcijā, un mērījumiem bija lielāka precizitāte.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sapņu meitenes
| attēls                   = Dreamgirls.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dreamgirls''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma, muzikāla filma, komēdija
| režisors                 = [[Bills Kondons]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = Bills Kondons
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Bejonse Noulza]]
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Denijs Glovers]]
* [[Anika Noni Rouza]]
* [[Kīts Robinsons]]
* [[Dženifere Hadsone]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''Paramount Pictures''
* ''DreamWorks Pictures''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|12|25||bez}}
| ilgums                   = 130 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dreamgirls-2006|title=Dreamgirls|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= February 24, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|154,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dreamgirls.htm|title=Dreamgirls (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 24, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sapņu meitenes"''' ({{val|en|Dreamgirls}}) ir 2006. gada romantiska komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma Brodvejas mūziklu. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Bills Kondons]]. Galvenās lomas atveido [[Džeimijs Fokss]], [[Bejonse Noulza]], [[Edijs Mērfijs]], [[Denijs Glovers]], [[Anika Noni Rouza]], [[Kīts Robinsons]] un [[Dženifere Hadsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|12|25||bez}}.

sentences: '''Pieprasījums''' ir pircēju vēlēšanās un spēja nopirkt kādu [[prece|preci]]. Tā ir situācija, kad pircējam ir gan [[nauda]], gan vēlme nopirkt kādu preci.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-K
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-25
|ķīm_formula=(K2,Ca,Na2,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}

sentences: '''26. februāris''' ir gada 57. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 308 (309 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    =
| width       =
| partof      =
| image       = Перов Суд Пугачева (ГИМ).jpg
| caption     = Pugačovs spriež tiesu (Perova glezna, 1875)
| date        = 1773. gada 17. septembris — 1775. gads (aktīvās kaujas darbības līdz 1774. gadam)
| place       = {{vieta|Krievijas Impērija}} ([[Orenburgas guberņa]], [[Sibīrijas guberņa]] (rietumdaļa), [[Kazaņas guberņa]], [[Ņižņijnovgorodas guberņa]], [[Astrahaņas guberņa]])
| coordinates =
| map_type    =
| map_relief  =
| latitude    =
| longitude   =
| map_size    =
| map_marksize =
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      =
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = {{ubl
 | [[Urālu kazaki]]
 | [[Orenburgas kazaki]]
 | zemnieki
 | [[baškīri]]
 | [[kazahi]]
 | [[tatāri]]
 | [[čuvaši]]
 | [[mordvieši]]
 | [[udmurti]]
 }}
| combatant2  = {{vieta|Krievijas Impērija}}
| combatant3  =
| commander1  = {{ubl
 | [[Jemeļjans Pugačovs]]
 | [[Andrejs Ovčiņņikovs]]
 | [[Ivans Zarubins]]
 | [[Hlopoša]]
 | [[Iļja Arapovs]]
 | [[Mihails Tolkačovs]]
 | [[Ivans Grjaznovs]]
 | [[Ivans Beloborodovs]]
 | [[Fjodors Derbetevs]]
 | [[Kinzja Arslanovs]]
 | [[Julajs Aznalins]]
 | [[Salavats Julajevs]]
 | [[Kanzafars Usajevs]]
 }}
| commander2  = {{ubl
 | [[Katrīna II Lielā]]
 | [[Vasilijs Kars]]
 | [[Aleksandrs Bibikovs]]
 | [[Fjodors Ščerbatovs]]
 | [[Pjotrs Panins]]
 | [[Pjotrs Golicins]]
 | [[Pavels Mansurovs]]
 | [[Ivans Dekolongs]]
 | [[Dmitrijs Gagrins]]
 | [[Ivans Miheļsons]]
 | [[Karls Mufeļs]]
 | [[Fjodors Freimans]]
 | [[Ivans Reinsdorps]]
 | [[Ivans Cipļatevs]]
 | [[Aleksandrs Suvorovs]]
 }}
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   =
| strength2   =
| strength3   =
| casualties1 =
| casualties2 =
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Milda Grīnfelde
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1909
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Novosibirska]], {{RUS}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2000
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 29
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = tulkotāja
|             tautība = [[latviete]]
|             dzimums = S
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Latvijas Rallija čempionāts''' ir [[Latvija]]s [[autorallijs|autorallija]] čempionāts. 2010. gadā čempiona tituli tika izcīnīti trīs klasēs. 2011. gadā Latvijas Rallija čempionāts risinājās septiņos posmos, viens no kuriem notika [[Lietuva|Lietuvā]], bet pārējie seši Latvijā. Čempioni tika noskaidroti klasēs N4, A+ un 2WD.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Alberts II Zauerbērs no Ķelnes
|     vārds_orig = Albert Suerbeer
|         attēls = Archbishopric of Riga.svg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Arhibīskapa Alberta attēls uz viņa zīmoga (pēc 1247). Redzams, ka viņam pakļautas četras baznīcas provinces un trīs tautas - [[prūši]], [[lībieši|līvi]] (''livo'') un [[igauņi]] (''estoni'').
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Ķelne]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1273
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Livonija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Alberts II Zauerbērs no Ķelnes''' ({{val|de|Albert Suerbeer}}, {{val|la|Adalbertus Westphalus (Saurbier)}}, miris [[1273. gads|1273. gadā]]), pazīstams arī kā '''Alberts Suerbērs''', bija pirmais [[Rīgas arhibīskapija|Rīgas arhibīskaps]] (1253—1273). Viņš bija pārliecināts [[Romas pāvests|pāvesta]] varas piekritējs un centās panākt visa [[Baltijas jūra]]s austrumkrasta nonākšanu Svētā Krēsla pakļautībā. Taču viņa mēģinājumi cieta neveiksmi un par galveno noteicēju Baltijas jūras austrumu krastā kļuva [[Vācu ordenis]], kas uzsāka cīņu ar Rīgas arhibīskapiem vairāku gadsimtu garumā.

sentences: '''Slobodas Ukraina''' bija vēsturisks teritoriāli administratīvs reģions mūsdienu [[Ukraina]]s un [[Krievijas Federācija]]s teritorijās. Nosaukums veidojies no šajā reģionā 17. gadsimta sākumā izveidotajām [[sloboda|slobodām]], un tika izmantots līdz 19. gadsimta sākumam.

sentences:
{{noformējums+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''Vispārējā tiesa''' ({{val-en|General Court}}) ir [[Eiropas Savienība]]s [[tiesa]], kas izveidota, pamatojoties uz Padomes 1988. gada 24. oktobra lēmumu, un darbojas kopš [[1989. gads|1989. gada]]. Vispārējā Tiesa tika izveidota, lai uzturētu un uzlabotu [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienības]] tiesiskās kārtības aizsardzības kvalitāti un efektivitāti, atvieglojot EST darbu;

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Inmarsat-6 F1''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Inmarsat]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Eurostar 3000EOR]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Inmarsat]]'', {{GBR}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Airbus Defence and Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2021
| Starts                 = {{dat|2021|12|22|SK}} 15:32 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[H-IIA]] 204'', {{JPN}}
| Starta_vieta           = [[Tanegašimas kosmosa centrs|Tanegašima]]
| Starta_laukums         = ''Yoshinobu 1''
| Starta_valsts          = {{JPN}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 5470 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 11° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[GX5]]''
| KA_nāk                 = ''[[Inmarsat-6 F2]]''
}}
'''''Inmarsat-6 F1''''' jeb '''''I-6 F1''''' ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēta uzņēmuma ''[[Inmarsat]]'' sestās paaudzes [[sakaru pavadonis]]. <!--Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Eiropā un Vidējos Austrumos. -->Pavadonis tika palaists 2021. gada decembrī<!-- un ievadīts [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]]-->.

sentences:
{{Citas nozīmes|vienu no četriem Taisni vadītajiem kalifiem|Ali|Alī}}
{{Personas infokaste
 |       platums = 235px
 |         vārds =
 |    vārds_orig = علي بن أﺑﻲ طالب
 |        attēls = Rashidun Caliph Ali ibn Abi Talib - علي بن أبي طالب.svg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 601
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 15
 |      dz_vieta = [[Kaaba]], [[Meka|Mekā]], [[Arābija]]
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 661
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 29
 |       m_vieta = [[Kūfa|Kūfā]], [[Irāka]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[kalifs]]
 |       dzimums = V
 |        vecāki = Abū Tālibs, Fātima bint Asada
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = [[Fātima]], pēc viņas nāves vēl vairākas sievas
 |         bērni = [[Huseins Ibn Alī|Huseins]], [[Hasans Ibn Alī|Hasans]] un citi
 |      paraksts =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{novec|Oracle ir nopircis Sun MS un ir būtiskas izmaiņas}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''MySQL''''' ir [[relāciju datubāzu pārvaldības sistēma]], kas ir uzstādīta uz vairāk nekā vienpadsmit miljoniem datoru visā pasaulē.{{nepieciešama atsauce}} ''MySQL'' izstrādā [[Zviedrija]]s uzņēmums ''[[MySQL AB]]'', kuru [[2008. gads|2008]]. gadā pārņēma ''[[Sun Microsystems]]''.

sentences: '''Vācbaltu partiju padome''' ({{val-de|Ausschuß der Deutschbaltischen Parteien}}, saīsināti — ''ADP'') bija Latvijas [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] politisko partiju apvienība. Padomes sarakstā [[Parlamenta vēlēšanas Latvijā|parlamenta vēlēšanās]] kandidēja visu Latvijas vācbaltu partiju kandidāti. Vācbaltu partiju padomes deputāti parlamentā veidoja vienotu frakciju ar nosaukumu "Latvijas Vācu baltiešu partija".<ref>{{Grāmatas atsauce | last = H. Kārkliņš | title = Latvijas Republikas I. Saeimas stenogramas I. sesija | publisher = [[Latvijas Republikas Saeima]] | year = 1923}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sireta
| citvaloda      = uk
| oriģinālnosaukums = Серет
| citvaloda2      = ro
| oriģinālnosaukums2 = Siret
| attēls            = Siretul_la_Mircesti.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Sireta pie Mirčesti ciema
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Bukovina]]s [[Karpati]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=00 | sāk_plat_s=22 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=17 | sāk_gar_s=10 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=24 | iet_plat_s=09 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=28 | iet_gar_m=01 | iet_gar_s=26 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{UKR}}, {{ROM}}
| garums            = 706
| iztekas_augstums  = 1238
| ietekas_augstums  = 5
| kritums           =
| caurtece          = 250
| gada_notece       =
| baseins           = 44 835
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Rumānija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Struma''' ir [[Vairogdziedzeris|vairogdziedzera]] tilpuma palielināšanās neatbilstoši pacienta vecumam. Tā nav slimība, bet gan simptoms, kas liecina par dažādiem traucējumiem pašā vairogdziedzerī vai arī par vairogdziedzera atbildes reakciju uz traucējumiem citos orgānos.<ref>Porth, C. M., Gaspard, K. J., & Noble, K. A. (2011). Essentials of pathophysiology: Concepts of altered health states (3rd ed.). Philadelphia, PA: Wolters Kluwer/Lippincott Williams & Wilkins.</ref> Palielināšanos var izraisīt ne tikai ilgstošs [[Jods (elements)|joda]] deficīts, bet arī jebkurš patoloģisks process vairogdziedzerī vai vairogdziedzera hormonālās regulācijas sistēmā, piemēram, [[Greivsa slimība]], [[Audzējs|audzēji]], [[hipotireoze]], [[akromegālija]], labdabīgi mezgli utt.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Abietīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C19H29COOH
|citi nosaukumi=(1R,4aR,4bR,10aR)-1,4a-dimetil-7-(propān-2-il)-1,2,3,4,4a,4b,5,6,10,10a-dekahidrofenantrēn-1-karbonskābe
|CAS numurs=514-10-3
|molmasa=302,458
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=172—175 °C
|viršanas temperatūra=250 °C
|šķīdība ūdenī=nešķīstoša
}}
'''Abietīnskābe''' ir [[Kolofonijs|kolofonija]] galvenā sastāvdaļa (40—50%).<ref name="LME">{{LME|1|16}}</ref> Tā ir nepiesātināta mono[[karbonskābe]] (C19H29COOH) ar sarežģītu molekulas uzbūvi — triciklisko di[[terpēni|terpēnu]] atvasinājums. Abietīnskābi iegūst, [[Destilācija|destilējot]] [[Skujkoku klase|skuju koku]] [[sveķi|sveķus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/abiet%C4%ABnsk%C4%81be|title=abietīnskābe {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-08}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Annešs Bērings Breivīks
|     vārds_orig = ''Anders Behring Breivik''
|         attēls = Sketch of Breivik.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Breivīka fotorobots.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1979
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = {{vieta|Norvēģija|Oslo}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Norvēģis
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Annešs Bērings Breivīks''' ({{val|no|Anders Behring Breivik}}, {{izrunā|'andəʂ 'beːɾiŋ 'bɾæɪʋiːk}};<ref name="pronunciation">[http://www.nrk.no/video/brevik_svarer_pa_dommerens_sporsmal_om_navn_og_yrke/513DE25CADFC98C3/emne/Anders%20Behring%20Breivik/ Breivik pronouncing his own name]</ref> dzimis {{dat|1979|2|13}} [[Oslo]], [[Norvēģija|Norvēģijā]]) ir notiesāts terorists, kas bija vainīgais [[2011. gada terorista uzbrukums Norvēģijā|2011. gada terorista uzbrukumā Norvēģijā]]. {{dat|2011|7|22||bez}} viņa izraisītajā valdības ēku sprādzienā Oslo gāja bojā astoņi cilvēki. Vēlāk Breivīks nogalināja vēl 69 cilvēkus, pārsvarā jauniešus, Darba partijas jauniešu nometnē masu apšaudē [[Ūteja]]s salā.<ref name="NYT sane">{{ziņu atsauce|last1=Lewis|first1=Mark|last2=Cowell|first2=Alan|date=24 August 2012|title=Norway Killer Is Ruled Sane and Given 21 Years in Prison|url=http://www.nytimes.com/2012/08/25/world/europe/anders-behring-breivik-murder-trial.html|publisher=[[NYTimes.com]]|accessdate=24 August 2012}}</ref><ref>{{ziņu atsauce|last=Pracon|first=Adrian|authorlink=Adrian Pracon|date=1 June 2012|title=Utøya, a survivor's story: 'No!' I yelled. 'Don't shoot!'|url=http://www.guardian.co.uk/world/2012/jun/01/utoya-survivors-story-anders-breivik|publisher=[[guardian.co.uk]]|accessdate=24 August 2012}}</ref> 2012. gada augustā viņš tika apsūdzēts un notiesāts par masu slepkavībām, sprādziena izraisīšanu ar upuriem un terorismu.<ref>The [http://www.aftenposten.no/nyheter/iriks/Her-er-hele-dommen-mot-Anders-Behring-Breivik-6973988.html verdict] convicts Breivik for violations of the criminal code §147 (terrorism), §148 (fatal explosion), and §233 (murder).</ref><ref>[http://rapsinews.com/judicial_news/20120824/264386101.html Mass killer Anders Breivik sentencing - live text coverage, RAPSInews.com, 24 August 2012]</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Ļevs Vigotskis
| vārds_orig = ''Лев Семёнович Выго́тский''
| attēls = Lev Vygotsky 1896-1934.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1896
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 17
| dz_vieta = [[Orša]], [[Krievijas Impērija]]
([[Vitebskas apgabals]], tagad {{BLR}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1934
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 11
| m_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR]], [[PSRS]]
(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| paraksts =
| zinātne = [[psiholoģija]]
| grāds =
| darba_vietas = Maskavas Valsts Eksperimentālās psiholoģijas institūts
| akad_amats =
| alma_mater = [[Šaņavska Universitāte]], [[Maskavas Universitāte]]
| pasniedzēji =
| studenti = [[Aleksandrs Lurija]], [[Aleksejs Ļeontjevs]]
| sasniegumi = [[kultūrvēsturiskā psiholoģija]] (''культурно-историческая психология''), [[tuvākās attīstības zona]] (''зона ближайшего развития'')
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
jaukteni]]
'''Veterinārārsts''' ir sertificēts [[Veterinārmedicīna|veterinārmedicīnas]] speciālists, kas veic [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] medicīnisko aprūpi, konsultē par dzīvnieku aprūpi un labklājību, kā arī veic [[Profilakse|profilaktiskos]] pasākumus dzīvnieku veselības un aprūpes jomā. Veterinārārsti var strādāt veterinārās klīnikās, [[Zvēraudzētava|zvēraudzētavās]], [[Dzīvnieku patversme|patversmēs]], vai strādāt kā [[Pašnodarbinātais|pašnodarbināta]] persona, individuālais [[komersants]], vai algots darbinieks privātpraksē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.profesijupasaule.lv/veterinararsts|title=Veterinārārsts {{!}} Profesiju pasaule|website=www.profesijupasaule.lv|access-date=2023-03-01}}</ref>

sentences: '''Bezgalīgā kritiena metode''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]], [[Pierādījums no pretējā|pierādījuma no pretējā]] variants. Šo metodi izmanto, lai pierādītu, ka kāds apgalvojums ir aplams visiem skaitļiem, pierādot, ka, ja šis apgalvojums būtu spēkā kādam skaitlim, tas būtu spēkā mazākam skaitlim. Tas noved pie bezgalīga kritiena un gala rezultātā pie pretrunas.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''ISAM''' (no {{val|en|Indexed Sequential Access Method}} — "indeksēti secīga piekļuves metode") ir veids, kā ātri piekļūt uzglabātajiem datiem. Šī metode sākotnēji tika izstrādāta kompānijā [[IBM]], lai izmantotu to savos lieldatoros, bet tagad tā ir galvenais veids, kā pasniegt datus gandrīz visās datu bāzēs (relāciju uc).

sentences:
{{Help pages header}}

<big>Laipni lūdzam [[Vikipēdija|Vikipēdijā]]...</big>

__NOTOC____NOEDITSECTION__
Laipni lūdzam! Priecājamies, ka vēlies uzlabot [[Vikipēdija|Vikipēdiju]] un ceram, ka šeit pavadīto laiku izbaudīsi tikpat ļoti cik mēs. Jaunajiem Vikipēdijas papildinātājiem tās lielais apjoms un daudzās jomas pirmajā brīdī var šķist grūti aptveramas, taču neuztraucies — ar laiku viss kļūs saprotamāks. Ja ir kādi jautājumi vai radušās problēmas, vienmēr būs kāds dalībnieks, kurš ar prieku palīdzēs. Pārējā šīs lapas daļa ir dažādas saites, kas palīdzēs sākt darboties Vikipēdijā. Veiksmi Vikidarbā! — ''Vikipēdijas kopiena''

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Gammas sala
|attēls              = Melchior1.JPG
|attēla paraksts     = [[Melhiora]]s polārstacija Gammas salā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Antarktīda-fiziskā
|map_custom = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums = [[Melhiora salas]]
|latd=64|latm=19|lats=50 |latNS=S |longd=62|longm=59|longs=30 |longEW=W
|platība =
|garums = 1,5
|salu skaits =
|galvenās salas =
|platums = 0,9
|krasta līnija =
|augstākais kalns =
|augstums =
|valsts = Antarktika
|valsts adm vienības tips = Pretenzija
|valsts adm vienība = [[Britu Antarktiskā teritorija]], [[Argentīnas Antarktīda]],<br />[[Čīles Antarktiskā teritorija]]
|iedzīvotāji =0
|piezīme =
}}
'''Gammas sala''' ( {{val|en|Gamma Island}}; {{val|es|Isla Gamma}}) vai '''Observatorijas sala''' ({{val|es|Isla Observatorio}}; [[Argentīna]]s avotos) ir ap 1,5 km gara un līdz 0,9 km plata sala [[Melhiora salas|Melhiora salu]] arhipelāgā [[Antarktika|Antarktikā]]. Izvietojusies arhipelāga dienvidrietumos rietumu salu grupā. Salu atklāja [[Francija]]s antarktiskā ekspedīcija 1903.—1905. gados un nosauca par '''Gutsa salu''' ({{val|fr|Île Gouts}}) par godu Francijas kara flotes fregates kapteinim Gutsam. 1927. gadā salu apsekoja [[Lielbritānija|britu]] ''Discovery Investigation'' ekspedīcija un nodēvēja salu pēc analoģijas ar citam arhipelāga salām pēc [[grieķu alfabēts|grieķu alfabēta]] trešā [[burts|burta]] [[gamma (burts)|gamma]].<ref>[http://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=108961 SCAR Composite Gazetteer]</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rīgas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca un klosteris
| image                 = Церковь Марии Магдалины (Рига) - 4.JPG
| image_size            = 250px
| caption               =
| map_type              = Rīga
| map_size              = 250
| position              = right
| latd  = 56 | latm  = 57| lats  = 03| latNS  = N
| longd = 24 | longm = 06| longs = 12| longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Klostera iela 2|3s=Klostera iela (Rīga)}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = 1290
| status                = Rīgas arhidiacēze
| functional_status     = baznīca
| leadership            = bīskaps Andris Kravalis
| website               = {{URL|http://www.magdalenasdraudze.lv}}
| architecture_style    = cisterciešu stils
| facade_direction      = Rietumi
| groundbreaking        = 1260
| year_completed        = 1899
| length                = 35 m
| width                 = 15 m
| width_nave            = 8 m
| height_max            = 40 m
| materials             = mūra
| embedded              =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Marijas Magdalēnas katoļu baznīca ar ēku kompleksu
|      numurs = 6552
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}
}}
'''Rīgas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca un klosteris'''<ref name="dievnami">{{Grāmatas atsauce|author1= Vita Banga|author2= Marina Levina u.c.|title=Rīgas dievnami: arhitektūra un māksla|year=2007|publisher=Zinātne|location=Rīga|isbn=978-9984-823-00-3|page=314}}</ref> ir [[Romas Katoļu Baznīca]]s dievnams Klostera ielā 2, [[Vecrīga|Vecrīgā]]. 13.—17. gadsimta [[valsts nozīmes arhitektūras piemineklis]]. Dievkalpojumi notiek [[Latgaliešu valoda|latgaliešu]], [[latviešu valoda|latviešu]] un [[angļu valoda|angļu valodā]].

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|A{{{numurs|}}}-PL.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Mangāna dioksīds
|                 attēls =

Mangāna dioksīds

Mangāna dioksīda elementāršūna
|         citi nosaukumi = Mangāna(IV) oksīds
|             CAS numurs = 1313-13-9
|        ķīmiskā formula = MnO2
|                molmasa = 86,937
|                blīvums = 5080
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 535 °C<ref name="CRC" /> (sadalās)
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = Nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Mangāna(IV) oksīds''' jeb '''mangāna dioksīds''' ir [[neorganiskā ķīmija|neorganisks]] [[ķīmiskais savienojums]], zināmākais un visplašāk izmantotais [[mangāns|mangāna]] [[oksīds]]. Tas ir tumšbrūna cieta viela,<ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> ūdenī nešķīst. Dabā sastopams minerāla piroluzīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Pyrolusite.shtml |title=Pyrolusite Mineral Data |accessdate=2019-09-28 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Ammonia beccarii (Sicīlija).jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv = Rizārijas
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv = Globotalamejas
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|           dzimta = Ammoniidae
|        dzimta_lv = Amoniīdas
|           ģints = Ammonia
|        ģints_lv = Amonijas
|             suga = Ammonia beccarii
|         binomial = (Linnaeus, 1758)
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Ammonia beccarii''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā un [[Amoniīdas|amoniīdu]] dzimtā. Sugu 1758. gadā aprakstīja zviedru zoologs [[Kārlis Linnejs]] kā ''Nautilus beccarii'', bet 1772. gadā dāņu zoologs [[Mortens Brunnihs]] to iedalīja jaunizveidotajā [[Amonijas|amoniju]] ģintī. ''Ammonia beccarii'' ir amoniju ģints [[tipiskā suga]]. Tā ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Melnā jūra|Melnajā]] un [[Azovas jūra|Azovas jūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], pie [[Kuba]]s, [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Persijas līcis|Persijas līcī]], pie [[Ķīna]]s krastiem u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/foraminifera/aphia.php?p=taxdetails&id=112849#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref> Sugai ir zināma viena izmirusi apakšsuga ''Ammonia beccarii subsp. pohangensis'' Kim, 1965.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2516''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2516''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 753
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2016
| Starts                 = {{dat|2016|5|29|SK}} 08:44:37 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2514]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2522]]''
}}
'''''Kosmos-2516''''' (''Космос-2516'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas palaists 2016. gada maijā. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 753. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 11.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: '''Poēma''' ir [[Liroepika|liroepikas]] sacerējums, kas no liriska dzejoļa atšķiras ar lielāku apjomu, tam nereti ir sižeta iezīmes.

sentences: '''Cilvēka un pilsoņa tiesību deklarācija''' ({{val|fr|Déclaration des droits de l'homme et du citoyen}}) ir konstitucionāls akts, kurā apkopoti liberālās demokrātijas galvenie elementi. Deklarāciju 1789. gada augustā pieņēma [[Francijas Nacionālā sapulce]]. Nozīmīgs [[Franču revolūcija]]s cilvēka un pilsoņu tiesību dokuments. Deklarācijā iekļauti 17 panti, kuros visi cilvēki tika pasludināti par brīviem un vienlīdzīgiem, tauta tika pasludināta par augstākās varas avotu.

sentences:
'''Zemvirsmas izkliede''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface scattering'') jeb '''zemvirsmas gaismas pārnese''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface light transport'') ir gaismas pārneses mehānisms, kurā gaisma iekļūst [[Caurspīdīgums (optika)|caurspīdīga]] objektā cauri tā virsmai, tad tiek izkliedēta, mijiedarbojoties ar materiālu, un iziet no virsmas citā punktā. Gaisma parasti iekļūst virsmā un tiek atstarota vairākkārt neregulāros leņķos materiāla iekšienē, pirms tā iziet ārā no materiāla [[Difūzā atstarošanās|leņķī, kas nav vienāds]] ar to, kādā tā būtu izgājusi, ja tiktu tieši atstarota no virsmas. Zemvirsmas izkliede ir svarīga [[3D datorgrafika|3D datorgrafikā]], jo nepieciešama reālistiskai materiālu, piemēram, [[Marmors|aarmora]], [[āda]]s, [[lapas|lapu]], [[vasks|vaska]], [[piens|piena]] renderēšanai.
== Renderēšanas paņēmieni ==
Lai uzlabotu renderēšanas efektivitāti, daudzi reāllaika datorgrafikas algoritmi aprēķina tikai objekta virsmas atstarojumu. Realitātē daudzi materiāli ir nedaudz caurspīdīgi: gaisma iekļūst virsmā; tiek absorbēta, izkliedēta un atkārtoti izstarota — potenciāli citā punktā. Piemēram, tikai 6% atstarojas tieši no ādas, pārējie 94% tiek izkliedēti zem tās virsmas.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=A Biophysically-Based Spectral Model of Light Interaction with Human Skin |url=http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf |publisher=web.archive.org |access-date={{dat|2018|07|28||bez}} |archive-date={{dat|2005|10|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20051014194937/http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf }}</ref> Jo tālāk caur materiālu gaisma pārvietojas, jo lielāka tās daļa tiek absorbēta. Lai simulētu šo efektu, ir jāgūst mērījums, kas atspoguļo attālumu, ko gaisma ir veikusi caur materiālu.

sentences: '''Iekšējā enerģija''' [[Fizika|fizikā]] ([[nepārtrauktas vides fizika]], [[termodinamika]], [[statistiskā fizika]]) ir [[Termodinamiska sistēma|termodinamiskas sistēmas]] pilnās [[Enerģija|enerģijas]] daļa, kurā neietilpst sistēmas kustības [[kinētiskā enerģija]] un mijiedarbības ar citām sistēmām [[potenciālā enerģija]]. Iekšējā enerģija ir [[Termodinamiskie lielumi|makroskopisks lielums]], kurš sevī ietver sistēmu veidojošo daļiņu mikroskopiskās kustības enerģiju, mijiedarbības enerģiju (molekulārā pievilkšanās un atgrūšanās), [[Molekula|iekšmolekulāro]] un [[Atoms|iekšatomāro]] ķīmisko enerģiju <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://fn.bmstu.ru/data-physics/library/physbook/tom2/ch1/texthtml/ch1_2.htm|title=Внутренняя энергия и температура термодинамической системы|website=http://fn.bmstu.ru/|access-date=22.06.2021}}</ref>, kā arī [[kodolenerģija|kodolenerģiju]], starpmolekulu [[Gravitācija|gravitācijas]] enerģiju un [[Starojums|starojuma]] enerģiju. <ref name=":1" /> To apzīmē ar <math>U</math> <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://studfile.net/preview/6685238/|title=Внутренняя энергия тел и два способа ее изменения|website=studfile.net|access-date=22.06.2021}}</ref>.

sentences:
{{cita nozīme|upi|ciemu|Žaugupe (ciems)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Žaugupe
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Pārkūnu ezers]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=08 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=27 | iet_gar_m=17 | iet_gar_s=01 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 5,2
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Peneroplis planatus (Sicīlija).jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Peneroplidae
|        dzimta_lv = Peneroplīdas
|            ģints = Peneroplis
|         ģints_lv = Peneropli
|         binomial = Peneroplis Montfort, 1808
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Peneropli''' (''Peneroplis'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] ģints [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Ģinti 1808. gadā izveidoja franču naturālists [[Pjērs Deniss de Montforts]]. Ģints tipiskā suga ir ''[[Peneroplis planatus]]'' (Fichtel and Moll, 1798). [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] peneropli ir zināmi no [[Miocēns|miocēna]] līdz mūsdienām. Ģints ir kosmopolītiska.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-arginīna molekulas modelis un struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H14N4O2
|molmasa=174,2
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=244 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=10,76
}}

sentences: '''Autoskopija''' ({{val|en|Autoscopy}}) ir [[halucinācija]]s veids, kad cilvēks redz pats sevi no malas. Termina izcelsme ir no [[grieķu valoda]]s vārdiem {{gree|αὐτός}} ("pats") un {{gree|σκοπός}} ("skatītājs"). Autoskopija ir [[ārpusķermeņa pieredze]]s paveids.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Hindukušs
|attēls                 = Mountains of Afghanistan.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Afganistāna#Pakistāna#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 36.183333 | latNS  = N
| longd = 71.316667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = Āzija
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}},<br />{{PAK}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 800
|platums                = 50–350
|kalns                  = [[Tiričmīrs]]
|augstums               = 7708
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
|foto=
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jozefs Heinrihs fon der Borhs
|     vārds_orig = ''Josef Heinrich von der Borch''
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|         attēls =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Apsūdzības lieciniece
| operators =
| attēls = Movie poster for Witness for the Prosecution .jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Billijs Vailders]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tairons Pauers]]
* [[Marlēna Dītriha]]
* [[Čārlzs Lotons]]
* [[Elza Lančestera]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Witness for the Prosecution''
| studija = ''[[Edward Small Productions]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1957|12|17|ASV}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://archive.org/details/variety208-1957-11/page/n269/mode/1up?q=%22edward+small%22|title=Variety (November 1957) |publisher=|accessdate=}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Apsūdzības lieciniece"''' ({{Val|en|Witness for the Prosecution}}) ir 1957. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Billijs Vailders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tairons Pauers]], [[Marlēna Dītriha]], [[Čārlzs Lotons]] un [[Elza Lančestera]]. Filma ir balstīta uz 1953. gada [[Agata Kristi|Agatas Kristi]] lugas ar [[Apsūdzības lieciniece (luga)|tādu pašu nosaukumu]].

sentences: '''Tualete''' jeb '''ateja''' ir speciāla telpa [[māja|mājā]] vai [[dzīvoklis|dzīvoklī]], kuru izmanto dabisko vajadzību ([[urinēšana]]s un [[izkārnīšanās]]) veikšanai un sevis sakārtošanai. Dažviet [[lauku mājas|lauku mājās]] šim nolūkam ir uzbūvētas speciālas mazmājiņas, kuras sauc par sausajām tualetēm. Sabiedriskās tualetes mēdz apzīmēt ar [[abreviatūra|abreviatūru]] '''WC''' ({{val-en|water closet}} — ‘ūdens tualete’). Vidēji cilvēks no savas dzīves tualetē pavada aptuveni trīs gadus.<ref name="BBC"/>

sentences: '''Ekoloģiskais pēdas nospiedums''' ({{val|en|ecological footprint}}; dažreiz tulkots kā ''ekoloģiskās pēdas nospiedums'' vai ''ekoloģiskā pēda'') ir cilvēka ietekmes uz vidi aprēķināšanas un atspoguļošanas metode. Tā uzskaita [[enerģija]]s un vielas plūsmu, ieejot kādā noteiktā saimniecības sistēmā un izejot ārā no tās, un dabūtos lielumus pārvērš attiecīgā zemes un ūdeņu platībā, kas nepieciešami, lai daba šo plūsmu uzturētu<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |title=Veikendžeils M., Rīss, V., Mūsu ekoloģiskais pēdas nospiedums - Kā samazināt cilvēka ietekmi uz zemeslodi. Apgāds Norden AB: Rīga, 2000. 13.lpp. |access-date={{dat|2011|03|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305000055/http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>.

sentences: '''31. janvāris''' ir gada 31. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 334 (335 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Referendums
|nosaukums = "Vai vēlaties, lai Katalonija būtu neatkarīga valsts — republika?"
|par = 	2 044 038
|par% = 90.18
|pret = 176 565
|pret% = 7.87
|atbalsts =
|derīgas =
|derīgo% =
|nederīgas = 65 715
|nederīgo% = 2.92
|kopā = 2 286 217
|aktivitāte% = 43
|vajadzīgā_aktivitāte =
|elektorāts =
|avots = {{url|http://apollo.tvnet.lv/zinas/galigie-rezultati-par-katalonijas-neatkaribu-balsojusi-90/809103 |Galīgie rezultāti: LETA|skatīts 2017. gada 9. oktobrī}}
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Vairogs (nozīmju atdalīšana)|Vairogs}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vairogs
| abbreviation = Sct
| name_latin = Scutum
| RA = 18
| dec = -10
| areatotal = 109
| arearank = 84. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Sct''
| starmagnitude = 3,85
| neareststarname = ''α Sct''
| stardistance = 174
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =
| bordering = [[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 80
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ījoki
| citvaloda      = fi
| oriģinālnosaukums = Iijoki
| attēls            = Raasakkakoski_Iijoki_Finland.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Krāces Ījoki upē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ījervi]] ezers
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Botnijas līcis]]
| sāk_plat_d=65 | sāk_plat_m=49 | sāk_plat_s=11 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=29 | sāk_gar_m=19 | sāk_gar_s=18 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=65 | iet_plat_m=20 | iet_plat_s=46 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FIN}}
| garums            = 370
| iztekas_augstums  = 250
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 174
| gada_notece       =
| baseins           = 14 191
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Somija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Pārbrauktuve''' ir [[Sliežu ceļš|sliežu ceļa]] un autoceļa viena līmeņa krustojums. Vilcienam ir priekšroka šķērsot pārbrauktuvi. Viena līmeņa krustošanās nevēlamos faktorus — iespējamos sadursmes draudus — novērš [[Ceļa pārvads|ceļa pārvada]] izbūve, t.i. krustošana atšķirīgos līmeņos — pa augšu vai apakšu. Pārbrauktuve rada neērtības gan autovadītājiem — sakarā ar gaidīšanai patērēto laiku, gan visādā ziņā prasa dzelzceļa speciālistu ievērojamu piepūli.

sentences: '''14/88''' (arī '''1488''' vai '''14 88''') ir kodēts sveiciens, lozungs, ko lielākoties izmanto [[neonacisms|neonacisti]], ''[[White Power]]'' piekritēji un citi labējie radikāļi.

sentences: '''28. decembris''' ir gada 361. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (362. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 4 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Klupanodonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C22H34O2
|molmasa=330,50
|blīvums=941
|kušanas temperatūra=<-78 °C
|viršanas temperatūra=236 °C pie 5 mmHg
}}
'''Klupanodonskābe''' (''cis,cis,cis,cis,cis''-7,10,13,16,19-dokozānpentaēnskābe, DPA, C21H33COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar piecām divkāršajām saitēm molekulā (''omega-3'' [[taukskābe]]). Klupanodonskābe ir iedzeltens eļļains šķidrums. Klupanodonskābei ir izomērs - adrēnskābe (''cis,cis,cis,cis,cis''-4,7,10,13,16-dokozānpentaēnskābe), kam ir citāds dubultsaišu novietojums molekulā un kas pieder pie ''omega-6'' taukskābēm.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmu metāls
|      kārtas skaitlis = 37
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 8
|             5. čaula = 1
|              simbols = Rb
|             atommasa = 85,4678
|   valences elektroni = [Kr]5s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ampula ar rubīdiju
|  oksidēšanas pakāpes = +1
|  elektronegativitāte = 0,82
|              blīvums = 1532
|  kušanas temperatūra = 312,46 K (39,31 °C)
| viršanas temperatūra = 961 K (688 °C)
}}

sentences:
{{cita nozīme|filmu|grāmatu|Da Vinči kods}}
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Da Vinči kods
|    oriģinālnos = ''The Da Vinci Code''
|         attēls = Da Vinči kods.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = [[trilleris]]
|       režisors = [[Rons Hauards]]
|     producents =
* [[Braiens Greizers]]
* Rons Hauards
* Džons Kelijs
|      scenārijs =
* [[Akiva Goldsmens]]
* (pēc [[Dens Brauns|Dena Brauna]] romāna "[[Da Vinči kods]]" motīviem)
|        aktieri =
* [[Toms Henkss]]
* [[Odrija Totū]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Alfreds Molina]]
* [[Jirgens Prohnovs]]
* [[Pols Betanijs]]
* [[Žans Reno]]
* [[Žans Pjērs Marjels]]
|         mūzika = [[Hanss Cimmers]]
|      operators = ''[[Salvatore Totino]]''
|        montāža =
* Denjels Henlijs
* Maiks Hills
|        studija =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''Rainmaker Digital Effects''
* ''Skylark Productions''
|    izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2006|05|19}}
|         ilgums = 149 minūtes
|         valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|125 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|760 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=davincicode.htm |title=The Da Vinci Code |publisher= Box Office Mojo}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Eņģeļi un dēmoni (filma)|Eņģeļi un dēmoni]]"
|           imdb = 382625
}}
'''"Da Vinči kods"''' ({{val|en|The Da Vinci Code}}) ir 2006. gadā uzņemta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mākslas filma. Filma uzņemta pēc [[Dens Brauns|Dena Brauna]] tāda paša nosaukuma [[Da Vinči kods|romāna]] motīviem. Filmas režisors ir [[Rons Hauards]], galvenās lomas atveido [[Toms Henkss]], [[Odrija Totū]], [[Ians Makellens]], [[Alfreds Molina]], [[Jirgens Prohnovs]], [[Pols Betanijs]], [[Žans Reno]] un [[Žans Pjērs Marjels]]. Filmas mūzikas autors [[Hanss Cimmers]] tika nominēts [[Zelta globusa balva]]i par labāko oriģinālmūziku.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīna struktūrformula

Nikotīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (S)-3-(1-metil-2-pirolidinil)piridīns
|           CAS numurs = 54-11-5
|      ķīmiskā formula = C10H14N2
|              molmasa = 162,23
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = -79 °C
| viršanas temperatūra = 247 °C
| šķīdība ūdenī        = šķīst
|                 citi =
}}
'''Nikotīns''' ir piridīna grupas [[alkaloīds]] - bezkrāsains, eļļains šķidrums, kam ir raksturīga [[tabaka]]s smaka. Tas ir galvenais tabakas alkaloīds. Nikotīna molekula satur [[piridīns|piridīna]] un [[pirolidīns|pirolidīna]] [[heterocikls|heterociklus]].

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Vašingtona monuments
| image = Washington Monument 2022.jpg
| caption = Vašingtona monuments [[Vašingtona|Vašingtonā]], 2022. gada jūnijs
| location = [[Nacionālā aleja]], [[Vašingtona]], [[ASV]]
| coordinates = {{coord|38|53|22|N|77|2|7|W|region:US-DC_type:landmark|display=inline,title}}
| coord_ref=<ref name=NGS2015/>{{rp|6, 82, 86}}
| locmapin =
| area = 42,90 ha
| height = 169 m
| built = 1848–1854, 1879–1884
| visitation_num = 671 031
| visitation_year = 2008
| governing_body = [[Nacionālo parku dienests]]
{{designation list | embed=yes
| designation1 = NRHP
| designation1_offname =
| designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
| designation1_number = 66000035
}}
| website =  [https://www.nps.gov/wamo/ Washington Monument]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Jūda un Melnais Mesija
| operators =
| attēls = Judas and the Black Messiah poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska filma, krimināldrāma
| režisors = [[Šaka Kings]]
| producents = * Čārlzs Kings
* Raiens Kuglers
* Šaka Kings
| scenārijs = * Vills Bersons
* Šaka Kings
| aktieri = * [[Denjels Kaluja]]
* [[Lakīts Stenfīlds]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Dominika Fišbeka]]
* [[Mārtins Šīns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Judas and the Black Messiah''
| studija = * ''MACRO''
* ''Participant''
* ''Bron Creative''
* ''Proximity''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|2|1|[[Sandensas kinofestivāls]]|2021|2|12|ASV}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt9784798/|title=Judas and the Black Messiah (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Jūda un Melnais Mesija"''' ({{Val|en|Judas and the Black Messiah}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Šaka Kings]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Kaluja]], [[Lakīts Stenfīlds]], [[Džesijs Plemonss]], [[Dominika Fišbeka]] un [[Mārtins Šīns]].

sentences: '''8. decembris''' ir gada 342. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (343. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 23 dienas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada marts}}
'''Denosumabs''' ir cilvēka monoklonāla [[antiviela]] [[osteoporoze]]s, kaulu masas zuduma, [[Kauls|kaulu]] metastāžu ārstēšanai. To izstrādāja kompānija ''Amgen''.
[[File:Denosumab.jpg|thumb|Denosumab]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 95
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 25
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Am
|             atommasa = [243]
|   valences elektroni = [Rn]5f77s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Amerīcija paraugs [[mikroskops|mikroskopā]]
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3''', +4, +5, +6
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 12 000
|  kušanas temperatūra = 1449 K (1176 °C)
| viršanas temperatūra = 2880 K (2607 °C)
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = A. radiata AMD.jpg
| att_nosaukums = ''Asterolepis radiata'' AMD kauls.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|    kārta = Asterolepiformis
| kārta_lv = Asterolepjveidīgie
| dzimta = Asterolepididae
| dzimta_lv = Asterolepidīdi
| ģints = Asterolepis
| ģints_lv = Asterolepji
| suga = Asterolepis radiata
|   kategorijas = nē
}}
'''''Asterolepis radiata''''' ir [[Devons|devona]] [[Antiarhi|antiarhu]] suga, kas dzīvoja [[Austrumeiropas platforma]]s ziemeļrietumu daļā [[Frānas stāvs|frānas laikmetā]] un kuras fosilijas ir atrodamas [[amatas svīta]]s nogulumos. Sugai nosaukumu 1900. gadā deva austriešu paleontologs [[Jozefs Rohons]], pamatojoties uz šīs sugas pārstāvju ķermeņa bruņu radiālo ornamentējumu.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dievmātes Patvēruma katedrāle Rogožskas kapos
| infobox_width         =
| image                 = Покровский собор (1). Рогожское.JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Maskava
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 55 | latm  = 44 | lats  = 22 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 42 | longs = 20 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = Matvejs Kazakovs
| architecture_type     =
| architecture_style    = klasicisms
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1791. gads
| year_completed        = 1792. gads
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Dievmātes Patvēruma katedrāle''' ir galvenais [[Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca|Krievijas Pareizticīgās vecticībnieku baznīcas]] dievnams, kas atrodas [[Maskava|Maskavā]], Rogožskas slobodā.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Srebrenicas slaktiņš
| attēls            = Srebrenica massacre memorial gravestones 2009 1.jpg
| attēla_apraksts   =
| vieta             = {{vieta|Bosnija un Hercegovina|Srebrenica}}
| koordinātas       =
| datums            = [[1995]]. gada 11.—13. jūlijs
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[Masu slepkavība]], [[genocīds]]
| bojā_gājušie      = 8372<ref name="potocarimc.ba">Potocari Memorial Center PRELIMINARY LIST of Missing Persons from Srebrenica '95 [http://www.potocarimc.ba/_ba/liste/nestali_a.php] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150118123716/http://www.potocarimc.ba/_ba/liste/nestali_a.php |date={{dat|2015|01|18||bez}} }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce | title = ICTY: The Conflicts | publisher = The [[International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia]]|accessdate=5 August 2013| url = http://www.icty.org/sid/322}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |url=http://books.google.com/books?id=2jrsEaRIzFkC&pg=PA81|title=The United Nations |author=Kirsten Nakjavani Bookmiller|year=2008|work= |publisher= Infobase Publishing |accessdate=4 August 2013}}, p. 81.</ref><ref>{{grāmatas atsauce |url=http://books.google.com/books?id=0J_JZbLElKkC&pg=PA25|title=Victory Has a Thousand Fathers: Sources of Success in Counterinsurgency |author=Christopher Paul, Colin P. Clarke, Beth Grill|year=2010|work= |publisher= Rand Corporation |accessdate=4 August 2013}}, p. 25.</ref><ref>{{ziņu atsauce | title = Mladic Arrives in The Hague |date = 31 May 2011| work = [[The New York Times]] | url = http://www.nytimes.com/2011/06/01/world/europe/01serbia.html | first=Marlise | last=Simons}}</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       =
* [[Serbu Republika]]s armija<ref name="UN SecGen 10th anniv"/><ref name="iwpr.net"/>
* "Skorpionu" paramilitārā vienība<ref>Paramilitaries Get 15 – 20 Years for Kosovo Crimes – [Balkan Insight http://balkaninsight.com/en/main/news/20364/]</ref><ref>"Serbia: Mladic "Recruited" Infamous Scorpions". Institute for War and Peace Reporting. [http://www.iwpr.net/?p=bcr&s=f&o=242127&apc_state=henibcr200506]</ref><ref name="Williams"/>
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Srebrenicas slaktiņš''', kas tiek saukts arī par '''Srebrenicas genocīdu'''<ref>{{tīmekļa atsauce|title= European Parliament resolution of 15 January 2009 on Srebrenica|url=http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2009-0028+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN |publisher=European Parliament|accessdate=10 August 2009}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Office of the High Representative – "Decision Enacting the Law on the Center for the Srebrenica-Potocari Memorial and Cemetery for the Victims of the 1995 Genocide"|url=http://www.ohr.int/print/?content_id=40028|publisher=Office of the High Representative in Bosnia and Herzegovina|accessdate=10 August 2009|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110606075959/http://www.ohr.int/print/?content_id=40028|archivedate={{dat|2011|06|06||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Youth Initiative for Human Rights in Serbia letter to the Serbian President to commemorate the Srebrenica genocide|url=http://www.advocacynet.org/blogs/index.php/2009/02/11/serbian-ngos-press-for-commemoration-of-?blog=145|publisher=Youth Initiative for Human Rights in Serbia|accessdate=10 August 2009|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110718144942/http://www.advocacynet.org/blogs/index.php/2009/02/11/serbian-ngos-press-for-commemoration-of-?blog=145|archivedate={{dat|2011|07|18||bez}}}}</ref><ref>{{ziņu atsauce|title=Mladic shadow hangs over Srebrenica trial|url=http://www.guardian.co.uk/world/2006/aug/21/warcrimes|date=21 August 2006|accessdate=1 November 2008|work=The Guardian |location=London}}</ref><ref name="IWPR_Oct31">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.iwpr.net/?p=tri&s=f&o=347560&apc_state=henh|title=ICTY – Tribunal Update|last=Goetze|first=Katharina|date=31 October 2008|publisher=Institute for War & Peace Reporting|accessdate=1 November 2008}}</ref><ref>{{ziņu atsauce|title=Srebrenica Genocide Trial to Restart|url=http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2006/08/20/AR2006082000360.html|author=Mike Corder|date=20 August 2006|accessdate=26 October 2010|work=The Washington Post}}</ref> ({{val|bs|Genocid u Srebrenici}}), bija vairāk nekā 8000 [[bosnieši|bosniešu]] [[islāms|musulmaņu]] vīriešu un zēnu nogalināšana 1995. gada jūlijā [[Srebrenica]]s pilsētā un tās apkārtnē [[Bosnijas karš|Bosnijas kara]] laikā. Cilvēkus nogalināja [[Serbu Republika]]s armija, kas darbojās ģenerāļa [[Ratko Mladičs|Ratko Mladiča]] vadībā. [[ANO ģenerālsekretārs]] [[Kofi Annans]] to nosauca par smagāko noziegumu Eiropā kopš [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām.<ref name="UN SecGen 10th anniv">[http://www.un.org/News/Press/docs/2005/sgsm9993.doc.htm UN Press Release SG/SM/9993UN, 11/07/2005 "Secretary-General Kofi Annan’s message to the ceremony marking the tenth anniversary of the Srebrenica massacre in Potocari-Srebrenica"]. Retrieved 9 August 2010.</ref><ref name="iwpr.net">Institute for War and Peace Reporting, Tribunal Update: Briefly Noted (TU No 398, 18 March 2005) [http://www.iwpr.net/?p=tri&s=f&o=235656&apc_state=henitri2005]</ref> Slaktiņā piedalījās arī Serbijas paramilitārā vienība "Skorpioni",<ref name="Williams">{{ziņu atsauce|url=http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2005/06/24/AR2005062401501_pf.html |title=Srebrenica Video Vindicates Long Pursuit by Serb Activist |work=The Washington Post  |accessdate=26 May 2011 |first=Daniel |last=Williams}}</ref><ref name="ReferenceC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.icty.org/x/cases/kordic_cerkez/tjug/en/kor-tj010226e.pdf |title=ICTY – Kordic and Cerkez Judgement – 3. After the Conflict |format=PDF |accessdate=11 July 2012}}</ref> kā arī daži simti brīvprātīgo no Ukrainas un Krievijas.<ref name=rv>{{grāmatas atsauce |url=http://books.google.com/books?id=XS1vHuAgcZgC&pg=PA3|title=Memories of Mass Repression: Narrating Life Stories in the Aftermath of Atrocity |author=Norman M. Naimark|year=2011|work= |publisher= Transaction Publishers |accessdate=4 August 2013}}, p. 3.</ref><ref>{{tīmekļa atsauce | title = Greece faces shame of role in Serb massacre |date = 5 January 2003 | work = [[The Guardian]] | url = http://www.theguardian.com/world/2003/jan/05/balkans.warcrimes}}</ref><ref name="nytimes.com">The New York Times, "Life in the Valley of Death" by Scott Anderson, 29 May 2014. http://www.nytimes.com/interactive/2014/05/29/magazine/srebrenica-life-in-the-valley-of-death.html?_r=2&smid=tw-share</ref>

sentences: {{Commonscat|Capitals in North America}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Nils Stenboks-Fermors
| vārds_orig = ''Nils Graf Stenbock-Fermor''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1904
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 3
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Nītaure|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1969
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 15
| m_vieta = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[mākslinieks]], [[scenogrāfs]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = [[Aleksandrs Stenboks-Fermors]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Grāfs Nils Stenboks-Fermors''' ({{val|de|Nils Graf Stenbock-Fermor}}; dzimis {{dat|1904|9|3}}, miris {{dat|1969|10|15}}) bija [[Nītaure|Nītaurē]] dzimis [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] grāmatu ilustrators un scenogrāfs.

sentences: '''.bm''' ir [[Bermuda]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Kalaallit Nunaat''
''Grønland''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Grenlande
|            valsts_nosaukums = Greenland
|               karoga_attēls = Flag of Greenland.svg
|            karoga_nosaukums = Grenlandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms Greenland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Grenlandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = "''[[Nunarput utoqqarsuanngoravit]]''"
|               kartes_attēls = Greenland (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Nūka]] (Gothoba)
| latd=64 | latm=10 | latNS=N | longd=51 | longm=43 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[grenlandiešu valoda]] (kalālisuta)
|             etniskās_grupas = 88% [[inuīti]] un inuītu-dāņu pēcteči,
12% eiropiešu, galvenokārt [[dāņi]]
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Parlamentāra demokrātija ar konstitucionālu monarhiju
|        valsts_galvas_tituls = Monarhs
|                valsts_galva = [[Frederiks X]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
Augstā Komisāre
|               valsts_galva2 = [[Julie Præst Wilche]]
|       valsts_galvas_tituls3 = Premjerministrs
|               valsts_galva3 =
[[Múte Bourup Egede]]
|        neatkarības_iegūšana = Autonoma valsts
|         neatkarības_piezīme = no [[Dānijas Karaliste]]s
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 2 166 086
|               platība_rangs = 12.
|              procenti_ūdens = 83,1
|          iedzīvotāju_skaits = 56 483<ref>http://countrymeters.info/en/Greenland/</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 0,028
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 1,1 miljards
|                IKP_PPP_gads = 2001
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 37 009
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,786
|                    HDI_gads = 2010
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 61.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Dānijas krona]]
|                valūtas_kods = DKK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = no -4 līdz +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.gl]]
|              tālsarunu_kods = 299
|                iso_kods_num = 304
|              iso_kods_alfa2 = GL
|              iso_kods_alfa3 = GRL
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Marta īdas
| attēls = The Ides of March Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ides of March''
| žanrs = drāma, politiska filma
| režisors = [[Džordžs Klūnijs]]
| producents = * [[Grānts Heslovs]]
* [[Braiens Olivers]]
* Džordžs Klūnijs
| scenārija autors = * [[Bo Vilimons]]
* Džordžs Klūnijs
* Grānts Heslovs
| galvenajās lomās = * [[Raiens Goslings]]
* Džordžs Klūnijs
* [[Evana Reičela Vuda]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Džefrijs Raits]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Smokehouse Pictures]]''
* ''[[Appian Way Productions]]''
* ''[[Exclusive Media]]''
* ''[[Cross Creek Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2011|8|31|Venēcijas filmu festivāls|2011|10|7|ASV}}
| ilgums = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/ides-march-2011|title=The Ides of March|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 31, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190831134807/https://bbfc.co.uk/releases/ides-march-2011|archivedate={{dat|2019|08|31||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|76,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=idesofmarch.htm|title=The Ides of March (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Marta īdas"''' ({{val|en|The Ides of March}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] politiska drāma, kas balstīta uz Bo Vilimona lugu ''Farragut North''. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džordžs Klūnijs]]. Citas lomas filmā atveido [[Raiens Goslings]], [[Evana Reičela Vuda]], [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Marisa Tomeja]] un [[Džefrijs Raits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|8|31||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
Par '''Levenšteina attālumu''' jeb '''rediģēšanas attālumu''' starp divām simbolu virknēm [[informācijas teorija|informācijas teorijā]] un [[datorzinātne|datorzinātnē]] sauc minimālo darbību skaitu, kas nepieciešams, lai vienu virkni pārveidotu otrā. Viena darbība var būt:
* simbola iespraušana;
* simbola izmešana;
* simbola aizvietošana.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Punctospirifer kentuckyensis blunt brachial.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Punctospirifer kentuckyensis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Spiriferida
| kārta_lv =Spiriferīdi
| dzimta =Spiriferinidae
| ģints =Punctospirifer
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''13. jūlijs''' ir gada 194. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (195. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 171 diena.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Commonwealth of the Northern Mariana Islands
Sankattan Siha Na Islas Mariånas
|    pilnais_valsts_nosaukums = Ziemeļu Marianas Salu Sadraudzība
|            valsts_nosaukums = Northern Mariana Islands
|               karoga_attēls = Flag_of_the_Northern_Mariana_Islands.svg
|            karoga_nosaukums = Ziemeļu Marianas Salu karogs
|              ģerboņa_attēls = Seal of the Northern Mariana Islands (alternate).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ziemeļu Marianas Salu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''Gi Talo Gi Halom Tasi'' ([[čamorru valoda|čamorru]])
''Satil Matawal Pacifiko'' ([[Karolīniešu valoda|karolīniešu]])
|               kartes_attēls = LocationNorthernMarianas.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Saipana]]
| latd=15 | latm=11 | latNS=N | longd=145 | longm=45 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]], [[čamorru valoda|čamorru]], [[karolīniešu valoda|karolīniešu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Prezidentāla demokrātija
|        valsts_galvas_tituls = [[ASV prezidents]]
|                valsts_galva = [[Džo Baidens]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Ziemeļu Marianas Salu gubernators|Gubernators]]
|               valsts_galva2 = Beniņjo Fitials
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Sadraudzība (ASV salu teritorijas)|Sadraudzība]]
|         neatkarības_piezīme = savienībā ar [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Sadraudzības statuss
|          neatkarības_datums = [[1978]].g.
|       neatkarības_notikums2 = [[ANO aizbildniecība|Aizbildniecības]] beigas
|         neatkarības_datums2 = [[1986]].g.
|                 platība_km2 = 477
|               platība_rangs = 195
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2007
|          iedzīvotāju_skaits = 84 546
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 198
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 168
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[ASV dolārs]]
|                valūtas_kods = USD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +10
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .mp
|              tālsarunu_kods = +1 670
|                iso_kods_num = 580
|              iso_kods_alfa2 = MP
|              iso_kods_alfa3 = MNP
}}
'''Ziemeļu Marianas Salas''' (oficiālais nosaukums '''Ziemeļu Marianu Salu Sadraudzība''' — {{val|en|Commonwealth of the Northern Mariana Islands}} ''(CNMI),'' {{val|ch|Sankattan Siha Na Islas Mariånas}}, [[Karolīniešu valoda|karolīniešu]]: ''Commonwealth Téél Falúw kka Efáng llól Marianas'') ir ar [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sadraudzības statusā esoša valsts [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] rietumu daļā, [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzijā]]. Ziemeļu Marianas Salas sastāv no 15 lielākām salām [[Marianas salas|Marianas salu]] arhipelāgā, taču praktiski visi iedzīvotāji dzīvo trijās no tām — [[Saipana|Saipanā]], [[Rota (Marianas)|Rotā]] un [[Tiniana|Tinianā]].

sentences:
{{cita nozīme|štatu|upi|Kolorādo (upe)}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Kolorādo
| official_name           = ''Colorado''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = Mesa verde cliff palace close.jpg
| imagesize               = 235px
| image_caption           = Indiāņu senpilsēta [[Mesavērdas nacionālais parks|Mesavērdas nacionālajā parkā]]
| image_flag              = Flag of Colorado.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Seal of Colorado.svg
| seal_size               = 90px
| nickname                = ''The Centennial State''
| motto                   = ''Nil sine numine''
| anthem                  =
| capital                 = [[Denvera]]
| largest_city            =
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Colorado in United States.svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Kolorādo atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Džareds Polis]] (''Jared Polis'')
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 269837
| area_land_km2           = 268866
| area_water_km2          = 971
| area_water_percent      = 0,36
| area_rank               =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 5773714
| population_as_of        = 2020. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie - 91,91%
melnie - 4,74%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] - 31%
[[katoļi]] - 23%
nereliģiozi - 21%
| elevation_max_m         = [[Elberta kalns]], 4401
| timezone                = MST
| utc_offset              = -7
| timezone_DST            = MDT
| utc_offset_DST          = -6
| website                 = [http://www.colorado.gov/ www.colorado.gov]
| footnotes               =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
{{Universitātes infokaste
|name          = Jonsei Universitāte
|native_name   = 연세대학교
|image_name    = YonseiUniversityEmblem.svg
|latin_name        =
|motto             = ''Cognoscetis Veritatem et Veritas Liberabit Vos''
|tagline           =
|established       = 1957
|vision            =
|type              = privāta pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Dienvidkoreja#Āzija
| latd  = 37.566398 | latNS  = N
| longd = 126.938803 | longEW = E
| academic_staff    = 1724 (2020)
| administrative_staff  = 970 (2020)
|students          = 30277 (2020)
|postgrad          = 11350 (2020)
|doctoral          = 3239 (2020)
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Korejas Republika|Seula}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              = Yonsei_university_logo_en.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Algodonīts
|attēls=
|klase=[[Arsenīdu minerāli]]
|ŠtruncaID=2/A.01-10
|ķīm_formula=Cu6As
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Sudrabpelēka, tēraudpelēka, "rūsē" bronzas krāsā
|svītra=
|habituss=Masīvs, virsmas oksidējas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas lūzuma līdzīgs, drīzāk nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,55
}}
__NOTOC__

sentences: '''Ēstgriba''' jeb '''apetīte''' ({{val|la|appetitus}} — 'vēlme, tieksme') ir vēlme pēc [[ēdiens|ēdiena]], ko izjūt kā vieglu [[izsalkums|izsalkumu]]. Apetīte ir visām augstākajām dzīvības formām, un tā kalpo kā pietiekamas enerģijas uzņemšanas regulators, lai uzturētu [[vielmaiņa|vielmaiņu]]. Organismam ilgstoši nesaņemot barību, tā pāriet [[bads|bada]] sajūtā. Izteikts ēstgribas trūkums tiek saukts par [[anoreksija|anoreksiju]], bet slimīgi pastiprināts — par [[bulīmija|bulīmiju]].

sentences: '''Elektromagnēts''' ir tāda veida [[magnēts]], kura magnētisko lauku rada tam pieslēgta [[līdzstrāva]]. Strāvu atvienojot, [[magnētiskais lauks]] izzūd. Elektromagnētus plaši lieto kā komponentus dažādās elektriskās ierīcēs, piemēram, [[elektrodzinējs|elektromotoros]], [[ģenerators|ģeneratoros]], [[relejs|relejos]], [[skaļrunis|skaļruņos]], [[cietais disks|cietajos diskos]], magnētiskās rezonanses aparātos, televizoru [[kineskops|kineskopos]] u.c. Lielus elektromagnētus lieto metāllūžņu pacelšanā un pārvietošanā.

sentences:
{{Mēneši}}
'''Novembris''' (no {{val|la|novem}} — 'deviņi') ir [[gads|gada]] vienpadsmitais [[mēnesis]]. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''salnas''' vai '''Mārtiņu mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''graudinis mėnuo'', bet mūsdienās — ''lapkritis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> [[Astroloģija|Astroloģijā]] sākas ar [[Saule|Sauli]] Skorpiona zīmē, beidzas ar Sauli Strēlnieka zīmē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mans sargeņģelis
| attēls                   = My sisters keeper poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Sister's Keeper''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Niks Kasavetess]]
| producents               =
* [[Stīvens Fursts]]
* [[Skots Goldmans]]
* [[Marks Džonsons]]
* [[Čaks Pačeko]]
* [[Mendels Tropers]]
| scenārija autors         =
* [[Džeremijs Levens]]
* Niks Kasavetess
| galvenajās lomās         =
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Ebigeila Breslina]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Džeisons Patriks]]
* [[Sofija Vasiļjeva]]
* [[Džoana Kjūsaka]]
| mūzika                   = [[Ārons Zigmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Curmudgeon Films]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|6|29||bez}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-sisters-keeper-2009|title=My Sister's Keeper|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 29, 2019|archive-date={{dat|2019|03|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190329225713/http://www.bbfc.co.uk/releases/my-sisters-keeper-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mysisterskeeper.htm|title=My Sister's Keeper (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|95,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mans sargeņģelis"''' ({{val|en|My Sister's Keeper}}) ir 2009. gada drāma, kas balstīta uz Džodijas Pikoltas tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Niks Kasavetess]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kemerone Diasa]], [[Ebigeila Breslina]], [[Aleks Boldvins]], [[Džeisons Patriks]], [[Sofija Vasiļjeva]] un [[Džoana Kjūsaka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|6|29||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ērihs Prībke
|          vārds_orig = ''Erich Priebke''
|              attēls = Erich Priebke in servizio presso l'ambasciata tedesca di Roma.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Ērihs Prībke Vācijas vēstniecībā Romā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1913
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 29
|            dz_vieta = [[Hennigsdorfa]], [[Vācijas impērija]]<br>([[Brandenburga]], {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2013
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Roma]], {{ITA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[SS]] hauptšturmfīrers
|                gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Anglijas cilvēki]]
[[Kategorija:Anglijas vēsture]]
[[Kategorija:Ģermāņi]]

sentences: '''Turbāns''' ir vīriešu un sieviešu [[galvassega]] no viegla, bieza [[zīds|zīda]] auduma, kas vairākkārtīgi apsieta ap galvu, nosedzot [[mati|matus]]. Turbānu, kas rotāts ar grezumlietām, sauc par '''čalmu'''. Kā tradicionāla galvassega tā tiek izmantota [[Ziemeļāfrika]]s un [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] valstīs, kā arī [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

2C-B struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 66142-81-2
|      ķīmiskā formula = C10H14BrNO2
|              molmasa = 260,13
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Asarupe
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Krustalīce]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=08 | iet_plat_s=51 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=46 | iet_gar_s=31 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 13,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''1. jūnijs''' ir gada 152. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (153. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 213 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Taizemes mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Taizemes vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences: [[Filozofija|Filozofijā]] '''dabiskā kārtība''' ir [[Morāle|morālais]] avots, no kura dabiskie likumi cenšas iegūt savu autoritāti. Dabiskā kārtība ietver būtņu dabisko mijiedarbību vienai ar otru, [[Tieslietas|likuma]] neesamības gadījumā, kuru dabiskie likumi mēģina nostiprināt. Tas ir saistīts ar [[Darma|darmu]].

sentences: '''Šķīdums''' ir stabila homogēna [[Dispersā sistēma|dispersa sistēma]] jeb vairākkomponenšu vienfāzes sistēma. Dispersās sistēmas, kas atbilst sniegtajai definīcijai, mēdz precizējoši saukt par īstajiem šķīdumiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           valsts = Bacteria
|        valsts_lv = Baktērijas
|             tips = Firmicutes
|            klase = Bacilli
|            kārta = Bacillales
|           dzimta = Paenibacillaceae
|            ģints = Paenibacillus
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Zempera opera
| attēls           = Semperoper at night.jpg
| attēla apraksts  = Zempera opera naktī
| attēla izmērs    = 220px
| adrese           = Theaterplatz 2
 01067 Dresden
| pilsēta          = [[Drēzdene]]
| valsts           = {{DEU}}
| arhitekts        = Gotfrīds Zempers (1841)
 Manfrēds Zempers (1878)
 Volfgangs Henšs (1977)
| dibināšanas gads = 1719
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Ulrike Heslere
| lielā zāle       = 1323
| zāle1            = Mēģinājumu zāle
| zāle1_vietas     = 200
| mājas lapa       = [http://www.semperoper.de/ www.semperoper.de/]

sentences:
[[Kategorija:Sakari| ]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences: '''Kulta filma''' ir [[kinofilma]], kas ir ieguvusi specifisku un uzticīgu fanu grupu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.allmovie.com/glossary/term/cult+film%2C+movie |title=All Movie Guide glossary |access-date={{dat|2011|07|15||bez}} |archive-date={{dat|2010|04|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100407181945/http://www.allmovie.com/glossary/term/cult+film,+movie }}</ref> Bieži vien kulta filmas nav populāras, ja neskaita to nelielās [[fandoms|fanu bāzes]], taču ir bijuši izņēmumi, kas ir iecienīti plašākā auditorijas lokā (piemēram, filmas "[[Cīņas klubs (filma)|Cīņas klubs]]" un "[[Žokļi (filma)|Žokļi]]"). Daudzas kulta filmas ir šķērsojušas savu sākotnējo kulta statusu un kļuvušas par kinoklasikām (piemēram, filmas "[[Dzīvo miroņu nakts]]" un "[[Klerki]]"), taču citas tiek atzītas par "tik sliktām, ka ir labas" un netiek plaši atzītas (piemēram, filma ''[[Plan 9 from Outer Space]]''). Kulta filmas bieži kļūst par plaukstošas, apmātas un komplicētas fanu subkultūras avotu. Šī iemesla dēļ tās tiek salīdzinātas ar [[kults|kultiem]]. Ne katra filma ar uzticīgu fanu bāzi ir kulta filma. Parasti kulta filmas ir filmas, kas nav īpaši populāras, bet skatītāju loks, kas filmu ir redzējuši un kam tā patīk, izceļas ar īpašu fanātismu. Kulta filmas bieži vien ir ekscentriskas, neseko ierastajiem kino standartiem un apskata tēmas, kas netiek uzskatītas par populārām. Arī kritiķu attieksme pret daudzām kulta filmām ir divdomīga, jo filmu veidotāji bieži noraida parastos stāsta stāstīšanas veidus un tehniskos risinājumus.<ref>Cult films at [http://www.filmsite.org/cultfilms.html Film site]</ref>

sentences: '''Ekonomiskais pārpalikums''' ir [[Terminoloģija|termins]], kas apraksta situāciju [[Tirgus ekonomika|tirgū]], kad ir iespēja iegādāties lielāku [[Prece|preču]] daudzumu par konkrēto [[Cena (ekonomika)|cenu]], nekā tas ir nepieciešams [[Pirkšana|pircējiem]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/ekonomika/10-12-klase/pieprasijums-un-piedavajums-1668/re-d9f3d124-0e0a-4e01-9d68-d6dca39540d3|title=Tirgus līdzsvars, līdzsvara cena — teorija. Ekonomika, 10. - 12. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2019-03-25|language=lv}}</ref>

sentences: '''10. augusts''' ir gada 222. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (223. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 143 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Augusts Lebrehts Bretšneiders
|          vārds_orig = ''August Lebrecht Bretschneider''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1771
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = Gersdorfa, [[Saksija]], (tagad {{GER}})
|              m_gads = 1840
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = pedagogs un mūziķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Izabella I
| vārds_orģ           = ''Isabella I''
| attēls              = IsabellaofCastile03.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =

| amats               = Kastīlijas un Leonas karaliene
| term_sākums         = {{dat|1474|12|11|N}}
| term_beigas         = {{dat|1504|11|26|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =

| amats2              = Aragonas, Maļorkas, Neapoles un Valensijas karaliene konsorte
| term_sākums2        = {{dat|1479|1|20|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1504|11|26|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =

| dzim_dati           = {{dat|1451|4|22}}
| dzim_vieta          = Madrigala de las Altastorresa (''Madrigal de las Altas Torres''), [[Kastīlija un Leona]]
([[Kastīlija un Leona]], {{ESP}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1504|11|26|1451|4|22}}
| mir_vieta           = [[Medina del Kampo]], [[Kastīlija un Leona]]
([[Kastīlija un Leona]], {{ESP}})
| apglabāts           = [[Granadas karaliskā kapela]], [[Granada]], [[Andalūzija]], {{ESP}}
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = [[Trastamaru dinastija]]
| tēvs                = [[Huans II]]
| māte                = [[Portugāles Izabella]]
| dzīvesb             = [[Aragonas Ferdinands II|Ferdinands II]]
| bērni               = 7 bērni, to skaitā [[Aragonas Izabella]], [[Aragonas Huans]], [[Huana Trakā]], [[Aragonas Marija]], [[Aragonas Katrīna]]
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Isabella I of Castile Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Izabella I''' ({{val|es|Isabel I, Ysabel}}; dzimusi {{dat|1451|4|22}}, mirusi {{dat|1504|11|26}}) bija [[Kastīlijas karaliste|Kastīlijas un Leonas]] karaliene.

sentences:
{{Tēla infokaste|image=|name=Šerifs Vudijs|first="[[Rotaļlietu stāsts]]" (1995)|last="[[Rotaļlietu stāsts 4]]" (2019)|occupation=Šerifs, kovbojs|series=[[Rotaļlietu stāsts (filmu sērija)|Rotaļlietu stāsta]]|species=[[Rotaļlieta]]|voice=[[Toms Henkss]] <small>(filmās, video spēlēs un reklāmās)</small>}}
'''Šerifs Vudijs''' ({{val|en|Sheriff Woody}}) ir personāžs un galvenais varonis pilnmetrāžas ''[[Walt Disney Pictures]]'' un ''[[Pixar Animation Studios|Pixar]]'' studijas animācijas filmu sērijā "[[Rotaļlietu stāsts (filmu sērija)|Rotaļlietu stāsts]]",<ref>{{Atsauce|title=Toy Story|url=https://www.imdb.com/title/tt0114709/|publisher=Walt Disney Pictures,  Pixar Animation Studios|date=1995-11-22|accessdate=2021-03-16|first=John|last=Lasseter|others=Tom Hanks, Tim Allen, Don Rickles, Jim Varney}}</ref> kurā viņu ierunā [[Toms Henkss]]. Vudijs ir kovboju lupatu lellīte un Endija Deiva [[rotaļlieta]]. Viņš, tāpat kā visas pārējās "Rotaļlietu stāsta" rotaļlietas, atdzīvojas tad, kad to saimnieks un citi cilvēki uz viņiem neskatās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Strelitzia nicolai
| attēls = Strelitzia nicolai 3.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Strelīciju dzimta
| dzimta = Strelitziaceae
| ģints = Strelitzia
| ģints_lv = Strelīcijas
| autors = Regel & Körn.
| suga = Strelitzia nicolai
| suga_lv = Nikola strelīcija
}}'''Nikola strelīcija''' (''Strelitzia nicolai'') ir strelīciju suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir no [[Zimbabve]]s austrumiem līdz [[Kvazulu-Natāla]]s un [[Botsvāna]]s austrumiem. Augs aug galvenokārt [[Subtropu josla|subtropu]] biomā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:798185-1|title=Strelitzia nicolai Regel & Körn. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-25|language=en}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorīda kristālrežģis

Kālija hlorīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7447-40-7
|      ķīmiskā formula = KCl
|              molmasa = 74,55
|              blīvums = 1987
|  kušanas temperatūra = 1049 K (776 °C)
| viršanas temperatūra = 1770 K (1500 °C)
| šķīdība ūdenī        = 28,1 g/100 ml (0 °C)
34,4 g/100 ml (20 °C)
56,7 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorīds''' (KCl) ir balta kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tehniskais kālija hlorīds [[dzelzs]] sāļu piemaisījumu dēļ mēdz būt sarkanīgs.

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Neciklopēdija
| logo_attēls          =
| veids                = Satīrisks [[wiki]]
| valsts               =
| īpašnieks            =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2005|1|2}}
| valodas              =
| komerciāla           =
| reģistrācija         = Nav obligāta
| reģistrēti_lietotāji =
| mājas_lapa           = {{url|https://en.uncyclopedia.co}}
}}
'''Neciklopēdija''' (''Uncyclopedia'') ir satīriska [[tīmekļa vietne]], kurā tiek [[Parodija|parodēta]] [[Vikipēdija]]. Mājaslapa tika atvērta 2005. gadā sākotnēji kā uz ''[[wiki]]'' bāzēts projekts [[Angļu valoda|angļu valodā]]. Pašlaik Neciklopēdija ir pieejama vairāk nekā 75 [[Valoda|valodās]], arī [[Latviešu valoda|latviešu valodā]]. Rakstu veidošanā tiek izmantoti dažādi [[Humors|humora]] stili. Tāpat kā Vikipēdijai, arī Neciklopēdijai ir savas vadlīnijas, kāda veida saturs ir pieņemams un kāds nav. Laika gaitā šīs pamatnostādnes ir kļuvušas arvien stingrākas. Mājaslapa ir saņēmusi mediju uzmanību ar saviem rakstiem par cilvēkiem un vietām.

sentences:
[[Kategorija:Antiutopija]]
[[Kategorija:Literāri darbi pēc žanra]]
[[Kategorija:Romāni]]

sentences:
'''Makenzijs''' var būt:
* [[Arturs Makenzijs]] (''Arthur Ford Mackenzie''; 1861—1905) — Jamaikas šaha problēmists;
* [[Džordžs Makenzijs]] (''George Henry Mackenzie''; 1837—1891) — Lielbritānijas un ASV šahists.

sentences:
novietojums]]
[[Londona]]s administratīvo iedalījumu veido 32 '''Londonas rajoni''' (''London borough'') un [[Londonas Sitija]] (''City of London''). Pašreizējie administratīvie rajoni tika izveidoti [[1965]]. gada [[1. aprīlis|1. aprīlī]] pēc Londonas administratīvās teritorijas paplašināšanas. 12 administratīvie rajoni, kuru teritorijas atradās Londonā pirms reformas, tiek dēvēti par [[Iekšējā Londona|Iekšējo Londonu]], savukārt atlikušie 20, kurus izveidoja uz jaunpievienotās Londonai teritorijas, — [[Ārējā Londona|Ārējo Londonu]]. Trim rajoniem ir piešķirts apzīmējums "karaliskais" (''royal''), un vienam no tiem ir ''city'' statuss. Administratīvie rajoni sīkāk iedalās pilsētas daļās.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Nanomedicīna''' ir nanotehnoloģiju pielietošana medicīnā.<ref name="nano1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |title=What is nanotechnology and what is nanomedicine? |access-date={{dat|2015|11|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150929140807/http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |archivedate={{dat|2015|09|29||bez}} }}</ref> Tā ir saistīta ar materiālu un ierīču izveidi un to izmantošanu molekulāros un atomāros procesos šūnu līmenī.<ref name="nano2">[http://www.genome.gov/11508736#al-3  Nanomedicine fact sheet]</ref><ref name="nano3">[Tibbals, H.F. Medical Nanotechnology and Nanomedicine. CRC Press, 2010. 527 p.]</ref> Šobrīd nanomedicīnas nozīmīgākie sasniegumu ir redzami nanodaļiņu pielietojumā zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā. Metodes ir dažādās izstrādes stadijās: teorētiskās metodes, metodes, kuras ir dažādās pārbaudes stadijās, metodes, kuras jau tiek pielietotas praktiski.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīna, kura šobrīd ir pieejama, palīdz pārvarēt dažas grūtības, ar kurām sastopas tradicionālā medicīna:
* zāļu molekulu sliktā šķīdība ūdenī, līdz ar to cilvēka ķermenis tās pietiekami lielā daudzuma nevar neabsorbēt, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāļu molekulu izvadīšanās no cilvēka ķermeņa pirms tās ir paspējušas sasniegt vai iedarboties uz mērķa audiem vai orgāniem, neskatoties uz to, ka cilvēka ķermenis zāļu molekulas labi un pietiekamā daudzumā bija absorbējis,
* zāļu izraisītie blakusefekti, jo tās var iedarboties ne tikai uz slimajiem audiem un orgāniem, bet arī uz veselajiem. Piemēram, zāles, kuras tiek izmantotas vēža ārstēšanai un kurām vajadzētu iedarboties tikai uz vēža šūnām, iedarbojas arī uz veselajiem audiem un orgāniem, tos bojājot.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīnas devums zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā:
* organisms absorbē pietiekami lielu zāļu daudzumu, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles, kuras tiek ievadītas organismā, organismā paliek pietiekami ilgi, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles iedarbojas tikai uz mērķa šūnām, mērķa audiem un mērķa orgāniem.<ref name="nano2"/>
Ir zināms, ka agrīna slimības diagnosticēšana var palīdzēt laicīgi uzsākt slimības ārstēšanu, uzlabot pacienta prognozes, uzlabot un saglabāt pacienta dzīves kvalitāti un pat novērst pacienta nāvi. Daudzas slimības gadiem neizraisa sūdzības un simptomus, bet cilvēka ķermenī jau ir atrodami pierādījumi par esošo slimību molekulārā līmenī. Nanomedicīna var būt pielietojama agrīnā slimību diagnostikā.<ref name="nano2"/> Nanotehnoloģijas ļauj strādāt ar instrumentiem, kuri var novērtēt lielu daudzumu šūnu ātri, precīzi un lēti, un cilvēka ķermeni var pētīt kā dinamisku molekulārās bioloģijas procesu tīklu. Tas atver jaunas iespējas slimību ārstēšanā ar specifiskām stratēģijām, kas mērķētas mainīt un kontrolēt molekulāros ceļus šajā tīklā. Tas viss noved pie medikamentu pielāgošanas individuālam genomam un fizioloģiskam stāvoklim, balstoties uz ātriem un detalizētiem individualizētiem izmeklējumiem. Vienkāršāk sakot — medicīna ir daudz personalizētāka un smalkāka.<ref name="nano3"/><ref name="nano5">[Prasad, P.N. Introduction to nanomeidicine and nanobioengineering. John Wiley & Sons, 2012. 608 p.]</ref> Nanomedicīnas devums jaunām slimību diagnostikas un ārstēšanas metodēm un ierīcēm palīdzētu ievērojami uzlabot vispasaules veselības stāvokli.<ref name="nano2"/><ref name="nano3"/><ref name="nano5"/> Nanomedicīna tiek pielietota, lai uzlabotu pacientu ārstēšanas un dzīves kvalitāti, kuri cieš no dažādiem saslimšanām, kā olnīcu un krūts vēzis, nieru slimības, sēnīšu infekcijas, paaugstināts holesterīna līmenis asinīs, menopauzes simptomi, multiplā skleroze, dažādas izcelsmes hroniskas sāpes, astma un emfizēma.<ref name="nano2"/>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Marica
| citvaloda      = bg
| oriģinālnosaukums = Марица
| citvaloda2      = el
| oriģinālnosaukums2 = Έβρος
| citvaloda3      = tr
| oriģinālnosaukums3 = Meriç
| attēls            = Maritsa_Plovdiv.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Marica pie Plovdivas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Rilas kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Egejas jūra]]
| sāk_plat_d=42 | sāk_plat_m=10 | sāk_plat_s=41 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=37 | sāk_gar_s=21 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=40 | iet_plat_m=44 | iet_plat_s=17 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=01 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BUL}}
{{GRE}}
{{TUR}}
| garums            = 490
| iztekas_augstums  = 2378
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 200
| gada_notece       =
| baseins           = 53 846
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Balkāni#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Adžārija
| official_name           = აჭარა
| other_name              =
| settlement_type         = autonoma republika
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Adjara.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Coat of arms of Adjara.svg
| shield_size             = 75px
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Batumi]]
| largest_city            =
| official_language       = [[gruzīnu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Adjara in Georgia.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Adžārija atrašanās vieta Gruzijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{GEO}}
| leader_party            =
| leader_title            = valdības vadītājs
| leader_name             = Tornike Rižvadze
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 2880
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    = <ref name="Pop">[https://www.geostat.ge/en/modules/categories/41/population  "Population - National Statistics Office of Georgia". www.geostat.ge.]</ref>
| population_total        = 355500
| population_as_of        = 2022
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| blank_name              = ISO 3166 kods
| blank_info              = GE-AJ
| timezone                = UTC+4
| utc_offset              = +4
| website                 = {{URL|http://www.adjara.gov.ge/}}
| footnotes               =
}}
'''Adžārijas Autonomā Republika''' ({{val|ka|აჭარის ავტონომიური რესპუბლიკა}}, ''Acharis Avtonomiuri Respublika'') ir autonoma republika [[Gruzija]]s dienvidrietumos [[Melnā jūra|Melnās jūras]] krastā. Tās administratīvais centrs [[Batumi]] ir lielākā Gruzijas [[osta]], kā arī nozīmīga kūrortpilsēta. 1990. gadā Adžārija faktiski izstājās gan no [[Padomju Savienība|PSRS]], gan no Gruzijas PSR. 2004. gadā Adžārijai nācās atteikties no centieniem pēc suverenitātes, un tā bez asinsizliešanas atkal kļuva par Gruzijas daļu.

sentences: '''Mohaves tuksnesis''' (''Mojave Desert'') ir [[tuksnesis]] [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Aizņem daļu [[Kalifornija]]s, [[Nevada]]s, [[Jūta]]s un [[Arizona]]s štata. Robežojas ar [[Lielā Baseina tuksnesis|Lielā Baseina tuksnesi]] ziemeļos, [[Sonoras tuksnesis|Sonoras]] un [[Kolorādo tuksnesis|Kolorādo tuksnesi]] dienvidos un [[Kolorādo plato]] austrumos. Mohaves tuksnesis ir 124 tūkstošus km{{sup|2}} liels. Tajā savā starpā mijas kalnu grēdas ar ieplakām. Augstākā virsotne ir 3633 m augstā [[Čārlstona smaile]], savukārt zemākais punkts ir 86 m z. j. l. esošais Bedvoteras baseins.

sentences: '''Krustā sišana''' ir vēsturisks soda vai [[Nāvessods|nāvessoda]] veids, kurā upuris tiek piesiets vai pienaglots pie lielas koka sijas un atstāts karāties, iespējams, vairākas dienas, līdz galīgai nāvei no nespēka un [[nosmakšana]]s.<ref>{{cite journal|last1=Edwards|first1=William D.|date=March 21, 1986|title=On the Physical Death of Jesus Christ|url=https://archive.org/details/sim_jama_1986-03-21_255_11/page/1455|journal=JAMA|volume=255|issue=11|pages=1455–63|citeseerx=10.1.1.621.365|doi=10.1001/jama.1986.03370110077025|pmid=3512867}}</ref><ref>{{cite journal|last1=Byard|first1=Roger W.|date=March 5, 2016|title=Forensic and historical aspects of crucifixion|journal=Forensic Science, Medicine, and Pathology|volume=12|issue=2|pages=206–208|doi=10.1007/s12024-016-9758-0|pmid=26945744|s2cid=5955208}}</ref> Romieši to izmantoja kā sodu. Krustā sišana dažās pasaules daļās tika izmantota vēl divdesmitajā gadsimtā.<ref>Roger Bourke, ''Prisoners of the Japanese: Literary imagination and the prisoner-of-war experience'' (St Lucia: University of Queensland Press, 2006), Chapter 2 "''A Town Like Alice'' and the prisoner of war as Christ-figure", pp. 30—65.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Hermanis Cigra
|     vārds_orig = ''Johann Hermann Zigra''
|         attēls = Johann Hermann Zigra.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1775
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Lībeka]], [[Svētā Romas impērija]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1857
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dārznieks, botāniķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Zemapziņa''' ir [[psihisks process]], kas noris zem [[apziņa]]s sliekšņa un nav pakļauts tiešas apziņas kontrolei. Psihiskās atspoguļošanas forma, kurā [[īstenība]]s [[tēls]] un subjektīvā [[attieksme]] pret šo tēlu nav īpašas [[refleksija]]s [[objekts]]. Zemapziņa izpaužas agrās bērna [[izziņa]]s formās, pirmatnējā [[domāšana|domāšanā]], [[intuīcija|intuīcijā]], [[afekts|afektos]], [[panika|panikā]], [[hipnoze|hipnozē]], [[sapņi|sapņos]], kā arī [[jūtas|jūtās]] un [[rīcība|rīcībā]], kuru [[cēlonis|cēloni]] cilvēks neapzinās. Zemapziņa nepārtraukti uztver, pārstrādā, uzkrāj un reproducē daudz derīgas [[informācija]]s, līdz ar to nodrošinot pašreizējo un gaidāmo situāciju atspoguļošanos [[smadzenes|smadzenēs]], turklāt netraucējot ar apziņu saistītos psihiskos procesus, jo tikai neliela zemapziņas informācijas daļa nonāk apziņā. Zemapziņa ar savām neizsmeļamajām informacijas un rīcības variantu rezervēm aktīvi piedalās apziņas izvirzīto [[problēma|problēmu]] risināšanā un lēmumu pieņemšanā. Daļa zemapziņas satura nonāk apziņā viegli, daļa - ar grūtībām un tikai īpašos apstākļos (piem., hipnozē), bet daļa apziņai praktiski nav pieejama. Sen aizmirsti iespaidi, domas, [[emocijas]], zem apziņas sliekšņa vēl joprojām darbojas gan savstarpēji, gan kopā ar neseniem [[atmiņa]]s [[fakts|faktiem]], veidojot jaunas atziņas un [[tendence]]s, kas pilnīgi negaidīti var palīdzēt atrisināt līdz tam neatrisināmas problēmas un uzdevumus. Zemapziņā notiekošo [[process|procesu]] [[loģika]] principā neatšķiras no apziņas procesu loģikas. Tas dod iespēju zemapziņas aktivitātes rezultātus auglīgi izmantot apzinātajā darbībā.

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = ''Molņija-M''
| oriģ. nosaukums = ''Молния-М''
| izgat. nosaukums = ''8К78М''
| attēls =
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = ''[[R-7]]''
| raķešu grupa = ''[[Sojuz (nesējraķete)|Sojuz]]''
| valsts = {{URS}} → {{RUS}}
| izgatavotājs = ''[[RKK Energija]]''
| augstums = 40,00 m
| diametrs = 2,95 m
| masa = 305 460 kg
| pakāpes = 3
| LEO masa =
| statuss = ekspluatācijā
| starta vietas = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]], [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| startu skaits = 292
| veiksmīgie = 20
| avārijas = 272
| daļēji =
| pirmais = {{dat|1964|2|19|SK}}
| pirmais pavadonis =
}}
'''''Molņija-M''''' (''Молния-М'') bija [[PSRS]], vēlāk [[Krievija]]s [[nesējraķete|nesējraķešu]] saime. Kopš izstrādes 1960. gadu sākumā raķetei ir bijusi sešās konfigurācijās, kas atšķīrās ar augšējās pakāpes veidu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Saussurea alpina T77.3.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Saussurea alpina''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Saussurea
| ģints_lv = Rūgtlapes
| binomial = Saussurea
| sinonīmi =
}}'''Rūgtlapes''' ({{Val-la|Saussurea}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 500 sugas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:331933-2|title=Saussurea DC. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-09|language=en}}</ref> kuru dabiskais izplatības areāls ir [[Austrumāzija|Austrumāzijas]], [[Eiropa|Eiropas]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] [[Mērenā josla|mērenajos]] un arktiskajos reģionos, ar vislielāko sugu daudzveidību [[Himalaji|Himalajos]] un [[Austrumāzija|Austrumāzijā]].

sentences: [[File:COVID-19 rapid test.jpg|thumb|SARS-CoV-2 ātrie testi. Vīrusa antigēna noteikšanas sānplūsmas testi]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mansanaresa
| citvaloda      = es
| oriģinālnosaukums = Río Manzanares
| attēls            = Puente_de_la_Reina_Victoria_Manzanares.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Mansenaresa Madridē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Gvadarramas kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Harama]]
| sāk_plat_d=40 | sāk_plat_m=47 | sāk_plat_s=08 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=03 | sāk_gar_m=58 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=W
| iet_plat_d=40 | iet_plat_m=18 | iet_plat_s=15 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=03 | iet_gar_m=32 | iet_gar_s=21 | iet_gar_EW=W
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{ESP}}
| garums            = 92
| iztekas_augstums  = 1810
| ietekas_augstums  = 533
| kritums           =
| caurtece          = 10–15
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Spānija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alietīts
|attēls=Aliettite-87733.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.18-20
|ķīm_formula=[Mg3Si4O10(OH)2](Ca0.5,Na)0.33(Al,Mg,Fe2+)2-3(Si,Al)4O10(OH)2·n(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta, tumšzaļa
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli - redzami tikai mikroskopā, plātņaina forma
|skaldnība=Ļoti laba (?)
|lūzums=
|cietība=1-2
|spīdums=Zemjains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,556 nβ = 1,567
|pleohroisms=Nav
|blīvums=?
}}
'''Alietīts''' (nosaukts itāļu mineraloga ''Andrea Alieti'' vārdā) — rets [[māli|mālu]] [[minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā. Atrodams seno [[ezers|ezeru]] nogulumos, arī ar [[magnijs|magniju]] bagātos [[metamorfiskie ieži|metamorfajos iežos]].

sentences: '''Nenoteiktais integrālis''' ir [[funkcija]]s <math>f(x)</math> visu primitīvo funkciju <math>F(x)+C</math> kopums, kuru [[atvasinājums]] ir vienāds ar <math>f(x)</math>. To apzīmē ar <math>\int_{\,}^{\,}f(x)dx+C</math>, kur ''C'' ir [[integrācijas konstante]]. Primitīvo funkciju kopuma noteikšanu sauc par funkcijas '''integrēšanu''', un tā ir pretēja darbība [[atvasināšana]]i. Nenoteiktos integrāļus ar noteiktajiem integrāļiem saista [[Ņūtona—Leibnica formula|Ņūtona—Leibnica]] fundamentālā teorēma: funkcijas noteiktā integrāļa vērtība kādā intervālā ir vienāda ar tās nenoteiktā integrāļu starpību intervālu galapunktos. Pastāv vairāki nenoteiktā integrāļa atrašanas veidi, tai skaitā ar [[substitūcija|substitūciju]], izmantojot [[parciālā integrēšana|parciālo integrēšanu]], izmantojot nenoteiktā integrāļa linearitāti.

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Vanilla Ninja
| Image            = VanillaNinja.jpg
| Caption          = Grupas meitenes ''[[Eurolaul 2007]]''.
| Alt              = 2007
| Studio           = 4
| Studio link      = Studijas albumi
| Live             = 1
| Live link        = DVD
| Compilation      = 2
| Comp link        = Dziesmu izlases
| Singles          = 15
| Singles link     = Singli
| Video            = 1
| Video link       = DVD
| Music videos     = 12
| MV link          = Videoklipi
| Option name      = ''Ierobežotie izdevumi''
| Option           = 2
| Option color     = #79443B
| Option link      = Studijas albumi
| 1Option name     = Dziesmas citos albumos
| 1Option          = 17
| 1Option color    =
| 1Option link     = Dziesmas citos albumos
| References       = Yes
| Ref link         = Piezīmes un atsauces
|}}
Šī ir [[Igaunija|igauņu]] mūzikas grupas '''[[Vanilla Ninja]] diskogrāfija'''. Grupa ir izdevusi 4 studijas albumus, 2 dziesmu izlases un 15 singlus.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jūliuss Voldemārs fon Vulfs
|     vārds_orig = ''Julius Woldemar von Wulf''
|         attēls = Jūliuss Voldemārs fon Vulfs.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1809
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Aumeisteru muiža]], [[Valkas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1872
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Vīsbādene]], [[Prūsijas Karaliste]] (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta = [[Gaujiena]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Ādolfs Heinrihs fon Vulfs]], Kristīne Katrīna Nandelštete
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Šarlote fon Reiterna]]
|          bērni = [[Ādolfs Gerhards fon Vulfs|Ādolfs Gerhards]], [[Voldemārs fon Vulfs|Voldemārs]], Vilhelmīne Šarlote, Auguste Emma Frederika, Marija Alvīne Elizabete
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jūliuss Voldemārs fon Vulfs''' ({{val|de|Julius Woldemar Baron von Wulf}}, 1809-1872) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] jurists un [[Muižniecība|muižnieks]], kas pabeidza [[Gaujienas muiža|Gaujienas pilsmuižas]] būvi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sīkie pīšļi
| attēls                   = LittleAshes poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Little Ashes''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Pols Morisons]]
| producents               =
* [[Karlo Dusi]]
* [[Džonijs Pērsijs]]
* [[Žoms Vilalta]]
| scenārija autors         = [[Filipa Gosleta]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Havjērs Beltrāns]]
* [[Metjū Maknaltijs]]
* [[Marina Gatela]]
| mūzika                   = [[Migels Mera]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[PT Films]]''
* ''[[Aria Films]]''
* ''[[Factotum Barcelona S.L.]]''
* ''[[Met Film Production]]''
* ''[[Met Film]]''
| izplatītājs              =
* ''[[SOROlla Films]]''
* ''[[Kaleidoscope Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|10|7|Reindensas filmu festivāls|2009|5|8|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/little-ashes-2008|title=Little Ashes|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 5, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{ESP}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|767,567}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=littleashes.htm|title=Little Ashes (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 5, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sīkie pīšļi"''' ({{val|en|Little Ashes}}) ir 2008. gada [[Spānija]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāma, kuras režisors ir [[Pols Morisons]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Havjērs Beltrāns]], [[Metjū Maknaltijs]] un [[Marina Gatela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|10|7||bez}} Reindensas filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]
[[Kategorija:Eiropas Padome]]
[[Kategorija:Tiesas]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Migels Anhels Asturjass
|         vārds_orig = ''Miguel Ángel Asturias''
|             attēls = MiguelAngelAsturias.JPG
|         att_izmērs = 150px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1899
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 18
|           dz_vieta = {{vieta|Gvatemala|Gvatemala|2s=Gvatemala (pilsēta)}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1974
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 9
|            m_vieta = {{vieta|Spānija|Madride}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Romānu autors
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = Sirreālisms
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''[[El Señor Presidente]]'', ''Hombres de maíz''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1967)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Migels Anhels Asturjass''' ({{val|es|Miguel Ángel Asturias Rosales}}; dzimis {{dat|1899|10|19}}, miris {{dat|1974|6|9}}) bija gvatemaliešu dzejnieks, romānists, dramaturgs, žurnālists un diplomāts.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Pētersīļi
|           attēls =Petroselinum_crispum_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-103.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Cirtainais pētersīlis (''Petroselinum crispum'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurzieži
|          rinda_r = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurzieži
|         dzimta_r = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Petroselinum
|         ģints_lv = Pētersīļi
|         binomial = Petroselinum
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Vidusjūra]]s apkaime<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.britannica.com/EBchecked/topic/444710/parsley | title= Parsley | publisher= Britannica Online Encyclopedia | accessdate= 2010-08-19}}</ref>
|       iedalījums =
* cirtainais pētersīlis (''Petroselinum crispum'')
* ''Petroselinum neapolitanum''
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Ņūmens''' ({{val|en|Newman}}) ir [[angļu valoda|angļu]] [[uzvārds]]. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ilzeskalns
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Skats uz Ilzeskalnu.jpg
| image_caption =
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Ilzeskalna pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=64127&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 165
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 38
| lats = 31
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 23
| longs = 32
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 153
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4619 Ilzeskalns
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tievais vīrs
| operators =
| attēls = The Thin Man 1934 Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, mistērija
| režisors = [[V. S. Van Daiks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Viljams Pauels]]
* [[Mirna Loja]]
* [[Morīna O'Salivana]]
* [[Nets Pendletons]]
* [[Minna Gombela]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Thin Man''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1934|5|25}}
| ilgums = 91 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā = ''[[After the Thin Man]]'' (1936)
| imdb =
}}'''"Tievais vīrs"''' ({{Val|en|The Thin Man}}) ir 1934. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[V. S. Van Daiks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Viljams Pauels]], [[Mirna Loja]], [[Morīna O'Salivana]], [[Nets Pendletons]] un [[Minna Gombela]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Dešils Hemets|Dešila Hemeta]] 1934. gada romānu.

sentences:
'''Ogļūdeņraži''' ir [[organiskā viela|organiski savienojumi]], kas satur tikai [[ogleklis|oglekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Ogļūdeņraži parasti ir nepolāras, ūdenī nešķīstošas vielas. To [[viela|agregātstāvoklis]] [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir atkarīgs no [[molmasa|molekulmasas]]. Ogļūdeņraži ar 4-5 oglekļa atomiem molekulā ir [[gāze]]s, 4-5 līdz ~20 oglekļa atomiem molekulā ir [[šķidrums|šķidrumi]], un, ja ir vairāk oglekļa atomu, tad tie ir cietas vielas.
Ogļūdeņražus iedala [[piesātinātie ogļūdeņraži|piesātinātajos]] (kur visi oglekļa atomi ir ''sp3'' [[Orbitāļu hibridizācija|hibridizācijā]]) un [[nepiesātinātie ogļūdeņraži|nepiesātinātajos]] (kur daļa vai visi oglekļa atomi ir ''sp2'' vai ''sp'' hibridizācijā).

sentences: '''Drošais jaukšanas algoritms 2''' jeb '''SHA-2''' ({{val-en|Secure Hash Algorithm 2}}) ir [[kriptogrāfiska jaucējfunkcija]], kuru izstrādāja ASV [[Nacionālās drošības aģentūra]] (NSA).

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 86
|             7. čaula =
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Rn
|             atommasa = [222]
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Radona noteikšanas komplekts
|  oksidēšanas pakāpes = +2, 0
|  elektronegativitāte = 2,2
|              blīvums = 9,73
|  kušanas temperatūra = 202 K (-71 °C)
| viršanas temperatūra = 211,3 K (-61,7 °C)
}}

sentences:
{{cita nozīme|polārstaciju|apdzīvotu vietu|Sjojaha}}
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Sejaha
| oriģinālnosaukums    = ''Сеяха''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jamalas Ņencu autonomais apvidus#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=70| latm=10| lats=11.3| latNS=N
| longd=72| longm=30| longs=48.7| longEW=E
| novietojums          = [[Jamala]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1936
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 4
| pers_ziema           = 4
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+5]]
| mājaslapa            =
}}
'''Meteoroloģiskā stacija «Sejaha»''' ({{val|ru|Метеорологическая станция «Сеяха»}}) ir [[Krievija]]s vissezonas [[meteostacija|meteoroloģiskā]] [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Jamala]]s pussalas austrumu krastā pie [[Obas līcis (Krievija)|Obas līča]] [[Sjojaha]]s ciema ziemeļu nomalē. Administratīvi ietilpst [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus|Jamalas Ņencu autonomā apvidus]] [[Jamalas rajons|Jamalas rajonā]].<ref>[http://yarsale-muzey.ru/tinybrowser/files/omuzee/npa/enciklopediya-yamal-skogo-rayona-dlya-interneta.-web.pdf Энциклопедия «Ямальский район»]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Fadils Abdurahmanovičs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1939
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Dienvidslāvija|Sarajeva}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Fadils Abdurahmanovičs''' (dzimis {{dat|1939|7|24}}) ir [[Bosnieši|bosniešu]], agrāk [[Dienvidslāvija|dienvidslāvu]], šaha [[Šaha kompozīcija|problēmists]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Džekija
| attēls = Jackie (2016 film).png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jackie''
| žanrs = drāma, biogrāfiska filma
| režisors = [[Pablo Larrains]]
| producents = * [[Huans de Dioss Larēns]]
* [[Darens Aronovskis]]
* [[Ari Handels]]
* [[Mikijs Lidels]]
* [[Skots Frenklins]]
| scenārija autors = [[Noa Openheims]]
| galvenajās lomās = * [[Natālija Portmane]]
* [[Pīters Sarsgārds]]
* [[Greta Gērviga]]
* [[Billijs Krudups]]
* [[Džons Hērts]]
| mūzika = [[Mika Levi]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[LD Entertainment]]''
* ''[[Wild Bunch]]''
* ''[[Fabula (studija)|Fabula]]''
* ''[[Why Not Productions]]''
* ''[[Endemol Shine Studios]]''
* ''[[Bliss Media]]''
* ''[[Protozoa (studija)|Protozoa]]''
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2016|9|7|Venēcijas filmu festivāls|2016|12|2|ASV|2017|2|24|Latvija}}
| ilgums = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/jackie-2016|title=Jackie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 25, 2019|archive-date={{dat|2019|09|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190925172133/https://bbfc.co.uk/releases/jackie-2016}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{DEU}}
* {{FRA}}
* {{CHL}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jackie.htm|title=Jackie|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= September 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Džekija"''' ({{val|en|Jackie}}) ir 2016. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Pablo Larrains]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Natālija Portmane]], [[Pīters Sārsgārds]], [[Greta Gērviga]], [[Billijs Krudups]] un [[Džons Hērts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|7||bez}} [[Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas filmu festivālā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Greiems Grīns
|         vārds_orig = Graham Greene
|             attēls = Graham Greene.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Greiema Grīna portrets uz grāmatas vāka
|         dz_dat_alt = {{dat|1904|10|2}}
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = Bērkemstida, [[Hārtfordšīra]], [[Anglija]], [[Lielbritānija]]
|          m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|1991|4|3|1904|10|2}}
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Vevē]], [[Vo kantons]], [[Šveice]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Brits
|            dzimums = V
|             vecāki = Tēvs: Čārlzs Henrijs Grīns (''Charles Henry Greene'')
Māte: Mēriona Reimonda Grīna (''Marion Raymond Greene'')
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Vivjena Dejrela-Brauninga (''Vivien Dayrell-Browning'') (1927-1948, nav oficiāli šķīrušies)
Lēdija Ketrina Volstone (''Catherine Walston'') (partnerattiecības, 1946-1966)
Ivonna Klaeta (''Yvonne Cloetta'') (partnerattiecības, 1966-1991)
|              bērni = Lūsija Kerolaina (''Lucy Caroline'') (dz. 1933)
Frānsiss (''Francis'') (dz. 1936)
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, dramaturgs, kritiķis
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = [[Daiļliteratūra]], [[trilleris]]
|             temati = [[Katoļticība]]s tēmas, starptautiskā [[politika]], spiegošana
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies = [[Džozefs Konrads]], [[Roberts Luiss Stīvensons]], [[Henrijs Džeimss]], [[Marsels Prusts]],
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sātana spēles
| operators =
| attēls = Before the Devil Knows You're Dead (2007 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Ītans Hoks]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Alberts Finijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Before the Devil Knows You're Dead''
| studija = * ''Unity Productions''
* ''Linsefilm''
* ''Funky Buddha Group''
* ''Capitol Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''ThinkFilm''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|9|6}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1615103489/|title=Before the Devil Knows You're Dead |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Sātana spēles"''' ({{Val|en|Before the Devil Knows You're Dead}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lūmets]]. Tā ir Lūmeta pēdējā režisētā filma pirms viņa nāves 2011. gadā. Filmā galvenās lomas atveido [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Ītans Hoks]], [[Marisa Tomeja]] un [[Alberts Finijs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Apustulis
| attēls                   = Apostleposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Apostle''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Roberts Djuvals]]
| producents               =
* [[Stīvens Brauns]]
* [[Robs Kārliners]]
* Roberts Djuvals
| scenārija autors         = Roberts Djuvals
| galvenajās lomās         =
* Roberts Djuvals
* [[Farra Foseta]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Džons Bīslijs]]
* [[Džūna Kārtere Keša]]
* [[Miranda Ričardsone]]
| mūzika                   = [[Deivids Mansfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Butcher's Run Films]]''
| izplatītājs              = ''[[October Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|12|17|}}
| ilgums                   = 131 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/apostle-1997|title=The Apostle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 13, 2019|archive-date={{dat|2019|05|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190513164817/https://www.bbfc.co.uk/releases/apostle-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]5 miljoni
|ienākumi                  = [[Dolārs|$]]19,9 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=apostle.htm|title=The Apostle|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Apustulis''' ({{val|en|The Apostle}}) ir 1997. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Roberts Djuvals]]. Citas lomas filmā atveido [[Farra Foseta]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Džons Bīslijs]], [[Džūna Kārtere Keša]] un [[Miranda Ričardsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|12|17||bez}}. Djuvals tika nominēts [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]i nominācijā "[[Labākais aktieris galvenajā lomā (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais aktieris galvenajā lomā]]".

sentences: '''Monopolistiskā [[konkurence]]''' ir [[tirgus]] ar daudziem pārdevējiem, kuri piedāvā līdzīgas, bet ne identiskas [[prece]]s.<ref name=pirmaa>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 222. lpp, {{ISBN|9984-15-169-7}}</ref>

sentences: '''Ikdienas valodas filozofija''' ir īpaša pieeja tradicionālajām [[filozofija]]s problēmām, pievēršot uzmanību vārdu lietojumam ikdienas valodā. Šo pieeju galvenokārt saista ar filozofu [[Dž. L. Ostins|Dž. L. Ostina]], [[Gilberts Rails|Gilberta Raila]], kā arī vēlākiem [[Ludvigs Vitgenštains|Ludviga Vitgenštaina]] darbiem.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| title = Microsoft Bing
| logo =  <br>
| developer = [[Microsoft]]
| released = 2009. gada 3. jūnijs
| license =
| website = {{URL|bing.com}}
| genre = [[meklētājprogramma]]
| logo_size =
| repo =
| programming language =
| operating system =
}}'''Microsoft Bing''' (pazīstams kā '''Bing''') ir [[Internets|interneta]] [[meklētājprogramma]], kas pieder un ko pārvalda ''[[Microsoft]]''. Meklētājprogrammas pirmsākumi ir saistīti ar iepriekšējām Microsoft meklētājprogrammām: '''''MSN Search''''', '''''Windows Live Search''''' un vēlāk '''''Live Search'''''. Bing nodrošina dažādus meklēšanas pakalpojumus, tostarp tīmekļa, video, attēlu meklēšana un [[Tīmekļa kartes|tīmekļa karšu]] servisu. Tas ir izstrādāts, izmantojot [[ASP.NET]].

sentences:
uz ķekara]]
'''Avene''' ir ēdams [[auglis]] daudzām [[rožu dzimta]]s [[kazenes|aveņu ģints]] (''Rubus'') augu sugām, no kurām lielākā daļa pieder pie ''Idaeobatus'' apakšģints. Nosaukums attiecas arī uz pašiem augiem. Avenes ir [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgas]], ar apakšdaļā koksnainiem [[stumbrs|stumbriem]]. Pasaules aveņu kopprodukcija 2020. gadā bija 895 771 tonna, un [[Krievija]] ar 20% no kopējās produkcijas bija lielākā audzētāja, kurai sekoja [[Serbija]] un [[Polija]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fao.org/faostat/en/#search/raspberries|title=FAOSTAT|website=www.fao.org|access-date=2022-05-02}}</ref>

sentences: '''Genofonds''' ir populāciju [[ģenētika]]s jēdziens, kas apraksta visu noteiktas populācijas vai sugas [[Gēns|gēnu]] variāciju ([[Alēles|alēļu]]) kopumu.

sentences: '''Rekes''' ({{val|de|von der Recke, von der Reck}}) ir sena vācu dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja Latvijā. Pēdējie [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] atzaram piederīgie dzimtas locekļi pameta Latviju 1939. gadā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
'''Dālīns''' var būt:

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Daremas katedrāle
| native_name           = ''Durham Cathedral''
| image                 = Durham_MMB_02_Cathedral.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| relief = jā
| latd  = 54 | latm  = 46 | lats  = 25 | latNS  = N
| longd =  1 | longm = 34 | longs = 34 | longEW = W
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| historic_religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]] (iepriekš)
| location              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Daremas grāfiste|Darema|3s=Darema (ceremoniālā grāfiste)|4s=Darema (Anglija)}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[Romānika]], [[gotiskā arhitektūra|gotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| years_built           = 1093—1133, izmaiņas līdz 1490. gadam
| capacity              =
| length                = 143 m
| width                 =
| width_nave            = 25 m
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Daremas pils un katedrāle
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 1986 <small>(10. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/370 370]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa
}}
}}
<mapframe text="Daremas katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q746207"
}
</mapframe>
'''Daremas katedrāle''' ({{val|en|Durham Cathedral}}) jeb '''Kristus, Vissvētākās Jaunavas Marijas un Deremas Svētā Kutberta Katerāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of Christ, Blessed Mary the Virgin and St Cuthbert of Durham}}) ir [[Anglijas Baznīca]]s [[katedrāle]] [[Darema (Anglija)|Daremā]], [[Anglija]]s ziemeļos.

sentences:
{{Jāuzlabo|jāpaskaidro ko nozīmē dati tabulā}}
'''Vēja enerģija''' ir [[enerģija]], ko iegūst no [[vējš|vēja]], izmantojot [[vēja ģenerators|vēja ģeneratorus]]. Vējš pieder pie atjaunojamiem, ekoloģiski relatīvi tīriem enerģijas avotiem. Vēja turbīnas enerģiju sāk ražot, līdzko vēja [[ātrums]] sasniedz 2,5 m/s. Nominālais vēja ātrums — 12 m/s. [[Vētra|Vētrā]] turbīnas apstājas. Enerģijas daudzums, ko var iegūt no vēja, ir proporcionāls vēja plūsmas iedarbības [[laukums|laukumam]] un vēja [[ātrums|ātrumam]] kubā: E~S·v³. Vispiemērotākās vietas vēja ģeneratoru izvietošanai ir jūras piekraste, jūras [[šelfs]] un kaili pakalni.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Asterolepis ornata-2.JPG
| att_nosaukums = ''[[Asterolepis ornata]]'' fosilijas ([[Latvijas Dabas muzejs|LDM]])
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|         kārta = Euantiarcha
|      kārta_lv = Īstie antiarhi
|        dzimta = Asterolepididae
|     dzimta_lv = Asterolepidīdi
|         ģints = Asterolepis
|      ģints_lv = Asterolepji
|   kategorijas = nē
| binomial =Asterolepis <small>Eichwald 1840</small>
}}
'''Asterolepji''' (''Asterolepis'') ir izmirusi [[Antiarhi|antiarhu]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] ģints no [[Amerika]]s un [[Eirāzija]]s [[Devons|devona]] nogulumiem. Tās bija horizontāli saplacinātas [[Bentoss|bentosa]] detrītēdājas [[zivis]], kas dzīvoja [[saldūdens]] vai [[sājūdens]] piekrastes rajonos. [[Galva|Galvu]] un ķermeņa lielāko daļu klāja bruņu plātnes, bet astes daļu samērā biezas [[zvīņas]]. Ģinti pirmo reizi aprakstīja un nosaukumu deva [[Eihvalds]] 1840. gadā. Nosaukums Asterolepis veidots no [[Latīņu valoda|latīņu]] vārdiem ''aster'' — zvaigzne un ''lepis'' — zvīņas, sakarā ar zvaigžņveida ornamentējumu uz kaula bruņu plātnēm. Ģints tipveida suga ir ''[[Asterolepis ornata]]''.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Vainags
| abbreviation = CrA
| name_latin = Corona Australis
| RA = 19
| dec = −40
| areatotal = 128
| arearank = 80. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α CrA''
| starmagnitude = 4,1
| neareststarname = ''HD 177565''
| stardistance = 56
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''My Salinger Year''
| operators =
| attēls = My Salinger Year.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Filips Falardo]]
| producents =
| scenārijs = Filips Falardo
| aktieri = * [[Mārgarita Kvellija]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Daglass Būts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''My Salinger Year''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Mongrel Media''
* ''Vertigo Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|2|20|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2021|3|5|Kanāda}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = * {{CAN}}
* {{IRL}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''My Salinger Year''''' ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Kanāda]]s un [[Īrija]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Filips Falardo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mārgarita Kvellija]], [[Sigurnija Vīvere]] un [[Daglass Būts]]. Filma balstīta uz Džoanas Rakofas tāda paša nosaukuma memuāriem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.indiewire.com/criticism/movies/my-salinger-year-review-margaret-qualley-1202212358/|title=‘My Salinger Year’ Review: Margaret Qualley in Half-Hearted Twist on ‘The Devil Wears Prada’|last=Kohn|first=Eric|website=IndieWire|access-date=2023-12-14|date=2020-02-20|language=en-US}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Monarhijas]]
[[Kategorija:Politiskās sistēmas]]
[[Kategorija:Islāmisms]]

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .dk
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1987
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = DK Hostmaster
|sponsors              = Dansk Internet Forum
|domātais-pielietojums = Ar [[Dānija|Dāniju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Dānijā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus
|dokumenti             = [http://www.dk-hostmaster.dk/index.php?id=188 Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana     = [http://www.dk-hostmaster.dk/index.php?id=128 Strīdu risināšanas noteikumi]
|mājas-lapa            = [http://www.dk-hostmaster.dk/ DK Hostmaster]
|}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,
aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C24H32O4S
|              molmasa = 416,57
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         = https://www.panoramio.com/photo/16737652
| date           =
| author         = Vipe
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Orpula''' ir tradicionālā [[terapija]], kas ir populāra [[Masaji|masaju ciltī]] [[Āfrika|Austrumāfrikā]]. To izmanto fiziskās un garīgās veselības uzlabošanai.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Marks Tullijs Cicerons
|     vārds_orig = Marcus Tullius Cicero
|         attēls = M-T-Cicero.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Marka Tullija Cicerona krūšutēls
|     dz_dat_alt = 106. gada p.m.ē. 3. janvāris
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Arpinuma (mūsdienu Arpino pilsēta [[Lacio]] province)
|      m_dat_alt = 43. gada p.m.ē. 7. decembris
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = Formija (''Formiae'', mūsdienās ''Formia'', Lacio province)
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Romas Republika]]
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[Politika]], [[filozofija]], [[retorika]], [[tiesību zinātne]]
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda|Latīņu]]
|        periods = Latīņu valodas klasiskais periods
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = Tiesu runas, traktāti, vēstules, dialogi
|slavenākie darbi = '''Par politiku:''' Pret Veru (''In Verrem''), Pret Katilīnu, Filipikas pret Antoniju
'''Par filozofiju:''' ''De Inventione''
|    ietekmējies = [[Platons]]
[[platonisms]]
[[stoicisms]]
|     ietekmējis = [[Tacits]]
[[Plīnijs Jaunākais]]
[[Kvintiliāns]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = Tituls „Tēvijas tēvs“
(''pater patriae'')
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|Biathletes from the United States|ASV biatlonisti}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Užavas pagasts
| karte             = Užavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Užavas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Užavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Užavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ventspils novads
| centrs            = Užava
| platība           = 125,5
| iedzīvotāji       = 566<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 566 / 125.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
}}

sentences: '''[[Meksika|Meksikas Savienotās Valstis]]''' ir [[federatīva valsts]], ko veido 32 administratīvās vienības, no tām '''31 štats''' ''(state)'' un '''1 federālais apgabals''' ''(Distrito Federal)''. Saskaņā ar [[1917]]. gada [[Meksikas konstitūcija|Konstitūciju]] štati ir federāli un suverēni brīvi. Katram štatam ir savs [[kongress]] un [[konstitūcija]], savukārt federālajam apgabalam ir ierobežota autonomija ar vietējo Kongresu un valdību.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Svilpotāji
 | oriģinālnos = ''La Gomera''
 |      attēls = Svilpotāji plakāts LV.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Kornelju Porumbojs]]
 |  producents = Marsela Ursu
 |   scenārijs = Kornēlius Porumboro
 |     aktieri =
* [[Vlads Ivanovs]]
* [[Ketrinela Marlona]]
* [[Rodika Lazāra]]
 |      mūzika = Anna Sofija Vernaeinena
 |   operators = Tudors Mirseja
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''42 Km Film''
* ''Komplizen Film''
* ''Les Films du Worso''
* ''mk2''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{filmas datums|2019|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|9|13|Rumānija|2020|1|9|Latvija}}
 |      ilgums = 97 minūtes
 |      valsts =
* {{ROU}}
* {{FRA}}
* {{DEU}}
 |      valoda =
* [[rumāņu valoda|rumāņu]]
* [[angļu valoda|angļu]]
* [[silbo gomera]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|808 743}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url= https://www.boxofficemojo.com/release/rl386631169/weekend/ |title=The Whistlers (2019) |website=[[Box Office Mojo]] |access-date=October 31, 2020}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Svilpotāji"''' ({{val|ro|La Gomera}}) ir 2019. gada Rumānijas [[kriminālfilma|kriminālais]] [[trilleris]]. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Kornelju Porumbojs]], galvenajā lomā filmējas [[Vlads Ivanovs]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Ideal Home''
| attēls                   = Ideal Home.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Endrū Flemings]]
| producents               =
* [[Ārons Raiders]]
* [[Gabriela Tana]]
* [[Marija Terēze Arida]]
* [[Klārks Pītersons]]
* [[Maksims Remijards]]
| scenārija autors         = Endrū Flemings
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Stīvs Kūgans]]
* [[Elisona Pilla]]
* [[Džeiks Makdormans]]
* [[Džeks Gors]]
| mūzika                   = [[Mārtins Simpsons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Remstar Studios]]''
* ''[[Baby Cow Productions]]''
* ''[[Lucky Monkey Pictures]]''
* ''[[Mustard & Co]]''
| izplatītājs              = ''[[Brainstorm Media]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|2|15|''Mardi Gras'' filmu festivāls|2018|6|29|ASV|}}
| ilgums                   = 89 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ideal-home-2018-0|title=Ideal Home|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 13, 2019|archive-date={{dat|2019|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190413153759/http://www.bbfc.co.uk/releases/ideal-home-2018-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Pseidointelektuāls''' ({{val|la|pseudo}} — šķietams, viltus, neīsts un ''intellectus'' [[intelekts]] — spriestspēja, [[domāšana]]) ir personu noniecinošs jēdziens, kas lietots, lai raksturotu kādu, kas uzskata sevi par intelektuālu un pielieto iegūtās un arī neiegūtās šķietamās zināšanas sociālās attiecībās, ar mērķi uzdoties par kompetentu, gudru, pieredzējušu cilvēku un iegūt sev attiecīgu statusu un apkārtējo cieņu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pamošanās
| attēls                   = Awakenings.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Awakenings''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Penija Māršala]]
| producents               =
* [[Volters F. Parkss]]
* [[Lorenss Laskers]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Zeiljens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džons Hērds]]
* [[Džūlija Kavnere]]
* [[Penelope Anna Millere]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
| mūzika                   = [[Rendijs Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Lasker/Parkes Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1990|12|22||bez}}
| ilgums                   = 116 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/awakenings-1990|title=Awakenings|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018|archive-date={{dat|2020|09|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200925042254/https://www.bbfc.co.uk/releases/awakenings-1990}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|52,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=awakenings.htm|title=Awakenings (1990) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pamošanās"''' ({{val|en|Awakenings}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas balstīta uz Olivera Saksa romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisore ir [[Penija Māršala]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Roberts De Niro]], [[Džons Hērds]], [[Džūlija Kavnere]], [[Penelope Anna Millere]] un [[Makss fon Sīdovs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1990|12|22||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metiloranža struktūrformula

Metiloranža molekulas modelis

Pulverveida metiloranžs
|       citi nosaukumi = 4-dimetilaminoazobenzol-4'-sulfoskābes nātrija sāls,
metiloranžā
|           CAS numurs = 547-58-0
|      ķīmiskā formula = C14H14N3NaO3S
|              molmasa = 327,33
|              blīvums = 1280
|  kušanas temperatūra = >300 °C (nav precīzi noteikta)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = šķīst karstā ūdenī
|                 citi =
}}
'''Metiloranžs''' jeb '''metiloranžā'''<ref>O. Neilands. Organiskā ķīmija. R: Zvaigzne, 1977, 751. lpp.</ref> ir organiska [[krāsvielas|krāsviela]] ([[oranžs]] sīkkristālisks pulveris), kas pieder pie [[azokrāsvielas|azokrāsvielām]] un tiek izmantota [[titrēšana|titrēšanā]] kā [[pH indikators]].

sentences: '''Atomu emisijas spektroskopija''' (AES) ir [[atomu spektroskopija]]s apakšnozare, kas pēta elektroniskās pārejas atomos, kuras notiek ar gaismas kvanta izstarošanu (emisiju). Tās praktiskais pielietojums ir [[elementanalīze]].

sentences: '''Ieplaka''' ir sekls, plašs zemes virsas padziļinājums ar samērā līdzenu dibenu, kas veidojies [[litosfēra]]s plātnēm attālinoties vienai no otras vai uzkrājoties [[Ledājs|ledāju]] ūdeņiem [[Reljefs|reljefa]] padziļinājumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/geografija/7-klase/zeme-saules-sistemas-planeta-1069/re-bfd0cbc0-2aaa-4e66-be61-d50c1b83af21|title=Zemes reljefa galvenās formas — teorija. Ģeogrāfija, 7. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2022-01-25|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/ieplaka:1|title=ieplaka {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-01-25}}</ref> Ieplakas ir gan sauszemē, gan okeānu un ūdenstilpju gultnē.

sentences:
{{atsauces+}}
'''''NATO StratCom COE''''', pilnais nosaukums '''NATO Stratēģiskās Komunikācijas Izcilības Centrs''' ir viens no [[NATO]] ''[[Allied Command Transformation#NATO Centres of Excellence|Centres of Excellence]]'', kas atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. NATO Stratēģiskās komunikācijas izcilības centrs tika dibināts 2014. gadā un 2014. gada 1. septembrī tika akreditēts kā starptautiska militāra organizācija. Centra idejas pamatā bija Latvijas valdības pārliecība, ka Latvijas valsts var dot lielāku pienesumu NATO Alianses darbībai ne tikai ar dalību militārās operācijās, bet arī izmantojot intelektuālo potenciālu. Turklāt, līdzīgi NATO izcilības centri jau darbojās gan [[Igaunija|Igaunijā]] — NATO Kiberdrošības izcilības centrs, gan [[Lietuva|Lietuvā]] — NATO Enerģētiskās drošības izcilības centrs.
Kopš 2015. gada jūlija centra direktors ir [[Jānis Sārts]].

sentences: '''23. februāris''' ir gada 54. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 311 (312 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences: '''Deklarācija par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām mazākumgrupām''' pieņemta [[ANO Ģenerālā asambleja|ANO Ģenerālajā asamblejā]] 1992. g. 18. decembrī, bez balsošanas<ref>[http://research.un.org/en/docs/ga/quick/regular/47 Resolutions adopted by the General Assembly at its 47th session]{{en ikona}}</ref>, ar rezolūciju Nr. 47/135.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Megamainds
| attēls                   = Megamind2010Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Megamind''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Toms Makgrets]]
| producents               =
* [[Lara Brīja]]
* [[Denīze Nolana Kaskino]]
| scenārija autors         =
* [[Alans Dž. Skūlkrafts]]
* [[Brents Simonss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Tīna Feja]]
* [[Džona Hills]]
* [[Deivids Kross]]
* [[Vills Ferels]]
* [[Breds Pits]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Lorne Balfe]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Animation]]''
* ''[[Pacific Data Images]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|10|28|Krievija|2010|11|5|ASV|2010|12|17|Latvija|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/megamind-2010|title=Megamind|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mastermind.htm|title=Megamind (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|321,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Megamainds"''' ({{val|en|Megamind}}) ir 2010. gada [[Austrālija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors ir [[Toms Makgrets]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|10|28||bez}} Krievijā. Galvenos tēlus ierunājuši [[Tīna Feja]], [[Džona Hills]], [[Deivids Kross]], [[Vills Ferels]] un [[Breds Pits]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums = ''Advent of Code''
| izveidotāji = Ēriks Vastls
| valodas = [[angļu valoda|angļu]]
| reģistrācija = obligāta
| mājas_lapa = {{URL|https://adventofcode.com/|adventofcode.com}}
|valsts={{ASV}}|darbību_uzsāka=2015|komerciāla=nē}}
'''''Advent of Code''''' ir ikgadējs ar [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] tēmu saistīts [[Programmēšana|datorprogrammēšanas]] izaicinājumu kopums [[Adventes kalendārs|Adventes kalendāra]] formā.<ref name="about">{{Tīmekļa atsauce|url=https://adventofcode.com/about|title=About|last=Wastl|first=Eric|website=Advent of Code|access-date=May 11, 2021|date=2020}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://searchbusinessanalytics.techtarget.com/feature/Brain-teasers-and-other-fun-tips-for-learning-Python|title=Brain teasers and other fun tips for learning Python|last=Joyce|first=Kara E.|publisher=[[TechTarget]]|website=SearchBusinessAnalytics|access-date=May 12, 2021|date=November 11, 2020}}</ref> Tas notiek kopš 2015. gada.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theregister.com/2021/12/01/advent_of_code/|title=On the first day of Christmas, my true love gave to me... a coding puzzle and it's a doozy|last=Speed|first=Richard|website=The Register|access-date=2021-12-05|date=2021-12-01}}</ref> Programmēšanas mīklas aptver dažādas prasmju kopas un līmeņus, un tās var atrisināt, izmantojot jebkuru [[Programmēšanas valoda|programmēšanas valodu]]. Izaicinājuma autors Ēriks Vastls iepriekš sagatavo katru mīklu un publicē pusnaktī pēc ASV [[Austrumu laika josla|Austrumu standarta laika]] ([[UTC]]−05:00). Mīklas sastāv no divām daļām, kuras jāatrisina secīgi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.i-programmer.info/news/98-languages/14197-advent-of-code-for-programmers.html|title=Advent Of Code For Programmers|last=Gee|first=Sue|website=I Programmer|access-date=May 12, 2021|date=December 6, 2020}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://hub.packtpub.com/sql-homework-december-2020-participate-in-the-advent-of-code-from-blog-posts-sqlservercentral/|title=SQL Homework – December 2020 – Participate in the Advent of Code. from Blog Posts – SQLServerCentral|last=Fisher|first=Kenneth|website=Packt Hub|access-date=May 12, 2021|date=December 3, 2020}}</ref> Dalībnieki var sacenties, pamatojoties uz atbildes iesniegšanas ātrumu, savu rezultātu fiksējot gan globālos, gan privātos līderu sarakstos.<ref name="about" />

sentences: '''20. decembris''' ir gada 354. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (355. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 11 dienas.

sentences: '''18. novembris''' ir gada 322. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (323. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 43 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = X-cilvēki: Pēdējā sadursme
| attēls                   = X-Men The Last Stand theatrical poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''X-Men: the Last Stand''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Brets Ratners]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Halle Berija]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Famke Jansena]]
* [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Anna Pakvina]]
* [[Kelsija Gramere]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Marvel Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|5|26|ASV|2006|5|26|Latvija}}
| ilgums                   = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/x-men-last-stand-2006|title= X-Men: the Last Stand|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|210 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|460,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=x3.htm |title=
X-Men: the Last Stand (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|8|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[X-cilvēki 2]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"X-cilvēki: Pēdējā sadursme"''' ({{val|en|X-Men: the Last Stand}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Brets Ratners]]. Filma balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2003. gada filmai "[[X-cilvēki 2]]".

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Mēles kauls |
  Latin        = Os hyoideum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray186.png |
  Caption      = Mēles kauls.  |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spiegu bērni 3D: Spēle beigusies
| attēls                   = Spy Kids 3-D movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spy Kids 3-D: Game Over''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Rodrigess]]
| producents               =
* [[Elizabete Avelana]]
* [[Roberts Rodrigess]]
| scenārija autors         = Roberts Rodrigess
| galvenajās lomās         =
* [[Antonio Banderass]]
* [[Karla Gugino]]
* [[Aleksa Vega]]
* [[Derils Sabara]]
* [[Rikardo Montalbans]]
* [[Maiks Džadžs]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Holanda Teilore]]
| mūzika                   = Roberts Rodrigess
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Troublemaker Studios]]''
* ''[[Dimension Films]]''
| izplatītājs              = ''Dimension Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|7|25}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spykids3.htm|title=Spy Kids 3-D: Game Over (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|197,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Spiegu bērni 2]]"
| nākamā                   = "[[Spiegu bērni 4: Visu laiku pasaulē]]"
| imdb                     =
}}
'''"Spiegu bērni 3D: Spēle beigusies"''' ({{val|en|Spy Kids 3-D: Game Over}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors, scenārija autors, mūzikas autors, kā arī viens no producentiem ir [[Roberts Rodrigess]]. Galvenās lomas atveido [[Antonio Banderass]], [[Karla Gugino]], [[Aleksa Vega]], [[Derils Sabara]], [[Rikardo Montalbans]], [[Maiks Džadžs]], [[Džordžs Klūnijs]] un [[Holanda Teilore]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|7|25||bez}}. Filma ir trešā filma "[[Spiegu bērni (filmu sērija)|Spiegu bērnu]]" filmu sērijā.

sentences: '''Bombardēšana''' ir uzbrukums, kurā izmanto [[Bumba (ierocis)|bumbas]] vai citas [[sprāgstvielas]], lai nodarītu kaitējumu mērķim. Šādus uzbrukumus var tikt veikts no gaisa (piemēram, no lidmašīnām vai [[Bezpilota lidaparāts|bezpilota lidaparātiem]]), no jūras (no kuģiem vai [[Zemūdene|zemūdenēm]]), no sauszemes (no [[artilērija]]s vai raķešu palaišanas iekārtām) vai pat no [[Kosmiskā telpa|kosmosa]].

sentences:
{{vikisaites+}}
{{pareizrakstība+}}
'''Pīrsona korelācijas koeficients''' , kas pazīstams arī kā '''r''', '''R''', vai '''''Pearson r''''', ir lineārā attiecību stipruma un virziena rādītājs starp diviem mainīgajiem lielumiem, kas ir to mainīgo lielumu kovariācija, kuri dalīti ar ražojumu, uz kuriem attiecas to standartnovirzes. Tas ir pazīstamākais un visbiežāk izmantotā korelācijas koeficienta veids; ja terminu “korelācijas koeficients” izmanto bez papildu kvalifikācijas, tas parasti attiecas uz Pīrsona produktu pieprasījuma korelācijas koeficientu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C2H4O2
|molmasa=60,05
|blīvums=1391
|kušanas temperatūra=97 °C
|viršanas temperatūra=?°C
}}
'''Glikolaldehīds''' (2-hidroksietanāls, oksiacetaldehīds, CH2OH−CHO) ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Glikolaldehīds ir vienkāršākais no monooksi[[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī (svaigos šķīdumos eksistē dimēriska cikloacetāla veidā, kas pakāpeniski sadalās). Glikolaldehīdu var uzskatīt par savdabīgu vienkāršu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] - diozi jeb aldozi ar 2 oglekļa atomiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Elron''
| native_name      =
| logo             = Elron_logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Stadler Flirt Keila jaamas1.jpg
| image_size       =
| image_caption    = Vilciens ''Stadler Flirt'' [[Keila (stacija)|Keilas]] stacijā
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1998. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = dzelzceļa transports
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = http://elron.ee/
| footnotes        =
| intl             =
}}
{{Ēkas infokaste
| map              = Igaunija#Eiropa
| plat_d = 59.364499 | plat_NS =
| gar_d  = 24.632638  | gar_EW  =
| kartes_paraksts     = ''Elron'' galvenās mītnes vieta
| karte_alt_teksts    =
| alt_karte           =
| reljefa_karte       =
| kartes_izmērs       =
| kartes_marķieris    = ''Elron'' galvenās mītnes vieta
| paraksta_novietojums=
| marķieris           =
| marķiera_lielums    =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hartmann zebra hobatere S.jpg
| att_nosaukums =''Equus zebra hartmannae'' [[Hartmaņa kalnu zebra]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Hippotigris
| apakšģints_lv =Zebras
| suga =Equus zebra
| suga_lv =Kalnu zebra
| izplatība =

sentences: '''Starptautiskais sanskrita transliterācijas alfabēts''' ({{val-en|International Alphabet of Sanskrit Transliteration}}, saīs. '''IAST''') ir sanskrita latinizācijas akadēmiskais standarts. SSTA ir pamatalfabēts, kas tiek lietots drukātajās publikācijās, - grāmatās un žurnālos, un paplašinoties [[Unikods|Unikoda]] fontu pieejamībai, tas arvien vairāk tiek lietots arī elektroniskajos tekstos. Tas ir balstīts uz standartu, kas ir pieņemts Orientālistu kongresā, [[Atēnas|Atēnās]], [[1912]]. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Telesakari]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]

sentences: '''Robonauts''' ({{Val|en|Robonaut}}) ir [[humanoīds robots|humanoīda robota]] projekts, kuru izstrādājusi [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[Džonsona kosmosa centrs|Džonsona kosmosa centra]] laboratorija ''Dextrous Robotics Laboratory''. Atšķirībā no esošajām kosmiskajām robotizētajām ierīcēm (manipulatori, krāni), kuras paredzētas lielu objektu pārvietošanai, robonautam veicamie darbi ir smalkāki. Tas veidots tā, lai varētu izmantot kosmiskos instrumentus, kādus lieto kosmonauti.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Plotīns
|     vārds_orig = Πλωτῖνος (Plotinus)
|         attēls = Plotin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Filozofa galva no [[Vatikāns|Vatikāna]] muzeja
|     dz_dat_alt = ap [[205]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Likopole pie [[Nīla]]s, [[Romas impērija]]
(tagad [[Asjuta]] {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[270]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Kampānija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[filozofija]]
|     sasniegumi = Neoplatonisma filozofija
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Plotīns''' ({{val|el| Πλωτῖνος}} (''Plōtínos''), dzimis ap [[205]]. gadu, miris ap [[270]]. gadu) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] [[filozofs]] un skolotājs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Enantskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H14O2
|molmasa=130,19
|blīvums=910
|kušanas temperatūra=—10,5 °C
|viršanas temperatūra=223 °C
}}
'''Enantskābe''' (n-heptānskābe, heksānkarbonskābe, С6Н13СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Enantskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar nepatīkamu sasmakuša [[sviests|sviesta]] smaku. Ūdenī šķīst tikai nedaudz, bet labi šķīst [[etilspirts|spirtā]] un [[ēteris|ēterī]]. Enantskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''heptanātiem'''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilēndinitrila struktūrformula

Acetilēndinitrila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Diciānacetilēns, oglekļa subnitrīds,
 butīn-2-dinitrils
|           CAS numurs = 1071-98-3
|      ķīmiskā formula = C4N2
|              molmasa = 76,06
|              blīvums = 907
|  kušanas temperatūra = 20,6 °C
| viršanas temperatūra = 76,5 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Acetilēndinitrils''' jeb '''diciānacetilēns''' (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]]. Acetilēndinitrils, tāpat kā [[diciāns]], sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[gaiss|Gaisā]] deg ar sarkanu kvēpošu [[liesma|liesmu]], kam ir zaļganvioleta apmale.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Vedela jūra
|attēls=VedelaJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Antarktīda
 |latd = 75 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 45 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    = Antarctica relief location map.jpg
| okeāns       = Dienvidu okeāns
|platība= 2 920 000
|garums= ~2000
|platums=
|Max_dziļums=6280
|valstis=[[Antarktīda]]
|pilsētas=
}}
'''Vedela jūra''' ({{val|en|Weddell Sea}}, {{val|es|Mar de Weddell}}) ir [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Antarktīda]]s piekrastē, dienvidaustrumos no [[Dienvidamerika]]s.

sentences: Par leņķa A '''kotangensu''' sauc taisnleņķa [[trijstūris|trijstūra]] [[katete|piekatetes]] ''b'' attiecību pret pretkateti ''a''.

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=102 ; 408|ipa-text=b̪|ipa-image=Dental_b.svg|ipa-entity=b&#810;||unicode=U+0070 ; U+032A|xsampa=b_d|kirshenbaum=b<nowiki>[</nowiki>|sound=Voiced_labiodental_plosive.ogg}}
'''Balsīgs labiodentāls eksplozīvs slēdzenis''' ir [[mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]] reti sastopams [[līdzskanis]], ko izrunā līdzīgi [[balsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis|{{IPA|[b]}}]], tikai gaisa plūsmas noslēgšanai [[lūpas|apakšlūpa]] tiek piespiesta [[zobi|augšzobiem]], kā artikulējot [[balsīgs labiodentāls berzenis|{{IPA|[v]}}]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenibuta R (pa kreisi) un S (pa labi) enantiomēru racēmiskais maisījums
|       citi nosaukumi = γ-amino-β-fenilsviestskābe, (±)-4-amino-3-fenilbutānskābe, ''Phenibut'', ''Anvifen'', ''Fenibut'', ''Noofen''
|           CAS numurs = 3060-41-1 (hidrohlorīds)
|      ķīmiskā formula = C10H13NO2
|              molmasa = 179,216
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 253 °C
| viršanas temperatūra =
}}

sentences: '''Enkurs''' ir daļa no enkura ierīces. Tas ir kā saite enkurķēdei ar grunti, tā nodrošinot kuģa stāvēšanu uz enkura, kā arī tā atdošanu un pacelšanu. Enkuru masa un to daudzums atkarīgs no kuģa tipa, garuma, platuma, [[borts|borta]] augstuma un tā kuģošanas rajona, un to nosaka Kuģu klasifikācijas un uzraudzības (Reģistra) inspekcija. Jūras kuģi apgādāti ar diviem darba un vienu rezerves enkuru, kuriem ir vienāda masa un tips, kā arī ar vairākiem palīgenkuriem (darba enkura masa no 0,3 līdz 7 t). Lielākais no palīgenkuriem ir stopenkurs, kura masa veido trešdaļu no darba enkura masas.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Maničgudilo ezers
|attēls=Lake Manych-Gudilo satellite-photo.png
|paraksts=Maničgudilo ezera satelītaina
|map = Krievija#Kalmikija#Rostovas apgabals
| plat_d=46 | plat_m=19 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=42 | gar_m=52 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{RUS}}
|platība=344
|garums=
|Vid_dziļums=0,6
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=10
|izteka=[[Maniča]]
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Maničgudilo ezers''' ({{val|ru|Маныч-Гудило}}, ''Большой Маныч'', ''Гудило'') ir [[sālsezers]] [[Krievija]]s dienvidrietumos, [[Kalmikija]]s, [[Rostovas apgabals|Rostovas apgabala]] un [[Stavropoles novads|Stavropoles novada]] teritorijās. Dažkārt tiek uzskatīts par [[Proļetarskas ūdenskrātuve]]s daļu.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          = [[file:Gulmit_-_GB_-_04_-_Nasr_Rahman.jpg|300px]]
|image_caption   = Pamiriešu mūziķes
|tauta=Pamirieši
|native_name =
|skaits= 240—250 tūkstoši
|vieta={{AFG}}
{{TJK}}
{{CHN}}
{{PAK}}
|valoda=[[pamiriešu valodas]]
[[tadžiku valoda]]
[[dari]]
[[ķīniešu valoda]]
[[urdu]]
|reliģija=[[musulmaņi]] [[ismailīti]]
|grupas=
|radi= [[čitrālieši]], [[buriši]], [[hunzi]], [[kalaši]]
}}
'''Pamirieši''' vai '''badahšānieši''' ir [[irāņu valodas|austrumirāņu]] valodās runājoša radniecīgu tautu grupa, kas apdzīvo [[Pamirs|Pamira]] kalnus [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Ķīna|Ķīnā]], kā arī [[Hindukušs|Hindukuša]] ielejas [[Pakistāna]]s ziemeļos.<ref>{{PZT|551|Pamiriešu tautas}}</ref> Tadžikistānā un Ķīnā pamiriešiem ir nodibinātas teritoriālās autonomijas: [[Kalnu Badahšānas autonomais vilojats]] un [[Taškorganas Tadžiku autonomais apriņķis]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Turkcell İletişim Hizmetleri A.Ş''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1993. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Stambula]]
| location_country = {{TUR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Turkcell Holding A.S.'' (51 %)
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.turkcell.com.tr turkcell.com.tr]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Ekspansija''' ir [[nācija]]s, [[valsts]], [[kultūra]]s teritoriāla, ģeogrāfiska vai cita veida areāla vai [[ietekmes zona]]s paplašināšanās.

sentences: '''Lipīdu dubultslānis''' jeb bislānis ir plāna membrāna, kas sastāv no diviem [[lipīdi|lipīdu]] (parasti [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]]) [[molekula|molekulu]] slāņiem. Dubultslānis veidojas lipīdu molekulu īpatnību dēļ - tās ir stipri neviendabīgas (polāras), ar [[skābeklis|skābekli]] saturošām hidrofilām "galvām" un hidrofobām (ūdeni atgrūdošām) "astēm". Tādēļ ūdens vidē hidrofilās molekulu daļas vērstas uz āru un saskaras ar ūdeni (veido [[ūdeņraža saite]]s ar tā molekulām), bet hidrofobās daļas atrodas dubultslāņa vidū, vērstas viena pret otru, lai nesaskartos ar ūdeni.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Digi Media''
| homepage = {{URL|digimedia.lv}}
| products =
| logo = Digi-media-logo-f-01.png
| area_served = {{flag|Latvija}}
{{flag|Igaunija}}
{{flag|Lietuva}}
| location_country = [[Latvija]]
| location_city = [[Rīga]]
| foundation = [[2014. gads|2014]]. gadā
| industry = [[lokalizācija]], [[tulkošana]], [[dublāža]], [[subtitrēšana]]
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Sr
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-35
|ķīm_formula=(Sr,Ca,K2,Na2)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, iedzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Agregāti
|skaldnība=Labi izteikta pa vienu plakni
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4-4,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.503 nε = 1.507
|pleohroisms=
|blīvums=2,16
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Linda Marija Barosa
|         vārds_orig = ''Linda Maria Baros''
|             attēls = Linda Maria Baros.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1981
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 6
|           dz_vieta = {{vieta|Rumānija|Bukareste}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta = [[Parīze]]
|          pilsonība =
|            tautība = francūziete, rumāniete
|            dzimums = S
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejniece]], [[esejiste]], [[tulkotāja]]
| rakstīšanas valoda = franču valoda, rumāņu valoda
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''Bārdasnažu asmeņu nams'' (dzeja)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = Sorbonnā, [[Parīze]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes = Gijoms Apolinērs prēmija
|         mājaslapa = http://www.lindamariabaros.fr/
|        kategorijas =
}}

sentences: '''Microsoft divpunktu šifrēšana''' ({{val-en|Microsoft Point-to-Point Encryption}} jeb '''MPPE''') šifrē datus [[PPP|divpunktu protokolā (PPP)]] balstītos savienojumos vai [[PPTP|tunelēšanas divpunktu protokola]] (PPTP) virtuālā privātā tīkla (VPN) savienojumos. Tiek atbalstītas 128 bitu atslēgas (spēcīga), 56 bitu atslēgas un 40 bitu atslēgas (standarta) MPPE šifrēšanas metodes. MPPE nodrošina datu drošību PPTP savienojumam, kas ir starp VPN klientu un VPN serveri.

sentences: '''Virulence''' (no {{val|la|virulentus}} — 'indīgs') ir [[mikroorganismi|mikroorganismu]] [[patogēns|patogenitātes]] pakāpe. Tā atkarīga no [[infekcija|infekciju]] ierosināšanas īpatnībām, kā arī inficējamā [[organisms|organisma]] uzņēmības. Par virulences vienību uzskata mazāko daudzumu baktēriju, kas nogalina visus eksperimenta dalībniekus, bet mēra ar devu, kura pietiek, lai nogalinātu 50% eksperimenta dzīvnieku. Virulence samazinās nelabvēlīgu ārējās vides apstākļu ietekmē. Mikroorganismu virulences samazināšanos izmanto dažādu [[vakcīna|vakcīnu]] ieguvē.<ref>Populārā medicīnas enciklopēdija</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Signagi
| official_name            = სიღნაღი
| settlement_type          = pilsēta
| image_skyline            = Town of Signagi, Georgia, Europe.jpg
| image_caption            =
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Kahetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Signagi municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 18. gadsimts
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1801
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 1485
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (97,5%)<br/>[[jazīdi]] (1,8%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 41|latm= 37|lats= 07|latNS=N
| longd= 45|longm= 55|longs= 18|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 4200
| area_code                = +995 355
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 836
| website                  = {{url|http://www.sighnaghi.org.ge/}}
| footnotes                =
}}
'''Signagi''' ({{val|ka|სიღნაღი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Kahetija]]s mharē, [[Signagi municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts austrumos [[Alazani]] upes ielejas malā [[Gombori grēda]]s pakājē {{nobr|113 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|636|Signahi}}</ref> Nozīmīgs tūrisma centrs.

sentences:
'''Līgums par cenu starpību''' jeb '''CFD''' ({{val|en|contract for difference}}) [[finanses|finansēs]] ir vienošanās starp divām pusēm, pircēju un pārdevēju, kuras ietvaros viena no pusēm maksā otrai pusei starpību starp [[finanšu instruments|finanšu instrumenta]] pozīcijas atvēršanas un slēgšanas cenu. Būtībā tas ir [[atvasināts finanšu instruments]] (derivatīvs), kas ļauj tirgotājiem nopelnīt, ceļoties (garās pozīcijas) vai krītoties (īsās pozīcijas) attiecīgā finanšu instrumenta cenai, un to var izmantot, lai [[spekulācija|spekulētu]] attiecīgajā tirgū. Piemēram, akciju CFD ļauj tirgotājiem pelnīt uz [[Akcija (vērtspapīrs)|akciju]] cenu svārstībām [[Fondu birža|biržā]] bez nepieciešamības iegādāties pašas akcijas.
<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.contracts-for-difference.com/risks/Counterparty-risk.html|title=Counterparty Risk when Trading CFDs|accessdate=2021. gada 26. novembris|website=contracts-for-difference.com}}</ref>

CFD var tirgot ar [[Akcija (vērtspapīrs)|akcijām]], [[Obligācija|obligācijām]], nākotnes līgumiem, precēm, indeksiem, valūtām un kriptovalūtām.

CFD ir aizliegti vairākās valstīs, piemēram, ASV.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.smh.com.au/business/its-a-gamble-either-way-20090902-gdtpge.html |title=It's a gamble either way|accessdate=2021. gada 26. novembris|website=smh.com.au}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.investor.gov/introduction-investing/investing-basics/role-sec/laws-govern-securities-industry#secexact1934 |title=The Laws That Govern the Securities Industry|accessdate=2021. gada 26. novembris|website=investor.gov}}</ref> Ņemot vērā, ka īpašumtiesības uz CFD nav īpašumtiesības uz aktīvu, dažās valstīs, piemēram, Apvienotajā Karalistē, CFD pirkšanas un pārdošanas darījumus neapliek ar nodokli.<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://comparebrokers.co/compare/cfd-brokers/|title=15 Best CFD Brokers & trading Platforms for 2021 |accessdate=2021. gada 26. novembris|website=comparebrokers.co}}</ref>

== Vēsture ==
CFD ieviesa Anglijas riska ieguldījumu fondi 1950. gados, lai iegūtu pieeju tirdzniecības operācijām ar augstu kredītplecu. Sākotnēji CFD bija pieejami tikai institucionālajiem investoriem. Mūsdienās tie ir ļoti populārs tirdzniecības rīks mazo investoru vidū visā pasaulē.

== Bāzes piemērs ==
Investors prognozē, ka uzņēmuma N akciju vērtība pieaugs. Uzņēmuma akcijas vērtība ir 100$. Investoram ir 1000$.

1. variants (vienkārša iegāde): investors var iegādāties 10 akcijas (1000$/100$)

2. variants (CFD): brokera kredītplecs 1:10 ļauj investoram veikt darījumus, kas 10 reizes pārsniedz viņa depozītu, t.i., par summu $10 000 ($1000 * 10), kura ir vienāda ar 100 akciju vērtību.<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.investopedia.com/terms/c/contractfordifferences.asp |title=How Contract for Differences (CFD) Work |accessdate=2021. gada 26. novembris|website=investopedia.com}}</ref>

'''Ja akcijas vērtība pieaugs līdz 101$''':
1. variantā investors saņems peļņu 10$ apmērā (10 akcijas * 1$)
2. variantā investors saņems peļņu 100$ apmērā (100 akcijas * 1$)

'''Ja akcijas vērtība kritīsies līdz 99$''':
1. variantā investors zaudēs 10$ (10 akcijas * 1$)
2. variantā investors zaudēs 100$ (100 akcijas * 1$)

'''Ja akcijas vērtība saruks līdz 90$''':
1. variantā investors zaudēs 100$ no saviem 1000$ un turpinās tirgot.
2. variantā investors zaudēs visus savus 1000$. Ja akciju vērtība kritīsies zem 90$, investors paliks parādā brokerim.

== Atsauces ==
{{Atsauces}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Kuldīgas slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Kuldīga|Aizputes iela 22}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = lokālas nozīmes daudzprofilu slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://www.kuldigasslimnica.lv/
| other_links         =
}}

'''Kuldīgas slimnīca''' ir daudzprofilu III līmeņa [[slimnīca]] [[Kuldīga|Kuldīgā]], kura sniedz diennakts neatliekamo palīdzību piecās pamatspecialitātēs ([[internā medicīna]], [[pediatrija]], [[ķirurģija]] — [[traumatoloģija]], [[dzemdniecība]] — [[ginekoloģija]], [[anestezioloģija]] — [[reanimatoloģija]]).

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|suga_lv=Bālganais grīslis|autors=L.|binomial=Carex pallescens|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Liliopsida|rinda=Poales|attēls=Carex pallescens kz03.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex pallescens}}'''Bālganais grīslis''' ({{val-la|Carex pallescens}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Ziemeļeiropa|Eiropas ziemeļu]] un kalnu apvidos, kā arī vietumis [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] austrumu daļā.

sentences:
{{cita nozīme|ogļūdeņražiem|organizāciju|Palestīnas Atbrīvošanas organizācija}}
'''Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži''' ('''PAO''') jeb '''policikliskie arēni''' ir [[ogļūdeņraži]], kuru [[molekula]]s satur divus vai vairākus [[benzols|benzola]] gredzenus.

sentences:
'''Vīvere''' var būt:
* [[Džeki Vīvere]] — austrāliešu aktrise;
* [[Sigurnija Vīvere]] — amerikāņu aktrise.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Glyceria maxima sl34.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Glyceria
| ģints_lv = Ūdenszāles
| suga = Glyceria maxima
| suga_lv = Dižā ūdenszāle
| binomial = Glyceria maxima
| autors = (Hartm.) Holmb.
| sinonīmi =
}}
'''Dižā ūdenszāle''' ({{val|la|Glyceria maxima}}) ir mainīga izskata [[graudzāļu dzimta]]s suga ar cirkumpolāru izplatību. Suga ir nereti sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā, kur dažāda lieluma blīvas audzes aug ūdenstilpju piekrastes joslā, kā arī [[Grāvis|grāvjos]] un uzpludinājumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/glyceria-maxima-hartm-holmb/|title=dižā ūdenszāle - Glyceria maxima (Hartm.) Holmb. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-12-07}}</ref>

sentences: '''Kiberkarš''' ({{val-en|cyberwarfare}}) ir politiski motivēta [[ielaušanās datorsistēmās]], to sabotāža un [[spiegošana]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
   | nosaukums=''Morbillivirus''
   | iedalījums=
* ''Gaļēdāju mēra vīruss''
* ''Vaļveidīgo morbillivīruss''
* ''Kaķu morbillivīruss''
* ''Masalu vīruss''
* ''Mazo atgremotāju mēra vīruss''
* ''Roņu mēra vīruss''
* ''Govju mēra vīruss''
   | ģints=Morbillivirus
   | dzimta=Paramyxoviridae
   | dzimta_lv=Paramiksovīrusi
   | kārta_lv=''Mononegavirales''
   | tips_lv=<!-- V ((-)ssRNS) -->
   |kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetonilacetona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H10O2
|molmasa=114,1438
|blīvums=973
|kušanas temperatūra=-5,5 °C
|viršanas temperatūra=191 °C
}}
'''Acetonilacetons''' (2,5-heksāndions, diacetonils, СН3–СО–СН2–СН2–СО–СН3) ir vienkāršākais γ-di[[ketoni|ketons]] — savienojums ar divām [[karbonilgrupa|karbonilgrupām]] molekulā, starp kurām ir divas [[metilēngrupa]]s. Acetonilacetons ir bezkrāsains šķidrums ar patīkamu smaržu.

sentences: {{Commons category|Streets in Riga|Ielas Rīgā}}

sentences: '''Starpdiedziņi''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido savītas šķiedraino [[Polipeptīdi|polipeptīdu molekulas]], kuras katros [[Audi|audos]] ir atšķirīgas. To diametrs ir ap 8—11 [[nanometrs|nm]], un tie ir tievāki par [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulītēm]], bet resnāki par [[aktīna diedziņi]]em. Starpdiedziņi balsta [[Šūnas kodols|kodola]] apvalku un plazmatisko [[Šūnas membrāna|membrānu]], kā arī piedalās starpšūnu [[Saišu apvienošana|saišu veidošanā]]. [[Olbaltumvielas]] [[keratīns|keratīna]] diedziņi nodrošina ādas [[Šūna|šūnu]] mehānisko izturību. Starpdiedziņi ir ļoti aktīvi — tie paši savijas un atvijas, ja pie to šķīstošajiem [[enzīmi]]em pievieno [[Fosfāti|fosfātu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|article:DIVL1562|page:89|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 89.lpp.|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=05.10.2021|year=2001}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 76.29
| native_name = ''Baarle-Nassau''
| population_total = 6906
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Ziemeļbrabante]]
| name = Bārle-Nasava
| subdivision_name2 =
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2021
| subdivision_type = Valsts
| elevation_m = 28
| motto =
| lats = 00
| established_title =
| image_shield = Baarle-Nassau wapen.svg
| image_skyline = P1070673Gemeentehuis.JPG
| image =
| latNS = N
| latm = 27
| latd = 51
| established_date =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 56
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.baarle-nassau.nl/}}
| image_flag = Baarle-Nassau flag.svg
}}'''Bārle-Nasava''' ({{Val|nl|Baarle-Nassau}}) ir [[pilsēta]] un pašvaldība [[Nīderlande]]s dienvidos, [[Ziemeļbrabante]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 6847 iedzīvotāji.

sentences: '''Gramnegatīvās baktērijas''' ir [[baktērijas]], kas nenokrāsojas ar [[Kristālvioletais|kristālvioleto]] pēc [[Grama metode]]s.<ref name="Baron.etal1996"/> Šīs baktērijas raksturojas ar savu [[Šūnu apvalks|šūnas apvalka]] īpatnību, kas sastāv no plānas [[Peptidoglikāns|peptidoglikāna]] [[šūnu sieniņa]]s, kas ir saspiesta starp iekšējo [[Citoplazma|citoplazmatisko]] [[šūnu membrāna|šūnu membrānu]] un [[Bakteriālā ārējā membrāna|bakteriālo ārējo membrānu]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Audupe
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Vecdaugava (atteka)|Vecdaugava]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Daugava]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=03 | iet_plat_s=00 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=04 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 1,3
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Audupe''' ir [[Daugava]]s labā krasta starpteka [[Rīga|Rīgā]], kas savieno [[Vecdaugava (atteka)|Vecdaugavu]] ar [[Daugava]]s galveno gultni. Tajā ierīkota zvejas [[osta]]. Audupes dienvidu krastā izvietojusies [[Vecmīlgrāvis|Vecmīlgrāvja]] apkaime, ziemeļu — [[Mangaļsala]].

sentences: '''Fitopatoloģija''' jeb '''augu patoloģija''' ir zinātnes nozare, kas pēta patogēnu vai apkārtējās vides izraisītas [[augi|augu]] [[slimības]]. Augiem infekcijas slimības spēj izraisīt plašs organismu spektrs — [[sēnes]], [[oomicētes]], [[baktērija]]s, [[vīruss|vīrusi]], viroīdi, [[fitoplazma]]s, [[vienšūņi]], [[nematode]]s un [[parazītiskie augi]]. Augus spēj bojāt arī [[kukaiņi]], [[ērces]], [[mugurkaulnieki]] un citi kaitēkļi, kas ietekmē auga kopējo veselības stāvokli, patērējot tā daļas uzturā. Fitopatoloģija tāpat pēta slimību identifikāciju, slimību ciklu, to ekonomisko nozīmi, kā augu slimības ietekmē cilvēkus un dzīvniekus, augu slimību ierobežošanu un ārstēšanu.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Bišumuižas ēka
| source         =
| date           = 2014
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Kenterberijas Anselms
|          vārds_orig = ''Anselmus Cantuariensis''
|              attēls =Anselm of Canterbury, seal.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap [[1033]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =[[Aosta]], [[Burgundijas karaliste]]
[[Valle d'Aosta]], {{ITA}})
|              m_gads =1109
|           m_mēnesis =4
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Kenterberija]], [[Anglijas karaliste]]
[[Kenta]], {{GBR}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[Viduslaiku filozofija]]
|           intereses =[[metafizika]]
|              idejas =[[dieva esamības ontoloģiskais pierādījums]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =[[Lanfranks]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Aristotelis]], [[Lanfranks]]
|          ietekmējis =[[Akvīnas Toms]], [[Hēgelis]]
|               darbi ="[[Proslogion]]" (1077–1078)
|              valoda =[[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Rase''' ir vēsturiski izveidojusies klasifikācijas sistēma, pēc kuras [[cilvēki|cilvēkus]] iedala lielās grupās galvenokārt pēc ārējām fiziskajām pazīmēm, t.i., [[Fenotips|fenotipa]]. Parasti izdala trīs lielās rases: [[eiropeīdā rase|eiropeīdo]], [[mongoloīdā rase|mongoloīdo]] un [[ekvatoriālā rase|ekvatoriālo rasi]].<ref name="lpe">{{lpe|2|278}}</ref><ref>[https://tezaurs.lv/rase:1 Tezaurs: rase]</ref> Vēl tiek izdalītas dažādas lielās un mazās jeb lokālās rases,<ref name="lpe" /> kuru skaits daļai autoru sasniedz 60.<ref name="Britannica" /> Katras rases pārstāvju atšķirīgo fizisko pazīmju veidošanās notikusi pakāpeniski un ilgstoši.<ref name="lpe" /> Mūsdienu ģenētiskie pētījumi uzrādījuši, ka stingra robeža starp rasēm vairs nav novelkama.<ref name=":3">{{Cite book|last=Goodman|first=Alan H.|url=https://www.worldcat.org/oclc/1121420797|title=Race : are we so different?|date=2020|others=Yolanda T. Moses, Joseph L. Jones|isbn=978-1-119-47247-6|edition=Second|location=Hoboken, NJ|oclc=1121420797|access-date=2021-04-08|archive-date=2021-05-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20210525024950/https://www.worldcat.org/title/race-are-we-so-different/oclc/1121420797}}</ref> Biologi joprojām nav vienisprātis par rases jēdziena nozīmi un tas biežāk tiek lietots sarunvalodā.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Keita|first=S. O. Y.|last2=Kittles|first2=R. A.|last3=Royal|first3=C. D. M.|last4=Bonney|first4=G. E.|last5=Furbert-Harris|first5=P.|last6=Dunston|first6=G. M.|last7=Rotimi|first7=C. N.|date=2004-11|title=Conceptualizing human variation|url=https://www.nature.com/articles/ng1455|journal=Nature Genetics|language=en|volume=36|issue=11|pages=S17–S20|doi=10.1038/ng1455|issn=1546-1718}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada oktobris}}
{{Mākslas darba infokaste/wikidata
| image = Cat among roosters.jpeg
}}
'''''Kaķis starp gaiļiem''''' ({{val|sk|Mačka medzi kohútmi}}) ir slovāku gleznotāja [[Jakobs Bogdani|Jakoba Bogdani]] glezna, tapusi periodā no 1706. līdz 1710. gadam.<ref name="europeana.eu">{{tīmekļa atsauce|title=Mačka medzi kohútmi — Bogdan, Jakub|url=http://www.europeana.eu/portal/en/record/2063610/O_3.html|publisher=[[Europeana]]|accessdate={{dat|2017|9|29||bez}}}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti|Sausnejas]]
[[Kategorija:Madonas rajons|Sausnejas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Čārlzs Bronsons
 | vārds_orig              = ''Charles Bronson''
 | attēls                  = Charles Bronson - 1966.JPG
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Čārlzs Bronsons 1966. gadā.
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1921|11|3}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Ērenfelda}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2003|8|30|1921|11|3}}
 | miršanas vieta          = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = 1950–1999
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Čārlzs Bronsons''' ({{val|en|Charles Bronson}}, īstajā vārdā '''Karolis Dionīzs Bučinskis''' ({{val|lt|Karolis Dionyzas Bučinskis}}), angliskojot '''Čārlzs Deniss Bučinskis''' ({{val|en|Charles Dennis Buchinsky}})); dzimis {{dat|1921|11|3}}, miris {{dat|2003|8|30}}) bija amerikāņu aktieris. Pazīstams kā vīrišķīgu tēlu atveidotājs [[vesterns|vesternos]] un [[spriedzes filma|spriedzes filmās]]. Piedalījies režisoru [[Volters Hills|Voltera Hilla]], [[Serdžo Leone]]s, [[Roberts Oldričs|Roberta Oldriča]], [[Džons Stērdžiss|Džona Stērdžisa]], [[Džons Lī Tompsons|Džona Lī Tompsona]] un [[Maikls Vinners|Maikla Vinnera]] darbos.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Daniels Hermanis
|     vārds_orig = ''Daniel Hermann''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1543]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Neidenburga, [[Prūsijas hercogiste]]
({{vieta|Polija|Varmijas-Mazūrijas vojevodiste|Ņidzica}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1601
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Rīga]]
({{vieta|Latvija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = humānists un rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pāles pagasts
| karte             = Pāles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Pāles pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Pāles pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Pāle
| platība           = 146,3
| iedzīvotāji       = 769<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 769 / 146.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Pāles pagasts''' ir viena no [[Limbažu novads|Limbažu novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Katvaru pagasts|Katvaru]], [[Viļķenes pagasts|Viļķenes]], [[Salacgrīvas pagasts|Salacgrīvas]], [[Alojas pagasts|Alojas]] un [[Brīvzemnieku pagasts|Brīvzemnieku]] pagastiem.

sentences: '''Subdukcija''' (no {{val|la|subductiō}}) ir [[Zemes garoza]]s kustības [[Plātņu tektonika|tektonisks]] process, kurā liela izmēra [[litosfēras plātne]] iebīdās zem citas plātnes. Plātņu sadursmes ir saistītas ar [[Zemestrīce|zemestrīču]] un [[Vulkānisms|vulkānisma]] procesiem, lielākā daļa pasaules [[Seismika|seismiski aktīvo zonu]] ir vietās, kur notiek subdukcija. Visbiežāk litosfēras plātnes, kas pieder okeāniskā tipa Zemes garozai, bīdās zem kontinentālā tipa garozas vai salu lokiem un iegrimst [[Zemes mantija|Zemes mantijā]], kur izkūst.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Butterfly Luc Viatour.JPG
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Polyommatus icarus|Parastais zilenītis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| apakšvalsts =Eumetazoa
| apakšvalsts_lv =Eimetazoji
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Deuterostomia|Otrmutnieki}}
* {{TaksoSaite|Protostomia|Pirmmutnieki}}
| binomial=Bilateria <small>([[Hatschek]], 1888)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Bilaterāļi''' (''Bilateria'') ir [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] (''Animalia'') nodalījums, kas pieder pie [[Eimetazoji|eimetazoju apakšvalsts]] (''Eumetazoa''). Bilaterāļu nodalījumā iekļauti visi divpusēji simetrisko dzīvnieku tipi. To kreisā puse ir labās puses spoguļattēls. Tomēr šis princips neattiecas uz visiem iekšējiem orgāniem, piemēram, [[sirds]] un [[aknas|aknu]] izvietojums [[cilvēks|cilvēkam]]). Otrs izņēmums ir [[adatādaiņi]] (''Echinodermata''), kuru pieaugušās formas ir tuvas [[radiālā simetrija|radiālai simetrijai]], kaut arī to [[kāpuri]]em ir divpusēja (bilaterāla) [[simetrija]]. Bilaterāļi iedalās [[pirmmutnieki|pirmmutnieku]] un [[otrmutnieki|otrmutnieku]] apakšnodalījumos. Šajā nodalījumā ietilpst lielākā daļa [[eimetazoji|eimetazoju]] dzīvnieku tipu (34 tipi).<ref name=nil>Nielsen, C. 2001. Animal Evolution: Interrelationships of the Living Phyla. Second Edition. Oxford University Press, Oxford.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Politikas filozofija| Filozofi]]
[[Kategorija:Filozofi]]

sentences: '''IK kods''' ir skaitlis, kas norāda elektroiekārtas aizsardzības pakāpi pret mehāniskiem triecieniem.  Eiropas standartizācijas komisijas standarts '''EN 62262''', vai internacionālais standarts IEC 62262 (2002) ar IK koda palīdzību definē iekārtas aizsardzību pret mehāniskiem triecieniem. IK kods tika 1995. gadā definēts (un 1998. gadā labots) kā Eiropas standarts '''BS EN 50102'''. Pēc standarta globālas atzīšanas, tas tika pārsaukts par EN 62262.

sentences:
{{Coord|34.138577|-118.125494|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name = Kalifornijas Tehnoloģiju institūts
|image_name = Caltech logo.svg
|image_size = 150px
|motto = ''The truth shall make you free''
|established = 1891
|type = Privāta
|location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Pasadīna}}
|undergrad = 978<ref name="enrollment">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.registrar.caltech.edu/statistics.htm |title=Caltech Office of the Registrar Enrollment Statistics |accessdate=December 15, 2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100610051121/http://registrar.caltech.edu/statistics.htm |archivedate={{dat|2010|06|10||bez}} }}</ref>
|postgrad = 1253<ref name="enrollment"/>
|students = 2231<ref name="enrollment"/>
|endowment= $1,747 miljardi (2012)<ref name="endowment">As of June 30, 2012.  {{tīmekļa atsauce |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2012 Endowment Market Value and Percentage Change in Endowment Market Value from FY 2011 to FY 2012 |work=2012 NACUBO-Commonfund Study of Endowments |publisher=National Association of College and University Business Officers |url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |format=PDF |access-date={{dat|2013|07|16||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/6ETd4s514?url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |archivedate={{dat|2013|02|16||bez}} }}</ref>
|colors = Oranža, balta {{color box|#FF6600}}{{color box|#FFFFFF}}
|website= [http://www.caltech.edu/ caltech.edu]
}}
'''Kalifornijas Tehnoloģiju institūts''' ({{val|en|California Institute of Technology}}, zināms arī kā '''Caltech''') ir [[privāta universitāte|privāta]], [[kopapmācība]]s [[universitāte|izpētes universitāte]], kas atrodas [[Pasadīna|Pasadīnā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Institūts galveno uzsvaru liek uz dabaszinātnēm un inženieriju.
''Caltech'' arī uztur un izmanto [[Reaktīvās kustības laboratorija|Reaktīvās kustības laboratoriju]], [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] organizāciju, kas uzrauga un izstrādā daudz bezpilota [[starpplanētu zonde|starpplanētu zonžu]] projektēšanu un darbību. ''Caltech'' ir salīdzinoši neliela augstskola ar aptuveni 2100 studentiem (ap 900 bakalauru un 1200 maģistru un doktoru),<ref name='enrollstats'>{{Tīmekļa atsauce|url=http://collegesearch.collegeboard.com/search/CollegeDetail.jsp?collegeId=4214 |title=College Board At A Glance|accessdate=2008-01-30}}</ref> bet tiek vērtēta kā viena no 10 labākajām universitātēm pasaulē pēc tādiem parametriem kā [[citējamība]],<ref>[http://www.sciencewatch.com/sept-oct2002/sw_sept-oct2002_page1.htm Harvard Rides High in Latest "Top Ten" Research Roundup]</ref> [[Nobela prēmija|Nobela prēmiju]] skaits<ref>[http://nobelprize.org/nobel_prizes/lists/universities.html Nobel Laureates and Universities]</ref> un vispārīgie universitāšu vērtējumi. [[Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings|Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā]] ieņem 8. vietu (2016).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html |title=Academic Ranking of World Universities 2016 |access-date={{dat|2017|03|13||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200601014730/http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html }}</ref>

sentences:
{{Infobox building
| name                = Panteons
| native_name         =''Panthéon''
| image               =Panthéon, Paris 25 March 2012.jpg
| caption             =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map_type            =
| building_type       = [[Mauzolejs]]
| architectural_style = [[Neoklasicisms]]
| structural_system   =
| cost                =
| location            = {{vieta|Francija|Parīze}}
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| altitude            =
| pushpin_map         = Parīze
| latd  = 48 | latm  = 50 | lats  = 46 | latNS  = N
| longd =  2 | longm = 20 | longs = 45 | longEW = E
| start_date          = 1758
| completion_date     = 1790
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| height              = 83 m
| diameter            =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| main_contractor     =
| architect           =
* [[Žaks Žermēns Suflo]]
* [[Žans Batists Rondelē]]
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| awards              =
| references          =
}}
'''Panteons''' ({{val|fr|Panthéon}}, {{val|la|Pantheon}}) ir ēka [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Lācis
| vārds_orig =
| attēls = Attēls:Jānis Lācis.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1897
| dz_mēnesis = 02
| dz_diena = 20
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Jaunpiebalgas pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1937
| m_mēnesis = 03
| m_diena = 10
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Habarovska|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[korpusa komandieris]]
|  dienesta_laiks = 1916—1937
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
 {{USSR}}
|       struktūra = sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]], [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(II) hlorīda kristālrežģis

Nedaudz oksidējies dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts
|       citi nosaukumi = dzelzs dihlorīds
|           CAS numurs = 7758-94-3
16399-77-2 (dihidrāts)
13478-10-9 (tetrahidrāts)
|      ķīmiskā formula = FeCl2
|              molmasa = 126,751
|              blīvums = 3160
|  kušanas temperatūra = 677 °C
| viršanas temperatūra = 1023 °C
| šķīdība ūdenī        = 64,4 g/100 mL (10 °C),
68,5 g/100mL (20 °C),
105,7 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(II) hlorīds''' jeb '''dzelzs dihlorīds''' (FeCl2) ir divvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīrs dzelzs dihlorīds ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas gaisā kļūst dzeltenīga, jo veidojas [[dzelzs trihlorīds]]. Uzsūcot gaisā esošo ūdeni, dzelzs dihlorīds kļūst zaļgans. Dzelzs(II) hlorīds labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[etanols|spirtā]], [[acetons|acetonā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. No ūdens šķīdumiem zem 12,3 °C izkristalizējas [[kristālhidrāts]] FeCl2 · 6H2O; no 12,3 °C līdz 76,5 °C — FeCl2 · 4H2O; virs 76,5 °C — FeCl2 · 2H2O, kas temperatūrās virs 120 °C pāriet monohidrātā FeCl2 · H2O. Dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts ir zilganzaļi, gaisā izplūstoši [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Philosophy of science}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Niks Kazandzakis''' ({{val|gr|Νίκος Καζαντζάκης}}; dzimis {{dat|1883|2|18}}, miris {{dat|1957|10|26}}) bija [[Grieķija|grieķu]] [[rakstnieks]], [[romāns|romānu]], stāstu, memuāru, [[eseja|eseju]], [[poēma|poēmu]] un ceļojumu aprakstu autors. Viens no reģiona pazīstamākajiem rakstniekiem, visvairāk popularitātes guvis ar filozofisko darbu "Aleksis Zorba" (''Βίος και πολιτεία του Αλέξη Ζορμπά''), kas stāsta par dzīves, nāves un sociālām problēmām, dzimumu emocionālām attiecībām, nacionāliem konfliktiem, īstenas dzīves definējumu un citām mūsdienīgām tēmām.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Mērija Keita Olsena<br />Ešlija Olsena
 | attēls                  = Ashley Mary-Kate Olsen 2011 Shankbone 3.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Olsenas 2011. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1986|6|13}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Kalifornija|Šērmanouksa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = modes dizaineres, aktrises
 | darbības gadi           =
* Ešlija Olsena 1987—2004 (aktrise)
* Mērija Keita Olsena 1987—2012 (aktrise)
* abas 2004—pašlaik (modes dizaineres)
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Mērija Keita Olsena''' un '''Ešlija Fullere Olsena''' ({{val|en|Mary-Kate Olsen}} un ''Ashley Fuller Olsen''; dzimušas {{dat|1986|6|13}} [[Šērmanouksa|Šērmanouksā]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu modes dizaineres un bijušās [[aktieris|aktrises]]. Abas māsas filmējušās jau kopš agras bērnības.

sentences: '''Globālais vietas numurs''' (GVN) ir daļa no [[GS1]] standartu sistēmas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.gs1.org/standards/id-keys/gln|title=Global Location Number (GLN)|last=GS1.org|website=gs1.org|access-date=2019-05-15|date=2014-12-05|language=en}}</ref> Tas ir vienkāršs rīks, kas paredzēts atrašanās vietu identifikācijai, un nepieciešamības gadījumā var unikāli identificēt vietas. Šis identifikators atbilst ISO/IEC 6523 standarta normām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://docs.oasis-open.org/ebcore/PartyIdType/v1.0/CD02/PartyIdType-1.0.html|title=OASIS ebCore Party Id Type Technical Specification Version 1.0|last=Eijk|first=Pim van der|website=oasis-open.org/|access-date=2019-05-15|date=2010-02-14}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|somugru tautu|Līvi (nozīmju atdalīšana)|Līvi}}
{{Citas nozīmes|somugru tautu|Lībietis|Lībietis}}
{{Tautas infokaste
| attēls    =
[[Lībiešu karogs]]
| tauta     = Lībieši
| skaits    = {{LAT}} (166)<ref>[https://www.pmlp.gov.lv/lv/media/271/download PMLP 2020. gadā]</ref>
{{EST}} (22)
{{RUS}} (7)
| vieta     = [[Latvija]] ([[Lībiešu krasts]])
| valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[lībiešu valoda|lībiešu]]
| reliģija = [[luterticība]]
| grupas =
| radi = citi [[Baltijas somi]]
}}
'''Lībieši''' jeb '''līvi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Lībietis vai līvs |author=Saulvedis Cimermanis |date= 2005. gada 5. maijs |publisher= Livones.net |url= http://www.livones.net/lingua/en/kratuve/petijumi-kratuve/?libietis-vai-livs |accessdate= 2016. gada 4. decembris}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Līvs vai lībietis? |author=Līksma Bebre |date= 2012. gada 15. marts |publisher= [[Latvijas Avīze]] |url= http://www.la.lv/livs-vai-libietis/ |accessdate= 2016. gada 4. decembris |quote=}}</ref> ({{val|liv|līvlizt}}, {{val|la|livones}}, {{val|de|Liven}}, [[senkrievu valoda|senkrievu]]: ''либь'') ir [[Baltijas somi|Baltijas somu]] tauta [[Latvija]]s teritorijā, kas runā [[Somugri|somugru]] grupas [[Lībiešu valoda|valodā]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Vīnervalde
|attēls                 = Peilstein.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Peilšteins
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 48.166667 | latNS  = N
| longd = 16 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 45
|platums                = 20-30
|kalns                  = [[Šepfls]]
|augstums               = 893
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''24. marts''' ir gada 83. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (84. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 282 dienas.

sentences: '''Latvijas Republikas Civillikums''' (saīsināti '''CL''') ir [[Latvija]]s [[civilkodekss]], apjomīgākais LR [[likums]] (sākotnējā redakcijā 2400 panti). CL ir uzbūvēts pēc [[pandektu tiesības|pandektu]] sistēmas: tas sastāv no ievada, [[ģimenes tiesības|ģimenes]], [[mantojuma tiesības|mantojuma]], [[lietu tiesības|lietu]] un [[saistību tiesības|saistību]] [[tiesības|tiesību]] daļām.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Nauru}}

sentences:
[[Kategorija:Mīlgrāvis]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Mīlgrāvis]]

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds =
 |    vārds_orig = {{ara|خديجة بنت خويلد}}
 |        attēls = Khadijah.png
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap [[555. gads|555]]. gadu
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = [[Meka]], [[Hidžāzs]]
 |        m_gads = 619
 |     m_mēnesis = 11
 |       m_diena = 22
 |       m_vieta = [[Meka]], [[Hidžāzs]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = [[Muhameds]]
 |         bērni = [[Kasims ibn Muhameds]], [[Fātima]], [[Rukaija bint Muhameda]], [[Zaiba bint Muhameda]], [[Umma Kulsuma bint Muhameda]], [[Abd Allāhs ibn Muhameds]]
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = nē
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Vitauts Ļūdēns
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1937
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = [[Jelgava]], {{LAT}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2010
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 27
|            m_vieta = {{LAT}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[latvieši|latvietis]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Velta Ļūdēna (dz. Freimane)
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        apbalvojumi = [[Triju Zvaigžņu ordenis]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Vitauts Ļūdēns''' (dzimis {{dat|1937|1|28}} [[Jelgava|Jelgavā]], miris {{dat|2010|5|27}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejnieks]] un publicists, pievērsies lirikai un liroepikai, īpašu uzmanību veltījis vēsturei un bērnu dzejai. Sakārtojis [[Edvarts Virza|Edvarta Virzas]] un [[Elza Stērste|Elzas Stērstes]] darbu krājumus.

sentences:
{{Civilā konflikta infokaste
| title            = 1989. gada revolūcijas
| partof           = [[Aukstais karš|Aukstā kara]] (līdz 1991. gadam)
| image            =
| caption          = [[Berlīnes mūra krišana]] 1989. gada novembrī
| date             = {{dat|1986|12|16|n|bez}} — {{dat|1996|6|28|n|bez}}
'''Galvenā fāze:'''
{{dat|1988|5|12|n|bez}} — {{dat|1991|12|26|n|bez}}
| place            = [[Centrālā un Austrumeiropa]], [[Latīņamerika]], [[Āfrika]] un [[Āzija]]
| coordinates      =
| causes           =
* [[politiskās represijas]]
* [[totalitārisms]]
* [[autoritārisms]]
* [[demokratizācija]]
* [[nacionālisms]]
* [[reliģiskās vajāšanas]]
* [[taupība]]
* [[ekonomiskā krīze]] un [[konsumerisms|patērēšanas kulta]] spiediens<ref>{{grāmatas atsauce|author=Kochanowicz, Jacek|editor-link=Iván T. Berend |editor-last=Berend |editor-first=Ivan T. |title=Backwardness and Modernization: Poland and Eastern Europe in the 16th–20th Centuries|url=https://books.google.com/books?id=f6RGpe1mjzQC|series=Collected studies: Studies in East-Central Europe|volume=858li|location=Aldershot|publisher=Ashgate |year=2006|page=198|isbn=9780754659051}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last=Cross |first=Gary S.|chapter=1: The Irony of the Century|title=An All-consuming Century: Why Commercialism Won in Modern America|url=https://archive.org/details/allconsumingcent00cros_0|location=New York|publisher=Columbia University Press|year=2000|page=[https://archive.org/details/allconsumingcent00cros_0/page/8 8]|isbn=9780231113120}}</ref>
* [[antikomunisms]]
| methods          = (lielākoties [[pilsoniskā nepaklausība]]){{plainlist|
* [[reforma]]s
* [[politiskā demonstrācija|masu protesti]]
* [[masu nekārtības]]
* [[sacelšanās|dumpji]]
* [[karš]]
}}
| result           = vairāku [[komunistiska valsts|komunistisko valstu]] pastāvēšanas beigas
* Aukstā kara beigas
* [[liberālā demokrātija|liberālās demokrātijas]] uzplaukums
* [[Padomju Savienība]]s kā [[lielvara]]s pastāvēšanas beigas un [[PSRS sabrukums|tās sabrukums]] {{dat|1991|12|26||bez}}
* [[vienpartijas sistēma|vienpartijas sistēmas režīma]], [[demokrātiskais centrālisms|demokrātiskā centrālisma]] un [[komandekonomika]]s  [[sociālā kolapse|kolapse]]
* sociāli ekonomiskās reformas Ķīnā, Kubā, Laosā un Vjetnamā
* [[Varšavas pakts|Varšavas pakta]], [[Savstarpējās ekonomiskās palīdzības padome|SEPP]] un [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] pastāvēšanas beigas
* [[Krievija|Krievijas Federācijas]] veidošanās un [[Pēcpadomju valstis|15 valstu]] [[neatkarība]]s iegūšana no Padomju Savienības
* valdības pāreja uz [[daudzpartiju sistēma|daudzpartiju sistēmu]] [[Polijas vēsture (1945–1989)|Polijā]], [[Komunisma beigas Ungārijā (1989)|Ungārijā]], [[Mierīgā revolūcija|Austrumvācijā]], [[Samta revolūcija|Čehoslovākijā]], [[Rumāņu revolūcija|Rumānijā]], [[Bulgārijas Tautas Republika|Bulgārijā]], [[Mongoļu revolūcija (1990)|Mongolijā]], un [[Komunistiskā režīma krišana Albānijā|Albānijā]]
* vecās [[saimniecība]]s sistēmas krišana atsevišķās komunistiskajās valstīs, bijušajās Austrumu bloka valstīs pāreja no valsts pārvaldīta ekonomikas modeļa uz privāto; [[komandekonomika]]s likvidēšana un [[valsts uzņēmums|valsts uzņēmumu]] [[privatizācija]]; kapitālistiskās un brīvā tirgus ekonomikas sistēmas izplatība no ekonomiskajām krīzēm cietušajās komunistiskajās valstīs
* nekomunistiskas [[valdība]]s izveidošana [[Kambodža|Kambodžā]]
* daudzas [[komunistiska partija|komunistiskās partijas]] un to politiķi kļūst par [[sociāldemokrātija]]s vai [[demokrātiskais sociālisms|demokrātiskā sociālisma]] piekritējiem
* [[populisms|populisma]] un neitrālo spēku uzplaukums
* [[Vācijas atkalapvienošana]]
* [[Jemenas apvienošana]]
* [[Čehoslovākijas sadalīšanās]]
* [[Dienvidslāvijas sabrukums]] un [[Dienvidslāvijas kari|Dienvidslāvijas karu]] sākums
* skepticisms pret komunismu visā pasaulē, kas saistīts ar atbalsta samazināšanos dažādām komunistu un kreisajām partijām, īpaši [[Eiropa|Eiropā]] un Āzijā, komunistu pārvaldīto valdību sabrukums [[Afganistānas pilsoņu karš|Afganistānā]], [[Angolas Tautas Republika|Angolā]], [[Beninas Tautas Republika|Beninā]], [[Kongo Tautas Republika|Kongo-Brazavilā]], [[Etiopijas Tautas Republika|Etiopijā]], [[Mozambikas Tautas Republika|Mozambikā]], [[Somālijas Demokrātiskā Republika|Somālijā]] un [[Dienvidjemena|Dienvidjemenā]]
* [[Rietumu kultūra]]s, [[kapitālisms|kapitālisma]] izplatība iepriekš izolētajās komunistiskajās valstīs, tostarp Krievijā un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]
* rietumu mediju un [[internets|interneta]] masveida ienākšana bijušajās sociālistiskajās un komunistiskajās valstīs
* padomju spēki cieta neveiksmi [[Afganistānas karš (1979—1989)|Afganistānā]] un komunistiskās Afganistānas valsts [[Afganistānas Pilsoņu karš (1989–1992)|krišana]]
* padomju un Austrumu bloka ebreju emigrācija uz [[Izraēla|Izraēlu]]
* [[Ķīnas demokrātiskā kustība|Ķīnas demokrātiskās kustības]] [[Protesti Tiaņaņmeņa laukumā|apspiešana]] un Ķīnas antirietumnieciskā noskaņojuma pieaugums
* [[Īpašais periods|Īpašā perioda]] sākums [[Kuba|Kubā]]
* [[Ziemeļkoreja]]s [[sociālā ekonomika|sociālās ekonomikas]] vājināšana un atteikšanās no marksisma-ļeņinisma par labu [[Čučhe]]i
* komunistu kustību vājināšanās un [[marksisma kritika]]s palielināšanās
* vairāki uzlabojumi starptautisko attiecību konfliktos
* [[islāma ekstrēmisms|islāma ekstrēmisma]] uzplaukums
* [[Eiropas Savienība]]s [[Māstrihtas līgums|izveide]] un [[Eiropas Savienības paplašināšanās|paplašināšanās]]
* bijušo Austrumeiropas padomju bloka valstu [[NATO paplašināšanās|pievienošanās NATO]]
* [[Amerikas Savienotās Valstis]] kļūst par vienīgo lielvaru pasaulē
}}
'''1989. gada revolūcijas''' jeb '''komunisma sabrukums''' bija revolucionārs [[liberālā demokrātija|liberālās demokrātijas]] kustību vilnis, kas izraisīja vairuma [[marksisms-ļeņinisms|marksistiski-ļeņinisko]] valdību sabrukumu [[Austrumu bloks|Austrumu blokā]] un citās pasaules daļās. Tās veicināja pasaulē lielākās komunistiskās valsts [[Padomju Savienība]]s sabrukumu un atteikšanos no komunistiskajiem režīmiem daudzās pasaules daļās, dažas no kurām valdības gāza vardarbīgi. Šie dažadie notikumi, īpaši Padomju Savienības sabrukums, krasi izmainīja pasaules [[spēku līdzsvars (ģeopolitika)|spēku līdzsvaru]], iezīmējot [[Aukstais karš|Aukstā kara]] beigas un pēcaukstā kara ēras sākumu.

sentences:
Rīgā]]
'''Tirdzniecības centrs''' ir centralizēti vadīts [[mazumtirdzniecība]]s objekts. Lai gan šis termins bieži tiek attiecināts uz jebkuru plašāku mazumtirdzniecības vietu, precīzāk tirdzniecības centrs tiek definēts kā speciāli projektēts un būvēts mazumtirdzniecības objekts ar kopējo platību vismaz 5000 [[kvadrātmetrs|m2]], kurā ir vairāk par 10 nomniekiem un viens nomnieks neaizņem vairāk par 70% no nomas platības.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.lanida.lv/sites/default/files/inline-files/CRE_classification_retail_LAT.pdf |title=Komercīpašumu vienotā klasifikācija – mazumtirdzniecības formāti. LATVIJA |accessdate=2019-07-04 |work= |publisher=Latvijas Nekustamo īpašumu darījumu asociācija |date= |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190704171125/https://www.lanida.lv/sites/default/files/inline-files/CRE_classification_retail_LAT.pdf |archivedate=2019-07-04 }}</ref> Tirdzniecības centri apvieno pārtikas [[lielveikals|lielveikalus]], specializētus veikalus un pakalpojumu uzņēmumus, kuri savā starpā savienoti ar gaiteņiem. Mūsdienās tirdzniecības centros bieži ir atrodami ne tikai veikali, bet arī [[restorāns|restorāni]], [[kinoteātris|kinoteātri]] un dažādas citas izklaides iespējas.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ronalds Arājs
 |          attēls = Ronalds Arajs.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ronalds Arājs 2011. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1987|11|29}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Tukums|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 |          garums = 183 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 95 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = [[Edvīns Krūms]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ([[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a = 2 ([[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]], [[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]])
 |            pc-t =
 |            rc-a = 2 ([[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010]], [[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2012]])
 |            rc-t = 1 ([[2011. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2011]])
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 10,18 s {{icon|lr-v}}
 |           PR1_d = 100 metri
 |             PR2 = 20,75 s
 |           PR2_d = 200 metri
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ronalds Arājs''' (dzimis {{dat|1987|11|29}} [[Tukums|Tukumā]]) ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlētika|vieglatlēts]], sprinteris. Viņa pamatdisciplīnas bija [[100 m]] un [[200 m]] sprints.

sentences: '''Tabaka''' ir [[lauksaimniecība]]s produkts, ko iegūst no [[tabakas|tabaku]] ģints (''Nicotiana'') augu [[lapas|lapām]]. Tabaka tiek izmantota [[cigarete|cigarešu]] un [[cigārs|cigāru]] ražošanā. Lai varētu smēķēt, arī [[pīpe|pīpēs]] ir nepieciešams ievietot tabaku. Tabaka augstā koncentrācijā satur [[nikotīns|nikotīnu]]. Sausa tabaka var saturēt līdz pat 5% nikotīna.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Popkorns
| attēls           = Popcorn - Studio - 2011.jpg
| att_nosaukums    = Neuzpūsts popkorns
| attēls2          = Popcorn02.jpg
| att2_nosaukums   = Uzpūsts popkorns
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|            ģints = Zea
|         ģints_lv = Kukurūzas
|             suga = Z. mays
|          suga_lv = Kukurūza
|           pasuga = Z. m. everta
|        pasuga_lv = Plīsējkukurūza
|         binomial = Zea mays everta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Popkorns''' jeb '''plīsējkukurūza'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=Zea%20mays%20everta&list=&lang=LA&h=yes|title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|publisher=Termini.lza.lv|accessdate={{dat|2013|3|3||bez}}}}</ref> (''Zea mays everta'') ir [[kukurūza]]s pasuga. Tās [[sēkla]]s uzpūšas un pārplīst, kad tiek sakarsētas.

sentences: {{cita nozīme|deju|latviešu mūzikas grupu|Menuets (grupa)}}

sentences:
{{infokaste+}}
Barons '''Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs''' ({{val-de|Wilhelm Friedrich Freiherr von Ungern-Sternberg}}, [[1752]]-[[1832]]) ieņēma augstu vietu Vidzemes guberņas sociālajā hierarhijā 18. gs. beigās un 19. gs. sākumā. Viņš bija [[Vidzemes guberņa|Vidzemes provinces]] padomnieks un Zemes tiesas asesors ([[1784]]-[[1785|85]]). Vidzemes landrātu kolēģijas un hoftiesas loceklis ([[1821]]), [[galma padomnieks]].

sentences:
{{Citas nozīmes|bundzinieku|Roga|Roga}}
{{noformējums+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds         = Kaspars Roga
|Attēls        = 05 Roga.JPG
|Att_izm       = 220px
|Apraksts      = Kaspars Roga 2008. gadā
|Fons          = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis        = {{dzimšanas datums un vecums|1974|7|19}}
|Vieta_dz      = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Jelgava|td=Latvija}}
|Miris         =
|Vieta_mr      =
|Instrumenti   = [[bungas]]
|Žanrs         = [[popmūzika]], [[rokmūzika]]
|Nodarbošanās  = mūziķis, režisors
|Gadi          = 1989—pašlaik
|Darbojies_arī = [[Prāta Vētra]]
|Dzimums       = V
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šī trakā, trakā, trakā, trakā pasaule
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Its-a-Mad-Mad-Mad-Mad-World#tab=summary|title=It's a Mad Mad Mad Mad World (1963) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|1|8}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|9,4 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = * 202 minūtes (oriģinālā versija)
* 161 minūtes (kinoteātru versija)
| izdošana = {{Filmas datums|1963|11|7}}
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| studija = ''Casey Productions''
| operators = [[Ernests Lāslo]]
| oriģinālnos = ''It's a Mad, Mad, Mad, Mad World''
| mūzika = [[Ernests Golds]]
| aktieri = * [[Spensers Treisijs]]
* [[Miltons Berle]]
* [[Sids Sīzars]]
* [[Badijs Hakets]]
* [[Etela Mermana]]
* [[Mikijs Rūnijs]]
* [[Diks Šons]]
* [[Fils Silverss]]
* [[Terijs Tomass]]
* [[Džonatans Vinterss]]
* [[Edija Adamsa]]
* [[Dorotija Provine]]
* [[Džimijs Durante]]
| scenārijs = * [[Viljams Rouzs]]
* [[Tanja Rouza]]
| producents = Stenlijs Kreimers
| režisors = [[Stenlijs Kreimers]]
| žanrs = komēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  It's a Mad, Mad, Mad, Mad World (1963) theatrical poster.jpg
| imdb =
}}
'''"Šī trakā, trakā, trakā, trakā pasaule'''" ({{Val|en|It's a Mad, Mad, Mad, Mad World}}) ir 1963. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdijas filma, kuras režisors un producents ir [[Stenlijs Kreimers]]. Filmā galveno lomu atveido [[Spensers Treisijs]] un tā laika labākie komiķi [[Edija Adamsa]], [[Miltons Berle]], [[Sids Sīzars]], [[Badijs Hakets]], [[Etela Mermana]], [[Dorotija Provine]], [[Mikijs Rūnijs]], [[Diks Šons]], [[Fils Silverss]], [[Terijs Tomass]] un [[Džonatans Vinterss]].

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums    = [[Green Day]]
|Image        = Greenday1.jpg
|Caption      = Green Day 2005. gadā
|Studio       = 8
|Live         = 5
|Compilation  = 3
|EP           = 5
|Video        = 4
|Singles      = 33
|Music videos = 29
}}
Šī ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūzikas grupas '''[[Green Day]] diskogrāfija'''. Grupa ir izdevusi 8 studijas albumus un 33 singlus. Grupa savus ierakstus ir pārdevusi vairāk nekā 70 miljonos kopiju visā pasaulē,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://pandora.nla.gov.au/pan/23790/20090520-0000/issue1002.pdf|title= The ARIA Report Issue 1002 - Chartifacts|accessdate= {{dat|2010|8|30||bez}}|author= |date= |publisher= ''Australian Recording Industry Association''}} {{en ikona}}</ref> tai skaitā 23 miljoni kopiju ir pārdoti ASV.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.billboard.com/artist/green-day/chart-history/54578#/news/ask-billboard-1003855686.story|title= Ask Billboard|accessdate= {{dat|2010|8|30||bez}}|author= Keith Caulfield|date= |publisher= ''Billboard''|archive-date= {{dat|2010|12|19||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20101219155226/http://www.billboard.com/artist/green-day/chart-history/54578#/news/ask-billboard-1003855686.story}} {{en ikona}}</ref> Tāpat grupa ir saņēmusi četras [[Grammy balva]]s.

sentences:
{{Infobox company
| name = Fendt
| logo =
| type = [[Kommanditgesellschaft auf Aktien|GmbH]]
| foundation = 1930. gadā
| founder = Johans Georgs Fents
| location_city = [[Marktoberdorfa]]
| location_country = [[Vācija]]
| area_served = Globāli
| key_people = Valters Vāgners, Kristofs Grēblinghofs, Ingrīda Busjāgere-Martina, Ekharts Glāzers
| products = [[Traktors|Traktori]]
[[Labības kombains|Labības kombaini]]
[[Siena savācēja prese]]s
[[Kravas iekrāvēji]]
Sējmašīnas
| parent = [[AGCO]] kompānija
| industry = [[Lauksaimniecības tehnika]]
| homepage = [http://www.fendt.com/ www.fendt.com]
}}
{{infokaste+}}

sentences: '''Anketēšana''' ({{val|fr|enquête}}) ir noteiktā jautājumā izdarīta [[aptauja]]. Pretstatā statistiskajai ziņu vākšanai anketēšana dod nevis [[Objektivitāte|objektīvus]] faktus, bet gan iztaujāto [[Lietpratējs|lietpratēju]] subjektīvās domas un iespaidus. Anketēšanu parasti lieto tajās nozarēs, kur [[statistika]] nav iespējama vai nevar dot vajadzīgās ziņas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadeujīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/B.25-80
|ķīm_formula=(Ca,Mn2+)(Mg,Fe2+,Mn3+)3(PO4)2(OH,F)2
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Dzelteni oranža, brūna
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, rupjgraudains materiāls
|skaldnība=Laba, vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=3,5-4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.568 nβ = 1.597 nγ = 1.600
|pleohroisms=
|blīvums=3,21
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanākšana
| datums     = {{dat|2016|5|2}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Krodziņš "Sveiks, Šveik!", pagrabs
| apraksts   =
| virtuve    = čehu virtuve un alus
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 23, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgR3jz?m=&node=1703777971 (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Voll}}
# anonīma persona #1
# anonīma persona #2
}}

sentences: '''Uzbrukums Rīgas Policijas pārvaldei''' jeb '''uzbrukums slepenpolicijai''' bija [[LSDSP]] [[kaujinieki|kaujinieku]] grupas operācija [[1905. gada revolūcija Latvijā|1905. gada revolūcijas]] laikā 1906. gada 17. janvārī, lai atbrīvotu apcietinātos biedrus. Atbrīvošana stipri apsargātajā policijas pārvaldes ēkā noritēja bez kļūmēm, stingri pēc iecerētā plāna. Vēstures materiālos šī operācija tika nosaukta par uzbrukumu Rīgas slepenpolicijai, kaut gan faktiski namā, kur risinājās notikumi, atradās [[Rīgas policija]]s pārvalde.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Napoleons Dinamīts
| operators =
| attēls = Napoleon dynamite post.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Džereds Hess]]
| producents =
| scenārijs = * Džereds Hess
* Džeruša Hesa
| aktieri = * [[Džons Hiders]]
* [[Džons Graizss]]
* [[Ārons Rūels]]
* [[Efrens Ramiress]]
* [[Tīna Meidžorīno]]
* [[Sendija Mārtina]]
* [[Dīdrihs Baders]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Napoleon Dynamite''
| studija = ''Napoleon Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Fox Searchlight Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|400 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|46,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2556724737/|title=
Napoleon Dynamite |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Napoleons Dinamīts"''' ({{Val|en|Napoleon Dynamite}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Neatkarīgā filma|neatkarīga]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Džereds Hess]], bet scenārija autori Džereds Hess un Džeruša Hesa. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Hiders]], [[Džons Graizss]], [[Ārons Rūels]], [[Efrens Ramiress]], [[Tīna Meidžorīno]], [[Sendija Mārtina]] un [[Dīdrihs Baders]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Eiablage.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Emys orbicularis|Purva bruņurupucis}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|    apakšklase = Anapsida
| apakšklase_lv = Anapsīdi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņrupuči
|      sinonīmi =
*''Chelonii''
*''Chelonia''
|     izplatība =
|    iedalījums =
2 mūsdienās dzīvojošas apakškārtas:
* {{TaksoSaite|Pleurodira|Sānkakla bruņurupuči}}
* {{TaksoSaite|Cryptodira|Slēptkakla bruņurupuči}}
|   kategorijas = nē
|      binomial = Testudines <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Bruņrupuči''' jeb '''bruņurupuči'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Svarīgākie lēmumi 2013. gadā |publisher= [[Valsts valodas centrs]] |url= http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf |accessdate= 2017. gada 31. janvārī |quote= Eksperti secināja, ka pieļaujamas paralēlformas vārdam bruņurupucis / bruņrupucis (protokola Nr. 25 3. §). |archive-date= 2016. gada 8. Novembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20161108153617/http://vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf }}</ref> (''Testudines'') ir [[rāpuļi|rāpuļu]] (''Reptilia'') kārta, kas pieder [[anapsīdu apakšklase]]i (''Anapsida''). Tas ir visatšķirīgākais, visvairāk novirzījies [[Rāpuļi|rāpuļu klases]] zars. Tiem ir savdabīgs, pasīvs aizsardzības orgāns — kaula bruņas, kuras aptver vidukli. Bruņurupuču kārtā ir ap 230—330 mūsdienās dzīvojošu sugu, kas iedalās 2 apakškārtās: [[sānkakla bruņurupuči|sānkakla bruņurupučos]] (''Pleurodira'') un [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupučos]] (''Cryptodira''). [[Latvija|Latvijā]] dzīvo viena suga — {{TaksoSaite|Emys orbicularis|purva bruņurupucis}}, kurš ir ierakstīts [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Psilocīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 520-53-6
|      ķīmiskā formula = C12H16N2O
|              molmasa = 204,27
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 173—176 °C<
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
'''Čeks''' ({{val-fr|chèque}}) ir [[vērtspapīrs]], [[dokuments]] un [[finanšu instrumenti|finanšu instruments]], parasti papīra formātā, kas nosaka kārtību, kādā izmaksā [[nauda|naudu]] no čeka devēja [[bankas konts|bankas konta]]. Par čeku sauc arī [[talons|talonu]], kuru [[pircējs|pircējiem]] izdod [[pārdevējs|pārdēvēji]] tirdzniecības vietās pēc [[pirkums|pirkuma]] veikšanas, vai arī papīru, kurš jāapmaksā pie [[kase]]s.
==Saites==
*[http://likumi.lv/doc.php?id=90973 Čeku likums]
{{ekonomika-aizmetnis}}

sentences:
{{cita nozīme|Parīzes priekšpilsētu|pilsētu Reinjonā|Sendenī (Reinjona)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sendenī
 | official_name            = ''Saint-Denis''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Saint-Denis - Basilique - Extérieur façade ouest.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = [[Sendenī bazilika]]
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Blason de Saint-Denis.svg
 | image_map                = Saint-Denis map.svg
 | pushpin_map              =
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 48 | latm  = 56 | lats  = 11 | latNS  = N
 | longd =  2 | longm = 21 | longs = 17 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Francija}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 12.36
 | elevation_max_m          = 46
 | elevation_min_m          = 23
 | population_total         = 108274
 | population_as_of         = {{dat|2012|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | website                  = {{url|http://www.ville-saint-denis.fr/}}
 | footnotes                =
}}
'''Sendenī''' ({{val|fr|Saint-Denis}}, {{izrunā|sɛ̃.d(ə).ni}}) ir [[komūna]] un [[Francija]]s galvaspilsētas [[Parīze]]s piepilsēta.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Portonovo
 | official_name            = ''Porto-Novo''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Marche ouando porto-novo.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Benina#Āfrika
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Benina}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 16. gs.
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 110
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2013
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 264320
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 6 | latm = 29 | lats = 50 | latNS = N
 | longd = 2 | longm = 36 | longs = 18 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 38
 | website                  = {{url|http://www.villedeportonovo.com/}}
 | footnotes                =
}}
'''Portonovo''' ({{val-fr|Porto-Novo}}, {{val|yo|Àjàṣẹ́}}, {{val|fon|Xɔ̀gbónù}}) ir [[Benina]]s [[galvaspilsēta]], lai gan valsts valdība neatrodas šajā pilsētā. Portonovo ir viena no [[Gvinejas līcis|Gvinejas līča]] ostām. Tā atrodas valsts dienvidaustrumu daļā. Portonovo ir tikai otra lielākā pilsēta valstī. Lielāka par Portonovo ir [[Kotonu]], kuras statuss ir arī daudz nozīmīgāks par Portonovo statusu gan kulturāli, gan politiski.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = "Lubene"
| attēls = Attēls:Pulp Fiction cover.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Pulp Fiction''
| žanrs = Kriminālfilma,
melnā humora komēdija,
drāma,
mafijas filma
| režisors = [[Kventins Tarantīno]]
| producents = [[Lorenss Benders]]
| scenārija autors = [[Kventins Tarantīno]]
[[Rodžers Everijs]]
| galvenajās lomās = [[Džons Travolta]]
[[Semjuels Džeksons]]
[[Uma Tūrmane]]
[[Hārvijs Keitels]]
[[Tims Rots]]
[[Amanda Plumere]]
[[Marija de Medeirosa]]
[[Vings Reimss]]
[[Ēriks Stolcs]]
[[Rozanna Ārkete]]
[[Kristofers Volkens]]
[[Brūss Viliss]]
| mūzika =
| operators = [[Andžejs Sekula]]
| montāža = [[Sellija Menke]]
| studija =
| izplatītājs = [[Miramax|Miramax Films]]
''(ASV kinoteātri)''
| izdošanas laiks = 1994. gada maijs {{small|(Kannu kinofestivāls)}}
{{flaga|ASV}} {{dat|1994|10|14}}
| ilgums = 154 min
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|212,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb = 0110912
}}
'''"Lubene"''' ({{val|en|Pulp Fiction}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Kventins Tarantīno]], viņš kopā ar [[Rodžers Everijs|Rodžeru Everiju]] sarakstīja arī filmas scenāriju. Filma ir pazīstama ar bagātajiem dialogiem, ironisko humora un vardarbības sajaukumu, nelineāro sižeta līniju. "Lubene" tika nominēta septiņām [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvām]], tai skaitā par labāko filmu, taču filma uzvarēja tikai kategorijā "Labākais oriģinālais scenārijs". 1994. gada Kannu kinofestivālā tā tika pie festivāla galvenās balvas — [[Zelta palmas zars|Zelta palmas zara]]. Filma galvenokārt saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Dalība filmā palīdzēja [[Džons Travolta|Džonam Travoltam]] atkārtoti kļūt slavenam.

sentences: {{Commonscat|Boxers from the Soviet Union|PSRS bokseri}}

sentences: '''26. jūlijs''' ir gada 207. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (208. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 158 dienas.

sentences: '''Algotnis''' ir persona, kas iesaistās [[Bruņots konflikts|bruņotā konfliktā]] nevis ideoloģisku, nacionālu vai politisku iemeslu dēļ (un nepieder ideoloģiskai grupai, kas ir ieinteresēta konflikta iznākumā), un nevis saskaņā ar militāro pienākumu, bet gan gūstot personisku labumu. Algotnis nedienē jebkuras valsts bruņotajos spēkos neatkarīgi no tā, vai tā ir vai nav konfliktā iesaistītā puse.

sentences:
{{jāuzlabo|valoda}}
{{Citas nozīmes|rēgu|Poltergeists (nozīmju atdalīšana)|Poltergeists}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Paskals Bērenbruhs
 |      vārds_orig = ''Pascal Behrenbruch''
 |          attēls = Pascal Behrenbruch.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1985|1|19}}
 |         dz_viet = {{vieta|Rietumvācija|Ofenbaha pie Mainas}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GER}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=196}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=89}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Desmitcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Paskals Bērenbruhs''' ({{val|de|Pascal Behrenbruch}}; dzimis {{dat|1985|1|19}}) ir vācu [[vieglatlēts]], startē [[desmitcīņa]]s sacensībās.

sentences:
{{Budisms}}
'''Četras cildenās patiesības''' ir [[Buda]]s mācība jeb [[darma]] (sanskr. ''dharma''):
* '''Cilvēku dzīve ir pilna vilšanos'''
Jēdzienam ''duhkha'' (pali valodā - ''dukkha'') budismā ir visai izplūdusi nozīme. Parasti to tulko kā "ciešanas", taču tas ir visai neprecīzi, jo tā nebūt nav tikai fiziskas sāpes vai nelaimes dzīvē. Tas drīzāk ir psihes emocionālo stāvokļu diapazons, kas ietver sevī gan urdošu sajūtu par dzīves nepiepildītību, aizslīdošo mirkļu un notikumu netveramību, kas kā ūdens līst cauri pirkstiem, gan fiziskas un emocionālas sāpes. Cilvēki pārvērš atmiņas par tagadni un dzīvo nemitīgās nākotnes gaidās, nemākot un nespējot reāli dzīvot, visu šodienu nepakārtojot nākotnei. Velta cenšanās noturēt pagātnes skaistākos mirkļus. Sāpes, zaudējot panākto, to, kam esam pieķērušies. Rezultātā - vēlmju neatbilstība iespējām, pastāvīga nepiepildības un neapmierinātības sajūta, sapņi bez seguma, nemitīga tiekšanās uz nākotni, kurā it kā kaut kas būs labāks (bet, kad šī nākotne pienāk, nekas nav mainījies).
* '''Ciešanām ir iemesls'''
''Trišna'' (pali - ''trišna'') - maldi un alkas, jeb nepareiza vērtību prioritāte. Tā ir maldīga pieķeršanās cilvēku apziņā definētajai pasaulei, centieni identificēt sevi ar kādu sociālo lomu sabiedrībā, īpašībām vai prasmēm. Trišas pamatā ir ''avidja'': sevis, savas patiesās būtības neapzināšanās; neapjēgšana, ka subjekts un objekts patiesībā ir vienas medaļas divas puses; nespēja skatīt pasauli tādu, kāda tā ir, nevis priekšstatu izkropļotu. Cilvēki cenšas pārveidot pasauli atbilstoši savām vēlmēm un priekšstatiem, regulēt tās norises atbilstoši saviem teorētiskajiem pieņēmumiem. Viņi nemitīgi cenšas realizēt savus plānus un ieceres, un ir nesaprašanā un nelaimīgi, ja tie izjūk un nepiepildās. Bet, ja tie piepildās, cilvēki jau tiecas uz nākamo mērķi. Šāda dzīve ir līdzīga nemitīgam amoka skrējienam "vāveres ritenī", neļaujot apziņā ienākt mieram un līdzsvaram. Šajā sadzīves ritenī - [[Sansara|sansarā]] - tiek samalta cilvēka dzīve, neļaujot viņam apjēgt pašam sevi, neļaujot dzīvi izdzīvot pilnvērtīgi.
* '''To iespējams pārtraukt''' (pali - ''nirodh''), no tā iespējams izvairīties, atbrīvoties, sasniedzot ''nirvanu'' (pali - ''nibana'')
No tā var atbrīvoties, ja cilvēks pārstās krampjaini turēties pie sava prāta radītajām ilūzijām par to, kāda ir dzīve un pasaules kārtība, mainīs savu attieksmi pret pasauli. Apziņa, ka cilvēks ir universāla procesa daļa, pats savā būtībā buda, dara viņu brīvu un ļauj sasniegt nirvānu (burtiski apdzišana, kad "apdzisušas" ilūzijas, kaislības, to izraisītās ciešanas). [[Nirvāna]] (burt. apdzišana; apziņas stāvoklis, kuru nevar konkrēti definēt; brīvības, miera un svētlaimes stāvoklis, diametrāli pretējs mūsu ikdienas rūpju un stresa pilnajai dzīvei) ir psiholoģisks stāvoklis, kurā konkrētā pasaule, sociālās lomas un attiecības, viedokļi zaudē savas statiskās aprises, ļaujot cilvēkā ienākt apskaidrībai, ļaujot uztvert pasauli tādu, kāda tā ir, nevis tādu, kādu to iztēlojas. Tas sākas tad, kad cilvēks pārstāj raudzīties uz viņam zināmajām dzīves izpausmēm kā vienīgajām iespējamajām, absolūtajām esības formām.
* '''Pastāv [[Cēlais astoņposmu ceļš]], kā to panākt'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Anguidae.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Anguis fragilis|Glodene}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta = Anguimorpha
| infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|      binomial = Anguimorpha <small>([[Fürbringer]], 1900)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Glodeņveidīgie''' (''Anguimorpha'') ir viena no [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Squamata'') infrakārtām. Šai infrakārtai pastāv vairākas alternatīvas sistemātikas pēdējo gadu jaunākajās klasifikācijās un tā ir mainīta tikpat bieži kā visa zvīņrāpuļu kārta.<ref name=uk/><ref name=fi/> Katra zinātnieku un sistemātiķu grupa, izmantojot jaunākos [[ģenētika|ģenētiskos]] pētījumus, piedāvā savu versiju. Piemēram, 2004. gada sistemātikā (''Townsend et al, 2004'') glodeņveidīgo infrakārta tiek iedalīta 5 dzimtās,<ref name=uk/> bet pēc citu zinātnieku grupas 2005. gada sistemātikā (''Vidal & Hedges, 2005'') tā dalās 3 dzimtās.<ref name=fi/> Toties saskaņā ar vēl citu zinātnieku grupu 2012. gada sistemātikā (''Hutchinson, Skinner & Lee, 2012'') šī infrakārta ir vispār likvidēta.<ref name=fi/> Pieminētās sitemātikas ir tikai daži piemēri no informācijas avotos pieejamām sistemātikām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Timola struktūrformula

 Timola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=960
|kušanas temperatūra=48-52 °C
|viršanas temperatūra=232 °C
}}
'''Timols''' (5-metil-2-izopropilfenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad timols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Timols ir bezkrāsaina kristāliska viela ar īpatnēju [[ķimenes|ķimeņu]] smaržu un asu garšu.

sentences:
[[Kategorija:Okeanogrāfija]]
[[Kategorija:Kalnu grēdas]]
[[Kategorija:Okeānu reljefs]]

sentences: '''Simboliskā antropoloģija''' ir [[antropoloģija]]s veids un teorētiskā nostādne, kurā [[sabiedrība]]s labākai izprašanai tiek pievērsta uzmanība kultūra simboliem un tam, kā šos simbolus interpretēt. Simboliskā antropoloģija bieži tiek pretnostatīta [[kulturālais materiālisms|kulturālajam materiālismam]]. Uzsvars tiek likts uz cilvēku neapzināto rīcību, kultūras zīmju sistēmām, ne pašiem cilvēkiem vai viņu tiešiem skaidrojumiem. Simboliskā antropoloģija ir veidojusies un ietekmējusies no [[hermeneutika]]s, [[fenomenoloģija]]s, [[semiotika]]s un [[strukturālisms|strukturālisma]].

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Gente–Vevelgema
| current_event = 2020. gada Gente—Vevelgema
| image         =
| date          = Marta beigas
| region        = Flandrija, Beļģija
| latviski      =
| localnames    = Gent–Wevelgem {{nl ikona}}
| nickname      = ''Ghent-Bubblegum''
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|Klasiskās viendienas sacensības]]
| organiser     =
| director      = Luks Gejsenss
| first         = 1934
| number        = 85 (2023. gadā)
| last          =
| firstwinner   = {{flaga|BEL}} [[Gistavs Van Bells]]
| mostwins      = {{flaga|BEL}} [[Roberts Van Ēnems]]
{{flaga|BEL}} [[Riks Van Lojs]]
{{flaga|BEL}} [[Edijs Merkss]]
 {{flaga|ITA}} [[Mario Čipollīni]]
{{flaga|BEL}} [[Toms Bonens]]
{{flaga|SVK}} [[Peters Sagans]]
''3 uzvaras''
| mostrecent    = {{flaga|FRA}} [[Kristofs Laports]]
}}

sentences: '''Integrēšana''' ir [[Integrālis|integrālrēķinu]] pamatdarbība.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Parka infokaste
| name            = Buenosairesas parks
| photo           = Աջափնյակ վարչական շրջան.jpg
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo_alt       =
| map             =
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 40 | latm  = 11 | lats  = 57 | latNS  = N
| longd = 44 | longm = 28 | longs = 14 | longEW = E
| type            = Publisks [[parks]]
| location        = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
| area            = 2 ha
| elevation       =
| created         = 2012
| designer        =
| etymology       =
| operator        = [[Erevānas pilsētas dome]]
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          = atvērts visu gadu
| awards          =
| open            =
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         =
| child           =
| embedded        =
}}

sentences: [[ANO Ģenerālā asambleja|Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja]] pasludināja [[3. maijs|3. maiju]] par '''Pasaules preses brīvības dienu''' jeb vienkārši '''Pasaules preses dienu''', kas tiek atzīmēta, lai palielinātu izpratni par [[Preses brīvība|preses brīvības nozīmi]] un atgādinātu valdībām par pienākumu ievērot un atbalstīt [[Vārda brīvība|vārda brīvību]], kas noteikta 1948. gada [[Vispārējā cilvēktiesību deklarācija|Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas]] 19. pantā, kā arī atzīmējot [[Vindhukas deklarācija]]s gadadienu — paziņojumu par brīvas preses principiem, ko 1991. gadā [[Vindhuka|Vindhukā]] apkopoja [[Āfrika]]s laikrakstu žurnālisti. Katru gadu pasaules preses brīvības indeksu publicēja organizācija [[Reportieri bez robežām]]. Kopš 2002. gada viņi indeksu veido pamatojoties uz pašas organizācijas vērtējumu par valstu preses brīvības rekordiem iepriekšējā gadā. Tā mērķis ir atspoguļot žurnālistu, ziņu organizāciju un interneta lietotāju brīvības pakāpi katrā valstī, kā arī varas iestāžu centienus ievērot šo brīvību.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Krustpils dzelzceļa stacija. Jēkabpils.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: {{Commonscat|Sport in England|Sports Anglijā}}

sentences:
{{cita nozīme|upi|pilsētu|Tereka (pilsēta)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Tereka
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Terek.png
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Terekas upes baseins
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Zilgahohs|Zilgahoha kalns]], [[Lielais Kaukāzs]], [[Gruzija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kaspijas jūra]]
  | baseina_valstis   = {{GEO}}, {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 623
  | iztekas_augstums  = 2713
  | ietekas_augstums  = -28
  | kritums           =
  | caurtece          = 305
  | caurtece_vieta    = 16 km no ietekas
  | gada_notece       =
  | baseins           = 43200
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}
'''Tereka''' ({{val|ru|Терек|p=ˈtʲerʲɪk}}; {{val|krc|Терк}}, ''Terk''; {{val|ka|თერგი}}, ''Tergi''; {{val|os|Терк}}, ''Terk''; {{val|kum|Терек-сув}}, ''Terek-suv''; {{val|ce|Теркa}}, ''Terka'') ir lielākā upe [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāzā]]. Terekas izteka ir [[Gruzija|Gruzijā]], upe šķērso [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] kalnus un tālāk tek [[Krievijas Federācija]]s teritorijā. Pie ietekas [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūrā]] upe veido plašu [[upes delta|deltu]].<ref name="Дельта" />

labels: CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija Politika SabiedrÄ«ba Daba Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Daba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Politika VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija MÄksla KultÅ«ra Sports Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Politika Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture MÄksla Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Sports Daba VÄsture KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ReliÄ£ija Daba MÄksla Latvija VÄsture ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba VÄsture VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Politika VeselÄ«ba Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija JÄdzieni SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija Latvija Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba VeselÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra VÄsture Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Notikumi Daba CilvÄki Daba ReliÄ£ija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Sports Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Notikumi Daba Daba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports VÄsture Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Daba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba Daba VÄsture KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba CilvÄki Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija Daba Sports KultÅ«ra Daba CilvÄki CilvÄki Daba VÄsture Politika Latvija Latvija Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Notikumi KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika MÄksla Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija Sports Latvija CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija Daba Sports Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba JÄdzieni CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Latvija Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba Sports CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba JÄdzieni KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Sports Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija CilvÄki ReliÄ£ija Sports VeselÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki VeselÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Daba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture KultÅ«ra Latvija CilvÄki Latvija Latvija Daba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports Sports Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra JÄdzieni MÄksla VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Sports DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba Latvija Politika SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla Daba Politika Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Politika KultÅ«ra CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture Latvija ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Latvija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika MÄksla MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika CilvÄki CilvÄki MÄksla Daba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba Politika CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla Daba CilvÄki MÄksla Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba JÄdzieni VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki Daba Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Notikumi VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra CilvÄki Daba CilvÄki Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Daba CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Sports CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija Politika MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija Daba JÄdzieni KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija Politika SabiedrÄ«ba Politika ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba Daba DzÄ«vÄ«ba Politika Daba VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Daba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Latvija VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Politika Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Sports CilvÄki ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Sports ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba VÄsture Daba Daba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba MÄksla KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Sports VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija VÄsture VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Latvija MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Latvija Daba VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Daba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla Politika KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Sports MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla JÄdzieni SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija JÄdzieni Latvija Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Sports Sports Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Latvija VÄsture KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Sports VeselÄ«ba VÄsture CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba JÄdzieni Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba MÄksla Sports Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Notikumi DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika VeselÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Daba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Notikumi KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Notikumi Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba CilvÄki Latvija JÄdzieni KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba VeselÄ«ba Politika Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Latvija VÄsture Daba Daba Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Latvija Politika VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija VÄsture CilvÄki Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture MÄksla CilvÄki Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba Politika Latvija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Sports Latvija Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Politika Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla Latvija MÄksla CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra JÄdzieni MÄksla VeselÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Sports KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Politika VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Daba VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija Politika VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija JÄdzieni ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija Latvija Daba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba Politika MÄksla KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Notikumi SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Latvija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Sports KultÅ«ra MÄksla MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Latvija MÄksla VeselÄ«ba VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra MÄksla CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Sports Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Notikumi KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra MÄksla ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija Sports Daba Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba CilvÄki Daba Politika KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture VÄsture Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba SabiedrÄ«ba Politika Latvija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki Sports Latvija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra KultÅ«ra Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija VÄsture ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra MÄksla CilvÄki KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija JÄdzieni VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki CilvÄki Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Politika MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports VeselÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture Daba KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Daba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija