sentences:
'''Laga''' ([[Angļu valoda|angliski]] — ''chip log'', [[Krievu valoda|krieviski]] - ''Лаг'') ir navigācijas instruments, kuru jūrnieki izmanto, lai noteiktu kuģa ātrumu attiecībā pret ūdeni.
Laikā gaitā lagas uzbūve un darbības princips ir mainījies.

Senākos laikos, kā arī mūsdienās uz nelieliem peldlīdzekļiem, izmantoja koka dēlīti, kurš bija piesiets pie līnes, kurā, savukārt, bija noteiktos attālumos iesieti mezgli. Dēlīti pārmeta pār [[Borts|bortu]] un līnei ļāva ritināties noteiktu laiku, skaitot mezglus. Pēc mezglu daudzuma noteica ātrumu. Tādējādi radās ātruma noteikšana [[Mezgls (ātruma mērvienība)|mezglos]]. 1 [[Mezgls (ātruma mērvienība)|mezgls]] atbilst 1 [[jūras jūdze]]i stundā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zudusī upe
| attēls                   =  Lost River poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lost River''
| žanrs                    = drāma, fantāzija
| režisors                 = [[Raiens Goslings]]
| producents               =
* [[Deivids Lankasters]]
* [[Mišels Litvaks]]
* [[Ādams Sīgels]]
* [[Džefrijs Stots]]
* Raiens Goslings
| scenārija autors         = Raiens Goslings
| galvenajās lomās         =
* [[Kristīna Hendriksa]]
* [[Sērša Runena]]
* [[Mets Smits]]
* [[Bens Mendelsons]]
* [[Īens De Kestekers]]
* [[Eva Mendesa]]
| mūzika                   = [[Džonijs Džūls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bold Films]]''
* ''[[Marc Platt Pictures]]''
* ''[[Phantasma]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2014|5|20|Kannu filmu festivāls|2015|4|10|ASV}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lost-river-2014|title=Lost River|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 31, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190831140001/https://bbfc.co.uk/releases/lost-river-2014|archivedate={{dat|2019|08|31||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|45,431}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lostriver.htm|title=Lost River (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 31, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zudusī upe"''' ({{val|en|Lost River}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Raiens Goslings]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kristīna Hendriksa]], [[Sērša Runena]], [[Mets Smits]], [[Bens Mendelsons]], [[Īens De Kestekers]] un [[Eva Mendesa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|5|20||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = 2012-08-26_Boletus_fechtneri_Velenovsky_254739_crop.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Butyriboletus
| ģints_lv =
| suga =Butyriboletus fechtneri
| suga_lv =Sudrabainā beka
| binomial =Butyriboletus fechtneri
| kategorijas =nē
| sononīmi =
*''Boletus fechtneri''
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bēgošā līgava
| attēls                   =  Runaway Bride.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Runaway Bride''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Gerijs Māršals]]
| producents               =
* [[Teds Fīlds]]
* [[Toms Rozenbergs]]
* [[Skots Krūpfs]]
* [[Roberts Korts]]
| scenārija autors         =
* [[Džosanna Makgibona]]
* [[Sāra Pariota]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ričards Gīrs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Džons Kjūsaks]]
* [[Hektors Elizondo]]
* [[Rita Vilsone]]
* [[Pols Dūlijs]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Lakeshore Entertainment]]''
* ''[[Interscope Communications]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Buena Vista International]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|7|30||bez}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/runaway-bride-1999-3|title=Runaway Bride|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 25, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=runawaybride.htm|title=Runaway Bride (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 25, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|309,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bēgošā līgava"''' ({{val|en|Runaway Bride}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Džūlija Robertsa]], [[Džons Kjūsaks]], [[Hektors Elizondo]], [[Rita Vilsone]] un [[Pols Dūlijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|7|30||bez}}.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Jūta
| official_name           = ''Utah''
| other_name              =
| settlement_type         = Štats
| image_skyline           = Saltph26.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Sāls līdzenumi Jūtas štata teritorijā
| image_flag              = Flag of Utah.svg
| flag_size               =
| flag_alt                =
| flag_link               =
| image_seal              = Seal of Utah (Alternate).svg
| seal_size               =
| seal_alt                =
| seal_link               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| shield_alt              =
| shield_link             =
| nickname                = ''Beehive State''
| motto                   = ''Industry''
| anthem                  =
| capital                 = [[Soltleiksitija]]
| largest_city            = [[Soltleiksitija]]
| official_language       = [[Angļu valoda|Angļu]]
| spoken_language         =
| image_map               = Utah in United States.svg
| mapsize                 = 235px
| map_alt                 =
| map_caption             = Jūtas atrašanās vieta ASV
| image_map1              =
| mapsize1                =
| map_alt1                =
| map_caption1            =
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = '''{{karogs|ASV}}'''
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| established_title       = Iestāšanās ASV
| established_date        = {{dat|1896|1|4|N}} (45.)
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =R
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =Spensers Kokss
| leader_title1           =
| leader_name1            =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 219887
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      = 3.25
| area_rank               =
| area_blank1_title       =
| area_blank1_km2         =
| elevation_max_m         = 4126
| elevation_max_ft        =
| elevation_min_footnotes = <ref>{{Tīmekļa atsauce | last=Arave | first=Lynn | title=Utah's basement—Beaver Dam Wash is state's lowest elevation | publisher=Deseret Morning News | date=2006-08-31 | url=http://deseretnews.com/dn/view/0,1249,645197370,00.html | accessdate=2007-03-08 | archive-date=2008-06-21 | archive-url=https://web.archive.org/web/20080621214043/http://deseretnews.com/dn/view/0,1249,645197370,00.html }}</ref>
| elevation_min_m         = 664
| elevation_min_ft        =
| population_footnotes    = <ref name=2010_census>{{Tīmekļa atsauce | title= Resident Population Data: Population Change | publisher= United States Census Bureau | accessdate= 28 December 2010 | url= http://2010.census.gov/2010census/data/apportionment-pop-text.php | archive-date= {{dat|2011|08|23||bez}} | archive-url= https://www.webcitation.org/619lRoKht?url=http://2010.census.gov/2010census/data/apportionment-pop-text.php }}</ref>
| population_total        = 2763885
| population_as_of        =
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #EEEEEE
| bg_color = #0000FF
| nos = Erevānas "Pyunik"
| logo_links = FC Pyunik logo.svg
| logo_izm = 220px
| pilns = ''Football Club Pyunik''
| iesauka =
| pilsēta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
| līga = [[Armēnijas Premjerlīga]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 2. vieta
| dib = 1996
| dib_mēn =
| dib_dat =
| dib_com =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās =
| stad = [[Vazgena Sargsjana republikāniskais stadions]]
| ietilp = 14 403
| krāsas =
| īpašn =
| prez = {{flaga|Armēnija}} Arturs Sogomonjans
| menedžeris =
| tren = {{flaga|Armēnija}} Artaks Osejans
| kapteinis =
| mediji = {{URL|http://fcpyunik.am/}}
| sadarbojas =
| current =
| pattern_la1 = _blueshoulders
| pattern_b1 = _blueshoulders
| pattern_ra1 = _blueshoulders
| pattern_sh1 =
| leftarm1 = FFFFFF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = FFFFFF
| shorts1 = FFFFFF
| socks1 = FFFFFF
| pattern_la2 = _whiteshoulders
| pattern_b2 = _whiteshoulders
| pattern_ra2 = _whiteshoulders
| pattern_sh2 =
| leftarm2 = 0000FF
| body2 = 0000FF
| rightarm2 = 0000FF
| shorts2 = 0000FF
| socks2 = 0000FF
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Walther Bothe
| attēls =Walther Bothe 1950s.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1891
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =8
| dz_vieta =[[Orānienburga]], [[Vācijas Impērija]]
([[Brandenburga]], {{GER}})
| m_gads =1957
| m_mēnesis=2
| m_diena=8
| m_vieta =[[Heidelberga]], [[Bādene-Virtemberga]], {{DEU}}
| pilsonība =[[Vācija]]
| tautība =
| darba_vietas =[[Berlīnes Humboltu universitāte]],
[[Gīsenes Universitāte]],
[[Heidelbergas universitāte]],
[[Maksa Planka Medicīnas pētījumu institūts]]
| alma_mater =[[Berlīnes Humboltu universitāte]]
| zinātne =[[fizika]], [[matemātika]], [[ķīmija]]
| pasniedzēji =[[Makss Planks]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =1954. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: [[Taksonomija|Taksonomijā]] '''impērija''' (arī '''domēns''' un '''virsvalsts''') ir augstākais dzīvo organismu [[taksons]] sistēmā, ko 1990. gadā izstrādāja amerikāņu mikrobiologs [[Karls Vozs]].<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Woese|first=C R|last2=Kandler|first2=O|last3=Wheelis|first3=M L|date=1990-06|title=Towards a natural system of organisms: proposal for the domains Archaea, Bacteria, and Eucarya.|url=https://pnas.org/doi/full/10.1073/pnas.87.12.4576|journal=Proceedings of the National Academy of Sciences|language=en|volume=87|issue=12|pages=4576–4579|doi=10.1073/pnas.87.12.4576|issn=0027-8424|pmc=PMC54159|pmid=2112744}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://skolai.daba.lv/proj_materiali/macibu_materiali/a/valstis_domeni_imperijas_vgb.pdf|title=VALSTIS, DOMĒNI UN IMPĒRIJAS|last=Balodis|first=Valdis Ģirts|access-date=05.06.2023|date=07.11.2002}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Alūksnes evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Alūksnes luterāņu baznīca 2000-09-14.jpg
| image_size            =
| caption               = Alūksnes baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Alūksnes baznīca
| position = left
| latd  = 57  | latm  = 25  | lats  = 30  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 02  | longs = 55  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Alūksnes novads]], [[Alūksne]]
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[klasicisms]]
| architect  = [[Kristofs Hāberlands]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1781]]
| year_completed        = [[1788]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Alūksnes luterāņu baznīca
|      numurs = 2700
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Navbox
| name = Pixar
|title = ''[[Pixar Animation Studios|Pixar]]''
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}

sentences: '''Karneols''' (no {{val|la|cornus}} — 'kizila kauliņi' — pēc akmens krāsas, kas nav saistāma ar gaļas (''carne'') nosaukumu) jeb '''serdoliks''' (no {{val|ru|сердолик}} — 'sirdsprieks') ir vienmērīgas sarkanas krāsas [[halcedons]]. Karneolam raksturīgo krāsu rada [[dzelzs]] oksīds (sarkano krāsu) un/vai hidroksīds (brūno krāsu).

sentences: '''14. augusts''' ir gada 226. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (227. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 139 dienas.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Daugavpils Valstspilsētas vidusskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = Kauņas iela 8, [[Daugavpils]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Daugavpils
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 55 | latm  = 52 | lats  = 16 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 32 | longs = 47 | longEW = E

sentences: '''Absolūti melns ķermenis''' ir ideāls, teorētiski iedomāts fizikāls ķermenis, kas absorbē visu uz to krītošo [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]], neatkarīgi no tā [[frekvence]]s un krišanas leņķa. Tā integrālā [[absorbcijas spēja]] ir vienāda ar vieninieku.<ref name="apinis" />

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Ostas infokaste
|               name =
|        native_name =
|              image =
|          imagesize =
|            caption =
|            country =
|           location =
|            address =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
|        pushpin_map =
|        map_caption =
|            map_alt =
|      pushpin_image =
|     pushpin_relief =
|    pushpin_mapsize =
|          map_label =
|     label_position =
|               mark =
|         mark_width =
|             opened =
|           operated =
|              owner =
|               type =
|          sizewater =
|           sizeland =
|               size =
|             berths =
|             wharfs =
|              piers =
|          employees =
|    leadershiptitle =
|             leader =
| blankdetailstitle1 =
|      blankdetails1 =
| blankdetailstitle2 =
|      blankdetails2 =
| blankdetailstitle3 =
|      blankdetails3 =
| blankdetailstitle4 =
|      blankdetails4 =
| blankdetailstitle5 =
|      blankdetails5 =
| blankdetailstitle6 =
|      blankdetails6 =
|           arrivals =
|       cargotonnage =
|    containervolume =
|         cargovalue =
|   passengertraffic =
|            revenue =
|             profit =
|   blankstatstitle1 =
|        blankstats1 =
|   blankstatstitle2 =
|        blankstats2 =
|   blankstatstitle3 =
|        blankstats3 =
|            website =
}}</pre>
== Usage ==
{{Parameter names example
| embed
| name
| image
| image_alt
| image_size
| image_caption
| logo
| logo_alt
| logo_size
| logo_caption
| native_name
| native_name_lang = en
| country
| location
| coordinates
| coordinates_footnotes
| grid_name
| grid_position
| locode
| built
| opened
| closed
| operated
| owner
| type
| sizewater
| sizeland
| size
| berths
| ships
| wharfs
| piers
| draft_depth
| air_draft
| platforms
| lines
| gauge
| streets
| trucks
| employees
| leadershiptitle
| leader
| blankdetailstitle1
| blankdetails1
| blankdetailstitle2
| blankdetails2
| blankdetailstitle3
| blankdetails3
| arrivals
| cargotonnage
| containervolume
| teu
| cargovalue
| passengertraffic
| revenue
| profit
| blankstatstitle1
| blankstats1
| blankstatstitle2
| blankstats2
| blankstatstitle3
| blankstats3
| website
| embedded
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Genādijs Aigi''' ({{val|cv|Геннадий Николаевич Айхи}}, {{val|ru|Генна́дий Никола́евич Айги́}}; dzimis 1934. gada 21. augustā, miris 2006. gada 21. februārī) bija [[čuvaši|čuvašu]] izcelsmes [[Krievija]]s [[dzejnieks]] un tulkotājs.

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Šveicē|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Šveices zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
'''[[Džons Boids Danlops|Danlopa]]''' (''Dunlop'') '''vārsts''' jeb '''Vudsa''' (''Woods'') '''vārsts''', pazīstams arī kā '''angļu vārsts''', ir [[Vārsts|vārsta]] veids. Tā iekšejo mehānismu var nomainīt bez īpašiem rīkiem.<gallery widths="150" heights="150">
Attēls:Funktion des Schlauchventils.svg|alt=|Sākotnējā vārsta darbība
Attēls:Funktion des Blitzventils.svg|alt=|Uzlabotā vārsta darbība
</gallery>

sentences: '''Lietus''' ir viena no [[daba]]s visizplatītākajām parādībām, kas veido [[laikapstākļi|laikapstākļus]]. Lietus ir izplatītākais [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas sastāv no atsevišķām [[ūdens]] lāsēm. Lietus daudzums katrā vietā ir atšķirīgs un atkarīgs no daudziem apstākļiem, kā reljefs, attālums no jūras, zemeslodes platuma grādi, gadalaiks un tamlīdzīgi. Piemēram [[Latvija|Latvijā]] jebkurā gada dienā, kad [[gaisa temperatūra]] ir virs 0 °C, var novērot lietu, gan [[Smidzinošs lietus|smidzinošu]], gan spēcīgas [[lietusgāze]]s, tomēr parasti visspēcīgākās intensitātes lietus ir novērojams [[negaiss|negaisa]] laikā, bet nedaudz zemākas intensitātes lietus aktīva [[Ciklons|ciklona]] darbības zonā. Aptuvenu prognozējamo lietus intensitāti un veidu var noteikt pēc [[Mākoņi|mākoņiem]], no kuriem tas ir gaidāms. Spēcīgāks lietus sagaidāms sutīgā dienā no [[gubu lietusmākoņi]]em, bet smidzinošs lietus parasti līst no [[slāņu lietusmākoņi]]em.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jēru klusēšana
| attēls                   = The Silence of the Lambs poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Silence of the Lambs''
| žanrs                    = [[trilleris]]
| režisors                 = [[Džonatans Demijs]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džodija Fostere]]
* [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Skots Glenns]]
* [[Teds Levains]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Orion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1991|2|14}}
| ilgums                   = 118 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|$19 miljoni}}<ref name="mojo">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=silenceofthelambs.htm | title = The Silence of the Lambs | publisher = Box Office Mojo}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|272,7 miljoni}}<ref name="mojo" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Jēru klusēšana"''' ({{val|en|The Silence of the Lambs}}) ir 1991. gada amerikāņu [[trilleris]], kura režisors ir [[Džonatans Demijs]]. Filmas sižets ir balstīts uz Tomasa Herisa 1988. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filmā [[FIB]] aģente Klerisa Sterlinga sērijveida slepkavas atrašanā lūdz palīdzību cietumā ieslodzītajam kanibālistiskajam sērijveida slepkavam un izcilajam psihiatram [[Hanibāls Lekters|Hanibālam Lekteram]]. "Jēru klusēšanā" galvenās lomas attēlo [[Džodija Fostere]], [[Entonijs Hopkinss]], [[Skots Glenns]] un [[Teds Levains]].

sentences: '''Smadzeņu infarkcija''' ir patoloģisks process, kura rezultātā smadzenēs veidojas nekrotisku audu zona.<ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://www.worldcat.org/oclc/879416939|title=Robbins and Cotran pathologic basis of disease|date=2015|isbn=978-1-4557-2613-4|edition=Ninth|location=Philadelphia, PA|oclc=879416939}}</ref> To izraisa traucēta asins piegāde ([[Smadzeņu išēmija|išēmija]]) un ierobežota skābekļa piegāde ([[hipoksija]]), visbiežāk trombembolijas dēļ, un klīniski izpaužas kā [[Smadzeņu insults|išēmisks insults]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Shin|first=Tae Hwan|last2=Lee|first2=Da Yeon|last3=Basith|first3=Shaherin|last4=Manavalan|first4=Balachandran|last5=Paik|first5=Man Jeong|last6=Rybinnik|first6=Igor|last7=Mouradian|first7=M. Maral|last8=Ahn|first8=Jung Hwan|last9=Lee|first9=Gwang|date=2020-07-07|title=Metabolome Changes in Cerebral Ischemia|journal=Cells|volume=9|issue=7|page=1630|doi=10.3390/cells9071630|issn=2073-4409|pmc=7407387|pmid=32645907|doi-access=free}}</ref> Reaģējot uz išēmiju, smadzenes deģenerējas sašķidrinātās nekrozes procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://www.worldcat.org/oclc/879416939|title=Robbins and Cotran pathologic basis of disease|date=2015|isbn=978-1-4557-2613-4|edition=Ninth|location=Philadelphia, PA|oclc=879416939}}</ref>

sentences: '''Iestarpinājums''' ir vārds, vārdu savienojums vai teikuma daļa, kurā tiek izteikts mazāk svarīgs autora paskaidrojums vai arī papildu piezīme par teikuma vai kāda plašāka konteksta<ref name="gramatika" /> saturu.<ref name="termini">{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=Iestarpinājums&list=&lang=LV&h=yes|title=Iestarpinājums|work=Termini.lza.lv|publisher=LZA Terminoloģijas komisija|accessdate={{dat|2014|10|23||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304203419/http://termini.lza.lv/term.php?term=Iestarpin%C4%81jums&list=&lang=LV&h=yes|archivedate={{dat|2016|03|04||bez}}}}</ref> Šīs konstrukcijas tiek izmantotas arī teksta niansēšanā, paustās domas akcentēšanā vai pastiprināšanā.<ref name="gramatika">{{Gramatika2013|825.—829}}</ref>

sentences:
. gadā]]
'''Reiha tautas apgaismības un propagandas ministrija''' ({{val|de|Reichsministerium für Volksaufklärung und Propaganda}}) bija ministrija, kura [[Trešais reihs|Trešajā reihā]] nodarbojās ar [[nacionālsociālisms|nacionālsociālistiskas]] [[ideoloģija]]s propagandēšanu un reizē atbildēja par kultūru, mākslu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Personas infokaste
| vārds = Nikolajs fon Bušens
| vārds_orig = ''Nikolai von Buschen''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = [[1748]]. gadā
| dz_gads =
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1807
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 23
| m_vieta = (apbedīts {{vieta|Latvija|Valmieras novads|Dikļi}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[karavīrs]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Nikolajs fon Bušens''' ({{val|de|Nikolai von Buschen}}, {{val|ru|Никола́й Миха́йлович фон Бушен}}; dzimis [[1748]]. gadā, miris {{dat|1807|9|23}}) bija [[Rīga|Rīgā]] dzimis [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Krievijas impērija|Krievijas Impērija]]s ģenerālmajors. [[Svētā Jura ordenis|Svētā Jura ordeņa]] kavalieris. Apglabāts [[Dikļi|Dikļos]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Nītaures pils
| native_name    = castrum Nitavia/Schloß Nithow
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = LV2014-8362.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Nītaures pils mūra paliekas mūsdienās
| map            =
| map_type       = Latvija#Eiropa
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 57.069167 | latNS  = N
| longd = 25.185278 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Nītaures pagasts|Nītaure}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = pieminēta [[1375]]. gadā
| abandoned      = 16. gadsimts
| epochs         =
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = ārējā mūra paliekas
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Nītaures viduslaiku pils
|      numurs = 499
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksilamīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un saišu leņķiem

Hidroksilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aminols, azanols
|           CAS numurs = 7803-49-8
|      ķīmiskā formula = NH2OH
|              molmasa = 33,030
|              blīvums = 1210
|  kušanas temperatūra = 306 K (33 °C)
| viršanas temperatūra = 331 K (58 °C) (22 mm Hg spiedienā; sadalās)
| šķīdība ūdenī        = veido hidrātu
|                 citi =
}}
'''Hidroksilamīns''' (NH2OH) ir bezkrāsaina kristāliska (adatveida kristāli) viela, kas viegli šķīst ūdenī, veidojot hidroksilamīna hidrātu NH2OH·H2O. Šķīst arī [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Hidroksilamīns ir higroskopisks un viegli sadalās. Tīri preparāti ir samērā stabili, bet piemaisījumi, it sevišķi [[sārmi]], paātrina sadalīšanos. Hidroksilamīns kūst pie 33 °C, bet pamazām sāk sadalīties jau pie 15 °C. Tālāk sildot izkusušu hidroksilamīnu, tas eksplodē. Strauji ar atklātu [[liesma|liesmu]] uzkarsējot [[mēģene|mēģenē]] hidroksilamīna pilienu, notiek sprādziens ar šautenes šāvienam līdzīgu troksni.<ref>В. А. Палаузов. ''Химические реактивы. Их свойства, получение, методы испытаний и применение''. Харьков, Киев : Государственное научно-техническое издательство Украины, 1935, 230. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences: '''Brāļi Raiti''' ({{val|en|Wright brothers}}), '''Orvils Raits''' (''Orville Wright'', dzimis {{dat|1871|8|19}}, miris {{dat|1948|1|30}}) un '''Vilburs Raits''' (''Wilbur Wright'', dzimis {{dat|1867|4|16}}, miris {{dat|1912|5|30}}), bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] izgudrotāji un konstruktori, kuri {{dat|1903|12|17||bez}} veica pirmo kontrolēto lidojumu ar [[lidmašīna|lidmašīnu]], kurai bija [[dzinējs]].<ref name="WDL">{{Tīmekļa atsauce |url = http://www.wdl.org/en/item/11372/ |title = Telegram from Orville Wright in Kitty Hawk, North Carolina, to His Father Announcing Four Successful Flights, 1903 December 17 |website = [[World Digital Library]] |date = 1903-12-17 |accessdate = 2013-07-22 }}</ref> Līdz tam cilvēki bija jau lidojuši, bet tikai ar [[planieris|planieriem]] vai [[gaisa balons|gaisa baloniem]].

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Zīmolvedība''' ir stratēģiska [[Zīmols|zīmola]] attīstība un vadība, veidojot tā unikālo un atšķirīgo identitāti [[Tirgus|tirgū]]. Zīmolvedībā izmanto zīmola stratēģiju, kas definē zīmola galveno doto vērtību tā lietotājiem un iemeslus, kāpēc ticēt zīmola dotajai vērtībai. Stratēģija parasti arī apraksta dažas galvenās zīmola personības šķautnes. Zīmolvedība ar zīmolu strādā ilgākā laika posmā, veidojot zīmola vērtību, kuru ir iespējams aprēķinās naudas izteiksmē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-cma.org/disciplines/brand |title=Brand Management |access-date={{dat|2017|11|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170606173735/https://www.the-cma.org/disciplines/brand |archivedate={{dat|2017|06|06||bez}} }}</ref> Spēcīgs zīmols, kas uztur savu solījumu patērētājiem, ražotājam dod [[konkurence]]s priekšrocības tirgū, ko nodrošina [[patērētāju lojalitāte]] un atkārtotie pirkumi.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Čeņs Guančens
|     vārds_orig = ({{val-zh|陈光诚}}, {{zh-p|Chén Guāngchéng}}
|         attēls = Chen_Guangcheng_at_US_Embassy_May_1,_2012.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Liņi]], [[Ķīna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[haņi|haņs]]
|   nodarbošanās = [[Cilvēktiesību aizstāvis]], [[disidents]], [[jurists]]
|        dzimums = Vīrietis
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Ieplakas infokaste
|nosaukums              = Afāras ieplaka
|attēls                 = ET Afar asv2018-01 img48 Dallol.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Dallola vulkāns Afāras ieplakā
|lat_dir =N |lat_deg =11|lat_min = 30|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =41|lon_min = 00|lon_sec =
 | pushpin_map           = Etiopija#Āfrika
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āfrika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{DJI}}
{{ETH}}
{{ERI}}
{{SOM}}
|ģeo_apgabals           = [[Āfrikas rags]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|ieplaka                = [[Asala ezers]]
|augstums               = -155
|pilsētas               =
}}
'''Afāras ieplaka''', arī '''Denakilas ieplaka''' ziemeļdaļā, ir tektoniska [[ieplaka]] [[Austrumāfrika|Austrumāfrikā]], [[Āfrika]]s kontinenta zemākā vieta [[Asala ezers]] 155 m zem jūras līmeņa.<ref>{{PZT|15}}</ref> Tā ir viena no karstākajām vietām pasaulē, temperatūra mainās no +25 °C ēnā lietus sezonā līdz +48 °C sausajā sezonā.

sentences:
{{Citas nozīmes|rakstnieku|Bērnss|Bērnss}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Roberts Bērnss
|     vārds_orig    = ''Robert Burns''
|         attēls    = PG 1063Burns Naysmithcrop.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1759
|     dz_mēnesis    = 1
|       dz_diena    = 25
|       dz_vieta    = [[Eloveja]], [[Ēršīra]], [[Skotija]], [[Lielbritānijas karaliste]]
([[Ēra]], [[Deinvidēršīra]], [[Skotija]], {{GBR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1796
|      m_mēnesis    = 7
|        m_diena    = 21
|        m_vieta    = [[Danfrīsa]], [[Danfrīsšīra]], [[Skotija]], [[Lielbritānijas karaliste]]
([[Danfrīsa un Geloveja]], [[Skotija]], {{GBR}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[skoti|skots]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Robert Burns Signature.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]], [[skotu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[romantisms]]
|slavenākie darbi   = ''[[Auld Lang Syne]]'', ''[[Is There for Honest Poverty]]'', ''[[Scots Wha Hae]]''
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}
'''Roberts Bērnss''' ({{val|en|Robert Burns}}; dzimis {{dat|1759|1|25}}, miris {{dat|1796|7|21}}) bija [[Skotija|skotu]] rakstnieks un dzejnieks, viens no [[romantisms|romantisma]] aizsācējiem [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. Bērnsa darbi atstājuši lielu ietekmi arī uz [[liberālisms|liberālisma]] un [[sociālisms|sociālisma]] ideoloģiju attīstību. Bērnss tiek uzskatīts par [[Skotija]]s nacionālo dzejnieku, viņš ir arī viszināmākais [[skotu valoda|skotu valodā]] rakstošais dzejnieks. Bērnss daudz rakstījis arī [[angļu valoda|angļu valodā]]. Bērnss vācis skotu tautasdziesmas, no kurām daudzas pārveidojis savos dzejoļos.

sentences: '''Programminženierija''' ir nozare, kas nodarbojas ar [[datorprogramma|datorprogrammu]] veidošanu un uzturēšanu, praksē pielietojot atziņas no [[datorzinātne]]s, projektu un procesu vadības, un citām nozarēm.<ref name="ACM 2020">{{Tīmekļa atsauce |last=ACM |year=2007 |url=http://computingcareers.acm.org/?page_id=12|title=Computing Degrees & Careers |publisher=ACM |access-date=2010-11-23}}</ref><ref name="Laplante 2007">{{grāmatas atsauce |last=Laplante |first=Phillip |title=What Every Engineer Should Know about Software Engineering |publisher=CRC |location=Boca Raton |year=2007 |isbn=978-0-8493-7228-5 |url=https://books.google.com/books?id=pFHYk0KWAEgC&q=What%20Every%20Engineer%20Should%20Know%20about%20Software%20Engineering.&pg=PA1 |access-date=2011-01-21 }}</ref> Programminženieris ir [[persona]], kas izmanto inženiertehnisko projektēšanas procesu, lai izstrādātu, uzturētu, pārbaudītu un novērtētu datoru [[programmatūra|programmatūru]]. Dažkārt kā sinonīmu lieto terminu [[programmētājs]], taču tas var arī vairāk attiekties uz ieviešanu, nevis dizainu, kā arī var trūkt inženierzinātņu izglītības vai prasmes.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=https://www.theatlantic.com/technology/archive/2015/11/programmers-should-not-call-themselves-engineers/414271/ | title=Programmers: Stop Calling Yourselves Engineers | website=[[The Atlantic]] | date=5 November 2015 }}</ref>

sentences:
[[spektrs|spektrā]] ar [[prizma (optika)|prizmu]], ir viens no spektroskopijas piemēriem]]
'''Spektroskopija''' ({{val|de|Spektroskopie}}; cēlies no {{val|la|spectrum}} — ‘aina, parādība’ un {{val|el|-σκοπία}}, ''-skopein'' — ‘skatīties’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=742}}</ref> ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] [[spektrs|spektrus]].<ref name="svešvārdi" />

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Bēms''' var būt:

sentences:
[[Iedzīvotāju ienākuma nodoklis Latvijā|Iedzīvotāju ienākuma nodokļa]] kontekstā tiek aplūkots maksātāja gada '''neapliekamais minimums''', kas praksē tiek sadalīts pa mēnešiem (pieņemot, ka algas parasti maksā pa mēnešiem).
== Likme mūsdienu Lavijā ==
Saskaņā ar likuma "Par iedzīvotāju ienākuma nodokli" 12.panta pirmo daļu un 13.panta pirmās daļas 1.punktu. Sākot ar 2011. gada 1. janvāri, mēneša neapliekamais minimums ir 45Ls<ref name="nosaukums-1">[http://likumi.lv/doc.php?id=222516 Noteikumi par mēneša neapliekamā minimuma un nodokļa atvieglojuma apmēru iedzīvotāju ienākuma nodokļa aprēķināšanai<!-- Bota izveidots nosaukums- -->]</ref> . Atvieglojums par apgādājamu personu ir — 70 Ls. <ref name="nosaukums-1" />

sentences:
[[Kategorija:Dopinga lietas sportā|Biatlons]]
[[Kategorija:Biatlons]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(La)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-70
|ķīm_formula=Ca(La,Ca)Al2(Fe2+,Fe3+)(SiO4)(Si2O7)O(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Melna ar brūniem atspīdumiem
|svītra=Brūna
|habituss=Prizmatiski kristāli līdz 3 mm
|skaldnība=Neizteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.755 nβ = 1.760 nγ = 1.765
|pleohroisms=
|blīvums=3,94
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Salvinorīna A struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83729-01-5
|      ķīmiskā formula = C23H28O8
|              molmasa = 432,46
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 238—244 °C
| viršanas temperatūra = 760,2 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Pārejoša išēmiska lēkme
| synonym       = Tranzitora išēmiska lēkme, Mini-insults, mikroinsults, viegls insults
| image         =
| caption       =
| specialty     = [[Neiroloģija]], Asinsvadu ķirurģija
| symptoms      =
| onset         =
| duration      =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  =
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| prognosis     = Izdzīvošanas rādītājs ~ 91% (līdz izrakstīšanai no slimnīcas) 67,2% (pieci gadi)<ref>{{publikācijas atsauce | vauthors = Gattellari M, Goumas C, Garden F, Worthington JM | title = Relative survival after transient ischaemic attack: results from the Program of Research Informing Stroke Management (PRISM) study | url = https://archive.org/details/sim_stroke_2012-01_43_1/page/79 | journal = Stroke | volume = 43 | issue = 1 | pages = 79–85 | date = January 2012 | pmid = 22076008 | doi = 10.1161/STROKEAHA.111.636233 | s2cid = 16722015 | doi-access = free }}

sentences: '''@ zīme''' (no {{val-en|at}}, latviski izrunā kā "et" - ar plato e) ir [[tipogrāfija|tipogrāfisks]] simbols, kuru rietumu sabiedrībā izmanto rēķinu izdrukās. Mūsdienās tā biežāk zināma kā [[E-pasta adrese|e-pasta adrešu]] sastāvdaļa. Oficiālais nosaukums [[ANSI]], [[Unikods|unikoda]] simbolu kodējumos ir "komerciālais et" (''commercial at'').

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Aģe
|attēls=Aģe pie Zvejniekciema 2000-10-21 - panoramio.jpg
|paraksts=Aģe pie Zvejniekciema
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
|garums=43
|caurtece=1,9
|baseins=214,9
|gada_notece=0,055
|kritums=51,4
|izteka=[[Aģes ezers]]
|ieteka=[[Rīgas līcis]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Tora (upe)|Tora]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=18 | sāk_plat_s=1 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=48 | sāk_gar_s=11 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=19 | iet_plat_s=2 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=18 | iet_gar_EW=E
}}
'''Aģe''', arī '''Skultes upe''',<ref>{{Latvijas daba|1|22}}</ref><ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95310 |title=Informācija par objektu: Aģe |accessdate={{dat|2018|01|26||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ([[Lībiešu valoda|lībiešu]]: ''Aḑā''; [[Vācu valoda|vācu]]: ''Adja'') ir [[Vidzeme]]s piekrastes [[upe]] [[Siguldas novads|Siguldas]], [[Limbažu novads|Limbažu]] un [[Saulkrastu novads|Saulkrastu]] novados. Iztek no [[Aģes ezers|Aģes ezera]], uzņem arī [[Aijažu ezers|Aijažu ezera]] ūdeņus. Baseinā daudz purvu, lielākais no tiem — [[Druļļu purvs]]. Pie Aģes ietekas [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]] izbūvēti moli un [[Skultes osta]]. Senatnē Aģe kalpojusi par iekšējo satiksmes un tirdzniecības ceļu. 13.gs. [[Indriķa hronika|Livonijas hronikā]] [[Latviešu Indriķis]] pieminēja Aģi ar vārdu ''Adya'' (lībiski - ‘mala’),<ref>[http://www.upes.lv/plaukts/locijas/nosaukumi/ Karte kā dažu nosaukumu piemērs] no upes.lv</ref> stāstot par Aģes [[lībieši|lībiešu]] cīņām pret vācu iebrucējiem. Aģes lejtece ietilpa lībiešu [[Metsepole]]s (Mežu zemes) valstī.

sentences: {{commonscat|Categories by time|Kategorijas pēc laika}}

sentences:
'''Trigonometriskā''' jeb '''vienības riņķa līnija''' (TRL) ir [[riņķa līnija]], kuras centrs atrodas [[koordinātu sistēma|koordinātu sistēmas]] sākumpunktā un [[rādiuss]] ir vienu vienību garš.
 mērs.]]

sentences: Šajā lapā pasaules [[valsts|valstis]] ir uzskaitītas [[dzimstības koeficients|dzimstības koeficienta]] samazināšanās kārtībā pēc 2017. gada datiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Noteikti, varbūt
| attēls                   = Definitely Maybe poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Definitely, Maybe''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Ādams Brūkss]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
| scenārija autors         = Ādams Brūkss
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Dereks Lūks]]
* [[Ebigeila Breslina]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Reičela Vaisa]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
''[[StudioCanal]]''
''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2008|2|14||bez}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/definitely-maybe-2007|title=Definitely, Maybe|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 18, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106100539/http://bbfc.co.uk/releases/definitely-maybe-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|55,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=definitelymaybe.htm|title=Definitely, Maybe (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 18, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Noteikti, varbūt"''' ({{val|en|Definitely, Maybe}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ādams Brūkss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Renoldss]], [[Aila Fišere]], [[Dereks Lūks]], [[Ebigeila Breslina]], [[Elizabete Benksa]] un [[Reičela Vaisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|2|14||bez}}.

sentences: '''Holotips''' ir atsevišķs [[Organisms|organisma]] fizisks (vai ilustratīvs) paraugs, kurš, cik zināms, ir ticis izmantots formālam [[suga]]s (vai arī zemāka ranga [[Taksons|taksona]]) aprakstam. Tas ir vai nu vienīgais šāds paraugs (vai ilustrācija), vai arī viens no dažiem paraugiem, taču atzīmēts kā holotips. Saskaņā ar [[Starptautiskais zooloģiskās nomenklatūras kodekss|Starptautisko zooloģiskās nomenklatūras kodeksu]] (''ICZN'') holotips ir viens no nomenklatūras tipu veidiem. [[Starptautiskais aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodekss|Starptautiskajā aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodeksā]] (''ICN'') un (''ICZN'') tipu formulējumi ir līdzīgi pēc pielietojuma, taču nav identiski [[Terminoloģija|terminoloģijā]] vai pamatkoncepcijās.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Bārli ezers
|attēls=Crossing_Lake_Barlee.jpg
|paraksts=Pētnieki šķērso Bārlija ezeru, 1923. gads
|karte = Lake_Barlee.jpg
|kartes_paraksts = Bārli ezers no kosmosa
|map = Austrālija
| plat_d=29 | plat_m=9 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=119 | gar_m=31 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUS}}
|platība=līdz 1450
|garums=100
|platums=80
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=382
|izteka=
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Bārli ezers''' ({{val|en|Lake Barlee}}) ir periodiski izžūstošs [[sālsezers]] [[Austrālija]]s rietumu daļā, [[Rietumaustrālija]]s štatā.

sentences: '''21. novembris''' ir gada 325. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (326. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 40 dienas.

sentences: '''Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību''' ({{val-en|European Commission against Racism and Intolerance, ECRI}}) ir [[Eiropas Padome]]s koleģiāla iestāde rasisma, ksenofobijas, antisemītisma un neiecietības monitoringam no cilvēktiesību aizsardzības skatpunkta un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas gaismā. Tā ir dibināta saskaņā ar Eiropas Padomes 1993. gada samita lēmumu.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Latvijas tēlnieki]].''

sentences: '''Eiklīda algoritms''' [[skaitļu teorija|skaitļu teorijā]] ir efektīvs [[algoritms]] divu veselu skaitļu [[lielākais kopīgais dalītājs|lielākā kopīgā dalītāja]] (LKD) atrašanai, kas balstīts uz dalīšanu ar atlikumu. Algoritms ir šāds: vispirms nepilni izdala lielāko skaitli ar mazāko un tad katrā nākamajā solī iepriekšējās darbības dalītāju dala ar iegūto atlikumu. LKD ir pēdējais iegūtais nenulles [[atlikums]].

sentences:
{{noformējums+|Vajadzīgs noformēt slīpraksta un pēdiņu izmantojumus}}
{{DISPLAYTITLE:''macOS''}}
{{Operētājsistēmas infokaste|
 name = macOS
|logo = MacOS wordmark (2017).svg
|screenshot =
|caption =  Mac OS X 10.5 "Leopard"
|developer = [[Apple Inc.]]
|family = [[Unix]]
|source_model = Aizvērtais kods ar ([[Brīvā programmatūra|atvērtā koda]] komponentēm)
|latest_release_version = 10.13.6
|latest_release_date = {{dat|2018|7|8|N|bez}}
|kernel_type = [[Hibrīda kodols]]
|ui = [[Aqua]]
|license = [[EULA]]
|website = [http://www.apple.com/macosx/ Apple - Mac OS X]
|supported_platforms = [[x86]], [[x86-64]], [[PowerPC]] (32-bitu & 64-bitu), [[ARM]]
|logo size=}}

sentences:
istabas temperatūrā 298.15 K (25 C). Uz y-ass [[mērvienība]]s ir s/m, lai laukums zem līknes(kas atbilst varbūtībai kādai molekulai atrasties šajā ātruma diapazonā) būtu bez mērvienībām.]]
'''Maksvela sadalījums''' ir [[Varbūtību blīvums|varbūtību blīvuma]] funkcija [[Fizika|fizikā]], statistiskajā [[Mehānika|mehānikā]]. To oriģināli definēja un izmantoja, lai skaidrotu [[gāze]]s daļinu [[Ātrums|ātrumus]] ideālās gāzēs, kur tās neiedarbojās cita ar citu izņemot ar [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadursmēm]], kur tās apmainās ar [[Enerģija|enerģijām]] un [[Impulss|impulsiem]] savā starpā vai ar trauka sienām. Tiek pieņemts, ka ir iestājies termodinamiskais līdzsvars. Maksvela sadalījums ir rezultāts no [[Molekulāri kinētiskā teorija|gāzu kinētiskās teorijas]], kad tiek pieņemti vienkāršoti skaidrojumi [[Spiediens|spiedienam]] un [[difūzija]]i. Maksvela sadalījumu pielieto daļiņu ātrumiem trijās [[Dimensija|dimensijās]] un tas ir neatkarīgs no daļiņu kustības virziena.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Ovis ammon vignei arkal Pretoria 3.jpg
|  att_nosaukums= [[Arkals]] (''Ovis orientalis arkal'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradžu dzimta
|      apakšdzimta=Caprinae
|      apakšdzimta_lv=Kazu apakšdzimta
|            ģints = Ovis
|         ģints_lv = Aitas
|             suga = Ovis orientalis
|           suga_lv=Savvaļas aita
|         binomial = Ovis orientalis ([[Gmelin]], 1774)
| sinonīmi=
''Ovis aries''

''Ovis vignei''

''Ovis gmelini''
|      kategorijas = nē
}}
Par '''uriālu''' jeb '''arkaru''' sauc savvaļas aitu, kas pieder uriālu jeb arkaru grupai (''Ovis orientalis vignei'' grupa), un šajā grupā ietilpst vairākas [[savvaļas aita]]s (''Ovis orientalis'') pasugas. Visas pārējās savvaļas aitas pasugas ir apvienotas [[muflons|muflonu]] (''Ovis orientalis orientalis'' grupa) grupā.<ref>Don E. Wilson, DeeAnn M. Reeder: Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference 3rd Edition; Johns Hopkins University Press, Baltimore, 2005. ISBN=0-8018-8221-4</ref> Kopumā uriālu grupā ir 6 savvaļas aitu pasugas.

sentences:
stacijas]]
 [[Sausās ielejas|Sausajās ielejās]]]]
'''Zilais ledus''' ir [[ledājs|ledāju]] apgabali [[Antarktīda|Antarktīdā]], kuros [[ledus]] nav klāts ar [[sniegs|sniegu]]. Sniegs šajos apvidos neuzkrājas [[vējš|vēja]] vai [[Sublimācija (fizika)|sublimācijas]] ietekmē.

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Berlīnes Valsts opera
| attēls           = Berlin, Mitte, Unter den Linden, Staatsoper 02.jpg
| attēla apraksts  = Berlīnes Valsts operas ēka
| attēla izmērs    = 220px
| adrese           = Unter den Linden 5 - 7
| pilsēta          =  [[Berlīne]]
| valsts           = {{DEU}}
| arhitekts        = [[Georgs Venceslauss fon Knobelsdorfs]] (1741) <br /> Karls Ferdinands Langhanss (1843)
| dibināšanas gads = 1743
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Jirgens Flims
| diriģents        = Daniels Barenboims
| lielā zāle       = 1396
| zāle1            = Apolona zāle
| zāle1_vietas     =
| mājas lapa       = [http://www.staatsoper-berlin.org/ www.staatsoper-berlin.org/]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-heptāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)5CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=683,8
|kušanas temperatūra=−90,61 °C
|viršanas temperatūra=98,42 °C
}}
'''Heptāns''' (CH3(CH2)5CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em — [[alkāni]]em. Heptāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir viegls, bezkrāsains šķidrums ar lielu plūstamību. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s vieglajām frakcijām. Heptānam ir 9 struktūr[[izomēri]].

sentences: '''12. jūlijs''' ir gada 193. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (194. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 172 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Valda Mora
|     vārds_orig =
|         attēls = Valda Mora.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Lēdurgas pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 06
|        m_vieta = [[Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki = Georgs un Berta Moori
|          brāļi = [[Henrijs Moors]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Nadija Dorofejeva
| Attēls = Надія Дорофєєва.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Dorofejeva 2021. gadā
| Dz_vārds = Nadija Dorofejeva
| Pseidonīms = DoDo; DOROFEEVA; Nadija Dorofejeva; Nadja Dorofejeva
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1990|4|21}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Simferopole|td=Ukraina}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Popmūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste, aktrise, TV raidījumu vadītāja, dizainere, blogere
| Instrumenti = balss, ģitāra, bungas
| Gadi = 2005—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = * MOZGI Entertainment (2010—pašlaik)
| Darbojies_arī = ''M.Č.S.'' (2005—2007); ''[[Vremja i Steklo]]'' (2010—2020)
| Mlapa = {{URL|https://mozgient.com/dorofeeva}}
| Dzimums = S
}}
'''Nadija Dorofejeva''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Надія Володимирівна Дорофєєва''; dzimusi [[1990. gads|1990.]] gada [[21. aprīlis|21. aprīlī]]), profesionāli pazīstama arī kā '''DOROFEEVA,'''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://lifestyle.24tv.ua/nadya-dorofyeyeva-zaintriguvala-merezhu-anonsom-novini-shou-biznesu_n1456615|title=Надя Дорофєєва заінтригувала мережу анонсом пісні|website=web.archive.org|access-date=2022-05-29|date=2020-11-17|archive-date=2020-11-17|archive-url=https://web.archive.org/web/20201117020038/https://lifestyle.24tv.ua/nadya-dorofyeyeva-zaintriguvala-merezhu-anonsom-novini-shou-biznesu_n1456615}}</ref> ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]], [[Komponists|komponiste]], [[Dizains|dizainere]], [[Blogeris|video blogere]] un [[aktrise]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Lauhanvuori nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Lauhanvuori_5.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief          = jā
| latd                = 62.151944
| longd               = 22.175
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija|Dienvidpohjanmā}}
| nearest_city        =
| area                = 53 km2
| established         = 1982
| visitation_num      = 10 000
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/lauhanvuorinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Lauhanvuori nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=10 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1123694"
}
</mapframe>
'''Lauhanvuori nacionālais parks''' ({{val|fi|Lauhanvuoren kansallispuisto}}) ir 1982. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s dienvidrietumos daļā, [[Dienvidpohjanmā]] reģionā. Nacionālā parka teritoriju raksturo [[parastā priede|priežu]] meži, purvi un strauti. Teritorija ir līdzeni, izņemot 231 metrus augsto Lauhanvuori pauguru.

sentences: '''Akmeņogles''' ir biogēnas izcelsmes [[nogulumieži|nogulumiezis]]. Tas ir melnas vai brūngani melnas krāsas [[degizraktenis|degtspējīgs iezis]], kuram ir liela nozīme pasaules [[enerģētika|enerģētikā]]. Akmeņogles pieder pie [[neatjaunojams dabas resurss|neatjaunojamiem dabas resursiem]]. Akmeņogles galvenokārt sastāv no [[ogleklis|oglekļa]]. To sastāvā bieži ir arī [[ūdeņradis]], [[sērs]], [[skābeklis]] un [[slāpeklis]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski           = Iedomātās mīlestības
| attēls          = les-amours-imaginaires.jpg
| paraksts        =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Les Amours Imaginaires''
| režisors       = [[Ksavjē Dolans]]
| producents       = Ksavjē Dolans
Karola Mondello
Daniels Morāns
| scenārija autors         = Ksavjē Dolans
| galvenajās lomās       = Monia Čokri
Nīlss Šneiders
Ksavjē Dolans
| operators = Stefānija Vēbere-Birona
| montāža        = Ksavjē Dolans
| studija        = [[Alliance Atlantis|Alliance Atlantis Vivafilm]]
| izplatītājs    = [[Remstar|Remstar Distribution]] {{small|(Kanāda)}}
[[IFC Films]] {{small|(ASV)}}
| izdošana       = {{filmas datums|2010|05|16}}
| ilgums        = 101 minūte<ref>{{tīmekļa atsauce|title=''LES AMOURS IMAGINAIRES - HEARTBEATS'' (15)|url=http://www.bbfc.co.uk/AFF276558/|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=2011-01-24|accessdate=2012-01-23}}</ref>
| valsts        = Kanāda
| valoda       = Franču
Angļu
| budžets         = [[Canadian dollar|CAD$]]600 000
| ienākumi          = $588 383
}}
'''"Iedomātās mīlestība"''' ({{lang-fr|Les Amours Imaginaires}}) ir režisora [[Ksavjē Dolans|Ksavjē Dolana]] ({{lang-fr|Xavier Dolan}}) veidotā drāma, kas stāsta par diviem draugiem, kuri iemīlas vienā un tajā pašā puisī. Filmas pirmizrāde notika Kannu kinofestivālā 2010. gadā.<ref name="festival-cannes.com">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.festival-cannes.com/en/archives/ficheFilm/id/11022852/year/2010.html |title=Festival de Cannes: Heartbeats |accessdate=2011-01-09 |work=festival-cannes.com |archive-date=2012-10-15 |archive-url=https://web.archive.org/web/20121015103843/http://www.festival-cannes.com/en/archives/ficheFilm/id/11022852/year/2010.html }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Inovācijas]]
[[Kategorija:Pētniecība]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]

sentences: [[Fotometrija|Fotometrijā]] '''apgaismojums''' ir [[Gaismas plūsma|gaismas plūsmas daudzums]], kas krīt uz virsmas [[Laukums|laukuma]] vienību. To aprēķina pēc formulas:<math>E = \Phi / S</math>, kur E - apgaismojums, Φ - gaismas plūsma (lm), S - virsmas laukums (m2). Plaknes apgaismojumu, ko rada punktveida gaismas avots, aprēķina pēc formulas <math>E = \frac{I}{r^2}*cos\alpha</math>, kur I - avota gaismas stiprums (lm), r - attālums līdz gaismas avotam (m), α - gaismas staru krišanas leņķis.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Šilters|first=Edvīns|publisher=Zvaigzne|year=1985|isbn=5-405-00201-1|location=Rīga|pages=329.-331.}}</ref>

sentences: '''Geizers''' ir [[karstais avots]], kam raksturīga neregulāra karstā [[ūdens]] vai [[tvaiks|tvaika]] izšaušanās no [[Zeme]]s dzīlēm.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Geizeru uzbūvi pēta [[hidroģeoloģija]]. Geizeri atrodas tikai dažās vietās uz [[pasaule]]s un tie ļoti reti izšauj ūdens strūklu un līdz ar to, tā ir reta [[dabas parādība]]. Galvenokārt visi geizeru lauki atrodas netālu no [[vulkāns|vulkāniski]] aktīvajām teritorijām. Ūdens tiek uzsildīts aptuveni 2 kilometru dziļumā, kur tas saskaras ar karstiem [[ieži]]em. Pasaulē ir aptuveni 1000 geizeru, no kuriem puse atrodas [[Jeloustonas nacionālais parks|Jeloustonas nacionālajā parkā]].<ref>Glennon, J.A., 2007</ref> Geizeru vulkāniskā aktivitāte var mainīties vai arī rimties, jo notiek minerālu [[nogulsnēšanās]], kas geizeru nobloķē, blakus geizeru aktivitātes pastiprināšanās, [[zemestrīce|zemestrīču]] darbība vai arī cilvēku iejaukšanās.<ref>Bryan, T.S. 1995</ref>

sentences:
(''Betula humilis'')]]
'''Gada koks''' jeb '''Gada kokaugs''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2001. gada izraugās [[Latvijas Dendrologu biedrība]],<ref>[https://www.daba.gov.lv/lv/gada-dabas-simboli Gada dabas simboli] Dabas aizsardzības pārvalde Skatīts: 2022. gada 17. janvārī.</ref> tā pievēršot sabiedrības uzmanību Latvijā sastopamajiem kokaugiem. Par gada simboliem ir nosauktas gan vietējās, gan dekoratīvas svešzemju kokaugu sugas, veicinot savvaļas augu un dendroloģisko stādījumu izpēti. Gada koka nomināciju ir ieguvusi arī [[invazīva suga]] — [[ošlapu kļava]], jo Dendrologu biedrība vēlējās pievērst sabiedrības uzmanību šādu augu izraisītām problēmām un ierobežot sugas tālāku izplatību.

sentences: '''Kodolfizika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[atoma kodols|atoma kodola]] uzbūvi, īpašības un pārvēršanās procesus.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Planētas infokaste|mean_radius|name=Tīgārgens b (Teegarden b)|image=[[File:Teegarden's star proper motion.gif|300 px]]|caption=Tīgārdenas Zvaigznes pareizā kustība
<!-- DISCOVERY           -->|discoverer=|discovery_site=[[Calar Alto Observatory]]|discovered=2019. gada 7. jūlijs|discovery_method=[[Doplera spektroskopija]]
<!-- DESIGNATIONS        -->
<!-- ORBITAL             -->|apsis=|semimajor={{val|0.0252|0.0008|0.0009}} [[astronomical unit|AU]]|eccentricity={{val|0|+0.16|0}}|period={{val|4.91|0.0014}}
<!-- PHYS CHARS          -->|single_temperature={{convert|301|K|C}}
<!-- ATMOSPHERE          -->
<!-- NOTES               -->}}'''Tīgārdens b''' (''Teegarden b'') ir [[eksoplanēta]], kas riņķo ap Tīgārdena zvaigzni, apdzīvojamā zonā. Tīgārdena zvaigzne — M veida [[Sarkanais punduris|sarkanā pundurzvaigzne]] atrodas apmēram 12 gaismas gadu attālumā no [[Saules sistēma]]s. Sākot ar 2019. gada jūlija, tā tiek uzskatīta par visapdzīvojamāko planētu, kas atklāta, saskaņā ar Zemes līdzības indeksu ([[:en:Earth_Similarity_Index|''Earth Similarity Index'']]) ar rezultātu 0,93.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://phl.upr.edu/projects/habitable-exoplanets-catalog|title=The Habitable Exoplanets Catalog - Planetary Habitability Laboratory @ UPR Arecibo|website=phl.upr.edu|access-date=2019-10-31}}</ref> Tā ir ceturtā tuvākā potenciāli apdzīvojamā eksoplanēta no 2019. gada 7. jūlija.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Karla Bruni
| vārds_orģ           = ''Carla Bruni''
| attēls              = Carla Bruni-Sarkozy (3).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Francijas prezidents|Francijas prezidenta]] sieva
| term_sākums         = {{dat|2008|2|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|2013|5|15|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          = [[Nikolā Sarkozī]]
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1967|12|23}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Itālija|Turīna}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = Francūziete, itāliete
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = [[Nikolā Sarkozī]] (2008—pašlaik)
| bērni               = 2
| profesija           = dziedātāja, dziesmu autore, modele, aktrise
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Karla Bruni-Sarkozī''' (''Carla Bruni-Sarkozy'', dzimusi '''Karla Džilberta Bruni Tedeski''' (''Carla Gilberta Bruni Tedeschi'') {{dat|1967|12|23}}) ir itāļu-franču dziedātāja, dziesmu autore, aktrise un bijusī modele. Viņa ir precējusies ar bijušo [[Francijas prezidents|Francijas prezidentu]] [[Nikolā Sarkozī]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada aprīlis}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = Rungrado 1st of May Stadium
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Views from Yanggakdo International Hotel 10.JPG
| caption             =
| location            = {{vieta|Ziemeļkoreja|Phenjana}}
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = {{dat|1989|05|1|N|bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[Ziemeļkorejas futbola izlase]]
| cap_concert         =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_other          = 114 000
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Dienvidarābijas raksts
 |tips               = [[abdžads]]
 |valodas            = [[sābiešu valoda|sābiešu]], [[katabāniešu valoda|katabāniešu]], [[hadramiešu valoda|hadramiešu]], [[minejiešu valoda|minejiešu]], [[geezas valoda|geeza]]
 |laiks              = 2. gadu tūkstoša beigas p.m.ē. — 6. gadsimts m.ē.
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no labās uz kreiso, [[bustrofedons]]
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |atvasinājumi       = [[geezs]]
 |radinieki          = [[feniķiešu raksts]],<br/>[[Ziemeļarābijas raksts]]
 |unicode            = ''Old South Arabian''
 |iso15924           = Sarb (105)
 |sample             = Sana' national museum 11.jpg
 |caption            =
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Dienvidarābijas raksts''' vai '''musnads''' (𐩣𐩯𐩬𐩵) ir [[fonēma|fonogrāfiski]] [[līdzskanis|konsonantiska]] [[rakstība]], viena no senākajām fonētiskajām rakstībām. Attīstījies senajās [[Arābijas pussala]]s dienvidu civilizācijās no 2. gadu tūkstoša p.m.ē. beigām, no tā attīstījies mūsdienās lietotais [[Etiopija|etiopiešu]] raksts [[geezs]].

sentences: '''Dialektika''' ({{val|el|dia}} pār/caur un ''legein'' runāt)<ref name="iv">Ideju vārdnīca. Rīga: Zvaigzne ABC, 1999. gads, 107. lpp.</ref> vispārīgā nozīmē ir attīstība visā tās kopumā, formu daudzveidībā un pretrunīgumā.<ref name="sv">Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Liesma, 1978. gads, 151. lpp.</ref> Jēdziena iedibinātājs [[Sokrats]] ar šo vārdu saprata spriešanas metodi, kuras pamatā ir [[dialogs]] un [[saruna]]. Vēlāk radās hēgeliskā dialektika, kas ir skaidrojoša metode, kas atrisina pretrunu starp tēzi un antitēzi, izmantojot sintēzi.<ref name="iv"/> Dialektiskā metode paredz īstenības pētīšanu caur tās kustību, attīstību un pretrunām. Tā ir [[metafizika]]i pretēja zinātniskās izziņas metode.<ref name="sv"/>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Alojas pagasts
| karte             = Alojas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Aloja
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 179,2
| iedzīvotāji       = 1010<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1010 / 179.2 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.aloja.lv
}}
'''Alojas pagasts''' ir viena no [[Limbažu novads|Limbažu novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē. No visām pusēm iekļauj [[Aloja]]s pilsētu un robežojas ar sava novada [[Staiceles pagasts|Staiceles]], [[Braslavas pagasts|Braslavas]], [[Brīvzemnieku pagasts|Brīvzemnieku]], [[Pāles pagasts|Pāles]], [[Salacgrīvas pagasts|Salacgrīvas]] pagastiem, kā arī [[Valmieras novads|Valmieras novada]] [[Skaņkalnes pagasts|Skaņkalnes pagastu]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Daugavpils Svētā Pētera baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Dpvb.jpg
| image_size            = 250px
| caption               = Daugavpils Svētā Pētera katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 300
| position = left
| latd  = 55  | latm  = 52  | lats  = 22  | latNS  = N
| longd = 26  | longm = 31  | longs = 10  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Daugavpils]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1848]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Mārtiņš Klušs
| website               =
| architecture_style    = [[klasicisms]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1845]]
| year_completed        = [[1848]]
| length                = 21m
| width                 = 25m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Daugavpils Svētā Pētera ķēdēs Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2010|09|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Dievnams atrodas [[Daugavpils]] pilsētas centrā, [[Rīgas iela (Daugavpils)|Rīgas ielā 39]]. Tas ir viens no četriem Daugavpils katoļu dievnamiem, valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Svētais Augustīns
|          vārds_orig = ''Augustinus''
|              attēls = Sandro Botticelli 050.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = [[Sandro Botičelli]] glezna (ap 1480. gadu)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 354
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = Tagaste, [[Romas Impērija]]
([[Sukahrasa]], {{ALG}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 430
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 28
|             m_vieta = Hipona, [[Romas Impērija]]
([[Annaba]], {{ALG}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|              idejas = [[taisnīgs karš]], [[pirmatnējais grēks]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi = Atzīšanās (''Confessiones''), Par Dieva pilsētu (''De Civitate Dei'')
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznājs|Auns|Auns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Auns
| abbreviation = Ari
| name_latin = Aries
| RA = 3
| dec = +20
| areatotal = 441
| arearank = 39. vieta
| numbermainstars = 3, 10
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Hamals
| starmagnitude = 2,
| neareststarname = Tīgārdena zvaigzne
| stardistance = 12,6
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida kalcija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 471-34-1
|      ķīmiskā formula = CaCO3
|              molmasa = 100,087
|              blīvums = 2830
|  kušanas temperatūra = 1090 K (825 °C)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 14 mg/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Kalcija karbonāts''' (CaCO3) ir balta, kristāliska viela. Tas ir plaši sastopams dabā, [[kaļķakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] veidā. Kalcija karbonātu lieto par [[kalcijs|kalcija]] savienojumu un [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] izejvielu. Kalcija karbonāts ir nešķīstoša viela, tomēr tas ir sastopams cietā ūdenī (galvenokārt [[hidrogēnkarbonāti|hidrogēnkarbonāta]] veidā). Kalcija karbonāts reaģē ar stiprām skābēm, izdalot CO2.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tērners un Hūčs
| attēls                   = Turner and hooch poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Turner & Hooch''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Rodžers Spotisvūds]]
| producents               = [[Reimonds Vāgners]]
| scenārija autors         =
* [[Deniss Šraieks]]
* [[Maikls Blodžets]]
* [[Deniels Petrijs jaunākais]]
* [[Džims Kešs]]
* [[Džeks Epss jaunākais]]
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Kreigs T. Nelsons]]
* [[Mēra Vininghema]]
| mūzika                   = [[Čārlzs Gross]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Silver Screen Partners IV]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1989|7|28||bez}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/turner-hooch-1989|title=Turner & Hooch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 31, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=turnerandhooch.htm|title=Turner & Hooch (1989)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= January 31, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tērners un Hūčs"''' ({{val|en|Turner & Hooch}}) ir 1989. gada komēdija, kuras režisors ir [[Rodžers Spotisvūds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Kreigs T. Nelsons]] un [[Mēra Vininghema]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|7|28||bez}}.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Peugeot''
| Uzņēmuma_veids      =
| Logo                = Peugeot Logo.svg
| Dibināšanas_datums  = 1882. gads
| Sēdeklis            = {{vieta|Francija|Sošo}}
| Vadība              = Filips Varēns (CEO), <br /> Žans-Pjērs Pluē (Galv. dizainers)
| Darbinieku_skaits   = 201 690 (2010)
| Apgrozījums         = €54.4 miljardi (2008)
| Bilance             = €0.4 miljardi (2008)
| Nozare              = Automašīnu rūpniecība
| Produkti            = [[Automašīna]]s
| Mājaslapa          = [http://www.peugeot.lv www.peugeot.lv]
}}
'''''Peugeot''''' ir [[Francija|Francijā]] bāzēts ''[[Stellantis]]'' grupas autobūves uzņēmums. Tas ir arī senākais līdz mūsdienām saglabājies automašīnu ražotājs. ''Peugeot'' ir otrs lielākais automašīnu ražotājs [[Eiropa|Eiropā]], aiz ''[[Volkswagen]]''.

sentences: '''"Kultūras pieminekļi Vikipēdijā"''' ({{val|en|Wiki Loves Monuments}}) ir ikgadējs starptautisks fotokonkurss, kas septembrī notiek visā pasaulē. To rīko [[Vikipēdieši|Vikipēdijas kopienas dalībnieki]]. Konkursa dalībnieki uzņem [[vēstures piemineklis|vēstures pieminekļu]] un [[kultūras mantojums|kultūras mantojuma]] objektu attēlus savā reģionā un augšupielādē tos ''[[Wikimedia Commons]]''. Šī pasākuma mērķis ir izcelt dalībvalstu kultūras mantojuma objektus.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas pašvaldību vadītāji|Ventspils]]
[[Kategorija:Ventspils]]

sentences: '''Divmāju augi''' ({{val-en|dioecious plant}}) ir [[augi]], kuriem [[putekšņlapa]]s un [[augļlapa]]s veidojas uz dažādiem īpatņiem. Tādējādi tiek kavēta [[pašappute]], tomēr puse īpatņu šādā gadījumā nedod [[sēkla]]s.

sentences: '''Karbīdi''' ir [[Elementu periodiskā tabula|elementu]] [[binārie savienojumi]] ar [[ogleklis|oglekli]]. Pie karbīdiem pieskaita tādu elementu savienojumus, kas ir mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par oglekli. Karbīdus iegūst, reaģējot attiecīgajam elementam vai tā [[oksīds|oksīdam]] ar oglekli augstās [[temperatūra|temperatūrās]]. Aktīvu ([[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju]]) metālu karbīdi var reaģēt ar [[ūdens|ūdeni]], veidojot [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. Pārejas metālu karbīdi ir ļoti cietas vielas. [[silīcijs|Silīcija]] karbīds ir cieta, elektrību vadoša viela, kuru lieto sildelementiem.

sentences:
{{Citas nozīmes|rāpuli|Čūska (nozīmju atdalīšana)|Čūska}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_(Marek_Szczepanek).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Natrix natrix|Parastais zalktis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| sinonīmi =
*''Ophidia''
| binomial = Serpentes <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =

sentences: '''Divskanis''' jeb '''diftongs''' ir divu [[patskanis|patskaņu]] savienojums vienā zilbē. Divskaņi var būt monofonēmas (viena [[fonēma]]) un bifonēmas (divas fonēmas). Mūsdienu latviešu literārajā valodā ir 10 divskaņi: divi divskaņi ({{IPA|[iɛ]}} un {{IPA|[uɔ]}}) ir monofonēmas, pārējie divskaņi ({{IPA|[ai], [au], [ɛi], [ɛu], [iu], [oi], [ɔu], [ui]}}) ir bifonēmas.<ref name="lza"/><ref name="Nicole"/>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Krestovska
|attēls              = Krestovsky 1 2014-08-22.jpg
|attēla paraksts     = Bāka Krestovskas salā
|attēla izmērs       =
| map_type    = Jakutija#Krievija#Āzija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Medvežju salas]]
|latd=70|latm=50|lats= |latNS=N
|longd=160|longm=36|longs= |longEW=E
|platība             = 70
|garums              = 16
|platums             = 1,5—9
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Šapka
|augstums            = 273
|salu skaits         =
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips  = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība        = [[Sahas republika]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Krestovska''' ({{val|ru|Крестовский}}, {{val|sah|Крестовскай арыыта}}) ir neapdzīvota sala [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūrā]], [[Medvežju salas|Medvežju salu]] grupā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Ņižņekolimskas uluss|Ņižņekolimskas ulusā]]. Visa salas teritorija kopš 2020. gada ietilpst Medvežju salu valsts dabas rezervātā. Cita starpā rezervāts paredzēts [[polārlācis|polārlāču]] vairošanās vietu aizsardzībai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://wwf.ru/resources/news/bioraznoobrazie/v-yakutii-sozdan-zapovednik-medvezhi-ostrova-/ |title=В ЯКУТИИ СОЗДАН ЗАПОВЕДНИК «МЕДВЕЖЬИ ОСТРОВА» |access-date={{dat|2021|02|28||bez}} |archive-date={{dat|2022|01|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220131223230/https://wwf.ru/resources/news/bioraznoobrazie/v-yakutii-sozdan-zapovednik-medvezhi-ostrova-/ }}</ref>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''AEG GmbH''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1883. gads]]
| founder          =
| defunct          = [[1996. gads]]
| location_city    = [[Frankfurte pie Mainas]]
| location_country = {{GER}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektrotehnika]]
| products         = elektroenerģijas ražošanas un pārvades iekārtas, telesakaru iekārtas, elektrotransporta iekārtas, sadzīves tehnika
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.aeg.com aeg.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Rentgenlampa''' ir ierīce [[rentgenstari|rentgenstaru]] iegūšanai. Tā sastāv no [[Katods|katoda]] ([[Volframs|volframa]] kvēldiegs) un [[Anods|anoda]] (kuru dzesē), kas atrodas [[Vakuums|vakuumā]]. Mazjaudīgām rentgenlampām (līdz ~3 k[[vats|W]]) anods ir nekustīgs un [[elektrons|elektronu]] kūlis krīt vienā un tajā pašā vietā, anodu dzesē ar [[Ūdens|ūdeni]]. Lielas jaudas rentgenlampām (~ virs 14 kW) katods ir rotējošs disks un elektronu plankuma atrašanās vieta mainās.

sentences: {{Citas nozīmes|1242. gada karagājienu uz Kursu|Karagājiens uz Kursu|Karagājiens uz Kursu}}

sentences:
" (18. gadsimta [[Džozefs Raits|Džozefa Raita]] glezna)]]
'''Filozofu akmens''' ({{val|la|lapis philosophorum}}) ir noslēpumaina viela, kas pēc [[alķīmija|alķīmiķu]] domām ir spējīga [[parastie metāli|parastos metālus]] (piemēram, [[Dzīvsudrabs|dzīvsudrabu]]) pārvērst [[zelts|zeltā]] vai [[sudrabs|sudrabā]]. Filozofu akmens arī tiek saukts par [[dzīvības eliksīrs|dzīvības eliksīru]], kas spētu dot cilvēkam [[nemirstīgums|nemirstīgumu]] vai mūžīgo jaunību. Vairākus gadsimtus tā sameklēšana bija nozīmīgākais alķīmijas mērķis.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Espo katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Espoo_Cathedral.jpg
| image_size            =
| caption               = Espo katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Espo katedrāle
| position              = left
| latd                  = 60.209167
| longd                 = 24.652222
| location              = {{vieta|Somija|Ūsimā|Espo}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1485. gads
| year_completed        = 1490. gads (pārbūve 1821 - 1823. gads)
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Espo katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1236587"
}
</mapframe>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidroksīda kristālrežģis

Nātrija sārma granulas
|       citi nosaukumi = nātrija sārms, kaustiskā soda
|           CAS numurs = 1310-73-2
|      ķīmiskā formula = NaOH
|              molmasa = 40
|              blīvums = 2100
|  kušanas temperatūra = 596 K (323 °C)
| viršanas temperatūra = 1663 K (1390 °C)
| šķīdība ūdenī        = 111 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompanijas infokaste
 |         aviokompanija = Lidsabiedrība ''Belavia''
 |                  logo = Belavia logo.svg
 |           logo izmērs = 250px
 |                attēls = Belavia, EW-366PA, Boeing 737-31S (39200361412).jpg
 |         attēla izmērs = 250px
 |       attēla paraksts =
 |                  IATA = B2
 |                  ICAO = BRU
 |             izsaukums = BELARUS AVIA
 |              dibināta = {{dat|1996|3|5}}
 |        darbību uzsāka =
 |     darbību pārtrauca =
 |          galvenā bāze = [[Minskas Nacionālā lidosta]]
 |           citas bāzes =
 | lojalitātes programma =
 | aviokompāniju alianse =
 |                 flote = 27
 |             galamērķi = 52
 |               sauklis =
 |       mātes kompānija = [[Baltkrievijas valdība]]
 |             īpašnieki =
 |         galvenā mītne = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
 |                vadība =
 |           apgrozījums =
 |              ieņēmumi =
 |            mājas lapa = {{URL|https://belavia.by/}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Teodors Grothuss
|          vārds_orig = ''Theodor Grotthuß''
|              attēls = Theodor_Grotthuß_01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1785
|          dz_mēnesis = 01
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Leipciga]], [[Saksija]] (tagad {{GER}})
|              m_gads = 1822
|           m_mēnesis = 03
|             m_diena = 26
|             m_vieta = Geduči, [[Kauņas guberņa]] (tagad [[Pakrojas rajona pašvaldība]], {{LTU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[ķīmija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Teodors (Kristiāns Johans Dītrihs) fon Grothuss''' ({{val|de|Theodor (Christian Johann Dietrich) Freiherr von Grotthuß}}; 1785-1822) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dabaszinātnieks. Pirmās [[elektrolīze]]s teorijas ("[[Grothusa mehānisms|Grothusa mehānisma]]") izveidotājs. [[Kurzemes literatūras un mākslas biedrība]]s biedrs, kuras 1818. gada 6. novembra sēdē tika nolasīts viņa slavenais traktāts "Par gaismas un elektrības ķīmisko darbību".<ref>[[Jānis Stradiņš]]. „Zinātnes un augstskolu sākotne Latvijā". Latvijas vēstures institūta apgāds, Rīga: 2009., 377. - 381. lpp.</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = ''Microsoft Excel''
|                   logo = Microsoft Excel 2013-2019 logo.svg
|             screenshot = Microsoft Excel 2013 Default Screen.png{{!}}border
|                caption = ''Microsoft Excel 2013'' ''[[Windows 8]]'' operētājsistēmā
|              developer = ''[[Microsoft]]''
| latest_release_version = 2013 (15.0.4433.1506)
|    latest_release_date = {{dat|2012|12|11||bez}}
| latest_preview_version =
|    latest_preview_date =
|       operating_system = ''[[Microsoft Windows]]''
|                  genre = [[Izklājlapa]]
|                license = [[Izplatāmprogrammatūra]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Microsoft Office Excel 2010|url=http://download.cnet.com/Microsoft-Office-Excel-2010/3000-2077_4-15245.html|work=[[Download.com]]|publisher=[[CBS Interactive]]|accessdate=February 7, 2013}}</ref>
|                website = {{URL|http://office.microsoft.com/lv-lv/excel}}
}}
'''''Microsoft Excel''''' ir izklājlapu lietojumprogrammatūra, ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tajā lietotājs var veikt skaitļošanas procedūras, tāpat te ir iekļauti dažādi grafiskie līdzekļi, šķērstabulas un ''[[Visual Basic for Applications]]''.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Namaks
|attēls=2013-04-19 07-05-02 Iran Ostan-e Esfahan - Chah Taqi.jpg
|map = Irāna
|paraksts=
| plat_d=34 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=51 | gar_m=52 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{IRN}}
|platība=1800
|garums=
|Vid_dziļums=0,45
|Max_dziļums=1
|tilpums=
|augstums_vjl=790
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=[[Irāna]]
|salas=
|pilsētas=
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     attēls = Rabbit in montana.jpg
|     valsts = Animalia
|  valsts_lv = Dzīvnieki
|       tips = Chordata
|    tips_lv = Hordaiņi
|      klase = Mammalia
|   klase_lv = Zīdītāji
|      kārta = Lagomorpha
|   kārta_lv = Zaķveidīgie
|     dzimta = Leporidae
|  dzimta_lv = Zaķu dzimta
| iedalījums =
* [[Amami trusis|Amami truši]] (''Pentalagus'')
* [[Baltastes truši]] (''Sylvilagus'')
* [[Bezastes truši]] (''Romerolagus'')
* [[Bušmeņu truši]] (''Bunolagus'')
* [[Centrālāfrikas truši]] (''Poelagus'')
* [[Dienvidaustrumāzijas truši]] (''Nesolagus'')
* [[Eiropas truši]] (''Oryctolagus'')
* [[Hispīdu truši]] (''Caprolagus'')
* [[Klinšu zaķi]] (''Pronolagus'')
* [[Pundurtruši]] (''Brachylagus'')
| kategorijas = nē
}}
'''Truši''' ir neliela auguma [[zīdītāji]], kas pieder [[zaķu dzimta]]i (''Leporidae''). Zaķu dzimtā ir 11 [[Ģints (bioloģija)|ģintis]], no kurām lielāko daļu sauc par trušiem, bet dažas ģintis, lai arī sauc par zaķiem, patiesībā ir truši, piemēram, [[klinšu zaķi]] (''Pronolagus''). Vēl vienu ģinti sauc gan par zaķiem, gan par trušiem — [[Hispīdu truši]] jeb [[Āzijas zaķi]] (''Caprolagus''). Zaķu dzimtā ir tikai viena īsto zaķu ģints — [[zaķi]] (''Lepus''). Vispazīstamākā trušu [[suga]] ir [[Eiropas trusis]] (''Oryctolagus cuniculus''),<ref name=hab/> no kuras ir selekcionētas visas [[mājas trusis|mājas truša]] šķirnes un kas ir introducēta daudzās pasaules vietās.<ref>[http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/41291/0 IUCN: Oryctolagus cuniculus]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Francs Johans Nerlings
|     vārds_orig = ''Franz Johann Nerling''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Albu]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Albu pagasts]], [[Jervas apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - pedagogs Vilhelms Nerlings, māte - Amālija, dzim. Hejere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Zelma Johanna Frēze
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Lietuvas krievi'''
| pop = 4.5 % no iedzīvotāju kopskaita (2021)
| popplace =
| image =
| image_caption = Krievu īpatsvars [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]] 2021. gadā
}}'''Lietuvas krievi''' ([[Lietuviešu valoda|lietuviešu]]: ''Lietuvos rusai'') ir trešā lielākā [[etniskā grupa]] un otra lielākā [[nacionālā minoritāte]] [[Lietuva|Lietuvā]] pēc [[Lietuvas poļi|poļiem]]. Saskaņā ar 2011. gada Lietuvas iedzīvotāju skaitīšanas datiem [[krievi]] veido 5,02 % no iedzīvotāju skaita jeb 141 122 cilvēki.

sentences: '''28. februāris''' ir gada 59. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 306 (307 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vīrs, vārdā Oto
 | oriģinālnos = ''A Man Called Otto''
 |      attēls = Virsvardaoto.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Marks Forsters]]
 |  producents = * Fredriks Vikstrēms Nikastro
* [[Rita Vilsone]]
* [[Toms Henkss]]
* [[Gērijs Gecmans]]
 |   scenārijs = [[Deivids Magī]]
 |     aktieri = * Toms Henkss
* [[Mariana Treviņo]]
* [[Reičela Kelere]]
* [[Manuels Garsija-Rulfo]]
* Trumens Henkss
* [[Maiks Bērbiglijs]]
 |      mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
 |   operators = Matiass Kēnigsvaisers
 |     montāža = [[Mets Čese]]
 |     studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Stage 6 Films]]''
* ''[[SF Studios]]''
* ''Artistic Films''
* ''[[Playtone]]''
* ''2DUX²''
* ''[[STX Entertainment|STXfilms]]''
* ''Big Indie''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|12|29}}
 |      ilgums = 126 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|113,1 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=A Man Called Otto (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt7405458/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|10|21||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vīrs, vārdā Oto"''' ({{val|en|A Man Called Otto}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Marks Forsters]], scenārija autors [[Deivids Magī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Mariana Treviņo]], [[Reičela Kelere]] un [[Manuels Garsija-Rulfo]]. Šis ir 2015. gada Zviedrijas filmas "[[Vīrs, vārdā Ūve (filma)|Vīrs, vārdā Ūve]]" rīmeiks, kas balstīts uz [[Fredriks Bakmans|Fredrika Bakmana]] tāda paša nosaukuma 2012. gada romānu.

sentences:
[[Kategorija:Zivis]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Zivsaimniecība]]

sentences:
{| class="infobox" style="float:right;margin:0 0 1em 1em;font-size:90%;clear:right;" cellspacing="5"
|+ style="text-align:center; font-size:larger;" |
|-
| style="vertical-align: top; text-align: left;" |
* elektrība
* dzeramais ūdens
* WC
* auto celtnis
* buru meistars
* autostāvvieta
|}
'''Rojas jahtu piestātne''' jeb '''Rojas jahtu osta''' ir [[Jahta|jahtu]] piestātne [[Latvijas Republika|Latvijā]], [[Rojas osta]]s akvatorijā pie tilta pār Rojas upi (koordinātas: 57°30,5'N 22°48'E, vadlīnijas virziens: 215°-35°). Dziļums: 3.5 m, peldošs dzelzsbetona pontons (pietauvošanās no abiem sāniem), 12 viesjahtu vietas. Piestātne darbojas no aprīļa līdz oktobrim.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kanēļskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H8O2
|molmasa=148,17
|blīvums=1247,5
|kušanas temperatūra=133 °C
|viršanas temperatūra=300 °C
}}
'''Kanēļskābe''' (''trans''-β-fenilakrilskābe, ''trans''-3-fenil-2-propēnskābe, C6H5−CH=CH−COOH) pieder pie nepiesātinātajām aromātiskajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] un ir vienkāršākais to pārstāvis. Kanēļskābe ir balta, kristāliska viela (monoklīni kristāli) bez smaržas. Ūdenī šķīst ļoti maz. Kanēļskābes sāļus sauc par '''cinnamātiem''' ({{val|la|cinnamonum}} — 'kanēļkoks'). Kanēļskābei ir ''cis''-struktūr[[izomērs]], kas cietā veidā var eksistēt 3 polimorfās formās (tās sauc par Libermana allokanēļskābi, Libermana izokanēļskābi un Erlenmeijera izokanēļskābi). Kušanas temperatūras šīm formām ir attiecīgi 68 °C, 57 °C un 38 - 46 °C. Polimorfās formas viegli pāriet viena otrā — pietiek ienest kristālisku "aizmetni" izkausētā vielā.

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = MG-34
|valsts             =  [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|tips               = Universālais ložmetējs
|konstruktors       = Louis Stange
|konstruktori       = [[Rheinmetall AG]]
|ražotājs           = vairāki, galvenokārt - Mauser
|ražošanā           = 1935 - 1945
|bruņojumā          = 1935 - 1945 (dažu valstu armijās līdz pat mūsdienām)
|patronu_tips       = [[7,92x57 mm]]
|darbības_princips  = stobra atdeves enerģijas
|šaušanas_ātrums    = 800 - 900 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 755 m/s
|attālums           = 2000 m
|masa              = * 12,1 kg

* 19,2 kg (ar [[Trijkājis (ieroča sastāvdaļa)|trijkāji]])
|garums             = 121,9 cm
|stobrs             = 62,7 cm
|pārlādes_sistēma   =
patronlente,

dubultdiskveida [[magazīna]]
|patronas_aptverē   = patronlentē: 50 vai 250 patronas,

dubultdiskveida magazīnā: 75 patronas
|tēmēklis           = Mehānisks regulējamais tēmēklis
|versijas           = Mg-34/41
MG-34T
MG-81
|daudzums           =
}}
'''Maschinengewehr-34''' jeb '''MG-34''' - [[Vācija]]s [[ložmetējs]] ([[1934]]. gada modelis), galvenais [[Vērmahts|Vērmahta]] kājnieku atbalsta ierocis [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] 1. pusē un galvenais transportlīdzekļu ([[tanks|tanku]]) ložmetējs visā šā kara laikā. MG-34 ir arī pirmais īsti universālais ložmetējs, kuru varēja izmantot gan kā vieglo ložmetēju no [[divkājis|divkāja]] ilgstošai apšaudei, gan kā balsta ložmetēju uz [[trijkājis|trijkāja]], gan arī kā tanku vai [[pretgaisa aizsardzība|PGA]] ložmetēju.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 4
|lv = Četri
}}
'''4''' ('''četri''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[3 (skaitlis)|3]] un [[5 (skaitlis)|5]].

sentences:
[[Kategorija:Muzeji]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc temata]]

sentences:
{{infokaste+}}
 uzrakstīts Osmāna Ibn Afāna vārds]]
'''Osmāns Ibn Afāns''' ({{val|ar|عثمان بن عفان}}, ''ʿUṯmān ibn ʿAffān''; dzimis [[577. gads|577]]. gadā, miris {{dat|656|6|20}}) bija trešais [[Musulmaņi|musulmaņu]] [[kalifs]], viens no četriem Taisni vadītajiem kalifiem. Osmāns valdīja [[Rāšidūnu kalifāts|Rāšidūnu kalifātā]] no {{dat|644|11|11}} līdz nāvei, kad viņu nogalināja opozicionāri. Osmāna valdīšanas laikā [[arābi]] iekaroja [[Arābijas pussala]]s rietumus un lielu daļu no [[Persija]]s teritorijas.

sentences: '''23. februāris''' ir gada 54. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 311 (312 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox OS
| name                   = ''Sailfish''
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| website                = [https://sailfishos.org// sailfishos.org]
| developer              = ''[[Jolla]]''
| family                 = ''[[Linux]]''
| source model           =
| released               = 2013. gads
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| frequently updated     =
| marketing_target       = mobilās ierīces
| language               =
| kernel_type            = [[monolīts kodols|monolīts]] (''[[Linux kodols|Linux]]'')
| programmed_in          =
| userland               =
| ui                     =
| license                = atvērtais kods operētājsistēmai, citām komponentēm ir dažādas
| working_state          = aktīvs
| supported_platforms    =
| updatemodel            =
| package_manager        = ''[[RPM Package Manager]]''
}}
'''''Sailfish''''' (no [[angļu valoda|angļu]] — '[[buruzivs]]') ir uz ''[[Linux]]'' bāzēta [[operētājsistēma]], kas paredzēta mobilajām ierīcēm. To izstrādā Somijas uzņēmums ''[[Jolla]]''.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Tronheima
| native_name = ''Trondheim''
| settlement_type = Pilsēta
| image_skyline =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Trondheim.svg
| image_shield = Trondheim_komm.svg
| pushpin_map = Norvēģija#Eiropa
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 63
| latm = 25
| lats = 47
| latNS = N
| longd = 10
| longm = 23
| longs = 36
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{NOR}}
| subdivision_type1 = [[Norvēģijas administratīvais iedalījums|Filke]]
| subdivision_name1 = [[Trendelāga]]
| subdivision_type2 = Komūna
| subdivision_name2 = [[Tronheimas komūna]]
| established_title = Dibināta
| established_date = {{dat|997}}
| seat_type =
| seat =
| leader_title =
| leader_name =
| area_total_km2 = 57.32
| area_land_km2 =
| population_total = 198219
| population_as_of = {{dat|2019|10|1|SK|bez}}
| population_rank = 4
| population_density_km2 = auto
| population_urban = 186364
| population_metro = 279234
| population_density =
| population_density_rank =
| population_footnotes = <ref>[http://www.ssb.no/english/yearbook/tab/tab-057.html Population and area, by municipality, Statistical Yearbook of Norway 2011] Statistics Norway, Atjaunināts {{dat|2012|10|7|SK|bez}}</ref>
| timezone = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset = +1
| timezone_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST = +2
| website = {{URL|https://www.trondheim.com/}}
| footnotes =
}}

sentences: '''Elektronu konfigurācija''' [[atomfizika|atomfizikā]] un [[kvantu ķīmija|kvantu ķīmijā]] ir [[elektrons|elektronu]] stāvokļa aizpildījums daudzelektronu atoma [[elektronu apvalks|elektronu apvalkā]]. [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā]] konfigurāciju attēlo, norādot aizpildītas [[elektronu čaula]]s (galvenais [[kvantu skaitlis]] n = 1, 2, 3, ...) un elektronu skaitu apakščaulās ([[orbitālais kvantu skaitlis|orbitālajam kvantu skaitlim]] atbilstošajos s, p, d, ... stāvokļos). Piemēram, [[neons|neona]] elektronu konfigurācija ir 1s2 2s2 2p6. Pēc [[Pauli princips|Pauli principa]] elektronu apvalkā divi vai vairāki elektroni nevar atrasties vienā kvantu stāvoklī ar vienādiem kvantu skaitļiem.

sentences:
]]
'''Mēness kalendārs''' jeb '''lunārais kalendārs''' ir [[kalendārs]], kas balstās uz [[Mēness]] cikliem jeb [[Mēness fāze|Mēness fāzēm]], pretēji [[Saules kalendārs|Saules kalendāriem]], kuri balstās uz Zemes apriņķošanas periodu ap [[Saule|Sauli]]. Viens no visplašāk lietotajiem Mēness kalendāriem ir [[islāma kalendārs]], to lieto [[musulmaņi]]. Mēness kalendāra pamatvienība ir [[sinodiskais mēnesis]], kura ilgums ir aptuveni 29,5 dienas, tāpēc atsevišķi mēneši ir 29, bet citi 30 dienas gari. Lunārajā gadā, kuru veido 12 sinodiskie mēneši, ir 354 dienas, 8 stundas, 48 minūtes un 34 sekundes, kas ir 11-12 dienas īsāks nekā [[gads]].

sentences: '''Normaņi''' ([[normandiešu valoda|normandiešu]]: ''Normaunds''; {{val|fr|Normands}}; {{val|la|Nortmanni/Normanni}} — 'ziemeļnieki') bija [[vikingi|vikingu]] grupa, kas no 8. gadsimta beigām līdz 11. gadsimtam vidum siroja mūsdienu [[Francija]]s ziemeļos esošajā [[Normandija]]s reģionā un [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas salā]]. Laika gaitā vikingu iekarotāji apmetās uz dzīvi iekarotajās teritorijās un sajaucās ar tur jau dzīvojošajiem [[franki]]em. 911. gadā normaņi dibināja [[Normandijas hercogi]]sti. [[1066. gads|1066. gadā]] tās hercogs [[Viljams I Iekarotājs]] pakļāva [[Anglija|Angliju]] un kļuva par tās karali. 11. un 12. gadsimtā vairākos karos normaņi iekaroja mūsdienu [[Itālija]]s dienvidus un [[Sicīlija|Sicīliju]] un tur dibināja [[Sicīlijas karaliste|Sicīlijas karalisti]]. [[Pirmais Krusta karš|Pirmā Krusta kara]] laikā normaņu izcelsmes krustneši iekaroja teritorijas [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] un [[Ziemeļāfrika]]s piekrastē.

sentences: '''Oktamino''' jeb '''8-mino''' ir polimino, kurš sastāv no astoņiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 369 unikāli oktamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 2725 oktamino pozīcijas.

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons|Andzelzu]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Andzeļu pagasts}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Alsungas pagasts
| karte             = Alsungas novads karte.png
| karte2            = Alsungas novads.png
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    =_Alsungas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Alsungas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 85px
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  =
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Alsunga
| platība           = 190<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.raplm.gov.lv/uploads/filedir/Nozares/Pasvaldibas/Administrat%C4%ABvi%20teritori%C4%81lais%20iedal%C4%ABjum%20ar%20platibu.doc |title=Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrija |access-date={{dat|2009|08|24||bez}} |archive-date={{dat|2012|04|26||bez}} |archive-url=https://www.webcitation.org/67CSnViHZ?url=http://www.raplm.gov.lv/uploads/filedir/Nozares/Pasvaldibas/Administrat%C4%ABvi%20teritori%C4%81lais%20iedal%C4%ABjum%20ar%20platibu.doc }} {{Webarchive|url=https://www.webcitation.org/67CSnViHZ?url=http://www.raplm.gov.lv/uploads/filedir/Nozares/Pasvaldibas/Administrat%C4%ABvi%20teritori%C4%81lais%20iedal%C4%ABjum%20ar%20platibu.doc |date={{dat|2012|04|26||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji       = 1620<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1620 / 190 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mērs              =
| mērs_partija      =
| mērs_gads         =
| teritorijas       =
| pakalpojumu_centri= <!-- Tikai gadījumos, kad vairāk kā viens (novada centrs) -->
| mājaslapa         = www.alsunga.lv
}}

sentences:
]
{{Commonscat|Geography of Mauritania}}

sentences: '''Fosforescence''' ir viens no [[fotoluminiscence]]s veidiem, līdzīgs [[fluorescence]]i. Kad fosforescents materiāls tiek apspīdināts ar [[gaisma|gaismu]], tas sāk spīdēt, jo  absorbējot īsākus gaismas viļņus, tas emitē garākus viļņa garumus. Atšķirībā no fluorescences, fosforescentais materiāls emitē starojumu kādu laiku pēc starojuma avota noņemšanas. Fluorescējošie materiāli pārtrauc izstarot gaismu nanosekunžu laikā (sekundes miljardā daļa) pēc starojuma avota noņemšanas, bet fosforescējošie materiāli var turpināt spīdēt no dažām mikrosekundēm līdz daudzām stundām pēc starojuma avota noņemšanas. Pazīstamā baltā [[fosfors|fosfora]] spīdēšana tumsā nav fosforescence, bet gan [[hemiluminiscence]], kas pavada fosfora oksidēšanos gaisā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ātrs un bez žēlastības
| attēls                   = Fast and the furious poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Fast and the Furious''
| žanrs                    = asa sižeta filma
| režisors                 = [[Robs Kouens]]
| producents               = [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         =
* [[Gerijs Skots Tompsons]]
* [[Ēriks Bergkvists]]
* [[Deivids Eijers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Volkers]]
* [[Vins Dīzels]]
* [[Mišela Rodrigesa]]
* [[Džordana Brūstere]]
* [[Čads Lindbergs]]
* [[Džonijs Strongs]]
| mūzika                   = ''BT''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              = ''Universal Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|6|22}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fast-and-furious-2001-0|title=The Fast and the Furious|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 13, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0232500/|title=The Fast and the Furious (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|4|2||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|207,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Ātrs un bez žēlastības 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Ātrs un bez žēlastības"''' ({{val|en|The Fast and the Furious}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Robs Kouens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Pols Volkers]], [[Vins Dīzels]], [[Mišela Rodrigesa]], [[Džordana Brūstere]], [[Čads Lindbergs]] un [[Džonijs Strongs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|6|22||bez}} ASV. Filma ir pirmā daļa "[[Ātrs un bez žēlastības (filmu sērija)|Ātrs un bez žēlastības]]" filmu sērijā.

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Ufas dzelzceļa stacija
| tips                = pasažieru un kravas stacija
| attēls              = Железнодорожный вокзал Уфы.jpg
| attēla_apraksts     =
| karte               = Baškortostāna#Krievija#Eiropa
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1888
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           = K. Gotlībs
| arhitekts2          =
| platformas          = 4
| platformu_tips      = zemās
| sliežu_ceļi         = 11
| adrese              = ''Привокзальная площадь 3, Уфа''<ref>Железнодорожные станции СССР. Справочник. — М. : Транспорт, 1981</ref>
| latd  = 54.752222 | latNS  = N
| longd = 55.955556 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| attālums_līdz_Rīgai = 2551
}}
'''Ufas stacija''' ({{val|ba|Өфө}}, {{val|ru|Уфа}}) ir [[Krievija]]s Kuibiševa dzelzceļa Baškīru reģiona [[dzelzceļa stacija]] uz [[Transsibīrijas dzelzceļš|Transsibīrijas dzelzceļa]] vēsturiskās trases [[Ufa|Ufā]], [[Baškortostāna]]s galvaspilsētā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Panthera_leo_spelaea_in_Vienna.jpg
|  att_nosaukums = Eiropas alu lauvas skelets Vīnē,
Dabas un vēstures muzejā
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|       valsts_r = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
|         dzimta = Felidae
|      dzimta_lv = Kaķu dzimta
|   apakšdzimta=Pantherinae
|  apakšdzimta_lv=Panteru apakšdzimta
|          ģints = Panthera
|       ģints_lv = Panteras
|           suga = P. leo
|        suga_lv = Lauva
|           pasuga = P. l. spelaea
|        pasuga_lv = Eiropas alu lauva
| kategorijas=nē
| binomial= †Panthera leo spelaea ([[Goldfuss]], 1810)
| izplatība =

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 280px
|           attēls = Fire_salamander_Germany_10_2014.jpg
|       att_izmērs = 260px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|  kārta=Caudata
|  kārta_lv=Astainie abinieki
| apakškārta = Salamandroidea
| apakškārta_lv = Salamandru apakškārta
| dzimta = Salamandridae
| dzimta_lv = Salamandru dzimta
| ģints = Salamandra
| ģints_lv = Salamandras
| suga = Salamandra salamandra
| suga_lv = Plankumainā salamandra
| binomial = Salamandra salamandra <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
| izplatība =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neprāta posts
| attēls                   = Havoc poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Havoc''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Barbara Kopla]]
| producents               =
* [[Džeks F. Mērfijs]]
* [[Džons Morisejs]]
* [[Stjuarts Hols]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Gegens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Bižū Filipsa]]
* [[Maiks Vogels]]
Bijou Phillips
Mike Vogel
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Media 8 Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|6|26|Minhenes festivāls|2005|11|29|ASV|}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/havoc-2005|title=Havoc|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2018|archive-date={{dat|2016|06|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160630111410/http://www.bbfc.co.uk/releases/havoc-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]9 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=havoc.htm|title=Havoc (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]371,000<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neprāta posts"''' ({{val|en|Havoc}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisore ir [[Barbara Kopla]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Bižū Filipsa]] un [[Maiks Vogels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|6|26||bez}} Minhenes festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hičs. Konsultants mīlas jautājumos
| attēls                   = Hitch poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hitch''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Endijs Tenants]]
| producents               =
* [[Vills Smits]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Tedijs Zī]]
| scenārija autors         = [[Kevins Bišs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Eva Mendesa]]
* [[Kevins Džeimss]]
* [[Maikls Rapaports]]
* [[Ādams Arkins]]
* [[Embera Voleta]]
| mūzika                   =
* [[Džordžs Fentons]]
* [[Alans Eliots]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Overbrook Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|2|11|ASV|2005|3|11|Latvija|}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hitch-2005|title=Hitch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 16, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hitch.htm|title=Hitch (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 16, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|368,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Hičs. Konsultants mīlas jautājumos"''' ({{val|en|Hitch}}) ir 2005. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Endijs Tenants]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vills Smits]], [[Eva Mendesa]], [[Kevins Džeimss]], [[Maikls Rapaports]], [[Ādams Arkins]] un [[Embera Voleta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|2|11||bez}} ASV.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Ziņu agregators''' ir [[datorprogramma]] vai attālināts serviss, kas periodiski pārskata noteiktus ziņu avotus, vienā no vairākiem uz [[XML]] bāzes veidotiem formātiem (galvenokārt [[RSS protokols|RSS]]), atrod jaunumus un attēlo tos apgrieztā hronoloģiskā secībā vienā lapā.

sentences:
[[Kategorija:Līvānu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons|Rozzupes]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Waiting for Woody''
| attēls                   =
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, īsfilma
| režisors                 = [[Grānts Heslovs]]
| producents               = [[Roberts Bauers]]
| scenārija autors         = Grānts Heslovs
| galvenajās lomās         = Grānts Heslovs
| mūzika                   = [[Džejs Gruska]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 30 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Waiting for Woody''''' ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Grānts Heslovs]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Jānis Baltvilks
|         vārds_orig =
|             attēls = Baltvilks.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1944
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Smārdes pagasts|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2003
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 4
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvietis]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]], [[ornitologs]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Jānis Baltvilks''' (dzimis {{dat|1944|7|24}}, miris {{dat|2003|10|4}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/national/politics/miris-dzejnieks-janis-baltvilks.d?id=6459801|title=Miris dzejnieks Jānis Baltvilks|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2013|2|2||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejnieks]] un [[ornitologs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Vanādija(V) oksīds
|                 attēls =
Vanādija(V) oksīda kristāliskā struktūra

Vanādija(V) oksīda pulveris
|         citi nosaukumi = Divanādija pentoksīds, vanādija pentoksīds
|             CAS numurs = 1314-62-1
|        ķīmiskā formula = V2O5
|                molmasa = 181,8800
|                blīvums = 3350
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC" />
|    kušanas temperatūra = 670 °C<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 1750 °C (sadalās)
|          šķīdība ūdenī = 8,0 g/L (20 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Vanādija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''vanādija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[vanādijs|vanādija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Vanādija pentoksīds ir oranži dzeltena cieta viela,<ref name="Elements">{{Grāmatas atsauce |title=Chemistry of the Elements. 2nd edition |last=Greenwood |first=N. N. |author2=A. Earnshaw |year=1998 |publisher=Butterworth-Heinemann}}</ref> tā hidratētas formas ir izteiktāk oranžas. Tas ir [[amfotēriskums|amfotērs]] oksīds, kā arī [[oksidētājs]]. Dabā sastopams ļoti reta [[minerāls|minerāla]] ščerbinaīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Shcherbinaite.shtml |title=Shcherbinaite Mineral Data |accessdate=2019-04-15 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-triptofāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C11H12N2O2
|molmasa=204,23
|blīvums=
|kušanas temperatūra=289 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=5,89
}}
'''Triptofāns''' ('''''Trp''''', ''l'' -α-amino-β-(3-indolil)-propionskābe, β-(3-indolil)-alanīns, C11H12N2O2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Triptofāns kristalizējas no atšķaidīta etanola kā bezkrāsaini heksagonālu plāksnīšu veida kristāli. Triptofāna molekula satur heterociklisko [[indols|indola]] grupējumu.

sentences: '''Blūze''' (no {{val|fr|Blouson}} — [[jaka]]) ir sieviešu [[Apģērbs|apģērba]] gabals, virsdrēbes, no plāna auduma, kas līdzinās [[Krekls|kreklam]] un sniedzas līdz vai pāri [[josta]]s vietai. Blūzei ir piedurknes, apkakle un aproces. Bieži blūze ir aizpogājama ar pogām, bet mēdz būt arī tunikas veida blūzes. Blūzes bieži ir izrotātas ar [[žabo]] vai kreļļu aplikācijām.

sentences: '''„Par krievu un ukraiņu vēsturisko vienotību”''' ({{val|ru|«Об историческом единстве русских и украинцев»}}; {{val|uk|«Про історичну єдність росіян та українців»}}) ir [[Vladimirs Putins|Vladimira Putina]] aptuveni 5000 vārdus gara [[eseja]], ko 2021. gada 12. jūlijā [[krievu valoda|krievu]] un [[ukraiņu valoda|ukraiņu valodā]] savā tīmekļa vietnē publicēja [[Kremlis]]. Tajā izklāstīti Putina uzskati par [[krievi|krievu]] un [[ukraiņi|ukraiņu]] vēsturi no [[Kijevas Krievzeme]]s laikiem līdz pat [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukumam]], apgalvojot, ka ukraiņi un krievi (tāpat kā [[baltkrievi]]) esot „viena tauta”, bet mūsdienu [[Ukraina]] esot bez „nekādas vēsturiskās bāzes” un „pilnīgi un absolūti” „padomju laiku izgudrojums”.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Putins publicē sacerējumu par "krievu un ukraiņu vēsturisko vienotību" |date=2021. gada 13. jūlijs |website=[[tvnet.lv]] |url= https://www.tvnet.lv/7291990/putins-publice-sacerejumu-par-krievu-un-ukrainu-vesturisko-vienotibu |accessdate= 2022. gada 23. martā}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Vladimirs Putins publicē eseju par Krievijas un Ukrainas vēsturisko vienotību |date=2021. gada 13. jūlijs |website=[[jauns.lv]] |url=https://jauns.lv/raksts/arzemes/452124-vladimirs-putins-publice-eseju-par-krievijas-un-ukrainas-vesturisko-vienotibu |accessdate=2022. gada 23. martā}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abū Raihāns Bīrūnī
|     vārds_orig = {{ara|ابوریحان بیرونی}}
|         attēls = Biruni Iranian.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 1973. gadā Irānā izdota [[pastmarka]], kurā attēlots Abū Raihāns Bīrūnī, par godu viņa 1000 gadu dzimšanas dienai
|        dz_gads = 973
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Horezma]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad [[Hiva]], {{UZB}})
|         m_gads = 1048
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Gaznī]], [[Gaznevīdu impērija]]
({{AFG}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizika]], [[antropoloģija]], [[astronomija]], [[astroloģija]], [[ķīmija]], [[vēsture]], [[ģeogrāfija]], [[matemātika]], [[medicīna]], [[psiholoģija]], [[filozofija]], [[teoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Animatrikss
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets =
| valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| valsts =
* {{USA}}
* {{JPN}}
| ilgums = 102 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|6|3}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Home Video]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
| operators = [[Bils Poups]]
| oriģinālnos = ''The Animatrix''
| mūzika = [[Dons Deiviss]]
| aktieri =
| scenārijs =
| producents =
* [[Lana un Lilija Vačovskas|Vačovski]]
* [[Maikls Āriass]]
* Hiroaki Takeuči
* [[Eiko Tanaka]]
| režisors =
* [[Endijs Džonss]]
* [[Mahiro Maeda]]
* [[Šiničiro Vatanabe]]
* [[Jošiaki Kavadžiri]]
* [[Takeši Koike]]
* [[Kodži Morimoto]]
* [[Pīters Čungs]]
| žanrs = zinātniskā fantastika
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The-animatrix-poster.jpeg
| imdb =
}}'''"Animatrikss"''' ({{Val|en|The Animatrix}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta animācijas filma, kuras režisori ir [[Endijs Džonss]], [[Mahiro Maeda]], [[Šiničiro Vatanabe]], [[Jošiaki Kavadžiri]], [[Takeši Koike]], [[Kodži Morimoto]], [[Pīters Čungs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Apus apus 01.jpg
 | att_nosaukums = [[Svīre]] (''Apus apus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Cypselomorphae
 |  virskārta_lv = Lēļu un svīru virskārta
 |         kārta = Apodiformes
 |      kārta_lv = Svīrveidīgie
 |      binomial = Apodiformes <small>([[James Lee Peters|Peters]], 1940)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
}}
'''Svīrveidīgie''', '''svīrveidīgo kārta''' (''Apodiformes'') ir viena no [[putni|putnu klases]] (''Aves'') [[kārta|kārtām]], kas pieder [[neognati|neognatu infraklasei]] (''Neognathae''). Svīrveidīgo kārtā ir apmēram 500 [[suga]]s, kas iedalītas 3 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtās]]. Tā ir otra plašākā putnu kārta aiz [[zvirbuļveidīgie|zvirbuļveidīgajiem]] (''Passeriformes'').<ref>[http://books.google.lv/books?id=RgPTUkhiSmkC&pg=PT2225&lpg=PT2225&dq=most+diverse+order+of+birds+after+the+passerines.&source=bl&ots=tq6NR6jgFu&sig=RTfNAvcBhp7cegGHdAV7NoM0jVw&hl=lv&sa=X&ei=oLPtTsW8EcjN4QTkqtXpCQ&redir_esc=y#v=onepage&q=most%20diverse%20order%20of%20birds%20after%20the%20passerines.&f=false The Illustrated Encyclopedia of European Birds]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''7. augusts''' ir gada 219. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. (220. [[garais gads|garajā gadā]]) Līdz gada beigām ir atlikušas 146 dienas.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name         = Global Biodiversity Information Facility
| image        = GBIF-2015-full-stacked.png
| size         =
| motto        =
| type         = Bioloģisko datu bāze,<br> starptautiska organizācija
| formation    = 2001
| headquarters = [[Kopenhāgena]], [[Dānija]]
| membership   =
| leader_title =
| leader_name  =
| language     = [[angļu valoda|angļu]]
| website      = [https://www.gbif.org/ gbif.org]
}}

sentences: '''[[Latvijas Zinātņu akadēmija|Latvijas PSR Zinātņu akadēmija]]s Fizikas institūta atomreaktors''', pazīstams arī kā '''Salaspils kodolreaktors''', bija zinātniski pētnieciska tipa siltumneitronu reaktors, kas tika izmantots [[radiācija]]s parādību pētīšanā. Viens no reaktora zinātniskiem vadītājiem bija fizikas un matemātikas zinātņu doktors [[Kurts Švarcs|Kurts Švarcs.]] Zinātniskā kodolreaktora darbība ir uzskatāma par Latvijas zinātnes vienu no spožākajām lappusēm<ref name=":2" />.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Vaitheds
|          vārds_orig =
|              attēls = Alfred North Whitehead.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1861
|          dz_mēnesis =2
|            dz_diena =15
|            dz_vieta =[[Ramsgeita]], [[Kenta]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =30
|             m_vieta =[[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           pilsonība ={{GBR}}
|             tautība =[[angļi|anglis]]
|            paraksts =
|               skola =[[procesa filozofija]]
|           intereses =[[metafizika]], [[matemātika]]
|              idejas =[[procesa filozofija]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =[[Bērtrands Rasels]]
|          ietekme_no =[[Imanuels Kants]], [[Anrī Bergsons]]
|          ietekmējis =[[analītiskā filozofija]], [[Bērtrands Raselss]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{slikts tulkojums}}
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Vladimirs Gelfands
|         vārds_orig =
|             attēls = Gelfand1.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Vladimirs Gelfands, Vācija 1945
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1923
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 1
|           dz_vieta =
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1983
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Ukrainas PSR|Dņipro}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Padomju Savienība
|            tautība = [[Ebreji|Ebrejs]]
|             vecāki = māte: Gorodynskaya Nadezhda (Huma) Vladimirovna (25/04/1902 – 10/08/1982); tēvs: Gelfands Nathans (Tevel-Nusons) Solomonovičs (05/01/1894 – 06/03/1974)
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, Skolotājs
| rakstīšanas valoda = Krievu
|            periods = 1941—1946
|              žanri = Grāmatas "Kara dienasgrāmatas" autors
|             temati = [[Otrais pasaules karš]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: '''Magnētiskā lauka indukcija''' jeb '''magnētiskā indukcija''' ir [[fizikāls lielums]], kas raksturo [[magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] [[induktivitāte|induktivitāti]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Lāči
| Logo                = Laci logo.png
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = Sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| Dibināšanas_datums  = 1993
| Sēdeklis            = {{vieta|Latvija|Mārupes novads|Trenči}}
| Vadība              = Normunds Skauģis
| Darbinieku_skaits   = 282 (2017)<ref name="Delfi">{{Tīmekļa atsauce |title= 'Lāči' pērn kāpinājuši apgrozījumu; peļņa – 133 000 eiro |date= 2018. gada 20. jūlijs |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/bizness/uznemumi/laci-pern-kapinajusi-apgrozijumu-pelna-133-000-eiro.d?id=50229271 |accessdate=2018. gada 12. augustā}}</ref>
| Apgrozījums         = 8 140 000 eiro (2017)<ref name="Delfi"/>
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               = 133 000 eiro (2017)<ref name="Delfi"/>
| Nozare              = [[pārtika]]
| Produkti            = [[maize]], cepti mīklas izstrādājumi un [[kūka]]s<ref name="Delfi"/>
| Mājaslapa           = http://www.laci.lv
}}
'''Lāči''' ir [[maize]]s, ceptu mīklas izstrādājumu un [[kūkas|kūku]] ražošanas un [[tirdzniecība]]s uzņēmums [[Latvija|Latvijā]]. Tas atrodas [[Mārupes novads|Mārupes novada]] [[Trenči|Trenčos]].

sentences: '''UNIX''' ir [[Pārnesamā programmatūra|pārnesama]], daudzuzdevumu un daudzlietotāju [[operētājsistēma]], ko sākotnēji izstrādāja [[ATT|AT&T]] [[Bell Labs]] darbinieki, tai skaitā [[Kens Tomsons]], [[Deniss Ričijs]] un [[Daglass Makilrojs]]. Mūsdienās UNIX ir sadalījusies vairākos atzaros, ko laika gaitā ir izstrādājuši AT&T, vairāki komerciāli uzņēmumi, kā arī bezpeļņas organizācijas, piemēram, [[GNU]] projekta līdzstrādnieki.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Arvīds Sodums
| image         = Arvids Sodums brivmurnieks.jpg
| imagesize     =
| caption       = brīvmūrnieka tērpā
| birthname     = Arvīds Aleksandrs Sodums
| birthdate     = {{dat|1919|09|13}}
| location      = [[Krievija]]
| deathdate     = {{dat|2018|09|25}}
| deathplace    = [[Austrālija]]
| nationality   =
| field         = [[mākslinieks]]
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
 }}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''BogoMIPS''''' (no {{val|en|bogus}} — ‘neīsts’ un [[Instrukcijas sekundē|MIPS]]) ir nezinātnisks [[centrālais procesors|centrālā procesora]] ātrdarbības mērījums, ko palaišanas laikā veic ''[[Linux]]'' kodols. To mēdz definēt kā "cik miljonus reižu sekundē procesors var izdarīt neko".<ref name=esr>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catb.org/jargon/html/B/BogoMIPS.html |first=Eric S. |last=Raymond |title=Hackers Jargon File}}</ref> ''BogoMIPS'' izgudroja [[Līnuss Tūrvaldss]], tas parādījās ar ''Linux'' kodola versiju 0.99.11. Tas noderēja [[atkļūdošana|atkļūdošanā]], piemēram, lai noteiktu, vai datorā nav nospiesta [[turbo poga]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |last=Wirzenius |first=Lars |title=Re: printing & BogoMips |url=http://groups.google.com/group/comp.os.linux/browse_thread/thread/589fc4eaa432f8b6/ea0df3ceaa8f129a}}</ref> Mērījumu var izmantot, lai salīdzinātu līdzīgas arhitektūras un paaudzes procesorus, mērījumu ietekmē procesora [[taktsfrekvence]] un [[kešatmiņa]]. Tas nav izmantojams, lai objektīvi salīdzinātu ļoti atšķirīgus procesorus.

sentences: '''Augu aizsardzības institūts''' bija zinātniska iestāde, kas tika izveidota pēc Latvijas lauksaimnieku inicitīvas jau 1913. gadā, lai ar zinātniski pamatotām [[augu aizsardzība]]s metodēm varētu iegūt un saglabāt maksimāli augstas ražas. Laika gaitā tā vairākkārt mainījusi nosaukumu un pakļautību.

sentences: '''Globālā terorisma indekss''' (no [[Angļu valoda|angļu]]: ''Global Terrorism Index'' (GTI)) apkopo pārskatošu un detalizētu informāciju par globālajām [[Terorisms|terorisma]] tendencēm, riskiem un terorisma draudu rādītājiem 163 [[Valsts|valstīs]], kas aptver 99,7 % pasaules iedzīvotāju. GTI veido starptautiskā organizācija Ekonomikas un miera institūts (''Institute for Economics and Peace'').

sentences:
'''Humbolts''' var būt:
* [[Aleksandrs fon Humbolts]] (''Alexander von Humboldt'') — vācu dabas pētnieks (1769—1859);
* [[Vilhelms fon Humbolts]] (''Wilhelm von Humboldt'') — vācu filozofs (1767—1835).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Kovaļevskis
|     vārds_orig = ''Владимир Онуфриевич Ковалевский''
|         attēls = Kovalevskis.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1842
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Šustjanka]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Zaķīši (apdzīvota vieta)|Zaķīši]], [[Preiļu novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1883
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 28
| m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Maskava}} (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas impērija]]
| tautība = polis/krievs
| dzimums = V
| vecāki = Onufrijs Kovaļevskis
| brāļi = [[Aleksandrs Kovaļevskis]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Sofija Kovaļevska]]
| bērni = Sofija
| paraksts =
| darba_vietas = [[Maskavas universitāte]]
| alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]], [[Jēnas universitāte]]
| zinātne = [[bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = evolucionārās paleontoloģijas pamatlicējs
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Vladimirs Kovaļevskis''' ({{val-ru|Владимир Онуфриевич Ковалевский}}, dzimis {{dat|1842|08|14}} [[Vārkavas pagasts|Vārkavas pagastā]], miris {{dat|1883|04|28}} [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] izcelsmes [[biologs]], bioloģijas doktors, [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s akadēmiķis, evolucionārās [[paleontoloģija]]s pamatlicējs.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Mazais ezers
| attēls       =
| paraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Jēkabpils novads]]
| vieta3       = [[Viesīte]]
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=20 | plat_s=59 | plat_NS=N
| gar_d=25 | gar_m=33 | gar_s=02 | gar_EW=E
| platība_ha   = 1,5
| garums       =
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl =
| izteka       =
| lielbaseins  = [[Lielupe]]s
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences: '''EP ieraksts'''<ref group="P">EP ir saīsinājums no angļu valodas nosaukuma ''Extended play''.</ref>, '''minialbums''' jeb '''mazalbums''' ir mūzikas ieraksta apzīmējums, kas parasti tiek izmantots [[skaņu plate|skaņu platēm]] vai [[kompaktdisks|kompaktdiskiem]], kas satur pārāk daudz dziesmu, lai būtu [[singls]], bet kas ir pārāk nepilnīgs, lai iegūtu [[mūzikas albums|albuma]] nosaukumu. Atšķirībā no maksisingla EP satur atšķirīgas dziesmas (maksisinglā mēdz būt iekļautas vairākas vienas dziesmas variācijas vai remiksi). EP parasti tiek iekļauti 4 līdz 7, bet citreiz pat 9 skaņdarbi, savukārt dziesmu kopējais ilgums ir 15 līdz 25 minūtes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theofficialcharts.com/docs/Official%20UK%20Charts%20Singles%20Rules%20October%202007.pdf |title=Official UK Charts Singles Rules |access-date={{dat|2010|05|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090419083313/http://www.theofficialcharts.com/docs/Official%20UK%20Charts%20Singles%20Rules%20October%202007.pdf |archivedate={{dat|2009|04|19||bez}} }}</ref><ref name="UKCA">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theofficialcharts.com/docs/NEW_Album_Chart_Rules_2007_2.pdf |title=Official Rules For Chart Eligibility — Albums |access-date={{dat|2011|07|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070627231755/http://www.theofficialcharts.com/docs/NEW_Album_Chart_Rules_2007_2.pdf |archivedate={{dat|2007|06|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 76.29
| native_name = ''Baarle-Nassau''
| population_total = 6906
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Ziemeļbrabante]]
| name = Bārle-Nasava
| subdivision_name2 =
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2021
| subdivision_type = Valsts
| elevation_m = 28
| motto =
| lats = 00
| established_title =
| image_shield = Baarle-Nassau wapen.svg
| image_skyline = P1070673Gemeentehuis.JPG
| image =
| latNS = N
| latm = 27
| latd = 51
| established_date =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 56
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.baarle-nassau.nl/}}
| image_flag = Baarle-Nassau flag.svg
}}'''Bārle-Nasava''' ({{Val|nl|Baarle-Nassau}}) ir [[pilsēta]] un pašvaldība [[Nīderlande]]s dienvidos, [[Ziemeļbrabante]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 6847 iedzīvotāji.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pāri Visumam
| attēls                   =  Across the universe (2007 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Across the Universe''
| žanrs                    = muzikāla filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džūlija Teimora]]
| producents               =
* [[Metjū Gross]]
* [[Dženifera Toda]]
* [[Sjūzana Toda]]
| scenārija autors         =
* [[Diks Klements]]
* [[Īens La Frenē]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Stērdžess]]
* [[Evana Reičela Vuda]]
* [[Džo Andersons]]
* [[Mārtins Luters Makojs]]
* [[T.V. Karpio]]
* [[Deina Fuksa]]
| mūzika                   = [[Eliots Goldentāls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gross Entertainment]]''
* ''[[Revolution Studios]]''
* ''[[Team Todd]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|9|14|Toronto kinofestivāls|2007|10|12|ASV}}
| ilgums                   = 130 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/across-universe-2007|title=Across the Universe|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70,8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|29,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=acrosstheuniverse.htm|title=Across the Universe (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pāri Visumam"''' ({{val|en|Across the Universe}}) ir 2007. gada romantiska drāma, kuras režisore ir [[Džūlija Teimora]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džims Stērdžess]], [[Evana Reičela Vuda]], [[Džo Andersons]], [[Mārtins Luters Makojs]], [[T.V. Karpio]] un [[Deina Fuksa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|14||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
[[File:Rom, Domitilla-Katakomben, Fresko "Christus und die 12 Apostel" und Christussymbol "Chi Rho" 1.jpg|thumb|300px|Jēzus ar apustuļiem, [[katakomba]]s glezna [[Roma|Romā]].]]
'''Apustulis''' ({{val|el|ἀπόστολος}} ''(apostolos)'' — 'ziņnesis') ir ikviens no divpadsmit [[Jēzus Kristus]] izvēlētajiem mācekļiem; termins dažkārt tiek attiecināts arī uz citiem, īpaši uz [[svētais Pāvils|svēto Pāvilu]], kas pievērsās kristietībai dažus gadus pēc Jēzus Kristus nāves. [[Lūkas evaņģēlijs|Lūkas evaņģēlijā]] 6:13 ir teikts, ka Jēzus Kristus izvēlējās divpadsmit cilvēkus no saviem mācekļiem, "kurus Viņš nosauca par apustuļiem". Jēzus Kristus izvēlētie apustuļi bija [[svētais Pēteris|Pēteris]], [[Jēkabs (Cebedeja dēls)|Jēkabs]], [[apustulis Jānis|Jānis]] (abi Cebedeja dēli), [[svētais Andrejs|Andrejs]], [[apustulis Filips|Filips]], [[apustulis Bartolomejs|Bartolomejs]], [[svētais Matejs|Matejs]], [[apustulis Toms|Toms]], [[Jēkabs (Alfeja dēls)|Jēkabs]] (Alfeja dēls), [[apustulis Tadejs|Tadejs]], [[Sīmanis Kānaānietis]] un [[Jūda Iskariots]]. Pēc Jūdas Iskariota pašnāvības viņa vietu ieņēma [[apustulis Matijs|Matijs]].

sentences: '''Elektroniskā balsošana''' (arī zināma kā '''e-balsošana''' vai '''attālinātā balsošana''') ir balsošanas forma, izmantojot [[Elektronika|elektroniskos]] līdzekļus, lai palīdzētu nodot un skaitīt balsis. E-balsošanas populārākais pielietojums ir [[E-pārvalde|e-pārvaldē]], piemēram, organizējot [[e-vēlēšanas]] [[Valsts pārvaldes forma|valsts pārvaldi]] pārstāvošo spēku izraudzīšanai, vai arī [[E-referendums|e-referendumu]] par kāda konkrēta jautājuma izlemšanu.

sentences: '''Lifts''' ir [[transporta līdzeklis]], ar kuru var pārvietoties vertikālā virzienā cilvēki, kā arī var pārvietot dažādu [[krava|kravu]]. To parasti būvē ēkās, kurās ir vairāki stāvi, jo tas atvieglo nokļūšana vajadzīgajā stāvā. [[Debesskrāpis|Debesskrāpji]] mūsdienās nav iedomājami bez liftiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gijoms Apolinērs
|         vārds_orig = ''Guillaume Apollinaire''
|             attēls = Guillaume Apollinaire foto.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Gijoms Apolinērs 1916. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1880
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = {{Vieta|Itālija|Roma}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1918
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 9
|            m_vieta = {{Vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Guillaume Apollinaire signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, prozaiķis
| rakstīšanas valoda = [[Franču valoda|Franču]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]]
|   slavenākie darbi = dzejoļu krājums “[[Spirti (dzejoļu krājums)|Spirti]]” (''Alcools'', 1913)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences: '''Hidroksilgrupa''' (arī '''hidroksogrupa''' vai '''oksigrupa'''<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 261. lpp.</ref>) ir no [[skābeklis|skābekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] sastāvoša [[funkcionālā grupa]] ar formulu −OH. Dažreiz hidroksilgrupu sauc arī par '''hidroksilu''', bet šo terminu [[IUPAC]] iesaka lietot tikai attiecībā uz [[hidroksilradikālis|hidroksilradikāli]].<ref>{{cite web|title=Alcohols|url=http://goldbook.iupac.org/A00204.html|publisher=IUPAC|accessdate=15 January 2017}}</ref> Ūdeņradis un skābeklis šajā grupā saistīti savā starpā ar [[kovalentā saite|kovalento saiti]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nails Satarovs
|     vārds_orig = ''Наиль Шарипович Саттаров''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1941
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = Kabakovska, [[Karmaskaļinskas rajons]], [[Baškīrijas APSR]], {{URS}} (tagad {{RUS}})
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{URS}}/{{RUS}}
|        tautība = [[tatāri|tatārs]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Šarips Satarovs<br />Zuļkada Satarova
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[pulkvedis]]
|  dienesta_laiks = 1961. — 1992.
|          valsts = {{URS}}/{{RUS}}
|       struktūra = [[PSRS Gaisa spēki|Gaisa spēki]]
|         vienība =
|    nodarbošanās = lidotājs izmēģinātājs
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība = Orenburgas augstākā kara aviācijas lidotāju skola
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[kosmonauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks  = nav lidojis kosmosā
| kos_iesaukums = 1978. gads
| kos_misija    =
| kos_kuģi      =
}}
}}
'''Nails Satarovs''' (''Наиль Шарипович Саттаров'', dzimis {{dat|1941|12|23}}, miris {{dat|2014|4|15}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] lidotājs izmēģinātājs, [[kosmonauts]], bet nav lidojis kosmosā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenetilamīna struktūrformula

Fenetilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PEA, 1-amino-2-feniletāns
|           CAS numurs = 64-04-0
|      ķīmiskā formula = C8H11N
|              molmasa = 121,18
|              blīvums = 0,9640
|  kušanas temperatūra = –60 °C
| viršanas temperatūra = 195 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Marija Galeniece
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1890
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Mētriena]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1984
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 06
| m_vieta = Rīga, Latvijā
| dzīves_vieta =
| tautība = [[latviete]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]s Lauksaimniecības fakultāte, [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]]
| alma_mater = Latvijas Universitāte
| zinātne = [[botānika]]
| sasniegumi = Latvijas purvu un mežu attīstība pēcledus laikmetā, Latvijas augāja karte; LU docente, Dr,biol., Kr.Barona prēmijas laureāte
}}

sentences: '''Hemoglobīns''' ({{val-el|αἷμα}}, ''aima'' — ‘asinis’; {{val-la|globus}} — ‘lode') ir [[dzelzs|dzelzi]] saturoša [[olbaltumviela]], kas daudziem dzīvniekiem riņķo [[asinis|asinīs]] — [[mugurkaulnieki]]em sarkanajos asinsķermenīšos ([[eritrocīts|eritrocītos]]) —, un tā uzdevums ir pārvietot [[skābeklis|skābekli]] no [[plaušas|plaušām]] uz citām ķermeņa daļām un pārnest atpakaļ [[ogļskābā gāze|ogļskābo gāzi]].<ref name="PME"/> Tā ir arī asins [[krāsviela]].<ref name="tezaurs"/> [[Medicīna|Medicīnā]] hemoglobīns saīsinājumā tiek pierakstīts šādi: '''Hb''' vai '''Hgb'''.

sentences:
'''Burē''' var būt:
* [[Pāvels Burē]] (''Павел Буре''; 1971) — krievu hokejists;
* [[Valērijs Burē]] (''Валерий Буре''; 1974) ― krievu hokejists.

sentences:
]]
'''Izgāztuve''' jeb '''atkritumu poligons''' ir nodalīta teritorija, kur noglabā, šķiro un apstrādā [[atkritumi|atkritumus]]. Atkritumu poligoni veicina [[klimata pārmaiņas]], jo atkritumiem pūstot rodas [[Metāns|metāna gāze]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Zvaigzne ABC - Ģeogrāfija 8. klasei|url=http://www.zvaigzne.lv/lv/gramatas/apraksts/200846-geografija_8_klasei.html}}</ref>

sentences: '''Apraksts''' ir [[Priekšmets|priekšmeta]] vai [[Parādība|parādības]] atveidojums nelielā laika sprīdi. Īpašs apraksta paveids ir [[Daba|dabas]] [[ainava]].<ref>Literatūra 6. klasei. Zvaigzne ABC, 1999. 64. lpp.</ref> Galvenais aprakstam ir aprakstīt kāda priekšmeta, cilvēka vai [[Dzīva būtne|dzīvas būtnes]] ārējās pazīmes un būtiskākās [[Īpašības vārds|īpašības]].<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/5-klase/teksta-planosana-7355/re-3b2b9a23-8f53-4b99-b68e-db6db72e9e0c</ref>

sentences: '''Septuaginta''' (no {{val|la|septuaginta}} — 'septiņdesmit'), apzīmējums: '''LXX''', ir vecākais [[Tora]]s tulkojums [[grieķu valoda|grieķu valodā]] (precīzāk — [[koinē grieķu valoda|koinē grieķu valodā]]).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Usji
| official_name = 无锡
| settlement_type = prefektūras līmeņa pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Wuxi collage.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag =
| image_shield =
| pushpin_map = Ķīna#Dzjansu
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 31
| latm = 34
| lats =
| latNS = N
| longd = 120
| longm = 18
| longs =
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{CHN}}
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_name1 = [[Dzjansu]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| seat_type = Centrs
| seat = Liansji rajons
| parts_type = Rajoni; pilsētas
| parts = 5; '''2'''
| p1 = Liansji
| p2 = Sjišaņa
| p3 = Huišaņa
| p4 = Biņhu
| p5 = Sjiņvu
| p6 = '''[[Dzjanjina]]'''
| p7 = '''[[Isjina]]'''
| area_total_km2 = 4628
| area_urban_km2 = 1644
| elevation_m =
| population_total = 6553000
| population_urban = 3542319
| population_as_of = {{dat|2017|||SK|bez}}
| population_rank = 31
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Ķīnas laiks]]
| utc_offset = -8
| timezone_DST =
| utc_offset_DST =
| website = {{url|http://www.wuxi.gov.cn/}}
| footnotes =
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{iw+}}
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}

sentences: '''Ampērmetrs''' ir [[mērierīce]], ar kuru mēra [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[strāvas stiprums|stiprumu]]. Tā skala ir graduēta strāvas stipruma vienībās: [[ampērs|ampēros]] (A), miliampēros (mA) vai mikroampēros (µA). Pirmā ampērmetra funkcionalitāte balstījās uz [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]]. 19. gadsimta beigās tika veikti uzlabojumi un ampērmetru varēja novietot jebkādā pozīcijā, un mērījumiem bija lielāka precizitāte.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=CH3COOCH2CH3
|CAS numurs=141-78-6
|molmasa=88,105
|blīvums=897
|kušanas temperatūra=−83,6 °C (189,55 K)
|viršanas temperatūra=77,1 °C (350,25 K)
}}
'''Etilacetāts''' (etiķskābes etilesteris, CH3COOCH2CH3) ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar patīkamu smaržu. To lielākoties lieto par šķīdinātāju. Etilacetāts ir [[esteri]]s un to iegūst no [[etiķskābe]]s un [[etanols|etanola]]. Etilacetāts nav higroskopisks un ūdenī šķīst slikti. Istabas temperatūrā etilacetāta šķīdība ūdenī ir 8% un ūdens šķīdība etilacetātā ir 3%. Paaugstinoties temperatūrai, šķīdība palielinās. Stipru skābju un bāzu klātienē etilacetāts sadalās.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Greipkuns
 |    vārds_orig = ''グレープ君''
 |        attēls = 20170606 Grape the Humboldt penguin at Tobu zoo.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Greipkuns kopā ar [[anime]] seriāla ''[[Kemono Friends]]'' tēla kartona izgriezumu.
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1996
 |    dz_mēnesis = 4
 |      dz_diena = 16
 |      dz_vieta = {{vieta|Japāna|Tokija|Hamura}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2017
 |     m_mēnesis = 10
 |       m_diena = 12
 |       m_vieta = {{vieta|Japāna|Saitama|Mijasiro}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = nē
 |   citas daļas =
}}
'''Greipkuns''' ({{val|ja|グレープ君}}, ''Gurēpu-kun'' no {{val|en|Grape}} — vīnoga, {{val|ja|kun}} — pagodinājuma vārds jaunam puisim) bija [[Humbolta pingvīns|Humbolta]] (''Spheniscus humboldti'') sugas pingvīnu tēviņš, kas dzīvoja Tobu zoodārzā [[Japāna|Japānā]].<ref name=express>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.express.co.uk/news/world/799302/Penguin-Humboldt-Japan-Edinburgh-zoo-Rockhopper|title=Pick up a penguin? Humboldt bird falls in love with cardboard cutout placed in his pen|first=Jon|last=Rogers|date=2 May 2017|work=Express.co.uk|access-date={{dat|2017|10|15||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171014134137/http://www.express.co.uk/news/world/799302/Penguin-Humboldt-Japan-Edinburgh-zoo-Rockhopper|archivedate={{dat|2017|10|14||bez}}}}</ref><ref name=Yahoo>{{tīmekļa atsauce|url=https://sg.news.yahoo.com/japan-zoo-mourns-death-love-struck-penguin-054407363.html|title=Japan zoo mourns death of love-struck penguin|work=Yahoo News|access-date={{dat|2017|10|15||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171015074236/https://sg.news.yahoo.com/japan-zoo-mourns-death-love-struck-penguin-054407363.html|archivedate={{dat|2017|10|15||bez}}}}</ref><ref name=BBC>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/blogs-news-from-elsewhere-41608350|title=Japan mourns anime-loving penguin|date=13 October 2017|publisher=|via=www.bbc.com}}</ref><ref name=HuffPost>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.huffingtonpost.jp/2017/10/13/grape-kun_a_23241967/|title=「2次元に恋したペンギン」グレープ君が死ぬ。 『けものフレンズ』のパネル見つめる姿で有名に|date=13 October 2017|publisher=}} {{ja}}</ref><ref name=mainichi>{{tīmekļa atsauce|url=https://mainichi.jp/articles/20170515/dyo/00m/200/010000c|title=東武動物公園で“おにいさん”がペンギントーク|date=15 May 2015|work=Mainichi Daily News|access-date={{dat|2017|10|16||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171014134246/https://mainichi.jp/articles/20170515/dyo/00m/200/010000c|archivedate={{dat|2017|10|14||bez}}}} {{ja}}</ref><ref name=tokyo>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.tokyo-np.co.jp/article/saitama/list/201706/CK2017061502000154.html|title=東武動物公園×けものフレンズ コラボ企画 人気なのだ！|author=安藤健二|publisher=Huffington Post Japan|date=15 June 2017|access-date={{dat|2017|10|13||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171013173146/http://www.tokyo-np.co.jp/article/saitama/list/201706/CK2017061502000154.html|archivedate={{dat|2017|10|13||bez}}}} {{ja}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mangāna karbonāta kristālrežģis

Pulverveida mangāna karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 598-62-9
|      ķīmiskā formula = MnCO3
|              molmasa = 114,947
|              blīvums = 3,12
|  kušanas temperatūra = sadalās (300 °C)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 0,00011 g/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Mangāna karbonāts''' (MnCO3) ir bāli rozā, kristāliska viela, [[Skābeklis|skābekļa]] un [[ūdens]] klātbūtnē iegūst rūsganu nokrāsu. [[Kristāli]]em ir [[Heksagonālā singonija|heksagonāls]] ķīmiskais režģis. Dabā ir sastopams [[rodohrozīts|rodohrozīta]] kristālu veidā. Mangāna karbonāts ūdenī nešķīst, reaģē ar [[Skābes|skābēm]], izdalot CO2.

sentences: '''Kutikula''' ir ārējs epidermas [[apvalks]], kas sedz dažādus dzīvos [[Organisms|organismus]] vai to daļas. Kutikulas ir mehāniski stingras, bet elastīgas, pildot aizsardzības funkciju no ārējās vides. Ķīmiski tās sastāv no [[Organiskās vielas|organiskām vielām]]. Dažādi kutikulu tipi nav [[Homoloģija|homoloģiski]], bet atšķiras pēc izcelsmes, [[struktūra]]s, funkcijām un ķīmiskā sastāva.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Areopāgs
| native_name    =  Ἄρειος Πάγος
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Areopagus_hill.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Areopāgs no Akropoles
| map            =
| map_type       = Atēnas#Grieķija#Eiropa
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 37.972222 | latNS  = N
| longd = 23.723611 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grieķija}}, [[Atēnas]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         = [[Senie laiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Reinholds Kupfers
|          vārds_orig = ''Karl Reinhold Kupffer''
|              attēls = Kārlis Reinholds Kupfers.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1872
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Besarābijas guberņa|Stavčani|td=Ukraina}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1935
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = vācietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]],
[[Baltijas Tehniskā augstskola]], [[Herdera institūts]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[botānika]], tēlotāja ģeometrija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste|
nos=Corinthians|
logo=|
pilns=Sport Club Corinthians Paulista|
dib=1910|
stad=[[Arena Corinthians]],<br />[[Sanpaulu]], [[Brazīlija]]|
ietilp=|
prez=|
tren= {{flaga|BRA}} [[Fernando Lazaro]]
līga= [[Brazīlijas Série A]]|
sez= |
poz= |
|pattern_la1 =_sccp100c|
  pattern_b1  =_beigestripes_inversion|
  pattern_ra1 =_sccp100c|
  pattern_so1 =_sccpcentenario|
  leftarm1    =ffffff|
  body1       =ffffff|
  rightarm1   =ffffff|
  shorts1     =000000|
  socks1      =000000|
 |pattern_la2 =|
  pattern_b2  =|
  pattern_ra2 =|
  pattern_sh2 =_blackstripesonwhite|
  pattern_so2 =_juve0910H|
  leftarm2    =000000|
  body2       =000000|
  rightarm2   =000000|
  shorts2     =000000|
  socks2      =000000|
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = Walther Nernst
| attēls = Walther Nernst.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1864
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Vombžezno|Brīzene]],  [[Prūsijas Karaliste]]
(tagad [[Vombžezno]], {{POL}})
| m_gads = 1941
| m_mēnesis= 11
| m_diena= 18
| m_vieta= Cibelle (''Zibelle''),  [[Vācija]]
(tagad Ņivica pie [[Lekņica]]s, {{POL}})
| pilsonība =
| tautība = [[vācieši|vācietis]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]]
[[Berlīnes Humboltu universitāte|Berlīnes Universitāte]]
[[Leipcigas Universitāte]]
| alma_mater = [[Cīrihes Universitāte]]
Berlīnes Universitāte
[[Grācas Universitāte]]
[[Vircburgas Universitāte]]
| zinātne = [[fizikālā ķīmija]]
| pasniedzēji = [[Frīdrihs Kolraušs]]
[[Ludvigs Bolcmanis]]
[[Vilhelms Ostvalds]]
| studenti = [[Rihards Abegs]]
[[Ērvings Lengmīrs]]
[[Gilberts Ņūtons Lūiss]]
[[Makss Bodenšteins]]
| sasniegumi = [[Trešais termodinamikas likums]]
[[Nernsta vienādojums]]
| apbalvojumi = 1920. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =Walther Hermann Nernst sig.gif
| piezīmes =
}}
'''Valters Hermanis Nernsts''' ({{val-de|Walther Hermann Nernst}}; dzimis {{dat|1864|06|25}}, miris {{dat|1941|11|18}}) bija vācu [[fizikālā ķīmija|fizikālais ķīmiķis]]. Atklāja [[Trešais termodinamikas likums|Trešo termodinamikas likumu]], par ko 1920. gadā ieguva [[Nobela prēmija ķīmijā|Nobela prēmiju ķīmijā]]. Viens no [[fizikālā ķīmija|fizikālās ķīmijas]] pamatlicējiem, devis ieguldījumu [[elektroķīmija|elektroķīmijā]], [[termodinamika|termodinamikā]], [[cietvielu ķīmija|cietvielu ķīmijā]] un [[fotoķīmija|fotoķīmijā]]. Pazīstams kā [[Nernsta vienādojums|Nernsta vienādojuma]] atklājējs.

sentences:
s aviosabiedrības ''Fly Air'' simbols [[Stambula]]s lidostā]]
'''Nazars''', arī '''nazārs''', ir acs formas amulets, kas, pēc lietotāju domām, aizsargā pret “ļauno aci”. Šis vārds radies no ({{val|ar|نَظَر}}; {{IPA2|naðˤar}}), kurā tas apzīmē redzi, novērošanu, uzmanību un citus saistītus jēdzienus, un iegājies [[Eiropa|Eiropā]] caur [[tjurku valodas|tjurku valodām]] ({{val|tr|nazar}}; {{IPA2|nazar}}). Daudzas citas valodas — [[hindi]], [[urdu]], [[puštu]], [[bengāļu valoda|bengāļu]], [[kurdu valoda|kurdu]], [[persiešu valoda|persiešu]], [[pandžabu valoda|pandžabu]] un citas ir aizguvušas šo vārdu.<ref name="Khan2006">{{cite book|last=Khan|first=Abdul Jamil|title=Urdu/Hindi: An Artificial Divide: African Heritage, Mesopotamian Roots, Indian Culture & British Colonialism|year=2006 |publisher=Algora Publishing |language=en|isbn=9780875864389|page=138|quote=Arabic verbs have generated an enormous number of words for Urdu/Hindi as well as Persian. ... The word ''nazar'', meaning eye, or sight, is part of the cultural idiom -- <nazar lag jana>, meaning 'evil eye's effect,' and is used in the whole subcontinent.}}</ref> [[Turcija|Turcijā]] tas ir vispopulārākais no amuletiem<ref name="Velikolepnyj">[https://web.archive.org/web/20160604032407/http://velikolepnyj.ru/istorija/nazar-bondzhuk-obereg-dlya-detej-xyurrem/ Назар бонджук — Оберег для детей Хюррем]</ref> un pazīstams ar nosaukumu “pērlīte pret ļaunu aci”, ''nazar boncuğu'' (pēdējais vārds ir atvasinājums no ''boncuk'', "lodīte"), [[Grieķija|Grieķijā]] zināms kā ''mati'' (ļaunā acs). [[Spānija|Spānijā]] un [[Portugāle|Portugālē]] viņu bieži sauc par “turku aci”, jo tur šis amulets saistās vispirms ar Turciju. Tomēr Turcijas teritorijā tas bijis pazīstams vēl pirms tjurku ierašanās.

sentences: '''Sniegbaltīte''' ({{val|ru|Снегурочка}}) ir krievu folkloras tēls. Bijušajā PSRS izveidojās tradīcija, ka Sniegbaltīte ir viens no Jaungada bērnu sarīkojumu tēliem - [[Salatēvs|Salatēva]] mazmeitiņa, kura viņu pavada un viņam palīdz vadīt sarīkojumus. Sniegbaltītes vecums var būt diezgan plašās robežās, no mazas meitenes līdz jaunietei.

sentences: '''Dūralumīnijs''' ir [[Alumīnijs|alumīnija]] [[sakausējums]] ar [[Varš|varu]] un [[Magnijs|magniju]]. Tas ir ļoti izturīgs un viegls, kas padara to par ideālu izejmateriālu [[aviācija]]s [[Rūpniecība|rūpniecībā]]. Ar to tika būvēta pirmā īstā firmas ''Junkerss'' pasažieru lidmašīna ''F13''.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 11
|lv = Vienpadsmit
}}

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group            = Sakši
| native_name      = {{val|osx|Sahson}}
| image            = [[File:Anglo-Saxon_Homelands_and_Settlements.svg|200px]]
| image_caption    = Angļu (oranža) un Sakšu (zila) izplatība ap 500. gadu
| population       =
| genealogy        =
| regions          = [[Senā Saksija]], [[Jitlande]], [[Frīzija]], [[Heparhija]] ([[Anglosakšu Anglija|Anglija]])
| languages        = [[Sensakšu valoda]], [[Senangļu valoda]]
| religions        = Pirmsākumos [[Ģermāņu pagānisms]] un [[Anglosakšu pagānisms]], vēlāk [[Kristietība]]
| related_groups   = [[Anglosakši]], [[Angļi]], [[Frīzi]], [[Jiti]]
| footnotes        =
| Birthplace       = [[Saxony]]
}}
'''Sakši''' ({{val-la|Saxones}}, {{val-ang|Seaxe}}, {{val-nds|Sassen}}, {{val-de|Sachsen}}, {{val-nl|Saksen}}) bija [[ģermāņi|ģermāņu]] cilšu grupa, kura vēsturiski dzīvoja [[Ziemeļjūra]]s piekrastes rajonos, [[Lejassaksija]]s federālajā zemē. Liela daļa no sakšiem [[Viduslaiki|viduslaiku]] sākumā pārcēlās dzīvot uz [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas salu]] un bija viena no grupām, kas veidoja [[anglosakši|anglosakšus]], kuri pēc tam izveidoja pirmo apvienoto [[Anglijas karaliste|Anglijas karalisti]]. Daļa no sakšu ciltīm palika uz dzīvi mūsdienu [[Vācija]]s teritorijā, kur tos pakļāva [[franki]], viņu apdzīvotā teritorija 843. gadā tika iekļauta [[Austrumfranku valsts|Austrumfranku karalistē]].<ref>{{LPE|8|544}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
s halāti]]
'''Halāts''' (no {{val|ar|خِلْعة}} (''khilat''), kas savukārt no {{val|fa|خلعت}}) ir brīvs, nepiegulošs [[apģērbs]], kuru visā pasaulē dažādiem nolūkiem valkā gan [[vīrieši]], gan [[sievietes]]. Tas parasti nosedz visu [[rumpis|rumpi]], abas [[rokas]] līdz [[plauksta|plaukstām]] un daļēji arī [[kājas]]. Halāts parasti ir aizverams no priekšas ar [[Poga|pogām]] vai sasienot ar [[Josta|jostu]], bet izmanto arī [[Rāvējslēdzējs|rāvējslēdzēju]] vai vispār neaizveramus halātus.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Siguldas pagasts
| karte             = Siguldas_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Siguldas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Siguldas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Siguldas novads
| centrs            = Sigulda
| platība           = 96,3
| iedzīvotāji       = 3 984<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 3984 / 96.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Siguldas pagasts''' ir viena no [[Siguldas novads|Siguldas novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļaustrumos [[Gauja]]s kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Sigulda]]s pilsētu, [[Allažu pagasts|Allažu]], [[Mālpils pagasts|Mālpils]] un [[Mores pagasts|Mores]] pagastiem, un pa Gauju ar [[Krimuldas pagasts|Krimuldas pagastu]], kā arī [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Līgatnes pagasts|Līgatnes pagastu]]. Pagasta centrs ir [[Sigulda]]s pilsēta.

sentences: '''Tukss''' ({{val|en|Tux}}) ir oficiālais ''[[Linux]]'' talismans.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Sopotas mols
| native_name         = ''Molo w Sopocie''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               =Muelle de Sopot, Polonia, 2013-05-22, DD 21.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Polija|Sopota}}
| pushpin_map         = Polija
| latd  = 54 | latm  = 26 | lats  = 52 | latNS  = N
| longd = 18 | longm = 34 | longs = 34 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1827. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     = 1928. gads
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Carl Sagan''
| attēls =Carl Sagan Planetary Society.JPG
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1934
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =9
| dz_vieta =[[Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =1996
| m_mēnesis=12
| m_diena=20
| m_vieta =[[Sietla]], {{USA}}
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas = [[Smitsona institūts]]
[[Hārvarda Universitāte]]
[[Kornela Universitāte]]
[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]
| alma_mater =[[Čikāgas Universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[SETI (programma)|SETI]]
[[Planetārā biedrība]]
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Sagan Signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''GSAT-16''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''GSAT''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''I-3K''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija|ISRO]]'' {{IND}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''ISRO'' {{IND}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|12|6|SK}} 20:40 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Ariane 5ECA]]''
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_laukums         = ''ELA3''
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[DirecTV 14]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 12 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 3181,6 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = 6000 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 55° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[GSAT-14]]''
| KA_nāk                 = ''[[GSAT-6]]''
}}
'''GSAT-16''' ir [[Indija]]s sakaru pavadonis. Tas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]] palaists 2014. gada decembrī. Pavadoni izgatavojusi [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija]] (''ISRO'').

sentences: '''Slāņmākoņi''' ''Stratus'' (St) — vienveidīgu, bālu, zemu [[mākoņi|mākoņu]] slānis, kurš aizsedz visas debesis un caur to netiek [[Saule]]s stari. Šie mākoņi attīstās horizontālā virzienā. To krāsa var būt gaiši pelēka vai tumši pelēka. Ja virs St mākoņiem nav nekādu citu mākoņu, tiem cauri var spīdēt Saule, dažreiz pat diezgan spoži. Pie slāņmākoņiem pieder arī [[migla]], tāpēc var teikt, ka tie var veidoties pat pie pašas zemes. Parasti St [[nokrišņi|nokrišņus]] nedod, ja vien nav kādu citu mākoņu, no kuriem krīt nokrišņi, bet tie var izraisīt [[smidzinošs lietus|smidzinošu lietu]]. Nokrišņi krīt no [[lietus slāņmākoņi]]em (Nimbostratus, Ns). Augstāk debesīs atrodas [[Altostratus]] un [[Cirrostratus]]. Slāņmākoņu pamata augstums var būt no 100 līdz 700 m, biezums 200—800 m.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=CalamagrostisCanescens.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Calamagrostis|ģints_lv=Ciesas|suga=Calamagrostis canescens|suga_lv=Purvāja ciesa|binomial=Calamagrostis canescens|autors=(Waber) Roth|sinonīmi=Calamagrostis lanceolata <i>Roth</i>}}'''Purvāja ciesa''' ({{val|la|Calamagrostis canescens}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kura ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], galvenokārt [[Ziemeļeiropa|Eiropas ziemeļu]], [[Centrāleiropa|centrālajā]] un [[Austrumeiropa|austrumu]] daļā, kā arī [[Rietumsibīrija|Rietumsibīrijā]]. Suga ir bieži sastopama arī visā [[Latvija]]s teritorijā, kur grupas un audzes aug dažādos pārmitros biotopos: lapkoku mežos, [[Pļava|pļavās]], purvu apmalēs un gar ūdenstilpēm.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/calamagrostis-canescens-weber-roth/|title=purvāja ciesa - Calamagrostis canescens (Weber) Roth - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-11-11}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kenterberijas katedrāle
| native_name           = ''Canterbury Cathedral''
| image                 = Canterbury Cathedral - Portal Nave Cross-spire.jpeg
| image_size            = 250
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| relief = jā
| latd  = 51 | latm  = 16 | lats  = 47 | latNS  = N
| longd =  1 | longm =  4 | longs = 59 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| historic_religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]] (iepriekš)
| location              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Kenta|Kenterberija}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[Romānika]], [[gotiskā arhitektūra|gotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| years_built           = 1070—1834 (pēdējās lielās izmaiņas)
| capacity              =
| length                = 160 m
| width                 = 47 m
| width_nave            = 22 m
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kenterberijas katedrāle, Svētā Augustīna abatija, Svētā Martina baznīca
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, vi
|        designation1_date = 1988 <small>(12. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/496 496]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
<mapframe text="Kenterberijas katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q29265"
}
</mapframe>
'''Kenterberijas katedrāle''' ({{val|en|Canterbury Cathedral}}) ir [[Anglijas Baznīca]]s [[katedrāle]] [[Kenterberija|Kenterberijā]], [[Kenta|Kentā]], [[Anglija|Anglijā]]. Viena no vecākajām un ievērojamākajām kristiešu struktūrām Anglijā. Anglijas Baznīcas augstākā vadītāja [[Kenterberijas arhibīskaps|Kenterberijas arhibīskapa]] katedrāle.

sentences: '''Ministrs''' ({{val-fr|ministre}})<ref>Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Liesma, 1978. gads, 474. lpp.</ref> ir [[valdība]]s biedrs, kurš politiski<ref name="jtv">Autoru kolektīvs. Juridisko terminu vārdnīca, Rīga: Nordik, 1998. g., 159.lpp.</ref> vada kādu no [[ministrija|ministrijām]].<ref name="lpe">{{LPE|6|710}}</ref> Parasti ministrus ieceļ izpildvaras "galva", piemēram, Latvijā tas ir [[premjerministrs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=ministrs&list=&lang=LV |title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca. — R., Zinātne, 2000 |access-date={{dat|2011|07|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150512155841/http://termini.lza.lv/term.php?term=ministrs&list=&lang=LV |archivedate={{dat|2015|05|12||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|Palau - valsti Mikronēzijā|PAL (nozīmju atdalīšana)|PAL}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Beluu er a Belau<br />Republic of Palau''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Palau Republika
|            valsts_nosaukums = Palau
|               karoga_attēls = Flag_of_Palau.svg
|            karoga_nosaukums = Palau karogs
|              ģerboņa_attēls = Seal of Palau.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Palau ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''Belau loba klisiich er a kelulul''
|               kartes_attēls = LocationPalau.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ngerulmuda]]
| latd=7 | latm=21 | latNS=N | longd=134 | longm=28 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Korora]]
|              valsts_valodas = [[palauiešu valoda|palauiešu]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Demokrātiska prezidentiāla republika
|        valsts_galvas_tituls = [[Palau prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Surangel Whipps Jr.]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Viceprezidents
|               valsts_galva2 = [[Uduch Sengebau Senior]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] pārvaldītas [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] aizbildniecības
|          neatkarības_datums = 1994. gada 1. oktobris
|                 platība_km2 = 459
|               platība_rangs = 195
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2007
|          iedzīvotāju_skaits = 20 842
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 217
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 43
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 155
|                     IKP_PPP = $157,7 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $10 000
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[ASV dolārs]]
|                valūtas_kods = USD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +9
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .pw
|              tālsarunu_kods = 680
|                iso_kods_num = 585
|              iso_kods_alfa2 = PW
|              iso_kods_alfa3 = PLW
}}{{Atsauces+}}
'''Palau''' ir valsts [[Okeānija|Okeānijā]], [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzijā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāgā, [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] rietumu daļā. Valsts teritoriju veido ap 250 salas — galvenokārt vulkāniskās un koraļļu salas. 8 no tām lielākas salas, bet lielākā daļa ir ļoti nelielas, neapdzīvotas salas. Krasta līnija ir 1519 km. Valsts iedalās 16 štatos.

sentences: '''SVID analīze''' ({{val|en|SWOT analysis}}) ir stratēģijas plānošanas instruments, kas ļauj noteikt uzņēmuma vai projekta '''s'''tiprās puses ('''''S'''trengths''), '''v'''ājības ('''''W'''eaknesses''), '''i'''espējas ('''''O'''pportunities'') un '''d'''raudus ('''''T'''hreats'').

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Korunda kristālrežģis

Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al2O3
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072 °C
| viršanas temperatūra = 2977 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al2O3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela.

sentences: '''Pneimatiskais dzinējs''' vai '''pneimodzinējs''' ir [[dzinējs]], kas pārvērš [[Saspiests gaiss|saspiesta gaisa]] [[Enerģija|enerģiju]] par [[Darbs (fizika)|mehānisku darbu]].

sentences:
{{cita nozīme|apdzīvotu vietu|upi|Bruzile}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kolka
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Kolkas baznīca 2000-06-24.jpg
| image_caption = Kolkas luterāņu baznīca
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2 = [[Kolkas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2 = 1,58
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2019
| population_footnotes = {{nepieciešama atsauce}}
| population_total = 610
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57
| latm = 44
| lats = 33
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 35
| longs = 4
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 3
| website = http://www.kolka.lv/
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-3275 Kolka
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
| other_name = {{val-liv|Kūolka}}
}}

sentences:
]]
'''Vējdzirnavas''' ir [[dzirnavas]], kuras veic [[darbs|darbu]], izmantojot [[vējš|vēja]] enerģiju. Vējdzirnavās visbiežāk tiek malti [[graudi]] vai sūknēts [[ūdens]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''De Lijn''
| native_name      =
| logo             = De_Lijn.svg
| logo_size = 100px
| image            = Van_Hool_bus_Mechelen2.JPG
| image_size       = 250px
| image_caption    = [[Van Hool]] autobuss [[Mehelena|Mehelenā]]
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1991]]. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Mehelena]], [[Antverpenes province]]
| location_country = {{BEL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[transports]]
| products         =
| services         = [[sabiedriskais transports]] [[Flandrija|Flandrijā]]
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Varlams Šalamovs
|     vārds_orig = Варлам Шаламов
|         attēls = Shalamov.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{flaga|Krievija}} [[Vologda]], [[Krievijas impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1982
|      m_mēnesis = 01
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{Vieta|PSRS|Maskava}}
|   dzīves_vieta = [[Magadāna]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = ''Kolimas stāsti''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
'''Dzimtes binaritāte''' ([[Angļu valoda|angļu val.]] ''Gender Binary System'') ir vispārpieņemta [[ideja]], ka pastāv stingrs visu [[Cilvēks|cilvēku]] iedalījums tikai divos pilnīgi atšķirīgos [[Dzimums|dzimumos]] – [[Vīrietis|vīriešu]] un [[Sieviete|sieviešu]] - un ka katram cilvēkam jāpieder vai nu vienam, vai otram dzimumam. Šis iedalījums ietekmē visu [[Indivīds|indivīda]] dzīvi, proti, vienam vai otram dzimumam tiek piedēvētas noteiktas [[Sabiedrība|sociālas]] lomas, ar vienu vai otru dzimumu saistītas [[Apģērbs|ģērbšanās]] un [[Uzvedība|uzvedības]] normas, romantiskās un [[Sekss|seksuālās]] attiecības. Binārais dalījums neņem vērā lielu skaitu cilvēku, kas nejūtas nedz, kā vīrieši, nedz, kā sievietes, piemēram starpdzimuma cilvēki vai [[transseksuāļi]], [[Androgīnija|androgīni]] vai bezdzimtes cilvēki, [[Hermafrodīts|hermafrodīti]], kuru neatbilstība binārajai sistēmai izpaužas vai nu [[Bioloģija|bioloģiskajā]] [[Bioloģisks ķermenis|ķermeņa]] uzbūvē, vai sociālajā [[Dzimumidentitāte|dzimumidentitātē]].
[[Kategorija:Dzimums]]
[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:LGBT]]
[[Kategorija:Dzimtes identitāte]]

sentences: Par '''aizspriedumu''' sauc pārsteidzīgu, novecojušu vai citādi nepietiekami pamatotu [[spriedums|spriedumu]]. Nereti par aizspriedumiem dēvē kādu [[sociāla grupa|sociālu grupu]] negatīvu vērtējumu, kas balstīts uz vispārinājumu. Aizspriedumi bieži vien ir [[stereotips|stereotipu]] pamatā, nevis otrādi, tie parasti izpaužas [[diskriminācija|diskriminācijā]] pret kādu grupu vai atsevišķiem tai piederīgajiem vērstā uzvedībā. Aizspriedumi var būt saistīti arī ar cilvēku [[Dzimumu līdztiesība|dzimumu]]. Aizspriedumus nosaka cilvēku sociāli ekonomiskais statuss, sociāli ekonomiskā situācija un sabiedrībā valdošā [[ideoloģija]]. Atbrīvošanās no aizspriedumiem ir ļoti grūta, to saknes bieži vien ir meklējamas jau agrā bērnībā, tos uztur un nostiprina cilvēka [[informācija]]s uztveres un apstrādes atsevišķi mehānismi, reizēm arī rakstītas vai nerakstītas sabiedrībā pieņemtās normas. Individuāli kontakti var mazināt aizspriedumus pret kādu vai pat novest pie pilnīgas to izskaušanas. Aizspriedumus var ietekmēt ne tikai tiešie kontakti, bet arī to vai citu grupu atspoguļojums masu informācijas līdzekļos, kinofilmās, literatūrā<ref>Reņģe V., 1999, Organizāciju psiholoģija, Kamene, 171. lpp.</ref>.

sentences:
'''Biomedicīna''' ir [[medicīna]]s daļa, kas balstās uz [[bioloģija]]s, [[fizioloģija]]s un citu [[dabaszinātnes|dabaszinātņu]] principu pielietošanu [[Klīniskā prakse|klīniskajā praksē]]. Biomedicīna dominē [[Rietumu pasaule|Rietumvalstu]] [[veselība]]s aprūpes sistēmās un laboratoriskajā [[Medicīniskā diagnostika|diagnostikā]] jau kopš 20. gadsimta sākuma, tomēr mūsdienās tiek meklētas jaunas paradigmas, piemēram, [[personalizētā medicīna]] un [[integratīvā medicīna]].<ref>Do biomedical models of illness make for good healthcare systems? BMJ 2004; 329</ref><ref>Suzanne Bennett Johnson. Medicine's paradigm shift: An opportunity for psychology. 2012, Vol 43 (8), p. 5</ref><ref>George L. Engel. The Need for a New Medical Model: A Challenge for Biomedicine. Science 1977, Vol. 196, pp. 129-136</ref>
Kopš 2013. gada biomedicīna, medicīnas tehnoloģijas, biofarmācija un biotehnoloģijas, tāpat kā zināšanu ietilpīga bioekonomika ir atzītas par divām (no piecām)  Latvijas Viedās specializācijas stratēģijas jomām.<ref>[http://www.ris3.lv/pazinojumi-un-jaunumi/17decembramksedeizskatitaslatvijasviedasspecializacijasstrategijasjomas MK sēdē izskatītas Latvijas Viedās specializācijas stratēģijas jomas un akceptēts rīcības modelis tautsaimniecības stratēģiskai attīstībai]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Autsaideru banda
| operators =
| attēls = Band a Part French poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents =
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Anna Karina]]
* [[Sami Frejs]]
* [[Klods Brasērs]]
| mūzika = [[Mišels Legrāns]]
| oriģinālnos = ''Bande à part''
| studija = * ''Anouchka Films''
* ''Orsay Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1964|8|5}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Autsaideru banda"''' ({{Val|fr|Bande à part}}) ir 1964. gada [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Anna Karina]], [[Sami Frejs]] un [[Klods Brasērs]].

sentences:
[[File:Radiocarbon dating calibration.svg|thumb|''BP'' radiooglekļa datēšanas [[kalibrācija]] ]]
'''Pirms mūsdienām''' ({{val|en|Before Present}} jeb '''BP''') ir laika atskaites mērs, kuru izmanto [[arheoloģija|arheoloģijā]], [[ģeoloģija|ģeoloģijā]] un citās zinātnes nozarēs, lai atzīmētu, ka notikums ir noticis pagātnē. Tā kā "mūsdienu" laiks mainās, tad pieņemts uzskatīt [[1950. gads|1950. gadu]] par mūsdienu atskaites punktu. Tas ir saistīts ar to, ka 1950. gados [[radiooglekļa datēšana]] kļuva praktiski pielietojama.

sentences: '''2. novembris''' — gada 306. diena (307. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 59 dienas.

sentences: '''Lokatīvs''' ({{val|la|locativus}}) ir [[locījums]], kas apzīmē atrašanās vietu. Tas atbild uz jautājumu ''kur?''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mumija Abu-Džamals
|     vārds_orig = ''Mumia Abu-Jamal''
|         attēls = Portrait of Mumia Abu-Jamal, c. 1980.jpg
|     att_izmērs =
|     att_paraksts = Abu-Džamals 1980. gadā
|        dz_gads = 1954
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{flaga|ASV}} [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija]]
}}

sentences:
[[File:Dystonia2010.JPG|thumb|Slimnieks ar medikamentu izraisīto distoniju]]
'''Distonija''' jeb '''muskuļu distonija''' ir [[hiperkinēze]]s veids, kas izpaužas kā lēna nepatvaļīga permanenta kontrakcija ar nevienmērīgu tonusa paaugstināšanos dažādās [[muskuļi|muskuļu]] grupās. Tas ir neiroloģisks [[simptoms]], kas liecina par [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] slimību. Šis stāvoklis neietekmē cilvēka [[intelekts|intelektuālo]] attīstību, bet bieži ir sociālās atstumtības cēlonis, jo ārējā izskata kroplības dēļ daudzi mēdz uzskatīt slimniekus par garīgi atpalikušiem.<ref>Dzirkstele.diena.lv : Savlaicīgi ārstējot muskuļu distoniju, pacienti spēj atgriezties normālā dzīvē. http://dzirkstele.diena.lv/veseliba/savlaicigi-arstejot-muskulu-distoniju-pacienti-spej-atgriezties-normala-dzive-6712 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160307020828/http://dzirkstele.diena.lv/veseliba/savlaicigi-arstejot-muskulu-distoniju-pacienti-spej-atgriezties-normala-dzive-6712 |date={{dat|2016|03|07||bez}} }}</ref>

sentences: '''Produkta dzīves cikls''' ir laika periods no [[Produkts|produkta]] ieviešanas līdz tā [[ražošana]]s un [[pārdošana]]s pārtraukšanai, [[prece]]s mūžs tirgū.<ref>Praude, V., Beļčikovs, J., Mārketings. Rīga: Vaidelote, 1999. 330. lpp.</ref> Katram produktam, pēc iekļūšanas tirgū, ir noteikts dzīves cikls. Ražotāja interesēs ir, lai viņa produktu dzīves cikls būtu pēc iespējas ilgāks. Zinot pašreizējo preces dzīves cikla stadiju, ir iespējams prognozēt un atbilstoši plānot turpmāko ražošanu un pārdošanu, kā arī piemērot tai [[Mārketinga stratēģija|mārketinga stratēģiju]] un taktiku. Šī teorija balstās uz uzskatu, ka produktiem, tāpat kā cilvēkam, var izšķirt dažādus attīstības posmus - ieviešanu, izaugsmi, briedumu, tad stāvokļa panīkumu un, visbeidzot, novecošanu.<ref name="autogenerated1">Blaits, Dž., Mārketings (rokasgrāmata). Rīga : Zvaigzne ABC, 2004. 102. lpp.</ref>

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Kipras arābu valoda
|nativename=Σάννα / Sanna
|image=
|region=[[Kipra]]
|familycolor=Afroaziātu
|fam1=[[Afroaziātu valodas|Afroaziātu]]
|fam2=[[Semītu valodas|Semītu]]
|fam3=[[Centrālās semītu valodas|Centrālās semītu]]
|fam4=[[Arābu valodas|Arābu]]
|script=[[Grieķu alfabēts]]
|speakers=9300 (2013)
|iso1=—
|iso2=—
|iso3=acy
|map=<br />Valodas izplatības areāls
}}

sentences: '''Oksimorons''' ir mākslinieciskās izteiksmes līdzeklis, kas veidojas pretrunīgā vārdu sasaistījumā, piemēram [[Latīņu valoda|latīņu]] spārnotajā teicienā ''festina lente''— ‘steidzies lēnām’.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Libērijas pirmais pilsoņu karš
| partof            =
| image             = Independent_National_Patriotic_Front_of_Liberia_in_Monrovia_1990.png
| caption           =
| date              = 1989—1996
| place             = {{LBR}}
| result            = Libērijas Nacionālās patriotiskās frontes uzvara
* [[Semjuels Doe|Semjuela Doe]] valdības gāšana 1990. gadā
* [[Čārlzs Teilors (Libērijas prezidents)|Čārlzs Teilors]] ievēlēts par Libērijas prezidentu 1997. gadā
| combatant1        =
| combatant2        =
| commander1        =
| commander2        =
| strength1         =
| strength2         =
| casualties1       =
| casualties2       =
| campaignbox       =
| image_size        = 280
}}
'''Pirmais Libērijas pilsoņu karš''' bija [[Libērija]]s iekšējais konflikts no 1989. līdz 1996. gadam, kura laikā nogalināja vairāk nekā {{sk|200000}} cilvēku. Konfliktu atrisināja tikai pēc [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] iejaukšanās.

sentences:
'''HCoV-OC43''' jeb '''cilvēka koronavīruss OC43''' ({{val|en|Human coronavirus OC43}}) ir [[RNS]] [[vīruss]], kas pieder [[bētakoronavīrusi|bētakoronavīrusu]] [[Ģints (bioloģija)|ģintij]].<ref name="DoiJVIMissing">{{cite journal |doi=10.1128/JVI.05512-11 |title=Molecular Epidemiology of Human Coronavirus OC43 Reveals Evolution of Different Genotypes over Time and Recent Emergence of a Novel Genotype due to Natural Recombination |year=2011 |last1=Lau |first1=Susanna K. P. |last2=Lee |first2=Paul |last3=Tsang |first3=Alan K. L. |last4=Yip |first4=Cyril C. Y. |last5=Tse |first5=Herman |last6=Lee |first6=Rodney A. |last7=So |first7=Lok-Yee |last8=Lau |first8=Y.-L. |last9=Chan |first9=Kwok-Hung |last10=Woo |first10=Patrick C. Y. |last11=Yuen |first11=Kwok-Yung |journal=Journal of Virology |volume=85 |issue=21 |pages=11325–37 |pmid=21849456 |pmc=3194943}}</ref>
Vīruss atklāts [[1960. gadi|1960. gados]] kā elpceļu iekaisuma izraisītājs gan cilvēkiem, gan [[vistas|vistām]].<ref>{{Cite journal |author=Geller C, Varbanov M, Duval RE |date=2012-11 |title=Human coronaviruses: insights into environmental resistance and its influence on the development of new antiseptic strategies |journal=Viruses |volume=4 |issue=11 |pages=3044–3068 |doi=10.3390/v4113044 |pmc=3509683 |pmid=23202515}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Indijas monarhi]]
[[Kategorija:Mogulu impērija]]
[[Kategorija:Imperatori]]
[[Kategorija:Musulmaņi]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kurts Gēdels
|     vārds_orig = ''Kurt Gödel''
|         attēls = 1925 kurt gödel.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Brno]], [[Austroungārija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Prinstona]], [[Ņūdžersija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Kurt Gödel signature.svg
|   darba_vietas = [[Padziļināto studiju institūts]]
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[matemātiskā loģika]]
|    pasniedzēji = [[Hanss Hāns]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Gēdela nepilnības teorēmas]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Forona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H14O
|molmasa=138,20
|blīvums=885
|kušanas temperatūra=28 °C
|viršanas temperatūra=198-199 °C
}}
'''Forons''' (diizopropilidēnacetons, 2,6-dimetil-2,5-heptadiēn-4-ons, CO[CH=C(CH3)2)]2 pieder pie nepiesātinātajiem [[ketoni]]em. Forons ir dzeltenzaļa kristāliska viela ar ģerāniju smaržu.

sentences: '''Hidrauliskais trieciens''' — [[Spiediens|spiediena]] strauja palielināšanās pa cauruļvadu tekošā šķidrumā, ja šā šķidruma tecēšanas ātrumu maina momentāni (piemēram, cauruļvadu noslēdzot). Hidrauliskā trieciena teoriju izstrādāja krievu zinātnieks [[Nikolajs Žukovskis]].<ref name=LP>{{lpe|4|73}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Hierochloe australis kz04.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Hierochloё
| ģints_lv = Mārsmilgas
| suga = Hierochloё australis
| suga_lv = Dienvidu mārsmilga
| binomial = Hierochloё australis
| autors =
}}'''Dienvidu mārsmilga''' ({{val|la|Hierochloё australis}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kurai ir šaurs izplatības areāls Eiropas ziemeļaustrumos un [[Centrāleiropa|centrālajā]] daļā.

sentences: '''Kontakttīkls''' ir inženiertehniskas būves un iekārtas, kas kalpo elektrotransportam — [[Dzelzceļš|dzelzceļam]], pilsētas sabiedriskajam transportam ([[tramvajs]], [[trolejbuss]], [[metro]]politēns), [[Funikulers|funikuleram]] u.c., lai elektroenerģiju no vilces apakšstacijām pievadītu elektroritošajam sastāvam (turpmāk - ERS).

sentences: '''Ziemas saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vismazākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Ziemas [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visīsākā [[diena]] un visgarākā [[nakts]]. Ziemas saulgriežus sauc arī par '''ziemas saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val|la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
| nosaukums = Ķengarags
| attels =
| paraksts = Latgales iela Ķengaragā
| karte =
| paraksts2 =
| pilseta =  [[Rīga]]
| priekspilseta = [[Latgales priekšpilsēta]]
| apaksrajoni =
| platiba = 5,190 km²
| iedzivotaju_skaits = 44 084 ([[2023. gads|2023]])
| iever_celtnes =
| udenstilpnes = [[Daugava]]
 [[Ķengaraga dīķis]]
| parki = [[Ķengaraga parks]]
| autobuss = {{Rīga sab|t=a|15|18|31|49|60}}
| trolejbuss = {{Rīga sab|t=tb|15}}
| tramvajs = {{Rīga sab|t=tr|7}}
| mikroautobuss =
| cits = Elektrovilciens, Dīzeļvilciens, Starppilsētu autobusi
| pasta_indekss = LV-1019
LV-1057
LV-1063
| areja_saite = [http://www.apkaimes.lv/sakums/kengarags/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Personvārda infokaste
| vārds               = Ādolfs
| izruna              =
| izcelsme            = Ģermāņu valstis
| izcelsme1            = Lielbritānija, Skotija
| izcelsme2           = Vācija, Holande
}}
'''Ādolfs''' ir vīriešu personvārds, īsie varianti var būt '''Ādis''' vai '''Ādijs'''. Seno [[Ģermāņi|ģermāņu]] valodā varējis nozīmēt "cēls vilks" (no elementiem *Adal — cēls un *wulf — vilks), "mirdzošs vilks", "spožs vilks" vai "vilka spēks" (no elementiem *Wald — spēks, spozme un *wulf — vilks). Latviešu [[kalendārs|kalendārā]] Ādolfa vārdadiena ir [[27. septembris|27. septembrī]].

sentences: '''Orators''' ir [[runas māksla]]s lietpratējs, kas parasti veic runas par [[Politika|politiskiem]], [[Jurisprudence|juridiskiem]], [[Zinātne|zinātniskiem]] un [[Reliģija|reliģiskiem]] tematiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/orators:1|title=orators {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-06-19}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Animals in space exploration}}

sentences:
{{catmore|plašsaziņas līdzekļi}}
{{Commonscat|Mass media|plašsaziņas līdzekļi}}

sentences:
{{Infobox muscle
| Name        = Diafragma
| Latin       = Diaphragma
| Greek       = διάφραγμα
| Image       = Respiratory system.svg
| Caption     = [[Elpošanas orgānu sistēma|Elpošanas sistēma]]
| Width       =
| Image2      =
| Caption2    =
| Origin   = [[Septum transversum]], [[pleuroperitoneal]] ielocījums, ķermeņa siena
| System      =
| Artery      = Perikardiakofreniskā artērija, muskulofreniskā artērija, mazās freniskās artērijas
| Vein        = Lielā freniskā vēna, mazā freniskā vēna
| Nerve       = Freniskais nervs un zemākie [[starpribu nervi]]
| Lymph       =
}}

sentences: '''Rūpnieciskā''' jeb '''intensīvā lopkopība''' ir [[lopkopība]]s veids, kurā dzīvnieku audzēšanai izmanto rūpnieciskās ražošanas metodes. Tās pretstats ir [[ekstensīvā lopkopība]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Strauta nēģis
|     platums = 240px
|        attēls = File:Sorgenti del Pescara 21 (RaBoe) (cropped).jpg
| att_nosaukums = Strauta nēģis (''Lampetra planeri'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Cyclostomata
|      klase_lv = Apaļmutnieki
|         kārta = Petromyzontiformes
|      kārta_lv = Nēģveidīgie
|        dzimta = Petromyzontidae
|     dzimta_lv = Nēģu dzimta
|         ģints = Lampetra
|      ģints_lv = Upes nēģi
|          suga = Lampetra planeri
|       suga_lv = Strauta nēģis
|      binomial = Lampetra planeri <small>([[Markus Elieser Bloch|Bloch]], 1784)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Strauta nēģis''' (''Lampetra planeri'') ir [[Latvija|Latvijā]] dzīvojošu, neparazītisku, nemigrējošu nēģu suga, kurai viss dzīves cikls notiek [[saldūdens]] baseinos. Sugu [[1784. gads|1784. gadā]] aprakstīja vācu naturālists un ihtiologs [[Markus Blohs]].

sentences: '''Hanuka''' ({{val|he|חנוכה}}, <small>IPA:</small> {{IPA|'χanuka}} — 'iesvētīšanas svētki'<ref name="romas katoļi">[http://www.catholic.lv/seminars/resursi/bibelesarheolog/18.htm Romas katoļu baznīca Latvijā] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081030100317/http://www.catholic.lv/seminars/resursi/bibelesarheolog/18.htm |date={{dat|2008|10|30||bez}} }} {{lv ikona}}</ref>) jeb '''Gaismekļu svētki'''{{nepieciešama atsauce}} ir astoņas dienas gari [[ebreji|ebreju]] svētki, kurus svin, lai godinātu [[Jūda Makabejs|Jūdas Makabeja]] vadītās sacelšanās uzvaru pār [[senie grieķi|senajiem grieķiem]] un viņu kultūras [[hegemonija|hegemoniju]] senajā Izraēlā.<ref name="romas katoļi" />

sentences: {{Commonscat|Kings of Sicily|Sicīlijas karaļi}}

sentences:
'''Izlāde''' ir atbrīvošanās no kādā sistēmā uzkrātās elektriskās [[enerģija]]s. Izlāde var būt:
* [[Kondensators|kondensatora]], [[akumulators|akumulatora]] vai [[baterija]]s izlādēšanās;
* elektriskā izlāde [[gāze|gāzēs]]:
** [[lokizlāde]];
** [[mirdzizlāde]];
** [[koronizlāde]];
** [[dzirksteļizlāde]] un [[zibens]] izlāde.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona quadrangularis
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona quadrangularis <small>(O.F. Müller, 1776)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona quadrangularis''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu]] suga. Izplatīta [[Ukraina|Ukrainā]] ([[Melnā jūra|Melnajā jūrā]]), [[Grenlande|Grenlandē]], [[Austrālija|Austrālijā]] ([[Rietumaustrālija|Rietumaustrālijas]] un [[Viktorija (Austrālija)|Viktorijas]] štatos)<ref name="SmirnovTimms1983"/>, [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]].<ref name="WoRMS"/><ref name="Roen1994"/> Apdzīvo [[Ezers|ezerus]], [[Dīķis|dīķus]], [[jūra]]s.<ref name="Roen1994"/> Pieaudzis īpatnis ir 0,52 mm garš.<ref name="SmirnovTimms1983"/>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Udriszu pagasts}}
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: Dažādu autoru izdomātās pasaules, kas parādās literatūrā, filmās, spēlēs vai citur.

sentences:
{{Pārvietot|Čārlzs Pērss}}
{{Citas nozīmes|amerikāņu zinātnieku|Pīrss|Pīrss}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Čārlzs Pīrss
|          vārds_orig = ''Charles Peirce''
|              attēls = Charles Sanders Peirce theb3558.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums = Čārlzs Pīrss
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1839
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1914
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Milforda]], [[Pensilvānija]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[pragmatisms]]
|           intereses = [[loģika]], [[matemātika]], [[statistika]], [[lingvistika]]
|          alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg6-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Puertotoro
 | official_name            = ''Puerto Toro''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Puertotoro.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Čīle
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Čīle}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Magaljanesa]]
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name2        = [[Čīles Antarktikas province|Čīles Antarktika]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1892
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2002
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 36
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = CLST
 | utc_offset               = -3
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 55| latm =05| lats =  00| latNS =S
 | longd = 67| longm = 04| longs = 33 | longEW = W
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 5
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Puertotoro''' ({{val-es|Puerto Toro}}) ir ciems [[Čīle]]s dienvidos [[Ugunszeme]]s arhipelāgā. Izvietojies arhipelāga ceturtās lielākās salas [[Navarino]] austrumu krastā pie Piktona šauruma {{nobr|37 km}} no provinces centra [[Puertoviljamsa]]s. Administratīvi ietilpst [[Magaljanesa]]s reģiona [[Čīles Antarktikas province]]s Kabo de Ornosas komūnā. Puertotoro tiek uzskatīta par pasaules vistālāk uz dienvidiem esošo pastāvīgo civilo apdzīvoto vietu, ja neņem vērā [[Antarktika]]s [[polārstacija]]s. Ziemeļu puslodē šajos platuma grādos (55° 05') atrodas [[Lietuva]]s pilsēta [[Jonava]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī}}
'''Dalītāja modelis''' ir amerikāņu psiholoģes [[Anna Treismane|Annas Treismanes]] (''Anne Treisman'') un Gefenes (''Geffen'') 1967. gadā radītais [[uzmanība]]s modelis. Saskaņā ar šo modeli [[informācija]] vispirms tiek novērtēta un atfiltrēta, balstoties uz stimulu fiziskajiem raksturotājiem, bet pēc tam informācija tiek novērtēta pēc nozīmes.

sentences: '''Villendorfas Venera''' ir 11,1 centimetru augsta [[sieviete]]s statuete, kas atrasta vienās no senākajām kapenēm netālu no Villendorfas ([[Austrija]]) un radīta starp aptuveni 28 000 un 25 000 gadu pirms mūsu ēras.<ref>[http://smarthistory.khanacademy.org/nude-woman-venus-of-willendorf.html Nude Woman (Venus of Willendorf)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141113094702/http://smarthistory.khanacademy.org/nude-woman-venus-of-willendorf.html |date={{dat|2014|11|13||bez}} }}, [//en.wikipedia.org/wiki/Smarthistory Smarthistory]</ref> 1908. gada 7. augustā to atrada strādnieks Johans Verans<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.landesmuseum.at/pdf_frei_remote/WM_19_0019-0030.pdf|title=The anthropomorphic figurines from Willendorf|last=Antl-Weiser|first=Walpurga|publisher=Niederösterreichischen Landesmuseum|access-date=24 December 2012}}</ref> (''Josef Veram''<ref>Geoffrey Bibby (1956) ''The Testimony of the Spade'', p.139, Alfred A. Knoff, New York</ref>) izrakumu laikā [[Arheoloģija|arheologu]] Josefa Šombati (''Szombathy''), Hugo Obermaiera un Josefa Bajera (''Bayer'') vadībā pie paleolīta teritorijas Villendorfas ciemā, [[Lejasaustrija|Lejasaustrijā]], [[Vahava|Vahavā]], netālu no [[Kremsa]]s pilsētas. Tā veidota no [[kaļķakmens]], kas nav raksturīgi šai vietai, un iekrāsota ar [[okers|okeru]]. Tagad tā atrodas Dabas vēstures muzejā (''Naturhistorisches museum'') [[Vīne|Vīnē]], Austrijā<ref name="wit">Witcombe, Christopher (2003) [http://witcombe.sbc.edu/willendorf/ ''Venus of Willendorf''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20040403230731/http://witcombe.sbc.edu/willendorf/ |date={{dat|2004|04|03||bez}} }}, retrieved 2008</ref> un tās vērtība 2005. gadā tika novērtēta kā 60 miljoni dolāru.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://prezi.com/uejxrfophi9z/villendorfas-venera/|title=Villendorfas Venēra|website=prezi.com|access-date=2018-01-30|language=en}}</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|apdzīvotu vietu Babītes pagastā|apdzīvotu vietu Medzes pagastā|Piņķi (Medzes pagasts)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Piņķi
| settlement_type          = lielciems
| image_skyline            = Piņķu kaujas piemineklis, 2006-06-24.jpg
| image_caption            = [[Latvijas brīvības cīņas|Latvijas brīvības cīņu]] Piņķu kaujas piemineklis
| pushpin_map              = Latvija
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Mārupes novads]]
| subdivision_name2        = [[Babītes pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2           = 6,75
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2016|07|04||bez}}
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2786 |title=Informācija par objektu: Piņķi |accessdate={{dat|2017|02|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 3435
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 54 | longs = 39 | longEW = E
| elevation_m              = 8
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-2107
| var_id                   = 100184284
| lgia_id                  = 2786
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
'''Marksisms''' ir [[Filozofija|filozofiska]], [[Ekonomika|ekonomiska]], [[Socioloģija|sabiedriska]] un [[Politika|politiska]] teorija par [[kapitālisms|kapitālistiskā]] sabiedrībā valdošu šķiru konfliktu, kas neizbēgami noved pie sociāla apvērsuma un ekonomiskās sistēmas maiņas. Marksisms sakņojas [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] (1818—1883) un [[Frīdrihs Engelss|Fridriha Engelsa]] (1820— 1895) sociālekonomikas un vēstures teorijās:
* filozofiskais marksisms — [[dialektiskais materiālisms]] un uz tā pamata izveidotais vēstures procesa skaidrojums — [[vēsturiskais materiālisms]],
* zinātniskās koncepcijas — [[Ekonomika|ekonomikā]], [[Socioloģija|socioloģijā]], [[Politoloģija|politoloģijā]],
* ideoloģija — koncepcija par tirgus ekonomikas sociālo netaisnīgumu, šķiru cīņu un revolūcijas nepieciešamību,
* [[komunisms]],
* [[sociāldemokrātija]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 44
|lv = Četrdesmit četri
}}
'''44''' ('''četrdesmit četri''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp skaitli [[43 (skaitlis)|43]] un [[45 (skaitlis)|45]].

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|binomial=Eriophorum latifolium|autors=Hoppe|suga_lv=Platlapu spilve|suga=Eriophorum latifolium|ģints_lv=Spilves|ģints=Eriophorum|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Eriophorum latifolium ENBLA01.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|sinonīmi=}}'''Platlapu spilve''' ({{val|la|Eriophorum latifolium}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir ļoti plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp diezgan bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, purvainās [[Pļava|pļavās]], pārmitros mežos un krūmājos, dažādos [[Purvs|purvos]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/eriophorum-latifolium-hoppe/|title=platlapu spilve - Eriophorum latifolium Hoppe - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-05-22}}</ref>

sentences:
un citus kontinentus, kuri ir atdalīti ar frontālām robežām]]
'''Gaisa masa''' ir plašs [[atmosfēra]]s apakšējās daļas ([[troposfēra]]s) apgabals ar līdzīgām fizikālajām īpašībām.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Liels [[gaiss|gaisa]] apjoms, kura horizontālie izmēri ir dažus simtus līdz dažus tūkstošus kilometru lieli, bet vertikālie tikai dažus kilometrus lieli. Vienai un tai pašai gaisa masai raksturīga [[temperatūra]]s aptuvena vienlīdzība, tajā nevar būt vienlaicīgi, piemēram, gan aukstais arktiskais, gan siltais tropiskais gaiss.

sentences:
[[Kategorija:Malta]]
[[Kategorija:Apskates vietas pēc valsts|Malta]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Lincoln''''' var būt:
* [[Abrahams Linkolns]] — Amerikas Savienoto Valstu prezidents no 1861. līdz 1865. gadam;
* [[Linkolna (ASV)]] — pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs;
* [[Linkolna (Anglija)]] — pilsēta Apvienotajā Karalistē;
* [[Lincoln (automašīna)]] — luksusa klases automašīnas;
* [[Linkolns (filma)]] - 2012. gada filma

sentences: '''Tīkla topoloģija''' ir [[datortīkls|datortīkla]] [[tīkla mezgls|mezglu]] sakārtojuma veids. [[Diskrētā matemātika|Matemātiski]] to var uzskatīt par [[grafs|grafu]], kurā virsotnēm atbilst tīkla mezgli, bet šķautnēm — fiziskās vai datu saites starp mezgliem.

sentences:
'''Augstie gubumākoņi''' ''Altocumulus'' (Ac) ir tipiski siltās sezonas [[mākoņi]]. Tie izskatās kā mazas kaudzītes augstu debesīs. Tie pēc izmēra ir mazāki par parastajiem gubumākoņiem. Dažreiz šie mākoņi sasniedz lielu gubumākoņu stadiju. Tie atrodas 2400—6100 m augstumā. Augstie gubumākoņi parasti veidojas silto [[gaiss|gaisa]] masu pacelšanās dēļ, kā arī ja tuvojas [[aukstā fronte]], kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc augsto gubumākoņu esamība [[vasara]]s rītā bieži vien vēsta par to, ka drīz būs [[pērkona negaiss]], [[lietusgāze]] vai arī kādas citas [[laikapstākļi|laikapstākļu]] izmaiņas.
== Attēli ==
<gallery>
image:Wea00039 - Flickr - NOAA Photo Library.jpg
Image:Mackerelskylincolnshire.jpg
image:Virga 05.jpg|Altocumulus virga
Image:Markeral-Bold2-Color.jpg
</gallery>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma fosfāta kristālrežģis
|           CAS numurs = 7789-04-0
|      ķīmiskā formula = CrPO4
|              molmasa = 146,97
|              blīvums = 4236 <ref name="Handbook">{{grāmatas atsauce |last=Brauer |first=Georg|date=1965|orig-year=1962|title=Handbuch Der Präparativen Anorganischen Chemie|trans-title=Preparatīvās Neorganiskās ķīmijas rokasgrāmata|url=https://books.google.com/books?id=Pef47TK5NfkC|language=de|volume=2|location=Stuttgart; New York, New York|publisher=Ferdinand Enke Verlag; Academic Press, Inc.|page=1341|isbn=978-0-32316129-9|access-date=2014-01-10}}</ref>
|  kušanas temperatūra = 1907 °C <ref name="Handbook" />
| viršanas temperatūra = 2671 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}
'''Hroma(III) fosfāts''' apraksta neorganiskos savienojumus ar formulu CrPO4·xH2O, kr x = 0, 4 vai 6. Tie ir krāsaini savienojumi. Bezūdens CrPO4 ir zaļš. Heksahidrāts CrPO4·6H2O ir violets.

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name         = Lietuvas Zooloģiskais dārzs
|logo             =
|logo_caption     =
|image            = Zoologijos sodas1 2007-07-15.jpg
|image_caption    = Zooloģiskā dārza plāns
|location         = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
|date_opened      = {{dat|1938|7|1}}<ref name=times/>
| map_type            = Kauņa#Lietuva
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  54.902222  | latNS  =
| longd =  23.9525 | longEW =
|area             = 15,66 hektāri
|num_species      = 232 (2017)
|num_animals      = 2166 (2017)
|largest_tank_vol =
|total_tank_vol   =
|annual_visitors  = 154350 (2016)
|members          =
|exhibits         = akvārijs, reptīļu māja, mērkaķu māja, tīģeru nostūris, putnu māja
|website          = [http://www.zoosodas.lt/ www.zoosodas.lt]
}}
'''Lietuvas Zooloģiskais dārzs''' ({{val|lt|Lietuvos zoologijos sodas}}) pirms tam zināms kā '''Kauņas Zooloģiskais dārzs''' ir vecākais zinātniskais [[zooloģiskais dārzs]] [[Lietuva|Lietuvā]].<ref name=times/> Tas atrodas [[Ažuolinas parks|Ažuolinas ozolu birzs]] parkā [[Kauņa]]s dienvidrietumos, [[Žaļakalnes seņūnija|Žaļakalnes seņūnijā]].<ref>{{Ziņu atsauce | first= | last= | coauthors=  |  title=Information about zoo | date= | publisher=Kaunas Zoo | url =http://www.zoosodas.lt/?tid=1&stid=33&lvl=1&lid=33〈=1 | work = | pages = | accessdate = 2008-05-18 | language = Lithuanian}}</ref> Zooloģiskā dārza teritorija aizņem 15,66 hektārus zemes.

sentences: '''CART algoritms''' ({{val-en|Classification And Regression Tree}}) ir plaši izmantota [[statistika|statistiska]] procedūra, lai sniegtu klasifikācijas un regresijas modeļu ar uz kokiem balstītu struktūru. Šeit vienkāršības labad tiek apskatīts tikai CART klasifikācijas aspekts, tas ir, ievada [[vektors|vektora]] x piesaistīšana kategoriskai (klases) izvada iezīmei y. CART var uzskatīt par ‘algoritmu—kortežu’, ko veido:

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Ziemeļilokosa
| official_name = ''Ilocos Norte''
| image_skyline = Kapurpurawan Rock Formation.jpg
| imagesize =
| image_caption = Kapurpuravanas klintis pie Burgosas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Ilocos Norte in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ilokosa]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1572/1818
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2596
| population_total = 706009
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =18 | latm = 10 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 45 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Laoaga]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 23
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Bataka]]
| p3 = [[Laoaga]]
| p6 = '''21 municipalitātes'''
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-ILN
| website                  = {{URL|https://www.ilocosnorte.gov.ph/}}
}}
'''Ziemeļilokosa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Ilocos Norte}}, {{val|en|Province of Ilocos Norte}}, {{val|ilo|Probinsia ti Ilocos Norte}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Ilokosa]]s reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās un 21 municipalitātē un sīkāk 559 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Laoaga]]. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[iloki]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Svina acetāta kristāli
|ķīmiskā formula=Pb(CH3COO)2 · 3H2O
|molmasa=379,33
|blīvums=2550
|kušanas temperatūra=75 °C (trihidrāts),
 204 °C<ref>Investigation of the pyrolysis of lead zirconate titanate gels with coupled differential thermal analysis, thermogravimetry and infrared spectroscopy. R.Merkle, H.Bertagnolli. Journal of Materials Science 33 (1998) 4341-4348</ref> (anhidrīds)
|viršanas temperatūra=sadalās
|šķīdība ūdenī=75 g/l
}}
'''Svina acetāts''' (svina(II) acetāts, Pb(CH3COO)2) ir salda, indīga, balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Svina acetāts šķīst arī [[glicerīns|glicerīnā]] un etiķskābē. Parasti tas kristalizējas trihidrāta formā (ar 3 ūdens molekulām). Saldās garšas dēļ svina acetātu dēvē arī par '''svina cukuru'''. Svina acetātu lieto par citu svina savienojumu izejvielu. Svina acetātu iegūst, svina(II) oksīdam (PbO) reaģējot ar etiķskābi.
{{Inde|Svina acetāts ir indīga viela ar saldu garšu!}}

sentences: '''Svārstību kontūrs''' ir [[elektriskā ķēde]], kura satur savā starpā savienotus [[kondensators|kondensatoru]] un [[induktivitātes spole|induktivitātes spoli]]. Šādā ķēdē var tikt ierosinātas un uzturētas elektriskās [[strāva]]s un [[spriegums|sprieguma]] [[svārstības]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .to
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Tonga Network Information Center''
|sponsors              = Tongas valdība
|domātais-pielietojums = Ar [[Tonga|Tongu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek izmantots dažādiem mērķiem, no kuriem tikai daži ir saistīti ar Tongu
|ierobežojumi          =
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.tonic.to/ www.tonic.to]
}}

sentences: '''Katetes''' ir [[taisnleņķa trijstūris|taisnleņķa trijstūra]] malas, kas savā starpā veido taisnu [[leņķis|leņķi]]. Taisnajam leņķim pretim atrodošos [[trijstūris|trijstūra]] malu sauc par [[hipotenūza|hipotenūzu]].

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name         = Starptautiskā gaisa transporta asociācija
| abbreviation = IATA
| image        = Iata official logo.png
| size         =
| motto        =
| type         = Starptautiska tirdzniecības apvienība
| formation    = {{dat|1945|4|19}}
| headquarters = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
| membership   = aptuveni 260 lidsabiedrības
| leader_title =
| leader_name  =
| language     =
| website      = {{URL|http://www.iata.org/}}
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Studentu korporācija
|           nosaukums = Curonia
|             vapenis =
|  dibināšanas datums = 1808
|   dibināšanas vieta = [[Tērbata]]
|              krāsas = zaļš-zils-balts
|              devīze = ''Sirds Kurzemnieka gods''
 ''Draugs tam draugam''.
|                  cq = Dzirnavu iela 15 Rīga (1929—1931).
 Mazā Miesnieku iela 1-4 Rīga (1939).
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada jūnijā,}}
{{Ievads+}}
{{Vikisaites+}}
'''MySQL Cluster''' izmanto sinhrono replikāciju caur divfāžu saskaņošanas mehānismu, lai nodrošinātu datu ierakstīšanu vairākos mezglos līdz saskaņošana būs noslēgta. (Tas ir pretēji "[http://dev.mysql.com/doc/en/replication.html MySQL Replication]{{Novecojusi saite}}", kas ir [[asinhrona]].) Kopumā ir nepieciešamas divas datu kopijas (''replicas''), lai garantētu augstu pieejamību. Turklāt klāsteri ir iespējams nokonfigurēt līdz 4 kopiju glabāšanai.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Malajbalaja
 | official_name            = ''Malaybalay''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = AiceMCBuk.jpg
| image2                   = MalaybalayCityHall.jpg
| image3                   = Kaamulan Gorunds malaybalay city.JPG
| image4                   = Sumpong Barangay Hall.jpg
| image5                   = Kaamulana3.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator bukidnon malaybalay.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        = [[Bukidnona]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1907
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1998
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 46
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 969.19
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 190712
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 09 | lats = 23 | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 08 | longs = 00 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8700
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 828
 | website                  = {{URL|http://malaybalaycity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mansanaresa
| citvaloda      = es
| oriģinālnosaukums = Río Manzanares
| attēls            = Puente_de_la_Reina_Victoria_Manzanares.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Mansenaresa Madridē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Gvadarramas kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Harama]]
| sāk_plat_d=40 | sāk_plat_m=47 | sāk_plat_s=08 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=03 | sāk_gar_m=58 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=W
| iet_plat_d=40 | iet_plat_m=18 | iet_plat_s=15 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=03 | iet_gar_m=32 | iet_gar_s=21 | iet_gar_EW=W
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{ESP}}
| garums            = 92
| iztekas_augstums  = 1810
| ietekas_augstums  = 533
| kritums           =
| caurtece          = 10–15
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Spānija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Hedžēšana''' ir [[risku vadība]]s metode, kas izmanto [[Atvasinātie finanšu instrumenti|atvasinātos finanšu instrumentus]] [[Finanšu risks|finanšu risku]] mazināšanai.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Žans de Labadī''' ({{val|fr|Jean Abbadie-Coulac dit de Labadie-Coulac/Jean de Labadie}}, 1719—1812) bija [[franči|franču]] virsnieks dažādu valstu armijās, no 1793. gada Francijas armijas [[brigādes ģenerālis]].<ref>[http://www.napoleon-series.org/research/frenchgenerals/c_frenchgenerals20.html Generals Who Served in the French Army during the Period 1789 — 1814: Labadie to Lazowski]</ref>
[[Rīgas loža "Ziemeļzvaigzne"|Rīgas ložas "Ziemeļzvaigzne"]] pirmais pārraugs (1751).<ref>Серков А. И. Русское масонство, 1731—2000. Энциклопедический словарь. — Москва, 2001.</ref>

sentences: [[Lineārā algebra|Lineārajā algebrā]] '''determinants''' ir lielums, ko var piekārtot jebkurai kvadrātveida [[matrica]]i. Matricas ''A'' determinantu parasti apzīmē ar det(''A'') vai |''A''| un to var izteikt kā [[polinoms|polinomu]] no matricas ''A'' elementiem.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hameleons
| abbreviation = Cha
| name_latin = Chamaeleon
| RA = 11
| dec = −80
| areatotal = 132
| arearank = 79. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cha''
| starmagnitude = 4,05
| neareststarname = ''α Cha''
| stardistance = 63,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Paradīzes Putns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 0
| latmin = 90
}}

sentences: '''Difūzā atstarošanās''' ir [[gaisma]]s atstarošanās veids, kad gaisma, kas krīt uz virsmu, tiek izkliedēta un atstarojas dažādos virzienos. Tā gaismu atstaro [[papīrs]], [[audums]], [[smiltis]]. Šādas virsmas sauc par matētām.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Saparmurats Nijazovs
| vārds_orģ           = ''Saparmyrat Nyýazow''
| attēls              = Saparmurat Niyazov in 2002.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Turkmenistāna]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1990|11|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|2006|12|21|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = nav
| pēctecis            = [[Gurbanguli Berdimuhamedovs]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1940|2|19}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Turkmēnijas PSR|Gipjaka}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2006|12|21|1940|2|19}}
| mir_vieta           = {{vieta|Turkmenistāna|Ašgabata}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = Elektroinženieris
| alma_mater          = Ļeņingradas Politehniskais institūts
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Saparmurats Nijazovs''' ({{val|tk|Saparmyrat Ataýewiç Nyýazow}}, {{izrunā|θɑːpɑːrmɯːrɑːt niːjɑːðɒv}}, {{val|ru|Сапармурат Атаевич Ниязов}}) jeb '''Turkmenbaši''' ({{val|tk|Türkmenbaşy}} — "Visu turkmēņu tēvs"; dzimis {{dat|1940|2|19}}, miris {{dat|2006|12|21}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Turkmenistāna]]s valstsvīrs, Turkmenistānas pirmais prezidents (vēlāk arī prezidents uz mūžu) no {{dat|1990|11|2|ģ|bez}} līdz pat savai nāvei {{dat|2006|12|21|L|bez}}.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Cha Cha Real Smooth''
| operators =
| attēls = Cha Cha Real Smooth (poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Kūpers Raifs]]
| producents =
| scenārijs = Kūpers Raifs
| aktieri = * Kūpers Raifs
* [[Dakota Džonsone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cha Cha Real Smooth''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Apple TV+]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2022|6|17|ASV}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Cha Cha Real Smooth''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kūpers Raifs]]. Filmā galvenās lomas atveido Raifs un [[Dakota Džonsone]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Māte Armēnija
 |vietējais_nosaukums = Մայր Հայաստան
 |             attēls = Mayr_Hayrenik.jpg
 |    attēla_paraksts =
 |    atrašanās_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
 |             autors = [[Ara Haratjunjans]]
 |        arhitektūra =
 |               tips =
 |          materiāls =
 |            plstība =
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums = 51 m
 |              sākts =
 |           pabeigts =
 |            atklāts = 1967. gads (1950. gads)
 |          īpašnieks =
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji =
 |          map_image = Erevāna#Armēnija#Āzija
 |           map_text =
 |          map_width =
 |latd = 40.19525
 |longd= 44.524817
}}
'''Māte Armēnija''' ({{val|hy|Մայր Հայաստան}}) ir 1967. gadā uzcelts piemineklis [[Armēnija]]s galvaspilsētas [[Erevāna]]s centrā. Paceļas pakalnā pār [[Matenadarans|Matenadaranu]] uz [[Mesropa Maštoca bulvāris|Mesropa Maštoca bulvāra]] galvenās ass.

sentences:
{{cita nozīme|joku dienu|datumu|1. aprīlis}}
[[File:Aprilsnar 2001.png|thumb|240px|Joku diena Dānijā]]
'''Joku diena''' tiek svinēta dažādās valstīs {{dat||4|1||bez}}. Tā nav nacionālā brīvdiena, taču šajā dienā cilvēki izjoko cits citu. Pirmā dokumentētā asociācija ar izjokošanu un 1. aprīli ir meklējama [[Džefrijs Čosers|Džefrija Čosera]] grāmatā ''[[The Canterbury Tales]]''. Daudzi rakstnieki uzskata, ka jaunā gada pārcelšana uz 1. janvāri ir iemesls 1. aprīlim kā joku dienai, taču šīs teorijas atbalstītāji neizskaidro agrākas atsauces uz joku dienu.

sentences:
[[Kategorija:Vairošanās]]
[[Kategorija:Dzīvnieku produkti]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Mājputni]]

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Francijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Francijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Romāns Gribovs
|     vārds_orig = Роман Валентинович Грибов
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1990
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Zolotonoša]], [[Ukraina]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{UKR}}
|        tautība = [[Ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = robežsargs
|  dienesta_laiks =
|          valsts = {{UKR}}
|       struktūra = Ukrainas Robežsardze
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Filipīnās|pilsētu Apvienotajā Karalistē|Vigana (Anglija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vigana
 | official_name            = ''Vigan''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Calle Crisologo, Vigan, Philippines - One of The New 7 Wonder Cities of The World.jpg
| image2                   = Plaza Burgos.jpg
| image3                   = Ilocos Sur Capitol.jpg
| image4                   = Vigan coast 3.jpg
| image5                   = Vigan Cathedral, Vigan , Ilocos Sur.JPG
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator ilocos sur vigan.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ilokosa]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidilokosa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1572
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2001
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 39
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 25.12
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 53935
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 17 | latm = 34 | lats = 29 | latNS = N
 | longd =120  | longm = 23 | longs = 12 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2700
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 69
 | website                  = {{URL|http://www.vigancity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
| embedded =
{{designation list
 | embed = y
 | designation1 = WHS
 | designation1_offname = Viganas vēsturiskā pilsēta
 | designation1_date = 1999 <small>(23. sesija)</small>
 | designation1_number = [https://whc.unesco.org/en/list/502rev 502Rev]
 | designation1_criteria = ii, iv
 | designation1_type = Kultūra
 | designation1_free1name = Valsts
 | designation1_free1value = Filipīnas
}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Heinrihs Georgs fon Jannavs
|     vārds_orig = Heinrich Georg von Jannau
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1789
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1869
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 18
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Heinrihs Johans fon Jannavs]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Heinrihs Georgs fon Jannavs''' (''Heinrich Georg von Jannau'', dzimis {{dat|1789|8|14}}, miris {{dat|1869|9|18}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] mācītājs [[Vidzemes guberņa]]s [[Igaunija|igauņu]] daļā, literāts. Studējis [[Tartu universitāte|Tērbatas]] un [[Jēnas universitāte|Jēnas universitātē]]. Filozofijas doktors (1816.). [[Kurzemes literatūras un mākslas biedrība]]s goda biedrs (1825.), Baltijas provinču vēstures un senlietu pētīšanas biedrības dibinātājs (1834.), Igaunijas zinātņu biedrības loceklis (1838.), Vidzemes evaņģēliskās konsistorijas loceklis (1842.) un Parīzes vēstures institūta korespondētājloceklis (1842.). Tallinas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] ložas „''Isis''“ brālis (1817.).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Apustulis
| attēls                   = Apostleposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Apostle''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Roberts Djuvals]]
| producents               =
* [[Stīvens Brauns]]
* [[Robs Kārliners]]
* Roberts Djuvals
| scenārija autors         = Roberts Djuvals
| galvenajās lomās         =
* Roberts Djuvals
* [[Farra Foseta]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Džons Bīslijs]]
* [[Džūna Kārtere Keša]]
* [[Miranda Ričardsone]]
| mūzika                   = [[Deivids Mansfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Butcher's Run Films]]''
| izplatītājs              = ''[[October Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|12|17|}}
| ilgums                   = 131 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/apostle-1997|title=The Apostle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 13, 2019|archive-date={{dat|2019|05|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190513164817/https://www.bbfc.co.uk/releases/apostle-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]5 miljoni
|ienākumi                  = [[Dolārs|$]]19,9 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=apostle.htm|title=The Apostle|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Apustulis''' ({{val|en|The Apostle}}) ir 1997. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Roberts Djuvals]]. Citas lomas filmā atveido [[Farra Foseta]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Džons Bīslijs]], [[Džūna Kārtere Keša]] un [[Miranda Ričardsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|12|17||bez}}. Djuvals tika nominēts [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]i nominācijā "[[Labākais aktieris galvenajā lomā (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais aktieris galvenajā lomā]]".

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Vašingtonas Nacionālā katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = WashingtonNationalCathedralHighsmith15393v.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Vašingtona
| location              = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| geo                   =
| latd  = 38 | latm  = 55 | lats  = 50.05 | latNS  = N
| longd = 77 | longm =  4 | longs = 15.13 | longEW = W
| religious_affiliation = [[Episkopālā baznīca]]
| district              =
| consecration_year     =
| status                = [[Katedrāle]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          = yes
| architect             = [[Džordžs Frederiks Bodlijs]]
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1907
| year_completed        = 1990
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1974|5|3|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = 74002170
}}
}}
'''Vašingtonas Nacionālā katedrāle''' ({{val|en|Washington National Cathedral}}) ir [[anglikāņi|anglikāņu]] [[Episkopālā baznīca|Episkopālās baznīcas]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] galvaspilsētā [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Ēka ir būvēta [[neogotika]]s stilā. Vašingtonas Nacionālā katedrāle ir sestā lielākā katedrāle pasaulē un otra lielākā ASV,<ref>[http://www.nationalcathedral.org/about/allFigures.shtml Washington National Cathedral: All Figures] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110811050322/http://www.nationalcathedral.org/about/allFigures.shtml |date={{dat|2011|08|11||bez}} }} Nationalcathedral.org</ref> kā arī ceturtā augstākā celtne Vašingtonā (tā ir 92 m augsta).<ref name="Cathedral">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cathedral.org/cathedral/discover/archpage0.shtml|title=Washington National Cathedral|publisher=Cathedral.org|accessdate=2008-07-06|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080405225839/http://www.cathedral.org/cathedral/discover/archpage0.shtml|archivedate=2008-04-05}}</ref><ref name="Cathedral2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.emporis.com/en/wm/bu/?id=washingtonnationalcastreetdral-washington-dc-usa|title=Washington National Cathedral|publisher=Emporis.com|accessdate=2008-07-06}}</ref> Katedrāles celtniecība tika uzsākta {{dat|1907|9|29||bez}} un tika pabeigta 83 gadus vēlāk 1990. gadā. 2009. gadā baznīcu apmeklēja apmēram 400 000 tūristu. 2007. gadā katedrāle tika ierindota 3. vietā ''America's Favorite Architecture'' sarakstā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.usatoday.com/travel/destinations/2007-06-21-national-cathedral-dc_N.htm?csp=34|title=National Cathedral celebrates its centennial|work=[[USA Today]]|accessdate={{dat|2012|12|31||bez}}|archive-date={{dat|2009|01|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20090122212608/http://www.usatoday.com/travel/destinations/2007-06-21-national-cathedral-dc_N.htm?csp=34}}</ref>

sentences:
'''Hāgas parks''' ir viens no karaliskajiem nacionālajiem pilsētas parkiem.Tas atrodas [[Stokholma]]s pilsētas pievārtē, ziemeļu pusē, administratīvā atrašanās vieta ir [[Stokholmas lēnis|Stokholmas lēnī]], [[Solna]]s [[Komūna|komūnā]]. Viņš ir To stokholmieši mēdz arī saukt vienkārši par Hāgu, cits nosaukums ir Gustaviānisks parks par godu tā radītājam karalim [[Gustavs III|Gustavam III]], pēc kura iniciatīvas parks tika radīts laika posmā no 1780. līdz 1797. gadam. Parku un tajā atrodošās celtnes ir veidojuši tādi [[arhitekts|arhitekti]] kā Frederiks Magnuss Pīpers, Luīzs Žans Desprezs, Kārlis Kristofers Gjorvels un Ulofs Tempelmans. Parks ir veidots, ietekmējoties no [[angļu parks|angļu parku]] stila veidošanas principiem. Hāgas parkam ir raksturīgas lielas zālāju platības, pusatvērti aploki, kas mijās ar apmežotām platībām.
Šo parku ir apdziedājis un dievinājis [[Zviedrija]]s dziesminieks, [[trubadūrs]] Kārlis Mikaels [[Belmans]], kura patrons bija pats karalis Gustavs III.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Vienkāršākā silāna struktūrformula

Silāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Silīcija tetrahidrīds,
 silīcija hidrīds,
 monosilāns,
 silikāns
|           CAS numurs = 7803-62-5
|      ķīmiskā formula = SiH4
|              molmasa = 32,12
|              blīvums = 0,7 g/ml (šķidrums)
 1,342 kg/m3 (gāze)
|  kušanas temperatūra = 88 K (−185 °C)
| viršanas temperatūra = 161 K (−112 °C)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lēna hidrolīze
|                 citi =
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-alanīna struktūrformula

L-alanīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO2
|molmasa=89,1
|blīvums=1401
|kušanas temperatūra=297 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sublimējas
|izoelektriskais punkts=6,11
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Cortese''''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Spēle
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|109,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0119174/?ref_=bo_rl_ti|title=The Game (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|2}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1997|9|12}}
| izplatītājs = * ''[[PolyGram Films]]''
| studija = * ''[[Propaganda Films]]''
| operators = [[Heriss Savidess]]
| oriģinālnos = ''The Game''
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šons Penns]]
* [[Džeimss Rebhorns]]
* [[Debora Kara Ungere]]
* [[Pīters Donats]]
* [[Kerola Beikere]]
* [[Armīns Millers-Štāls]]
| scenārijs = * [[Džons Brankato]]
* [[Maikls Feriss]]
| producents = * [[Stīvs Golins]]
* [[Sīns Čafins]]
| režisors = [[Deivids Finčers]]
| žanrs = trilleris, mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The Game film poster.jpg
| imdb =
}}'''"Spēle"''' ({{Val|en|The Game}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trilleris. Filmas režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šons Penns]], [[Džeimss Rebhorns]], [[Debora Kara Ungere]], [[Pīters Donats]], [[Kerola Beikere]] un [[Armīns Millers-Štāls]].

sentences: '''Monogrāfija''' ir [[Zinātne|zinātnisks]] darbs [[grāmata]]s formā, kurā padziļināti pētīta viena tēma vai vairākas cieši saistītas tēmas. Monogrāfijā tiek apkopota un analizēta literatūra par pētāmo tēmu un parasti tiek izvirzītas jaunas hipotēzes, teorijas, koncepcijas, kas veicina zinātnes attīstību.

sentences: {{cita nozīme|deju|latviešu mūzikas grupu|Menuets (grupa)}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pjērs Abelārs
|     vārds_orig = Pierre Abélard
|         attēls = Abelard and Heloise.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 1079. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Palē ciemā pie [[Nante]]s, [[Bretaņa|Bretaņā]]
([[Atlantijas Luāra]], [[Nantes apgabals]], {{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1142
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 21
|        m_vieta = sv. Markela klosterī pie ''Chalon-sur-Saône''
([[Sona un Luāra]], {{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Saums'''<ref>{{Grāmatas atsauce |author= Hiršs I., Hirša S. |title= Reliģisko terminu vārdnīca |location= Rīga |publisher= Kristīgās vadības koledža |year= 2008 |page= 160 |url= http://hirss.lv/wp-content/uploads/2015/02/religisko-terminu-vardnica.pdf#page=160 |accessdate= {{dat|2019|08|13||bez}} |archiveurl= https://web.archive.org/web/20170712180307/http://hirss.lv/wp-content/uploads/2015/02/religisko-terminu-vardnica.pdf#page=160 |archivedate= {{dat|2017|07|12||bez}} }}</ref> ({{val|ar|صوم}}, ''ṣawm'' — ‘gavēnis’), arī '''uraza''',<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Svešvārdu vārdnīca |location= Rīga |publisher= [[Jumava]] |year= 1999 |volume= 3. izdevums}}</ref> ir [[gavēšana]], ko [[musulmaņi]] ievēro [[ramadāns|ramadānā]], tas ir viens no [[islāma pieci pīlāri|pieciem islāma pīlāriem]]. Pēc ramadāna mēneša sākas [[dzīru svētki]], kuru laikā gavēšana netiek veikta un to uzskata par grēku.

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Parīze—Nica
| current_event = 2021. gada Parīze—Nica
| image         = [[Image:Paris-Nice logo.png]]
| date          = Marts
| region        = {{FRA}}
| localnames    =
| nickname      = Brauciens pretī saulei
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = Daudzdienu sacensības
| organiser     = ''[[Amaury Sport Organisation]]''
| director      = Kristians Prudhomme
| first         = 1933
| number        = 80 (2022. gadā)
| last          =
| firstwinner   = {{flaga|BEL}} [[Alfonss Šeperss]]
| mostwins      = {{flaga|IRL}} [[Šons Kellijs]]<br>(7 reizes)
| mostrecent    = {{flaga|SLO}} [[Primožs Rogličs]]
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Stens Maršs
| color         =
| series        = "[[Dienvidparks|Dienvidparka]]"
| image         =
| caption       =
| first         = [["Dienvidparks" sēriju uzskaitījums#1. sērija - Jēzus pret Frostiju|Jēzus Pret Frostiju]]
| last          =
| creator       = [[Trejs Pārkers]], [[Mets Stouns]]
| portrayer     =
| voice         = [[Trejs Pārkers]]
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = [[skolēns]]
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     = [[Rendijs Maršs]] (tēvs),
 [[Šarona Marša]] (māte),
[[Šellija Marša]] (māsa)
| religion      = Katolis
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences: '''Eiro monētas''' tiek izlaistas astoņās nominālvērtībās. Tās ir tiesīgas izlaist [[Eirozona]]s valstis un Eiropas mikrovalstis, kas izmanto [[eiro]] un ir noslēgušas attiecīgu vienošanos ar [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienību]]. Visām monētām ir vienota aversa puse, bet reversa pusē katra valsts kaļ savus simbolus. Izvēlēto nacionālās puses dizainu valstis nedrīkst mainīt, izņemot monarhijas, kas to var mainīt gadījumā, ja ir jauns monarhs vai reizi 15 gados, lai atjauninātu attēlu atbilstoši izmaiņām esošā monarha izskatā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Anna Freida
|          vārds_orig = ''Anna Freud''
|              attēls = Anna Freud 1957.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Anna Freida 1957. gadā
|             dz_gads = 1895
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Vīne}}
|              m_gads = 1982
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 9
|             m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = Austrija (1895—1946)
Apvienotā Karaliste (1946—1982)
|             tautība =
|             dzimums = S
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[psiholoģija]]
[[psihoanalīze]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = darbi par ''ego'' psiholoģiju
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Okeāna straume''' ir pastāvīga vai periodiska [[ūdens]] plūsma atklātajā [[okeāns|okeānā]] vai [[jūra|jūrā]]. Izšķir pastāvīgas, nepastāvīgas un nepareizas straumes, ūdens virsas un zemūdens straumes, siltās un aukstās straumes.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,
aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C24H32O4S
|              molmasa = 416,57
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

sentences:
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Cesvaines rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Daukstu pagasts}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Ventspils (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ventspils
| native_name =
| settlement_type = Valstspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Ventspilis. Livonijos ordino pilis, 1290 m. 2006-09-22.jpg
| imagesize =
| image_caption = Livonijas ordeņa pils
| image_flag = Flag of Ventspils.svg
| flag_link = Ventspils karogs
| image_shield = LVA Ventspils COA.svg
| shield_link = Ventspils ģerbonis
| image_blank_emblem = Logo of Ventspils.svg
| blank_emblem_type  = [[Logo]]
| pushpin_map = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 23
| lats = 26
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 34
| longs = 24
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 =
| subdivision_name1 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1378]]. gada
| seat_type = Citi<br />nosaukumi
| seat = {{plainlist|
* {{val|liv|Vǟnta}}
* {{val|sv|Windo}}
* {{val|de|Windau}}
* {{val|ru|Виндава}}
* {{val|pl|Windawa}}
}}
| government_type =
| leader_title = Domes priekšsēdētājs
| leader_name = [[Jānis Vītoliņš (politiķis)|Jānis Vītoliņš]] ({{nobr|[[Latvijai un Ventspilij]]}})
| area_total_km2 = 55.4
| area_total_sq_mi =
| area_land_sq_mi =
| area_water_sq_mi =
| area_water_percent =
| area_rank =
| elevation_max_m =
| elevation_max_ft =
| elevation_min_m =
| elevation_min_ft =
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Ventspils}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 6
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-36(01-21)
| website = {{URL|http://www.ventspils.lv}}
| footnotes =
}}
'''Ventspils''' ({{izrunā|'væntspils}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ventasbalss.lv/zinas/sabiedriba/25436-ka-pareizi-jaizruna-ventspils-nosaukums|title=Kā pareizi jāizrunā Ventspils nosaukums?|website=www.ventasbalss.lv|access-date=2022-05-20}}</ref>) ir viena no desmit [[Latvija]]s [[valstspilsēta|valstspilsētām]], liela [[Baltijas jūra]]s [[osta]]s pilsēta. Tās nosaukums cēlies no [[Venta]]s upes, kas plūst cauri pilsētai. Ar gandrīz 33 tūkstošiem iedzīvotāju (2022) Ventspils ir sestā lielākā pilsēta valstī. Ventspils ir nozīmīga ar savu neaizsalstošo [[Ventspils osta|ostu]], galvenais pilsētas ieņēmumu avots pēdējās desmitgadēs bijis tranzīts, kas pēc [[Latvijas neatkarības atgūšana]]s ļāva pilsētai attīstīties, taču samazinās pēdējos gados.

sentences: '''10. aprīlis''' ir gada 100. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (101. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 265 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Butriks''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Glens Beks
| vārds_orig = Glenn Beck
| attēls = Glenn Beck (49279556647) (cropped).jpg
| att_nosaukums = Beks 2019. gadā
| dz_gads = 1964
| dz_mēnesis = 2
| dz_vieta = [[Evereta]], ASV
| dz_diena = 10
| nodarbošanās = Politikas komentētājs, uzņēmējs, radio un televīzijas personība
}}

sentences: {{cita nozīme|vācu kartogrāfu|sengrieķu vēsturnieku|Apiāns}}

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = sārmu metāls
 |       kārtas skaitlis = 19
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = K
 |              atommasa = 39,0983
 |    valences elektroni = [Ar]4s1
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Kālija gabaliņš [[tetrahidrofurāns|tetrahidrofurānā]] un kālija jonu dotā violetā [[liesma]]s krāsa
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1'''
 |   elektronegativitāte = 0,82
 |               blīvums = 856
 |   kušanas temperatūra = 336,53 K (63,38 °C)
 |  viršanas temperatūra = 1032 K (759 °C)
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 7,2{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = (20 °C) 2000
 | Van der Vālsa rādiuss = 275
}}

sentences:
{{eksperts}}
. Tas sastāv no daudziem maziem trijstūriem]]
'''Datorgrafika''' ir [[Datorzinātne|datorzinātņu]] apakšnozare, kurā tiek pētītas vizuālā satura sintezēšanas un manipulācijas metodes. Lai gan datorgrafikas termins visbiežāk tiek saistīts ar [[3D datorgrafika|trīs dimensiju grafiku]], tas ietver arī [[2D datorgrafika|divu dimensiju grafiku]] un attēlu apstrādi. Ir atzīts, ka datorgrafika ir iekļauta dažādās jomās, kas nav tīri skaitļošana, piemēram, inženierzinātnēs, matemātikā, fizikā un mākslā, taču tā no datorzinātņu apakšnozarēm atšķiras ar to, ka ir vizuāla.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kjelldahl|first=Lars|date=June 2004|title=Visual perception in computer graphics courses|url=https://doi.org/10.1016/j.cag.2004.03.015|journal=Computers & Graphics|volume=3|pages=451-456|via=Elsevier Science Direct}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Kena parks.
2010. gada 13. septembris
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-13
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''14. februāris''' ir gada 45. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 320 (321 garajā gadā) diena.

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS = Bāmijānas ielejas arheoloģiskie atradumi
| Image =
| imagecaption =
| State Party = {{flag|Afganistāna}}
| Type = Kultūra
| Criteria = i, ii, iii, iv, vi
| ID = 208
| Region = Āzija un Klusā okeāna reģions
| Year = 2003
| Session = 27.
| Danger = 2003—pašlaik
  |lat_dir = N |lat_deg = 34 |lat_min = 49 |lat_sec = 55
  |lon_dir = E |lon_deg = 67 |lon_min = 49 |lon_sec = 36
| map_type = Afganistāna
}}
'''Bāmijānas Budas statujas''' ({{val|prs|تندیس‌های بودا در بامیان}}, ''tandīshāy-e būdā dar Bāmyān'', {{val|ps|د باميانو بودايي پژۍ}}, ''də Bāmyāno būdāyī paĵəy'',) bija divas milzu [[Buda]]s statujas (viena no tām 55 m augsta, otra — 37 m) [[Kondoza (upe)|Kondozas]] upes ielejā. Tās bija pasaulē lielākās stāvoša Budas statujas.<ref name="teleg">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/asia/afghanistan/1326063/After-1700-years-Buddhas-fall-to-Taliban-dynamite.html|title=After 1,700 years, Buddhas fall to Taliban dynamite|publisher=The Telegraph|accessdate={{dat|2015|1|30||bez}}}}</ref> Daļa no budistu klosteriem Bāmijānas ielejā, [[Afganistāna|Afganistānā]]. 2001. gadā tās uzspridzināja [[Taliban|talibi]], jo uzskatīja tās par pagānu elkiem.<ref name="usa">{{Tīmekļa atsauce|url=http://usatoday30.usatoday.com/news/science/archaeology/2001-03-22-afghan-buddhas.htm|title=Why the Taliban are destroying Buddhas|publisher=Usatoday.com|accessdate={{dat|2015|1|30||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|vienu no ražošanas faktoriem|[[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] grāmatu sēriju|Kapitāls (grāmata)}}
'''Kapitāls''' [[ekonomika]]s teorijā ir viens no trim galvenajiem [[ražošanas faktori]]em. Pārējie divi ir [[zeme]] (plašā nozīmē ar to saprot arī [[izrakteņi|dabīgos izrakteņus]] un citus dabas resursus) un [[strādāšana|darbs]] ([[darbaspēks]]).<ref>Paul A. Samuelson and William D. Nordhaus (2004) Economics, 18th ed.,{{ISBN|978-0-07-287205-7}}</ref>
== Raksturojums ==
Ekonomiskajā praksē ([[uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbībā]]) ar kapitālu (fizisko kapitālu) saprot [[ražošana]]i vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] sniegšanai nepieciešamos [[resurss|resursus]] (fiksētais kapitāls) un [[grāmatvedība|apgrozāmo līdzekļu]] (apgrozāmais kapitāls) kopumu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūlijs Smarods
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = foto no LU Muzeja krājuma
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = [[Jaunrozes pagasts]], "Jaunmelnupes"
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 13
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Pēteris Smarul, Anna Ilze Smarul, dzimusi Kļaviņa
|          brāļi = Alfrēds, Rūdolfs
|          māsas = Marta
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = mikoloģija, fitopatoloģija, augu aizsardzība
|          grāds =
|   darba_vietas = Latvijas Augu aizsardzības institūts
|     akad_amats =
|     alma_mater = Autodidakts
|    pasniedzēji =
|      skolnieki = [[Edgars Vimba]]
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = Latvijas PSR Nopelniem bagātais zinātnes darbinieks (1955)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Jūlijs Smarods''' (1884—1956) bija latviešu [[Mikoloģija|mikologs]], [[Fitopatoloģija|fitopatologs]], [[augu aizsardzība]]s speciālists. Aprakstījis vairāk kā 30 zinātnei jaunu sēņu sugu, pētījis un apkopojis datus par Latvijā sastopamajām rūsas sēnēm, himēnijsēnēm, peronosporāļu, piknīdīju, melanokonāļu, hifomicetāļu, asku sēnēm. Latvijas PSR Nopelniem bagātais zinātnes darbinieks.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Ekotoksikoloģija''' ir [[vides zinātne]]s apakšnozare, kas radās, apvienojot [[toksikoloģija]]s (zinātne par toksiskām vielām) un [[ekoloģija]]s (pētījumu objekts ir atsevišķu organismu kopienas un procesi dabas vidē) pamatatziņas un pētījumu metodes.

sentences: '''Ilūkstes pilsētas pārvalde''' ir [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] pašvaldības pastarpinātas pārvaldes iestāde, kas nodrošina Augšdaugavas novada pašvaldības sniegtos pakalpojumus [[Ilūkste]]s pilsētas teritorijā. Tā atrodas Ilūkstē, [[Brīvības iela (Ilūkste)|Brīvības ielā]] 7.<ref>[https://www.ilukste.lv/administracija/ Pārvalde]</ref>

sentences: {{citas nozīmes|debespusi|Austrumi (nozīmju atdalīšana)|Austrumi}}

sentences: '''Filipīnieši''' ({{val|tl|Mga Pilipino}}, {{val|en|Filipinos}}, {{val|es|Pueblo filipino}}, ''Filipinos'') ir tautu grupa, kas apdzīvo Filipīnu arhipelāgu jeb politiski [[Filipīnas|Filipīnu Republiku]], kas teritoriāli ir gandrīz identiska. Kopējais iedzīvotāju skaits ir aptuveni 103 miljoni, tostarp Filipīnu Republikas iedzīvotāju skaits ir 99,9 miljoni (2010).

sentences: '''Lieldienu ola''' ir [[ola (pārtika)|ola]], kas tiek krāsota un izdekorēta [[kristieši|kristiešu]] svētkos [[Lieldienas|Lieldienās]], lai atzīmētu [[Jēzus augšāmcelšanās|Jēzus augšāmcelšanos]]. Lieldienu olu krāsošana ir tradicionāls rituāls daudzās kultūrās, kur svin Lieldienas. Lieldienu ola ir ne tikai dekorācija, bet arī [[simbols]], kas simbolizē [[pavasaris|pavasara]] sākšanos, dabas mošanos pēc [[ziema]]s un jaunas dzīvības veidošanos. Pasaulē ir daudz dažādu tradīciju, ticējumu un rituālu, kas saistīti ar Lieldienu olām.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Fromholds Martenss
|     vārds_orig = ''Friedrich Fromhold Martens''
|         attēls = Friedrich Fromhold Martens TUL derbe gross.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Portrets apmēram 1880. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1845
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Pērnava]], [[Vidzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Valka]], [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta = [[Pērnava]], [[Pēterburga]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Frīdrihs Vilhelms Martenss, Terēze Vilhelmīne, dzim. Knasta
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katarīna Marija Luīze Tūra
|          bērni = trīs meitas un viens dēls
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas universitāte]], Krievijas Impērijas Ārlietu ministrija
|     alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]]
|        zinātne = starptautiskās tiesības
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Monogrāfija "Civilizēto nāciju starptautiskās tiesības" divos sējumos (1882—1883),  Krievijas Impērijas starptautisko līgumu apkopojums 15 sējumos (1874–1909)
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Auga kalluss ''' ir amorfi [[Augi|auga]] audi, kuri rodas, neorganizēti vairojoties augu šūnām.<ref>Springer Verlag, "Plant Propagation" by Tissue Culture. 2008. </ref> Kalluss tiek definēts arī kā nediferencēto ([[pamataudi|pamataudu]]) šūnu masa. Kalluss var veidoties ievainojuma vietā, kā arī ''in vitro'' kultūrā, dediferencējoties un daloties auga eksplanta šūnām. Kalluss labāk veidojas aktīvās augšanas periodā. Pēc morfoloģiskām īpašībām izšķir blīvus/kompaktus (''compact'') un irdenus (''friable'') kallusus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm|title=Каллус (callus)|website=humbio.ru|access-date={{dat|2017|01|04||bez}}|archive-date={{dat|2016|12|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161214043855/http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:ASV salas]]
[[Kategorija:Havajas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Klusā okeāna salas]]

sentences: '''Minoritāte''' (no {{val|la|minōritās}} — 'mazākums, nepilngadība') jeb '''mazākumgrupa''' ir cilvēku grupa, kas atšķiras no sociālās grupas, kam pieder valdošās sociālās varas pozīcijas sabiedrībā. Terminu lieto gan [[Sociālās zinātnes|sociālajās zinātnēs]], gan [[tiesību zinātne|tiesību zinātnē]]. Tas var būt definēts dažādu valstu normatīvajos aktos.

sentences: '''12. aprīlis''' ir gada 102. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (103. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 263 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Misters Tērners
 | oriģinālnos = ''Mr. Turner''
 |      attēls = Mr Turner poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, drāma
 |    režisors = [[Maiks Lī]]
 |  producents = [[Džordžīna Lova]]
 |   scenārijs = Maiks Lī
 |     aktieri =
* [[Timotijs Spols]]
* [[Dorotija Atkinsone]]
* [[Mariona Beilija]]
* [[Leslija Manvila]]
* [[Pols Džesons]]
* [[Mārtins Sevidžs]]
 |      mūzika = [[Gerijs Jeršons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Film4]]''
* ''[[Focus Features|Focus Features International]]''
* ''[[Lipsync Productions]]''
* ''[[Thin Man Films]]''
* ''[[Xofa Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Entertainment One]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|5|15|Kannu kinofestivāls|2014|10|31|Apvienotā Karaliste|}}
 |      ilgums = 147 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mr-turner-2014|title=Mr. Turner|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 30, 2018|archive-date={{dat|2019|04|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190404171939/http://www.bbfc.co.uk/releases/mr-turner-2014}}</ref>
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=mrturner.htm|title=Mr.Turner (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=August 30, 2018|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190218021214/https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=mrturner.htm|archivedate={{dat|2019|02|18||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Misters Tērners"''' ({{val|en|Mr. Turner}}) ir 2014. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Timotijs Spols]], [[Dorotija Atkinsone]], [[Mariona Beilija]], [[Leslija Manvila]], [[Pols Džesons]] un [[Mārtins Sevidžs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|5|15||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Maskavas metropolitēns
|fona krāsa        = red
|logo              = Логотип метро в системе бренда московского транспорта.svg
|logo izmērs       = 90px
|karte             = Moscow metro map sb.svg{{!}}lang{{=}}en
|valsts            = {{flag|Krievija}}
|pilsēta           = [[Maskava]], [[Maskavas apgabals]]
|atklāts           = 1935. gada 15. maijā
|pabeigts          = 1935. gada februārī
|plānots atklāt    =
|plānots pabeigt   =
|tika plān atklāt  =
|tika plān pabeigt =
|izmaksas          = <!-- izmaksas miljonos latu -->
|kopējais garums   = 360 km<small> (+ 4,7 km viensliedes dzelzceļa līnija, 54 km Maskavas centrālā dzelzceļa līnija)
|līniju skaits     = 14<small> (+ viensliedes dzelzceļa līnija, Maskavas centrālā dzelzceļa līnija)
|staciju skaits    = 212
|pieturu skaits    = <!-- autobuss, trolejbuss, tramvajs -->
|transporta vienīb =
|depo              = <!-- tramvajiem un trolejbusiem -->
|parks             = <!-- autobusiem -->
|pasažieri dienā   = 6,498 miljoni (2016)
|pasažieri gadā    = 2,378 miljardi (2016)
|mājas lapa        = [http://www.mosmetro.ru]
|apakšveidne       =
}}

sentences: '''Sinusu teorēma''' [[trigonometrija|trigonometrijā]] ir [[teorēma]], kas apgalvo, ka [[trijstūris|trijstūrī]] malas ir proporcionālas pretleņķa [[sinuss|sinusiem]]. Matemātiski tas pierakstāms šādi:

sentences: '''Pragmatisms''' ir [[filozofija|filozofiska]] tradīcija, kurā uzskata, ka [[teorija]] jāapvieno ar [[prakse|praksi]]. Tā izveidojās 19. gadsimta beigās, savu lielāko uzplaukumu sasniedza 20. gadsimtu sākumā. Pragmatismā tiek uzskatīts, ka teorijas lietderīgums ir balstīts tajā, kāds ir tās praktiskais pielietojums.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Diciāna struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Diciāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Ciāns, cianogēns, oglekļa nitrīds,
 dicianogēns, skābeņskābes dinitrils,
 nitriloacetonitrils, oksālnitrils,
 oksalilcianīds
|           CAS numurs = 460-19-5
|      ķīmiskā formula = C2N2
|              molmasa = 52,04
|              blīvums = Pie −21 °C 950
|  kušanas temperatūra = -28 °C
| viršanas temperatūra = −21 °C
| šķīdība ūdenī        = 450 ml/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Diciāns''' (bieži saukts vienkārši par '''ciānu'''), arī '''cianogēns''', (CN)2 - bezkrāsaina indīga [[gāze]] ar asu, [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]] līdzīgu [[smarža|smaržu]]. Diciāns sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ierobežoti; labāk šķīst [[spirts|spirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[etiķskābe|etiķskābē]]. Diciāns deg ar ārkārtīgi karstu, violetu liesmu, kam ir sarkana apmale.

sentences:
{{Karoga infokaste
|       Name = Vatikāna
|    Article =
|       Type =
|      Image = Flag of the Vatican City - 2001 version.svg
|   Nickname =
|  Morenicks =
|        Use =
|     Symbol =
| Proportion = 1:1
|   Adoption = 1929. gada 7. jūnijā
|     Design =
|   Designer =
}}
'''Vatikāna karogs''' ({{val|it|Bandiera della Città del Vaticano}}) ir viens no [[Vatikāns|Vatikāna]] oficiālajiem simboliem. Karogs ir taisnstūra formas, malu attiecība ir 1:1. Sastāv no divām vertikālām līnijām  — dzeltenas un baltas, labajā pusē atrodas [[Vatikāna ģerbonis]]. Karogs tika apstiprināts 1929. gada 7. jūnijā, tas ir veidots pēc 1808. gada [[Pāvesta valsts]] karoga parauga.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Kupfers
|          vārds_orig = Karl Wilhelm von Kupffer
|              attēls = Cwkupffer01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Lestene|Lestenē]], [[Kurzemes guberņa]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1902
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta = [[Minhene|Minhenē]], [[Vācijas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Tērbatas, [[Ķīle]]s un [[Kēnigsberga]]s universitātes
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklājis aknu "zvaigžņveida šūnas", kas vēlāk tika sauktas par [[Kupfera šūnas|Kupfera šūnām]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Korintija''' ({{val|grc|Κορινθία}}) ir [[Grieķija]]s vēsturiskais apgabals, kas atrodas [[Peloponēsa|Peloponēsas pussalas]] ziemeļaustrumu daļā. Rietumos Korintija robežojās ar [[Ahaja|Ahaju]] un [[Arkādija (Grieķija)|Arkādiju]], ziemeļaustrumos ar [[Megarīda|Megarīdu]], dienvidos un dienvidaustrumos ar [[Argolīda|Argolīdu]]. Ziemeļrietumos to apskalo [[Korintas līcis]], bet ziemeļaustrumos [[Saroniks]]. Mūsdienās Korintija ir iekļauta [[Peloponēsas perifērija]]s, [[Korintijas nome|Korintijas nomē]] ar galvaspilsētu [[Korinta|Korintu]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Vitauts Ļūdēns
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1937
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = [[Jelgava]], {{LAT}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2010
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 27
|            m_vieta = {{LAT}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[latvieši|latvietis]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Velta Ļūdēna (dz. Freimane)
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        apbalvojumi = [[Triju Zvaigžņu ordenis]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Vitauts Ļūdēns''' (dzimis {{dat|1937|1|28}} [[Jelgava|Jelgavā]], miris {{dat|2010|5|27}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejnieks]] un publicists, pievērsies lirikai un liroepikai, īpašu uzmanību veltījis vēsturei un bērnu dzejai. Sakārtojis [[Edvarts Virza|Edvarta Virzas]] un [[Elza Stērste|Elzas Stērstes]] darbu krājumus.

sentences: '''Galero''' ir viens no katoļu garīdzniecības galvassegu veidiem, ko nēsāja agrāk. Sākotnēji tā bija tikai kardināla galvassega, vēlāk to sāka nēsāt arī citas hierarhijas kārtas garīdznieki.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Valters Caps
|     vārds_orig = ''Walter Zapp''
|         attēls = Valters Caps.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1905
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Rīga]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Biningena]], {{flaga|Šveice}} [[Šveice]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[izgudrotājs]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
{{Inženiera infodaļa
|     inž_nosauk = Konstruktora
|         nozare = fototehnika
|   darba_vietas = [[VEF|Valsts elektrotehniskā fabrikā (VEF)]]
Minox GmbH
|      izglītība = [[autodidakts]]
|       projekti =
|    izgudrojumi = [[Minox]] [[fotoaparāts]]
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Valters Caps''' ({{val-de|Walter Zapp}}; {{Dat VS|{{dat|1905|9|4|N}}|{{dat||8|22|N}}}} — {{dat|2003|07|17|N}}) bija  fototehnikas konstruktors, [[fotoaparāts|fotoaparāta]] "[[Minox]]" izgudrotājs.

sentences:
[[Kategorija:Krievijas Impērijas cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Pedagogi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kāršu skaitītājs
| operators =
| attēls = Card-Counter-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Pols Šreiders]]
| producents =
| scenārijs = Pols Šreiders
| aktieri = * [[Oskars Aizeks]]
* [[Tifānija Hediša]]
* [[Tajs Šeridans]]
* [[Vilems Defo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Card Counter''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|2|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2021|9|10|ASV|2021|11|26|Latvija}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1165460225/|title=
The Card Counter |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kāršu skaitītājs"''' ({{Val|en|The Card Counter}}) ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Šreiders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Oskars Aizeks]], [[Tifānija Hediša]], [[Tajs Šeridans]] un [[Vilems Defo]]. Filmas izpildproducents ir [[Mārtins Skorsēze]].

sentences: [[Artikulatorā fonētika|Artikulatorajā fonētikā]] par [[Līdzskanis|līdzskaņa]] '''artikulācijas vietu''' sauc aktīvā (kustīgā; parasti kāda no [[Mēle|mēles]] daļām) un pasīvā (nekustīgā) artikulētēju saskarsmes vieta [[Balss trakts|balss traktā]] gaisa plūsmas ''noslēgšanas'' brīdi. Kopīgi ar [[Artikulācijas veids|artikulācijas veidu]] un [[Fonācija|fonāciju]] tiek iegūts līdzskaņa raksturīgais skanējums.

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Kanādas sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika Kanādā]]

sentences:
{{Tautas infokaste
| group = Meksikāņi
| flag = [[File:Flag of Mexico.svg|100px]]
| flag_caption = [[Meksikas karogs]]
| image = {{image array|perrow=3|width=100|height=100
| image1 = General Porfirio Díaz.JPG |caption1= [[Porfīrio Diazs]]
| image2 = Tenoch Huerta Q&A festival.jpg |caption2= [[Tenočs Huerta]]
| image3 = Carlos Slim Helú.jpg |caption3= [[Karloss Slims]]
| image4 = Guillermo del Toro in 2017.jpg |caption4= [[Giljermo del Toro]]
| image5 = Generalísimo Miguel Hidalgo y Costilla.png |caption5= [[Migels Idalgo Kostilja]]
| image6 = Emiliano Zapata, 1914.jpg |caption6= [[Emiljano Sapata]]
| image7 = Luis Miguel.jpg |caption7= [[Luiss Migels]]
| image8 = Mex-Kor (21) (cropped).jpg |caption8= [[Karloss Vela]]
| image9 = Salma Hayek-9894.jpg |caption9= [[Salma Hajeka]]
| image10 =
| image11 =
| image12 =
}}
| poptime = '''137.2 miljoni'''<ref>{{cite web |title=Principales resultados de la Encuesta Intercensal 2015 Estados Unidos Mexicanos |url=http://www.inegi.org.mx/est/contenidos/proyectos/encuestas/hogares/especiales/ei2015/doc/eic2015_resultados.pdf |publisher=[[INEGI]] |access-date=9 December 2015 |pages=1 |6=archive |archive-date={{dat|2015|12|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20151210212235/http://www.inegi.org.mx/est/contenidos/proyectos/encuestas/hogares/especiales/ei2015/doc/eic2015_resultados.pdf }}</ref>
| regions = {{Meksika}} 126 014 024<ref name="2020 Census">{{cite web |title=Censo Población y Vivienda 2020 |url=https://www.inegi.org.mx/programas/ccpv/2020/ |website=www.inegi.org.mx |publisher=INEGI |access-date=26 January 2021}}</ref>
| region1          = {{flaga|United States}} [[ASV]]
| pop1             = {{nowrap|[[Mexican Americans|31 798 258]]<ref name=ACS-B05006-2019>{{cite web|url=https://data.census.gov/cedsci/table?t=Place%20of%20Birth&tid=ACSDT1Y2019.B05006&hidePreview=false&vintage=2019|title=B05006 Place of Birth for the Foreign-Born Population in the United States - 2019 American Community Survey 1-Year Estimates|date=1 July 2019 |publisher=[[U.S. Census Bureau]] |access-date=4 February 2021}}</ref>
 }}
| region2          = {{flaga|Canada}} [[Kanāda]]
| pop2             = [[Mexican Canadians|128 480]]<ref name="2016 Ethnic Origin">{{cite web |title=Ethnic Origin, both sexes, age (total), Canada, 2016 Census – 25% Sample data |url=https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2016/dp-pd/hlt-fst/imm/Table.cfm?Lang=E&T=31&Geo=01&SO=4D |website=[[Canada 2016 Census]] |publisher=[[Statistics Canada]] |access-date=30 January 2020 |language=en |date=2019-02-20}}</ref>

| region3          = {{flaga|Spain}} [[Spānija]]
| pop3             = [[Mexican immigration to Spain|61 194]]
| ref3             = <ref name="IME2020Es">{{cite web|title=Mexicanos residentes en España|url=https://www.gob.mx/cms/uploads/attachment/file/684162/Espa_a_mundo20.pdf|publisher=Instituto de los Mexicanos en el Exterior (IME)|archive-url=| archive-date= |access-date=19 December 2021}}</ref>
| region4          = {{flaga|Germany}} [[Vācija]]
| pop4             = [[Mexicans in Germany|41 000]]
| ref4             = <ref>{{Cite web|title= Bevölkerung in Privathaushalten nach Migrationshintergrund im weiteren Sinn nach ausgewählten Geburtsstaaten |url= https://www.destatis.de/DE/Themen/Gesellschaft-Umwelt/Bevoelkerung/Migration-Integration/Tabellen/migrationshintergrund-staatsangehoerigkeit-staaten.html}}</ref>
| region5          = {{flaga|Brazil}} [[Brazīlija]]
| pop5             = [[Mexican Brazilians|21 853]]
| ref5             = <ref>{{Cite web|title=Imigrantes internacionais registrados no Brasil|url=https://www.nepo.unicamp.br/observatorio/bancointerativo/numeros-imigracao-internacional/sincre-sismigra/|access-date=2021-08-20|website=www.nepo.unicamp.br}}</ref>
| langs = [[spāņu valoda|spāņu]], [[Navatlu valoda|navatlu]], [[angļu valoda|angļu]], [[Maiju valodas|maiju]]
| rels = Galvenokārt [[kristietība]], reliģiskās minoritātes ieskaitot:[[Protestantisms]], [[Ateisms]], [[Agnosticisms]]
}}

sentences:
{| style="width:100%; margin:auto; background:transparent;" cellspacing="0" cellpadding="0" valign="top" border="0" |
| style="padding:0 .3em; background-color:white; border:solid 2px #A3B1BF; border-bottom: 0; text-align:center; font-weight:bold;" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads|Ievads]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 2|Iemācies par labošanu]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 3|Izpēti Vikipēdiju]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0.3em; font-size:90%; background-color:#CEE0F2; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Pamācība|Pamācība]]
|}
<div style="border:2px solid #A3B1BF;padding:.5em 1em 1em 1em;border-top:none;background-color:#fff;color:#000">

sentences:
'''Bezgalīgi dilstoša ģeometriskā progresija''' ir [[ģeometriskā progresija|ģeometriskās progresijas]] speciālgadījums, kad  [[kvocients|kvocienta]] [[absolūtā vērtība|modulis]] ir mazāks par 1, tātad, katrs nākamais loceklis ir mazāks par iepriekšējo. Šīs progresijas visu locekļu [[summa|summu]] var aprēķināt pēc formulas:
:<math>\ S = \frac{b_1}{1-q}</math>, kur ''b1'' ir šīs progresijas pirmais loceklis, bet ''q'' - šīs progresijas kvocients. Šo formulu var pamatot, pārveidojot ģeometriskās progresijas ''n'' locekļu summas formulu:
:<math>\ S_n = \frac{b_1 (q^n - 1)}{q-1} = \frac{b_1q^n-b_1}{q-1} = \frac{b_1-b_1q^n}{1-q} = \frac{b_1}{1-q} - \frac{b_1q^n}{1-q}</math>. Tā kā ''q'' modulis ir mazāks par 1, palielinot ''n'' vērtību ''qn'' samazinās, pie [[bezgalība|bezgalīgi lielas]] ''n'' vērtības ''qn'' būs tik bezgalīgi mazs, ka to var pielīdzināt [[nulle]]i. Tātad, var pieņemt, ka <math>\frac{b_1q^n}{1-q} = 0</math> un <math>\ S = \frac{b_1}{1-q}</math>.

sentences: '''Magnetohidrodinamika''' ('''MHD''') ir [[fizika]]s nozare, kas pētī [[Elektriskā strāva|elektrību]] [[Elektrovadītspēja|vadošu]] [[gāze|gāzu]] vai [[Šķidrums|šķidrumu]] mijiedarbību ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]].<ref>B. Rolovs, Mazā fizikas vārdnīca, Rīga: Liesma, 1971. gads, 193. lpp.</ref> Nosaukums veidojies kā trīs šajā nozarē svarīgāko [[jēdziens|jēdzienu]] apvienojums — "magneto" no [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]], "hidro" no [[šķidrums|šķidruma]] un "[[Dinamika (mehānika)|dinamika]]" no [[Mehāniskā kustība|kustības]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Kornēlijs
| vārds_orģ           = ''Cornelius''
| attēls              = 21-St.Cornelius.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 21. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = [[251. gads|251]]. gada marts
| term_beigas         = [[253. gads|253]]. gada jūnijs
| priekštecis         = [[Fabiāns]]
| pēctecis            = [[Lūcijs I]]
| dzim_dati           = dzimšanas datums nezināms
| dzim_vieta          =
| mir_dati            = [[253. gads|253]]. gada jūnijā
| mir_vieta           = [[Čivitavekija]], [[Romas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
[[Datorika|Datorikā]] '''darba pierādījums''' ({{val-en|Proof-of-Work}}) ir ekonomisks pasākums cīņai ar [[pakalpojumatteices uzbrukums|pakalpojumatteices uzbrukumiem]], [[mēstule|mēstulēm]] un citiem uzbrukumiem tīkliem, kur pakalpojuma pieprasītājam tiek likts veikt kādu darbu pirms pakalpojuma saņemšanas, kas parasti tam maksā datora procesora laiku. Konceptu izgudroja [[Sintija Dvorka]] (''Cynthia Dwork'') un [[Moni Naors]] (''Moni Naor'') 1993. gadā un publicēja žurnāla rakstā.<ref>{{Publikācijas atsauce
 | first1 = Cynthia | last1 = Dwork | author1-link = Cynthia Dwork | first2 = Moni | last2 = Naor | author2-link = Moni Naor
 | title = Pricing via Processing, Or, Combatting Junk Mail, Advances in Cryptology
 | journal = CRYPTO’92: Lecture Notes in Computer Science No. 740 | publisher =  Springer | year = 1993 | pages = 139–147
 | url = http://www.wisdom.weizmann.ac.il/~naor/PAPERS/pvp.ps
}}</ref> Termins "Darba pierādījums" pirmo reizi tika lietots [[Markuss Jakobsons|Markusa Jakobsona]] (''Markus Jakobsson'') un ''Ari Juels'' 1999. gada publikācijā.<ref>{{Publikācijas atsauce
 | first1 = Markus | last1 =  Jakobsson | first2 = Ari | last2 = Juels
 | url = http://www.emc.com/emc-plus/rsa-labs/staff-associates/proofs-of-work-protocols.htm
 | title = Proofs of Work and Bread Pudding Protocols
 | journal = Communications and Multimedia Security | pages = 258–272 | publisher = Kluwer Academic Publishers | year =1999
}}</ref> Vēsturisks darba pierādījuma piemērs, kur naudai (maiņas līdzeklim) vērtību piešķir paveiktais darbs, ir [[gliemežvāki|gliemežvāku]] nauda [[Zālamana salas|Zālamana salās]].

sentences: '''Micēlijs''' (no {{val|grc|μύκης}} ''(múkēs)'' — 'sēne') jeb '''sēņotne''' ir [[sēne|sēņu]] organisma paslēptā daļa, kas var atrasties zem [[sūnas|sūnām]], koku mizas, vai vienkārši zemē. Tas ir smalks tīklveida veidojums, veidots no ļoti smalkām pavedienveida [[hifas|hifām]], kas izplešas tālu prom no sēnes [[augļķermenis|augļķermeņa]]. Micēlijs var būt vienšūnas jeb ''rizomicēlijs'' (zemākajām sēnēm) vai daudzšūnu (augstākajām sēnēm). Sēņotne kalpo gan kā barības uzsūcējs, gan arī priekš [[veģetatīvā vairošanās|veģetatīvās vairošanās]]. Primitīvākajām sēnēm micēlija var arī nebūt. Sēņu organisms galvenokārt attīstās no [[sporas|sporām]], kas labvēlīgos apstākļos izdīgst un izveido sēņotni.

sentences:
ir visvairāk Anglijas "Gada galvenais treneris" balvu ieguvējs, un visas balvas ieguva laikā, kad viņš bija [[Manchester United FC|Manchester United]] galvenais treneris. Tagad viņš ir UEFA treneru vēstnieks.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uefa.com/news/0253-0d8055f8b528-566b322fe89a-1000--the-unsackables-europe-s-longest-serving-coaches/|title=The unsackables: Europe's longest-serving coaches|last=Saffer|first=Paul|publisher=UEFA|access-date=7 November 2020|date=21 May 2016}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uefa.com/insideuefa/football-development/news/0225-0e9191e92e37-2d7ab5a03f80-1000--europe-s-top-coaches-convene-in-nyon/|title=Europe's top coaches convene in Nyon|publisher=UEFA|access-date=7 November 2020|date=2 September 2015}}</ref>]]
. Viņš vadīja [[Aston Villa FC|Aston Villa]] no 1886. līdz 1926. gadam, šajā laikā izveidojot klubu kā vienu no veiksmīgākajiem klubiem Anglijā.]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Harvey''''' var būt:
* sieviešu dzimtes uzvārds [[Hārvija]],
* vīriešu dzimtes uzvārds [[Hārvijs]].

sentences: '''Aerobi organismi''' ir [[organismi]], kas spēj eksistēt tikai [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnē un [[dzīvība]]s procesiem nepieciešamo enerģiju iegūst, oksidējot organiskos savienojumus. Vairākums [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]], kā arī daļa [[mikroorganismi|mikroorganismu]], spēj dzīvot tikai vidē ar pietiekamu skābekļa koncentrāciju. Šādus organismus sauc par obligātiem aerobiem. Fakultatīvie aerobi spēj dzīvot arī vidē, kur skābekļa koncentrācija ir niecīga ([[rauga sēne]]s, dažas [[baktērijas]], daži [[tārpi]], [[moluski]]). Dabā robeža starp šīm grupām ir nosacīta.

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Gaviezes pagasts
| karte             = Gaviezes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Gaviezes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Gaviezes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Gavieze
| platība           = 128,9
| iedzīvotāji       = 925<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 925 / 128.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 82
 | lv  = Astoņdesmit divi
}}
'''82 (astoņdesmit divi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[81 (skaitlis)|81]] un [[83 (skaitlis)|83]]. [[Gads|Gada]] astoņdesmit otrā diena ir [[23. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[22. marts]]).

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
'''6 cepuru metode''' ir termins, kuru ieviesis [[Edward de Bono|Edvards de Bono]]. Grāmatas autors Edvards de Bono ir radošās domāšanas pamatlicējs, kas starptautisku atpazīstamību ieguvis ar grāmatu ''Sešas domāšanas cepures'' <ref>De Bono, E.(2009). Sešas domāšanas cepures, Zvaigzne ABC, Rīga</ref> ''Sešas domāšanas cepures'' ir Edvarda de Bono radīta domāšanas efektivitātes uzlabošanas metode. Galvenās grūtības, ar ko cilvēks saskaras domāšanas procesā, ir apjukums, jo vienlaicīgi tiek iesaistītas emocijas, informācija, loģika, cerības, radošais gars. Šo sadursmes procesu var pielīdzināt žonglēšanai ar pārāk daudzām bumbiņām. Edvards de Bono piedāvā vienkāršu risinājumu – cilvēks vienlaicīgi nevar darīt vairākas lietas, tāpēc ir jānošķir emocijas no loģikas, radošums no informācijas un pozitīvā domāšana no kritikas. Sešu domāšanas cepuru metodi visveiksmīgāk var izmantot grupā, jo tad tiek iesaistīta katra grupas dalībnieka zināšanas, pieredze un spējas, kas virzītas uz konkrētas problēmas atrisinājumu. <ref>''De Bono, E.(1985). Six Thinking Hats: An Essential Approach to Business Management. Little, Brown, & Company.''</ref>

sentences:
'''Sibīrijas federālais apgabals''' ir viens no [[Krievijas federālie apgabali|Krievijas federālajiem apgabaliem]]. Tas atrodas [[Krievijas Federācija]]s vidusdaļā. Izveidots 2000. gada 13. maijā. Tas aizņem 4 361 800 km2 lielu platību un tajā dzīvo 17 178 298 iedzīvotāju. Apgabala teritorijā atrodas 132 pilsētas.
2018. gadā Burjatijas republiku un Aizbaikāla novadu pievienoja Tālo Austrumu federālajam apgabalam.

sentences: '''Ampēra institūts''' ({{val-fr|l'institut Ampère}}) jeb '''Ampēra iniciatīva''' (''l'initiative Ampère'') ir [[Latvija]]s un [[Francija]]s zinātnieku projekts par kopīga [[magnetohidrodinamika]]s pētījumu centra izveidi [[Salaspils|Salaspilī]].

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi =
|valsts = [[Grieķija]]
|reģions =
|pilsēta =
|piens = [[aita]]s<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:190 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=186.—187 |accessdate={{dat|2019|08|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:190 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref> un līdz 30% [[kaza]]s piena<ref name="Sēnele"/>
| pasterizēšana  = 72—74°C 15—20s<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tekstūra     = mīksts, no krēmīga līdz drupenam (atkarībā no tauku satura)<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    = Vismaz 2 mēnesī<ref name="Sēnele"/>
| sertifikācija     = [[Aizsargāts cilmes vietas nosaukums|ACVN]] 2002
}}
'''Feta''' ({{val|el|φέτα}} (''féta'') — 'šķēle') ir sālījumā nogatavināts mīkstais [[siers]] ar baltu krāsu un viegli rūgtenu garšu. Feta ir populārākais siers [[Grieķija|Grieķijā]], kur tas veido 70% no visa sieru patēriņa. Fetu tradicionāli gatavo no [[aita]]s piena,<ref name="Ozola, Ciproviča"/> bet atļauts pievienot līdz 30% [[kaza]]s piena. Fetai līdzīgi sieri ir [[brinza]], [[panirs]] un [[halūmi]].<ref name="Sēnele">{{Laikraksta atsauce |author=Jolanta Sēnele |title= Feta — aitu ganu siers. Ar fetaki tam nav nekāda sakara |date= 2011. gada 7. oktobris |publisher= [[Diena (laikraksts)|Diena]] |url= https://www.diena.lv/raksts/sodien-laikraksta/feta-aitu-ganu-siers.-ar-fetaki-tam-nav-nekada-sakara-13907703 |accessdate= 2013. gada 12. augustā}}</ref>

sentences: '''Hipotenūza''' ir taisnleņķa [[trijstūris|trijstūra]] mala, kas atrodas pretī taisnajam leņķim (skat. attēlu).

sentences: '''Lietus mežs''' ir [[mežs]], kuram raksturīgs augsts [[nokrišņi|nokrišņu]] daudzums. Minimālajam [[nokrišņu daudzums|nokrišņu daudzumam]] ir jābūt lielākam par 2000 mm gadā. Lietus mežus iedala [[mitrais tropu mežs|mitrajos tropu mežos]] un [[mērenais lietus mežs|mērenajos lietus mežos]]. Galvenā atšķirība starp tropiskajiem un mērenajiem lietus mežiem ir [[ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] grādos; tropiskie lietus meži ir tuvāk [[ekvators|ekvatoram]], bet mērenie atrodas [[mērenā josla|mērenajā joslā]]. Lietus meži atrodas [[Āzija|Āzijā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Amerika|Amerikā]], [[Centrālā Āfrika|Centrālajā]] un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]]. Lielākais lietus mežs pasaulē ir [[Amazones lietus mežs]], kas atrodas [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Lietus meži ir pasaules sarežģītākās ekosistēmas. Kaut gan lietus meži aizņem tikai 6% no [[Zeme|planētas]] virsmas, tie satur vairāk nekā pusi visas pasaules augu un dzīvnieku sugu - [[liāna]]s, [[orhideju dzimta|orhidejas]], [[gumijkoks|gumijkoki]], [[zeltainais lauvpērtiķis|zeltainie lauvpērtiķi]], [[morfīds|morfīdi]], [[koats|koati]], [[kāpelētājvarde]]s, [[sliņķi]], [[boa]] čūskas, [[iguāna]]s, [[jaguārs|jaguāri]], [[lemuri]], [[tapiri]], [[tukans|tukani]] u.c.

sentences:
'''20. janvāris''' ir gada 20. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 345 dienas (346 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Aļģis]], [[Aļģirds (vīrieša vārds)|Aļģirds]], [[Oļģerts]], [[Orests]]

sentences:
{{līdzīgs|Dzimumloceklis}}
'''Loceklis''' jeb '''ekstremitāte''' (no {{val|la|extrēmitās}} — 'robeža, gals') [[anatomija|anatomijā]] ir ķermeņa ārējā daļa vai dabīgs tā pagarinājums, kas izvirzās ārā no [[organisms|organisma]] ķermeņa, piemēram, [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieka]] [[roka]] vai [[aste]]. Pie locekļiem tiek pieskaitīti [[kukaiņi|kukaiņu]] [[taustekļi]], mutes daļas ([[apakšžoklis]], [[augšžoklis]]), [[spārni]], [[žaunas]], [[kāja]]s, dzimumorgāni, [[aste]] un citas [[homoloģija|homoloģiskas]] no ķermeņa [[segments (bioloģija)|segmenta]] izvirzītas daļas.{{nepieciešama atsauce}}

sentences: 1938. gada 31. janvāra lēmums līdz 15. aprīlim pagarināt [[NKVD nacionālās operācijas]] poļu, latviešu, vācu, igauņu, somu, grieķu, irāņu, [[Harbina|harbiniešu]], ķīniešu un rumāņu "spiegu-diversantu kontingenta" sagrāvei ar [[Josifs Staļins|Josifa Staļina]], [[Vjačeslavs Molotovs|Vjačeslava Molotova]], [[Lazars Kaganovičs|Lazara Kaganoviča]], [[Kliments Vorošilovs|Klimenta Vorošilova]], [[Anastass Mikojans|Anastasa Mikojana]] un [[Vlass Čubars|Vlasa Čubara]] parakstiem]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hlormetāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3Cl
|molmasa=50,49
|blīvums=2,1
|kušanas temperatūra=-98 °C
|viršanas temperatūra=-24 °C
}}
'''Hlormetāns''' (metilhlorīds, CH3Cl) ir vienkāršākais hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos hlormetāns ir bezkrāsaina, viegli uzliesmojoša [[gāze]] ar saldenu smaržu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=H2O2
|molmasa=34
|blīvums=1400
|kušanas temperatūra=262,15 K (-11 °C)
|viršanas temperatūra=423,35 K (150,2 °C)
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Valsaja
| native_name    =  ''Hvalsey''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Hvalsey Church 2014 02.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Valsajas apmetnes drupas
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 60.828611 | latNS  = N
| longd = 45.782778 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Kakortoka]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 10. gadsimts
| abandoned      = 15. gadsimts
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kujatā Grenlande: skandināvu un inuītu lauksaimniecība ledus vairoga malā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2017 <small>(41. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1536 1536]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DEN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Valsaja''' ({{val|dk|Hvalsey}}) ir [[Grenlande]]s [[vikingi|vikingu]] apmetnes drupas salas dienvidos uz ziemeļaustrumiem no mūsdienu [[Kakortoka]]s. Valsaja ir vienas no vislabāk saglabātajām vikingu apmetņu atliekām Grenlandē, sevišķi atzīmējamas [[Valsajas baznīca|Valsajas baznīcas]] drupas. Pēc [[sāga|sāgu]] ziņām, apmetni nodibinājis [[Ēriks Rudais|Ērika Rudā]] tēvocis. 14. gadsimtā tā piederēja Norvēģijas karalim. Valsajas baznīcā 1408. gadā notika kāzas, kas ir pēdējais dokumentētais notikums Grenlandes vikingu vēsturē. 15. gadsimta vidū neskaidru iemeslu dēļ vikingu apmetnes Grenlandē iznīka.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Aiviekste (nozīmju atdalīšana)|Aiviekste}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Aiviekste
|attēls=Aiviekste pie iztekas no Lubānas ezera 2002-05-04 - panoramio.jpg
|paraksts=Aiviekste pie iztekas no [[Lubāns|Lubāna]]
|garums=114
|kritums=26,9
|baseins=9160
|gada_notece=1,81
|izteka=[[Lubāns]]
|ieteka=[[Daugava]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Pededze]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=48 | sāk_plat_s=58 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=54 | sāk_gar_s=28 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=52 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=30 | iet_gar_EW=E
| vietaskarte = Latvija
| reljefs = jā
}}
'''Aiviekste''' ir [[upe]] [[Latvija|Latvijā]], pēc baseina lielākā [[Daugava]]s pieteka. Aiviekste ir 14. garākā Latvijas upe. Tradicionāli tiek uzskatīts, ka Aiviekste atdala [[Vidzeme|Vidzemi]] no [[Latgale]]s, kaut arī vēsturiski [[Vidzemes guberņa|Vidzemes]] un [[Vitebskas guberņa]]s robeža negāja precīzi pa Aiviekstes upi.

sentences:
s pilsēta Kanādā no putna lidojuma]]
'''Pilsētplānošana''', arī '''pilsētbūvniecība''', ir [[apdzīvota vieta|apdzīvoto vietu]] plānojuma un apbūves teorija un prakse. Pilsētplānošana ir dizaina un noteikumu kopums, kas nosaka vietas fizisko formu, pilsētas ekonomiskās un sociālās funkcijas, un konkrētas vietas šīm aktivitātēm. Tā ir starpdisciplināra nozare, kas balstās uz inženierzinātņu un arhitektūras zināšanām, kā arī uz sociālajām un politiskajām interesēm. Pilsētplānošana nodarbojas gan ar neapbūvētu teritoriju plānošanu, gan arī jau esošo pilsētas daļu revitalizāciju, tā sevī iekļauj mērķu nostādīšanu, datu vākšanu un analīzi, tendenču prognozēšanu, dizanu, stratēģisku domāšanu un publisku apspriešanu<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/urban-planning|title=urban planning {{!}} Definition, History, Examples, Importance, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2022-01-05|language=en}}</ref>. Pilsētplānošanas kā atsevišķas nozares pirmsākumi ir meklējami 20. gadsimta sākumā, un ir atbilde uz tā laika sanitārajiem, sociālajiem un ekonomiskajiem apstākļiem strauji augošās industriālās pilsētās<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.mcgill.ca/urbanplanning/planning|title=About urban planning|access-date=13.11.2020}}</ref>.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Henrijs Kelets
|     vārds_orig = ''Henry Kellett''
|         attēls = Henry Kellett.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = [[Tiperēri grāfiste]], [[Īrija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1875
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Tiperēri grāfiste]], [[Īrija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = virsnieks, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Henrijs Kelets''' ({{val|en|Henry Kellett}}; dzimis {{dat|1806|11|02}}, miris {{dat|1875|3|1}}) bija [[Lielbritānija|britu]] kara flotes virsnieks, okeanogrāfs un polāro jūru kuģotājs.<ref>[http://www.biographi.ca/en/bio.php?id_nbr=5072 Dictionary of Canadian Biography. KELLETT, Sir HENRY]</ref>

sentences:
{{Cat main|Panamas kanāls}}
{{Commons cat|Panama Canal}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Julimara Rohasa
 |      vārds_orig = ''Yulimar Rojas''
 |          attēls = Yulimar Rojas - Triple saut Femmes (48614911652) (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Julimara Rohasa 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1995|10|21}}
 |         dz_viet = {{vieta|Venecuēla|Barselona|2s=Barselona (Venecuēla)}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Venecuēla}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=192}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=72}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 15,74 m ([[Pasaules rekordi vieglatlētikā|PR]])
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = j
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|Trīssoļlēkšana}}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=2016|teksts=Riodežaneiro 2016}}|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|[[2016. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Portlenda 2016]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2018. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Birmingema 2018]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Belgrada 2022]]|Trīssoļlēkšana}}
}}
'''Julimara Andrea Rohasa Rodrigesa''' ({{val|es|Yulimar Andrea Rojas Rodríguez}}; dzimusi {{dat|1995|10|21}}) ir [[Venecuēla]]s [[vieglatlēte]], startē [[trīssoļlēkšana]]s sacensībās. [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|Pasaules rekordiste]] (15,74 m 2022. gadā), olimpiskā čempione un četrkārtēja pasaules čempione šajā disciplīnā.

sentences:
{{cita nozīme|upi|departamentu|Ardēša}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ardēša
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Ardèche
| attēls            = 0020_Pont_d'Arc_-_Ardèche.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Arkas tilts pār Ardēšu
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Vivarē kalni]] ([[Centrālais masīvs]])
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rona]]
| sāk_plat_d=44 | sāk_plat_m=42 | sāk_plat_s=01 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=04 | sāk_gar_m=02 | sāk_gar_s=42 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=44 | iet_plat_m=15 | iet_plat_s=52 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=04 | iet_gar_m=38 | iet_gar_s=52 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 125,1
| iztekas_augstums  = 1 430
| ietekas_augstums  = 45
| kritums           =
| caurtece          = 65
| gada_notece       =
| baseins           = 2 376
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Pozitīvā psiholoģija''' pēta apstākļus, kas veicina cilvēku, grupu un iestāžu optimālu darbību.<ref name="GableHaidt2005">{{Publikācijas atsauce|last=Gable|first=S. L.|last2=Haidt|first2=J.|year=2005|title=What (and why) is positive psychology?|journal=Review of General Psychology|volume=9|issue=2|pages=103–110|doi=10.1037/1089-2680.9.2.103}}</ref> Tā pēta "pozitīvu subjektīvu pieredzi, pozitīvas individuālās iezīmes un pozitīvas institūcijas... tās mērķis ir uzlabot [[dzīves kvalitāte|dzīves kvalitāti]]."<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/quality-of-life|title=Quality of Life|last=Jenkinson|first=Crispin|website=[[Encyclopedia Britannica]]|access-date=2021-03-06|date=2020-05-06|language=en}}</ref>

sentences: '''"Mēs"''' ir [[Jevgeņijs Zamjatins|Jevgeņija Zamjatina]] 1920. gada [[Antiutopija|antiutopisks]] [[romāns]]. [[Padomju Savienība|PSRS]] tas tika aizliegts līdz 1988. gadam kā "ideoloģiski naidīgs" un "apmelojošs" darbs. Romāns pilnībā  tika publicēts pirmo reizi [[Angļu valoda|angļu]] valodā 1924. gadā. Emigrantu Čehova izdevniecība 1952. gadā izdeva pilnu versiju [[Krievu valoda|krievu]] valodā. Romāns ietekmējis daudzu slavenu 20. gadsimta rakstnieku, tostarp [[Oldess Hakslijs|Oldesa Hakslija]], [[Džordžs Orvels|Džordža Orvela]], [[Kurts Vonnegūts|Kurta Vonnegūta]] un [[Vladimirs Nabokovs (rakstnieks)|Vladimira Nabokova]] daiļradi.

sentences:
{{cita nozīme|dzīvnieku|pilsētu|Tegu}}
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Octodon Degus fr.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Mammalia
|    klase_lv = Zīdītāji
|       kārta = Rodentia
|    kārta_lv = Grauzēji
|      dzimta = Octodontidae
|   dzimta_lv = Degu dzimta
|       ģints = Octodon
|    ģints_lv = Degu ģints
|        suga = Octodon degus
|     suga_lv = Degu
|    binomial = Octodon degus <small>([[Juan Ignacio Molina|Molina]], 1782)</small>
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Funkcionālisms''' ir [[psiholoģija]]s virziens, kas uzskatīja, ka jāpēta [[psihe]]s funkcijas, nevis apzinātās pieredzes struktūra.

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dagdas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Dagdas katolu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Dagdas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Dagdas katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 05  | lats  = 36  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 32  | longs = 25  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Krāslavas novads]], [[Dagda]]
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1741. gads|1741]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Pāvils Odiņš
| website               = [http://www.catholic.lv/dagda/index.html www.catholic.lv/dagda.lv]
| architecture_style    = korintiešu [[baroks]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1741. gads|1741]]
| length                = 38m
| width                 = 28m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = akmens mūra
}}
'''Dagdas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub473 |access-date={{dat|2012|01|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub473 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] pilsētā [[Dagda|Dagdā]], Alejas ielā 2. Dievnams ir valsts [[arhitektūra]]s piemineklis. Baznīcas vēsture saistīta ar [[jezuīti|jezuītu]] misiju Latgalē un [[Hilzeni|Hilzenu]] dzimtu.

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Vahanu valoda
|nativename=''x̌ik zik''
|pronunciation=
|states={{PAK}},
{{AFG}},
{{TJK}},
{{CHN}}
|speakers= 50—75 tūkstoši
|familycolor=Indoeiropiešu
|fam1=[[Indoeiropiešu valodas|Indoeiropiešu]]
|fam2=[[Indoirāņu valodas|Indoirāņu]]
|fam3=[[Irāņu valodas|Irāņu]]
|fam4=[[Austrumirāņu valodas|Austrumirāņu]]
|agency=
|script = [[Arābu alfabēts]], [[kirilica]], [[latīņu alfabēts]]
|nation=
|iso1= ''nav''
|iso2= ''nav''
|iso3=wbl
|map           =
}}
'''Vahanu''' jeb '''vahi valoda''' ir [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu saimes]] [[austrumiraņu valodas|austrumirāņu]] atzara valoda, kurā runā galvenokārt [[vahani]] to kompaktos apdzīvotības areālos [[Pamirs|Pamira]] dienvidos un [[Hindukušs|Hindukuša]] ziemeļaustrumos. Valodu prot no {{nobr|50 000}} līdz {{nobr|75 000}} cilvēku.<ref>[http://www.ethnologue.com/language/wbl Ethnologue. Wakhi]</ref> Lai arī vahanu apdzīvotais pamatareāls ir [[Pandža]]s un tās satekupju [[Pāmira]]s un [[Vāhāna]]s ielejas uz [[Afganistāna]]s un [[Tadžikistāna]]s robežas, lielākais valodas pratēju kopums dzīvo [[Pakistāna]]s ziemeļos. Līdz nesenam laikam vahanu valodai nebija savas rakstības, bet mūsdienās Afganistānā izstrādāta rakstība uz [[arābu alfabēts|arābu alfabēta]] pamata, Tadžikistānā kopš 2001. gada — [[kirilica]]s, bet Pakistānā tiek izstrādāta rakstība [[latīņu alfabēts|latīņu alfabētā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://gojal.net/languages_wakhi_%20alphabets.htm |title=Wakhi Rasmulxat |access-date={{dat|2015|02|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120214143742/http://www.gojal.net/languages_wakhi_%20alphabets.htm |archivedate={{dat|2012|02|14||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Uzkopšana
| attēls                   =  Sunshine cleaning.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sunshine Cleaning''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Kristīne Džefsa]]
| producents               =
* [[Marks Turtltobs]]
* [[Džebs Brodijs]]
* [[Glenna Viljamsone]]
| scenārija autors         = [[Megana Hollija]]
| galvenajās lomās         =
* [[Emilija Blanta]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Džeisons Spevaks]]
* [[Mērija Linna Rejskuba]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Alans Ārkins]]
| mūzika                   =
* [[Sjūzana Džeikobsa]]
* [[Maikls Penns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Big Beach]]''
| izplatītājs              = ''[[Overture Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|2009|3|13|ASV}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/sunshine-cleaning-2008|title=Sunshine Cleaning|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sunshinecleaning.htm|title=Sunshine Cleaning (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 14, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Uzkopšana"''' ({{val|en|Sunshine Cleaning}}) ir 2008. gada drāma, kuras režisore ir [[Kristīne Džefsa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Emilija Blanta]], [[Eimija Adamsa]], [[Džeisons Spevaks]], [[Mērija Linna Rejskuba]], [[Stīvs Zāns]] un [[Alans Ārkins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ulugbeks
|     vārds_orig =
|         attēls = Ulug Bey.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1394
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Soltānīje]], [[Timurīdu dinastija|Timurīdu]] [[Irāna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1449
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Samarkanda]], [[Timurīdu impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Uzbeks
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Astronomija]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Šišaldins
| Nosaukums2       = ''Shishaldin''
| Photo            = Shishaldin.jpg
| Paraksts         = Šišaldins 2004. gadā
| Augstums         = 2857
| Relatīvais_augstums = 2857
| karte            = Aļaska#Ziemeļamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd= 54 |latm= 45 |lats=21 |latNS= N
| longd= 163 |longm= 58 |longs= 03 |longEW= W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|ASV|Aļaska|Unimaka}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2020|1|3}}
| First ascent         = 1932 (Dž. Patersons)
}}

sentences:
par gada labāko peldētāju pasaulē ticis atzīts septiņas reizes]]
'''Gada labākais peldētājs''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] žurnāla ''Swimming World Magazine'' pasniegtā balva gada labākajam peldētājam septiņās dažādās kategorijās: labākais peldētājs pasaulē, [[Amerika|Amerikā]], [[Eiropa|Eiropā]], ''Pacific Rim'' reģionā, [[Āfrika|Āfrikā]], atklātajos ūdeņos un starp invalīdiem. Katrā nominācijā balva tiek pasniegta vīriešiem un sievietēm. Tā tiek pasniegta kopš 1964. gada.

sentences:
{{noformējums+}}
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Inga Pizāne
| attēls = Inga Pizāne.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1986
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 12
| dz_vieta = [[Krāslava]], [[Latvijas PSR]]
| dzīves_vieta = [[Rīga]]
| nodarbošanās = dzejniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = [[2003]]—pašlaik
| žanri = dzeja, proza
| apbalvojumi = [[Ojāra Vācieša prēmija]] 2020
| kategorijas = nē
| dzimums = S
}}

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
 |         name = Ašoka
अशोक
 |        title = Maurju impērijas valdnieks ([[čakravartins]])<ref name="Fogelin2015"/><ref name="Kleiner2015"/>
 |        image = Indian_relief_from_Amaravati,_Guntur._Preserved_in_Guimet_Museum.jpg
 |      caption = 1. gadsimtā p.m.ē. vai 1. gadsimtā izgatavots cilnis, kura centrā atrodas figūra, kas attēlo Ašoku
 |   succession = [[Maurju impērija|Maurju imperators]]
 |        reign = aptuveni no 268. līdz 232. gadam p.m.ē.<ref name="Singh"/>
 |   coronation = 268. gadā p.m.ē.<ref name="Singh"/>
 |  predecessor = [[Bindusara]]
 |    successor = [[Dašaratha]]
 |  othertitles = ''Devanampriya'', ''Priyadarshin''
 |   birth_date = 304. gadā p.m.ē.
 |  birth_place = [[Pataliputra]], [[Patna]]
 |     religion =
 |   death_date = 232. gadā p.m.ē (72 gadu vecumā)
 |  death_place = [[Pataliputra]], [[Patna]]
 |       spouse = [[Asandhimitra]]
 |  spouse-type = Konsorte
 |      spouses = [[Maharani Devi|Devi]]
[[Karuvaki]]
[[Rani Padmavati|Padmavati]]
[[Tišjarakša]]
 |        issue = {{unbulleted list|[[Mahinda]]
| [[Sanghamitra]]
| [[Tivala]]
| [[Kunala]]
| [[Čarumati]]}}
 | spouses-type = Sievas
 |        house = [[Maurju impērija|Maurju dinastija]]
 |       father = [[Bindusara]]
 |       mother = [[Šubhadrangi]]
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = halogēns
|      kārtas skaitlis = 85
|             7. čaula =
|             6. čaula = 7
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = At
|             atommasa = [210]
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p5
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +7, +5, +3, +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,2
|              blīvums = (prognozēts) 6200–6500
|  kušanas temperatūra = 575 K (302 °C)
| viršanas temperatūra = 610 K (337 °C)
}}

sentences:
, [[Austrālija|Austrālijas]]]]
'''Opāls''' ir bezkrāsains, balts, iedzeltens, sarkans, retāk citas krāsas [[dārgakmens]] vai [[pusdārgakmens]], reizumis ar varavīkšņainu lāsmojumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/op%C4%81ls|title=opāls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-02-27}}</ref> Opāli ir [[Silīcija dioksīds|silīcija dioksīda]] forma (SiO2×''n''H2O); to ūdens saturs var svārstīties no 3% līdz 21% no opāla svara, bet parasti tas ir no 6 līdz 10%. Savu amorfo īpašību dēļ tas ir klasificēts kā [[mineraloīds]], nevis [[minerāls]]. Opāli var rasties gandrīz visu veidu [[Ieži|iežu]] plaisās, visbiežāk sastopams [[Limonīts|limonītā]], [[Smilšakmens|smilšakmenī]], [[Riolīts|riolītā]], [[Merģelis|merģelī]] un [[Bazalts|bazaltā]].

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex supina sl14.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex supina|autors=Willd. ex Wahlenb.|suga_lv=Zemais grīslis|suga=Carex supina|ģints_lv=Grīšļi}}'''Zemais grīslis''' ({{val|la|Carex supina}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama dienvidaustrumu [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] zemais grīslis ir sastopams ļoti reti, tikai dažviet [[Daugavpils]] apkaimē — sugas atradnes Latvijā ir tālu ziemeļos no auga izplatības areāla.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Pilsāts
|sugasvārds             = zeme
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val|la|Terra Pilsaten}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = pirms 9. gadsimta
|gads_beigas            = līdz 1253
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              = Sadalīja [[Livonijas ordenis]] un [[Kurzemes bīskapija]]
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Sena_Kursa_13.gs..jpg
|image_map_caption      = Senās Kursas karte 13. gadsimtā
|
|galvaspilsēta          = Mutene vai [[Klaipēda]] (''Caloypede'')
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Nemeja
| native_name    = {{gree|Νεμέα}}
| image          = Temple of Zeus - Nemea, Greece.jpg
| image_size     =
| caption        = Zeva tempļa drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 48| lats = 34| latNS = N
| longd = 22| longm = 42| longs = 38| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolida]]
| type           = Svētnīca
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu
| excavations    = no 1924. gada
| archaeologists = Berts Hills, Karls Blegens
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Nemeja''' ({{val|grc|Νεμέα}}) bija sens [[Zevs|Zeva]] kulta centrs [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, senās [[Kleonas|Kleonu]] pilsētas teritorijas daļa (atradās ~7 km no Kleonām), [[Argolida|Argolidā]]. Mūsdienās atrodas [[Korintijas nome|Korintijas nomē]], [[Grieķija|Grieķijā]]. Blakus arheoloģiskajai zonai dienvidrietumu virzienā atrodas neliels ciems [[Arhaja Nemeja]] (''Αρχαία Νεμέα''), iepriekš saukts Irakliona, savukārt, jaunā [[Nemeja (pilsēta)|Nemeja]] atrodas apmēram 5 km uz rietumiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gerhards Dēterss
|     vārds_orig = ''Gerhard Deeters''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Mālpils|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1961
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Rietumvācija|Ziemeļreina-Vestfālene|Bonna|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valodnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Dēterss un Jūlija Dētersa (dzimusi Freimane)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūlijs}}
'''Grāvītis''' var būt:

sentences: '''Pārstiklošanās temperatūra''' ir temperatūra, ko sasniedzot stāvoklis [[amorfas vielas|amorfam]] vai puskristāliskam materiālam ar amorfām daļām mainās no cieta un salīdzinoši trausla uz gumijveidīgu. To parasti apzīmē ar Tg, un pārstiklošanās temperatūra, ja tāda attiecīgajam materiālam pastāv, parasti ir zemāka par šī materiāla [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] (Tm).

sentences:
([[Citroën Xsara]]) atrodas vadošajā pozīcijā, 2004. gada kvalifikācijā]]
'''Rallijkross''' ir [[Autosports|autosporta]] veids, kas norisinās slēgtā dažādu segumu apļa [[Sacīkšu trase|trasē]] ar speciāli šim sporta veidam sagatavotām sacīkšu [[Automašīna|automašīnām]]. Šis sporta veids lielākoties ir populārs [[Ziemeļvalstis|Ziemeļvalstīs]], [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Beļģija|Beļģijā]], [[Francija|Francijā]] un [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Persiešu valodas stundas
| operators =
| attēls = Persischstunden 2020 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Vadims Perelmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Nauels Peress Biskajarts]]
* [[Larss Eidingers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Persischstunden''
| studija = * ''Hype Film''
* ''LM Media''
* ''ONE TWO Films''
* ''Belarusfilm''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2020|2|22|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2020|9|24|Vācija}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = * {{RUS}}
* {{GER}}
* {{BLR}}
| valoda = * [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Persiešu valoda|persiešu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Persiešu valodas stundas"''' ({{Val|de|Persischstunden}}; {{Val|ru|Уроки фарси}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Krievija]]s, [[Vācija]]s un [[Baltkrievija]]s kara drāmas filma, kuras režisors ir [[Vadims Perelmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nauels Peress Biskajarts]] un [[Larss Eidingers]]. Filmu iedvesmoja vācu rakstnieka [[Volfgangs Kolhāse|Volfganga Kolhāses]] īsais stāsts ''Erfindung einer Sprache''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| autors         = [[Henri Cassini|Cass.]]
| binomial       = Cylindrocline
| attēls         = Cylindrocline lorencei.jpg
| att_nosaukums  = ''[[Cylindrocline lorencei]]''
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Magnoliopsida
| klase_lv       = Divdīgļlapji
| rinda          = Asterales
| rinda_lv       = Kurvjziežu rinda
| dzimta         = Asteraceae
| dzimta_lv      = Kurvjziežu dzimta
| ģints          = Cylindrocline
| ģints_lv       = Cilindroklīnes
| kategorijas = nē
}}
'''Cilindroklīnes''' (''Cylindrocline'') ir [[kurvjziežu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kas iekļauj divas [[Maurīcija]]i [[endēms|endēmas]] [[suga]]s.<ref>[http://www.inaturalist.org/taxa/183900-Cylindrocline iNaturalist: Genus ''Cylindrocline'', a member of Aster Family (Family Asteraceae)]</ref><ref name=tropicos>[http://www.tropicos.org/Name/40019618 Missouri Botanical Garden. Tropicos: ''Cylindrocline'' Cass.]</ref><ref>[http://www.theplantlist.org/tpl/search?q=Cylindrocline The Plant List. A working list of all plant species: ''Cylindrocline''.]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>[http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/browse/tree/id/17217005 Integrated Taxonomic Information System (ITIS). Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist]</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Konstantīns Raudive
|     vārds_orig =
|         attēls =Konstantins_Raudive.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Asūnes pagasts]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Badkrocingene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Zenta Mauriņa]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte]], [[Madrides Universitāte]]
|        zinātne = [[filozofija]], [[parapsiholoģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Elektronisko balsu fenomens
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|vieglatlēti|Liepiņa|Liepiņa}}
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Anita Liepiņa
 |          vārds_orig =
 |              attēls = Valters Kaminskis-Anita Liepina.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Anita Liepiņa kopā ar Valteru Kaminski 2012. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1967|11|17}}
 |             dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Talsi|td=Latvija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = [[latvieši|latviete]]
 |              garums = {{mērvienība|cm=164}}
 |               svars = {{mērvienība|kg=55}}
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{LAT}}
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna = [[Soļošana]]<br />[[Maratons]]
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris = [[Modris Liepiņš]]
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Profesionālā informācija2 ------>
 |  pārstāvētā valsts2 = {{LAT}}
 |       sporta veids2 = [[Orientēšanās]], [[rogainings]]
 |         disciplīna2 =
 |                poz2 =
 |           tvēriens2 =
 |            kar_sāk2 =
 |           kar_beig2 =
 |       kar_sāk_amat2 =
 |      kar_beig_amat2 =
 |           treneris2 =
 |        bij_treneri2 =
 |              trenē2 =
 |          partneris2 =
 |       klubs_sadaļa2 = {{flaga|Latvija}} ''OK Ziemeļkurzeme''
 |        karj spēles2 =
 |         karj cīņas2 =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 3 ({{oss|V=1996}}, {{oss|V=2000}}, {{oss|V=2004}})
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
 |          reģ1_saite =
 |          reģ2_saite =
 |                reģ1 =
 |          reģ_dalība =
 |         reģ_medaļas =
 |        reģ_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = S
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Anita Liepiņa''' (dzimusi '''Anita Stūrīte''' {{dat|1967|11|17}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.latvijaslaudis.lv/users/liepina_anita|title=Gramata21 profils|publisher=Gramata21.lv|accessdate={{dat|2012|6|4||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305000009/http://www.latvijaslaudis.lv/users/liepina_anita|archivedate={{dat|2016|03|05||bez}}}}</ref> [[Talsi|Talsos]])<ref name="lovg">{{LVOG|198}}</ref> ir bijusī [[Latvija]]s [[vieglatlēte]], startējusi [[soļošana]]s sacensībās un garo distanču skriešanā. Pēc aktīvās vieglatlētikas karjeras beigām nodarbojas arī ar [[Orientēšanās sports|orientēšanās sportu]] un [[Rogainings|rogainingu]], kur sasniegusi augstus rezultātus.

sentences: '''Psiholingvistika''' ir [[Psiholoģija|psiholoģijas]] un [[Valodniecība|lingvistikas]] starpzinātne, kas pētī valodu mijiedarbību ar tās lietotāju. Tās būtiskākie jautājumi ir: ''Kā valoda ietekmē domāšanu?'' un ''Kā valodas lietotājs ietekmē valodas attīstību?''. Šie divi jautājumi tad arī nosaka dalījumu psiholoģiskajā un lingvistiskajā psiholingvistikā. Mūsdienās tā ir [[kognitīvs|kognitīvās]] zinātnes nozare.

sentences: '''Smidzinošs lietus''' jeb '''smidzenis''' ir šķidri [[nokrišņi]] ļoti mazu [[ūdens]] pilieniņu veidā ar diametru, kurš mazāks par 0,5 mm. Tie izkrīt diezgan lēni. Sausa virsma lietus laikā paliek slapja ilgākā laika posmā un tā saslapinās vienmērīgi. Nokrītot uz ūdens virsmas, neveido vilnīšus. Smidzinošs lietus sākas un beidzas pakāpeniski, tas nekad nevar sākties strauji. Smidzināt var diezgan ilgi — no vienas stundas līdz pat vienai diennaktij. Lielākoties smidzinošs lietus izkrīt no [[slāņmākoņi]]em. Šajā laikā debesis pilnībā klāj [[mākoņi]] un [[Saule]] nav redzama. Ūdens pilieniņi ir mazi un krīt lēni. Nokrišņu intensitāte smidzeņa laikā ir maza — no 0,05 līdz 0,25 mm stundā.

sentences: '''Starpdiedziņi''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido savītas šķiedraino [[Polipeptīdi|polipeptīdu molekulas]], kuras katros [[Audi|audos]] ir atšķirīgas. To diametrs ir ap 8—11 [[nanometrs|nm]], un tie ir tievāki par [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulītēm]], bet resnāki par [[aktīna diedziņi]]em. Starpdiedziņi balsta [[Šūnas kodols|kodola]] apvalku un plazmatisko [[Šūnas membrāna|membrānu]], kā arī piedalās starpšūnu [[Saišu apvienošana|saišu veidošanā]]. [[Olbaltumvielas]] [[keratīns|keratīna]] diedziņi nodrošina ādas [[Šūna|šūnu]] mehānisko izturību. Starpdiedziņi ir ļoti aktīvi — tie paši savijas un atvijas, ja pie to šķīstošajiem [[enzīmi]]em pievieno [[Fosfāti|fosfātu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|article:DIVL1562|page:89|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 89.lpp.|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=05.10.2021|year=2001}}</ref>

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          =  Grunvaldes kauja
| partof            = [[Poļu–lietuviešu–vācu kari]]em
| image             = Matejko Battle of Grunwald.jpg
| image_size        = 300
| map_type          = Poland
| map_relief        = yes
| map_marksize      = 15
| map_mark          = Big battle symbol.svg
| map_caption       = kaujas vieta mūsdienu Polijas kartē
| caption           = ''[[Grunvaldes kauja (glezna)]]'', autors [[Jans Matejko]] (1878)
| date              = {{Start date|1410|07|15|df=yes}}
| place             = Starp [[Grunvalde (Varmijas-Mazūrijas vojevodiste)|Grunvaldes]] (Grīnfeldes) un [[Ludvigovo]] (Ludvigsdorfas) ciemiem, [[Mazūrija]], [[Polijas Karaliste (1385—1569)|Polijas karaliste]]
| coordinates       = {{coord|53|29|10|N|20|07|29|E|type:event_region:PL|display=title}}
| result            = Poļu–lietuviešu uzvara
| combatant1        = {{plainlist|
* {{Flagicon image|Alex K Kingdom of Poland-flag.svg|size=22px|border=no}} [[Polijas Karaliste (1385—1569)|Polijas karaliste]]
* {{Flagicon image|Grunwald Pogoń Słupy.svg|size=22px|border=no}} [[Lietuvas dižkunigaitija]]
'''Vasaļi, sabiedrotie un algotņi:'''
* {{Flagicon image|Chorągiew Mazowsza.svg|size=22px|border=no}} [[Varšavas hercogiste]]{{sfn|Jučas|2009|p=75}}
* {{Flagicon image|Chorągiew księcia mazowieckiego Siemowita.svg|size=22px|border=no}} [[Plockas hercogiste]]
* {{Flagicon image|Coat of Arms of Belz Principality.svg|size=16px|border=no}} [[Belcas hercogiste]]
* {{Flagicon image|Grunwald Słupsk i Szczecin.svg|size=22px}} [[Pomerānija-Stolpa]]
* {{Flagicon image|Battle Flag of Moldavia (1531).svg|size=25px|border=no}} [[Moldāvija]]{{sfn|Urban|2003|p=138}}
* {{Flagicon image|Alex K Grundwald flags 1410-02.svg|size=22px|border=no}} [[Smoļenska]]{{sfn|Turnbull|2003|p=26}}
* {{Flagicon image|Golden Horde flag 1339.svg|size=22px}} [[Tatāri]] no [[Zelta orda|Zelta ordas]]{{sfn|Turnbull|2003|p=28}}
* {{Flagicon image|Grunwald święty Jerzy.svg|size=22px|border=no}} [[Bohēmieši]]{{sfn|Turnbull|2003|p=26}}
* {{Flagicon image|Odrowazska vlajka.png|size=22px|border=no}} [[Morāvieši]]{{sfn|Turnbull|2003|p=26}}
* {{Flagicon image|Banner of the Duchy of Silesia.svg|size=22px}} [[Silēzieši]]{{sfn|Turnbull|2003|p=26}}
* {{Flagicon image|Coat of arms of Wallachia.jpg|size=16px|border=no}} [[Valahi]]{{sfn|Davies|2005|p=98}}}}
| combatant2        = {{plainlist|{{Flagicon image|Flag of the State of the Teutonic Order.svg|size=22px}} [[Vācu ordenis]]<br>
'''Vasaļi, sabiedrotie un algotņi:'''
* {{Flagicon image|Grunwald święty Jerzy.svg|size=22px|border=no}} uzaicinātie krustneši
* {{Flagicon image|Grunwald Słupsk i Szczecin.svg|size=22px}} [[Pomerānija-Štetina]]
* {{Flagicon image|Grunwald Oleśnica.svg|size=16px|border=no}} [[Ēlas hercogiste]]
* {{Flagicon image|Grunwald Warmia.svg|size=22px}} [[Varmijas vicebīskapija]]
* {{Flagicon image|Grunwald Pomezania.svg|size=20px}} [[Pomesānijas bīskapija]]
* {{Flagicon image|Grunwald Chełmno biskupstwo.svg|size=16px}} [[Kulmas bīskapija]]
* {{Flagicon image|Grunwald Sambia biskupstwo.svg|size=16px}} [[Sambijas bīskapija]]
* algotņi no Eiropas}}
| commander1        = {{plainlist|
* {{Flagicon image|Alex K Kingdom of Poland-flag.svg|size=22px|border=no}} Karalis [[Jagailis]], galvenais komandieris{{sfn|Turnbull|2003|p=26}}
* {{Flagicon image|Alex K Grundwald flags 1410-02.svg|size=22px|border=no}} dižkunigaitis [[Vītauts]], lietuviešu karaspēka komandieris
}}
| commander2        = {{plainlist|
* {{Flagicon image|size=20px|Grunwald Wielki Mistrz1.svg}} virsmestrs [[Ulrihs fon Jungingens]]{{KIA}}
* {{Flagicon image|size=20px|Flag of the Teutonic Order.svg}} Lielmaršals [[Frīdrihs fon Valenrode]]{{KIA}}
}}
| strength1         = 16 000–39 000 karavīru{{sfn|Jučas|2009|pp=57–58}}
| strength2         = 11 000–27 000 karavīru{{sfn|Jučas|2009|pp=57–58}}
| casualties1       = nav zināms
| casualties2       = 203–211 no 270 brāļiem nogalināti
| campaignbox       =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Šelforda tolerances likums''' ir likumsakarība, ko 1913. gadā formulēja amerikāņu zoologs [[Viktors Ernests Šelfords]] (1877-1968), papildinot [[Lībiga minimuma likums|Lībiga minimuma likumu]].<ref>{{laikraksta atsauce|last1=Patten|first1=Bernard|last2=Straškraba|first2=Milan|last3=Jørgensen|first3=Sven|title=Ecosystems emerging. 5: Constraints|journal=Ecological Modelling|date={{dat|2011|8|24||bez}}|volume=222|issue=16|page=2945–2972|url=http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0304380011002274|accessdate={{dat|2016|3|1||bez}}}}</ref> Šī likumsakarība norāda, ka [[Organisms|organisma]] attīstību, [[Vairošanās|vairošanos]] un sastopamību, neatkarīgi no pārējo [[ekoloģiskie faktori|ekoloģisko faktoru]] pieejamības, limitē tas faktors vai faktori, kas ir nepietiekamā daudzumā vai pārsātinātības līmenī<ref>{{laikraksta atsauce|last1=Shelford|first1=Victor|title=Ecological Succession|journal=The Biological Bulletin|date={{dat|1912|7|1||bez}}|volume=23|page=331-370|url=http://datubazes.lanet.lv:2074/science/article/pii/S1470160X06000227?np=y#bib19|accessdate={{dat|2016|3|3||bez}}}}</ref> jeb faktors, kas Šelforda tolerances līknē atrodas vistuvāk [[tolerance]]s diapazona robežai.<ref>{{laikraksta atsauce|last1=Lystsov|first1=Vitali|last2=Murzin|first2=Nikita|title=A strategy for the assessment of continuous and pulsed contaminants in river and estuary ecosystems in the Arctic|journal=Chemosphere|date={{dat|2001|1|1||bez}}|volume=42|issue=1|url=http://ac.els-cdn.com/S0045653500001016/1-s2.0-S0045653500001016-main.pdf?_tid=bb78ce88-e142-11e5-8d7f-00000aab0f01&acdnat=1457011423_d5e1a0485844287290ecaff6ea40861d|accessdate={{dat|2016|3|3||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>
Katram organismam attiecībā pret konkrētu [[Dabiskā vide|vides]] faktoru pastāv noteiktas izturības robežas. Konkrētā [[Dabiskā vide|vides]] faktora vērtības, kas atrodas šajās robežās, sauc par organisma [[tolerance]]s intervālu attiecībā uz šo faktoru. Pārsniedzot tolerances intervāla robežas, organisma turpmākā eksistence vairs nav iespējama.<ref name="Ekologija">{{grāmatas atsauce|last1=Melecis|first1=Viesturs|title=Ekoloģija|date=2011|publisher=LU Akadēmiskais apgāds}}</ref>

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Kanavana slimība''' - deģeneratīva smadzeņu saslimšana, ar kuru pārsvarā slimo bērni no [[aškenazi]] [[Ebreji|ebreju]] ģimenēm, kuru priekšteči nāk no Centrāleiropas un Austrumeiropas. Simptomi parādās vecumā no 3 mēnešiem līdz 6 gadiem: slimnieki nevar paiet un patstāvīgi ēst. Lielākā daļa mirst 10-15 gadu vecumā. 1998. gadā tika fiksēts slimību izraisošais gēns, ''Amerikas ginekologu asociācija'' rekomendēja aškenazi sievietēm pirms lēmuma par grūtniecību veikt gēna testu ''Kanavana slimības fondā'' (kas apvieno slimnieku ģimenes un vāc līdzekļus slimības izpētei un ārstēšanai). 2000. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] bija aptuveni 200 pacientu ar ''Kanavana slimību''.

sentences: '''Starptautiskais standarta seriālizdevuma numurs''' ({{val|en|International Standard Serial Number}}; '''ISSN''') ir unikāls numurs, kas sastāv no astoņām zīmēm, ar ko var identificēt [[periodiskā literatūra|periodikas izdevumu]]. Šis ir starptautiski akceptēts apzīmējums seriālo izdevumu reģistrēšanai un identificēšanai. Parasti numurs ar [[defise|defisi]] tiek sadalīts divos četrzīmju numuros, kurā pēdējais ir kontrolcipars, tas var būt 0—9 vai [[10 (skaitlis)|X]].

sentences:
{{Citas nozīmes|Rīgas pilsētas apkaimi|Berģi|Berģi}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Berģi
|attels             =
|paraksts           = Bonaventūras muiža (klasicisms).
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 5,706 km²
|iedzivotaju_skaits = 2 942 (2018)
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[1. autobusu maršruts (Rīga)|1.]] [[28. autobusu maršruts (Rīga)|28.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =LV-1024
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/bergi/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Fermi paradokss''' ir acīmredzama neatbilstība starp [[varbūtība]]s aprēķiniem par [[ārpuszemes dzīvība|ārpuszemes civilizāciju]] eksistēšanu un zinātnisku pierādījumu trūkumu par kontaktiem ar šādām civilizācijām.

sentences: '''Teksts''' ir mutvārdos izteikts vai rakstveidā fiksēts loģiski strukturēts, funkcionāli vienots jēdzieniski saistītu izteikumu kopums vai atsevišķs izteikums.<ref>Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca, Rīga: Valsts valodas aģentūra, 2007</ref> [[Literatūra|Literatūrā]] teksts ir jebkurš objekts, ko var "lasīt", vai šis objekts ir literārais darbs, ielas apzīmējums, ēku izvietojums pilsētas blokā vai apģērbu stils. Tas ir saskaņots zīmju kopums, kas pārraida kādu informatīvu vēstījumu.<ref>J.Lotman, The Structure of the Artistic Text, 1977</ref> Šis simbolu komplekts tiek uzskatīts par informatīvā ziņojuma saturu, nevis tā fizisko formu vai veidu, kurā tas ir attēlots.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Irish Goat.jpg
|    att_nosaukums = [[Īrijas kaza]]s āzis
|       att_izmērs = 200px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
| apakškārta=Ruminantia
| apakškārta_lv=Atgremotāju apakškārta
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta=Caprinae
|      apakšdzimta_lv=Kazu apakšdzimta
|            ģints = Capra
|         ģints_lv = Kazas
|             suga = C. aegagrus
|          suga_lv = Savvaļas kaza
|           pasuga = C. a. hircus
|        pasuga_lv = Mājas kaza
|         pasuga_r = Kaza
|         binomial = Capra aegagrus hircus
 ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|        sinonīmi = ''Capra hircus''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fabians fon Aderkass
|     vārds_orig = ''Fabian von Aderkas''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = pirms [[1602]]. gada
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Bīsteru muiža (tagad [[Viļķenes pagasts]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1683
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Zviedru Igaunija]]<br />(tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Zviedrijas armijas ģenerālmajors
|        dzimums = V
|         vecāki = Jirgens fon Aderkass
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna fon Tīzenhauzena
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Antalis vulgaris.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Antalis vulgaris}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Scaphopoda
| klase_lv =Lāpstkāji
| iedalījums =
* kārta {{TaksoSaite|Dentaliida|Ilkņveida lāpstkāji}}
* kārta {{TaksoSaite|Gadilida|Mazie lāpstkāji}}
| kategorijas =nē
}}
'''Lāpstkāji''' (''Scaphopoda'') ir [[gliemji|gliemju]] tipa (''Mollusca'') [[dzīvnieki|dzīvnieku]] klase. Tie ir savdabīgi gliemji, kas ieņem starpstāvokli starp [[gliemeži]]em un [[Gliemenes|gliemenēm]], atgādinot vienus un otrus, gan pēc ārēja izskata, gan pēc iekšējās uzbūves. Lāpstkāji ir tikai [[jūra]]s [[organismi]], kas dzīvo tuvu krastam, ierakušies smiltīs vai dūņās.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūlijs}}
'''Biosorbcija''' ir fizikālķīmisks process, kas norāda dabiskas izcelsmes materiāla, piemēram, [[kūdra]]s, spēju vidē saistīt [[piesārņojošās vielas]], tādējādi samazinot šo vielu koncentrāciju konkrētajā vidē (visbiežāk — ūdens vidē, piemēram, [[Notekūdeņi|notekūdeņos]]). Termins tiek lietots ar plašāku un šaurāku nozīmi. Plašākā nozīmē — tā ir spēja bioloģiskas izcelsmes materiāliem saistīt ķīmiskās vielas.<ref>{{grāmatas atsauce | author= Salman, M., Athar, M., Farooq, U. | year= 2015 | title= Biosorption of heavy metals from aqueous solutions using indigenous and modified lignocellulosic materials. Reviews in Environmental Science and Biotechnology, 14 | page= 211-228 | url= https://link.springer.com/article/10.1007/s11157-015-9362-x}}</ref> Šaurākā nozīmē — šī termina lietošana ietver tikai [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] (gan dzīvu, gan nedzīvu) izmantošanu piesārņotu ūdeņu attīrīšanā. Dažas no literatūras avotos norādītajām definīcijām:

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Matanitu Tu-Vaka-i-koya ko Viti
Republic of the Fiji Islands
फ़िजी द्वीप समूह गणराज्य
|    pilnais_valsts_nosaukums = Fidži Salu Republika
|            valsts_nosaukums = Fiji
|               karoga_attēls = Flag_of_Fiji.svg
|            karoga_nosaukums = Fidži karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Fiji.png
|           ģerboņa_nosaukums = Fidži ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Rerevaka na Kalou ka Doka na Tui'' (Bīsties Dieva un godini Karalieni)
|                valsts_himna = ''God Bless Fiji'' (Dievs svētī Fidži)
|               kartes_attēls = LocationFiji.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Suva]]
|latd=18 |latm=10 |latNS=S |longd=178 |longm=27 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[fidžiešu valoda|fidžiešu]], [[angļu valoda|angļu]], [[fidži hindi|hindi]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]] (militāra pārvalde)
|        valsts_galvas_tituls = [[Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Viljaime Katonivere]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Frenks Bainimarama]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Lielās virsaišu padomes priekšsēdētājs|LVP priekšsēdētājs]]
|               valsts_galva3 = [[Ovini Mbokini]]
|       valsts_galvas_tituls4 = [[Lielais Fidži virsaitis]]
|               valsts_galva4 = [[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = [[1970]].g. 10. oktobris
|                 platība_km2 = 18 274
|               platība_rangs = 155
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2018
|          iedzīvotāju_skaits = 926 276
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 161
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 46
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 148
|                     IKP_PPP = 5.29 mld.
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs = 147
|          IKP_PPP_per_capita = 6200
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 90
|                         HDI = 0,743
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 93.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Fidži dolārs]]
|                valūtas_kods = FJD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .fj
|              tālsarunu_kods = 679
|                iso_kods_num = 242
|              iso_kods_alfa2 = FJ
|              iso_kods_alfa3 = FJI
}}

sentences:
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Sigulda (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Sigulda
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Sigulda Totale.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Siguldas viduslaiku pils]] drupas
| image_flag = Flag of Sigulda.svg
| flag_link = Siguldas karogs
| image_shield = Coat of Arms of Sigulda.svg
| shield_link = Siguldas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 09
| lats = 18
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 51
| longs = 28
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Siguldas novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1928. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Citi<br />nosaukumi
| seat = {{val-de|Segewold}}
| area_total_km2 = 18.2
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 11619
| population_as_of = 2019
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2150
| area_code =
| website = {{URL|www.sigulda.lv}}
| footnotes =
}}
'''Sigulda''' ir [[pilsēta]] [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Siguldas novads|Siguldas novada]] centrs. Atrodas [[Gauja]]s krastos, 53 km attālumā no [[Rīga]]s un 36 km attālumā no [[Cēsis|Cēsīm]]. Nozīmīgs [[Latvija]]s [[tūrisms|tūrisma]] centrs. Tās teritorija iekļauj arī senos [[Turaida (Sigulda)|Turaida]]s un [[Krimulda]]s centrus. Viena no latviskākajām pilsētām,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://nra.lv/latvija/247146-noskaidro-kuri-ir-latviskakie-novadi.htm|title=Latviskākās vietas (nra.lv)|last=|first=|access-date=|date=}}</ref> [[iedzīvotāju skaits]] Siguldā pēdējos gados pieaug gan migrācijas, gan arī dabiskā pieauguma rezultātā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Maģiskais Maiks
| attēls                   = Magic Mike.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Magic Mike''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Gregorijs Džeikobss]]
* [[Čenings Teitums]]
* [[Rīds Karolīns]]
| scenārija autors         = Rīds Karolīns
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Alekss Petifers]]
* [[Kodijs Horns]]
* [[Mets Boumers]]
* [[Olīvija Manna]]
* [[Džo Maganielo]]
* [[Metjū Makonahijs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Nick Wechsler Productions]]''
* ''[[Iron Horse Entertainment]]''
* ''[[Extension 765]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|6|24|Losandželosas filmu festivāls|2012|6|29|ASV|}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/magic-mike-2012|title=Magic Mike|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106100938/http://bbfc.co.uk/releases/magic-mike-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=magicmike.htm|title=Magic Mike (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|167,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Maģiskais Maiks XXL]]
| imdb                     =
}}
'''"Maģiskais Maiks"''' ({{val|en|Magic Mike}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Alekss Petifers]], [[Kodijs Horns]], [[Mets Boumers]], [[Olīvija Manna]], [[Džo Maganielo]] un [[Metjū Makonahijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|2|5||bez}}. 2015. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Maģiskais Maiks XXL]]".

sentences: '''10. marts''' ir 69. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (70. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 296 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Benuā''' var būt:

sentences: '''Vērpjamais ratiņš''' jeb vienkārši '''ratiņš''' ir kājminama [[vērpšana]]s ierīce ar samērā lielu ratu, lai savērptu dažādu [[šķiedras|šķiedru]] [[dzija|dziju]] , piemēram, [[vilna]]s, [[zīds|zīda]] vai [[kokvilna]]s. Daudzās kultūrās šī ierīce ir bijusi ļoti nozīmīga, bet mūsdienās tai vairs nav tik lielas nozīmes. Mūsdienās dzijas vērpšanu ir nomainījušas citas tehnoloģijas. Vērpjamajam ratiņam [[amatniecība|amatniecībā]] ir saglabājusies tradicionālā un mākslnieciska elementa nozīme.

sentences:
{{Navbox
| bodyclass = hlist
|name=Jūrgordena
|title=[[Jūrgordena]]
|state=autocollapse
|image=
|group1=Apkārtne
|list1=
* [[Bekholmena]]
* [[Jūrgordena]]
* [[Jūrgordstādena]]
* [[Lejonsletena]]
* [[Hazēliusa vārti|Hazēliusportena]]
* [[Skansena kalns]]
|group2=Salas, tilti un ūdeņi
|list2=
* [[Bekholmena]]
* [[Jūrgordena]]
* [[Jūrgordenas tilts]]
|group3=Muzeji un galerijas
|list3=
* [[Bioloģijas muzejs]]
* [[Junibakena]]
* [[Kuģu muzejs]]
* [[Liljevalka galerija]]
* [[Rūsendāles pils]]
* [[Skansens]]
* [[Tabakas un sērkociņu muzejs]]
* [[Tīla galerija]]
* [[Valdemāra zemesraga pils]]
* [[Vāsas muzejs]]
* [[Ziemeļu muzejs]]
* [[Ūdens muzejs "Aquaria"]]
|group4=Atpūtas un izklaides vietas
|list4=
* [[Junibakena]]
* [[Karaliskais Nacionālais pilsētas parks]]
* [[Tivoli Grēnalunda]]
* [[Skansena akvārijs]]
|group5=Celtnes
|list5=
* [[Rūsendāles pils]]
* [[Valdemāra zemesraga pils]]
* [[Hazēliusa vārti]]
|group6=Cits
|list6=
* [["Estonia" piemiņas memoriāls]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes|Jūrgordena]]
[[Kategorija:Jūrgordena]]
</noinclude>

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Sekstants (nozīmju atdalīšana)|Sekstants}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Sekstants
| abbreviation = Sex
| name_latin = Sextans
| RA = 10
| dec = 0
| areatotal = 314
| arearank = 47. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Sex''
| starmagnitude = 4,49
| neareststarname = ''LHS 292''
| stardistance = 14,8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences:
{{Audio piemērs
 |fails     = Voiceless palatal plosive.ogg
 |nosaukums = Nebalsīga palatāla eksplozīva slēdzeņa izruna
 |apraksts  =
}}
'''Nebalsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis''' ir skaņa, kas sastopama vairākās valodās, to vidū [[ungāru valoda|ungāru]], [[albāņu valoda|albāņu]] un [[latviešu valoda|latviešu]]. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] (IPA) šo skaņu apzīmē ar simbolu {{IPA|[c]}}. Tā [[balsīgums|balsīgā]] versija ir [[balsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis]] {{IPA|[ɟ]}}.

sentences: '''Gugolplekss''' ({{val|en|googolplex}}) ir skaitlis, kas vienāds ar 10 pakāpē [[gugols]] (t.i, 1 ar gugolu nuļļu).

sentences:
{{Citas nozīmes|rāpuli|Ķirzaka|Ķirzaka}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = M Zauneidechse1 Edit1.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Lacerta_agilis|Sila ķirzaka}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Lacertilia
| apakškārta_lv = Ķirzakas
|      sinonīmi = ''Sauria''
|      binomial = Lacertilia <small>([[Günther]], 1867)</small>
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Mihaels Plāters-Zībergs''' (arī ''Mihals Plāters-Zīberks'', {{val|pl|Michał Plater-Zyberk}}, {{val|ru|Михаил Казимирович Броэль-Плятер-Зиберк}}; dzimis [[1777. gads|1777]]. gada [[28. decembris|28. decembrī]], miris [[1862. gads|1862]]. gadā [[Pilskalne (Augšdaugavas novads)|Šlosbergā]]) bija [[Sēlija]]s muižnieks, [[grāfs]], [[Ilūkstes apriņķis|Ilūkstes apriņķī]] viņam piederējusi [[Pilskalnes muiža]]. Augsta ranga valsts ierēdnis, [[Viļņas guberņa]]s vicegubernators.

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Antisemītisms''' ir [[Aizspriedums|aizspriedumi]] vai diskriminējoša attieksme pret [[ebreji]]em kā etnisku grupu. Tas ir viens no [[Rasisms|rasu šovinisma]] veidiem.

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Mārketinga komunikācijas''' ir darījumu process, kurā divas vai vairākas puses savstarpēji apmainās ar informāciju, tās nozīmi skaidrojot ar noteiktu simbolu palīdzību.<ref name="Blaits">Blaits Dž. Mārketings. Rīga: Zvaigzne ABC, 2004</ref> Mārketinga komunikācija ir līdzekļu kopums, ar kuru palīdzību kompānijas tieši vai netieši informē, pārliecina, atgādina patērētājam par savu produktu un zīmolu, ko tie pārdod. Komunikāciju raksturo šādas iezīmes: tā ir apzināta darbība (tiek pieliktas pūles, lai panāktu atbildi), tā ir darījums (visi dalībnieki tiek iesaistīti procesā), un tā balstās uz simboliem (vārdiem, attēliem, mūziku un citu maņu orgānu kairinātājiem). Cilvēki nav telepātiskas būtnes, tādēļ komunikācijas procesā atsevišķi jēdzieni jāizskaidro, izmantojot simbolus, kas vajadzīgi, lai saprastu domas.<ref name="Blaits" />

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Pecens
| Photo                = Petzen_Bergmassiv_VoelkermarkterStausee.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Slovēnija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=46.5 |latNS=N
| longd=14.783333 |longEW=E
| Augstums         = 2126
| Relatīvais_augstums  = 882
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}, {{SLO}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Karavanki]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: '''Sērijveida slepkava''' ir persona, kas ir noslepkavojusi trīs vai vairāk cilvēku<ref name="Holmes">{{Grāmatas atsauce |last=Holmes |first=Ronald M. |author2=Stephen T. Holmes |url=http://books.google.ca/books?id=ol24tui7vo8C&lpg=PP1&dq=Serial%20Murder%20%20By%20Ronald%20M.%20Holmes%2C%20Stephen%20T.%20Holmes&pg=PP1#v=onepage&q&f=true |title=Serial murder |edition=3rd|year=2010 |publisher=Thousand Oaks, Sage, California|isbn=9781412974424 }}. {{en ikona}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last=Reavill |first=Gil |title=Aftermath, Inc.: Cleaning Up After CSI Goes Home |publisher=Gotham |year=2007 |url=http://books.google.ca/books?id=JyowrVlO5pIC&lpg=PP1&dq=Aftermath%2C%20Inc&pg=PP1#v=onepage&q&f=true |isbn=9781592402960}}. {{en ikona}}</ref> viena mēneša laikā ar noteiktu laika etapu starp [[slepkavība|slepkavībām]] un kam slepkavību mērķis ir galvenokārt psiholoģiskais apmierinājums.<ref name="Holmes"/><ref>{{Enciklopēdijas atsauce |last=Burkhalter Chmelir |first=Sandra |editor=Robert Kastenbaum |encyclopedia=Macmillan Encyclopedia of Death and Dying |title=Serial Killers |url=http://findarticles.com/p/articles/mi_gx5214/is_2003/ai_n19132282?tag=content;col1 |year=2003 |publisher=Macmillan Reference USA/Thomson/Gale |volume=2 |location=New York |page=1 |archiveurl=https://www.webcitation.org/5b0rm5Zum?url=http://findarticles.com/p/articles/mi_gx5214/is_2003/ai_n19132282?tag=content;col1 |archivedate=2008-09-22 |access-date=2011-05-22 }}{{en ikona}}</ref> Iespējami ir arī citi definējumi, ko var uzskatīt par sērijveida slepkavu.

sentences: '''Rietumtautu Komunistiskā universitāte''' jeb '''Marhļevska Rietumu nacionālo minoritāšu komunistiskā universitāte''' ({{val|ru|Коммунистический университет национальных меньшинств Запада имени Мархлевского}}) bija izglītības iestāde Maskavā un Ļeņingradā, kas darbojās no 1922. līdz 1936. gadam un apmācīja vairākus tūkstošus dažādu tautību partijas, komjaunatnes un arodbiedrību darbinieku. Līdztekus Maskavā darbojās arī [[Austrumtautu Komunistiskā universitāte]] (''Коммунистический университет трудящихся Востока имени И. В. Сталина'', 1921–1938) ar [[Baku]], [[Irkutska]]s un [[Taškenta]]s filiālēm.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Eifeļa tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Podul Eiffel''
|attēls               = Eiffel Bridge Ungheni Qual.jpg
|attēla paraksts      =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               = [[Pruta]]
|atrašanās vieta      = starp [[Ungeni]] un [[Ungeni (Jasi)|Ungeni, Jasi]]
|apkalpo              =
|arhitekts            = [[Gistavs Eifelis]]
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               =
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          =
|atklāts              = {{dat|1877|4|21|N}}
|iepriekšējais tilts  = 1874. gadā celts tilts
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          = {{coord|47|11|59.6|N|27|47|13.5|E|region:MD_type:city||display=inline, title}}
}}
'''Eifeļa tilts''' ({{val|ro|Podul Eiffel}}) ir tilts pār [[Pruta]]s upi un [[Moldova]]s—[[Rumānija]]s robežas šķērsošanas punkts. Tilts atrodas starp [[Ungeni]], pilsētu Moldovā, un [[Ungeni (Jasi)|Ungeni]], komūnu Rumānijā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Gurdžaani
| official_name            = გურჯაანი
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Gurjaani. Liberty Street.jpg
| image_caption            = Brīvības iela Gurdžaani
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Kahetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Gurdžaani municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 16. gadsimts
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1934
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 8024
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (96,8%)<br/>[[armēņi]] (1,4%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 41|latm= 44|lats= 40|latNS=N
| longd= 45|longm= 48|longs= 00|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 1500
| area_code                = +995 353
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 415
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Gurdžaani''' ({{val|ka|გურჯაანი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Kahetija]]s mharē, [[Gurdžaani municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts ziemeļaustrumos [[Alazani]] ielejas malā [[Gombori grēda]]s pakājē {{nobr|122 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|241}}</ref> Nozīmīgs Gruzijas vīnkopības un vīna ražošanas centrs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dabiski boraka kristāli no [[Kalifornija]]s

 Boraka kristālrežģa elementāršūnas modelis
|       citi nosaukumi = boraks
|           CAS numurs = 1303-96-4 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2B4O7
|              molmasa = 201,22
|              blīvums = 2370
|  kušanas temperatūra = 1016 K (743 °C)
| viršanas temperatūra = 1848 K (1575 °C, sadalās<ref>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 249. lpp. {{ru ikona}}</ref>)
| šķīdība ūdenī        = 30 °C temperatūrā 3,75 g uz 100 g šķīduma
|                 citi =
}}
'''Nātrija tetraborāts''' (Na2B4O7) ir [[borskābe]]s (tetraborskābes) nātrija sāls. Šis ir dabā visizplatītākais un visvairāk izmantojamais [[bors|bora]] savienojums.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 490. lpp.</ref> Bezūdens Na2B4O7 rodas, izkarsējot [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]], tas viduvēji šķīst ūdenī, bet šķīdība strauji pieaug, paaugstinot temperatūru. Bezūdens sāls ir bezkrāsaini stiklveida graudiņi, kas gaisā pamazām uzsūc mitrumu. Dekahidrāts Na2B4O7·10H2O jeb '''boraks''' veido lielus, bezkrāsainus, [[monoklīnā singonija|monoklīnus]] kristālus, kas sausā gaisā no virspuses sadēdē. Pazīstams arī pentahidrāts Na2B4O7·5H2O jeb '''juvelieru boraks'''. Juvelieru boraks kristalizējas augstākā temperatūrā (ap 60 °C), nekā parastais boraks; tā kristāli ir cietāki un gaisā nesadēdē. Uzmanīgi karsējot, var iegūt arī nātrija tetraborāta dihidrātu un monohidrātu ('''dedzināto boraku'''). Tetrahidrātu nevar iegūt karsējot, bet var iegūt no šķīdumiem.

== Vēsture ==
Boraku savos darbos pieminējis jau alķīmiķis [[Džābirs ibn Haijāns]]. 1702. gadā holandiešu natūrfilozofs [[Vilhelms Hombergs]] (''Wilhelm Homberg''), karsējot boraku kopā ar [[sērskābe|sērskābi]], ieguva brīvu [[borskābe|borskābi]].<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 360. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{Vikisaites+}}
'''Orķestra bedre''' ir vieta [[Teātris|teātrī]] (parasti atrodas pazeminātā vietā skatuves priekšā), kurā uzstājas mūziķi. [[Orķestris|Orķestra]] bedres tiek izmantotas teātra formās, kurās nepieciešama mūzika (piemēram, [[opera]] un balets). Diriģents parasti atrodas orķestra bedres priekšpusē ar skatu uz skatuvi.
== Būvniecība ==
Bedrē sienas ir īpaši veidotas tā, lai nodrošinātu vislabāko iespējamo [[Akustika|akustiku]], nodrošinot, ka orķestra skaņa plūst cauri visai norises vietai, nepārslogojot uzstāšanos uz skatuves. Daudzas orķestra bedres ir arī veidotas tā, lai tām būtu pietiekami zems [[Decibels|decibelu]] līmenis, ļaujot mūziķiem strādāt, nebaidoties sabojāt dzirdi. Parasti diriģentam atrodas neliela platforma bedrē, lai viņu varētu redzēt visi mūziķi, kuri atkarībā no bedres dizaina var sēdēt krēslos. Šeit sēž visādi mūziķi, sākot no [[Diriģēšana|diriģenta]] līdz [[Basģitāra|basģitāristam]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Zugdidi
| official_name              = ზუგდიდი
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline        = Zugdidi, Dadiani Palaces, Georgia.jpg
| image_caption            = Megreļu kņazu Dadiani pils
|imagesize            =
|image_flag           =
|image_shield           =
|shield_size            = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Megrelija-Augšsvanetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Zugdidi municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 17. gadsimts
| established_title1        = Pilsēta
| established_date1         = 1918
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           = 21.8
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 42998
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   = auto
| population_density_urban_km2 =
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
|latd= 42|latm= 30|lats= 30|latNS=N
|longd= 41|longm= 52|longs= 00|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 2100
| area_code                = +995 415
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 100
| website                  = {{url|http://www.zugdidicity.gov.ge/}}
| footnotes                =
}}
'''Zugdidi''' ({{val|ka|ზუგდიდი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Megrelija-Augšsvanetija|Megrelijas-Augšsvanetijas]] mhares administratīvais centrs. Izvietojusies valsts ziemeļrietumu daļā [[Kolhidas zemiene|Kolhidas zemienē]]s {{nobr|330 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|790}}</ref>

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Marmora jūra
|attēls=Sea of Marmara map.png
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Turcija
 | relief = jā
 |latd = 40 |latm = 43 |lats =  |latNS = N
 |longd = 28 |longm = 13 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums =
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=11 472
|garums=282
|platums=80
|Max_dziļums=1355
|tilpums     = 4000
|sāļums      = 22
|temperatūra = 9—29
|valstis={{TUR}}
|pilsētas=[[Izmita]]<br />[[Stambula]]
}}
'''Marmora jūra''' ({{val|tr|Marmara Denizi}}) ir maza [[jūra]] starp [[Melnā jūra|Melno jūru]] un [[Egejas jūra|Egejas jūru]]. Marmora jūra atdala [[Eiropa|Eiropu]] un [[Āzija|Āziju]]. Ar Melno jūru savieno [[Bosfora jūras šaurums|Bosfors]], bet ar Egejas jūru — [[Dardaneļu jūras šaurums|Dardaneļi]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfons Piterāns
|     vārds_orig =
|        attēls = Piterans008 copy.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 09
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Ciblas pagasts|Istalsna}}
|         m_gads = 2024
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|         vecāki = Viktors Piterāns, Anna Piterāne (dzim. Ļebeds)
|       paraksts =
|        dzimums = V
|   darba_vieta  = [[Latvijas Universitāte]]s [[LU Bioloģijas fakultāte|Bioloģijas fakultāte]]
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts Pedagoģiskais institūts]]
|        zinātne = [[botāniķis]], [[Lihenoloģija|lihenologs]]
|     sasniegumi = ''Dr. habil. biol.'', valsts emeritētais zinātnieks, [[Heinrihs Skuja|Heinriha Skujas]] balvas laureāts (1996). Pedagogs. Vairāku mācību grāmatu autors.}}
'''Alfons Piterāns''' (1930—2024) bija latviešu [[biologs]], [[Latvijas Universitāte]]s docents, Latvijas vadošais [[Ķērpji|ķērpju]] [[flora]]s pētnieks. Ķērpju taksonomijas, ģeogrāfiskās izplatības un aizsardzības speciālists. Aptuveni 120 zinātnisku un 350 populāru publikāciju autors. ''Dr. habil. biol.'' Valsts emeritētais zinātnieks kopš 2001. gada.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Sedum acre single - Niitvälja.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Sedum acre|Kodīgais laimiņš}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Saxifragales
|         rinda_lv =Akmeņlauzīšu rinda
|           dzimta =Crassulaceae
|        dzimta_lv =Biezlapju dzimta
|            ģints =Sedum
|         ģints_lv =Laimiņi
|             suga =S. acre
|          suga_lv =Kodīgais laimiņš
|         binomial =Sedum acre L.
}}

sentences: '''Sēlpils draudzes novads''' ({{val|de|Kirchspiel Selburg}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] Jaunjelgavas pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Friedrichsstadt''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Jaunjelgavas apriņķis|Jaunjelgavas apriņķa]] sastāvā.

sentences:
{{Citas nozīmes|raudzētu alkoholisku dzērienu|Vīns (nozīmju atdalīšana)|Vīns}}
{| class="wikitable" align="right" style="font-size: 90%"
|-
|
|-
| colspan=2 | Glāze sarkanvīna un glāze baltvīna
|}
'''Vīns''' ({{val|la|vinum}}) ir [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisks dzēriens]], ko gatavo, [[rūgšana|raudzējot]] [[vīnogas|vīnogu]] vai [[augļi|augļu]] un [[ogas|ogu]] [[sula]]s. Tā [[etanols|etanola]] saturs nepārsniedz 20%.<ref name="Zariņš, Neimane, Bodnieks">{{Grāmatas atsauce |title= Uztura mācība |author1=Zigurds Zariņš |author2=Lolita Neimane |author3=Edgars Bodnieks |edition=6. pārstrādātais un papildinātais |year=2015 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |pages=256.—257 |isbn=978-9984-45-932-5}}</ref>

sentences: '''Aizņemtais kapitāls''' ir [[Uzņēmums|uzņēmuma]] saimniecisko līdzekļu ([[aktīvi|aktīvu]]) finansēšanas avots, kas veidojas, piesaistot citu personu [[Nauda|naudas]] līdzekļus [[Aizdevums|aizņēmumu]] un dažādu saistību veidā, vai arī uzņēmums papildus nepieciešamo [[Kapitāls|kapitālu]] iegūst, to aizņemoties, proti, papildu kapitālu var veidot uz aizņemtā kapitāla rēķina. Izvēloties aizņemto kapitālu uzņēmuma kopējā kapitāla palielināšanai un [[Uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbības]] paplašināšanai, uzņēmums izvēlas palielināt savus finanšu [[Risks|riskus]] un atkarību no ārējiem [[Kreditors|kreditoriem]], bet paralēli tam tas var paaugstināt pašu kapitāla [[Rentabilitāte|rentabilitāti]] jeb ROE ({{val|en|return on equity}}), kas uzņēmuma īpašniekiem varētu nozīmēt lielāku atdevi uz ieguldīto pašu kapitālu. Lai novērtētu aizņemtā kapitāla izmantošanas efektivitāti, izmanto tā saucamo [[finanšu svira]]s efektu. Par finanšu sviru sauc pašu un aizņemtā kapitāla attiecību kopējā uzņēmuma kapitālā. Palielinot aizņemtā kapitāla īpatsvaru kopējā kapitālā, var gan palielināt pašu kapitāla rentabilitāti, gan panākt arī pretēju efektu — palielinot aizņemto kapitālu, var samazināt ROE rādītāju gadījumos, ja uzņēmums nevar gūt pietiekami lielu [[Peļņa|peļņu]], vai, ja uzņēmuma darbība kļūst nerentabla (ja uzņēmums sāk strādāt ar zaudējumiem).

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ādolfs Agte
| vārds_orig = ''Gustav Adolf Agthe''
| attēls = Agte-Adolf.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1850
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1906
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = vācbaltietis
| nodarbošanās = inženieris
| dzimums = V
| vecāki = tēvs - [[Rīgas Doms|Doma]] ērģelnieks Johans Kristofs Agte, māte - Emma, dzim. Šliselberga
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Karolīne Pandere (''Karoline Pander'')
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Balāde par Basteru Skragsu
| attēls = The Ballad of Buster Scruggs (2018 poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ballad of Buster Scruggs''
| žanrs = drāma, komēdija, vesterns
| režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| producents = * [[Megana Elisone]]
* [[Sjū Negle]]
* [[Robers Grafs]]
* Džoels un Ītans Koeni
| scenārija autors = Džoels un Ītans Koeni
| galvenajās lomās = * [[Tims Bleiks Nelsons]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Brendans Glīsons]]
* [[Toms Vaitss]]
* [[Zoja Kazana]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Taina Delija]]
| mūzika = [[Kārters Burvels]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Mike Zoss Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2018|8|31|Venēcijas filmu festivāls|2018|11|9|ASV|}}
| ilgums = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/ballad-buster-scruggs-2018|title=The Ballad of Buster Scruggs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 4, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424172912/http://www.bbfc.co.uk/releases/ballad-buster-scruggs-2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Balāde par Basteru Skragsu"''' ({{val|en|The Ballad of Buster Scruggs}}) ir 2018. gada drāma, kuras režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Tims Bleiks Nelsons]], [[Džeimss Franko]], [[Brendans Glīsons]], [[Toms Vaitss]], [[Zoja Kazana]], [[Liams Nīsons]] un [[Taina Delija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|31||bez}} Venēcijas filmu festivālā. Filma balstīta uz Džeka Londona grāmatu ''All Gold Canyon'' un Stjuarta Edvarda Vaita grāmatu ''The Girl Who Got Rattled''.

sentences: '''Kilovatstunda''' ('''kW⋅h''', arī '''kWh''' vai '''kW h''') ir [[Enerģija|enerģijas]] [[ārpussistēmas mērvienība]], kuru galvenokārt izmanto [[Elektroenerģētika|elektroenerģētikā]].

sentences: '''Dao'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ({{val|zh|道}}) ir senās Ķīnas viedā [[Laodzi]] sarakstīta manuskripta [[Daodedzin]] un uz tā pamata izveidojušos [[daoisms|daoisma]] pamatjēdziens. Tas ir [[metafizika|metafizisks]] koncepts, kas ir izplatīts arī [[konfūcisms|konfūcismā]], [[čaņbudisms|čaņbudismā]], [[dzenbudisms|dzenbudismā]], vairākās citās [[Austrumāzijas reliģijas|austrumāzijas reliģijās]] un [[ķīniešu filozofija|ķīniešu filozofijā]]. Lai arī vārda literārie tulkojumi ir dažādi (''ceļš'', ''virziens'', ''princips'', ''doktrīna''), tomēr vārds tiek lietots, lai apzīmētu abstraktu konceptu, kas nav tik viegli izsakāms vārdos, bet ko var raksturot kā Pirmatnējo Būtību, [[Visums|visuma]] un [[Dabiskā kārtība (filozofija)|dabiskās kārtības]] eksistenci.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Alyosha
|          Attēls = Alyosha.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Olena Kučera
|      Pseidonīms = Alyosha
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|5|14}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]]
|    Nodarbošanās = Dziedātājs
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1992—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Olena Kučera''' ({{val|uk|Олена Кучер}}; dzimusi {{dat|1986|5|14}} [[Padomju Savienība|PSRS]]), plašāk pazīstama kā '''Alyosha''', ir ukraiņu popmūziķe.

sentences: '''Īpatnējā pretestība''' ir vielām piemītoša īpašība, kas nosaka, cik lielā mērā viela traucē [[Elektriskā strāva|strāvai]] plūst pa vadītāju. Tā mērvienība ir [[oms]] reiz metrs (Ω·m), bet vadītāja šķērsgriezuma laukumu, tā mazo izmēru dēļ, ir ērtāk mērīt kvadrātmilimetros.

sentences: '''Cilts''' ({{val|la|tribus}}) [[organismu klasifikācija|organismu klasifikācijā]] ir [[taksonomiskais rangs]], kuru izmanto gan [[zooloģija|zooloģijā]], gan [[botānika|botānikā]]. Cilts ir nākamais taksonomiskais rangs zem [[dzimta (bioloģija)|dzimtas]] un [[apakšdzimta]]s, bet virs [[ģints (bioloģija)|ģints]]. Zooloģijā cilšu zinātniskie nosaukumi beidzās ar izskaņu ''-ini''. Dažreiz izmanto apakšcilts jēdzienu, tad izskaņa ir ''-ina''. Botānikā cilšu zinātnisko nosaukumu izskaņa ir ''-eae''. Cilts jēdzienu ieviesa vēlāk, pēc [[Kārlis Linnejs|Kārļa Linneja]] aizsāktās augu klasificēšanas sākuma. Cilts jēdzienu arvien plašāk sāka izmantot, kad sāka [[ģenētika|ģenētiskos]] pētījumos un radās nepieciešamība dzīvniekus un augus klasificēt vēl atsevišķās grupās starp dzimtu un ģinti.

sentences:
]]
'''Vidusskola''' ir vispārējās [[izglītība]]s iestāde, kas nodrošina [[Vispārējā vidējā izglītība|vispārējo vidējo izglītību]], t.i., izglītību, kas atbilst [[ISCED]] 3. līmenim. Vidusskola atbilst 10.—12. klasēm, un tajā parasti mācās [[Skolēns|skolēni]] no 16 līdz 18 gadu vecumam (lai gan tas ir atkarīgs no vecuma, kādā bērns sāka apmeklēt skolu, un no tā vai bērns ir atkārtojis kādu mācību gadu). Latvijā, lai iestātos vidusskolā, ir jābūt nokārtotiem pamatizglītības eksāmeniem, un vidusskolas beigās ir jākārto vidējās izglītības eksāmeni.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijaskvalifikacijas.lv/izglitibas-sistema/|title=Izglītības sistēma|last=datubāze|first=Latvijas kvalifikāciju|website=LKD|access-date=2023-05-06|language=lv}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
'''Kreicers''' var būt:

sentences:
{{apvienot|ienākumu nevienlīdzība}}
'''Mantiskā nevienlīdzība''', arī '''materiālā nevienlīdzība''' ir atšķirības mantiskajā stāvoklī cilvēkiem kādā grupā vai valstī. Visizplatītākā mērvienība nevienlīdzības izmērīšanai ir [[Džini koeficients]]. Pārāk liela mantiskā nevienlīdzība tiek uzskatīta par [[sociālās zinātnes|sociālu]] un [[ekonomika|ekonomisku]] problēmu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.biu.ac.il/soc/ec/students/teach/509/data/EasterlyJDE2007.pdf|title=Inequality does cause underdevelopment: Insights from a new instrument {{en ikona}}|accessdate={{dat|2016|7|15||bez}}|author=Viljams Īsterlijs (William Easterly), [[Ņujorkas Universitāte]]|archive-date={{dat|2016|03|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160304023508/http://www.biu.ac.il/soc/ec/students/teach/509/data/EasterlyJDE2007.pdf}}</ref> Mantisko nevienlīdzību rada augsta [[ienākumu nevienlīdzība]]. Mantisko nevienlīdzību var mazināt, samazinot ienākumu nevienlīdzību un mainot [[nodokļu politika|nodokļu politiku]].

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alberts Einšteins
|          vārds_orig = ''Albert Einstein''
|              attēls = Albert Einstein Head.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Einšteins 1947. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1879
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Virtembergas karaliste|Ulma}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]]s (1879-1896; 1914-1933)
[[Šveice]]s (1901-1955)
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1940-1955)
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts = Albert Einstein signature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē]] (1900)
[[Cīrihes Universitāte]] (1905)
|             zinātne = [[fizika]], [[filozofija]]
|         pasniedzēji = Alfrēds Kleiners
Heinrihs Frīdrihs Vēbers
|            studenti = [[Ernsts Gabors Štrauss]]
[[Leo Silārds]]
|          sasniegumi = [[Vispārīgā relativitātes teorija]]
[[Speciālā relativitātes teorija]]
[[Fotoelektriskais efekts]]
[[Masas—enerģijas proporcionalitāte]]
Planka—Einšteina sakarība
[[Brauna kustība]]s teorija
Einšteina lauka vienādojumi
Boses—Einšteina statisti
Boses—Einšteina kakondensāts
[[Gravitācijas viļņi]]
Kosmoloģiskā konstante
Lauka vienotā teorija
Einšteina-Podoļska-Rozena paradokss
Ansambļa interpretācija
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1921)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Alberts Einšteins''' (''Albert Einstein''; dzimis {{dat|1879|3|14}}, miris {{dat|1955|4|18}}) bija ebreju izcelsmes fiziķis, kuru bieži uzskata par ievērojamāko 20. gadsimta zinātnieku. Nozīmīgākais Einšteina ieguldījums fizikā ir [[relativitātes teorija]]s izveide. Einšteinam bijusi liela nozīme arī [[kvantu mehānika]]s, [[statistiskā mehānika|statistiskās mehānikas]] un [[kosmoloģija]]s attīstībā. 1921. gadā viņam tika piešķirta [[Nobela prēmija]] [[fizika|fizikā]] par [[fotoelektriskais efekts|fotoelektriskā efekta]] skaidrojumu un "par nopelniem teorētiskās fizikas labā".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1921 |publisher=Nobel Foundation |url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1921/index.html}}</ref> Viņa vārdā nosaukta vienība, ko lieto [[fotoķīmija|fotoķīmijā]], [[asteroīds]], kā arī [[ķīmiskie elementi|ķīmiskais elements]] [[einšteinijs]].

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Dmitrija Lapteva šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      = <!-- nosaukums latviski -->
  | citvaloda         = ru
  | citvaloriģin      = Пролив Дмитрия Лаптева
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{RUS}}
| vieta2       = [[Sahas Republika]]
| vieta3       =
| vietaskarte  = Jakutija#Krievija#Arktika
| reljefa_karte= jā
| paraksta_izvietojums =
| ietilpst     =
| savieno      = [[Austrumsibīrijas jūra]]
| savieno1     = [[Laptevu jūra]]
| atdala       = [[Lielā Ļahova sala]]
| atdala1      = [[Āzija]]
| plat_d=72| plat_m=58| plat_s=33| plat_NS=N
| gar_d=142| gar_m=22| gar_s= 58| gar_EW=E
| platība      = <!-- tikai skatli; km² -->
| garums       = 115
| platums      = 50—61
| Vid_dziļums  = 11—16
| Max_dziļums  =
| tilpums      = <!-- tikai skatli; kubikkilometros -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        =
| pilsētas     = [[Miskigiļaha]], [[Misšalaurova]]
}}
'''Dmitrija Lapteva šaurums''' ({{val|ru|Пролив Дмитрия Лаптева}}, {{val|sah|Миитэрэй Лаптев силбэһиитэ}}) ir [[jūras šaurums]] [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]] [[Krievija|Krievijā]]. Tas atdala [[Jaunsibīrijas salas|Jaunsibīrijas salu]] arhipelāga [[Lielā Ļahova sala|Lielo Ļahova salu]] ziemeļos no [[Āzija]]s kontinenta piekrastes dienvidos un savieno [[Laptevu jūra|Laptevu jūru]] rietumos un [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūru]] austrumos. Šaurums ir ap {{nobr|115 km}} garš un šaurākajā vietā {{nobr|51 km}} plats, kuģojams, bet lielāko gada daļu klāts ar ledu.<ref>[http://bse.sci-lib.com/article068746.html Определение "Лаптева Дмитрия пролив" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada jūnijs}}
'''Vizuālā skaitļošana''' ir vispārējs apzīmējums visiem datoru zinātņu tematiem par apstrādi ar attēlu un 3D modeļiem, t.i., datorgrafikas, attēlu apstrādes, vizualizācijas, virtuālās un papildinātās realitātes, video apstrādi, bet ietver arī aspektus kā  tēlu atpazīšana, cilvēku un datoru mijiedarbība, mašīnu mācīšana un digitālās bibliotēkas. Pamata problēmas ir to iegūšana, apstrāde, analīze un sniedzot vizuālo informāciju (galvenokārt attēli un video). Aplikāciju jomas ietver ražošanas kvalitātes kontroles, medicīnas attēlu apstrādes un vizualizācijas, mērniecība, robotika, multimediju sistēmas, virtuālo mantojumu, specefekti, filmas un televīzija un datorspēles.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tiesības uz laimi
| attēls                   = poster-pursuithappyness.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Pursuit of Happyness''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Gabriels Mačino]]
| producents               =
* [[Vills Smits]]
* [[Devons Frenklins]]
* [[Tods Bleks]]
* [[Džeisons Blūmentāls]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Stīvs Tišs]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Konrāds]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Džeidens Smits]]
* [[Tendija Ņūtone]]
| mūzika                   = [[Andrea Guerra]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Escape Artists]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|12|15||bez}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pursuit-happyness-2006|title=The Pursuit of Happyness|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 3, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403174212/http://www.bbfc.co.uk/releases/pursuit-happyness-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pursuitofhappyness.htm|title= (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 3, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|307,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tiesības uz laimi"''' ({{val|en|The Pursuit of Happyness}}) ir 2006. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Krisa Gārdnera tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors ir [[Gabriels Mačino]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Džeidens Smits]] un [[Tendija Ņūtone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|12|15||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Hippotigris
| apakšģints_lv = Zebras
|          suga = Equus quagga
|       suga_lv = Līdzenumu zebra
|        pasuga = Equus quagga selousi
|     pasuga_lv = Selusa zebra
|      binomial = Equus quagga selousi <small>([[Pocock]], 1897)</small>
}}
'''Selusa zebra''' (''Equus quagga borensis'') ir viena no [[līdzenumu zebra]]s (''Equus quagga'') pasugām. Selusa zebras mūsdienās savvaļā ir saglabājušās [[Mozambika|Mozambikā]] [[Gorongosas nacionālais parks|Gorongosas nacionālajā parkā]]. To ir tikai daži desmiti, apmēram 50 dzīvnieki, lai gan pirms 30 gadiem to bija vairāk nekā 30 000.<ref name=wild>[http://www.wild-about-you.com/GameSelousZebra.htm Selous Zebra<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Tās tika izšautas gaļas ieguvei kara laikā.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džeisons Silva
 | vārds_orig              = ''Jason Silva''
 | attēls                  = JasonSilva.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               = Džeisons Luiss Silva
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1982|2|6}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Filozofs, orators
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Džeisons Luiss Silva''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Jason Luis Silva''; dzimis 1982. gada 6. februārī [[Karakasa|Karakasā]], [[Venecuēla|Venecuēlā]]) ir venecuēliešu izcelsmes amerikāņu televīzijas personība, filmu veidotājs, futūrists, filozofs un orators. Viņš ir pazīstams kā [[National Geographic|''National Geographic'']] raidījumu ''Brain Games'' un ''Origins'' vadītājs. Viņa mērķis ir izmantot tehnoloģijas, lai cilvēkus aizrautu par filozofiju un zinātni.<ref name="King, Gayle (August 2012)">{{Ziņu atsauce|title=For August 15, 2012, CBS|work=CBS This Morning|date=August 15, 2012|last=King|first=Gayle|location=New York, NY}}</ref> Žurnāls ''The Atlantic'' raksturo Silvu kā "Virālo video laikmeta [[Timotijs Līrijs|Timotiju Līriju]]".<ref name="Emery, Mike (September 2015)">{{Ziņu atsauce|url=http://www.uh.edu/news-events/stories/2015/September/0908RockwellLecture.php|title=TV personality, Jason Silva to deliver Rockwell Lecture at UH October 22|work=University of Houston|access-date=7 October 2016|date=September 22, 2015|last=Emery|first=Mike|location=Houston, Texas}}</ref> Silva starptautiskā līmenī vada lekcijas par jaunradi, garīgumu, tehnoloģijām un cilvēcību, raksta un producē īsfilmas, kā arī vada National Geographic “''Brain Games”'' .

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Diseases and disorders due to bacteria}}

sentences:
{{catmore|kāršu spēle}}
{{Commonscat|Card games|kāršu spēles}}

sentences: '''Zibspuldze''' ir ierīce ar mākslīgu [[gaismas avots|gaismas avotu]], kura paredzēta īslaicīgu augstas intensitātes gaismas uzplaiksnījumu radīšanai. To lieto galvenokārt [[fotogrāfija|fotografējot]] nepilnīga apgaismojuma apstākļos.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Stirnienes Svētā Laurencija Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Stirnienes baznīca 2001-04-08.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Stirnienes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
|map_label = Stirnienes baznīca
| position=left
| latd  = 56 | latm  = 33  | lats  = 56  | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 38  | longs = 27  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Varakļānu pagasts]], [[Stirniene]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1914]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Arturs Mozga
| website               = [http://www.stirnienesbaznica.lv/ www.stirnienesbaznica.lv]
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1902]]
| year_completed        = [[1907]]
| length                = 25,50 m
| width                 = 15,30 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = sarkani [[ķieģelis|ķieģeļi]], [[laukakmens|laukakmeņi]]
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Stirnienes katoļu baznīca
|      numurs = 8773
|       grupa = Reģiona nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|2011|06|04|N|bez}}
}}
}}
'''Stirnienes Svētā Laurencija Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub488 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Varakļānu novads|Varakļānu novada]] [[Varakļānu pagasts|Varakļānu pagasta]] [[Stirniene|Stirnienē]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Rodžers Bēkons
|          vārds_orig =''Roger Bacon''
|              attēls =Roger-bacon-statue.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Rodžera Bēkona statuja [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]
|          dz_dat_alt = ap 1219. / 1220. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =Ilčesteras apkaimē, [[Somerseta]]
[[Anglija]]
|           m_dat_alt = ap 1292. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =[[Oksforda]]s apkaimē, [[Oksfordšīra]]
[[Anglija]]
|           pilsonība =
|             tautība =[[angļi|anglis]]
|            paraksts =
|            laikmets =[[viduslaiku filozofija]]
|             reģions =[[rietumu filozofija]]
|               skola =[[sholastika]]
|           intereses =[[teoloģija]], [[dabas filozofija]]
|              idejas =[[Eksperiments|eksperimentālā zinātne]]
|          alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Aristotelis]], [[Avicenna]], [[Ibn Rušds]], [[Fārābī]], [[Alhazens]], [[stoicisms]]
|          ietekmējis = [[Frānsiss Bēkons]], [[Tomass Hobss]], [[Huans Bautista Alberdi]]
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Rodžers Bēkons''' ({{val|en|Roger Bacon}}, dzimis ap 1219. / 1220. gadu,<ref name="enc">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/people/philosophy-and-religion/philosophy-biographies/roger-bacon|title=Bacon, Roger|publisher=encyclopedia.com}}</ref> miris ap 1292. gadu<ref name="enc" />) bija [[Franciskāņi|franciskāņu]] [[mūks]], [[teologs]], [[filozofs]] [[Sholastika|sholastiķis]], [[dabaszinātnieks]]. [[Oksfordas Universitāte]]s profesors.

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Barselonas akvārijs
|image         =
|image_width   =
|image_caption = Barselonas okeanārija tunelis
|date_opened   = 1995. gada 8. septembrī
|location      = {{flaga|ESP}} [[Barselona]], [[Katalonija]], [[Spānija]]
|area          =
|coordinates   = {{Coord|41|22|36|N|2|11|03|E|display=it|type:landmark_source:cawiki}}
|num_animals   = 11 000<ref>https://web.archive.org/web/20110719153522/http://www.aquariumbcn.com/AQUARIUM/info_quienessomos.php</ref>
|num_species   = 450
|members       = [[Aspro Parks]]
|exhibits      =
|website       = https://www.aquariumbcn.com/
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hermanis Hildebrands
|         attēls = Hermanis Hildebrands.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1871
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = Ēķina muiža, [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1928
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Liepāja]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Hermanis Konstantīns Hildebrands''' (''Hermann Konstantin Hildebrand'', 1871—1928) bija ārsts [[psihiatrija|psihiatrs]], ''dr. med.'' (1899). [[Slimnīca Ģintermuiža|Ģintermuižas Vājprātīgo iestādes]] (1901—1919) un [[Strenču psihiatriskā slimnīca|Strenču psihiatriskās slimnīcas]] (1920—1927) direktors.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sieviešu valstībā
| attēls                   = In the land of women.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In the Land of Women''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džons Kasdans]]
| producents               =
* [[Deivids Kanters]]
* [[Barbara Kellija]]
* [[Stīvs Golins]]
| scenārija autors         = Džons Kasdans
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Broudijs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Mega Raiena]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|4|20||bez}}
| ilgums                   = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/land-women-2007|title=In the Land of Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inthelandofwomen.htm|title=In the Land of Women (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sieviešu valstībā"''' ({{val|en|In the Land of Women}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Kasdans]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Broudijs]], [[Kristena Stjuarta]] un [[Mega Raiena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|4|20||bez}}.

sentences:
pārvaldē ]]
'''Kontinentālā Ķīna''' ({{val|zh|中国大陆'}}, {{val|en|Mainland China}}) ir [[Ķīna|Ķīnas Tautas Republikas]] teritorija, izņemot [[Honkonga|Honkongu]], [[Makao]] un [[Ķīnas Republika|Taivānu]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Ķelnes/Bonnas Konrāda Adenauera lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Flughafen Köln/Bonn „Konrad Adenauer“''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Koeln-Bonn-Airport11.JPG
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = CGN
| ICAO                       = EDDK
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Vācija
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =50 | plat_m  =51 | plat_s =57 | plat_NS =N
| gar_d  =007 | gar_m =08 | gar_s  =34 | gar_EW  =E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''Flughafen Köln/Bonn GmbH''
| apkalpo                    = [[Ķelne]], [[Bonna]]
| atrasanas_vieta            = [[Ķelne]]
| metric-elev                =
| elevation-f                = 302
| elevation-m                = 92
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{url|http://www.koeln-bonn-airport.de}}
| r1-number                  = 06/24
| r1-length-m                = 2459
| r1-surface                 = betons/asfaltbetons
| r2-number                  = 14L/32R
| r2-length-m                = 3815
| r2-surface                 = asfaltbetons
| r3-number                  = 14R/32L
| r3-length-m                = 1863
| r3-surface                 = betons/asfaltbetons
| pasazieru_skaits           = 11 910 138 (2016)
| lidojumu_skaits            = 136 905 (2016)
| krava                      = 770 974 (2016)
}}
'''Ķelnes/Bonnas Konrāda Adenauera lidosta''' ({{val|de|Flughafen Köln/Bonn „Konrad Adenauer“}}) ir starptautiska lidosta [[Vācija|Vācijā]], [[Ķelne|Ķelnē]]. Izvietojusies pilsētas dienvidaustrumos Porcas piepilsētā, 15 km no pilsētas centra. Lidosta apkalpo arī 16 km attālo bijušo [[Rietumvācija]]s galvaspilsētu [[Bonna|Bonnu]]. Nosaukta pirmā pēckara Vācijas federālā kaclera [[Konrāds Adenauers|Konrāda Adenauera]] vārdā. Lidostai ir trīs skrejceļi, divi pasažieru un viens kravas terminālis. Pēc summārā pasažieru un kravas apgrozījuma piektā noslogotākā lidosta valstī. Ķelnes/Bonnas lidosta ir mezgla lidosta kompānijām [[Eurowings]] un [[Germanwings]], kā arī [[FedEx]] un [[UPS Airlines]] reģionālā bāze.

sentences:
[[Kategorija:Kartāga]]
[[Kategorija:Kari pēc valsts|Kartaga]]

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Salaspils (nozīmju atdalīšana)|Salaspils}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Salaspils
| tips                = stacija
| attēls              = Salaspils stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Salaspils stacija 2021. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|Rīga—Daugavpils]]
| atvērta             = 1861
| citi_nosaukumi      = {{val|de|Kurtenhof}} (1861—1919)
 ''Stopiņi'' (1919—1925)
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 6
| adrese              =
| latd  =56 | latm  =51 | lats  =38 | latNS  = N | longd =24 | longm =21 | longs =10 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Šķirotava (stacija)|Šķirotava]] (10 km)
 [[Ogre (stacija)|Ogre]] (16 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Dole (stacija)|Dole]] (2 km)
 [[Dārziņi (stacija)|Dārziņi]] (5 km)
 [[Saulkalne (stacija)|Saulkalne]] (5 km)
 [[Rumbula (stacija)|Rumbula]] (7 km)
 [[Gaisma (stacija)|Gaisma]] (8 km)
 [[Ikšķile (stacija)|Ikšķile]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 18
}}
'''Salaspils''' ir [[dzelzceļa stacija]], kas atrodas [[Salaspils novads|Salaspils novada]] [[Salaspils]] pilsētā. Stacija atrodas [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|dzelzceļa līnijā Rīga—Daugavpils]] (elektrificētajā posmā [[Rīga]]—[[Aizkraukle]]). Attālums no [[Rīga]]s — 18 km, līdz [[Daugavpils|Daugavpilij]] — 199 km. Caur Salaspils staciju kursē un tajā pietur vilcieni uz [[Ogre|Ogri]], [[Lielvārde|Lielvārdi]], [[Aizkraukle|Aizkraukli]], [[Krustpils|Krustpili]], [[Daugavpils|Daugavpili]], [[Rēzekne|Rēzekni]], [[Zilupe|Zilupi]], [[Gulbene|Gulbeni]] un Madonu. Stacijā ir 2 peroni, 6 sliežu ceļi ar kopējo garumu 6197 m, kā arī 23 pārmijas. Stacijā ir nodrošināta kravu iekraušana un izkraušana. Stacijā darbojas biļešu kase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-08-01}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmu metāls
|      kārtas skaitlis = 37
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 8
|             5. čaula = 1
|              simbols = Rb
|             atommasa = 85,4678
|   valences elektroni = [Kr]5s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ampula ar rubīdiju
|  oksidēšanas pakāpes = +1
|  elektronegativitāte = 0,82
|              blīvums = 1532
|  kušanas temperatūra = 312,46 K (39,31 °C)
| viršanas temperatūra = 961 K (688 °C)
}}

sentences: '''Skansena kalnu vilcieniņš''' ir [[kalns|kalnu]] [[vilciens]] — [[funikulieris]], kas atrodas [[Skansens|Skansena]] [[muzejs|muzeja]] teritorijā [[Jūrgordena|Jūrgordenā]], [[Stokholma|Stokholmā]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rites pagasts
| karte             = Rites pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs2           = [[Cīruļi (Rites pagasts)|Cīruļi]]
| platība           = 97,22
| iedzīvotāji       = 605<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 605 / 97.22 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Rites pagasts''' ir viena no [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos, [[Lietuva]]s pierobežā. Robežojās ar sava novada [[Saukas pagasts|Saukas]] un [[Elkšņu pagasts|Elkšņu]] pagastiem, [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] [[Neretas pagasts|Neretas pagastu]], kā arī Lietuvas [[Panevēžas apriņķis|Panevēžas apriņķa]] [[Roķišķu rajons|Roķišķu rajona]] [[Jodupes seniūnija|Jodupes]] un [[Roķišķu lauku seniūnija|Roķišķu lauku]] seniūnijām.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Zazie dans le Métro''
| operators =
| attēls = Zazie-dans-le-metro-poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Luijs Malls]]
| producents = Luijs Malls
| scenārijs = * Luijs Malls
* [[Žans Pols Rapno]]
| aktieri = * [[Katrina Demonžo]]
* [[Filips Nuarē]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Zazie dans le Métro''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1960|10|26}}
| ilgums = 89 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Zazie dans le Métro''''' ir 1960. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s [[kinokomēdija]], kuras režisors un producents ir [[Luijs Malls]], kurš scenāriju sarakstīja kopā ar [[Žans Pols Rapno|Žanu Polu Rapno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Katrina Demonžo]] un [[Filips Nuarē]]. Filma balstīta uz [[Raimons Keno|Raimona Keno]] tāda paša nosaukuma 1959. gada romānu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Simt soļu ceļojums
| operators =
| attēls = The Hundred Foot Journey (film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Lase Halstrēms]]
| producents = * [[Džuljeta Bleika]]
* [[Stīvens Spīlbergs]]
* [[Opra Vinfrija]]
| scenārijs = [[Stīvens Naits]]
| aktieri = * [[Helēna Mirena]]
* [[Oms Puri]]
* [[Manišs Dajals]]
* [[Šarlote Le Bona]]
| mūzika = [[A. R. Rahmans]]
| oriģinālnos = ''The Hundred-Foot Journey''
| studija = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''Reliance Entertainment''
* ''Participant Media''
* ''ImageNation Abu Dhabi''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''Harpo Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
* ''Mister Smith Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|8|4}}
| ilgums = 122 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[hindi]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|89,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2980648/?ref_=bo_se_r_1|title=The Hundred-Foot Journey (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Simt soļu ceļojums"''' ({{Val|en|The Hundred-Foot Journey}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Helēna Mirena]], [[Oms Puri]], [[Manišs Dajals]] un [[Šarlote Le Bona]]. Filma balstīta uz [[Ričards K. Moraišs|Ričarda K. Moraiša]] tāda paša nosaukuma 2010. gada romānu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lathyrus pratensis 15-p.bot-lath.prat-014.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| binomial = Lathyrus pratensis
| autors = L.
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lathyrus
| ģints_lv = Dedestiņas
| suga = Lathyrus pratensis
| suga_lv = Pļavas dedestiņa
| kategorijas = nē
}}
'''Pļavas dedestiņa''' ({{val|la|Lathyrus pratensis}}) ir daudzgadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s [[lakstaugs]]. Latvijā bieži sastopama visā teritorijā.

sentences:
{| class="infobox"
|+CHA2DS2–VASc rezultāts
! class="infobox-label" scope="row" | Mērķis
| class="infobox-data" | insulta risks (nereimatiskas priekškambaru fibrilācijas gadījumā)
|}
'''CHADS2 rādītājs''' un tā atjauninātā versija, '''CHA2DS2-VASc rādītājs''', ir klīniskas prognozēšanas noteikumi, lai novērtētu [[Smadzeņu insults|insulta]] risku cilvēkiem ar nereimatisku [[Priekškambaru mirdzēšana|priekškambaru fibrilāciju]] (AF), izplatīta un nopietna [[sirds aritmija]], kas saistīta ar trombembolisku [[Smadzeņu insults|insultu]]. Šāds rādītājs tiek izmantots, lai noteiktu, vai ir nepieciešama ārstēšana ar antikoagulācijas terapiju vai antitrombocītu terapiju,<ref name="pmid15477396">{{Publikācijas atsauce|displayauthors=etal|vauthors=Gage BF, van Walraven C, Pearce L|year=2004|title=Selecting patients with atrial fibrillation for anticoagulation: stroke risk stratification in patients taking aspirin|journal=Circulation|volume=110|issue=16|pages=2287–92|doi=10.1161/01.CIR.0000145172.55640.93|pmid=15477396|doi-access=free}}</ref> jo AF var izraisīt asiņu stāzi augšējos [[sirds]] kambaros, izraisot sienas tromba veidošanos, kas var izspiesties asins plūsmā, sasniedzot smadzenes, kur tas pārtrauc asins piegādi smadzenēm un izraisa insultu.

sentences:
{{sadalīt}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Bišumuiža
|attels             =
|paraksts           = Bišumuižas kungu māja 2014. gadā
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,243 km²
|iedzivotaju_skaits = 2 360 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = Bišumuižas kungu māja
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[12. autobusu maršruts (Rīga)|12.]] [[23. autobusu maršruts (Rīga)|23.]] [[26. autobusu maršruts (Rīga)|26.]] [[60. autobusu maršruts (Rīga)|60.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           = [[10. tramvaju maršruts (Rīga)|10.]]
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/bisumuiza/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Volfgangezers
|attēls=Aerial image of the Wolfgangsee (view from the southeast).jpg
|paraksts=
|map = Austrija#Eiropa
| plat_d=47.75 | plat_NS=N
| gar_d=13.4 | gar_EW=E
|vieta={{vieta|Austrija|Zalcburga (zeme)}}<br />{{vieta|Austrija|Augšaustrija}}
|platība=13
|garums=10,3
|platums=2
|Vid_dziļums=52
|Max_dziļums=114
|tilpums=
|augstums_vjl=538
|izteka=
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}

sentences:
{{Baitu skaits}}
'''Kilobaits''' ir [[informācijas daudzuma mērvienība]], kas, atkarībā no konteksta, atbilst 1000 vai 1024 [[baits|baitiem]]. To saīsināti apzīmē ar kB.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Trīsciems
|attels             =
|paraksts           = Mangaļu muiža (''Magnushof'', 18. gadsimts).
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 11,319 km²
|iedzivotaju_skaits = 1 477 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|11|29}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/trisciems/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Jaunā Danas minerālu klasifikācijas sistēma''' aizvieto 1837. gadā izstrādāto un vēlāk vairākkārt pārveidoto [[vecā Danas minerālu klasifikācijas sistēma|veco Danas minerālu klasifikācijas sistēmu]], kura vairāk nekā 150 gadus ir bijusi noteicošā [[minerāls|minerālu]] sistemātikas un klasifikācijas sistēma.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vērsis
| abbreviation = Tau
| name_latin = Taurus
| RA = 4
| dec = 2
| areatotal = 797.249
| arearank = 17. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = [[Aldebarans]]
| starmagnitude = 0.85
| neareststarname =[[10 Tau]]
| stardistance = 44.7
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =[[Taurīdas]]
[[Beta Taurīdas]]
| bordering = [[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Eridāna]]
[[Orions]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
| r_latvija =ziemā
| latmax = 90
| latmin = 65
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''"Sinfonietta Rīga"''' ir [[Latvija]]s [[kamerorķestris]], kas izveidots 2006. gada 17. jūlijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lmic.lv/lv/komponisti/-sinfonietta-riga-4636#album|title=Sinfonietta Rīga {{!}} LMIC|website=www.lmic.lv|access-date=2023-11-16}}</ref> Kamerorķestra mākslinieciskais vadītājs ir [[Normunds Šnē]] un tajā muzicē 34 mūziķi, kas spēlē [[vijole]]s, [[Alts (mūzikas instruments)|altus]], [[Čells|čellus]], [[Kontrabass|kontrabasus]], [[flauta]]s, [[oboja]]s, [[klarnete]]s, [[Fagots|fagotus]], [[Mežrags|mežragus]], [[trompete]]s un [[Sitamie instrumenti|sitamos instrumentus]]. Regulāri sadarbojas ar dažādiem pašmāju un ārzemju viesmāksliniekiem.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Ziemeļu Ledus okeāns
|attēls=IBCAO betamap.jpg
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 90 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 0 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
|relief              = jā
| okeāns       =
|platība       = 14 100 000
|garums        =
|platums       =
|tilpums       = 18 070 000
|temperatūra   = –2
|Max_dziļums   = 5450
|Vid_dziļums   = 1038
|valstis       = {{USA}}
{{GRL}}
{{CAN}}
{{RUS}}
{{NOR}}
|pilsētas      = [[Murmanska]]
}}
'''Ziemeļu Ledus okeāns''' jeb '''Arktiskais okeāns''' ir mazākais un seklākais no pasaules pieciem [[okeāns|okeāniem]], lielākā daļa okeāna atrodas aiz arktiskā [[polārais loks|polārā loka]]. Ziemeļu Ledus okeānā atrodas arī [[Ziemeļpols]].

sentences:
{{PSR infokaste
| nosaukums             = Baškīrijas APSR
| nosaukums-krieviski   = Башкирская Автономная Советская Социалистическая Республика
| pilns-nosaukums       = Baškīrijas Autonomā Padomju Sociālistiskā Republika
| karogs                = Flag of Bashkir ASSR.svg
| ģerbonis              = Coat of arms of Bashkir ASSR.svg
| karte                 = SovietUnionBashkir.png
| galvaspilsēta         = Ufa
| valoda1               = krievu
| valoda2               = baškīru
| valsts-izveidota      = {{dat|1919|3|23}}
| psrs-no               = 1919
| psrs-līdz             = 1992
| pēc-platības          = <!-- Visur jāliek TIKAI cipari, izņemot gadījumus, kur norādīts savādāk -->
| platība               = 142 900
| ūdens                 =
| pēc-iedzīvotājiem     =
| iedzīvotāji           = 3 943 100
| iedzīvotāji-gads      = 1989
| blīvums               =
| laika-josla           =
| himna                 = [[Padomju Savienības himna]]
| republ-himna          =
| nosaukums-saisin      = <!-- LPSR -->
| valūta                = PSRS rublis <!-- parasi nemainīsies -->
| apbalvojumi           =
| psr-no-tikai-gads     = <!-- tikai gadu -->
| psr-līdz-tikai-gads   = <!-- tikai gadu -->
| p1                  = <!-- Valsts pirms PSR (nosaukums: piem. Latvija) -->
| flag_p1             = <!-- Valsts pirms PSR (karogsa nosaukums piem. Flag of Latvia) -->
| s1                  = <!-- Valsts pēc PSR (nosaukums: piem. Latvija) -->
| flag_s1             = <!-- Valsts pēc PSR (karogsa nosaukums piem. Flag of Latvia) -->
}}
'''Baškīrijas Autonomā Padomju Sociālistiskā Republika''' ({{val|ba|Башҡорт Автономиялы Совет Социалистик Республикаhы}}, {{val|ru|Башкирская Автономная Советская Социалистическая Республика}}) bija [[Autonoma Padomju Sociālistiskā Republika]] [[Krievijas Padomju Federatīvā Sociālistiskā Republika|Krievijas PFSR]] sastāvā. Šobrīd tā līdzīgā statusā ietilpst Krievijas sastāvā kā [[Baškortostāna]].

sentences:
]]
'''Eskalators''' ir [[mašīna|mehāniska ierīce]], kas pārvieto cilvēkus no dažādiem līmeņiem (stāviem) vertikālā virzienā. Eskalatoru veido slīdošas [[kāpnes]], kas slīd uz augšu vai leju. Eskalatorus izmanto sabiedriskās un komerciālās ēkās, piemēram, [[lielveikals|lielveikalos]], [[metro]], [[lidosta|lidostās]], [[birojs|biroju]] ēkās un citur, kur vajag nodrošināt cilvēku plūsmu pa dažādiem līmeņiem. Salīdzinājumā ar [[lifts|liftu]], eskalatori spēj nodrošināt lielāku cilvēku plūsmu starp stāviem, savukārt tas ir lielāks un aizņem vairāk vietas nekā lifti.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem,
saišu leņķiem un nedalīto elektronu pāri

Fosfīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fosfamīns, fosfāns,
fosforūdeņradis,
fosfora hidrīds
|           CAS numurs = 7803-51-2
|      ķīmiskā formula = PH3
|              molmasa = 34
|              blīvums = 1,379
|  kušanas temperatūra = −134 °C
| viršanas temperatūra = −88,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 31,2 mg/100 ml (17 °C)
|                 citi =
}}
'''Fosfīns''' (PH3) ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]]. Tas ir [[amonjaks|amonjaka]] analogs — [[fosfors|fosfora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. Tīrs fosfīns ir bez smakas, bet parasti tas satur piemaisījumus (alkilatvasinājaumus un difosfīnu P2H4), kas ož pēc [[ķiploki]]em. Ir iespējami arī aizvietotie fosfīni, kur viens vai vairāki ūdeņraža atomi ir aizvietoti ar organiskajiem radikāļiem, tie ir analogi [[amīni]]em. Fosfīns, kas satur difosfīnu, gaisā uzliesmo.

sentences: '''Ziemeļkosova''' ({{val|sr|Северно Косово / Severno Kosovo}}, {{val|sq|Kosova Veriore}}) ir neoficiāls nosaukums apgabalam [[Kosova]]s ziemeļos, kurā pārsvarā dzīvo [[serbi]], bet pārējā teritorijā pārsvarā dzīvo [[albāņi]] (vairāk nekā 90%).

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Ģipsenes
| ģints = Gypsophila
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Gypsophila paniculata Viettes Dwarf 1zz.jpg
| att_nosaukums =
| att_izmērs =
| suga = Gypsophila paniculata
| suga_lv = Skarainā ģipsene
| binomial = Gypsophila paniculata
}}'''Skarainā ģipsene''' ({{val|la|Gypsophila paniculata}}) ir [[neļķu dzimta]]s suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija|Eirāzijā]], taču kultivēšanas dēļ ir plaši izplatījusies arī citur. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama reti — dabiskos apstākļos tikai piejūras kāpās [[Kurzeme]]s dienvidrietumos. Pārējā valsts teritorijā tā vietumis pārgājusi savvaļā no kultūras, sastopama sausās nezālienēs.

sentences:
{{eksperts}}
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Paskāla likums''' ir likums, kas apraksta efektu, fizikālu parādību, kad spiediens uz šķidrumiem un gāzēm atšķiras no spiediena uz cietiem ķermeņiem. Kaut gan šķidrumam un gāzei spiediens ir dažāda rakstura, tomēr tiem piemīt efekts, kurš tos atšķir no cietiem ķermeņiem.

sentences: '''Šūnu receptors''' ir [[molekula]] (parasti [[vienkāršās olbaltumvielas|vienkāršā olbaltumviela]] vai [[glikoproteīns]]) uz [[šūna]]s virsmas, šūnu [[Šūnas organoīdi|organoīdu]] virsmas vai izšķīdināta [[Citoplazma|citoplazmā]]. Specifiski reaģē uz noteiktu vielu piesaistīšanos, kas sūta ārējo regulatoru signālu, mainot savu telpisko konfigurāciju. Šī viela savukārt [[Signālu nosūtīšana|nodod šo signālu]] šūnas vai šūnu organoīdu iekšienē, nereti ar [[Sekundārie signālsavienojumi|sekundāro signālsavienojumu]] vai transmembrānu [[Jons|jonu]] plūsmu palīdzību.

sentences: '''Zagrebas funikulers''' ({{val|hr|Zagrebačka uspinjača}}) ir [[funikulers]] [[Zagreba|Zagrebā]], [[Horvātija|Horvātijā]]. To apkalpo uzņēmums [[Zagrebački električni tramvaj|ZET]] un tas savieno divas pilsētas apkaimes.

sentences: '''Urīns''' ({{val|la|urina}}), sarunvalodā '''čuras''', senāk arī '''mīzali''', ir [[ķermeņa šķidrums]], kas veidojas [[nieres|nierēs]], uzkrājas [[urīnpūslis|urīnpūslī]] un tiek izvadīts no organisma pa [[urīnvads|urīnvadiem]]. Cilvēku urīns parasti ir [[dzeltenā krāsa|dzeltenā krāsā]] ar īpatnēju smaku. Vidēji 24 stundās cilvēki izvada no 0,8 līdz 1,5 litriem urīna.<ref name="PME"/> Urīna sastāvs ir atkarīgs no [[vielmaiņa]]s, [[dzimums|dzimuma]], [[vecums|vecuma]], [[masa|svara]] un [[veselība]]s stāvokļa.

sentences: '''Vairogdziedzeris''' ir [[dziedzeris]] ar ļoti svarīgu nozīmi vielu maiņas regulācijā. Šis iekšējās sekrēcijas dziedzeris atrodas [[kakls|kakla]] priekšpusē — virs lielā [[skrimslis|skrimšļa]], kas veido [[balsene]]s priekšējo sieniņu, t. i. virs vairogskrimšļa. No tā arī ir cēlies vairogdziedzera nosaukums. Tas ir vislielākais endokrīnais dziedzeris — vairogdziedzeris sver 30 — 40 gramus. Dziedzeri veido folikuli, kas pildīti ar koloidālu šķidrumu, kura sastāvā ir [[hormoni]], no kuriem svarīgākie ir jodu saturošie hormoni. Šie hormoni pastiprina vielmaiņu un enerģijas maiņu, it sevišķi [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] maiņu, līdz ar to [[organisms|organisma]] augšanu, attīstību un [[nervu sistēma]]s funkcionālo stāvokli.

sentences:
ir zināšanu simbols]]
'''Zināšanas''' ir [[informācija]]s kopums, kas iegūts [[mācīšanās|apmācības]] vai [[pētniecība]]s procesā, kā arī no [[pieredze]]s. Bieži vien zināšanas saprot kā [[izpratne|izpratni]] par [[fakts|faktiem]] vai iegūtās [[prasme|prasmes]] kādā noteiktā jomā vai sfērā. Par zināšanām sauc arī saprašanas līmeni par kādu jautājumu, priekšmetu, problēmu vai situāciju, un līdz ar to arī sekojošā prasme rīkoties. Zināšanas izmanto, lai veiktu noteiktas darbības kāda [[uzdevums|uzdevuma]] izpildē un [[mērķis|mērķa]] sasniegšanā.

sentences:
{{Coord|36|0|56|N|114|44|16|W|display=title}}
'''Hūvera aizsprosts''' ({{val|en|Hoover Dam}}), līdz 1947. gadam pazīstams ar nosaukumu '''Akmens aizsprosts''' (''Boulder Dam''), ir betona smaguma arkas aizsprosts, kas uzbūvēts [[Melnais kanjons|Melnajā kanjonā]] uz [[Kolorādo upe]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Arizona]]s un [[Nevada]]s štatā. Tas tika būvēts no 1931. līdz 1936. gadam [[Lielā depresija|Lielās depresijas]] laikā, to {{dat|1935|9|30||bez}} atklāja ASV [[ASV prezidents|prezidents]] [[Franklins Rūzvelts]]. Aizsprosta celtniecībā piedalījās vairāki tūkstoši strādnieku, celtniecības laikā mira vairāki simti no viņiem. Aizsprosts tika nosaukts ASV prezidenta [[Herberts Hūvers|Herberta Hūvera]] vārdā.

sentences:
{{Commons category|Animal rights|Dzīvnieku aizstāvības ētika}}
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nejaukais es
| attēls                   = Despicable Me Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Despicable Me''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Pjērs Kofins]]
* [[Kriss Reno]]
| producents               =
* Džons Koens
* Dženeta Hīlija
* Kriss Meledandrijs
| scenārija autors         =
* Kens Daurio
* Sinko Pols
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Karels]]
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Rasels Brends]]
* [[Džūlija Endrūsa]]
* [[Vils Ārnets]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Miranda Kosgrova]]
* Dana Gaidžera
* Elsija Fišera
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Heitors Pereira]]
* [[Ferels Viljamss]]
| operators                =
* Gregorijs Perlers
* Pema Čīgenhāgena
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Illumination|Illumination Entertainment]]''
* ''[[Universal Animation Studios]]''
* ''[[Mac Guff]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|7|9}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|69 miljoni}}<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=despicableme.htm Despicable Me (2010)]. ''[[Box Office Mojo]]''. Retrieved 2010-07-26.</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|543,2 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Nejaukais es 2]]"
| imdb                     = 1323594
}}
'''"Nejaukais es"''' ({{val|en|Despicable Me}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] datoranimācijas [[Trīsdimensiju telpa|3-D]] kinokomēdija, kura veidota studijās ''[[Illumination|Illumination Entertainment]]'' un ''[[Universal Animation Studios]]'' ASV un ''[[Mac Guff]]'' studijā Parīzē, Francijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Artišoks
|      binomial = Cynara cardunculus'' var. ''scolymus
|        attēls = Artichoke Cynara cardunculus Plants 2000px.jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Asterales
|      rinda_lv = Asteru rinda
|        dzimta = Asteraceae
|     dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|         cilts = Cynareae
|      cilts_lv =
|         ģints = Cynara
|      ģints_lv = Artišoki
|          suga = C. cardunculus
|       suga_lv = Lapu artišoks
|        pasuga = C. c.'' var. ''scolymus
|     pasuga_lv = Artišoks
|      sinonīmi =
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Jersikas miera līgums''' bija 1212. gadā noslēgts līgums, ar kuru [[Polocka]] atteicās no savām meslu kunga tiesībām uz [[Daugavas līvi|Daugavas līvu]] zemi. Līgumu Jersikā parakstīja [[Polockas kņazs]] [[Vladimirs Vseslavičs]] un [[Livonijas bīskaps]] [[Alberts fon Bukshēvdens]]. Sarunās piedalījās kristītie [[līvi]] un [[letgaļi]], kā arī no Pleskavas padzītais kņazs [[Vladimirs Mstislavičs]], kurš uz laiku bija kļuvis par fogtu [[Idumeja]]s zemē un dažās [[Tālava]]s zemēs.

sentences:
[[Kategorija:Kari]]
[[Kategorija:Koloniālisms]]
[[Kategorija:Revolūcijas]]
[[Kategorija:Apstrīdētās teritorijas]]

sentences: [[ANO Ģenerālā asambleja|Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja]] pasludināja [[3. maijs|3. maiju]] par '''Pasaules preses brīvības dienu''' jeb vienkārši '''Pasaules preses dienu''', kas tiek atzīmēta, lai palielinātu izpratni par [[Preses brīvība|preses brīvības nozīmi]] un atgādinātu valdībām par pienākumu ievērot un atbalstīt [[Vārda brīvība|vārda brīvību]], kas noteikta 1948. gada [[Vispārējā cilvēktiesību deklarācija|Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas]] 19. pantā, kā arī atzīmējot [[Vindhukas deklarācija]]s gadadienu — paziņojumu par brīvas preses principiem, ko 1991. gadā [[Vindhuka|Vindhukā]] apkopoja [[Āfrika]]s laikrakstu žurnālisti. Katru gadu pasaules preses brīvības indeksu publicēja organizācija [[Reportieri bez robežām]]. Kopš 2002. gada viņi indeksu veido pamatojoties uz pašas organizācijas vērtējumu par valstu preses brīvības rekordiem iepriekšējā gadā. Tā mērķis ir atspoguļot žurnālistu, ziņu organizāciju un interneta lietotāju brīvības pakāpi katrā valstī, kā arī varas iestāžu centienus ievērot šo brīvību.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Maleīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O4
|molmasa=116,1
|blīvums=1590
|kušanas temperatūra=130,5 °C
|viršanas temperatūra=135 °C (sadalās)
}}
'''Maleīnskābe''' (''cis''-butēndiskābe, ''cis''-1,2-etilēndikarbonskābe, HOOC−CH=CH−СООН) un tās ''trans''-[[izomērs]] ([[fumārskābe]]) ir vienkāršākā nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Maleīnskābe ir ūdenī šķīstoša balta kristāliska viela. Maleīnskābes esterus un sāļus sauc par '''maleātiem'''.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Dita Rietuma
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1967
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 6
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latviete
| nodarbošanās = [[Nacionālais kino centrs|Nacionālā kino centra]] vadītāja, kinokritiķe
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni = dēls
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]] <br/> [[Maskavas Kinematogrāfijas institūts]]
| paraksts =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Freoni''' (no angļu prečuzīmes ''Freon''), ir [[fluors|fluoru]] saturoši organiski savienojumi, kas pieder pie [[halogēnalkāni]]em - galvenokārt [[metāns|metāna]] un [[etāns|etāna]] atvasinājumiem. Freonu [[molekula]]s parasti satur arī [[hlors|hloru]], retāk [[broms|bromu]]. Freoni praktiski nešķīst [[ūdens|ūdenī]] un citos polāros šķīdinātājos, bet labi šķīst nepolāros šķīdinātājos. Pavisam pazīstami ap 40 dažādu freonu, lielākā daļa no tiem ir izmantojami rūpniecībā. Pazīstami freoni ir [[trihlorfluormetāns]] CCl3F, [[difluordihlormetāns]] CCl2F2 un citi.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jasmina Moghbeli
|     vārds_orig = ''Jasmin Moghbeli'' یاسمین مقبلی
|         attēls = Jasmin Moghbeli official portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = J. Moghbeli 2017. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1983
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Bādnauheima]], {{DEU}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = [[kurdi]]ete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = meitas dvīnes
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 199 d 2 h 20 min
| kos_iesaukums = 2017. gads
| kos_misija = 1. ''[[SpaceX Crew-7|Crew-7]]'', [[SKS 69. ekspedīcija|SKS-69]], [[SKS 70. ekspedīcija|SKS-70]]
| kos_kuģi = ''[[Endurance (Crew Dragon)]]''
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[pulkvežleitnants]]
|  dienesta_laiks = kopš 2005. gada
|          valsts = {{USA}}
|       struktūra = [[ASV Jūras kājnieku korpuss|Jūras kājnieku korpuss]]
|         vienība =
|    nodarbošanās = helikopteru izmēģinātājpilote
|       komandēja =
|          kaujas = [[Karš Afganistānā (2001—2014)|Karš Afganistānā]]
|     apbalvojumi =
|       izglītība =
|      cits_darbs =
}}
}}
'' helikoptera 2017. gadā]]
'''Jasmina Moghbeli''' (''Jasmin Moghbeli''; {{val|fa|یاسمین مقبلی}}; dzimusi {{dat|1983|6|24}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kurdi|kurdu]]<ref name="Medyanews, 2023-08-31" /> [[kosmonauts|astronaute]], [[helikopters|helikoptera]] pilote, [[ASV Jūras kājnieku korpuss|jūras kājnieku]] [[pulkvežleitnants|pulkvežleitnante]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Kivu''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Pols van Daiks
|Attēls           = Paul van Dyk DJing.jpg
|Att_izm          = 200px
|Apraksts         =
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Vieta_dz         = {{flaga|Vācija}} [[Eizenhitenštate]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], [[Vācija]]
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1971|12|16}}
|Žanrs            = [[transs (mūzika)|Trance]], [[deju mūzika|Dance]], [[Techno (mūzika)|Techno]]
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]]
|Gadi             = 1991—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Vandit]]
 [[Deviant Records]]
 [[MFS (label)|MFS]] (1992-1998)
| Darbojies_arī = [[Benassi Bros.]], Bat67, The Biz, FB, KMC, M&M, Two Men
|Mlapa            = [http://www.paulvandyk.com paulvandyk.com]
|Dzimums          = V
}}
'''Pols van Daiks''' vai '''Pauls van Daiks''' (''Paul van Dyk''), īstajā vārdā '''Matiass Pauls''' ({{val|de|Matthias Paul}}; dzimis [[1971]]. gada [[16. decembris|16. decembrī]] [[Eizenhitenštate|Eizenhitenštatē]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas zemē]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|Vācijas Demokrātiskajā Republikā]]), ir vācu dīdžejs un deju mūzikas producents.

sentences: '''Detrīts''' (lat. ''detritus'' — saberzts) ir organogēns [[drupu materiāls]] nogulumos vai [[Nogulumieži|nogulumiežos]].<ref>Геологический словарь, Том первый: Детрит. Москва, Недра. 1978; 219. lpp</ref> Detrīts veidojas no [[Augi|augu]] šūnu fragmentiem, [[Čaula|čaulām]], [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Skelets|skeletu]] daļām un dažādiem izdalījumiem. Pēc sasmalcinājuma pakāpes detrītu dala smalkajā detrīta un rupjajā detrītā. Dabā detrīts var būt uz [[sauszeme]]s dzīvnieku [[Ekskrementi|ekskrementu]] veidā, vai jebkādu mirušu organisko palieku vai dzīvnieku kaulu veidā u.t.l. Ūdenī sīku nesadalījušos augu vai dzīvnieku organismu daļiņu vai izdalījumu kopums (no dažiem μm līdz dažiem cm) var atrasties peldošā stāvoklī vai arī nosēsties ūdenstilpju dibenā. Dzīvniekus, kas pārtiek no detrīta, sauc par [[detritofāgi]]em.

sentences: '''Feodārijas''' (''Phaeodarea'', =''Tripylea'') ir [[Sarkodīnvicaiņi|sarkodīnvicaiņu]] [[Tips (zooloģija)|tipa]] [[Klase (bioloģija)|klase]] (senāk ''Phaeodaria'' [[kārta]]), kuras pārstāvjiem [[skelets]] ir lielākoties dobs un sastāv no [[Silīcija dioksīds|silīcija dioksīda]] ar organisko materiālu. Centrālajā kapsulā ir trīs atveres: [[astropils]], kas funkcionē kā [[citostoms]], un divi tam pretī atrodošies [[parapils|parapili]], no kuriem nāk ārā [[aksopodijs|aksopodiji]]. Astopilam priekšā atrodas dzeltenīgi brūngana pigmentēta masa, kas saucas [[feodijs]]. Feodija fizioloģiskā nozīme vēl nav īsti saprotama. Feodārijas ir dziļūdens formas un to [[bioloģija]] lielā mēra vēl nav izpētīta. [[Fosilijas|Fosilā]] veidā tās gandrīz nav atrodamas. Pamatojoties uz skeleta morfoloģiskajām atšķirībām ir feodārijas tiek 6 kārtās (''[[Phaeocystida]]'', ''[[Phaeosphaerida]]'', ''[[Phaeocalpida]]'', ''[[Phaeogromida]]'', ''[[Phaeoconchida]]'', ''[[Phaeodendrida]]''). Vadoties no molekulāri [[Ģenētika|ģenētiskajiem]] pētījumiem Feodārijas tika iedalītas ''[[Cercozoa]]'' tipā, kas apvieno ģenētiski radniecīgas formas, bet kas morfoloģiski nav salīdzināmas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kubulu pagasts
| karte             = Kubulu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Kubuli
| platība           = 167,19
| iedzīvotāji       = 1339<ref name="registrs">[http://www.pmlp.gov.lv/lv/sakums/statistika/iedzivotaju-registrs/ PMLP mājaslapa]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2017
| blīvums           = {{#expr: 1484 / 167.19 round 1}}
| izveidots         = 1991
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Kubulu pagasts''' ir viena no [[Balvu novads|Balvu novada]] teritoriālajām vienībām. Izvietojusies novada ziemeļrietumos, robežojas ar sava novada [[Balvi|Balvu]] pilsētu un [[Rugāju pagasts|Rugāju pagastu]], [[Vīksnas pagasts|Vīksnas]] un [[Bērzkalnes pagasts|Bērzkalnes pagastiem]], [[Alūksnes novads|Alūksnes novada]] [[Jaunannas pagasts|Jaunannas]] un [[Mālupes pagasts|Mālupes pagastiem]], kā arī [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] [[Litenes pagasts|Litenes pagastu]].

sentences: '''Dagestānas karogs''' ir [[Krievijas Federācija]]s [[Dagestāna|Dagestānas Republikas]] valsts simbols.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 100
|nocat=yes
|lv=Simts
}}

sentences:
{{Kristīgā līdera infokaste
|            type = Pāvests
|honorific-prefix = Pāvests
|            name = Agapets I
|           image = Agapitus I.jpg
|      image_size = 200px
|      birth_name =
|      term_start = {{dat|535|5|13|N}}
|        term_end = {{dat|536|4|22|N}}
|     predecessor = [[Jānis II]]
|       successor = [[Silvērijs]]
|      birth_date = [[489. gads|489]]. vai [[490. gads|490]]. gadā
|     birth_place = [[Roma]], [[Vestgotu karaliste]]
|      death_date = {{dat|536|4|22}}
|     death_place = [[Konstantinopole]], [[Austrumromas impērija]]
|       feast_day = [[22. aprīlis]]
|           other = Agapets
}}

sentences: [[Elementārā aritmētika]] aptver tās [[aritmētika]]s tēmas, kas parasti tiek mācītas pamatskolā un vidusskolā.

sentences:
{{Dzīvnieka šķirnes infokaste
| nosaukums        = {{{nosaukums|}}}
| attēls           = {{{attēls|}}}
| at_izm           = {{{imagedimensions|}}}
| paraksts         = {{{attēla_apraksts|}}}
| izmiris          =
| statuss          =
| citi_nos         = {{{citi_nosaukumi|}}}
| iesaukas         = {{{iesaukas|}}}
| izcelsme         = {{{valsts|}}}
| svars            = {{#if:{{{svars|}}}|{{{svars|}}} kg}}
| svars_tēv        = {{#if:{{{svars_m|}}}|{{{svars_m|}}} kg}}
| svars_māt        = {{#if:{{{svars_f|}}}|{{{svars_f|}}} kg}}
| augums           = {{#if:{{{augums|}}}|{{{augums|}}} cm}}
| augums_tēv       = {{#if:{{{augums_m|}}}|{{{augums_m|}}} cm}}
| augums_māt       = {{#if:{{{augums_f|}}}|{{{augums_f|}}} cm}}
| ādas_krāsa       =
| olu_krāsa        =
| cekuls           =
| apspalvojums     = {{{apmatojums|}}}
| apvalks          =
| vilna            =
| seja             =
| rags             =
| krāsa            = {{{krāsa|}}}
| metiens          = {{#if:{{{metiena_lielums|}}}|{{nobr|{{{metiena_lielums|}}} kucēns(-i)}}}}
| dzīve            = {{{mūža_ilgums|}}}
| īpašs_paz        =
| īpaš_nos         =
| īpaš_dat         =
| īpaš1_nos        =
| īpaš1_dat        =
<!-- var līdz īpaš4_nos un īpaš4_dat -->
| klasif_nos       =
| klasif_dat       =
| klasif1_nos      =
| klasif1_dat       =
<!-- var līdz klasif8_nos un klasif8_dat -->
| piezīmes         = {{{piezīmes|}}}
| vernacular_name  = [[Suns]]
| binominal_name   =
| trinominal_name  = Canis lupus familiaris
}}<noinclude>
{{dokumentācija}}
[[Kategorija:Infokastes]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Konstantīns Ludvigs Plāters
|     vārds_orig = ''Konstanty Ludwik Plater''
|         attēls = Konstanty Ludwik Plater.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Konstantīns Ludvigs Plāters (''Filippo Castaldi'', ap 1760-1762)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1722
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Krāslava]], [[Polockas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = [[Jans Ludvigs Plāters]]; Rozālija, dzimusi Bžostovska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Augusta, dzimusi Ogiņska
|          bērni = [[Juzefs Vincents Plāters|Juzefs Vincents]], Antonijs Tadeušs, Jans Mihals, Anna Jadviga, Rozālija Honorāta, Marija, [[Kazimirs Konstantīns Plāters|Kazimirs Konstantīns]], [[Augusts Hieronīms Hiacints Plāters|Augusts Hieronīms Hiacints]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Sēčeņi kēžu tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Széchenyi lánchíd''
|attēls               = Széchenyi_Chain_Bridge_in_Budapest_at_night.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| plat_d = 47.498889 | plat_NS = N
| gar_d  = 19.043611 | gar_EW  = E
|transporta veids     = autoceļš/gājēji
|šķērso               = [[Donava]]
|atrašanās vieta      = {{Vieta|Ungārija|Budapešta}}
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           = ķēžu tilts
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 375 m
|platums              = 14,8 m
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             = 30 m
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = 1840. - 1849. gads
|atklāts              = 1849. gads
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
}}
<mapframe text="Ķēžu tilts" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q465534"
}
</mapframe>
'''Sēčeņi ķēžu tilts''' ({{val|hu|Széchenyi lánchíd}}) ir ķēžu tilts pār [[Donava|Donavu]] [[Ungārija]]s galvaspilsētā [[Budapešta|Budapeštā]], kas savieno pilsētas [[Buda (pilsēta)|Budas]] un [[Pešta]]s daļas. Viens no pilsētas simboliem.

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}

sentences: '''Skaļrunis''' jeb '''reproduktors''' ir elektroakustiska [[ierīce]], kas [[elektriskais signāls|elektriskā signāla]] enerģiju pārveido [[skaņas svārstības|akustisko svārstību]] enerģijā un izplata to apkārtējā telpā [[skaņa]]s frekvenču diapazonā (no 20 līdz {{nobr|20 000}} [[hercs|Hz]]). Skaļruņi parasti tiek ievietoti '''skandās''' jeb '''akustiskajās sistēmās''' (sarunvalodā — '''tumbās''') — [[kaste|kastveida]] konstrukcijās, tādēļ nereti šie termini tiek lietoti kā [[sinonīms|sinonīmi]]. Skaļruņi atrodas dažādās elektriskās ierīcēs, piemēram, [[televizors|televizoros]], [[personālais dators|personālajos datoros]] un [[radiouztvērējs|radiouztvērējos]].

sentences:
{{Saeimas infokaste
|nr             = 11.
|attēls         = 11Saeima2.png
|att_izm        =
|paraksts       = Frakcijas 2011. gadā
|sākums         = {{dat|2011|10|17|N}}
|beigas         = {{dat|2014|11|3|N}}
|priekšsēdētājs = [[Solvita Āboltiņa]]
|pr biedri      =
* [[Inga Bite]]
* [[Andrejs Klementjevs]]
|frakcijas      =
* [[Saskaņas Centrs]] (31)
* [[Vienotība]] (20)
* [[Zatlera Reformu partija]] (16)
* [[Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"|Nacionālā apvienība]] (14)
* [[Zaļo un Zemnieku savienība]] (13)
* Pie frakcijām nepiederošie deputāti (6)
|pirms          = [[10. Saeima]]
|pēc            = [[12. Saeima]]
}}
'''11. Saeima''' ir [[Latvija|Latvijas Republikas]] [[Saeima|parlamenta]] 11. sasaukums, kas savu darbību uzsāka 2011. gada 17. oktobrī un pabeidza 2014. gada 3. novembrī. 11. Saeima tika ievēlēta ārkārtas vēlēšanās pēc [[2011. gada referendums par Saeimas atlaišanu|iepriekšējās Saeimas atlaišanas]], un tādēļ šī Saeimas sasaukuma pilnvaru termiņš ir trīs, nevis četri gadi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=57980&from=off |title=10. un 13. pants, Latvijas Republikas Satversme, ar grozījumiem, kas stājušies spēkā 02.11.2010. |accessdate={{dat|2013|01|10|SK}} |work=likumi.lv |publisher=VSIA Latvijas Vēstnesis |date= }}</ref>

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Mārtins Makdona
| vārds_orig = ''Martin McDonagh''
| attēls = Martin McDonagh 2012.jpg
| attēla izmērs =
| komentārs = Mārtins Makdona 2012. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1970|3|26}}
| dz. vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = dramaturgs, scenārists, kinorežisors
| darbības gadi = 1996—pašlaik
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| mājaslapa =
| akadēmijasbalva =
| afibalva =
| arielabalva =
| BFTMAbalva =
| cēzarabalva =
| emibalva =
| filmfarebalva =
| geminibalva =
| zeltapalmaszars =
| zeltateļabalva =
| zeltaglobusabalva =
| zeltaavenesbalva =
| gojasbalva =
| gremībalva =
| iftbalva =
| lorensaolivjēbalva =
| NAACPbalva =
| nacionālāsfilmasbalva =
| SAGbalva =
| tonijasbalva =
| apbalvojumi =
| dzimums = V
}}'''Mārtins Faranans Makdona''' ({{Val|en|Martin Faranan McDonagh}}, dzimis {{Dat|1970|3|26}}) ir [[Angļi|angļu]] [[dramaturgs]], [[scenārists]] un [[kinorežisors]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Žans Moreass''' (''Jean Moréas'', dzimis 1856. gada 15. aprīlī, miris 1910. gada 30. aprīlī), dzimis '''Joannis Papadiamontopuls''' (''Ιωάννης Παπαδιαμαντόπουλος''), bija grieķu dzejnieks, kas rakstīja franču valodā.

sentences: '''12. marts''' ir 71. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (72. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 294 dienas.

sentences: '''Antonīms''' ir [[vārds]] ar pretēju nozīmi. Piemēram, vārdam "[[melnā krāsa|melns]]" antonīms ir "[[balta krāsa|balts]]".

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džefs Beizoss
|     vārds_orig = ''Jeff Bezos''
|         attēls = Jeff Bezos at Amazon Spheres Grand Opening in Seattle - 2018 (39074799225) (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džefs Beizoss 2018. gadā
|        dz_gads = 1964
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņūmeksika|Albukerke}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Vašingtonas štats|Sietla|2s=Vašingtona (štats)}}
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = ''[[Amazon|Amazon.com]]'' dibinātājs, izpilddirektors un valdes priekšsēdētājs
|  darbības_gadi =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Makenzija Beizosa (1993—2019, šķīrušies<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.businessinsider.com/jeff-bezos-mackenzie-bezos-divorce-finalized-2019-4|title=Jeff Bezos and MacKenzie Bezos have finalized their divorce agreement, and he's getting 75% of the Amazon shares and voting control of the rest|publisher=businessinsider.com}}</ref>)<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.wired.com/wired/archive/7.03/bezos_pr.html|title=The Inner Bezos|work=[[Wired (tīmekļa vietne)|Wired]]|first=Chip|last=Bayers|accessdate=August 10, 2013}}</ref>
|          bērni = 4<ref name=wp20130810>{{Ziņu atsauce |last=Whoriskey|first=Peter |title=For Jeff Bezos, a new frontier|url=http://www.washingtonpost.com/business/economy/for-bezos-the-post-represents-new-frontier/2013/08/10/ba7cfeb6-013c-11e3-9a3e-916de805f65d_story.html |accessdate=February 20, 2014 |newspaper=The Washington Post |date=August 12, 2013 }}</ref>
|       paraksts = Jeff Bezos signature.svg
|       piezīmes =
|     alma_mater = [[Prinstonas Universitāte]]
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Džefrijs Prestons Beizoss''' ({{val|en|Jeffrey Preston Bezos}}; {{Unicode|[ˈbeɪzoʊs]}};<ref>{{Ziņu atsauce|title=Jeff Bezos pronounces his name|url=http://www.washingtonpost.com/posttv/national/jeff-bezos-pronounces-his-name/2013/08/07/c6992b0a-ffa9-11e2-96a8-d3b921c0924a_video.html|work=The Washington Post|accessdate=17 August 2013|year=2009}}</ref> dzimis {{Dat|1964|1|12}}) ir amerikāņu tehnoloģiju uzņēmējs un investors. Viņš ir nozīmīgi ietekmējis [[Elektroniskā uzņēmējdarbība|elektroniskās uzņēmējdarbības]] attīstību<ref name="TEDprofile">{{Tīmekļa atsauce|title=Jeff Bezos: Online Commerce Pioneer|url=http://www.ted.com/speakers/jeff_bezos.html?/|publisher=TED|accessdate=August 5, 2013}}</ref> kā ''[[Amazon|Amazon.com]]'' dibinātājs un izpilddirektors. ''Amazon.com'' ir tiešsaistes [[interneta veikals]] grāmatām un arī citām preču un pakalpojumu grupām, ieskaitot video straumēšanas pakalpojumus. Tas kļuva par lielāko interneta veikalu un par modeli pārdošanai [[Internets|internetā]].<ref name="Demery">{{Ziņu atsauce|last=Demery|first=Paul|title=Bezos: 'I never expected this'|url=http://www.internetretailer.com/2013/01/14/bezos-i-never-expected|accessdate=August 5, 2013|newspaper=Internet Retailer|date=January 14, 2013}}</ref>

sentences: ''' Bioplastmasa''' jeb '''biopolimērs''' ir [[plastmasas]] paveids, kas iegūta no atjaunojamiem [[biomasa]]s avotiem, piemēram, [[Augu tauki|augu taukiem un eļļas]], [[kukurūzas ciete]]s, [[Zirnis|zirņu cietes]] un citiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Loxia pytyopsittacus, Budby Common 3.jpg
 | att_nosaukums = Tēviņš
 |       attēls2 = Furukorsnebb.jpg
 |att2_nosaukums = Mātīte
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Loxia
 |      ģints_lv = Krustknābji
 |          suga = Loxia pytyopsittacus
 |       suga_lv = Priežu krustknābis
 |      binomial = Loxia pytyopsittacus
([[Moritz Balthasar Borkhausen|Borkhausen]], 1793)
 |   kategorijas = nē
}}
'''Priežu krustknābis''' (''Loxia pytyopsittacus'') ir neliela auguma [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') dziedātājputns, kas mājo [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija]]s rietumdaļā.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22720638/0 IUCN: Loxia pytyopsittacus]</ref> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref>

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Tērzēšanas retranslēšana tīklā Internet''', '''Internetā retranslētā tērzēšana''' jeb '''IRC''' ({{val-en|Internet Relay Chat}})<ref>{{AkadTerm|term=IRC|lang=LV}}</ref> ir tūlītējās saziņas veids, izmantojot [[Internets|Internetu]]. Tas ir pamatā radīts grupu (''viens ar vairākiem'') saziņai diskusiju forumos, sauktos par ''kanāliem'', taču atļauj arī divpusēju (''viens ar vienu'') saziņu.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Vorldparka
| oriģinālnosaukums    = World Park Base
| oriģinālnosaukums1   =
| attēls               = GP098T_layout.jpg
| paraksts             = Stacijas uzlabošana 1989. gadā
| karte                = Antarktīda
| paraksta_izvietojums = right
| valsts               = ''[[Greenpeace]]''
| latd=77 | latm=38 | lats=20 | latNS=S
| longd=166 | longm=24 | longs=50 | longEW=E
| novietojums          = [[Rosa sala]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1987
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1991
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = <!-- pārraugošā institūcija -->
| pers_vasara          = 4
| pers_ziema           = 4
| augstums             = <!-- augstums vjl; tikai skaitlis -->
| vid_t                = <!-- gada vidējā temperatūra; tikai skaitlis -->
| vas_t                = <!-- augstākā novērotā temperatūra; tikai skaitlis -->
| ziem_t               = <!-- zemākā novērotā temperatūra; tikai skaitlis -->
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Vorldparka''' ({{val-en|World Park Base}}) bija vissezonas [[polārstacija]] [[Rosa sala|Rosa salā]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Staciju organizēja starptautiskā nevalstiskā organizācija [[Greenpeace]] un tā atradās [[Evansa rags|Evansa ragā]] [[Makmerdo šaurums|Makmerdo šauruma]] krastā. Vorldparkas izveidošana un uzturēšana bija viens no pašiem organizācijas apjomīgākajiem un ambiciozākajiem pasākumiem un prasīja ik gadu apmēram pusi no organizācijas pieejamajiem līdzekļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.greenpeace.org/international/about/history/how-we-saved-antarctica |title=World Park Antarctica |access-date={{dat|2011|07|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100315101137/http://www.greenpeace.org/international/about/history/how-we-saved-antarctica |archivedate={{dat|2010|03|15||bez}} }}</ref> Galvenais projekta mērķis bija pievērst sabiedrības uzmanību vides stāvoklim Antarktīdā un veidus, kādā [[Antarktīdas līgums|Antarktīdas līguma]] organizācijas veic pētījumus kontinentā.

sentences:
[[Beļģija]]s piekrastē]]
'''Vēja turbīna''' ir ierīce, kas pārveido [[vējš|vēja]] [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]] [[mehāniskā enerģija|mehāniskajā enerģijā]]. Ja mehāniskā enerģija tiek pārvērsta [[elektriskā enerģija|elektriskajā enerģijā]], ierīci mēdz saukt arī par '''vēja ģeneratoru'''. Ierīces, kas [[vēja enerģija|vēja enerģiju]] izmanto ūdens sūknēšanai vai graudu malšanai, sauc par [[vējdzirnavas|vējdzirnavām]].

sentences: '''Ahilleja un bruņurupuča''' [[paradokss]] ir viens no daudzajiem pazīstamajiem, aplamajiem secinājumiem, kurus radījis grieķu filozofs [[Zēnons Elejietis]]. Tajā ir mēģinājums pierādīt, ka tāds ātrs skrējējs kā [[Ahillejs]] sacensībās nekad nevar panākt [[Bruņrupuči|bruņurupuci]], ja tas atrodas tikai gabaliņu tam priekšā. Šī argumenta pierādījums ir šāds:

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arnolds Vilhelms Nerlings
|     vārds_orig = ''Arnold Wilhelm Nerling''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1837
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Muhu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Sāremā apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - pedagogs Vilhelms Nerlings, māte - Amālija, dzim. Hejere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Zelma Johanna Frēze
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mirza Muhameds Haidars Dulats
| vārds_orģ           = {{ara|ميرزا محمد حيدر دوغلات}}
| attēls              = Stamp of Kazakhstan 292.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Kašmīra]]s [[Mogoli|Mogolu]] vietvaldis
| term_sākums         = {{dat|1540}}
| term_beigas         = {{dat|1551}}
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1499}}
| dzim_vieta          = [[Taškenta]]
| mir_dati            = {{dat|1551}}
| mir_vieta           = [[Kašmīra]]
| tautība             = [[dulats]]
| partija             =
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Mirza Muhameds Haidars Dulats''' ({{val|fa|ميرزا محمد حيدر دوغلات}}; dzimis {{dat|1499}} [[Taškenta|Taškentā]], miris {{dat|1551}} [[kašmīra|Kašmīrā]]) bija viduslaiku [[Mogulija]]s valstsvīrs, karavadonis un rakstnieks.

sentences: '''Polihidroksibutirāts''' ('''PHB''') ir [[polihidroksialkanoāts]] (PHA), [[polimērs]], kas pieder pie [[poliesters|poliesteru]] klases, ko pirmoreiz 1925. gadā aprakstīja [[Francija]]s [[mikrobioloģija|mikrobiologs]] [[Moriss Lemonjē]]. PHB iegūst no laboratorijā audzētām šūnām, kas to sintezē un izmanto kā uzturu. No PHB izgatavoti izstrādājumi vidē spēj [[asimilācija|asimilēties]] īsā laikā, jo tos iznīcina augsnes baktērijas. PHB tiek uzskatīts par vienu no polimēriem, kuru varētu izmantot nākotnes iepakojumu materiālu izgatavošanai, jo tas ir dabai draudzīgs materiāls, kas nepiesārņo vidi, jo salīdzinoši īsā laika sprīdī spēj bioloģiski noārdīties. Tāpat šo polimēru izmanto medicīniskiem mērķiem, piemēram, tādu ķirurģisko diegu izveidošanā, kas nav jāizņem, jo paši pēc noteikta laika perioda noārdās.

sentences:
'''Epilogs''' ({{val|grc|ἐπίλογος}} — ‘secinājums’) ir literārā darba beigu fragments, parasti tiek izmantots, lai darbu noslēgtu.<ref name="EpiDevice">{{Tīmekļa atsauce
   | url=http://literarydevices.net/epilogue/
   | title=Literary Devices: Definition and Examples of Literary Terms: Epilogue
   | date=2014|publisher=Literary Devices|work=Literary Devices Website
   | accessdate=19 July 2014
}}</ref> Tas ir atkarīgs no stāsta kompozīcijas. Ja [[autors]] tajā vēršas pie lasītāja un atgriežas pie sižeta līnijām, tad tas uzskatāms par '''pēcvārdu'''. Pretējs epilogam ir '''prologs''' — fragments, ar kuru sākas literārais darbs vai [[drāma]], parasti izmantots, lai uzsāktu stāstījumu un kāpinātu interesi par to.<ref name="EpiDevice" />

sentences:
{{Skaitlis
|num = 6
|lv = Seši
}}
'''6''' ('''seši''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[5 (skaitlis)|5]] un [[7 (skaitlis)|7]].

sentences:
{{Tenisista infokaste
 |                       playername = Dinara Safina
 |                       vārds_orig = Динара Сафина
 |                           attēls = File:Dinara Safina at the 2008 WTA Tour Championships3.jpg
 |                          att_izm =
 |                          caption = Dinara Safina 2008. gadā
<!--------- Personas dati ----------->
 |                         nickname =
 |                          country = {{flag|Krievija}}
 |                        residence =
 |                        datebirth = {{dzimšanas datums un vecums|1986|4|27}}
 |                       placebirth = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava}}
 |                        datedeath =
 |                       placedeath =
 |                           height = {{mērvienība|cm=182}}
 |                           weight =
 |                        turnedpro = 2000
 |                          retired = 2011
 |                            plays =
 |                 careerprizemoney = 10 585 640 [[ASV dolārs|USD]]
<!------------ Vienspēles ----------->
 |                    singlesrecord = 360-173
 |                    singlestitles = 12 [[Sieviešu tenisa asociācija|WTA]], 4 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestsinglesranking = '''1.''' ({{dat|2009|4|20|SK|bez}})
 |             AustralianOpenresult = F (2009)
 |                 FrenchOpenresult = F (2008, 2009)
 |                  Wimbledonresult = SF (2009)
 |                     USOpenresult = SF (2008)
 |                 MastersCupresult =
 |           WTAChampionshipsresult =
 |                   Olympicsresult =
<!--------- Dubultspēles ------------>
 |                    doublesrecord = 181-91
 |                    doublestitles = 9 [[Sieviešu tenisa asociācija|WTA]], 3 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestdoublesranking = 8. ({{dat|2008|5|12|SK|bez}})
 |      AustralianOpenDoublesresult = QF (2004, 2005)
 |          FrenchOpenDoublesresult = 3R (2006, 2007, 2008)
 |           WimbledonDoublesresult = 3R (2005, 2008)
 |              USOpenDoublesresult = '''W''' (2007)
 |          MastersCupDoublesresult =
 |    WTAChampionshipsDoublesresult =
 |            OlympicsDoublesresult =
<!--------- Jauktās dubultspēles ------------>
 |                      mixedrecord =
 |                      mixedtitles =
 |              highestmixedranking =
 |        AustralianOpenMixedresult =
 |            FrenchOpenMixedresult =
 |             WimbledonMixedresult =
 |                USOpenMixedresult =
 |            MastersCupMixedresult =
 |      WTAChampionshipsMixedresult =
 |              OlympicsMixedresult =
<!--------- Citas sadaļas ----------->
 |                          updated = {{dat|2017|7|8||bez}}
 |                            slavz =
<!-------------- Medaļas ------------>
 |                    rādīt_medaļas = jā
 |                      headercolor =
 |                   medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[teniss]]}}
{{MedalCountry|{{flag|Krievija}}}}
{{MedalCompetition|
[[Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|[[Teniss 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs - Sieviešu vienspēles|Vienspēles]]}}
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Altāris
| abbreviation = Ara
| name_latin = Ara
| RA = 17,39
| dec = −53,58
| areatotal = 237
| arearank = 63. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''β Ara''
| starmagnitude = 2,9
| neareststarname = ''41 Ara''
| stardistance = 28,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dienvidu Vainags]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Paradīzes Putns]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aizdomās neturamā pilsoņa lietas izmeklēšana
| operators =
| attēls = Investigation of a Citizen Above Suspicion Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Elio Petri]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džans Marija Volonte]]
* [[Florinda Bolkana]]
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| oriģinālnos = ''Indagine su un cittadino al di sopra di ogni sospetto''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1970|2|9}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{ITA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Aizdomās neturamā pilsoņa lietas izmeklēšana"''' ({{Val|it|Indagine su un cittadino al di sopra di ogni sospetto}}) ir 1970. gada [[Itālija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Elio Petri]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džans Marija Volonte]] un [[Florinda Bolkana]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Hydrodamalis_gigas_skeleton_-_Finnish_Museum_of_Natural_History_-_DSC04529.JPG
|  att_nosaukums = Stellera jūrasgovs skelets
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Sirenia
|       kārta_lv = Sirēnas
|        kārta_r = Sirēnas (zīdītāji)
|         dzimta = Dugongidae
|      dzimta_lv = Jūrasgovju dzimta
|    apakšdzimta = Hydrodamalinae
| apakšdzimta_lv = Klusā okeāna jūrasgovju apakšdzimta
|          ģints = Hydrodamalis
|       ģints_lv = Klusā okeāna jūrasgovis
|           suga = Hydrodamalis gigas
|        suga_lv = Stellera jūrasgovs
|       binomial = †Hydrodamalis gigas ([[Eberhard August Wilhelm von Zimmermann|Zimmermann]], 1780)
|    kategorijas = nē
|      izplatība =
[[Komandora salas]] (uz austrumiem no [[Kamčatkas pussala]]s)
}}
'''Stellera jūrasgovs''' (''Hydrodamalis gigas'') ir izmiris [[jūrasgovju dzimta]]s (''Dugongidae'') [[jūras zīdītāji|jūras zīdītājs]], kas bija sastopams [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļu daļā, [[Beringa jūra|Beringa jūrā]] [[Komandora salas|Komandora salu]] tuvumā. [[Pleistocēns|Pleistocēna]] epohas laikā tās izplatības areāls bija daudz lielāks. Radniecīgi tuvākais mūsdienās dzīvojošais jūras zīdītājs ir [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]] sastopamā [[jūrasgovs]] (''Dugong dugon'').

sentences:
{{atsauces+}}
'''Augsnes ekoloģija''' ir [[ekoloģija]]s nozare, kas pēta [[Augsne|augsnes]] ekosistēmu struktūru un funkcijas, kā arī faktorus, kas to ietekmē. Augsnes ekoloģija ir saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā augsnes zinātni, augsnes mikromorfoloģiju, augsnes mikrobioloģiju, augsnes zooloģiju un augsnes bioķīmiju.

sentences:
{{cita nozīme|DNS pavairošanas metodi|programmatūru paketi|LAMP}}
'''Cilpmediēta izotermiska amplifikācija''' ({{val-en|Loop-mediated isothermal amplification}} jeb '''LAMP''') ir vienas [[mēģene]]s metode [[DNS]] amplifikācijai (daudzuma pavairošanai) un lēta alternatīva noteiktu slimību noteikšanai. Apgrieztās transkripcijas cilpmediēta izotermiska amplifikācija (RT-LAMP) apvieno LAMP ar [[apgrieztā transkripcija|apgrieztās transkripcijas]] procesu, lai varētu noteikt [[RNS]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .mm
|background            = #CCF
|atklāts               = 1997
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Nezināma
|sponsors              = Sakaru, pasta un telegrāfa ministrija
|domātais-pielietojums = Ar [[Mjanma|Mjanmu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Eksistē pāris lapas ar šādu domēnu, bet Mjanmā Internets tiek maz izmantots
|ierobežojumi          = Nezināmi
|struktūra             = Eksistē trešā līmeņa domēni zem noteiktiem otrā īmeņa domēniem
|dokumenti             = [http://www.nic.lv/resource/show/15 Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.mm/ nic.mm] (nepieejams)
|}}
'''.mm''' ir [[Mjanma]]s [[Internets|Interneta]] [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).<br />Tas tika piešķirts 1997. gadā. Pirms 1989. gada Birmas ISO 3166-1 kods bija BU, bet domēns .bu nav ticis piešķirts.

sentences:
[[Kategorija:Ģeologi| ]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares un valsts]]

sentences: '''Sniega līnija''' ir robeža uz zemes virsmas, virs kuras klimatisko apstākļu ietekmē notiek [[Sniegs|sniega]] un [[ledus]] uzkrāšanās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Muskarīna struktūrformula

Muskarīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 300-54-9
|      ķīmiskā formula = C9H20NO2+
|              molmasa = 174,26
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Muskarīns''' ir dabiska viela, kas veidojas vairākās [[sēne|sēnēs]]. Indīgos daudzumos tā ir vairākās [[šķiedrgalvītes|šķiedrgalvītēs]] un [[piltuvene|piltuvenēs]], it īpaši [[Patujāra šķiedrgalvīte|Patujāra šķiedrgalvītē]]. Lielos daudzumos tā var būt atrodama arī [[sārtlapītes|sārtlapītēs]] un [[sēntiņas|sēntiņās]].

sentences: '''Alus piens''', '''siltalus''', '''karsēklis''' jeb '''bieķēzis''' (no {{val|de|Bierkäse}} — 'alus siers') ir [[dzēriens]], ko gatavo savārot vai sajaucot kopā karstu [[piens|pienu]] ar [[alus|alu]], reizēm iedrupinot iekšā arī [[maize|maizi]]. Dzēriens dažkārt arī saukts par '''tirgus alu''', jo to mēdza gatavot no iepriekšējā dienā tirgū pirkta alus.<ref name="Dumpe">{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu tradicionālā piensaimniecība |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/#panel:pp%7cissue:640341%7cpage:187 |author=Linda Dumpe |year=1998 |publisher=[[Latvijas vēstures institūta apgāds]] |location=Rīga |isbn=978-9984-60-172-4 |pages=183.—184 |access-date={{dat|2020|01|27||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
|name = ''Yak-Service'' lidojums nr. 9633
|occurrence_type = Katastrofas
|image = Дмитрий Медведев на месте крушения Як-42Д.jpeg
|image_size = 305px
|caption = Tā brīža Krievijas prezidents [[Dmitrijs Medvedevs]] katastrofas vietā
|date = {{dat|2011|9|7|N}}
|site = [[Volga]]s upes krasts, netālu no [[Jaroslavļa]]s, [[Krievija|Krievijā]]
|coordinates = {{coord|57.5518528|N|40.121212|E|type:event|format=dms|display=inline,title}}
|aircraft_type = [[Jak-42]]D
|operator = ''[[Yak-Service]]''
|tail_number = [http://aviation-safety.net/database/record.php?id=20110907-0 RA-42434]
|origin = {{vieta|Krievija|Jaroslavļas apgabals|Tunošnas lidosta}}
|destination = {{vieta|Baltkrievija|Minska|Minskas Nacionālā lidosta}}
|passengers = 37<ref name="mchs1">{{ziņu atsauce|url=http://www.mchs.gov.ru/news/detail.php?ID=509581|title=Крушение самолета Як-42 в Ярославской области|date=7 September 2011|publisher=[[Ministry of Emergency Situations]]|language=Russian|accessdate=7 September 2011|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120117182230/http://www.mchs.gov.ru/news/detail.php?ID=509581|archivedate={{dat|2012|01|17||bez}}}}</ref>
|crew = 8<ref name="mchs1" />
|fatalities= 44<ref name=rt>{{ziņu atsauce |url=http://rt.com/news/yaroslavl-plane-crash-hockey-043/ |title=Full list of people on board of crashed Yak-42 |work=[[Russia Today]] |date=7 September 2011 |accessdate=7 September 2011}}</ref>
|survivors = 1<ref name="mchs1" /><ref name=rt />
}}
'''{{dat|2011|9|7}} avarēja [[lidmašīna]] [[Jak-42]]''', kurā atradās [[Kontinentālā hokeja līga|Kontinentālās hokeja līgas]] (KHL) hokeja kluba [[Jaroslavļas "Lokomotiv"]] spēlētāji un kluba personāls, tajā skaitā latvietis [[Kārlis Skrastiņš]].<ref name="sc01" /> Lidmašīna avarēja {{dat|2011|9|7}} plkst. 16.02 pēc [[UTC+4|Maskavas laika]] (15.02 pēc [[Austrumeiropas vasaras laiks|Rīgas laika]]) 2,5 km attālumā no Tunošas lidostas (pacelšanās vieta), kas atrodas netālu no [[Jaroslavļa]]s, [[Krievija|Krievijā]]. Tika ieplānota "Lokomotiv" spēlētāju došanās uz [[2011.—2012. gada KHL sezona]]s pirmo spēli [[Minska|Minskā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]]. Lidmašīnā atradās spēlētāji no [[Krievija]]s, [[Baltkrievija]]s, [[Latvija]]s, [[Vācija]]s, [[Čehija]]s, [[Slovākija]]s un [[Zviedrija]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://edition.cnn.com/2011/WORLD/europe/09/07/russia.plane.crash/index.html?hpt=hp_t2|title= Russia plane crash kills 36, agencies report|accessdate= {{dat|2011|9|7||bez}}|author= Maxim Tkachenko, Jennifer Deaton|date= {{dat|2011|9|7||bez}}|publisher= CNN}} {{en ikona}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://sports.delfi.lv/news/rigas_dinamo/news/lokomotiv-aviokatastrofa-klubs-lidmasina-bijusi-visa-komanda-ari-skrastins.d?id=40505245|title= 'Lokomotiv' aviokatastrofa. Klubs: lidmašīnā bijusi visa komanda; arī Skrastiņš|accessdate= {{dat|2011|9|7||bez}}|author= |date= {{dat|2011|9|7||bez}}|publisher= delfi.lv}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = Zebrahead
|          Attēls = Zebrahead - 2017203174521 2017-07-22 DAS FEST - Sven - 1D X MK II - 0278 - AK8I0444.jpg
|         Att_izm = 260px
|        Apraksts =
|           Vieta = {{vieta|ASV|Laherbra}}
|           Žanrs = [[Pankroks]], [[repkors]], [[poppanks]], [[alternatīvais roks]], [[fankmetāls]], [[alternatīvais metāls]]
|            Gadi = 1996—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa = [http://www.zebrahead.com/ Oficiālā mājaslapa]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''Zebrahead''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[pankroks|pankroka]] grupa, kas ir bāzēta [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Grupu 1996. gadā Laherbrā dibināja grupas ģitārists Gregs Bergdorfs, bundzinieks Eds Ūdhuss, basģitārists Bens Osmundsons un vadošais vokālists Džastins Mauriello. Grupa ir izdevusi astoņus studijas albumus un 2011. gada sākumā plāno izdod jaunu albumu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Voldemārs Salnais
| attēls              =Voldemārs Salnais.jpg
| att_izm             =
| amats               =[[Latvijas darba ministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1925|04|01|N}}
| term_beigas         ={{dat|1925|12|23|N}}
| prezidents          =[[Jānis Čakste]]
| premjers            =[[Hugo Celmiņš]]
| priekštecis         =[[Ādams Krieviņš]]
| pēctecis            =[[Vladislavs Rubulis]]
| amats2              =[[Latvijas ārlietu ministrs]]
| term_sākums2        ={{dat|1933|03|24|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1934|03|01|N}}
| prezidents2         =[[Alberts Kviesis]]
| premjers2           =[[Ādolfs Bļodnieks]]
| priekštecis2        =[[Kārlis Reinholds Zariņš]]
| pēctecis2           =[[Kārlis Ulmanis]]
| dzim_dati           ={{dat|1886|05|20}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Lubānas pagasts}} (tagad {{LAT}})
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1948|8|4|1886|5|20}}
| mir_vieta           ={{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| tautība             =[[latvieši|latvietis]]
| partija             =[[Mazinieku partija]] (1921—1929)
[[Progresīvā apvienība]] (1929—1934)
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            = [[File:LTU Order of the Lithuanian Grand Duke Gediminas - Commander's Cross BAR.png|70px]] [[Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordenis]]
}}
'''Voldemārs Salnais''' (arī '''Salnājs'''; {{dat|1886|05|20|N}} — {{dat|1948|08|04|N}}) bija [[Latvija]]s [[politika|politiķis]] un [[diplomāts]], [[1. Saeima]]s deputāts. Bijis [[Sibīrijas un Urālu latviešu nacionālā padome|Sibīrijas un Urālu latviešu nacionālās padomes]] ārlietu nodaļas vadītājs (1919), [[Latvijas darba ministrs]] (1925) un [[Latvijas ārlietu ministrs|ārlietu ministrs]] (1933—1934).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|              vārds = Agata Kristi
|         vārds_orig = ''Agatha Christie''
|             attēls = Agatha Christie.png
|         att_izmērs = 210px
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1890
|         dz_mēnesis = 09
|           dz_diena = 15
|           dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Torkī]], [[Devona]], [[Anglija]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (tagad {{GBR}})
|             m_gads = 1976
|          m_mēnesis = 01
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Oksfordšīra|Vinterbrūka}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = {{ubl|Arčibalds Kristi (1914—1928)|Makss Melovans (1930—1976)}}
|              bērni = Rozalinda Hiksa (1919–2004)
|           paraksts = Agatha Christie's signature.png
|         pseidonīms = Mērija Vestmakota (''Mary Westmacott'')
|       nodarbošanās = rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|            periods =
|              žanri = [[kriminālliteratūra]], detektīvliteratūra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|“[[Austrumu ekspresis (grāmata)|Austrumu ekspresis]]”|“Erkila Puaro varoņdarbi”|“Desmit mazi nēģerēni”|“[[Peļu slazds]]”}}
|        ietekmējies = [[Edgars Alans Po]], [[Arturs Konans Doils]], [[Gilberts Kīts Čestertons]], [[Anna Katrīna Grīna]]
|         ietekmējis = [[Ruta Rendela]], [[P.D. Džeimsa]], [[Roberts Bernards]]
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Paralēlās mātes
| operators =
| attēls = ParallelMothers-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Pedro Almodovars]]
| producents = [[Augustins Almodovars]]
| scenārijs = Pedro Almodovars
| aktieri = * [[Penelope Krusa]]
* [[Milena Smita]]
| mūzika = [[Alberto Iglesiass]]
| oriģinālnos = ''Madres paralelas''
| studija = * ''El Deseo''
* ''Remotamente Films AIE''
| montāža =
| izplatītājs = ''Sony Pictures Entertainment Iberia''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2021|10|8|Spānija}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12618926/|title=Parallel Mothers (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Paralēlās mātes"''' ({{Val|es|Madres paralelas}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Spānija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pedro Almodovars]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Penelope Krusa]] un [[Milena Smita]].

sentences: [[Programmatūra|Programmatūrā]] '''ielāps'''<ref>[http://termini.lv/index.php?term=patch&lang=EN&terms=patch Lielā datorterminu vārdnīca]{{Novecojusi saite}} {{lv ikona}}</ref> ir neliels [[programma]]s labojums, ko parasti veic tās izstrādātājs, lai novērstu iepriekš neparedzētus trūkumus programmas darbībā un/vai [[Drošības caurums|drošības caurumus]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Drustu pagasts
| karte             = Drustu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Drustu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Drustu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Drusti
| platība           = 156,7
| iedzīvotāji       = 854<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās 01.01.2016</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 854 / 156.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.rauna.lv
}}
'''Drustu pagasts''' ir [[Smiltenes novads|Smiltenes novada]] teritoriāla vienība. Pagasta centrs atrodas [[Drusti|Drustos]]. Robežojas ar sava novada [[Launkalnes pagasts|Launkalnes]] un [[Variņu pagasts|Variņu]] pagastiem, [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] [[Rankas pagasts|Rankas pagastu]], [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Jaunpiebalgas pagasts|Jaunpiebalgas]], [[Zosēnu pagasts|Zosēnu]] un [[Dzērbenes pagasts|Dzērbenes]] pagastiem.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alloklazīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]]
|ŠtruncaID=2/D.22-60
|ķīm_formula=
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Tēraudpelēka
|svītra=Melna
|habituss=Masīvs, prizmatiski kristāli, radiāli izkārtoti kristāli
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, izteikta - citā
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=6,17
}}
__NOTOC__

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc valsts]].''

sentences: '''MIMO''' (''Multiple In, Multiple Out''; izrunā "my-mo") ir metode, kā saskaņoti izmantot vairākas radio antenas [[Bezvadu sakari|bezvadu sakaru]] tīklos, kas ir kopīgas mūsdienu mājas platjoslas [[maršrutētājs|maršrutētājiem]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Guinness''''' var būt:
* ''[[Guinness (alus)|Guinness]]'', īru alus darītava un alus marka
* [[Aleks Giness]], angļu aktieris (1914—2000)

sentences: '''Oolīti''' (gr. ᾠόν — ola un λίθος — akmens) ir lodveida vai eliptiski [[minerāli]] veidojumi izmēros no dažiem [[Mikrometrs|mikrometriem]] līdz 15–25 mm (oolītus, kas ir lielāki par 2-5 mm sauc par pizolītiem). Tiem ir koncentriski čaulaina, vai reizēm radiāli staraina uzbūve. Parasti (bet ne vienmēr) aug ap kodolu, par kuru var kalpot smilšu graudiņš, čaulas lauska u.c. Oolīti var veidot biezas slāņkopas. [[Ala|Alās]] reizēm veidojas ļoti lieli oolīti, saukti par [[alu pērles|alu pērlēm]]. Oolīti var sastāvēt no [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]], [[dzelzs]] un [[Mangāns|mangāna]] [[Oksīdi|oksīdiem]] vai citiem minerāliem. Daži oolīti veido dzelzs rūdas slāņus ([[pupu rūda]]).

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Reiterna nams
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Reiterna nams01.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            = Rīga
| map_caption         =
| relief              =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Mārstaļu iela 2/4|3s=Mārstaļu iela (Rīga)}}
| latd                = 56.946796216001
| latm                =
| lats                =
| latNS               = N
| longd               = 24.110677285759
| longm               =
| longs               =
| longEW              = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| top_floor           =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Ruperts Bindenšū]]
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos =
|      numurs = 6587
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}
| references          =
}}
'''Reiterna nams''' ir ēka [[Mārstaļu iela (Rīga)|Mārstaļu ielā 2/4]], [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. [[Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis]].<ref>{{VKPAIoa|6587|Reiterna nams}}</ref> [[Latvijas PSR]] laikā tas bija nodots [[Latvijas PSR Žurnālistu savienība|Žurnālistu savienībai]].<ref name="Рига">{{Grāmatas atsauce|title=Энциклопедия "Рига"|last=|first=|publisher=Galvenā enciklopēdiju redakcija|year=1989|isbn=5-89960-002-0|location=Rīga|pages=600}}</ref> Pašlaik te atrodas Latvijas 1. rokkafejnīca.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada decembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = soliste
|           Vārds = Lajāla Abūda
|      Vārds_orig = {{ara|ليال عبود}}
|          Attēls = Layal Abboud - Plaza Palace Ceremony - Beirut - July 2015 - Lebanon 15 (Cropped).jpg
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Lajāla Abūda 2015. gada jūlijā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|5|15}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Libāna|Dienvidlibānas muhāfaza|Sūras kada}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[arābu popmūzika]]
[[Libānas mūsdienu tautas mūzika]]
[[deju mūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja
|     Instrumenti = vokāls
|            Gadi = 2007–pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Aya Production]]'' (2007–2010)
''[[Layal Production]]'' (2010–pašlaik)
''[[Lola's World]]'' (2017–pašlaik)
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences: '''Ziemassvētku vakars''' tiek atzīmēts dienā pirms [[Ziemassvētki]]em. Rietumu kristietībā un laicīgajā pasaulē tas tiek atzīmēts [[24. decembris|24. decembrī]]. Tiek uzskatīts par vienu no kulturāli nozīmīgākajām svinībām kristietībā un Rietumu sabiedrībā<ref name="Christmas Eve">{{Grāmatas atsauce|author=Mary Pat Fisher|title=Living Religions: An Encyclopaedia of the World's Faiths|url=http://books.google.com/books?id=ytOHbLdtSY4C&pg=PA314|year=1997|publisher=I.B.Tauris|isbn=978-1-86064-148-0|page=314|quote=Christmas is the celebration of Jesus' birth on eart|accessdate={{dat|2014|12|23||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160507105624/https://books.google.com/books?id=ytOHbLdtSY4C&pg=PA314|archivedate={{dat|2016|05|07||bez}}}}</ref>, ko pilnībā vai daļēji, gaidot Ziemassvētkus, atzīmē gan kristieši, gan daudzi citi.

sentences:
[[Kategorija:Ekonomikas nozares]]
[[Kategorija:Socioloģija]]
[[Kategorija:Vide]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Urāna heksafluorīda struktūrformula un kristālrežģis

Urāna heksafluorīda kristāli aizkausētā ampulā
|       citi nosaukumi = urāna (VI) fluorīds
|           CAS numurs = 7783-81-5
|      ķīmiskā formula = UF6
|              molmasa = 351,99
|              blīvums = 4680
|  kušanas temperatūra = 64,0 °C 1,44 MPa spiedienā
| viršanas temperatūra = 56,4 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Urāna heksafluorīds''' (UF6) ir sešvērtīgā [[Urāns (elements)|urāna]] un [[fluorūdeņražskābe]]s [[sāļi|sāls]]. UF6 ir gaistoši, pelēcīgi [[ortorombiskā singonija|ortorombiski]] kristāli, kas sildot [[Sublimācija (fizika)|sublimējas]] — tieši pāriet [[gāze]]s fāzē. Šķīst [[hloroforms|hloroformā]], [[broms|bromā]], [[nitrobenzols|nitrobenzolā]]; ar [[ūdens|ūdeni]] strauji reaģē.

sentences:
'''Kantora putekļi''' jeb '''Kantora kopa''' ir [[ģeometriska figūra|figūra]], kuru iegūst, ņemot vienu vienību garu slēgtu [[nogrieznis|nogriezni]] un izmetot tā vidējo trešdaļu (bez galapunktiem), pēc tam minēto izmešanu veicot ar pāri palikušajiem diviem slēgtajiem nogriežņiem, pēc tam to pašu veicot ar četriem pāri palikušajiem nogriežņiem utt. bezgalīgi daudz reižu. Rezultātā tiek iegūta punktu kopa, kas nesatur nevienu nogriezni.
{{clear}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Morics Vilhelms Pauls Švarcs
|     vārds_orig = ''Moritz Wilhelm Paul Schwartz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1864
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Igaunijas darba komūna]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Krioterapija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''κρύος'' — 'sals', ''θεραπεία'' — 'dziedināšana') ir [[terapija]]s veids, kurā uz cilvēka [[Epiderma|ādu]] vai audiem ķermeņa dziļumā tiek veikta iedarbība ar zemām [[Temperatūra|temperatūrām]]. Krioterapija tiek izmantota [[Medicīna|medicīnā]] un [[Kosmetoloģija|kosmetoloģijā]].

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Yabar-IbnJubair.PNG|thumb|350px|Džubaira ceļojumi]]
'''Ibn Džubairs''' ({{val|ar|ابن جبير}}<ref>Pilnā vārdā Abū l- Husayn Muhammad ibn Ahmad ibn Jubayr al-Kenani ({{val-ar|أبو الحسين محمد بن أحمد بن جبير الكناني}}), saukts arī vienkārši Jabair</ref>, dzimis [[1145]]. gadā, miris [[1217]]. gadā) bija [[arābi|arābu]] ceļotājs. Dzimis [[Valensija (Spānija)|Valensijā]]. Studējis [[Korāns|Korānu]] [[Granada|Granadā]], vēlāk kļuvis par sekretāru [[Almohadi|Almohadu]] dinastijas galmā. 1183.gadā pameta galmu un apceļoja [[Aleksandrija|Aleksandriju]], [[Jeruzaleme|Jeruzalemi]], [[Medīna|Medīnu]], [[Meka|Meku]], [[Damaska|Damasku]], [[Mosula|Mosulu]], [[Akra|Akru]] un [[Bagdāde|Bagdādi]]. Sīki aprakstījis savus ceļojumus, izdodams grāmatu, kura tika pārtulkota pārējā [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Conqueror''
| operators =
| attēls = The Conqueror (1956) film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Diks Pauels]]
| producents = * [[Hovards Hjūzs]]
* Diks Pauels
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Veins]]
* [[Sūzana Heivorda]]
* [[Agnese Morheda]]
* [[Pedro Armendariss]]
* [[Tomass Gomess]]
* [[Džons Hoits]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Conqueror''
| studija = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = 1956. gada janvāris
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|9 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Conqueror-The#tab=summary|title=The Conqueror (1956) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|10|05}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Conqueror''''' ir 1956. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Diks Pauels]], bet producents [[Hovards Hjūzs]]. Filmā [[Džons Veins]] atveido galveno, mongoļu iekarotāja [[Čingishans|Čingishana]], lomu. Pārējās lomas atveido [[Sūzana Heivorda]], [[Agnese Morheda]], [[Pedro Armendariss]], [[Tomass Gomess]] un [[Džons Hoits]].

sentences: '''Borūdeņraži''' jeb '''borāni''' ir [[bors|bora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]]. Tie ir gāzveida, šķidras vai cietas vielas ar ļoti nepatīkamu smaku. Borūdeņražiem raksturīga liela ķīmiskā aktivitāte un [[sadegšanas siltums]], tādēļ tie izraisa interesi kā [[raķešdegviela]]. Ir pazīstami borūdeņraži, kuru molekulās ir 2 līdz 20 bora atomi. Visvienkāršākais borūdeņradis BH3 ir tik reaģētspējīgs, ka tūlīt dimerizējas un brīvā veidā nav iegūstams, tomēr ir pazīstami [[kompleksie savienojumi]], kuros BH3 ietilpst kā [[ligands]]. Vienkāršākajiem borūdeņražiem ir sastāvs BnHn+4 un BnHn+6. Darbu ar borūdeņražiem jāveic īpašos traukos, lai izslēgtu [[skābeklis|skābekļa]] un ūdens tvaiku piekļuvi.

sentences: '''Dūmu kvarcs''', agrāk '''rauhtopāzs''' (no {{val|de|Rauch}} — 'dūmi'), ir brūns-tumši brūns [[kvarca paveidi|kvarca paveids]]. Pēdējā laikā šo terminu apvieno ar citu kvarca paveidu — [[morions|morionu]], jo abu paveidu izcelsme ir līdzīga un morions būtībā ir tumšāks dūmu kvarcs. Gan morions, gan dūmu kvarcs radušies, pakļaujot kvarcu radioaktīvajam starojumam.

sentences:
{{neenciklopēdisks}}
'''Melodija''' ir galvenā muzikālās domas paudēja (vienbalsīgi izteikta muzikāla doma). [[Klods Debisī|Klodam Debisī]] ir skaņdarbi, kas balstās tikai uz harmoniju, bez melodijas (tas ir viens no izņēmumiem, kad skaņdarbu nevar iedomāties bez melodijas). Tieši melodija visdziļāk iedarbojas uz klausītāju, tāpēc to bieži dēvē par skaņdarba '''dvēseli'''. Melodija nav iedomājama bez [[skaņkārta]]s, [[ritmiskais zīmējums|ritmiskā zīmējuma]], un citiem [[mūzika]]s izteiksmes līdzekļiem. Tātad melodiju veido dažādu mūzikas izteiksmes līdzekļu vienība.

sentences: '''Nībelungi''' ir sens apzīmējums vācu tekstos ļoti bagātai [[Burgundija]]s karaliskai dzimtai, kas apmetās [[Vormsa|Vormsā]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2012. gada maijā,}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|bilde=
|apraksts=
|developer=''[[Gameforge]]''
|publisher=''[[Gameforge]]''
|release={{dat|2006|2|1}}
|genre=[[MMORPG]]
|mode=Vienspēlētāja un daudzspēlētāju
|platforms=''[[Java (programmēšanas valoda)|Java]]'' (''[[Microsoft Windows]]'', ''[[Linux]]'', ''[[Mac OS X]]'')
|media=interneta pieslēgums
|requirements=[[Tīmekļa pārlūkprogramma]]
|input=[[Datora klaviatūra|klaviatūra]], [[datorpele]]
}}

sentences: {{Commonscat|Books from Azerbaijan|Azerbaidžānas grāmatas}}

sentences:
{{cita nozīme|ģeometrisku figūru|caurspīdīgiem ķermeņiem|prizma (optika)}}
[[File:Hexagonal Prism BC.svg|thumb|Prizma]]
'''Prizma''' ir [[daudzskaldnis]], kam ir divas vienādas un savstarpēji paralēlas [[skaldne]]s (pamati) un pārējām skaldnēm, kas ir paralelogrami, ir kopīgas malas ar katru no pamatiem. Prizmas iedala:
* taisnās prizmās — abi pamati ir vienādi [[daudzstūris|daudzstūri]], sānu skaldnes - [[taisnstūris|taisnstūri]], šīs prizmas ir sastopamas visbiežāk;
* slīpās prizmās — abi pamati ir vienādi daudzstūri, sānu skaldnes [[paralelograms|paralelogrami]].
Dažreiz atsevišķi izdala paralelogramu prizmas — [[paralēlskaldnis|paralēlskaldņus]]. Taisnas taisnstūra prizmas ir taisnstūra paralēlskaldņi.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Amundsena līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       = Canada2.A2002165.1940.250m.jpg
| paraksts     = Amundsena līcis satelītattēlā (centrā)
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NT}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| karte        =
  | vietaskarte          = Kanāda#Ziemeļrietumu Teritorijas
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
  | mark                 =
  | reljefa_karte              = jā
| ietilpst     = [[Boforta jūra]]
| plat_d= 71| plat_m= | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 124| gar_m= | gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 400
| platums      = 150
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Ulukhaktūka]]
| citas_daļas  =
}}
'''Amundsena līcis''' ({{val|en|Amundsen Gulf}}) ir plašs jūras līcis [[Kanāda]]s [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/LABCK Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Amundsen Gulf]</ref> Izvietojies [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]] starp [[Benksa sala|Benksa salu]] ziemeļos, [[Viktorijas sala (Kanāda)|Viktorijas salu]] austrumos un [[Ziemeļamerika]]s kontinenta krastu dienvidrietumos.<ref>{{PZT|42}}</ref> Savieno [[Dolfinendjūniona šaurums|Dolfinendjūniona šaurumu]] dienvidaustrumos ar [[Velsas Prinča šaurums|Velsas Prinča šaurumu]] ziemeļaustrumos un [[Boforta jūra|Boforta jūru]] ziemeļrietumos. No Amundsena līča atzarojas vairāki mazāki līči, lielākais no kuriem ir 230 km garais Prinča Alberta līcis Viktorijas salas piekrastē. No dienvidiem līcī ietek vairākas upes, ievērojamākā no kurām ir [[Hortona]]. Krasti mazapdzīvoti, vienīgās pastāvīgi apdzīvotās vietas ir [[Sakshārbora]] Benksa salā, [[Ulukhaktūka]] Viktorijas salā un [[Paulatuka]] kontinenta piekrastē. Līča dienvidu piekrastē kopš 1998. gada izveidots Tuktutnogaitas nacionālais parks, bet līča rietumu akvatorija ietilpst Batērsta raga lāsmeņa putnu rezervātā.<ref>[https://www.ibacanada.com/site.jsp?siteID=NT039 IBA Canada. Cape Bathurst Polynya]</ref>

sentences:
{{Navbox
|name=Kalabarsona
|bodyclass = hlist
|title=[[Kalabarsona]]s reģions {{flaga|Filipīnas}}
|group1 = Provinces
|list1=
* [[Batangasa]]
* [[Kavite]]
* [[Kesona]]
* [[Laguna]]
* [[Risala]]
|group2 = Neatkarīgās pilsētas
|list2=
* [[Lusena]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Filipīnu veidnes]]
</noinclude><includeonly>
[[Kategorija:Kalabarsona]]</includeonly>

sentences:
un [[Gazas josla]]s.]]
'''Palestīnieši''' ([[Arābu valoda|arābu]]: الفلسطينيون, ''al-filasTīnīyyūn'', [[Ivrits|ivritā]]: פלסטינים) ir apzīmējums [[arābu valoda]]s dialektā runājošiem [[Palestīna]]s apvidus [[Vidusjūra]]s austrumu piekrastes iedzīvotājiem, kas pēc paražām un dzīvesveida (tradicionāla zemkopju sabiedrība) - t.i. kultūras īpatnībām, - atšķiras no pārējām reģiona arābu tautām. Mūsdienās apdzīvo [[Palestīnas autonomija|Palestīnas autonomiju]] (~4 000 000), [[Izraēla|Izraēlu]] un tās okupētās teritorijas (~1 500 000). XX gs. politisko kolīziju rezultātā liels skaits palestīniešu apmeties uz pagaidu dzīvi virknē citu valstu: [[Jordānija|Jordānijā]] (~2 700 000), [[Sīrija|Sīrijā]] (~450 000), [[Libāna|Libānā]] (~400 000), [[Čīle|Čīlē]] (~500 000)<ref>[http://www.blog-v.com/arabesenchile/ descendientes de árabes en porcentajes.]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://laventana.casa.cult.cu/modules.php?name=News&file=article&sid=514 |title=500.000 mil descendientes de palestinos en Chile. |access-date={{dat|2013|07|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090722073846/http://laventana.casa.cult.cu/modules.php?name=News&file=article&sid=514 |archivedate={{dat|2009|07|22||bez}} }}</ref>, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (~70 000), [[Hondurasa|Hondurasā]] (~55 000), [[Brazīlija|Brazīlijā]] (~50 000), [[Lībija|Lībijā]], [[Jemena|Jemenā]], [[Kuveita|Kuveitā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]] u.c. Precīzs palestīniešu skaits nav zināms, jo ar dzimstības vidējo pieaugumu 3,5% gadā tas pārāk strauji mainās, uzskaites netiek veiktas. Dominējošā reliģija ir [[islams]] (93%), taču ir arī liels skaits (6%) [[kristietība|kristiešu]].

sentences: '''Rasas punkts''' ir [[temperatūra]], līdz kurai jāatdziest [[gaiss|gaisam]], lai tajā esošais [[gaisa mitrums|mitrums]] kļūtu piesātināts un sāktos gaisa mitruma [[kondensācija]] ([[rasa]]s izkrišana). Rasas punkts ir atkarīgs arī no [[gaisa spiediens|gaisa spiediena]].

sentences: '''Stefana—Bolcmaņa konstante (σ)''' ir fundamentāla fizikāla [[Fizikālā konstante|konstante]], kas ietilpst likumā, kurš nosaka [[absolūti melns ķermenis|absolūti melna ķermeņa]] integrālo emitētspēju. Nosaukta par godu fiziķiem [[Jozefs Stefans|Jozefam Stefanam]] un [[Ludvigs Bolcmanis|Ludvigam Bolcmanim]], kas atklājuši [[Stefana—Bolcmaņa likums|Stefana—Bolcmaņa likumu]].

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Nursijas Benedikts
|      dzimšanas datums = ap [[480. gads|480]]. gadu
|          nāves datums = [[547. gads|547]]. gadā
|        piemiņas diena = [[11. jūlijs]]
|                  godā =
|                attēls = Frari (Venice) - Sacristy - triptych by Giovanni Bellini - Saint Benedict of Nursia and Saint Mark.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Nursija]]
|           nāves vieta = [[Montekazino]]
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums = 1220. gadā
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mūžīgā meita
| operators =
| attēls = RIGA-IFF-2023-ETERNAL-DAUGHTER-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Džoana Hoga]]
| producents =
| scenārijs = Džoana Hoga
| aktieri = [[Tilda Svintone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Eternal Daughter''
| studija = * ''[[A24]]''
* ''BBC Film''
* ''Element Pictures''
* ''JWH Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''A24''
* ''BFI Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|6|[[79. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|568,330}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt13874422/|title=The Eternal Daughter (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Mūžīgā meita"''' ({{Val|en|The Eternal Daughter}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Apvienotā Karaliste]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Džoana Hoga]]. Filmā galveno lomu atveido [[Tilda Svintone]].

sentences:
{| class="infobox" style="font-size: 88%; width: 25em;"
|+ style="font-size: larger;" | '''{{{nosaukums}}}'''
{{#if:{{{oriģ. nosaukums|}}} |
 {{{oriģ. nosaukums|}}} }}
|-
| colspan="2" |
{{#if:{{{attēls|}}}|

 {{{attēla paraksts|}}}
}}
|-
|{{#if:{{{izgat. nosaukums|}}}|'''Izgatavotāja nosaukums'''  {{{izgat. nosaukums|}}} }}
|-
|{{#if:{{{GRAU indekss|}}}|'''[[GRAU indeksi|GRAU indekss]]'''  {{{GRAU indekss|}}} }}
|-
|'''Pielietojums'''|| {{{pielietojums}}}
|-
|'''Raķešu saime'''|| {{{raķešu saime}}}
|-
|'''Raķešu grupa'''|| {{{raķešu grupa}}}
|-
|'''Valsts'''|| {{{valsts}}}
|-
|'''Izgatavotājs'''|| {{{izgatavotājs}}}
|-
! colspan="2" bgcolor="#FFDEAD" | '''Izmēri'''
|-
|'''Augstums'''||{{{augstums}}} {{#if:{{{alt-height|}}}|({{{alt-height|}}}) }}
|-
|'''Diametrs '''||{{{diametrs }}} {{#if:{{{alt-diameter|}}}|({{{alt-diameter|}}}) }}
|-
|'''Masa'''||{{{masa}}} {{#if:{{{alt-mass|}}}|({{{alt-mass|}}}) }}
|-
|'''Pakāpju skaits'''||{{{pakāpes }}}
|-
! colspan="2" bgcolor="#FFDEAD" | '''Celtspēja'''
|-
|{{#if:{{{derīgā krava|}}}|'''[[Derīgā krava]] {{{derīgā krava|}}} }}
|-
|{{#if:{{{LEO masa|}}}|'''[[Derīgā krava]] uz [[Zemā Zemes orbīta|LEO]]'''{{{LEO masa|}}}{{#if:{{{alt-LEO|}}}|({{{alt-LEO|}}}) }}

{{#if:{{{payload-location|}}}|'''Payload to
{{{payload-location}}}'''{{{payload|}}} {{#if:{{{alt-payload|}}}|({{{alt-payload|}}}) }}
}}
}}
|-
|{{#if:{{{GTO masa|}}}|'''[[Derīgā krava]] uz [[Ģeostacionārā pārejas orbīta|GTO]]'''{{{GTO masa|}}} }}

sentences:
{{cita nozīme|valsti Āfrikā|upi|Nigēra (upe)}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''République du Niger''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Nigēras Republika
|            valsts_nosaukums = Niger
|               karoga_attēls = Flag of Niger.svg
|            karoga_nosaukums = Nigēras karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Niger.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Nigēras ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto = ''Fraternité, Travail, Progrès'' ([[franču valoda|franču]])
''"Brālība, Darbs, Progress"''
|                valsts_himna = ''[[La Nigérienne]]''
|               kartes_attēls = Location Niger AU Africa.svg
|             kartes_paraksts = Nigēras atrašanās vieta Āfrikā
|               galvaspilsēta = [[Niameja]]
| latd= 13 | latm= 32 | latNS= N | longd= 2 | longm= 05 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Pusprezidentālisms|pusprezidentāla]] [[republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Nigēras prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Mohameds Bazums]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Nigēras premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Ouhoumoudou Mahamadou]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Nigēras vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Francija]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1960|8|3}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 1 267 000
|               platība_rangs = 22.
|              procenti_ūdens = 0,02
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2023
|          iedzīvotāju_skaits = 25 396 840
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 12,1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = 10,206 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 719
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{samazinājās}}
|                    HDI_gads = 2019<ref name="HDI">{{Tīmekļa atsauce |url=http://hdr.undp.org/sites/default/files/hdr14-summary-en.pdf |title=2014 Human Development Report Summary |date=2014 |accessdate=27 July 2014 |publisher=United Nations Development Programme | pages=21–25}}</ref>
|              HDI_kategorija = 0,394({{font|color=red|text=zems}})
|                   HDI_rangs = 189.
|                        Gini = 50,5
|                   Gini_gads = 1995
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Rietumāfrikas franks]]
|                valūtas_kods = XOF
|                  laika_zona = [[WAT]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +1
|                      domēns = [[.ne]]
|              tālsarunu_kods = 227
|                iso_kods_num = 562
|              iso_kods_alfa2 = NE
|              iso_kods_alfa3 = NER
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences: [[File:Goat eating placenta.jpg|thumb|200px|Kaza ēdot placentu.]]

sentences: '''Slimība''' ir [[organisms|organisma]] funkciju traucējumi. Veselā organismā stabilu stāvokli nodrošina [[homeostāze]]. Ja organisma funkciju regulācijas sistēma pārstāj normāli darboties, homeostāze tiek izjaukta. Šādus organisma funkciju traucējumus sauc par slimībām. Dažas slimības ir īslaicīgas, un organisms tās ātri uzveic. Citas ir smagākas, tāpēc ir nepieciešama palīdzība, lai tās uzveiktu vai novērstu šo slimību izraisītos traucējumus.

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Dimitrijs no Rostovas
|dzimšanas datums=1651. gada 21. decembrī
|nāves datums=1709. gada 8. novembrī
|piemiņas diena=21. septembrī (1. oktobrī)
|godā=[[Pareizticība]]
|attēls=Dimitry Rostovsky (GIM).jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=
|dzimšanas vieta=[[Makariva|Makarivas ciems]], Kijivas pulks, [[Hetmanāts]]
|nāves vieta=[[Rostova]], [[Krievijas cariste]]
|nosaukums=Данила Саввич Туптало
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=1757. gada 22. aprīlī
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=
|aizbildnis=
|svētvietas=
|strīdi=
}}

sentences: Daoisma grāmatas '''"Džuandzi"''' autors ir [[Džuandzi]]. Tā ir dažādu avotu rakstu apkopojums. Tiek uzskatīts, ka pats Džuandzi uzrakstīja pirmās septiņas nodaļas ("iekšējās" nodaļas), savukārt viņa mācekļi un domubiedri - pārējās.

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Krimūnu pagasts}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Gazālī
|    vārds_orig = {{ara|الغزالي}}
|        attēls = Al-Ghazali.png
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Gazālī ilustrācija
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1057
|    dz_mēnesis = 7
|      dz_diena = 5
|      dz_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1111
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 19
|       m_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = islāma filozofija
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi = "[[Reliģisko zināšanu atdzimšana]]"
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences: '''Karotinoīdi''' ir [[tetraterpēni]] un [[tetraterpenoīdi]], kas formāli ir acikliska priekšteča — Ψ,Ψ-karotīna ([[Likopīns|likopīna]]) atvasinājumi: [[hidrogenizācija]]s, [[dehidrogenizācija]]s, [[ciklizācija]]s, [[oksidācija]]s produkti vai to kombinācijas. [[Retinoīdi]] nepieder pie karotinoīdiem.

sentences:
{{Infobox bone
| Name        = Iegurnis
| Latin       = Pelvis
| Image2      = Gray242.png
| Caption     = Vīriešu tipa iegurnis
| Image       = Gray241.png
| Caption2    = Sieviešu tipa iegurnis
}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| full_name           = Саюз беларусаў Латвіі
| nombre nativo       =
| founder             = [[Valentīna Puskunova]]
}}

sentences: {{Commonscat|Fencers from the United Kingdom|Paukotāji no Lielbritānijas}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Marija Sklodovska-Kirī
|    vārds_orig = ''Marie Skłodowska–Curie''
|        attēls = Mariecurie.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
|       dz_gads = 1867
|    dz_mēnesis = 11
|      dz_diena = 7
|      dz_vieta = [[Varšava]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
|        m_gads = 1934
|     m_mēnesis = 7
|       m_diena = 4
|       m_vieta = Pasī (''Passy'') [[Augšsavoja]], {{FRA}}
|     pilsonība = [[Krievijas Impērija]], vēlāk {{FRA}}
|       dzimums = S
|       tautība = [[poliete]]
|         vecāki = Vladislavs Sklodovskis
Broņislava Sklodovska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Pjērs Kirī]] (1859–1906)
|          bērni = [[Irēna Žolio-Kirī]] (1897–1956)
[[Ēva Kirī]] (1904–2007)
|  darba_vietas = [[Parīzes universitāte]] (Sorbona)
|    alma_mater = Parīzes universitāte (Sorbona), [[École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris|ESPCI]]
|       zinātne = [[fizika]], [[ķīmija]]
|   pasniedzēji = [[Anrī Bekerels]]
|      studenti = [[Andrē Luī Debjerns]]
(''André-Louis Debierne''),
[[Margarita Perē]]
(''Marguerite Perey'')
|    sasniegumi = pētījusi [[radioaktivitāte|radioaktivitāti]]
atklāja [[rādijs|rādiju]] un [[polonijs|poloniju]]
|   apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1903)
[[Nobela prēmija ķīmijā]] (1911)
|      paraksts = Marie Curie signature.svg
|      piezīmes =
}}

sentences:
]]
'''Laponis''' - nediferencēts vai vāji diferencēts [[augi|augu]] (piem. [[aknu sūnas|aknu sūnu]]) vai [[ķērpji|ķērpju]] ķermenis.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''My Summer of Love''
| attēls                   = My Summer of Love.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Pāvels Pavlikovskis]]
| producents               =
* [[Kriss Kolinss]]
* [[Taņa Segačiana]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Vains]]
* Pāvels Pavlikovskis
| galvenajās lomās         =
* [[Natālija Presa]]
* [[Emilija Blanta]]
* [[Pedijs Konsidains]]
| mūzika                   =
* [[Elisona Goldfrapa]]
* [[Vills Gregorija]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[ContentFilm]]''
* ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|8|21|Edinburgas filmu festivāls|2004|11|5|Apvienotā Karaliste|2005|6|17|ASV|}}
| ilgums                   = 84 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-summer-love-2004|title=My Summer of Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 22, 2019|archive-date={{dat|2019|04|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190422183423/http://www.bbfc.co.uk/releases/my-summer-love-2004}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=youngvictoria.htm|title=My Summer of Love|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 22, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Aleirīti''' (no sengr. ''ἄλευρον'' - "milti") ir irdeni [[drupu ieži |drupu ieži]], kas sastāv pārsvarā no [[Kvarcs|kvarca]], [[Laukšpats|laukšpata]] un [[vizla]]s graudiņiem, kuru izmērs ir 0,1 — 0,01 [[Milimetrs|mm]] (pēc citas klasifikācijas 0,05 — 0,005 mm)<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|41}}</ref>, tādējādi [[granulometrija|granulometriski]] ierindojoties starp [[māli]]em un [[Smiltis|smiltīm]]. Tie tiek dalīti rupjgraudainos (0,1 — 0,05 mm), vidēji graudainos (0,05 — 0,025 mm) un smalkgraudainos (0,025 — 0,01 mm) aleirītos, bet pēc piemaisījumu sastāva mālainos, vizlainos un citos aleirītos. Šie ieži veidojas [[Jūra|jūrās]], krasta [[zemūdens nogāze|zemūdens nogāžu]] apakšdaļā, [[Ledājs|ledāju]] kušanas ūdeņu [[Ezers|ezeros]], dažu [[Upe|upju]] [[Paliene|palienēs]] un citur. [[Litifikācija]]s procesā no aleirītiem var izveidoties [[aleirolīti]]. Aleirīti ir plaši sastopami Latvijas [[Kvartārs|kvartāra]] [[Limnoglaciālie nogulumi|limnoglaciālajos nogulumos]]. Praktiski aleirīti var tikt izmantoti [[Cements|cementa]] ražošanā.

sentences: {{Commonscat|Politicians by political orientation|Politiķi pēc politiskās orientācijas}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-undekāna struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)9CH3
|molmasa=156,31
|blīvums=740
|kušanas temperatūra=−26 °C
|viršanas temperatūra=196 °C
}}

sentences:
'''Ceļa savietojums''' ir tāds sliežu platumu savietojums, kas ļauj atšķirīga [[Sliežu platums|sliežu platuma]] vilcieniem piedalīties satiksmē pa kopīgu [[Gulsnis|zemsliežu pamatni]]. Konstruktīvie risinājumi, kādi ir sastopami vai var tikt izveidoti, var būt dažādas sarežģītības. Kaut arī ceļa savietojums kaut kādos gadījumos var dot ievērojamas priekšrocības, kas saistītas, piemēram, ar zemes platību iegūšanu atšķirīga sliežu platumu ceļu būvei, vai ļauj ekspluatēt jau pastāvošas būves, nebūvējot jaunas, tam vienlaikus ir trūkumi, piemēram: katrs savietotais ceļš otram vai pārējiem ceļiem atņem caurlaides spējas; prasa risināt dažādus ar gabarītiem saistītus uzdevumus, tajā skaitā [[perons|peroniem]]; [[SCB|signalizācijas sistēmu]] savietošanu, kurām, iespējams, var atšķirties specifikācijas; elektrificētās līnijās jāsavieto tāpat kontaktvads, kuram arī tāpat specifikācijas un augstums var atšķirties, kā arī var būt ceļa savietojuma ceļa garenass asimetrija pret kontakttīkla kontaktvada zigzaglīniju. Atkarībā no [[dzelzceļa stacija|staciju]] un mezglu konfigurācijas var būt gan vienkāršs ceļa savietojums — līdzīgs parastiem [[ceļa pinums|ceļu pinumiem]], gan ļoti sarežģīts un dārgs un sevī ietvert gan [[pārmija]]s, gan ceļu krustojumus specifiskos kombinējumos. Savietojuma veida izvēlē ņem vērā standarta [[sliežu platums|sliežu platumu]] starpības un savietojumam izvirzāmās ekspluatācijas prasības, piemēram, ātrumam, kā arī — vietējos apstākļus un citus.<br />
[[Ceļa pinums]] atšķirībā no ceļa savietojuma paredzēts tikai viena platuma sliežu ceļiem uz kopīga [[Zemsliežu pamats|zemsliežu pamata]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Briesmu lietas
| operators =
| attēls = Wild things (movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', erotiskais trilleris
| režisors = [[Džons Maknotons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kevins Beikons]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Neve Kempbela]]
* [[Terēza Rasela]]
* [[Denīza Ričardsa]]
* [[Dafne Rubina-Vega]]
* [[Roberts Vegners]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Wild Things''
| studija = ''Mandalay Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|3|20}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|67,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Briesmu lietas"''' ({{Val|en|Wild Things}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' erotiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Maknotons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Beikons]], [[Mets Dilons]], [[Neve Kempbela]], [[Terēza Rasela]], [[Denīza Ričardsa]], [[Dafne Rubina-Vega]], [[Roberts Vegners]] un [[Bills Marijs]].

sentences:
{{cita nozīme|darbarīku|filmu sēriju|Zāģis (filmu sērija)}}
'''Zāģis''' ir [[darbarīks]], kuru veido ciets [[asmens]], [[stieple]] vai [[ķēde]] ar zobiem vienā pusē. Tas tiek izmantots, lai grieztu (zāģētu) relatīvi cietus materiālus, visbiežāk [[koksne|koksni]], noteiktās formās vai leņķos. Pastāv dažāda veida zāģi, piemēram, rokas zāģis, lokzāģis, ripzāģis, elektrozāģis, motorzāģis. Ar zāģi ir jāstrādā ļoti uzmanīgi.

sentences:
degvielas uzpildes stacija [[Sabaha|Sabahā]], Malaizijā]]
, [[Dānija|Dānijā]]]]

sentences:
{{Koncentrācijas nometnes infokaste
| name         = Mauthauzenes koncentrācijas nometne
| image        = Bundesarchiv_Bild_192-334,_KZ_Mauthausen,_Garagenhofeinfahrt.jpg
| image size   =
| caption      = Mauthauzenes nometnes vārti
| alt          =
| map          = Austrija
| map alt      =
| map caption  =
| latd         = 48.256944 |latNS = N
| longd        = 14.501111 |longEW = E
| location     = {{vieta|Austrija|Augšaustrija}}
| built by     =
| operated by  =
* ''DEST''
* ''[[Schutzstaffel]]'' (SS)
| original use =
| construction = 1938
| in operation = 1938 – 1945
| gas chambers =
| prisoner type=
| inmates      = lielākā daļa padomju un poļu ieslodzīto
| killed       =  starp 122 766 un 320 000 cilvēku
| liberated by =
* {{USA}}
* {{dat|1945|5|3|N|bez}}
| notable inmates = [[Pēteris Junge]]
[[Artūrs Kaminskis]]
[[Antonīns Novotnijs]]
| notable books   =
| website      = {{url|https://www.mauthausen-memorial.org/}}
| box width    =
| color        =
}}

sentences: {{Commonscat|Monarchs of Poland|Polijas monarhi}}

sentences:
{{Salu infokaste
| nosaukums           = Stokholmas arhipelāgs
| attēls              = Bjorkskar i maj.JPG
| attēla paraksts     =
| attēla izmērs       =
| vietas karte        = Stockholms skärgård.png
| map_custom          = no
| vietējais nosaukums = ''Stockholms skärgård''
| valodas saite       = zviedru valoda
| nickname            =
| izvietojums         = [[Baltijas jūra]]
| latd=59 | latm=25 | lats=0| latNS=N | longd=18 | longm=45|longs=0 | longEW=E <!-- kordinātas -->
| arhipelāgs          =
| salu skaits         = ~24 000
| galvenās salas      =
| platība             =
| garums              = <!-- tikai skaitli -->
| platums             = <!-- tikai skaitli -->
| krasta līnija       = <!-- tikai skaitli -->
| augstākais kalns    =
| augstums            =
| valsts                            = Zviedrija
| valsts adm vienības tips          =
| valsts adm vienība                = {{flaga|Zviedrija}} [[Zviedrija]]
| valsts adm vienības tips1         =
| valsts adm vienība1               =
| valsts galvaspilsēta              =
| valsts lielpilsēta                =
| valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
| valsts vadoņa tituls              =
| valsts vadoņa vārds               =
| iedzīvotāji      =
| iedzīvotāju gads =
| blīvums          =
| pamatiedzīvotāji =
| piezīme          =
}}
'''Stokholmas arhipelāgs''' ({{val|sv|Stockholms skärgård}}) ir [[Zviedrija]]s lielākais [[arhipelāgs]] un viens no lielākajiem salu arhipelāgiem [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Peroksisērskābes molekulas modelis

Peroksisērskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = Karo skābe, peroksimonosērskābe,
monoperoksisērskābe,
 peroksomonosērskābe
|           CAS numurs = 7722-86-3
|      ķīmiskā formula = H2SO5
|              molmasa = 114,04
|              blīvums = 1700 - 1800
|  kušanas temperatūra = 45 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstoša
|                 citi =
}}
'''Peroksisērskābe''' jeb '''Karo skābe''' (H2SO5) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[peroksiskābes|peroksiskābe]]. Karo skābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences: {{Citas nozīmes|dabas stihijās un karos mirušiem cilvēkiem|upuris|upuri}}

sentences: '''Gaisa kondicionēšana''' ir gaisa apstrādes process un automātiska gaisa [[temperatūra]]s, [[mitrums|mitruma]], kustības [[ātrums|ātruma]] un tīrības uzturēšana slēgtā telpā vai telpas daļā neatkarīgi no ārējiem meteoroloģiskiem apstākļiem un mainīgiem telpas [[siltums|siltuma]] un mitruma izdalījumiem."<ref name="autogenerated1">Krēsliņš A., Gaisa kondicionēšana rūpniecības un sabiedriskajās ēkās - R.:Liesma, 1975. - 3.lpp</ref> Plašākā nozīmē termins var attiekties arī uz [[apkure|apkuri]], [[ventilācija|ventilāciju]] un telpas gaisa kvalitāti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Dzioborozec_abisynski_Bucorvus_abyssinicus_RB1.jpg
 | att_nosaukums = [[Abesīnijas degunragputns]] (''Bucorvus abyssinicus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Picocoraciae
 |  virskārta_lv = Dzilnu un degunragputnu klada
 |         kārta = Bucerotiformes
 |      kārta_lv = Degunragputnveidīgie
 |      binomial = Bucerotiformes <small>([[Max Fürbringer|Fürbringer]], 1888)</small>
 |    iedalījums =
 |      sinonīmi =
 |   kategorijas = nē
}}
'''Degunragputnveidīgie''' (''Bucerotiformes'') ir [[putni|putnu]] kārta, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]]. Tie ir [[Degunragputnu dzimta|degunragputni]], [[Zemes degunragputnu dzimta|zemes degunragputni]], [[pupuķi]] un [[Mežapupuķu dzimta|meža pupuķi]].<ref name=tol>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Bucerotiformes/26427 |title=Tolweb: Bucerotiformes |access-date={{dat|2018|01|16||bez}} |archive-date={{dat|2017|01|08||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170108095733/http://tolweb.org/Bucerotiformes/26427 }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldbirdnames.org/classification/orders-of-birds-draft-8-1/ |title=World Bird List: Orders of Birds 2017 |access-date={{dat|2018|01|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180124070803/http://www.worldbirdnames.org/classification/orders-of-birds-draft-8-1/ |archivedate={{dat|2018|01|24||bez}} }}</ref> Nesenā pagātnē šīs dzimtas tika klasificētas [[zaļvārnveidīgie|zaļvārnveidīgo putnu kārtā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Remember''
| operators =
| attēls = Remember poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Atoms Egojans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kristofers Plamers]]
* [[Bruno Gancs]]
* [[Jirgens Prohnovs]]
* [[Heincs Līvens]]
* [[Henrijs Černijs]]
* [[Dīns Noriss]]
* [[Mārtins Landau]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Remember''
| studija = * ''Egoli Tossell Film''
* ''Serendipity Point Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Entertainment One''
* ''Tiberius Film''
* ''IM Global''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|10|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2015|10|23|Kanāda}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{DEU}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = {{ASV dolārs|9,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt3704050/|title=Remember (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Remember''''' ir 2015. gada [[Kanāda]]s un [[Vācija]]s trillera filma, kuras režisors ir [[Atoms Egojans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristofers Plamers]], [[Bruno Gancs]], [[Jirgens Prohnovs]], [[Heincs Līvens]], [[Henrijs Černijs]], [[Dīns Noriss]] un [[Mārtins Landau]].

sentences:
darmas morāles principus.<ref>Ašokas edikti {{en ikona}} [http://www.cs.colostate.edu/~malaiya/ashoka.html]</ref> (Simbols izmantots uz mūsdienu Indijas [[karogs|karoga]].)<ref>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/160692/dharmachakra Darmačakra uz karoga]</ref>]]
'''Darma''' jeb '''dharma''' ({{val|sa|[[wikt:धर्म#Sanskrit|धर्म dharma]]}}; {{val|pi|धम्म dhamma}}) ir [[jēdziens]] ar vairākām vēsturiski mainīgām nozīmēm [[Indija]]s [[reliģija|reliģijās]] [[hinduisms|hinduismā]], [[budisms|budismā]], [[sikhisms|sikhismā]] un [[džainisms|džainismā]].<ref name="EB-Dharma">''[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/160657/dharma Encyclopedia Britannica'', ''Dharma'']</ref> [[Indieši|Indiešu]] [[filozofija|filozofijā]] darma var būt pārpasaulīgs mūžīgs [[morāle]]s [[likums]], kā arī [[indivīds|indivīda]] "pareizas dzīves" principu kopums. Darma var būt [[kosmoloģija|kosmoloģiskā]] kārtība un arī [[cilvēks|cilvēka]] pienākums. Budismā darma, kā arī "darmas rata iegriešana"<ref>Darmas rata iegriešana {{en ikona}} [http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/sn/sn56/sn56.011.than.html]</ref> apzīmē [[Buda]]s mācību.<ref>Darmas definīcija {{en ikona}}[http://buddhism.about.com/od/abuddhistglossary/g/dharmadef.htm] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140401025146/http://buddhism.about.com/od/abuddhistglossary/g/dharmadef.htm |date={{dat|2014|04|01||bez}} }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Hawaiian_monk_seal_at_French_Frigate_Shoals_07.jpg
| att_nosaukums = [[Havaju mūku ronis]] (''Neomonachus schauinslandi'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|         cilts = Monachini
|      cilts_lv = Mūku roņi
|      binomial = Monachini <small>([[Victor Blanchard Scheffer|Scheffer]], 1958)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Mūku roņi, mūku roņu cilts''' (''Monachini'') ir viena no [[roņi|roņu dzimta]]s (''Phocidae'') ciltīm, kas apvieno vairākas aizvēsturiskās sugas un trīs mūslaiku [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] [[suga]]s (viena no tām izmirusi [[20. gadsimts|20. gadsimtā]]). Tās ir vienīgās roņu sugas, kas uzturas [[tropi|tropiskā]] klimata jūrās. Abu mūsdienās dzīvojošo mūku roņu sugu izdzīvošana ir apdraudēta. Līdz 2014. gadam visas mūslaiku sugas tika sistematizētas vienā ģintī, bet [[ģenētika|ģenētiskie]] pētījumi ir ieviesuši korekciju sistemātikā, un mūsdienās mūku roņus iedala divās ģintīs: [[Amerikas mūku roņi|Amerikas mūku roņu]] (''Neomonachus'') un [[Vidusjūras mūku ronis|Vidusjūras mūku roņu]] (''Monachus'') ģintīs.<ref name=new>[http://www.sci-news.com/biology/science-neomonachus-new-genus-monk-seals-01945.html Neomonachus: New Genus of Monk Seals Described]</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Rūjiena
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Rujiena-piemineklis-Sejejs.jpg
| imagesize =
| image_caption = Piemineklis «Sējējs» Rūjienā
| image_flag = Flag of Rūjiena.png
| flag_link = Rūjienas karogs
| image_shield = Rujiena COA.svg
| shield_link = Rūjienas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 54
| lats = 0
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 19
| longs = 18
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Valmieras novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1920]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Rujen}}
| area_total_km2 = 7.8
Mērs                        =Guntis Gladkins
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Rūjiena}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 55
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4240
| website = {{URL|www.valmierasnovads.lv/novads/rujienas-pilseta/}}
| footnotes =
}}
'''Rūjiena''' ir pilsēta [[Vidzeme|Ziemeļvidzemē]], [[Valmieras novads|Valmieras novadā]]. Rūjiena atrodas [[Rūja]]s upes abos krastos, netālu no Latvijas un [[Igaunija]]s robežas 42 km attālumā no novada centra [[Valmiera]]s un 153 km no [[Rīga]]s (caur Valmieru).<ref>[http://lv.toponavi.com/20922-65655 Toponavi.com. Attālumi]</ref>

sentences: '''Operētājsistēmas''' var klasificēt pēc to bāzes tehnoloģijas (Unix-veidīgās OS un [[Unix]] pēcteči), licences tipa, pēc tā vai OS attīstās arī mūsdienās (novecojušas vai mūsdienu OS), pēc pielietojuma un pēc daudziem citiem faktoriem.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ilūkstes vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Ilūkstes lūgšanu nams
| label_position = top
| latd  = 55.967770 | latNS  = N
| longd = 26.285648 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Augšdaugavas novads|Ilūkste}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1999. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
[[File:De template.svg|thumb|Diferenciālvienādojums attēlots]]
'''Diferenciālvienādojums''' ir [[vienādojums]], kas satur nezināmas [[funkcija]]s [[atvasinājums|atvasinājumus]] un [[Diferenciālrēķins|diferenciāļus]]. Tos parasti izveido, risinot dažādas [[matemātika]]s, [[fizika]]s un [[tehnoloģija]]s problēmas un uzdevumus. Ja diferenciālvienādojums satur viena [[arguments|argumenta]] funkciju, tad to sauc par parasto diferenciālvienādojumu, bet, ja satur vairāku argumentu funkciju, — par parciālo diferenciālvienādojumu.

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ciklobutāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = tetrametilēns
|           CAS numurs = 00287-23-0
|      ķīmiskā formula = C4H8
|              molmasa = 56,107
|              blīvums = šķidrā veidā 720
|  kušanas temperatūra = −91 °C
| viršanas temperatūra = 12,5 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Ciklobutāns''' (C4H8) ir bezkrāsaina, ūdenī nešķīstoša, ļoti viegli sašķidrināma [[gāze]] ar vāju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]], viegli šķīst [[acetons|acetonā]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1095. lpp. {{ru ikona}}</ref> Ciklobutāns pieder pie [[cikloalkāni]]em. Ciklobutāna maisījumi ar gaisu ir sprādzienbīstami.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Riviergrondel.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Gobionidae
|      dzimta_lv = Grunduļu dzimta
|          ģints = Gobio
|       ģints_lv = Grunduļi
|           suga = Gobio gobio
|        suga_lv = Grundulis
|       binomial = Gobio gobio <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Gobio fluviatilis''
}}
'''Grundulis''' (''Gobio gobio'') ir neliela auguma [[grunduļu dzimta]]s (''Gobionidae'') saldūdens zivs, kas plaši sastopama [[Eiropa]]s mērenajā joslā. Kādreiz uzskatīja, ka grundulis mājo arī [[Āzija|Āzijā]], areālam plešoties līdz [[Korejas pussala]]i, tomēr mūsdienās areāla austrumu un dienvidu robeža ir neskaidra.<ref name=fish/><ref name=iuc/> Visticamākais, ka [[Kaspijas jūra]]s un [[Melnā jūra|Melnās jūras]] dienvidu baseina grunduļi, kā arī Āzijā dzīvojošie pieder citām sugām.<ref name=fish/><ref name=iuc/> Makšķernieki grunduli izmanto kā ēsmas zivtiņu, tādējādi tas tiek mākslīgi izplatīts.<ref name=lat/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Sējas zirņi
|         binomial = Pisum sativum
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Illustration Pisum sativum0 clean.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņzieži
|         dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Pisum
|         ģints_lv = Zirņi
|             suga = P. sativum
|          suga_lv = Sējas zirņi
|           suga_r = Sējas zirņi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Vesels''' var būt:
* Vesels — dzīvas būtnes stāvoklis bez [[veselība]]s problēmam;
* Vesels — vienots, nesadalījies objekts;
* [[Horsts Vesels]] (''Horst Wessel'') — vācu nacistu ideologs, komponists (1907—1930);
* [[Martins Vesels]] (''Martin Wessels'') — vācu mūziķis un šaha problēmists (1969).

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada jūnijā,}}
{{jāuzlabo|Noformējums, kategorijas, stils}}
'''Buta algoritms''' ir [[Reizināšana|reizināšanas]] [[algoritms]], kas sareizina divus zīmes (+/-) binārus skaitļus, izmantojot binārā skaitļa papildkodu. To 1951. gadā izgudroja [[Endrū Donalds Buts]].

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
'''Gemoloģija''' ir zinātne par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], to izcelsmi, veidiem, noteikšanu, vērtēšanu. To var uzskatīt par [[mineraloģija]]s nozari.

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti|Sausnejas]]
[[Kategorija:Madonas rajons|Sausnejas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Magriba''' ({{val|ar|المغرب  }} (''{{unicode|al Maghrib}}'') — 'saulrieta vieta' vai '[[rietumi]]') ir reģions [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref>{{PZT|450}}</ref> Tradicionālā (senākā) [[Arābi|arābu]] izpratnē tas apzīmē teritoriju starp [[Atlass (kalni)|Atlasa kalniem]] un [[Vidusjūra|Vidusjūru]]. Mūsdienās parasti ar šo terminu apzīmē [[Maroka|Maroku]], [[Alžīrija|Alžīriju]] un [[Tunisija|Tunisiju]], bet plašākā nozīmē arī pārējās Ziemeļāfrikas arābu valstis, izņemot [[Ēģipte|Ēģipti]], — [[Lībija|Lībiju]], [[Rietumsahāra|Rietumsahāru]] un [[Mauritānija|Mauritāniju]]. Dažādos vēsturiskos periodos Magribā iekļauta arī [[Ibērijas pussala]], [[Sicīlija]] un [[Malta]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Parastais zizifs
|         binomial = Ziziphus jujuba
|           autors = [[Filips Millers|Mill.]]
|           attēls = ZiziphusJujubaVarSpinosa.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Rhamnaceae
|        dzimta_lv = Pabērzu dzimta
|            ģints = Ziziphus
|         ģints_lv = Zizifi
|             suga = Z. jujuba
|          suga_lv = Parastais zizifs
|           suga_r = Zizifs
|         sinonīmi =
* Mauritānijas zizifs<ref name="Augu ģeogrāfija un daudzveidība"/> (''Ziziphus mauritiana'' Lam.)
* ''Paliurus mairei'' H. Lév.
* ''Rhamnus jujuba'' L.
* ''Rhamnus soporifera'' Lour.
* ''Rhamnus zizyphus'' L.
* ''Ziziphus muratiana'' Maire
* ''Ziziphus nitida'' Roxb.
* ''Ziziphus orthacantha'' DC.
* ''Ziziphus poiretii'' G.Don nom. illeg.
* ''Ziziphus rotundata'' DC.
* ''Ziziphus sativa'' Gaertn.
* ''Ziziphus sinensis'' Lam.
* ''Ziziphus soporifera'' (Lour.) Stokes
* ''Ziziphus tomentosa'' Poir.
* ''Ziziphus trinervia'' Roth nom. illeg.
* ''Ziziphus vulgaris'' Lam.
* ''Ziziphus zizyphus'' (L.) H.Karst.
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = C-6
  |tips = Vieglā tāllidojuma lidmašīna
  |ražotājs = [[Herberts Cukurs]]
  |attēls = Attēls:C6.png
  |paraksts = <!--Attēla paraksts; ja nav aprakstošs ir jāatsāj tukšs-->
  |konstruktors = [[Herberts Cukurs]]
  |pirmais lidojums = 1935
  |nodošana = <!--Datums kad lidmašīna iestasies/iestājās militārajā/civilājā dienestā -->
  |pēdējais lidojums = <!--Datums kad lidmašīna pabeidza militāro/civilo dienestu, tikai vienam datumam-->
  |stāvoklis = <!--Stāvoklis, vizbiežāk ir lieks; izmantojiet taupīgi-->
  |lietotājs = <!--Ierakstiet tikai vienu, un nelietojiet mazos karogus-->
  |pārējie lietotāji = <!--Līdz trim papildlietotājiem; Atdaliet ar <br />-->
  |izgatavots = <!--Ražots no - līdz-->
  |kopskaits = 1
  |programmas izmaksa =
  |cena = 24 000 latu (''1936'')
  |bāzes modelis = <!--Lidmašīna uz kuras bazējas konstrukcija -->
  |varianti = [[Cukurs C-6bis]]
}}
'''Cukurs C-6 ''Trīs Zvaigznes''''' bija vieglā tāllidojuma lidmašīna, ar kuru [[Herberts Cukurs]] no 1936. gada 20. oktobra līdz 1937. gada 16. jūlijam veica lidojumu no Rīgas līdz [[Austrumāzija]]i un atpakaļ, pārlidojot pāri 22 valstīm [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]], izņemot [[Padomju Savienība|PSRS]]. Ceļojuma laikā Cukurs sūtīja fotogrāfijas un ceļojuma aprakstus žurnālam "[[Atpūta]]" no Serbijas, Indijas, Kambodžas, Borneo, Filipīnām, Malaizijas. Lidmašīna gaisā bijusi kopsummā 277 stundas un nolidojusi 40 045 km.

sentences:
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]
[[Kategorija:Pamatkategorijas]]
[[Kategorija:Semantika]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]

sentences: '''“Rotaļīgais Bērns” (Pelagonitissa)''' ir viens no Dievmātes "[[Eleusa]]s" [[ikona (svētbilde)|ikonogrāfiskā]] varianta [[krievu valoda|krieviskajiem]] nosaukumiem, kurš atspoguļo īpaši [[emocijas|emocionālo]] Dievmātes un Dēla attiecību raksturu, abiem rotaļājoties (draiskojoties).<ref>{{Grāmatas atsauce|last1=Sartarelli|first1=Alfredo Tradigo ; translated by Stephen|title=Icons and saints of the Eastern Orthodox Church|url=https://archive.org/details/iconssaintsofeas0000trad|date=2006|publisher=J.P. Getty Museum|location=Los Angeles|isbn=978-0-89236-845-7|page=[https://archive.org/details/iconssaintsofeas0000trad/page/180 180]}}</ref>

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Čuvašijas Republika
| karte = Russia - Chuvash Republic (2008-01).svg
| oriģ = Чувашская Республика
Чăваш Республики
| karoga_attēls = Flag_of_Chuvashia.svg
| karoga_nosaukums = Čuvašijas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Chuvashia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Čuvašijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Čeboksari]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[čuvašu valoda|čuvašu]]
| tautas = [[čuvaši]] (67,69%)
[[krievi]] (26,53%)
| platība = 18 300
| iedzīvotāji = 1 346 300
| iedz blīvums = 83,5
| pilsētas = 5
| rajoni = 21
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://www.cap.ru/
|ainavas_skats=Tsjeboksary-golfen.jpg}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Eberhards fon Zīverss''' ({{val-de|Karl Eberhard von Sievers}}; [[1745]]—[[1821]]) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[Krievijas impērija]]s armijas virsnieks, [[Vidzemes guberņa]]s muižnieks.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Bornean ferret badger.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Melinae
| apakšdzimta_lv = Eirāzijas āpšu apakšdzimta
| ģints = Melogale
| ģints_lv = Seskāpši
| suga = Melogale everetti
| suga_lv = Borneo seskāpsis
| binomial = Melogale everetti <small>([[Oldfield Thomas|Thomas]], 1895)</small>
| izplatība =
| kategorijas =nē
}}
'''Borneo seskāpsis''' (''Melogale everetti'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[plēsējs]]. Borneo seskāpsis ir pazīstams arī kā '''Evereta seskāpsis''' jeb '''Kinabalu seskāpsis'''.

sentences: '''Republikānisms''' ir neatkarīgas pašpārvaldes [[ideoloģija]], kas ir republikāniskās konstitucionālās iekārtas jeb valsts kā [[republika]]s pārvaldes pamats.

sentences: s kapela (1817) ar Borhu dzimtas kapenēm zem tās]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Frensiss Janghazbends
|     vārds_orig = ''Francis Edward Younghusband''
|         attēls = Francis Younghusband 1905.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = {{vieta|Britu Indija|Marī|td=Pakistāna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Dorseta}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Helēna Augusta Manjaka
|          bērni = Eilīna
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''21. jūnijs''' ir gada 172. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (173. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 193 dienas.

sentences: '''10. maijs''' ir gada 130. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (131. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 235 dienas.

sentences:
[[tēviņš]] un [[mātīte]]]]
'''Dzimumdimorfisms''' (dimorfisms no {{val|el|di-}} — 'divi', 'divreiz', un ''morphe'' — 'forma') ir pazīmju atšķirība starp vienas [[suga]]s [[Mātīte|mātītēm]] un [[Tēviņš|tēviņiem]].<ref name="BioEnc"/> Šāda atšķirība pastāv arī [[Cilvēks|cilvēkiem]].<ref name="AkjanovaJestejev2009"/>

sentences: '''7. februāris''' ir gada 38. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 327 (328 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Apertūra''' ({{val-la|apertus}} — ‘atvērts, atklāts, vaļējs’) ir termins [[fizika|fizikā]].

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-asparagīna molekulas modelis un struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8N2O3
|molmasa=132,118
|blīvums=1543
|kušanas temperatūra=235 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,41
}}
'''Asparagīns''' ('''''Asn''''', asparagīnskābes monoamīds, C4H8N2O3) ir [[aminoskābe]]. Asparagīns ir bezkrāsaini rombiski kristāli.

sentences:
[[Kategorija:Piesārņojums]]
[[Kategorija:Materiāli]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Volodimirs Zelenskis
| vārds_orģ = ''Володимир Зеленський''
| attēls = President Volodymyr Zelenskyy took part in the festivities marking the 9th anniversary of the National Guard of Ukraine. (52772867064) (cropped).jpg
| att_izm = 200px
| apraksts = Zelenskis 2023. gadā
| amats = 6. [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidents]]
| term_sākums = {{dat|2019|5|20|N}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers = [[Volodimirs Groismans]]
[[Oleksijs Hončaruks]]
[[Deniss Šmihaļs]]
| priekštecis = [[Petro Porošenko]]
| pēctecis =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1978|1|25}}
| dzim_vieta = [[Krivijriha]], [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība = Ukrainas [[ebreji|ebrejs]]
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs = Oleksandrs Zelenskis
| māte = Rimma Zelenska
| dzīvesb = [[Olena Zelenska]] (2003—pašlaik)
| bērni = Oleksandra, Kirilo
| profesija = [[jurists]], [[aktieris]], [[komiķis]], [[kinoproducents]], [[politiķis]]
| alma_mater = * Krivijrihas Ekonomikas institūts (2000)
* Kijivas Nacionālā ekonomikas universitāte
| reliģija =
| paraksts = Autograph-VolodymyrZelensky.png
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Volodimirs Zelenskis''' ({{val|uk|Володимир Олександрович Зеленський}}; dzimis {{dat|1978|1|25}}) ir [[Ukraina]]s [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|sestais prezidents]]. Bijušais [[ukraiņi|ukraiņu]] aktieris un komiķis.

sentences: '''Lipīdu dubultslānis''' jeb bislānis ir plāna membrāna, kas sastāv no diviem [[lipīdi|lipīdu]] (parasti [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]]) [[molekula|molekulu]] slāņiem. Dubultslānis veidojas lipīdu molekulu īpatnību dēļ - tās ir stipri neviendabīgas (polāras), ar [[skābeklis|skābekli]] saturošām hidrofilām "galvām" un hidrofobām (ūdeni atgrūdošām) "astēm". Tādēļ ūdens vidē hidrofilās molekulu daļas vērstas uz āru un saskaras ar ūdeni (veido [[ūdeņraža saite]]s ar tā molekulām), bet hidrofobās daļas atrodas dubultslāņa vidū, vērstas viena pret otru, lai nesaskartos ar ūdeni.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Olīvija Vailda
 | vārds_orig              = ''Olivia Wilde''
 | attēls                  = Olivia Wilde at SXSW Booksmart Red Carpet (cropped).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Olīvija Vailda 2019. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1984|3|10}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, kinorežisore
 | darbības gadi           = 2003—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Olīvija Vailda''' ({{val|en|Olivia Wilde}}; dzimusi '''Olīvija Džeina Kokbērna''' (''Olivia Jane Cockburn'') {{dat|1984|3|10}}) ir amerikāņu aktrise un kinorežisore.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Istmija
| native_name    = {{gree|Ισθμία}}
| image          = Poseidona templis (Istmija).JPG
| image_size     =
| caption        = Poseidona tempļa pamati.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 54| lats = 57| latNS = N
| longd = 22| longm = 59| longs = 35| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Korintija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu, senā Roma
| excavations    = no 1952. gada
| archaeologists = Oskars Bronērs,<br />Pauls Klements
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Istmija''' (sengr. ''Ισθμία'') bija senā Poseidona svētnīca [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumā]], [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodoties [[Senā Korinta|senās Korintas]] [[pilsētvalsts]] teritorijā tā senatnē bija pazīstama ar [[Istmijas spēles|Istmijas spēlēm]] un Poseidona templi. Svētnīca atrodas pie Kiras Vrisi ciemata. Blakus svētnīcai ir izveidots [[Istmijas arheoloģijas muzejs]].

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name = Vim
| logo =
| screenshot = vimtutorlv.png
| caption = Vim logotips (augšā) Vim lietošanas pamācības fragments latviski (lejā)
| author =
| developer =
| released =
| latest release version =
| latest release date =
| latest preview version =
| latest preview date =
| programming language = [[C (valoda)|C]]
| engine =
| operating system =
| platform = [[GNU/Linux]], [[Microsoft Windows]], [[MacOS]], [[FreeBSD]], u.c.
| language =
| status =
| genre = Teksta redaktors
| license = Vim license <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/vim/vim/blob/master/LICENSE|title=Vim repozitorijs: license}}</ref>
| repo = https://github.com/vim/vim/
| website = https://vim.org
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Strelitzia reginae
| attēls = Strelitzia reginae 1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Strelīciju dzimta
| dzimta = Strelitziaceae
| ģints = Strelitzia
| ģints_lv = Strelīcijas
| autors = Banks
| suga = Strelitzia reginae
| suga_lv = Karaliskā strelīcija
}}'''Karaliskā strelīcija''' (''Strelitzia reginae'') ir [[Strelīcijas|strelīciju]] suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Dienvidāfrika]]s provincēs. Augu izmanto medicīnā un pārtikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:798194-1|title=Strelitzia reginae Banks {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-25|language=en}}</ref>

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Filmas pēc žanra]].''

sentences:
{{Citas nozīmes|japāņu rakstnieku|Abe|Abe}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kobo Abe
|     vārds_orig = 安部公房, ''Abe Kōbō''
|         attēls = Kobo Abe 01.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kobo Abe 1954. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1924
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|Japāna|Tokija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1993
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Japāna|Tokija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Japānis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[Rakstnieks]]
|rakstīšanas valoda = Japāņu
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kobo Abe''' (安部公房, ''Abe Kōbō''), īstajā vārdā '''Kimifusa Abe''' (''Abe Kimifusa''; {{dat|1924|3|7|N}} — {{dat|1993|1|22|N}}), bija [[Japāna|japāņu]] [[Zinātniskās fantastikas autoru saraksts|rakstnieks]]. Daiļrade tuva [[eksistenciālisms|eksistenciālistiem]].

sentences:
{{noformējums+}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = MiG-25
|attēls               = Mig-25.jpg
|paraksts             =
|tips                 = [[iznīcinātājs]]
|valsts               = [[Padomju Savienība|PSRS]]
|ražotājs             = PSRS
|dizaineris           = Mikojana un Gureviča konstruktoru birojs
|pirmais lidojums     = {{Dat|1964|03|06}}
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  = PSRS
[[Krievija]]
[[Alžīrija]]
[[Sīrija]]
[[Turkmenistāna]]
|ražošanā             = 1964-1984
|skaits               = 1186
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        = [[MiG-31]]
}}
'''''Mikoyan-Gurevich'' MiG-25''' ({{val|ru|Микоян и Гуревич МиГ-25}}) ([[NATO]] pārskata nosaukums: ''Foxbat'') ir augstas [[Virsskaņas ātrums|virsskaņas]] [[Pārtvērējiznīcinātājs|pārtvērējs]] un [[izlūk-bumbvedējs]], kas bija viens no visu laiku visātrākajiem [[Karš|militārajiem]] [[Lidaparāts|lidaparātiem]]. [[Padomju Savienība]]s inženieru Mikojana un Gureviča biroja radītais pirmais [[prototips]] pirmoreiz pacēlās gaisā 1964. gadā, bet ekspluatācijā nodots 1970. gadā.

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums      = Tajabasas zemesšaurums
| attēls       = Quezon National Forest Park Atiimonan, Quezon Philippines.jpg
| paraksts     = Kesonas nacionālais mežu parks Tajabasas zemesšaurumā
| vieta        = [[Āzija]]
| vietaskarte  = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte= jā
| label        =
| ietilpst     =
| savieno      = [[Lusona]]
| savieno1     = [[Bikolas pussala]]
[[Bondokas pussala]]
| atdala       = [[Tajabasas līcis]]
| atdala1      = [[Lamonas līcis]]
| plat_d=13| plat_m=54| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=122| gar_m=03| gar_s= | gar_EW=E
| platība      =
| garums       = 85
| platums      = 13—15
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = Atimonana
}}
'''Tajabasas zemesšaurums''' ({{val|fil|Dalahikan ng Tayabas}}, {{val|en|Tayabas Isthmus}}) ir [[zemesšaurums]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]], kas savieno salas pamatdaļu ziemeļrietumos ar [[Bikolas pussala|Bikolas]] un [[Bondokas pussala|Bondokas]] pussalām dienvidaustrumos. Atdala [[Filipīnu jūra]]s [[Lamona līcis|Lamona līci]] ziemeļos no [[Sibujanas jūra]]s [[Tajabasas līcis|Tajabasas]] un [[Ragajas līcis|Ragajas]] līčiem dienvidos. Zemesšaurums ir ap {{nobr|13—15 km}} plats<ref>[https://www.palaeo-soc-japan.jp/download/TPPSJ/TPPSJ_NS77.pdf Transactions and Proceedings of the Palaeontological Society of Japan]</ref> un {{nobr|85—120 km}} garš. Reljefs paugurains, augstākais kalns ir {{nobr|362 m}} augstais Pinagbanderahans 1934. gadā izveidotajā Kesonas nacionālajā mežu parkā zemesšauruma rietumos.<ref>[https://www.officialgazette.gov.ph/1940/08/05/proclamation-no-594-s-1940/ Proclamation No. 594, s. 1940 ESTABLISHING THE QUEZON NATIONAL PARK]{{Novecojusi saite}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Kalabarsona]]s reģiona [[Kesona]]s provincē, lielākās apdzīvotās vietas ir Atimonana ziemeļu krastā un Padreburgosa dienvidu krastā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Teodors Bērents
|     vārds_orig = Johann Theodor Berent
|         attēls = Johans Teodors Bērents.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1789
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1866
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Suntaži]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Johans Teodors Bērents (tirgotājs), māte - Urzula, dzimusi Haifšteina
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Natālija Kristīne, dzimusi Rozenplentere (precējušies 1809. gada 31. maijā)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Norvēģu jūra
|attēls=Europäisches Nordmeer mit Grenzen.png
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 69 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 0 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |relief = jā
| okeāns  = Atlantijas okeāns
| okeāns2 = Ziemeļu Ledus okeāns
|platība=1 383 000
|garums=
|platums=
|tilpums = 2 000 000
|Max_dziļums=3970
|Vid_dziļums = 2000
|valstis={{GBR}}
{{FRO}}
{{ISL}}
{{NOR}}
|pilsētas=[[Tronheima]]
}}
'''Norvēģu jūra''' ({{val|no|Norskehavet}}, {{val|is|Noregshaf}}, {{val|fo|Norskahavið}}) ir [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīga [[malas jūra]], atrodas okeāna ziemeļu daļā starp [[Skandināvijas pussala|Skandināvijas pussalu]] un [[Grenlandes jūra|Grenlandes jūru]]. Dažkārt tiek pieskaitīta [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 47
 | lv  = Četrdesmit septiņi
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|metalurģijas metālu iedalījumu|Melnais metāls (nozīmju atdalīšana)|melnais metāls}}
 panna.]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
HF molekulu asociētā zigzagveida ķēde

Molekulas uzbūve un attālums starp atomiem
|       citi nosaukumi = ūdeņraža fluorīds
|      ķīmiskā formula = HF
|              molmasa = 20,01
|              blīvums = 0,922
|  kušanas temperatūra = -83,4 °C
| viršanas temperatūra = 19,54 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, "Zvaigzne", 1978, 281. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Fluorūdeņradis''' jeb '''ūdeņraža fluorīds''' (HF) ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku. Tas sāk vārīties jau pie 19,5 °C. Gaisā fluorūdeņradis stipri kūp. Ciets (sasalis) fluorūdeņradis ir ortorombiskas formas kristāli.

sentences:
{{Dalībnieks:Edgars2007/Pieprasīt datu atjaunināšanu}}
Šajā uzskaitījumā ir tie gadu raksti, kas nav latviešu valodas Vikipēdijā, bet ir 51 un vairāk citu valodu Vikipēdijās.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Garmo smaile
| Photo                = Pamir_Mountains,_Tajikistan,_06-04-2008.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Tadžikistāna#Āzija
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=38.8 |latNS=N
| longd=72.066667 |longEW=E
| Augstums         = 6595
| Relatīvais_augstums  = 1265
| Atrašanās vieta  = {{TJK}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Zinātņu Akadēmijas grēda]], [[Darvozas grēda]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Garmo smaile''' ({{val|tg|Қуллаи Гармо}}) ir [[Pamirs|Pamira]] kalnu virsotne [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], vietā, kur satiekas [[Zinātņu Akadēmijas grēda]] un [[Darvozas grēda]]. Garmo smailē sākas Garmo ledājs un Ģeogrāfiskās biedrības ledājs, bet uz austrumiem no kalna atrodas [[Fedčenko šļūdonis]]. Ilgu laiku Garmo smaile tika jaukta ar 20 kilometrus uz ziemeļiem atrodošos [[Ismoila Somonī smaile|Ismoila Somonī smaili]]. Kļūda tika labota tikai 1932. gadā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Laura Dreiže
|         attēls =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1990
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[rakstniece]], [[tulkotāja]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri = [[fantastika]], [[fantāzijas literatūra|fantāzija]], [[romantika]], [[šausmu]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|zināmākie darbi = "[[Nepabeigtais skūpsts]]", "[[Laimes monitorings]]", "[[Naktstauriņš (grāmata)|Naktstauriņš]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|    kategorijas = nē
|         dzimums = S
}}
'''Laura Dreiže''' (dzimusi {{dat|1990|6|12}} [[Rīga|Rīgā]]) ir latviešu [[rakstniece]] un [[tulkotāja]], [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] un [[fantāzijas literatūra|fantāzijas]] grāmatu autore. Trīs reizes bijusi apgāda [[Zvaigzne ABC]] konkursa "[[Latviešu oriģinālliteratūra bērniem un jauniešiem]]" laureāte, kā ietvaros publicējusi trīs no savām izdotajām grāmatām.

sentences: '''Jašma''' (no [[persiešu valoda|persiešu]] ''jašp'' - plankumainais akmens - vārdam var būt senāka izcelsme) ir necaurspīdīga [[kvarcs|kvarca]] kriptokristāliska varietāte, kuru dažādi piejaukumi (līdz 20% no satura) iekrāso dažādās krāsās. Visbiežāk sastopama koši sarkana, dzeltena vai brūna jašma, taču tā var būt arī zaļa, melna. Akmens lūzums - līdzens, gluds, tas labi pakļaujas pulēšanai.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Liu Jana
|     vārds_orig = 刘洋
''Liú Yáng''
|         attēls = LIU Yang CUHK 2012.JPG
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Liu Jana 2012. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1978
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Džendžou]], [[Henaņa]], {{CHN}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{CHN}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 1
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Ķīnas Nacionālā kosmosa administrācija|CNSA]] [[kosmonauts|kosmonaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 195 d 0 h 50 min
| kos_iesaukums = 2010. gads
| kos_misija    =
| kos_kuģi      = 1. ''[[Shenzhou 9]]''
2. ''[[Shenzhou 14]]''
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[majors]]
|  dienesta_laiks = kopš 1997. gada
|          valsts = {{CHN}}
|       struktūra = [[Gaisa spēki]]
|    nodarbošanās = [[lidotājs|lidotāja]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Liu Jana''' ({{zh|s=刘洋|t=劉洋|p=Liú Yáng}}, dzimusi {{dat|1978|10|6}}) ir [[Ķīna]]s [[kosmonauts|kosmonaute]], Tautas Atbrīvošanas armijas Gaisa spēku lidotāja, majore.<ref name="nasaspaceflight 2012-06-16" /> 2012. gadā viņa kļuva par pirmo Ķīnas sievieti kosmosā.

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Rabīns''' ({{val|he|רב}}) ir reliģisks ebreju tituls, kas cēlies no [[Ivrits|ivrita]] vārda "''rabbi"'' vai [[Aramiešu valoda|aramiešu]] vārda "''rabbuni"'' (meistars, skolotājs). Arī [[Jēzus]] no [[Nācarete]]s tiek uzrunāts kā "rabbi" [[Jaunā derība|Jaunajā derībā]].

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Marčikitas ezers
|attēls=Laguna Mar Chiquita.jpg
|map = Argentīna
| plat_d=30 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=62 | gar_m=40 | gar_s= | gar_EW=W
|vieta={{ARG}}
|platība=5770
|garums=140
|Vid_dziļums=3—4
|Max_dziļums=19
|tilpums=2,39
|augstums_vjl=70—71
|izteka=beznoteces
|baseins=37 570
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Miramara]]
}}
<mapframe text="Marčikitas ezers" width=290 height=290 zoom=8 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q782399"
}
</mapframe>
'''Marčikitas ezers''' ({{val|es|Mar Chiquita}} — ‘mazā jūra’), līdz 19. gadsimta vidum — '''Ansenusas jūra''' (''Mar de Ansenuza''), ir [[sālsezers]] [[Argentīna]]s vidienē, [[Kordovas province|Kordovas provincē]]. Lielākais dabiskais sālsezers Argentīnā. Piektais lielākais beznoteces ezers pasaulē.

sentences: '''Izomaltoze''' ir [[disaharīds]], kas ir līdzīgs [[maltoze]]i un ir tās [[izomērs]], sastāv no divām [[glikoze]]s vienībām, savienotām ar α-(1-6) saiti. Izomaltoze ir glikozes [[karamelizācija]]s produkts.<ref name="SugisawaEdo1966"/>

sentences: '''Mūrs''' ({{val|en|Moore}}, sieviešu dzimtē [[Mūra]]) ir izplatīts [[angļu valoda|angļu]] [[uzvārds]]. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{pārvietot uz Wikibooks}}
Nevienādības, kuras vispārīgais veids ir <math>ax^2+bx+c>0</math> (<0, ≤0, ≥0), kur a, b,c ∈ <math>R</math> un a≠0, bet <math>x</math> ir mainīgais, sauc par '''kvadrātnevienādību'''.<ref>"Matemātika 9.klasei", Ilze France, Gunta Lāce, Ligita Packaine, Anita Miķelsone, 87.lpp</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|mūzikas veidu|sonāte (nozīmju atdalīšana)|sonāte}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Melia''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Zooloģes]]
[[Kategorija:Sievietes Apvienotajā Karalistē|Zoologi]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes zoologi| Zooloģes]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Lērincs Sabo
|     vārds_orig = ''Szabó Lőrinc''
|         attēls = Rippl-szabo.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Miškolca|td=Ungārija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1957
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Ungārijas Tautas Republika]], [[Budapešta]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[tulkotājs]]
|rakstīšanas valoda = [[ungāru valoda|ungāru]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Lērincs Sabo''' ({{val-hu|Szabó Lőrinc}}, dzimis {{dat|1900|3|31}} [[Miškolca|Miškolcā]], miris {{dat|1957|10|3}} [[Budapešta|Budapeštā]]) bija [[Ungārija|ungāru]] dzejnieks un tulkotājs.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jans Karigers
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1664
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Vārme (zeme)|Varmija]], [[Austrumprūsija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1729
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Preiļi]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Misionārs, valodnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Jans Karigers''' (dzimis {{dat|1664|8|28}}, miris {{dat|1729|5|13}}) bija [[jezuīti|jezuītu]] [[misionārs]] un [[valodnieks]], darbojies [[letonika]]s un [[leksikogrāfija]]s nozarē.<ref name="valodnieciba" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Panthera tigris altaica 13 - Buffalo Zoo.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Mammalia
|    klase_lv = Zīdītāji
|       kārta = Carnivora
|    kārta_lv = Plēsēji
|      dzimta = Felidae
|   dzimta_lv = Kaķu dzimta
|       ģints = Panthera
|    ģints_lv = Panteras
|        suga = P. tigris
|     suga_lv = Tīģeris
|      pasuga = P. t. altaica
|   pasuga_lv = Amūras tīģeris
|    binomial = Panthera tigris altaica <small>([[Temminck]], 1884)</small>
| kategorijas = nē
|   izplatība =
}}
'''Amūras tīģeris''' (''Panthera tigris altaica''), saukts arī par '''Usūrijas tīģeri''' vai '''Sibīrijas tīģeri,''' ir [[tīģeris|tīģera]] pasuga, kas sastopama [[Krievijas Federācija]]s [[Tālie Austrumi|Tālajos Austrumos]], galvenokārt [[Sihote-Alina]] kalnos. Amūras tīģeru kopējā populācija saskaņā ar 2010. gada datiem ir apmēram 360 pieauguši īpatņi. Pateicoties dažādiem aizsardzības pasākumiem, populācijas lielums pēdējā desmitgadē ir gandrīz stabilizējies, lai gan joprojām kopumā turpina lēnām samazināties. To apdraud arī ģenētiskā vienveidība. [[ģenētika|Ģenētiski]] esošo populāciju varētu salīdzināt ar 27—35 īpatņu populāciju. Pasugas atjaunošanos apgrūtina arī fakts, ka 90% no visiem Amūras tīģeriem dzīvo Sihote-Alina reģionā, bet pārējie tīģeri dzīvo [[Ķīna]]s pierobežā, izolēti no galvenās populācijas.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/15956/0 IUCN: Panthera tigris ssp. altaica]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Hustle''
| operators =
| attēls = Hustle (2022 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, sports
| režisors = [[Džeremaija Zeigars]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ādams Sendlers]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Huanačo Ernangomess]]
* [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]]
* [[Kenijs Smits]]
* [[Entonijs Edvardss]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hustle''
| studija = * ''Happy Madison Productions''
* ''Roth/Kirschenbaum Films''
* ''SpringHill Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|6|8}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Hustle''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeremaija Zeigars]]. Filmā galveno lomu atveido [[Ādams Sendlers]], kurš kā skauts Spānijas ielās atrod talantīgu spēlētāju ([[Huanačo Ernangomess]]), kuram viņaprāt ir iespējas nokļūt [[NBA]]. Pārējās lomas atveido [[Kvīna Latifa]], [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]], [[Kenijs Smits]], [[Entonijs Edvardss]] un [[Roberts Djuvals]]. Gan Ernangomess, gan Edvardss filmas izdošanas brīdī bija NBA spēlētāji. Viens no filmas producentiem bija [[Lebrons Džeimss]].

sentences:
{{navbox
|name = Džedzjana
|title = [[Džedzjana]]s prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Cjuidžou]]
* [[Dzjasjina]]
* [[Dzjiņhua]]
* [[Džoušaņa]]
* '''[[Handžou]]'''
* [[Hudžou]]
* [[Lišui]]
* [[Ninbo]]
* [[Šaosjina]]
* [[Taidžou (Džedzjana)|Taidžou]]
* [[Veņdžou]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Džedzjana]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Irina Bokova
 |       vārds_orģ = ''Ирина Бокова''
 |          attēls = Irina Bokova UNESCO.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[UNESCO]] ģenerāldirektore
 |     term_sākums = {{dat|2009|10|15|N|bez}}
 |     term_beigas = {{dat|2017|11|10|N|bez}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis =
 |        pēctecis =
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{ddv|1952|7|12}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Kalins
 |           bērni =
 |       profesija =
 |      alma_mater =
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Irina Bokova''' ({{val|bg|Ирина Георгиева Бокова}}; dzimusi {{dat|1952|7|12}}) ir [[bulgārti|bulgāru]] [[politiķe]], bijusī [[UNESCO]] ģenerāldirektore.

sentences:
1990. gada februārī]]
'''Tadžikistānas pilsoņu karš''' ([[Tadžiku valoda|tadžiku]]: ''Ҷанги шаҳрвандии Тоҷикистон'') bija bruņots konflikts [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]] starp centrālās valdības atbalstītājiem un dažādām apvienotās Tadžikistānas opozīcijas pārstāvētajām grupām, kas sākās pēc valsts neatkarības pasludināšanas [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukuma]] rezultātā (1992–1997).

sentences: '''Mutvārdu tradīcija''' ir tautas, novada vai ļaužu grupas [[kultūra]]s mantojuma sastāvdaļa, kuru veido no paaudzes uz paaudzi nodotais mantojums. Mutvārdu vai orālo tradīciju veido ticējumi, reliģiski vai mitoloģiski stāsti, tautas dziesmas ([[dainas]]) pasakas, anekdotes u.c. 20.gs. uzsākta intensīva dažādu vēl mutvārdu vidē dzīvojošu tautu un cilšu kultūru pētniecība. Pazīstamākie pētnieki Milmans Perijs (Milman Parry), Alberts Lords (Albert Lord) un Valters Ongs (Walther J.Ong). Apkopotie dati norāda uz vairākām mutvārdu tradīcijas pazīmēm.

sentences: '''I''' ({{val|ko|이}}) ir korejiešu uzvārds.

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Eiropas koledža
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = 1949. gadā
|valsts       = Eiropas Savienība
|vieta        = [[Brige]] un [[Varšava]]
|tips         = Institūts
|dotācijas    =
|rektors      =
|pasniedz     = 140
|studenti     = 420
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [http://www.coleurope.eu/ coleurope.eu]
}}

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               = Umars Ibnelhatābs
| vārds_orģ           = {{ara|عمر بن الخطاب}}
| attēls              = Umar.png
| amats               = 2. [[Rāšidunu kalifāts|Rāšidunu]] kalifs
| term_sākums         = {{dat|634|8|23|N}}
| term_beigas         = {{dat|644|11|3|N}}
| priekštecis         = [[Abū Bekrs]]
| pēctecis            = [[Osmāns Ibn Afāns]]
| dzim_dati           = ap [[583. gads|583]]. gadu
| dzim_vieta          = [[Meka]], [[Arābijas pussala|Arābija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|644|11|3}}
| mir_vieta           = [[Medīna]], [[Arābijas pussala|Arābija]]. [[Rāšidunu kalifāts]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| reliģija            =
| apglabāts           = [[Pravieša mošeja|Pravieša mošejā]], [[Medīna|Medīnā]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Fomalhauts
|               attēls =
|       citi nosaukumi = Dienvidu Zivs Alfa, Dienvidu Zivs α
|           zvaigznājs = [[Dienvidu Zivs]]
|           rektascensija = 22h 57m 39,0465s
|            deklinācija = −29° 37′ 20,050″
|      redzamais spožums = 1.16
|     absolūtais spožums = 1.72
|                   masa = 1.92 ± 0.02
}}
'''Fomalhauts''' (no [[arābu valoda|arābu]]: فم الحوت ''fam al-hut'' – 'Zivs mute'<ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 234.</ref>), pazīstams arī kā '''Dienvidu Zivs Alfa''' jeb '''Dienvidu Zivs α''' (''α PsA, Alpha PsA, Alpha Piscis Austrini''), ir spožākā [[zvaigzne]] [[Dienvidu Zivs]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], kā arī [[spožāko zvaigžņu saraksts|astoņpadsmitā spožākā zvaigzne]] nakts debesīs.<ref name=":1" /> Fomalhauts, tāpat kā [[Vega]], atrodas aptuveni 25,1 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā un tiek [[spektra klase|klasificēts]] kā A3V tipa zvaigzne.<ref name=":1">Rees, M. (ed.). ''Universe: The Definitive Visual Guide''. London: Dorling Kindersley, 2012. P. 253.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 230.</ref> Diametra ziņā Fomalhauts ir gandrīz 1,8 reizes lielāks par Sauli, arī masas ziņā tas ir gandrīz divas reizes lielāks par [[Saule|Sauli]] — 1,92 Saules masas.<ref name=":0">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 235.</ref><ref name=":2">Mamajek, E.E. [[arxiv:1206.6353|"On the Age and Binarity of Fomalhaut"]]. ''Astrophysical Journal Letters.'' 754 (2): L20. August, 2012. Atjaunināts 21.11.2015.</ref><ref name=":3">[http://exoplanet.eu/catalog/fomalhaut_b/#9610 "Formalhaut b"]. ''Exoplanet.eu''. Atjaunināts 21.11.2015.</ref> Fomalhauta vidējā virsmas temperatūra ir aptuveni 8500 [[kelvins|K]], līdz ar to tas ir arī vismaz 16 reizes spožāks par Sauli.<ref name=":1" /><ref name=":3" /> Savukārt tā vecums tiek mērīts ap 450 miljoniem gadu.<ref name=":2" /> [[2008. gads|2008]]. gadā pie Fomalhauta tika atklāta [[citplanēta]], kurai tika dots nosaukums Fomalhauts b.<ref name=":3" /> Vēlāk tika nolemts, ka šī atklātā planēta patiesībā ir [[Kosmiskie putekļi|kosmisko putekļu]] mākonis, kura centrā varētu atrasties vai neatrasties [[pundurplanēta]] vai [[asteroīds]].<ref name=":4">{{Tīmekļa atsauce|url=https://exoplanetarchive.ipac.caltech.edu/docs/2020news.html|title=2020 Exoplanet Archive News|website=exoplanetarchive.ipac.caltech.edu|access-date=2022-09-08}}</ref>

sentences: '''Zanzibāra''' ([[svahili]]: ''Zanzibar'', [[Angļu valoda|angļu]]: ''Zanzibar'', [[Arābu valoda|arābu]]: زنججبار) ir daļēji autonoms reģions [[Tanzānija|Tanzānijas Apvienotāss Republikas]] sastāvā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Filipendula vulgaris - inflorescence - Kulna.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Rosales
| rinda_lv =Rožu rinda
| dzimta =Rosaceae
| dzimta_lv =Rožu dzimta
| ģints =Filipendula
| ģints_lv =Vīgriezes
| suga =F. vulgaris
| suga_lv =Lielziedu vīgrieze
| binomial=Filipendula vulgaris
|autors =Moench
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Education of Charlie Banks''
| attēls                   =  Education of charlie banks ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Freds Dērsts]]
| producents               =
* [[Marisa Polvino]]
* [[Pīters Elkovs]]
| scenārija autors         = Pīters Elkovs
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Džeisons Riters]]
* [[Eva Amuri]]
* [[Glorija Votsisa]]
* [[Kriss Markete]]
| mūzika                   = [[Džons Svihārts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Anchor Bay Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|4|27|Tribekas filmu festivāls|2009|3|27|ASV|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=educationofcharliebanks.htm|title=The Education of Charlie Banks|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 19, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| iepriekšējā              = {{ASV dolārs|15 078}}<ref name="BOM" />
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Education of Charlie Banks''''' ir 2007. gada drāma, kuras režisors ir [[Freds Dērsts]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Džeisons Riters]], [[Eva Amuri]], [[Glorija Votsisa]] un [[Kriss Markete]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|4|27||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Annešs Bērings Breivīks
|     vārds_orig = ''Anders Behring Breivik''
|         attēls = Sketch of Breivik.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Breivīka fotorobots.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1979
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = {{vieta|Norvēģija|Oslo}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Norvēģis
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Annešs Bērings Breivīks''' ({{val|no|Anders Behring Breivik}}, {{izrunā|'andəʂ 'beːɾiŋ 'bɾæɪʋiːk}};<ref name="pronunciation">[http://www.nrk.no/video/brevik_svarer_pa_dommerens_sporsmal_om_navn_og_yrke/513DE25CADFC98C3/emne/Anders%20Behring%20Breivik/ Breivik pronouncing his own name]</ref> dzimis {{dat|1979|2|13}} [[Oslo]], [[Norvēģija|Norvēģijā]]) ir notiesāts terorists, kas bija vainīgais [[2011. gada terorista uzbrukums Norvēģijā|2011. gada terorista uzbrukumā Norvēģijā]]. {{dat|2011|7|22||bez}} viņa izraisītajā valdības ēku sprādzienā Oslo gāja bojā astoņi cilvēki. Vēlāk Breivīks nogalināja vēl 69 cilvēkus, pārsvarā jauniešus, Darba partijas jauniešu nometnē masu apšaudē [[Ūteja]]s salā.<ref name="NYT sane">{{ziņu atsauce|last1=Lewis|first1=Mark|last2=Cowell|first2=Alan|date=24 August 2012|title=Norway Killer Is Ruled Sane and Given 21 Years in Prison|url=http://www.nytimes.com/2012/08/25/world/europe/anders-behring-breivik-murder-trial.html|publisher=[[NYTimes.com]]|accessdate=24 August 2012}}</ref><ref>{{ziņu atsauce|last=Pracon|first=Adrian|authorlink=Adrian Pracon|date=1 June 2012|title=Utøya, a survivor's story: 'No!' I yelled. 'Don't shoot!'|url=http://www.guardian.co.uk/world/2012/jun/01/utoya-survivors-story-anders-breivik|publisher=[[guardian.co.uk]]|accessdate=24 August 2012}}</ref> 2012. gada augustā viņš tika apsūdzēts un notiesāts par masu slepkavībām, sprādziena izraisīšanu ar upuriem un terorismu.<ref>The [http://www.aftenposten.no/nyheter/iriks/Her-er-hele-dommen-mot-Anders-Behring-Breivik-6973988.html verdict] convicts Breivik for violations of the criminal code §147 (terrorism), §148 (fatal explosion), and §233 (murder).</ref><ref>[http://rapsinews.com/judicial_news/20120824/264386101.html Mass killer Anders Breivik sentencing - live text coverage, RAPSInews.com, 24 August 2012]</ref>

sentences:
statuete, atrasta Ugaritā, mūsdienu [[Sīrija|Sīrijā]], [[Luvra]]s muzejs, [[Parīze|Parīzē]]]]
, [[Hieronīms Boss]], [[Prado]] muzejs, [[Madride|Madridē]]]]
, veco čūsku, ko sauc par velnu un sātanu" ''Guido Reni'', 1636. gadā]]

sentences:
{{Commonscat|Taylor Swift|Teilora Svifta}}
{{Catmore}}

sentences: Attēli jau ir Vikikrātuvē, nosaukums tāds pats.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Millstätter Berg Birke Lammersdorf.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda
| dzimta =Betulaceae
| dzimta_lv =Bērzu dzimta
| ģints =Betula
| ģints_lv =Bērzi
| suga =B. pendula
| suga_lv = Nokarenais bērzs
| kategorijas =nē
}}
'''Nokarenais bērzs''' (''Betula pendula'' Roth, sīn. ''Betula verrucosa'' Ehrh.) jeb '''kārpainais bērzs,''' jeb '''āra bērzs''' ir [[bērzu dzimta]]s suga. Latvijā bieži sastopams [[koks]].

sentences:
{{Infobox historic site
| name =Maskavas kremlis
| native_name =''Московский Кремль''
| image =Kremlin birds eye view-1.jpg
| image_size =
| caption =
| locmapin =Maskavas centrs#Maskava
| latd  = 55 | latm  = 45 | lats  = 6 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 37 | longs = 4 | longEW = E
| location ={{vieta|Krievija|Maskava}}
| area =27,7 ha
| elevation =
| height =
| beginning_label =
| beginning_date =
| formed =
| founded =
| built =1482—1495
| built_for =
| demolished =
| rebuilt =
| architect =
| architecture =
| visitation_num =
| visitation_year =
| governing_body =
| owner =
| embedded =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kremlis un [[Sarkanais laukums]]
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iv, vi
|        designation1_date = 1990 <small>(14. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/545 545]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{RUS}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
|             designation2 = Krievija
|     designation2_offname =
|        designation2_type = Arhitektūra
|    designation2_criteria =
|        designation2_date =
|           delisted2_date =
|      designation2_partof =
|      designation2_number = [http://kulturnoe-nasledie.ru/monuments.php?id=7710353000 7710353000]
|   designation2_free1name =
|  designation2_free1value =
|   designation2_free2name =
|  designation2_free2value =
|   designation2_free3name =
|  designation2_free3value =
}}
}}
'''Maskavas kremlis''' ({{val|ru|Московский Кремль}}) ir vēsturisks nocietināts celtņu komplekss, kas atrodas [[Krievija]]s galvaspilsētas [[Maskava]]s centrā. Tā ir Maskavas senākā daļa. Līdzās [[kremlis|kremlim]] atrodas [[Maskavas upe]], [[Sarkanais laukums]], [[Vasilija Svētlaimīgā katedrāle]] un [[Aleksandra dārzs]], [[Ļeņina mauzolejs]]. Šis ir vislabāk pazīstamais no visiem kremļiem (Krievijas [[citadele]]s), tajā ir piecas pilis, četras katedrāles un Kremļa siena ar Kremļa torņiem. Maskavas kremlis ir [[Krievijas prezidents|Krievijas prezidenta]] oficiālā rezidence.

sentences: '''OK''' (arī '''''okay''''', '''ok''' un '''O.K.''') ir vārds, kas apzīmē piekrišanu, apstiprinājumu kaut kam. OK no [[angļu valoda]]s ir ienācis daudzās citās valodās kā [[aizguvums]], dažkārt tam citās valodās ir citāda rakstība.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Augstu gaisā
| attēls = Up in the Air Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Up in the Air''
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Džeisons Raitmans]]
| producents = * [[Daniels Dubieckis]]
* [[Džefrijs Klifords]]
* [[Aivans Raitmans]]
* Džeisons Raitmans
| scenārija autors = * [[Šeldons Tērners]]
* Džeisons Raitmans
| galvenajās lomās = * [[Vera Fārmiga]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Denijs Makbraids]]
| mūzika = [[Rolfs Kents]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[The Montecito Picture Company]]''
* ''[[Cold Spring Pictures]]''
* ''[[Right of Way Films]]''
* ''[[Rickshaw Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2009|9|5|Tellaridas filmu festivāls|2009|12|4|ASV|2010|1|29|Latvija|}}
| ilgums = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/air-2009|title=Up in the Air|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 5, 2018|archive-date={{dat|2018|02|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180215023334/http://bbfc.co.uk/releases/air-2009}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=upintheair.htm|title=Up in the Air (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|166,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Augstu gaisā"''' ({{val|en|Up in the Air}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džeisons Raitmans]]. Galvenās lomas atveido [[Vera Fārmiga]], [[Džordžs Klūnijs]], [[Anna Kendrika]] un [[Denijs Makbraids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|9|5||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

sentences:
<nowiki>
{{Politiķa infodaļa
| sadaļas_virsr =
|         amats =
|   term_sākums =
|   term_beigas =
|       partija =
|      piezīmes =
}}
</nowiki>

sadaļas_virsr — nosaukums infodaļas kastes virsrakstam

sentences: '''5. jūnijs''' ir gada 156. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (157. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 209 dienas.

sentences: '''"500 visu laiku izcilākie albumi"''' ({{val|en|The 500 Greatest Albums of All Time}}) ir amerikāņu mūzikas žurnāla ''[[Rolling Stone]]'' 2003. gada speciālais izdevums. Saraksts tika veidots, pamatojoties uz balsojumu, kurā piedalījās dažādi mūziķi, kritiķi u.c., kopskaitā 273 personas, kas katra sarindoja 50 labākos albumus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://usatoday30.usatoday.com/life/music/news/2003-11-16-rolling-stone-list_x.htm|title=It's certainly a thrill: 'Sgt. Pepper' is best album|publisher=USA Today|accessdate={{dat|2013|10|11||bez}}}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pacific_hagfish_Myxine.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Deuterostomia
| apakšnod_lv =Otrmutnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Tunicata|Tunikāti}}
* {{TaksoSaite|Cephalochordata|Galvhordaiņi}}
* {{TaksoSaite|Vertebrata|Mugurkaulnieki}}
| kategorijas = nē
}}
'''Hordaiņi''' (''Chordata'') ir [[Otrmutnieki|otrmutnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] tips, kuriem ir divpusīgi simetrisks (bilaterāls) ķermenis, kam izšķirama [[galva]], viduklis un [[aste]] (izņēmums ir [[tunikāti]]). Ķermeni balsta ass [[skelets]], kas ir blīvas, nedalītas vai posmainas stiegras ([[muguras stiegra]]s) veidā. Virs ass skeleta atrodas [[centrālā nervu sistēma]], kurai ir biezsienu caurules veids. Zem ass skeleta atrodas ķermeņa dobums — [[celoms]], kurā atrodas [[gremošanas orgāni]], [[izvadorgāni]] un [[vairošanās orgāni]]. Gremošanas kanāls priekšgalā atveras ar ievadatveri, bet pakaļgalā ar izvadatveri, un tā sākuma nodalījumā (rīklē) atrodas pāra žaunu spraugu rindas. Vēl zemāk zem gremošanas kanāla atrodas centrālais [[asinsrite]]s orgāns — [[sirds]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Lsjbot''''' ir [[datorprogramma]] ([[Robotprogrammatūra|bots]]), kura autors ir zviedru fiziķis, vikipēdists Sverkers Jūhansons. Bots veido rakstus trīs valodu [[Vikipēdija|Vikipēdijās]]: [[vikipēdija zviedru valodā|zviedru]], [[vikipēdija varaju valodā|varaju]]  un [[vikipēdija sebuāņu valodā|sebuāņu]] valodas versijā.

sentences:
{{cita nozīme|dziedātāju|sengrieķu mēness dievieti|Selēne}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Selēna
|      Vārds_orig = ''Selena''
|          Attēls =
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1971|4|16}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Teksasa|Leikdžeksona}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|1995|3|31|1971|4|16}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Teksasa|Korpuskristi}}
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Tehano mūzika]], [[meksikāņu kumbija]], [[rančera]], [[latīņamerikāņu mūzika]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, dejotāja, modele, dizainere
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 1982–1995
|Izdevējkompānija = ''Freddie Records'', ''Cara Records'', ''GP Productions'', ''EMI Latin'', ''Q-Productions'', ''SBK Records''
|   Darbojies_arī = ''Selena y Los Dinos''
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
]]
'''Naturālā saimniecība''' ir tāds [[saimniekošana]]s veids, kas apgādā savu saimniecību ar visiem nepieciešamajiem [[resursi]]em, neražojot tos pārdošanai. Parasti definīcijās, runājot par dažiem vēstures posmiem, to precizē kā "saražo visu pašpatēriņam nepieciešamo, izņemot [[sāls|sāli]] un [[dzelzs|dzelzi]]". Šāda saimniekošanas kārtība pastāvēja lielāko cilvēces [[vēsture]]s daļu un vietām pasaulē pastāv joprojām.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Halucinācijas''' ir [[uztvere]]s stāvoklis, kurā dzīvā organisma maņu orgāni saņem kairinājumus bez īsta ārējā objekta esamības, bet kas pašai dzīvajai būtnei var likties kā daļa no ārējās pasaules vizuālās [[īstenība]]s. Halucinācijas izšķir atsevišķi no citiem līdzīgiem uztveres stāvokļiem, piemēram, [[sapnis|sapņošanu]], [[ilūzija|ilūzijām]], [[iztēle|iztēli]] un [[pseidohalucinācijas|pseidohalucinācijām]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Kalaallit Nunaat''
''Grønland''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Grenlande
|            valsts_nosaukums = Greenland
|               karoga_attēls = Flag of Greenland.svg
|            karoga_nosaukums = Grenlandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms Greenland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Grenlandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = "''[[Nunarput utoqqarsuanngoravit]]''"
|               kartes_attēls = Greenland (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Nūka]] (Gothoba)
| latd=64 | latm=10 | latNS=N | longd=51 | longm=43 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[grenlandiešu valoda]] (kalālisuta)
|             etniskās_grupas = 88% [[inuīti]] un inuītu-dāņu pēcteči,
12% eiropiešu, galvenokārt [[dāņi]]
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Parlamentāra demokrātija ar konstitucionālu monarhiju
|        valsts_galvas_tituls = Monarhs
|                valsts_galva = [[Frederiks X]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
Augstā Komisāre
|               valsts_galva2 = [[Julie Præst Wilche]]
|       valsts_galvas_tituls3 = Premjerministrs
|               valsts_galva3 =
[[Múte Bourup Egede]]
|        neatkarības_iegūšana = Autonoma valsts
|         neatkarības_piezīme = no [[Dānijas Karaliste]]s
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 2 166 086
|               platība_rangs = 12.
|              procenti_ūdens = 83,1
|          iedzīvotāju_skaits = 56 483<ref>http://countrymeters.info/en/Greenland/</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 0,028
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 1,1 miljards
|                IKP_PPP_gads = 2001
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 37 009
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,786
|                    HDI_gads = 2010
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 61.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Dānijas krona]]
|                valūtas_kods = DKK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = no -4 līdz +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.gl]]
|              tālsarunu_kods = 299
|                iso_kods_num = 304
|              iso_kods_alfa2 = GL
|              iso_kods_alfa3 = GRL
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Nautrenu Romas katoļu baznīca
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:European1|European1]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: {{Commonscat|Indigenous peoples of North America|Ziemeļamerikas indiāņi}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
'''Van Rīmsdaiks''' var būt:

sentences:
{{Citas nozīmes|rakstnieku un revolucionāru|Jānis Asars|Jānis Asars}}
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Asars
| vārds_orig =
| attēls = Jānis Asars.jpg
| att_izmērs = 175px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1877
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 27
| dz_vieta = [[Kauguru pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1908
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 31
| m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
| dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Pēterpils]], [[Helsinki]]
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms = Avs, Clio, -fa u.c.
| nodarbošanās = žurnālists
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods =
| žanri = literatūrkritika
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi = "Vispārīga pasaules rakstniecības vēsture" (1907)
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Astoņkājis Pols''' ({{val|en|Paul the Octopus}}; dzimis {{dat|2008|1|26}}, miris {{dat|2010|10|26}})<ref name="telegraph.co.uk">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.telegraph.co.uk/sport/football/competitions/world-cup-2010/8087309/World-)Cup-2010-Paul-the-Octopus-dies.html|title=World Cup 2010: Paul the Octopus dies|date=26 October 2010|work=[[The Daily Telegraph]]|accessdate={{dat|2013|1|2||bez}}|archive-date={{dat|2013|07|07||bez}}|archive-url=https://archive.today/20130707055108/http://www.telegraph.co.uk/sport/football/competitions/world-cup-2010/8087309/World-)Cup-2010-Paul-the-Octopus-dies.html}}</ref><ref name="death">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.derwesten.de/staedte/oberhausen/Kraken-Orakel-Paul-ist-tot-id3872919.html|title=Kraken-Orakel Paul ist tot|date=26 October 2010|publisher=DerWesten|accessdate={{dat|2013|1|2||bez}}}}</ref> bija [[astoņkājis]] no [[Veimuta]]s, [[Anglija]]s. Tas dzīvoja Jūras dzīves centrā [[Oberhauzene|Oberhauzenē]], [[Vācija|Vācijā]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.co.uk/news/10551577|title=Dorset centre 'sad' at loss of 'psychic' octopus|date=8 July 2010|work=[[BBC Online]]|accessdate={{dat|2013|1|2||bez}}}}</ref> un kļuva plaši pazīstams visā pasaulē, kad precīzi spēja paredzēt visu [[Vācijas futbola izlase]]s spēļu rezultātus [[2010. gada FIFA Pasaules kauss|2010. gada Pasaules kausa izcīņā]], kā arī [[2010. gada FIFA Pasaules kausa fināls|fināla]] iznākumu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''Solomons''' var būt:

sentences: '''UNIX laiks''' jeb '''POSIX laiks''' ir [[laiks|laika]] pieraksta sistēma, kura sākotnēji tika ieviesta [[UNIX]] [[operētājsistēma|operētājsistēmās]], bet to plaši izmanto arī citās datorsistēmās. Šajā sistēmā laiks tiek skaitīts [[sekunde|sekundēs]], kas pagājušas kopš {{dat|1970|1|1|Ģ}} [[pusnakts]] pēc [[UTC]], kas tiek uzskatīts par UNIX epohas (''Unix Epoch'') sākumu. Tā kā šajā formātā netiek iekļautas [[koordinācijas sekunde]]s (piem., 1998. gada 31. decembra plkst. 23.59.60), tad tas nav precīzs UTC laika attēlojums. UNIX sistēmās pašreizējo UNIX laika vērtību parasti var uzzināt ar komandrindas komandu {{code|date +%s}}.

sentences: '''Fokstrots''' ir virzīga jeb progresīva deja un pieder pie [[Balles dejas|balles dejām]].<ref>Dainis Liepiņš. ''Mācīsimies dejot.'' Jumava, 2011, {{ISBN|978-9984-38-954-7}}</ref> Dejas soļi ir līdzīgi [[Valsis|valsim]], bet būtiska atšķirība ir fokstrota 4/4 [[Ritms|ritms]] pret valša 3/4.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Argulus.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Maxillopoda
| klase_lv =Žokļkājvēži
| apakšklase =Branchiura
| apakšklase_lv =Karputis
| iedalījums=
** {{TaksoSaite|Arguloida}}
** †{{TaksoSaite|Cyclida}}
}}
'''Karputis''' jeb '''žaunastvēži''', arī '''žaunastes''' (''Branchiura'') ir [[žokļkājvēžu klase]]s apakšklase. Karputis mēdz dēvēt arī par '''zivjēžiem''', '''zivjutīm'''. Karputis sastopamas kā saldūdeņos, tā sāļūdeņos, tās ir īslaicīgi zivju ārējie parazīti ([[ektoparazīti]]). Karputu vienīgā recentā kārta ir ''[[Arguloida]]''. ''[[Cyclida]]'' kārtas pārstāvji (15 ģintis) dzīvoja no [[Karbona periods|karbona]] līdz [[Krīta periods|krīta periodam]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Zigmunts Baumans
|          vārds_orig = ''Zygmunt Bauman''
|              attēls = Zigmunt Bauman na 20 Forumi vydavciv.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1925
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = [[Poznaņa]], {{POL}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2017
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 9
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Varšava]], [[Līdsa]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[ētika]], [[politiskā filozofija]], [[socioloģija]]
|          alma_mater = [[Varšavas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Kārlis Markss]], [[Makss Vēbers]], [[Georgs Zimmels]], [[Antonio Gramši]], [[Hanna Ārente]], [[Teodors Adorno]], [[Žaks Deridā]]
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[poļu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Latvijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Latvijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada decembris}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Stokholma
 | native_name              = ''Stockholm''
 | settlement_type          = Galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Photomontage
                              | photo1a = View_of_Stockholm-170351.jpg
                              | photo2a = Stockholms_Stadshuset_City_Hall_Stockholm_2016_01.jpg
                              | photo2b = Kastellet_citadel_on_Kastellholmen_Stockholm_2016_02.jpg
                              | photo3a = Kistacentralparts_Publish.jpg
                              | photo3b = Globen_September_2014_01.jpg
                              | photo4a = Stockholms_slott_August_2015_01.jpg
                              | spacing = 2
                              | size = 250
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Stockholms län vapenflagga.svg
 | image_seal               = Stockholm vapen.svg
 | seal_size                = 80px
 | pushpin_map              = Zviedrija
 | pushpin_mapsize          = 200
 | latd = 59 | latm = 21 | lats =  | latNS = N
 | longd = 18 | longm = 4 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Zviedrija}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | established_title        = Pirmoreiz minēta
 | established_date         = 1252. gadā
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = kopš 1388. gada
 | area_total_km2           = 188
 | population_total         = 864324
 | population_as_of         = {{dat|2011|12|31|SK|bez}}
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 1372565
 | population_metro         = 2091473
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | area_code                = +46-8
 | website                  = [http://www.stockholm.se/ stockholm.se]
 | footnotes                =
}}
'''Stokholma''' ({{val|sv|Stockholm}}) ir [[Zviedrija]]s galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedz apmēram 980 tūkstošus, kopā ar priekšpilsētām — 1,6 miljonus, aglomerācijā — 2,4 miljonus. Pilsēta izvietojusies uz 14 salām [[Baltijas jūra]]s rietumu krastā pie [[Mēlarens|Mēlarena]].

sentences: '''Taukplēve''' ({{val-la|mesenterium}}) ir divu [[vēderplēve]]s lapiņu savienojums, kas piestiprina [[Tievā zarna|tievo zarnu]] pie vēdera sienas. Priekšējā mala aptver tievo zarnu ([[Tukšā zarna|tukšās]] un [[Līkumainā zarna|līkumainās]] zarnas daļas), it kā pakarinot tās.<ref name="AA"/> Aizmugurējo taukplēves malu, kura piestiprinās pie [[Vēders|vēdera]] sienas, sauc par taukplēves sakni (''radix mesenterii'').<ref name="EuroLab"/>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{medicīniskais brīdinājums}}

sentences:
glacioloģisko pētījumu [[polārstacija]] [[Kempreivena]] uz [[Grenlande]]s [[ledus vairogs|ledus vairoga]]]]
'''Glacioloģija''' (no {{val|la|glacies}} — ‘ledus’ un {{val|el|λόγος}} — ‘vārds, mācība’) ir zinātne par dabīgo [[ledus|ledu]] visās tā izpausmēs [[Zeme]]s virsū, [[atmosfēra|atmosfērā]], [[hidrosfēra|hidrosfērā]] un [[litosfēra|litosfērā]]. Glacioloģijas izpētes vienots dabas objekts ir [[glaciosfēra]] un to veidojošās nivāli glaciālās sistēmas. Radusies 18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā kā [[kalns|kalnu]] [[ledājs|ledāju]] pētniecība. Glacioloģija ir starpdisciplīnu [[zinātne]], kas cieši sadarbojas ar citām dabaszinātņu nozarēm: [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[bioloģija|bioloģiju]], [[ekoloģija|ekoloģiju]] u.c.<ref>[http://www.hls-dhs-dss.ch/textes/d/D24472.php Historischen Lexikon der Schweiz. Glaziologie]</ref>

sentences: '''Flora''' (no {{val|la|flore}} — 'ziedēt') — vēsturiski izveidojies [[Augi|augu]] sugu kopums kādā noteiktā teritorijā.<ref>Latvijas padomju enciklopēdija. 3.sēj.Rīga, 1983.</ref> Nosaukums dots pēc [[Romiešu mitoloģija|romiešu]] puķu, pavasara un junības dievietes<ref>Svešvārdu vārdnīca. Rīga, 1978</ref> [[Flora (mitoloģija)|Floras]] vārda.

sentences: '''Ozolaine''', agrāk  '''Eihenhaima''' ({{val-de|Eichenhaim}}) vai '''Eihenhaina''' ({{val-de|Eichenhain}}), ir viena no [[Sarkandaugava]]s apkaimes daļām ar parku [[Rīga|Rīgā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glicerīnaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=1455
|kušanas temperatūra=145 °C
|viršanas temperatūra=140 - 150 °C pie 0,8 mmHg
}}
'''Glicerīnaldehīds''' (2,3-dihidroksipropanāls, HOCH2-CHOH-CHO) ir aldehīdspirts, [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas satur 3 oglekļa atomus (trioze). Tā ir vienkāršākā aldoze. Tas ir salda, kristāliska viela, kas ir ogļhidrātu vielmaiņas starpprodukts. Glicerīnaldehīdam ir iespējami 2 [[optiskie izomēri]], un tas ir viena no vienkāršākajām vielām ar optiskajiem izomēriem. Glicerīnaldehīdu var iegūt, oksidējot [[glicerīns|glicerīnu]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Svenskhuseta
| oriģinālnosaukums    = ''Svenskhuset''
| attēls               = Svenskehuset.jpg
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{NOR}}
| latd=78| latm=28| lats=43| latNS=N
| longd=15| longm=41| longs= 47| longEW=E
| novietojums          = [[Diksona Zeme]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1882
| atvērta_piezīme      = (būvēta 1872)
| slēgta               = 1883
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 76<ref>[https://www.pmel.noaa.gov/arctic-zone/ipy-1/Metadata-1.htm Meteorological Data from the First International Polar Year (1881-1884)]</ref>
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           =
| mājaslapa            =
}}
'''Svenskhuseta''' ({{val|no|Svenskhuset}} — ‘Zviedru māja’) ir bijusī kalnraktuvju administratīvā ēka [[Diksona Zeme|Diksona Zemē]] [[Svalbāra|Svalbārā]], viena no vecākajām joprojām eksistējošām būvēm arhipelāgā. Kopš 1946. gada aizsargājama vēsturiska arheoloģijas pieminekļa statuss.<ref>[https://www.kulturminnesok.no/kart/?q=&am-county=&lokenk=location&am-lok=&am-lokdating=&am-lokconservation=&am-enk=&am-enkdating=&am-enkconservation=&bm-county=&cp=1&bounds=78.48030060651027,15.702289938926697,78.47888747599383,15.70443570613861&zoom=20&id=93060 Svenskhuset, Kapp Thordsen, Isfjord, Historisk arkeologisk lokalitet]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Romāns Šuhevičs
| vārds_orig = Роман Йосипович Шухевич
| attēls = Román_Shujévych.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Šuhevičs 1944. gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1907
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Ļviva]], [[Galīcija]], [[Austroungārija]]
({{UKR}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1950
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 05
| m_vieta = Bilogorščas ciems, [[Ukrainas PSR]]
([[Ļviva]], {{UKR}})
| tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Natālija Berezinska
| bērni = Jurijs Šuhevičs (1933)
Marija Šuheviča (1940)
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālis]] (1946)
|  dienesta_laiks = 1925. — 1950.
|          valsts =
|       struktūra = sauszemes armija
|         vienība =
|       komandēja = [[Ukrainas nemiernieku armija]]
|          kaujas = [[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība = Ļvivas Politehniskais institūts (inženieris)
|     apbalvojumi = [[Ukrainas Varonis]] (2007-2010) u.c.
|      cits_darbs = politiskā darbība
}}
}}

sentences:
[[File:Racing boats during the The Boat Race in spring 2013 (3).JPG|thumb|2013. gada sacensības]]
'''Oksfordas un Kembridžas airēšanas sacensības''' ir ikgadējas [[Akadēmiskā airēšana|akadēmiskās airēšanas]] sacensības starp [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas]] un [[Kembridžas Universitāte|Kembridžas Universitāšu]] airēšanas klubiem. Sacensības notiek [[Temza]]s upē, [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Parasti sacensības notiek marta pēdējā vai aprīļa pirmajā sestdienā.

sentences:
", kas agrāk bija pierakstīta [[Rīgas osta|Rīgas ostā]] (''The Tall Ships Races 2013'')]]
'''Barka''' ir [[buru kuģis]], kuram ir vismaz trīs [[masts|masti]] ([[fokmasts]], [[grotmasts]], [[bezānmasts]]), pie kam priekšējiem mastiem taisnas [[bura]]s, pēdējam — slīpas. Bija ļoti izplatīts kravas burinieku paveids 19. gadsimta otrajā pusē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nācija pret Leriju Flintu
| operators =
| attēls = People vs larry flynt poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Milošs Formans]]
| producents = * [[Olivers Stouns]]
* Džaneta Janga
* Maikls Hausmans
| scenārijs = * Skots Aleksandrs
* Lerijs Karaševskis
| aktieri = * [[Vudijs Harelsons]]
* [[Kortnija Lava]]
* [[Edvards Nortons]]
| mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
| oriģinālnos = ''The People vs. Larry Flynt''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Phoenix Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1996|10|13}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|43 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nācija pret Leriju Flintu"''' ({{Val|en|The People vs. Larry Flynt}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Milošs Formans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vudijs Harelsons]], [[Kortnija Lava]] un [[Edvards Nortons]].

sentences: '''Oksidatīvā fosforilēšana'''<ref>Termins tulkots, izmantojot bioloģijas terminu vārdnīcas sniegto tulkojumu. Šo vārdnīcas sniegto tulkojumu skatīt [http://latvijas.daba.lv/vardnica/ang-lat/09510955.htm šeit]</ref>, saīsinājumā '''OXPHOS''', ir [[vielmaiņas reakcija]], kurā tiek atbrīvota [[uzturviela|uzturvielu]] oksidēšanās [[enerģija]], lai izveidotu [[adenozīntrifosfāts|adenozīntrifosfātu]] (ATF). Lai gan daudzas [[dzīvība]]s formas uz [[Zeme]]s lieto dažādas uzturvielas, gandrīz visās notiek oksidatīvā fosforilēšana, jo tām ir nepieciešams ražot ATF, [[molekula]]s, kuras piegādā enerģiju, lai [[organisms|organismā]] spētu norisināties [[vielmaiņa]]s process.

sentences:
{{cita nozīme|tauriņziežu dzimtas pākšaugiem|dzidru ķermeni, ko no apkārtējās vides norobežo dažādas lauzējvirsmas,|lēca}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Ēdamās lēcas
|         binomial = Lens culinaris
|           autors =
|           attēls = 3 types of lentil.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Trīs dažāda veida lēcas
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Lens
|         ģints_lv = Lēcas
|          ģints_r = Lēcu ģints
|             suga = L. culinaris
|          suga_lv = Ēdamās lēcas
|           suga_r = Lēcas
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Radzenes
| ģints = Cerastium
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Cerastium holosteoides kz04.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Cerastium holosteoides
| suga = Cerastium holosteoides
| suga_lv = Velēnu radzene
}}'''Velēnu radzene''' ({{val|la|Cerastium holosteoides}}) ir ļoti mainīga izskata [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtas]] suga, kuras ietvaros nodala vairākas [[Pasuga|pasugas]]. Tā ir sastopama [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Eiropa|Eiropā]], tostarp ļoti bieži visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, kur no atsevišķiem eksemplāriem līdz dažāda lieluma grupām aug sausos [[Mežs|mežos]], smiltājos, atmatās un nezālienēs, arī dārzos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/cerastium-holosteoides-fr/|title=velēnu radzene - Cerastium holosteoides Fr. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-30}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Kostelić''''' var būt:
* [[Ivica Kosteličs]];
* [[Janica Kosteliča]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa         =
| vārds         = Karls Jasperss
| vārds_orig    = ''Karl Jaspers''
|  attēls       = KarlJaspers.jpg
| att_izmērs    = 200px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1883
| dz_mēnesis    = 2
| dz_diena      = 23
| dz_vieta      = {{vieta|Vācija|Oldenburga}}
| m_gads        = 1969
| m_mēnesis     = 6
| m_diena       = 6
| m_vieta       = {{vieta|Šveice|Bāzele}}
| dzīves_vieta  =
| pilsonība     =
| tautība       =
| alma_mater    = [[Heidelbergas Universitāte]]
| darba_vietas  =
| zinātne       = [[psihiatrija]], [[filozofija]]
| pasniedzēji   =
| sasniegumi    =
| apbalvojumi   =
| paraksts      =
| piezīmes      =
| kategorijas   = nē
}}

sentences: {{Citas nozīmes|radioteleskopu|Mark II|Mark II}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Eragrostis minor kz1.JPG|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Eragrostis|ģints_lv=Eragrostes|suga=Eragrostis minor|suga_lv=Mazā eragroste|binomial=Eragrostis minor|sinonīmi=Eragrostis poaeoides <i>P.Beauv.</i>|autors=Host}}'''Mazā eragroste''' ({{val|la|Eragrostis minor}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā sastopama [[Mērenā josla|mērenā]] un [[Subtropu josla|subtropu klimata]] joslās [[Eirāzija|Eirāzijā]]. [[Ziemeļeiropa|Eiropas ziemeļdaļā]], tostarp Latvijā, mazā eragroste ir rets, adventīvs (ievazāts) augs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija hlorīda kristāla uzbūve

Amonija hlorīda struktūrformula

Pulverveida amonija hlorīds
|       citi nosaukumi = salmiaks,
armēņu sāls<ref name="MK">[https://www.rigaslaiks.lv/zurnals/melna-konfeksdiena-1659 Melnā konfekšdiena]</ref>
|           CAS numurs = 12125-02-9
|      ķīmiskā formula = NH4Cl
|              molmasa = 53,491
|              blīvums = 1527,4
|  kušanas temperatūra = 338 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 297 g/l (0 °C)
372 g/l (20 °C)
773 g/l (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija hlorīds''' jeb '''salmiaks''' (NH4Cl) ir viens no [[amonija sāļi]]em — balta, kristāliska, nedaudz higroskopiska viela bez [[smarža]]s un ar rūgti sāļu [[garša|garšu]]. To var uzskatīt par [[amonija hidroksīds|amonija hidroksīda]] un [[sālsskābe]]s [[sāļi|sāli]]. No ūdens kristalizējas [[oktaedrs|oktaedrisku]] kristālu veidā. Tā triviālais nosaukums "salmiaks" radies no [[latīņu valoda|latīņu]] termina ''sal ammoniacus''<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 581. lpp.</ref> — "amonjaka sāls".

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Irši
| settlement_type        = vidējciems
| image_skyline          = Pērses pamatskola Iršos.jpg
| image_caption          = Pērses sākumskola
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Aizkraukles novads]]
| subdivision_name2      = [[Iršu pagasts]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 0.3
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2014
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1151&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 361
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 47 | lats  = 28 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 35 | longs = 30 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = 130
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5108 Irši
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Irši''' ir ciems [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] [[Iršu pagasts|Iršu pagastā]], pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā [[Iršupīte]]s krastā pie autoceļa [[P79]] {{nobr|38 km}} no novada centra [[Aizkraukle]]s un {{nobr|118 km}} no [[Rīga]]s. Iršos atrodas pagasta pārvalde, Pērses sākumskola, klubs, bibliotēka, feldšeru un vecmāšu punkts, pasta nodaļa, veikals, katoļu baznīca. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās [[Iršu muiža]]s ''(Hirschenhof)'' centru, līdz 1939. gadam bija [[Iršu vācu kolonija|Iršu vācu kolonijas]] centrs. 2. pasaules kara laikā ciems stipri izpostīts, vēlāk izaudzis kā [[padomju saimniecība]]s Līdums centrālais ciemats.<ref>{{EncLP|1|366}}</ref>

sentences: '''Krievijas un Baltkrievijas Apvienotā valsts,''' oficiāli '''Apvienotā valsts''' ({{val|be|Саюзная дзяржава}}, {{val|ru|Союзное государство}}) ir [[Krievija]]s un [[Baltkrievija]]s pārvalstiska savienība ar vienotu politisko, ekonomisko, militāro, muitas, valūtas, tiesisko, humanitāro, tirgus un kultūras telpu.

sentences:
]]
 oāze [[Antarktīda|Antarktīdā]]]]
'''Oāze''' (no {{val-el|ὄασις}}, ''óasis'', kas savukārt aizgūts no [[ēģiptiešu valoda]]s) ir [[tuksnesis|tuksnešainā]] apvidū pie dabīga [[ūdens]] avota ar [[augājs|augāju]] klāta teritorija. Dabiskās oāzes veidojas vietās ar augstāku [[gruntsūdens]] līmeni nekā apkārtējā teritorijā, kā arī [[avots|avotu]] izplūdes vai [[upe|upju]] periodiskas applūšanas vietās.<ref>{{LPE|7|267}}</ref> Mākslīgās oāzēs ūdens tiek piegādāts no [[artēziskā aka|artēziskajiem urbumiem]] vai kanāliem. Oāžu lielums svārstās no dažiem [[hektārs|hektāriem]] līdz desmitiem tūkstošu kvadrātkilometru.

sentences:
pieejamais [[SARS-CoV-2 vīruss|SARS-CoV-2 vīrusa]] RT-PĶR laboratoriskais tests.]]
'''COVID-19 (2019. gada koronavīrusa slimības) diagnosticēšana''' balstās uz šīs slimības klīniskajām pazīmēm ([[klepus]], [[drudzis]] un [[aizdusa]]) un pozitīviem [[SARS-CoV-2 vīruss|SARS-CoV-2 vīrusa]] [[laboratorija|laboratoriskajiem]] testiem.
Krūšukurvja [[datortomogrāfija]] (CT) palīdz diagnosticēt COVID-19 pacientiem ar [[pneimonija|plaušu karsoni]].

sentences:
{{Coord|34.138577|-118.125494|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name = Kalifornijas Tehnoloģiju institūts
|image_name = Caltech logo.svg
|image_size = 150px
|motto = ''The truth shall make you free''
|established = 1891
|type = Privāta
|location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Pasadīna}}
|undergrad = 978<ref name="enrollment">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.registrar.caltech.edu/statistics.htm |title=Caltech Office of the Registrar Enrollment Statistics |accessdate=December 15, 2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100610051121/http://registrar.caltech.edu/statistics.htm |archivedate={{dat|2010|06|10||bez}} }}</ref>
|postgrad = 1253<ref name="enrollment"/>
|students = 2231<ref name="enrollment"/>
|endowment= $1,747 miljardi (2012)<ref name="endowment">As of June 30, 2012.  {{tīmekļa atsauce |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2012 Endowment Market Value and Percentage Change in Endowment Market Value from FY 2011 to FY 2012 |work=2012 NACUBO-Commonfund Study of Endowments |publisher=National Association of College and University Business Officers |url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |format=PDF |access-date={{dat|2013|07|16||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/6ETd4s514?url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |archivedate={{dat|2013|02|16||bez}} }}</ref>
|colors = Oranža, balta {{color box|#FF6600}}{{color box|#FFFFFF}}
|website= [http://www.caltech.edu/ caltech.edu]
}}
'''Kalifornijas Tehnoloģiju institūts''' ({{val|en|California Institute of Technology}}, zināms arī kā '''Caltech''') ir [[privāta universitāte|privāta]], [[kopapmācība]]s [[universitāte|izpētes universitāte]], kas atrodas [[Pasadīna|Pasadīnā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Institūts galveno uzsvaru liek uz dabaszinātnēm un inženieriju.
''Caltech'' arī uztur un izmanto [[Reaktīvās kustības laboratorija|Reaktīvās kustības laboratoriju]], [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] organizāciju, kas uzrauga un izstrādā daudz bezpilota [[starpplanētu zonde|starpplanētu zonžu]] projektēšanu un darbību. ''Caltech'' ir salīdzinoši neliela augstskola ar aptuveni 2100 studentiem (ap 900 bakalauru un 1200 maģistru un doktoru),<ref name='enrollstats'>{{Tīmekļa atsauce|url=http://collegesearch.collegeboard.com/search/CollegeDetail.jsp?collegeId=4214 |title=College Board At A Glance|accessdate=2008-01-30}}</ref> bet tiek vērtēta kā viena no 10 labākajām universitātēm pasaulē pēc tādiem parametriem kā [[citējamība]],<ref>[http://www.sciencewatch.com/sept-oct2002/sw_sept-oct2002_page1.htm Harvard Rides High in Latest "Top Ten" Research Roundup]</ref> [[Nobela prēmija|Nobela prēmiju]] skaits<ref>[http://nobelprize.org/nobel_prizes/lists/universities.html Nobel Laureates and Universities]</ref> un vispārīgie universitāšu vērtējumi. [[Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings|Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā]] ieņem 8. vietu (2016).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html |title=Academic Ranking of World Universities 2016 |access-date={{dat|2017|03|13||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200601014730/http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html }}</ref>

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Infobox medical condition
 |name            =
 |synonym         = Arteriālā hipertensija, augsts asinsspiediens
 |image           = Grade 1 hypertension.jpg
 |image_size      =
 |image_thumbtime =
 |alt             =
 |caption         = Automātiskais augšdelma [[asinsspiediena mērītājs]], rāda [[sistoliskais spiediens|sistolisko spiedienu]] 158 mm Hg, [[diastoliskais spiediens|diastolisko spiedienu]] 99 mm Hg un pulsu — 80 sitienus minūtē.
 |pronounce       =
 |specialty       = Kardioloģija
 |symptoms        =
 |complications   = [[Koronāro artēriju slimība]], [[insults]], [[sirds mazspēja]], [[perifēro artēriju slimība]], [[redzes zudums]], [[hroniska nieru slimība]], [[demence]]
 |onset           =
 |duration        =
 |types           =
 |causes          = Parasti dzīvesveids un ģenētiskie faktori
 |risks           =
 |diagnosis       = Asinsspiediens miera stāvoklī<br /> 130/80 vai 140/90 mmHg
 |differential    =
 |prevention      =
 |treatment       = Dzīvesveida izmaiņas, medikamenti
 |medication      =
 |prognosis       =
 |frequency       =
 |deaths          =
}}

sentences:
{{Tauta
| tauta = Ebreji
| native_name = יְהוּדִים ''(Yehudim)''
| image =
| image_caption = Ebreji visā pasaulē (2021)
| population = 15,1 miljons
| valoda = [[ivrits]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču ]], [[krievu valoda|krievu]], [[spāņu valoda|spāņu]], vēsturiski arī [[jidišs]], [[ladino]] u.c.
| reliģija = [[jūdaisms]]
| related-c = [[arābi]], [[asīrieši]], [[samarieši]]
| flag =
| flag_caption = [[Dāvida zvaigzne]], ebreju tautas simbols
| grupas = [[aškenazi]], [[karaīmi]], [[sefardi]] u.c.
}}'''Ebreji''' ({{val|he|יהודים}}) ir [[Semītu valodas|semītu]] grupas tauta, kuras izcelsme ir [[Tuvie Austrumi]]. Mūsdienās bieži tiek uzskatīti ne tik daudz par konkrētas etniskas grupas pārstāvjiem, kā par no [[izraēļi]]em cēlušos [[jūdaisms|jūdaisma]] piekritēju pēcnācējiem, kā arī tiem, kas šo reliģiju pieņēmuši brīvprātīgi. Līdz [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām ebreji [[Latvija|Latvijā]] parasti tika dēvēti par '''žīdiem''', apzīmējums ebreji tika lietots retāk.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/viedokli/293921-leo_dribins_ebreji_negaida_greksudzi Aigars Dāboliņš. Ebreji negaida grēksūdzi (Intervija ar vēstures profesoru Leo Dribinu). Republika.lv, Nr.46, 2006]</ref> Pēc Otrā pasaules kara tiek lietots vārds "ebrejs", jo "žīds" tika negatīvi izmantots nacistu [[antisemītisms|antisemītiskajā]] propagandā un [[Holokausts|Holokaustā]]. Vienlaikus, ņemot vērā, ka līdz ar [[Padomju Savienība|PSRS]] okupāciju Latvijā iebrauca ebreji no [[Ukraina]]s, [[Krievija]]s un citām [[Padomju Sociālistiskās Republikas|padomju republikām]], tika pārņemta [[krievu valoda]]s tradīcija izvairīties no vārda ''жид'', kas krievu valodā uzskatāms par netaktisku ebreju apzīmējumu.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = lantanīds
 |       kārtas skaitlis = 69
 |              6. čaula = 2
 |              5. čaula = 8
 |              4. čaula = 31
 |              3. čaula = 18
 |              2. čaula = 8
 |              1. čaula = 2
 |               simbols = Tm
 |              atommasa = 168,93421
 |    valences elektroni = [Xe]4f136s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Tūlija paraugi
 |   oksidēšanas pakāpes = +4, '''+3''', +2
 |   elektronegativitāte = 1,25
 |               blīvums = 9320
 |   kušanas temperatūra = 1818 K (1545 °C)
 |  viršanas temperatūra = 2223 K (1950 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 | īpatnējā siltumietilpība = 160
 |   īpatnējā pretestība = 6,7{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
]]
'''Rakstnieks''' vai '''rakstniece''' ir [[persona]], kas veido [[daiļliteratūra|daiļliteratūru]],<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/llvv/ | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca | publisher= tezaurs.lv | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ | archivedate= {{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref> tas ir, raksta [[romāns|romānus]], [[novele]]s, [[stāsts|stāstus]], [[luga]]s un tamlīdzīgus darbus. Rakstniekus nereti dēvē arī par '''literātiem''', lai gan ar šo terminu apzīmē arī [[literatūrzinātnieks|literatūrzinātniekus]], [[kritiķis (profesija)|literatūras kritiķus]] un [[tulkotājs|tulkotājus]], kas var arī nebūt rakstnieki.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | title= "Latvijas rakstnieku savienības" statūti | publisher= "Latvijas Rakstnieku savienība" | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20100629005058/http://rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | archivedate= {{dat|2010|06|29||bez}} }}</ref> Nievājošā formā rakstnieki var tikt saukti arī par '''skribentiem'''.<ref>{{Grāmatas atsauce | title= Svešvārdu vārdnīca | last= |first= |year= 1978 |publisher= Liesma |location= Rīga |isbn= |page= |pages= |url= |accessdate=}}</ref>

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Last.fm
| logo_attēls          =
| veids                = Tiešsaistes mūzikas datubāze, mūzikas straumāšanas vietne, sociālais tīkls un interneta radio
| īpašnieks            = CBS Interactive
| darbību_uzsāka       = 2002. gadā
| valodas              = Daudzvalodu (12 valodas)
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Obligāta
| mājas_lapa           = {{url|http://www.lastfm.com}}
|lapas_attēls=}}
'''Last.fm''' ir [[Mūzika|mūzikas]] interneta [[Interneta vietne|vietne]], kas dibināta Lielbritānijā [[2002. gads|2002]]. gadā. [[2009. gads|2009]]. gadā vietne sasniedza 30 miljonus aktīvu lietotāju.<ref>Jones, R. (29.03.2009.) [http://blog.last.fm/2009/03/24/lastfm-radio-announcement Last.fm Radio Announcement] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120217155915/http://blog.last.fm/2009/03/24/lastfm-radio-announcement |date={{dat|2012|02|17||bez}} }}, Last.fm blog, skatīts: 27.11.2013. (angliski)</ref> [[2007. gads|2007]]. gada maijā Last.fm par 140 miljoniem [[Sterliņu mārciņa|mārciņu]] iegādājās kompānija [[CBS Interactive]].<ref>  Havenstein, H. (30.05.2007) [http://www.computerworld.com/s/article/9021918/CBS_ups_social_networking_ante_with_Last.fm_acquisition CBS ups social networking ante with Last.fm acquisition], Computerworld, skatīts:27.11.2013. (angliski) </ref>

sentences:
<!--If you add people to this box, please be sure to also add this box to their article!
-->{{Navbox
| name  = Monako valdnieki
| state = {{{state<includeonly>|collapsed</includeonly>}}}
| title = {{flaga|Monako}} [[Monako]] valdnieki ([[Monako valdnieku uzskaitījums|uzskaitījums]])
| listclass = hlist

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Enrico Fermi
| attēls =Enrico Fermi 1943-49.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads =1901
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =29
| dz_vieta =[[Roma]], [[Itālija]]
| m_gads =1954
| m_mēnesis=11
| m_diena=28
| m_vieta =[[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pilsonība =[[Itālija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība = [[itālietis]]
| darba_vietas = [[Pizas Augstākā normālskola]], [[Getingenes Universitāte]], [[Leidenes Universitāte]], [[Romas Universitāte La Sapienza]], [[Kolumbijas Universitāte]], [[Čikāgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Pizas Augstākā normālskola]] (''Scuola Normale Superiore di Pisa'')
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Ouens Čemberlens]], [[Džeroms Frīdmans]], [[Li Džendao]], [[Džeimss Reinvoters]], [[Emilio Segrē]], [[Džeks Steinbergers]]
| sasniegumi = jaunu [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] elementu iegūšana ar [[neitrons|neitronu]] bombardēšanas palīdzību, vadāma [[kodolreakcija]], [[Fermi-Diraka statistika]], [[bēta sabrukšana]]s teorija
| apbalvojumi = 1938. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts = Enrico Fermi signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 39
 | lv  = Trīsdesmit deviņi
}}

sentences: '''GIGO''' ([[akronīms]] no {{val-en|Garbage in, garbage out}} - '''Atkritumi iekšā – atkritumi ārā''') informātikā apzīmē datu apstrādes īpatnību, kad datorsistēmas, pēc noteikta algoritma apstrādājot kļūdainus ievaddatus, ģenerē bezjēdzīgus izvaddatus.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = ''Frédéric Joliot-Curie''
|         attēls = Joliot-fred.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Frederiks Žolio-Kirī 1935. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1958
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Francija
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Irēna Žolio-Kirī]]
|          bērni = [[Helēna Lanževēna-Žolio]]
[[Pjērs Žolio]]
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris|Parīzes pilsētas Industriālās fizikas un ķīmijas augstskola]]
|        zinātne = fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Atoma kodols|atoma kodola]] pētījumi
jaunu [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu sintēze
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija ķīmijā]] (1935)
[[Hjūza medaļa]] (1947)
[[Staļina Miera prēmija]] (1951)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Žans Frederiks Žolio-Kirī''', dzimtais uzvārds '''Žolio''' ({{val|fr|Jean Frédéric Joliot-Curie}}, dzimis [[1900]]. gada [[19. marts|19. martā]] [[Parīze|Parīzē]], miris [[1958]]. gada [[14. augusts|14. augustā]] [[Parīze|Parīzē]]) bija [[Francija|franču]] fiziķis. Kopā ar sievu [[Irēna Žolio-Kirī|Irēnu Žolio-Kirī]] ([[Marija Sklodovska-Kirī|Marijas Sklodovskas-Kirī]] un [[Pjērs Kirī|Pjēra Kirī]] meitu) 1935. gadā ieguva [[Nobela prēmija ķīmijā|Nobela prēmiju ķīmijā]] par jaunu [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu sintēzi.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Chemistry 1935 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/chemistry/laureates/1935/}}</ref> Devis svarīgu ieguldījumu radioaktivitātes, [[atoms|atoma]] uzbūves un [[ķēdes reakcija|ķēdes reakciju]] pētījumos.
== Agrīnie gadi ==
1923. gadā Žolio-Kirī pabeidza Parīzes pilsētas Industriālās fizikas un ķīmijas augstskolu (''[[École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris|ESPCI ParisTech]]'').<ref>[http://www.espci.org/fr/anciens/eleves/39/  ESPCI ParisTech Alumni 1923]</ref> No 1925. gada strādāja par Marijas Sklodovskas-Kirī asistentu, kur iepazinās un 1926. gadā apprecējās ar Sklodovkas-Kirī meitu Irēnu. Ģimenē piedzima divi bērni — meita [[Helēna Lanževēna-Žolio|Helēna]] (dzimusi 1927. gadā, kļuvusi par kodolfiziķi) un dēls [[Pjērs Žolio|Pjērs]] (dzimis 1932. gadā, kļuvis par biofiziķi).<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.eurekalert.org/features/doe/2003-07/djna-mp071103.php|title=Marie & Pierre Curie’s granddaughter, Hélène Langevin-Joliot, visits the United States|accessdate=2014-09-28|publisher=Eurekalert.org|archive-date=2014-12-13|archive-url=https://web.archive.org/web/20141213021019/http://www.eurekalert.org/features/doe/2003-07/djna-mp071103.php}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141213021019/http://www.eurekalert.org/features/doe/2003-07/djna-mp071103.php |date=2014-12-13 }}</ref>
== Zinātniskie pētījumi ==
Žolio-Kirī kopā ar sievu Irēnu Žolio-Kirī veica [[atoms|atoma]] struktūras pētījumus, pielietojot daļiņu sadursmes ar [[Atoma kodols|atoma kodolu]]. Šie pētījumi deva ieguldījumu [[neitrons|neitrona]] atklāšanā, ko 1932. gadā izdarīja [[Džeimss Čedviks]]. Par pētījumiem, kas noveda pie jaunu [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] [[izotops|izotopu]] atklāšanas, 1935. gadā Frederiks un Irēna Žolio-Kirī saņēma [[Nobela prēmija ķīmijā|Nobela prēmiju ķīmijā]]. 1947. gadā Frederiks Žolio-Kirī tika apbalvots ar [[Hjūza medaļa|Hjūza medaļu]] par ieguldījumu [[kodolfizika|kodolfizikā]].
== Pēckara periods ==
[[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā Žolio-Kirī darbojās [[Franču Pretošanās kustība|Franču Pretošanās kustībā]]. Pēc kara bija pirmais Francijas Atomenerģētikas Komisariāta vadītājs, 1948. gadā uzraudzīja pirmās franču [[AES]] būvi. Bet tā kā Žolio-Kirī bija pārliecināts [[komunisti|komunists]], 1950. gadā viņam nācās pamest lielāko daļu no saviem pienākumiem. Tomēr viņš saglabāja profesora amatu augstskolā ''Collège de France''. Darbojās arī politikā, bija Vispasaules Miera padomes prezidents, 1951. gadā tika apbalvots ar [[Staļina Miera prēmija|Staļina Miera prēmiju]]. 1955. gadā Žolio-Kirī bija starp 11 zinātniekiem, kas parakstīja [[Rasela-Einšteina manifests|Rasela-Einšteina manifestu]], brīdinot par [[kodolieroči|kodolieroču]] izplatīšanās bīstamību un aicinot uz starptautisku konfliktu miermīlīgu noregulēšanu.

sentences: '''Delta''' ir [[upe]]s nogulu radīts un upes atteku saposmots līdzenums upes [[grīva|grīvā]] (ietekas vietā).<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> No upes sanešiem sastāvoša trīsstūrveida [[zemiene]] pirms upes ietekas, kurā ir daudz nelielu zaru.

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Harijs Dīkmanis
| attēls = Harijs Dīkmanis.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = Harijs Dīkmanis 1940. gadā
| dz_gads = 1895
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 5
| dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_gads = 1979
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{USA}}
| dzīves_vieta =
| tautība = latvietis
| dzimums = vīrietis
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Mongolija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Mongolija]]

sentences: '''Klasteru analīzes''' galvenais mērķis ir sagrupēt novērojumus, balstoties uz to īpašībām, lai beigu objektu klasteri būtu ļoti homogēni klastera ietvaros, bet starp klasteriem heterogēni.<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985</ref> Nosaukums klasteru analīzei cēlies no angļu vārda cluster — sakopojums, [[grupa]]. Termins klasteru analīze pirmo reizi lietots [[1939]]. gadā, taču, ņemot vērā veiksmīga rezultāta iegūšanai veicamo loģisko un aritmētisko operāciju skaitu, tās plaša pielietošana kļuva iespējama tikai [[1980]]. gados, attīstoties datortehnikai. No pārējām [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju]] klasifikācijas metodēm tā atšķiras ar faktu, ka iepriekš nepastāv informācija par ģenerālās kopas sadalījumu, t.i., nav tā saucamo apmācības izlašu. Klasteru analīzi var uzskatīt kā aprakstošu un neteorētisku [[daudzdimensiju analīze]]s metodi, kas pārsvarā tiek izmantota kā palīglīdzeklis.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Rimi Baltic''
| services =
| footnotes =
| homepage = {{URL|rimibaltic.com}}
{{URL|rimi.lv}}
| traded_as =
| subsid = Rimi Igaunija (Rimi Eesti Food AS)
 Rimi Latvija (Rimi Latvia, SIA)
 Rimi Lietuva (Rimi Lietuva, UAB)
| divisions =
| parent =
| num_employees = 11 200<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://rimibaltic.com/|title=About us - Rimi Baltic|website=rimibaltic.com|access-date=2020-12-23|archive-date=2020-11-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20201124203643/https://rimibaltic.com/}}</ref>
| owner = {{flaga|Zviedrija}} [[ICA AB]]
| equity =
| assets =
| aum =
| net_income =
| operating_income =
| revenue = [[eiro|EUR]] 917 201 mil. (2019)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.firmas.lv/news/post/news5eb5820269ab3+Mazumtirgot%C4%81js__Rimi_Latvia__p%C4%93rn_nopeln%C4%ABja_33_16_miljonus_eiro__apgroz%C4%ABjums_pieauga_par_2_6_|title=Mazumtirgotājs "Rimi Latvia" pērn nopelnīja 33,16 miljonus eiro, apgrozījums pieauga par 2,6% {{!}} Ziņas|website=www.firmas.lv|access-date=2020-12-23}}</ref>
| products =
| logo =
| industry =
| key_people = Edgars Sesemanis
(Valdes priekšsēdētājs) <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://rimibaltic.com/|title=Management - Rimi Baltic|website=rimibaltic.com|access-date=2020-12-23|archive-date=2020-11-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20201124203643/https://rimibaltic.com/}}</ref>
| area_served = {{flag|Igaunija}} (87 veikali)
{{flag|Latvija}} (134 veikali)
{{flag|Lietuva}} (70 veikali)
| location_country = [[Latvija]]
| location_city = [[Rīga]]
| defunct =
| founder =
| foundation = [[2005. gads|2005]]. gadā ([[1996]]. gadā)
| successor =
| predecessor =
| fate =
| genre = [[Mazumtirdzniecība]]
| type =
| caption =
| intl =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Viss par Stīvu
| attēls                   = All about steve poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''All About Steve''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Fils Treills]]
| producents               =
* [[Sandra Buloka]]
* [[Trevors Engelsons]]
* [[Marija Maklagena]]
| scenārija autors         = [[Kima Bārkere]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sandra Buloka]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Tomass Heidens Čērčs]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Fox 2000 Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|9|4||bez}}
| ilgums                   = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/all-about-steve-2009|title=All About Steve|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 20, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|40,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=allaboutsteve.htm|title=All About Steve (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 20, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Viss par Stīvu"''' ({{val|en|All About Steve}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Fils Treills]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sandra Buloka]], [[Bredlijs Kūpers]] un [[Tomass Heidens Čērčs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|9|4||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dihromskābes un hromskābes struktūrformulas|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksohromāts(VI)
|           CAS numurs = 7738-94-5
|      ķīmiskā formula = H2CrO4
|              molmasa = 118,01
|              blīvums = 1201
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Hromskābe''' (H2CrO4) ir vidēji stipra skābe, kas eksistē tikai [[ūdens]] šķīdumos un brīvā veidā nav iegūta.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 363. lpp.</ref> Hromskābes šķīdumi ir dzeltenā krāsā. Tās [[sāļi|sāļus]] sauc par [[hromāti]]em.

sentences:
Par '''sudzismu'''<ref>S. Rutmanes latviskojums. (Singers P. [http://dzivniekutiesibas.wordpress.com/2008/09/18/piters-singers-dzivnieku-atbrivosana/ Dzīvnieku atbrīvošana] // Kentaurs XXI. 2001. Nr.25., 99. lpp.)</ref><ref>Brāzma G. Cilvēka embrija un augļa morālais statuss // [http://www.lu.lv/materiali/apgads/raksti/687.pdf Filosofija. LU raksti. 687. sēj.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120403142130/http://www.lu.lv/materiali/apgads/raksti/687.pdf |date={{dat|2012|04|03||bez}} }} 2005. 24. lpp.</ref> (arī [[suga|sugu]] [[diskriminācija|diskrimināciju]]<ref>Jēdziens "speciesism" latviskots arī kā:
* ''speciisms'' (Rubenis A. Ētika XX. Gadsimtā. Praktiskā ētika, Zvaigzne ABC, 1996., 149. lpp.),
* ''specisms'' (I. Kolmanes latviskojums. (Rīgens T. [http://dzivniekutiesibas.wordpress.com/2008/09/26/toms-rigens-dzivnieku-tiesibu-aizstaviba/ Dzīvnieku tiesību aizstāvība] // Cilvēka – dzīvnieka attiecības: to
kultūrvēsturiskie, kognitīvie un ētiskie aspekti, LU Vēstures – filozofijas fakultāte, Praktiskās filozofijas katedra, 2003., 115. lpp.)),
* ''sugisms'' (Rītups A. [http://www.delfi.lv/archive/article.php?id=14376263 Dzīvniekiem sāp], Rīgas Laiks, 2006. maijs).</ref>) [[dzīvnieku aizstāvības ētika|dzīvnieku aizstāvības ētikā]] sauc atšķirīgas indivīda vērtības vai atšķirīgu [[tiesības|tiesību]] atzīšanu, balstoties tikai uz sugas atšķirību. Sudzisma atbalstītāji dažādu apsvērumu dēļ uzskata, ka šāda nodalīšana ir pamatota, taču sudzisma kritiķi to pielīdzina tādiem nepamatotas diskriminācijas veidiem kā [[rasisms]], [[seksisms]] u.c.

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Trajāna kolonna
| native_name = ''Colonna Traiana''
| native_name2 = ''COLVMNA·TRAIANI''
| image = Colonna di Traiano.jpg
| image_size = 170px
| caption =
| locmapin = Roma
| map_width =
| lat_degrees = 41
| lat_minutes = 53
| lat_seconds = 45
| lat_direction = N
| long_degrees = 12
| long_minutes = 29
| long_seconds = 3
| long_direction = E
| type = Triumfa kolonna
| etymology =
| location = {{vieta|Itālija|Roma}}
| area =
| elevation =
| height = 30 m
| built = 113. gads m.ē.
| built_for = [[Trajāns|Trajānam]]
| architect =
| architecture =
| visitation_num =
| visitation_year =
| visitation_ref =
| governing_body =
| owner =
| website =
 | embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romas vēsturiskais centrs, Svētā Krēsla īpašumi šajā pilsētā ar ekstrateritoriālajām tiesībām un Svētā Pāvila bazilika ārpus mūriem
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1980. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/91 91]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 1430,8 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Trajāna kolonna" width=290 height=300 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q192784"
}
</mapframe>
'''Trajāna kolonna''' ({{val|it|Colonna Traiana}}, {{val|la|COLVMNA·TRAIANI}}) ir Romas triumfa kolonna [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Gasum Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Espo]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      = Somija, Zviedrija, Norvēģija
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         =
| services         = gāzes piegāde, ražošana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = [[Somija]]s valsts
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.gasum.com gasum.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Arukilas svīta (D2ar)''' ir [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[Eifela stāvs|eifela stāva]] arukilas horizonta [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība, kas ir izplatīta gandrīz visā valsts teritorijā, izņemot [[Kurzeme]]s ziemeļu malu. Svītas slāņu biezums svārstās no 24 līdz 103 metriem.<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|70}}</ref> Lielākie biezumi (virs 100 m) atrodas [[Polijas-Lietuvas ieplaka|Polijas-Lietuvas ieplakā]] un [[Latvijas sedliene|Latvijas sedlienē]] (virs 80 m).  Nosaukums veidots no Arukilas ciema [[Tartu]] ziemeļu nomalē, kur baltajos [[Smilšakmeņi|smilšakmeņos]] (svītas stratotipa atsegumā) [[Emajegi]] kreisajā krastā atrodas mākslīgas alas. Šajās alās H. Asmuss 19. gadsimta vidū ievāca lielu [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] [[Fosilijas|fosiliju]] kolekciju. Svīta atsedzas vairākās upēs [[Igaunija]]s teritorijā, kā arī [[Latvija|Latvijā]], [[Kurzeme]]s ziemeļos: [[Kaļķupe]]s krastā (Gaviļu kalns, [[Puiškalns]] u.c.)  un [[Dāvida ala|Dāvida alā]] pie [[Šlītere]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Safa un Marvā
| Photo                = Mount_Safa_Mecca.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Safas pakalns
| karte                = Saūda Arābija#Āzija
| reljefs = jā
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=21|latm=25|lats=25|latNS=N
| longd=39|longm=49|longs=38|longEW=E
| Augstums         =
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{Vieta|Saūda Arābija|Meka}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

'''Safa un Marvā''' ({{val|ar|ٱلصَّفَا وَٱلْمَرْوَة}}) ir divi nelieli pakalni [[Meka|Mekā]] [[Harāma mošeja]]s kompleksa sastāvā. Tie atrodas 450 metru attālumā viens no otra. [[Hādžs|Hādža]] vai [[umra]]s laikā islāmticīgie septiņas reizes rituāli veic staigāšanu starp šiem pakalniem. Šīs darbības simbolizē [[Ābrams|Ibrahīma]] sievas [[Hādžara]]s ūdens meklējumus un [[Zamzams|Zamzama]] atrašanu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorīda kristālrežģis

Kālija hlorīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7447-40-7
|      ķīmiskā formula = KCl
|              molmasa = 74,55
|              blīvums = 1987
|  kušanas temperatūra = 1049 K (776 °C)
| viršanas temperatūra = 1770 K (1500 °C)
| šķīdība ūdenī        = 28,1 g/100 ml (0 °C)
34,4 g/100 ml (20 °C)
56,7 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorīds''' (KCl) ir balta kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tehniskais kālija hlorīds [[dzelzs]] sāļu piemaisījumu dēļ mēdz būt sarkanīgs.

sentences: '''Universitātes slimnīca''' ir daudzprofilu ārstniecības, izglītības un zinātnes institūcija, kas ar savstarpēju līgumu palīdzību ir afiliēta ar vienu vai vairākām [[universitāte|universitātēm]] vai zinātniskajiem insitūtiem.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Jamaica''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Jamaika
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Jamaica.svg
|            karoga_nosaukums = Jamaikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Jamaica.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Jamaikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100 px
|                 valsts_moto = "Out of many, one people"
|                valsts_himna = Jamaica, Land We Love
Karaliskā himna: God Save the King
|               kartes_attēls = Jamaica (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Kingstona]]
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas = melnādainie 91,2%
 jauktas rases 6,2%
citi 2,6%
|        etniskās_grupas_gads = 2001
|              valsts_iekārta = Konstitucionālā monarhija
|        valsts_galvas_tituls = Karalis
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Ģenerālgubernators
|               valsts_galva2 = [[Patrick Allen]]
|       valsts_galvas_tituls3 = Premjerministrs
|               valsts_galva3 = [[Andrew Holness]]
|        neatkarības_notikums = Neatkarība no [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas]]
|          neatkarības_datums = 1962. gada 6. augustā
|                 platība_km2 = 10 991
|               platība_rangs = 166
|              procenti_ūdens = 1,5
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2015
|          iedzīvotāju_skaits = 2 950 210
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 139.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 268
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 49.
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 25,437 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2016
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 8 991
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,719
|                    HDI_gads = 2014
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 99.
|                        Gini = 45,5
|                   Gini_gads = 2004
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = Jamaikas dolārs
|                valūtas_kods = JMD
|                  utc_offset = -5
|                      domēns = .jm
|              tālsarunu_kods = 1-876
}}
'''Jamaika''' ({{val|en|Jamaica}}) ir salu valsts [[Karību jūra|Karību jūrā]]. Šī sala atrodas 145 km uz dienvidiem no [[Kuba]]s.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Litija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=LiH
|molmasa=7,95
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=692 °C
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 850 °C<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Litija hidrīds''' (LiH) ir jonu tipa [[hidrīdi|hidrīds]] — [[litijs|litija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tas ir balta vai pelēcīga, cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli, to [[kristālrežģis]] līdzīgs [[NaCl]] kristālrežģim). Litija hidrīds nedaudz šķīst [[ēteris|ēterī]].

sentences: '''Pektīnvielas''' (no {{val|el|πηκτικός}} (''pēktikós'') — 'sarecējis, sakupis') jeb '''recekļvielas'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/recekļvielas |title= Recekļvielas |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2016. gada 8. jūnijā |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/recekļvielas |archivedate= {{dat|2013|02|26||bez}} }}</ref> ir kopējs apzīmējums [[polisaharīdi]]em protopektīnam, pektīnam un [[pektīnskābe]]i<ref name="Strautniece">{{Grāmatas atsauce |title= Augļu, ogu un dārzeņu ķīmiskais sastāvs: Lekcija |author=Envija Strautniece |year= 1999 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=6}}</ref>, kas dabīgi veidojas un ir sastopami visos sauszemes [[augi|augos]], jo īpaši to [[augļi|augļos]] un [[ogas|ogās]] (piemēram, [[meža zemenes|meža zemenēs]], [[mežrozīte|mežrozīšu]] augļos, [[dzērvenes|dzērvenēs]], [[upenes|upenēs]], [[āboli|ābolos]], [[citroni|citronos]], [[apelsīni|apelsīnos]] u.c.), kā arī atsevišķu [[aļģes|aļģu]] veidos. Pektīnvielas var būt gan ūdenī šķīstošas, gan nešķīstošas. Ūdenī šķīstošā pektīnviela pektīns atrodas [[šūnsula|šūnsulā]] un palīdz uzturēt [[šūnu turgors|šūnu turgoru]], bet ūdenī nešķīstošā pektīnviela protopektīns kopā ar [[hemiceluloze|hemicelulozēm]] un [[celuloze|celulozēm]] veido [[šūnapvalks|šūnapvalkus]].<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Ogļhidrāti. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=53}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Krišjāņu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca (iekšskats)
| source         = Attēls iegūts  no: Inetas Ludboržas
Attēla autors: Ineta Ludborža
| date           =
| author         = Ineta Ludborža
| permission     = Attēlu atļauts izmantot brīvi, arī komerciāliem mērķiem.
| other_versions =
}}

sentences: '''Skropstas''' ({{val|la|cilium}}) ir [[mati|matiņi]], kas aug [[acu plakstiņi|acu plakstiņu]] malās. Skropstu uzdevums ir samazināt iespēju [[acs|acīs]] iekļūt svešķermeņiem. Dzīvniekiem, piemēram, [[kaķi]]em un [[peles|pelēm]], skropstas palīdz orientēties telpā, tās kalpo kā [[maņu orgānu sistēma|maņu orgāni]]. Sievietes mēdz skropstas krāsot ar [[skropstu tuša|skropstu tušu]], lai tās izceltu, padarītu kuplākas un garākas.

sentences:
un [[Izraēla|Izraēlu]]. Uz tām pretendē abas valstis]]
'''Golānas augstienes''' ({{val-ar|هضبة الجولان}}, ''Haḍbatu 'l-Jawlān'', {{val-he|רמת הגולן}}, ''Ramat ha-Golan'') ir kalnains reģions [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]], kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no [[Kinnerets|Kinnereta]] ezera. Reģions bija daļa no [[Sīrija]]s dienvidrietumiem līdz 1967. gadam, kad [[Sešu dienu karš|Sešu dienu kara]] laikā to okupēja [[Izraēla]]. 1981. gada decembrī Izraēla vienpusēji anektēja daļu no Golānas augstienēm. Pašlaik Sīrija apstrīd Izraēlas pretenzijas uz šo teritoriju. Golānas augstieņu kopējā platība ir aptuveni 1800 km². Vidējais augstums aptuveni 1000 metri virs jūras līmeņa.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanākšana
| datums     = {{dat|2016|9|15}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Biafra un Papuass stāsta par CEE konferenci Armēnijā, citi jaunumi.
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Biafra}}
# {{U|Edgars2007}}
# {{U|Evita_wiki}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Kikos}}
# {{U|Silraks}}
}}

sentences:
{{Infobox
| bodyclass = vcard plainlist
| above      = {{#if:{{{name|}}}|{{{name}}}|{{PAGENAME}}}}{{#if:{{{name_native|}}}{{{native_name|}}}|
{{{name_native|{{{native_name}}}}}}}}
| abovestyle = border-top: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}; border-bottom: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jans Šadurskis
|     vārds_orig = ''Jan Szadurski''
|         attēls = POL COA Ciołek.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Šadursku ģerbonis
|     dz_dat_alt = ?
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = [[1771]]. gads
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Puša]], [[Inflantija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]<br />([[Rēzeknes novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = sabiedrisks darbinieks, muižnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Ķēde''' ir savienotu detaļu [[virkne]], kas parasti ir izgatavota no [[Metāli|metāla]] un kuras fizikālās raksturiezīmes ir līdzīgas [[Virve|virvei]] — lokana un ieliekusies, kad nav nospriegota, bet taisna un stingra, kad ir nospriegota. Ķēde var sastāvēt no diviem vai vairākiem posmiem. Ķēdes var klasificēt pēc to uzbūves, kas parasti ir atkarīgs no tās paredzētā pielietojuma:

sentences:
{{cita nozīme|upi Filipīnās|pilsētu Šveicē|Agno (pilsēta)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Agno
| attēls   = Agno river.jpg
| paraksts    = Agno lejpus Sanrokes aizsprosta
| attēla_izmērs      =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Filipīnas#Lusona
  | reljefs           = jā
| garums            = 248
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 2090
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 5952
| baseins_latvijā   =
| izteka             = [[Centrālā Kordiljera (Filipīnas)|Centrālā Kordiljera]]
| ieteka             = [[Lingajenas līcis]]
| tek_caur           = {{PHL}}
| baseina_valstis    =
| pietekas      = [[Tarlaka (upe)|Tarlaka]]
  | sāk_plat_d= 16 | sāk_plat_m= 49 | sāk_plat_s= 34 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 120 | sāk_gar_m= 53 | sāk_gar_s= 17 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 16 | iet_plat_m= 02 | iet_plat_s= 17 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 120 | iet_gar_m= 12 | iet_gar_s= 00 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Elvijs Misāns
 |          attēls = Elvijs Misans.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Elvijs Misāns 2011. gadā

 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1989|4|8}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Sigulda|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 190 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 72 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =

 |            disc = [[Tāllēkšana]]
[[Trīssoļlēkšana]]
Sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = Mārīte Lūse
 |           trenē =

 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =

 |             PR1 = 8,08 m {{icon|lr-v}}
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 16,77 m
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR3 = 17,02 m
 |           PR3_d = Trīssoļlēkšana (telpās)
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =

 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =

 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Elvijs Misāns''' (dzimis {{dat|1989|4|8}} [[Sigulda|Siguldā]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]], startē [[tāllēkšana]]s, [[trīssoļlēkšana]]s un sprinta skriešanas distancēs. Pašreizējais [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekordists]] tāllēkšanā (8,08 m). Atzīts par 2017. gada labāko vieglatlētu.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/sports/vieglatletika/ikauniece-admidina-un-misans-atziti-par-gada-labakajiem-vieglatletiem.a267069/|title=Ikauniece-Admidiņa un Misāns atzīti par gada labākajiem vieglatlētiem|date={{dat|2018|2|7||bez}}|publisher=[[lsm.lv]]|accessdate={{dat|2018|4|23||bez}}}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Hanss Knapertsbušs''' (''Hans Knappertsbusch'', dzimis 1888. gada 12. martā Elberfeldē, tagad [[Vupertāle]], miris 1965. gada 25. oktobrī [[Minhene|Minhenē]] ) - [[Vācija|vācu]] diriģents.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Amerikāņu kāzas"
| attēls                   = American Wedding movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Wedding''
| žanrs                    = Pusaudžu komēdija
| režisors                 = [[Džesijs Dilans]]
| producents               =
* [[Kriss Mūrs]]
* [[Varens Zids]]
| scenārija autors         = [[Adams Hercs]]
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = [[Universal Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|8|1}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{karogs|ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{US$|55 miljoni}}<ref name="box office">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=americanwedding.htm|title=''Box Office Mojo'' profils|publisher=Boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2012|3|24||bez}}}}</ref>
| ienākumi = {{US$|231 449 203}}<ref name="box office" />
| iepriekšējā = "[[Amerikāņu pīrāgs 2]]"
| nākamā = "[[Amerikāņu pīrāgs piedāvā: Orķestra nometne]]"
| imdb = 0328828
}}
'''"Amerikāņu kāzas"''' ({{val|en|American Wedding}}; arī '''"Amerikāņu pīrāgs: Kāzas"''' (''American Pie: The Wedding'')) ir [[2003. gads|2003]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] pusaudžu komēdija, kuras režisors ir [[Džesijs Dilans]]. Šī ir "[[Amerikāņu pīrāgs|Amerikāņu pīrāga]]" sēriju trešā daļa, kā arī pēdējā oriģinālsēriju filma (tomēr filmai ir turpinājums — "[[Amerikāņu pīrāgs: Salidojums]]").

sentences: '''Anketēšana''' ({{val|fr|enquête}}) ir noteiktā jautājumā izdarīta [[aptauja]]. Pretstatā statistiskajai ziņu vākšanai anketēšana dod nevis [[Objektivitāte|objektīvus]] faktus, bet gan iztaujāto [[Lietpratējs|lietpratēju]] subjektīvās domas un iespaidus. Anketēšanu parasti lieto tajās nozarēs, kur [[statistika]] nav iespējama vai nevar dot vajadzīgās ziņas.

sentences: '''Riepas''' ir [[gredzens|gredzena]] formas detaļas, kas tiek apliktas ap dažādiem [[ritenis|riteņiem]]. Tās lieto uz [[automašīna|automašīnu]], [[motocikls|motociklu]], [[divritenis|divriteņu]], [[kravas automašīna|kravas auto]], [[lidmašīna|lidmašīnu]] un citu spēkratu riteņiem. Riepas aizsargā riteņus, uzlabo [[saķere|saķeri]] ar braukšanas segumu, samazina [[bremzēšana]]s ceļa garumu un uzlabo vadāmību. Uz jebkuras riepas apmales ir uzrakstīta visa informācija — marķējums, kas attiecas uz konkrēto riepu: izmērs; tips un citi.

sentences:
{{Citas nozīmes|dokumentālo filmu|Šķērsiela|Šķērsiela}}
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Šķērsiela
|    oriģinālnos =
|         attēls = Skersiela.jpg
|        att_izm =
|       paraksts = 2013. gada DVD, kurā iekļautas dokumentālās filmas "Šķērsiela", "[[Jaunie laiki Šķērsielā]]" un "[[Kapitālisms Šķērsielā]]", vāks
|          žanrs = [[Dokumentālā filma]]
|       režisors = [[Ivars Seleckis]]
|     producents =
|      scenārijs = [[Tālivaldis Margēvičs]]<ref name="letonika" />
|        aktieri =
|         mūzika = [[Ivars Vīgners]]<ref name="letonika" />
|      operators = [[Ivars Seleckis]]<ref name="letonika" />
|        montāža = [[Maija Selecka]]
|        studija = "[[Rīgas Kinostudija]]"
|    izplatītājs =
|       izdošana = {{dat|1988|||N|bez}}
|         ilgums = 89 minūtes<ref name="letonika" />
|         valsts = {{flag|Latvijas PSR}}
|         valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        budžets =
|       ienākumi =
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Jaunie laiki Šķērsielā]]"
|           imdb =
}}
.]]
'''"Šķērsiela"''' ir 1988. gada [[Latvijas PSR]] [[dokumentālā filma]], kuras režisors un operators ir [[Ivars Seleckis]]. Filmā ir tikuši uzņemti dažādi [[Šķērsiela (Rīga)|Šķērsiela]]s (iela [[Imanta (Rīga)|Imantā]], [[Rīga|Rīgā]]) iedzīvotāji, tiek vērota viņu ikdiena, iedzīvotāji tiek intervēti.<ref name="filma">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.latfilma.lv/d/069/indexLAT.html|title=Šķērsiela|publisher=Latfilma.lv|accessdate={{dat|2014|12|15||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kauguru pagasts
| karte             = Kauguru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Mūrmuiža
| platība           = 88,9
| iedzīvotāji       = 1579<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1579 / 88.9 round 1}}
| izveidots         = 1866
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.kauguri.lv
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Čankinas ekspresis
| operators =
| attēls = Chungking Express.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantika, komēdijdrāma
| režisors = [[Vans Dzjavei]]
| producents =
| scenārijs = Vans Dzjavei
| aktieri = * [[Bridžita Lina]]
* [[Takeši Kaneširo]]
* [[Tonijs Luns]]
* [[Feja Vana]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''重庆森林''
| studija = ''Jet Tone Production''
| montāža =
| izplatītājs = ''Ocean Shores Video''
| izdošana = {{Filmas datums|1994|7|14}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{HKG}}
| valoda = [[Kantoniešu dialekts|kantoniešu]]
| budžets =
| ienākumi = 7,6 [[Honkongas dolārs|HK$]] (Honkonga)
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Čankinas ekspresis"''' ({{Val|zh|重慶森林}}, {{Zh-p|Chóngqìng Sēnlín}}) ir 1994. gada [[Honkonga]]s romantiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vans Dzjavei]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bridžita Lina]], [[Takeši Kaneširo]], [[Tonijs Luns]] un [[Feja Vana]].

sentences:
ir visēdāji.]]
'''Visēdāji''' ({{val-la|Omnivora}}) ir [[suga]]s, kas ikdienā pārtiek no [[augi]]em un [[dzīvnieki]]em. Tie nav speciāli pielāgojušies [[ēšana|ēst]] tikai augus vai tikai dzīvniekus.<ref name="humansareomnivores">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vrg.org/nutshell/omni.htm |title=Cilvēki ir visēdāji |accessdate=2007-12-29 |author= Adapted from a talk by John McArdle, Ph.D.|date= |work= |publisher=Vegetarian Resource Group}}</ref> Vairums cilvēku arī ir visēdāji.

sentences: '''Cūkgaļa''' ir [[gaļa]], kas iegūta no [[mājas cūka|cūkām]]. Tas ir visizplatītākais gaļas veids pasaulē. Cūkgaļa un tās ēdieni ir ļoti izplatīti [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]], it īpaši [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]. No cūkgaļas gatavo [[šķiņķis|šķiņķi]], [[karbonāde|karbonādi]], [[bekons|bekonu]], cūkgaļas [[desa]]s un citus gaļas produktus.

sentences: '''Alfa sabrukšana''' ir [[atoma kodols|atoma kodola]] radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izstarota [[alfa daļiņa]] jeb [[hēlijs|hēlija]] atoma kodols. Šajā procesā kodola masa samazinās par 4 vienībām, bet kodola lādiņš - par 2 vienībām, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|periodiskajā sistēmā]] atrodas par 2 vietām tuvāk tās sākumam.

sentences: '''Karadarbības teātris''' ir teritorija, kurā notiek vai potenciāli var notikt [[Karš|militāras]] darbības un kurā ir izvietoti [[militārie formējumi]]. Tas ietver karojošo valstu un valstu savienību [[Sauszeme|sauszemi]], teritoriālos ūdeņus un [[Gaisa telpa|gaisa telpu]], kā arī neitrālos ūdeņus un gaisa telpu virs tiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Corvus (Monedula) dauricus (ad) Fauna Japonica.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Coloeus
 |      ģints_lv = Kovārņi
 |          suga = Coloeus dauuricus
 |       suga_lv = Daurijas kovārnis
 |      binomial = Coloeus dauuricus <small>([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1776)</small>
 |     izplatība =
{{legend|red|Daurijas kovārņa izplatības areāls}}
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
*''Corvus dauuricus''
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Jaša Heifecs
|Attēls           = Jascha Heifetz 1 1953.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Jaša Heifecs 1953. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat VS|{{dat|1901|2|2|}}|{{dat||1|20}}}}
|Vieta_dz = {{flaga|Krievija}} [[Viļņa]],
[[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LTU}})
|Miris = {{dat|1987|12|10}}
|Vieta_mr = {{flaga|ASV}} [[Losandželosa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[vijole]]
|Žanrs = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās =
|Gadi = 1910 — 1987
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Victor]]'', ''[[Sony Masterworks|Columbia Masterworks]]''
|Darbojies_arī =
|Mlapa = [http://www.jaschaheifetz.com/ www.jaschaheifetz.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences: '''T kvarks''' jeb virsotnes (''top'') kvarks - smagākais [[kvarks]] trešajā ģimenē. Dažreiz to dēvē arī par "patieso" (''truth'') kvarku. Smagākais no visiem kvarkiem (tā [[masa]] līdzinās apmēram [[zelts|zelta]] [[atoma kodols|kodola]] masai). Procesi, kas pierāda t kvarka eksistenci, pirmo reizi tika novēroti tikai 1995. gadā.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 20
|lv = Divdesmit
}}
'''20''' ('''divdesmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[19 (skaitlis)|19]] un [[21 (skaitlis)|21]].

sentences:
ir viena no altruisma izpausmēm]]
'''Altruisms''' jeb '''nesavtība''' ir pašaizliedzīga [[gādība]] par citiem, gatavība [[upurēšanās|uzupurēties]] citu labā, nedomājot par savu labumu. Altruisma pretstats ir [[egoisms]]. Altruisms ir sastopams ne tikai starp cilvēkiem, bet arī [[dzīvnieki|dzīvnieku]] pasaulē. Jēdzienu ‘altruisms’ ieviesa franču filozofs [[Ogists Konts]]. Latīņu vārds ''alter'', kas ir altruisma jēdziena pamatā, nozīmē ‘citam’, ‘citiem’. Altruismu nevajadzētu jaukt ar [[lojalitāte|lojalitāti]] vai [[atbildība|atbildību]].

sentences:
[[Datortīkls|Datortīklos]] '''starpniekserveris'''<ref>http://termini.lza.lv/term.php?term=starpniekserveris&list=starpniekserveris&lang=LV
Akadēmiskā terminu datubāze {{lv ikona}}</ref> ({{val-en|proxy server}}) ir [[serveris]] ([[datorsistēma]] vai programma), kas atrodas starp lietotāja lietojumprogrammu un īsto serveri. Tās pārķer visus īstajam serverim adresētos pieprasījumus un mēģina tos izpildīt pats. Ja tas neizdodas, tad šis pieprasījums tiek pārsūtīts īstajam serverim.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Akvinka
| native_name    =
| image          = Aquincum Amphitheatre 01.jpg
| image_size     =
| caption        = Akvinkas militārā amfiteātra drupas
| map_type       = Ungārija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 47| latm = 33| lats = 51| latNS = N
| longd = 19| longm = 02| longs = 58| longEW = E
| location       = {{vieta|Ungārija}}
| region         = [[Panonija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           = 473.3 ha
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Romiešu
| excavations    = no 1879. gada
| archaeologists = Torma Karoli
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskā zona
| notes          =
| designation    =
}}
'''Akvinka''' ({{val|la|Aquincum}}) bija sena [[Romieši|romiešu]] pilsēta, kas atradās [[Romas impērija|Romas impērijā]] pie [[Panonija]]s ziemeļaustrumu robežas. Pilsētas drupas atrodas mūsdienu [[Ungārija]]s galvaspilsētas [[Budapešta]]s teritorijā.

sentences: '''Kortežs''' (no {{val|fr|cortège}} — 'gājiens') [[matemātika|matemātikā]] ir sakārtota, galīga elementu virkne.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Ziemeļamerikā|Barbadosa]]
[[Kategorija:Ziemeļamerika]]

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Tamili
| skaits    = aptuveni 77 miljoni
| vieta     = {{IND}} 60,79 miljoni
{{LKA}} 3,09 miljoni
{{MYS}} 1,06 miljoni
{{ZAF}} 250 000
{{CAN}} 200 000
{{SGP}} 111 000
| valoda    = [[tamilu valoda]]
| reliģija  = galvenokārt [[hinduisms]]
| grupas    =
| radi      =
}}

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti|Ives]]
[[Kategorija:Talsu rajons|Ives]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Īves pagasts}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Kurzeme|Kurzemē]]|Rinda|Rinda}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rinda
| attēls            = Rinda netālu no satekas ar Stendi 2006-10-14.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rinda netālu no satekas ar [[Stende (upe)|Stendi]]
| karte             = Latvijas upe Rinda karte.png
| kartes_paraksts   = Rinda, kas saplūst ar [[Stende (upe)|Stendi]] un ietek [[Irbe (upe)|Irbē]]. Iztek no [[Puzes ezers|Puzes ezera]], tālāk [[Engure (upe)|Engures upes]] un [[Usmas ezers|Usmas ezera]].
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Puzes ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Irbe (upe)|Irbe]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=20 | sāk_plat_s=56 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=57 | sāk_gar_s=07 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=30 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 29
| iztekas_augstums  = 12,3
| ietekas_augstums  = 5,5
| kritums           = 6,8
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,16
| baseins           = 691,6
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Zviede]]
}}
'''Rinda''' (lejtecē arī '''Angera''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97042 |title=Informācija par objektu: Rinda |accessdate={{dat|2016|04|17||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir viena no [[Irbe (upe)|Irbes]] satekupēm (otra ir [[Stende (upe)|Stende]]) [[Ventspils novads|Ventspils novadā]]. Iztek no [[Puzes ezers|Puzes ezera]] [[Puzes pagasts|Puzes pagastā]]. Tipiska līdzenumu upe — viena no lēnākajām Latvijā. Kopējais kritums ir 6,8 m, kas sastāda vidēji 0,23 m/km. Upes augštece [[Ugāles līdzenums|Ugāles līdzenumā]], vidustece [[Ventavas līdzenums|Ventavas līdzenumā]], sateka ar Stendi — [[Irves līdzenums|Irves līdzenumā]]. Augštece 7 km garumā līkumo plašā (līdz 100 m) ielejā ar kopējo kritumu 0,5 m, ar salām, vecupēm un blakusgultnēm. Tālāk upes platums 15-25 m, gultne vietām regulēta un tās dziļums līdz 3 m. Lielākā pieteka ir [[Zviede]].<ref name="LD">[[Latvijas daba (enciklopēdija)|Latvijas daba]], 5. sējums, "Preses nams", 1998. 5.-6. lpp. ISBN 9984-00-312-4</ref> Upes krasti pārsvarā apdzīvoti, lielākās apdzīvotās vietas krastā ir skrajciemi [[Topciems]], [[Desciems]] un [[Rinda (ciems)|Rinda]]. Baseinā daudz mežu.

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Pink Floyd
| Image            =
| Caption          = Grupas klasiskais sastāvs
| Alt              =
| Studio           = 14
| Studio link      = Studijas albumi
| Live             = 3
| Live link        = Koncertieraksti
| Compilation      = 8
| Comp link        = Dziesmu izlases
| Singles          = 26
| Singles link     = Singli
| Video            = 4
| Video link       = DVD
| Music videos     = 25
| MV link          = Videoklipi
| Option name      = Minialbumi
| Option           = 1
| Option color     = #79443B
| Option link      = Minialbumi
| 1Option name     = Ierakstu apkopojumi
| 1Option          = 3
| 1Option link     = Ierakstu apkopojumi
| References       = Yes
| Ref link         = Atsauces
}}
[[Apvienotā Karaliste|Britu]] [[Rokmūzika|rokgrupas]] '''''[[Pink Floyd]]'' diskogrāfija''' sastāv no 14 studijas albumiem (no kuriem viens ir pa pusei studijas albums un pa pusei koncertalbums), 3 koncertierakstiem (neieskaitot apvienoto), 8 labāko dziesmu izlasēm, 4 ierakstu apkopojumiem, 1 minialbuma, 26 singliem, 25 mūzikas video un četriem video albumiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Wacław Sierpiński
| attēls =Sierpinski.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Varšava]],  [[Kongresa Polija]],
 [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
| m_gads =1969
| m_mēnesis=10
| m_diena=21
| m_vieta =[[Varšava]], {{POL}}
| pilsonība ={{POL}}
| tautība =[[Poļi|polis]]
| darba_vietas =[[Ļvivas universitāte]],
[[Varšavas universitāte]]
| alma_mater =[[Varšavas universitāte]],
[[Jagellona universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[kopu teorija]]
| pasniedzēji =[[Georgijs Voronojs]]
| studenti =[[Alfrēds Tarskis]], [[Kazimežs Kuratovskis]]
| sasniegumi =[[Serpinska fraktāļi]], [[Serpinska skaitļi]], [[Serpinska konstante]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Anna Ahmatova
|     vārds_orig    = ''Анна Андреевна Ахматова''
|         attēls    = Kuzma Petrov-Vodkin. Portrait of Anna Akhmatova. 1922.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1889
|     dz_mēnesis    = 6
|       dz_diena    = 11
|       dz_vieta    = [[Odesa]], [[Krievijas Impērija]]
({{UKR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1966
|      m_mēnesis    = 8
|        m_diena    = 25
|        m_vieta    = [[Domodedova]], [[KPFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
([[Maskavas apgabals]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = S
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Nikolajs Gumiļovs]]
|          bērni    = [[Ļevs Gumiļovs]]
|       paraksts    = Ахматова Анна автограф.JPG
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejniece, literatūrkritiķe, tulkotāja
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[akmeisms]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis fon Bahmanis
|     vārds_orig = ''Karl von Bachmann/Карл Бахман''
|         attēls = Kotzebue_-_Einnahme_von_Berlin_(1760).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = [[Aleksandra Kocebū]] glezna "Berlīnes ieņemšana 1760. gada 28. septembrī". Kārlis fon Bahmanis attēlots gleznas centrā uz sirma zirga.
|     dz_dat_alt = pirms [[1720]]. gada
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] ({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1763
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ķēču muiža]], [[Rīgas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br>({{vieta|Latvija|Cēsu novads|Nītaures pagasts|Ķēči}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Dāvids Bahmanis, patēvs - [[Gustavs fon Patkuls]], māte - Vendula, dzimusi [[Freimaņi|fon Freimane]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katrīne Luīze [[Taubes|fon Taube]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{stack|
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Kenijas kalns
| Nosaukums2           = <!--- Kalna vai vulkāna nosaukums oriģinālvalodā --->
| Photo                = Mount Kenya.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Kenija
| plat_d = 0 | plat_m = 9 | plat_s = 03 | plat_NS = S
| gar_d = 37 | gar_m = 18 | gar_s = 27 | gar_EW = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        =
| kartes_marķieris     =
| paraksta_novietojums =
| Augstums             = 5199
| Relatīvais_augstums  = 3825
| Atrašanās vieta      = Centrālā [[Kenija]]
| Kalnu grēda          =
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 = [[Stratovulkāns]]
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        = Pirms 2,6–3,1 [[miljons|miljoniem]] gadu
| First ascent         = 1899. gadā
| Easiest route        = [[Klinšu kāpšana]]
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}
{{Designation list
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = vii, ix
|        designation1_date = 1997 <small>(21. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/800 800]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{flag|Kenija}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Āfrika
}}
}}
'''Kenijas kalns''' ir augstākais [[kalns]] [[Kenija|Kenijā]] un otrais augstākais [[Āfrika|Āfrikā]] pēc [[Kilimandžāro]]. Kalna augstākās virsotnes ir Batians (5199 m), Nelions (5188 m) un Lenana (4985 m). Kenijas kalns atrodas centrālajā Kenijā 16,5 km uz dienvidiem no [[Ekvators|ekvatora]], aptuveni 150 km uz ziemeļaustrumiem no valsts galvaspilsētas [[Nairobi]]. No kalna arī ir cēlies [[Kenija|valsts]] nosaukums. Kalns ir [[stratovulkāns]], kas radies aptuveni pirms 3 miljoniem gadu pēc [[Lielā Rifta ieleja]]s izveidošanās.<ref name=Rift>{{tīmekļa atsauce |url=http://tel.archives-ouvertes.fr/docs/00/15/90/18/PDF/These_P.Nonnotte_web.pdf |author=Filips Nonote |title= ''Étude volcano-tectonique de la zone de divergence Nord-Tanzanienne (terminaison sud du rift kenyan)'' – Caractérisation pétrologique et géochimique du volcanisme récent (8 Ma – Actuel) et du manteau source – Contraintes de mise en place thèse de doctorat de l'université de Bretagne occidentale, spécialité : géosciences marines}}</ref>

sentences: '''Polijas ultimāts Lietuvai''' attiecas uz krīzi [[Polija]]s un [[Lietuva]]s attiecībās 1938. gada martā. 1938. gada 11. martā pie Trasninku ciema notika incidents, kura laikā Lietuvas teritorijā, pēc abpusējas apšaudes ar lietuviešu robežsargiem, tika nāvīgi ievainots poļu robežsargs Staņislavs Serafins. It kā nelielais incidents noveda pie Polijas [[ultimāts|ultimāta]] Lietuvai ar prasību pēc diplomātisko attiecību atjaunošanas un iespējama Polijas-Lietuvas-[[Vācija]]s kara, kas būtu varējis novest pie Lietuvas sadalīšanas.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tia Elebo
 |      vārds_orig = ''Tia Hellebaut''
 |          attēls = Tia Hellebaut 2012.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|2|16}}
 |         dz_viet = {{vieta|Beļģija|Antverpene}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BEL}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 182 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 62 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk = 2001
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 2,05 m
 |           PR1_d = Augstlēkšana
 |             PR2 = 2,05 m
 |           PR2_d = Augstlēkšana telpās
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Tia Elebo''' ({{val|fr|Tia Hellebaut}}; dzimusi {{dat|1978|2|16}} [[Antverpene|Antverpenē]], [[Beļģija|Beļģijā]]) ir profesionāla beļģu [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alleganijīts
|attēls=
|klase=[[Nesosubsilikāts]]
|ŠtruncaID=8/B.04-60
|ķīm_formula=Mn2+5(SiO4)2(OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Pelēki sārta, koši sārta, brūna, balta
|svītra=
|habituss=Graudaina, masīvi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.756 nβ = 1.780 nγ = 1.792
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}
__NOTOC__

sentences: '''Diennakts''' ir [[Laika mērvienība|laika mērīšanas vienība]] jeb [[laiks|laika]] periods, kurā [[Zeme]] vienreiz apgriežas ap savu asi. Vienā diennaktī ir 24 [[stunda]]s jeb 1440 [[minūte]]s, jeb arī 86 400 [[sekunde|sekunžu]]. Diennakts sastāv no [[diena]]s, [[vakars|vakara]], [[nakts]] un [[rīts|rīta]]. [[Sarunvaloda|Sarunvalodā]] diennakti mēdz saukt par dienu. Starptautiski diennakts nomainās plkst. 0:00 naktī.

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name = FreeDOS
|logo =
|screenshot =
|caption =
|developer = The FreeDOS project
|family = [[DOS]]
|source_model = Atvērtā pirmkoda programmatūra
|latest_release_version = 1.1
|latest_release_date = {{dat|2012|01|02}}
|kernel_type = [[Monolīts kodols]]
|ui =
|license = [[GPL]] un citas<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |title=FreeDOS |3= |access-date={{dat|2009|11|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |archivedate={{dat|2008|12|17||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |date={{dat|2008|12|17||bez}} }}</ref>
|working_state = Aktuāls
|website = [http://www.freedos.org/ www.freedos.org/]
|supported_platforms = [[x86]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Polivinilhlorīds
|                 attēls = [[File:Polyvinylchlorid.svg|200px]]
Polivinilhlorīda struktūra
[[File:Pure Polyvinyl Chloride powder.jpg|200px]]
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 9002-86-2
|        ķīmiskā formula = (C2H3Cl)n<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.commonchemistry.org/ChemicalDetail.aspx?ref=9002-86-2&terms=Polyvinyl%20chloride | title=Substance Details CAS Registry Number: 9002-86-2 | publisher=CAS | work=Commonchemistry | accessdate=12 July 2012}}</ref>
|                molmasa =
|                blīvums =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Polivinilhlorīds''' ((C2H3Cl)n), pazīstams arī kā '''PVC''', ir termoplastisks [[polimērs]], [[vinilhlorīds|vinilhlorīda]] radikāļpolimerizācijas produkts. Ķīmiski izturīgs, nav degtspējīgs, tīrs polivinilhlorīds ir amorfs un balts. Ļoti ciets ar augstu [[elastība]]s moduli.

sentences: '''Sulfītu process''' ir [[celuloze]]s iegūšana no [[koksne]]s masas ķīmiskā procesā. Tas notiek lielās tvertnēs, kurās tiek izmantoti vairāki [[sērpaskābe]]s [[sāļi]], lai noārdītu [[lignīns|lignīnu]], kas satur kopā celulozes šķiedras. Procesā izmantotie sāļi ir vai nu [[sulfīts|sulfīti]] (SO32−) vai [[bisulfīts|bisulfīti]] (HSO3−), atkarībā no [[pH]]. Pretējais [[jons]] var būt [[nātrijs]] (Na+), [[kalcijs]] (Ca2+), [[kālijs]] (K+), [[magnijs]] (Mg2+) vai [[amonijs]] (NH4+). Reakcijas rezultāta no lignīna rodas šķīstošie lignosulfonātu sāļi.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Vecauces evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Auces luterāņu baznīca 2001-10-27.jpg
| image_size            =
| caption               = Vecauces baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Vecauces baznīca
| position = left
| latd  = 56.466143  | latNS  = N
| longd = 22.889894  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Dobeles novads]], [[Vecauces pagasts]], [[Vecauce]]
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1744]]./[[1866]].
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Vecauces luterāņu baznīca
|      numurs = 4850
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''1985. gada Formula 3000 sezonā''' bija ieplānoti 12 sacīkšu posmi, taču notika 11, jo sniega dēļ tika atcelta sacīkste [[Nirburgringa|Nirgurgringā]]. Piedalījās 14 komandas un 33 piloti.

sentences: '''6174''' ir kārtas skaitlis starp skaitļiem 6173 un 6175. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 181E. Šim skaitlim piemīt šādas īpašības:

sentences: '''Pazeme''' ir zeme zem [[Zeme]]s virskārtām, ko var sastapt dažādos veidos un dziļumos. Tā ir daļa no [[Zemes garoza]]s, var ietvert dažādas struktūras un veidojumus, piemēram, [[augsne|augsni]], [[ieži|iežus]], [[minerāls|minerālus]] vai [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņus]]. Pazemes dziļumi var būt daudzveidīgi, sākot no [[reljefs|reljefa]] virsmas līdz dziļām [[ala|alām]], ūdens [[avots|avotiem]] vai pat dziļām zemes slāņiem, kurus pēta zinātne, piemēram, [[ģeoloģija]] un [[ehidroloģija]]. Dažādos kultūras uzskatos pazeme ir asociēta ar dažādām idejām, piemēram, ar [[mirušo pasaule|mirušo pasauli]] vai kā simbolisku vietu, kur slēpjas [[noslēpums|noslēpumi]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| autors         =Lowry & G.M.Plunkett, 2010
| attēls         = 5 Gastonia mauritiana - Ile aux Aigrettes.jpg
| att_nosaukums  = ''Polyscias maraisiana'' [[Egreta]]s [[dabas rezervāts|dabas rezervātā]].
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Magnoliopsida
| klase_lv       = Divdīgļlapji
| rinda          = Apiales
| rinda_lv       = Čemurziežu rinda
| dzimta         = Araliaceae
| dzimta_lv      = Arāliju dzimta
| ģints          = Polyscias
| ģints_lv       =
| suga           = Polyscias maraisiana
| sinonīmi       =
* ''Gastonia elegans'' (W.Bull) Frodin
* ''Gastonia mauritiana'' Marais
* ''Terminalia elegans'' W.Bull
| kategorijas = nē
}}
'''''Polyscias maraisiana''''' ir [[arāliju dzimta]]s [[suga]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i.<ref>[http://apps.kew.org/wcsp/qsearch.do?page=quickSearh&plantName=Polyscias+maraisiana World Checklist of Selected Plant Families: ''Polyscias maraisiana'' (2010)], [[Kjū karaliskais botāniskais dārzs]]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://catalogueoflife.org/col/search/scientific/genus/Polyscias/species/maraisiana/match/1/match/1 |title=Integrated Taxonomic Information System (ITIS). Catalogue of Life: ''Polyscias maraisiana'' |access-date={{dat|2016|10|30||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160307134358/http://www.catalogueoflife.org/col/search/scientific/genus/Polyscias/species/maraisiana/match/1/match/1 }}</ref><ref>[https://www.ncbi.nlm.nih.gov/Taxonomy/Browser/wwwtax.cgi?lin=s&p=has_linkout&id=419752 National Center for  Biotechnology Information (NCBI). Taxonomy Browser: Polyscias maraisiana]</ref> Tā ir viena no vairākām šajā salu valstī sastopamajām ''[[Polyscias]]'' [[ģints (bioloģija)|ģints]] sugām.<ref name=fsm/><ref name=inat/>

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#D0B239|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2 (2000, 2012)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Džons Hārbau|bg_color=#2A0365|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Baltimore Ravens|logo=Baltimore Ravens logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Baltimoras "''Ravens''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1996|menedžeris=[[Eriks Dekosta]]|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''M&T Bank Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=70 745|krāsas=Violeta, melna, zelta<br />{{color box|#24135F}} {{color box|#000000}} {{color box|#9A7611}}|īpašnieks=Stīvs Biskioti|prezidents=Saši Brauns|divīzijas tituli=6}}'''Baltimoras "Ravens"''' ({{Val|en|Baltimore Ravens}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Baltimora|Baltimorā]], [[Mērilenda]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1996. gadā. "Ravens" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''M&T Bank Stadium'' stadionā. "Ravens" ir izcīnījuši divus [[Superkauss|Superkausus]] (2000. un 2012. gadā).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Džovanni Antonio Skopoli
|     vārds_orig = ''Giovanni Antonio Scopoli''
|         attēls = 1906-1907 Botaniker-Porträts no28 Scopoli J. Löwy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1723
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = Kavalēze, [[Trento bīskapija]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Trento province]], {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1788
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Pāvija]], [[Milānas hercogiste]]
([[Lombardija]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dabaszinātnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Boeing 7J7''' bija īso līdz vidējo attālumu lidaparāts, ko amerikāņu lidmašīnu ražotājs ,,[[Boeing]]" sāka plānot un izgatavot [[1980]].gadā. Bija plānots, ka lidmašīna varēs pārvadāt 150 pasažierus un tā bija atjaunotā versija veiksmīgajam ,,[[Boeing 727]]". Sākotnēji bija plānots nodot to ekspluatācijā jau [[1992]]. gadā, lidaparāts bija paredzēts, kā ļoti zema patēriņa [[lidmašīna]], bet projektu atcēla,1980. gadā līdz ar naftas cenas kritumu, jo ,,Boeing" saprata, ka tas vairs nebūs izdevīgi.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = "Doktors Streindžlavs"
|    oriģinālnos = ''Dr. Strangelove''
|         attēls = Dr. Strangelove poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Stenlijs Kubriks]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Pīters Selerss]]
* [[Džordžs Skots]]
* [[Stērlings Heidens]]
* [[Kīnans Vinns]]
* [[Slaims Pikenss]]
* [[Treisija Rīda]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija = ''[[Hawk Films]]''
|    izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|1964|1|29}}
|         ilgums = 94 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |last= |first= |title=DR. STRANGELOVE |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dr-strangelove-1970-0 |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |date= |accessdate=July 6, 2013 |archive-date={{dat|2014|11|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20141113041053/http://www.bbfc.co.uk/releases/dr-strangelove-1970-0 }}</ref>
|         valsts =
* {{GBR}}
* {{USA}}<ref name="BFI">{{tīmekļa atsauce |last= |first= |title=Dr. Strangelove or: How I Learned to Stop Worrying and Love the Bomb (1963) |url=http://explore.bfi.org.uk/4ce2b6a906793 |publisher=[[British Film Institute]] |date= |accessdate=November 13, 2014 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150515060838/http://explore.bfi.org.uk/4ce2b6a906793 |archivedate={{dat|2015|05|15||bez}} }}</ref>
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}<ref name="Mojo">{{tīmekļa atsauce|last= |first= |title=Dr. Strangelove or: How I Learned to Stop Worrying and Love the Bomb (1964) |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=drstrangelove.htm |publisher=[[Box Office Mojo]] |date= |accessdate=November 13, 2014 }}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|9,4 miljoni}} {{Small|(Ziemeļamerika)}}<ref name="Mojo"/>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Doktors Streindžlavs"''' ({{val|en|Dr. Strangelove}}), pilnais nosaukums: '''"Doktors Strendžlavs jeb Kā es iemācījos neuztraukties un iemīlēju atombumbu"''' (''Dr. Strangelove or: How I Learned to Stop Worrying and Love the Bomb''),<ref name="diena">{{Grāmatas atsauce|last1=Rietuma|first1=Dita|authorlink1=Dita Rietuma|last2=Naumanis|first2=Normunds|authorlink2=Normunds Naumanis|title=365 Dienas filmas|year=2005|publisher=Dienas grāmata|location=Rīga|isbn=998419728X|page=70}}</ref> ir 1964. gada Apvienotās Karalistes un ASV politiskās satīras [[melnā komēdija]], kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Stenlijs Kubriks]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Šuba''' var būt:

sentences: '''Pseidooolīti''' ir [[Ģeoloģija|ģeoloģisks]] [[termins]], ar ko vieni autori var apzīmēt dažādas izcelsmes [[Oolīti|oolītveidīgus]] veidojumus bez koncentriski čaulainas struktūras, bet citi [[sedimentācija]]s procesā nogludinātus lodveidīgus [[karbonāti]]sku [[Ieži|iežu]] gabalus, kas atrodas citu iežu sastāvā.<ref>Геологический словарь, Том второй: Псевдооолиты. Москва, Недра. 1978; 156. lpp</ref>

sentences: '''Veselības zinātne''' ir [[lietišķās zinātnes]] disciplīna, kas pēta [[cilvēks|cilvēku]] un [[dzīvnieks|dzīvnieku]] veselību. Pētījumi tiek balstīti uz [[bioloģija|bioloģiju]], [[ķīmija|ķīmiju]] un [[Sociālā zinātne|sociālājām zinātnēm]]. Veselības zinātnei ir divas daļas: studijas un pētījumi, un zināšanas par veselību un šo zināšanu izmantošana, lai uzlabotu veselību, ārstētu slimības un saprastu cilvēku un dzīvnieku funkcijas.

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Francis Jozefs Haidns
|          vārds_orig = ''Franz Joseph Haydn''
|              attēls = Joseph Haydn.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Jozefs Haidns ap 1791. gadu.
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1732
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 31
|            dz_vieta = {{Vieta|Svētā Romas impērija|Austrijas lielhercogiste|Rorava}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1809
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = [[Vīne]], [[Austrijas impērija]]
|        dzīves_vieta = [[Eizenštate]], [[Vīne]]
|           pilsonība =
|             tautība = austrietis
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils = [[Klasicisms]]
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji = [[Nikolo Porpora]]
|           skolnieki = [[Ludvigs van Bēthovens]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = jā
}}

sentences: '''Gāzizlāde''' ir procesu kopums, kas norisinās [[Gāze|gāzē]], kurā plūst [[elektriskā strāva]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = Cervus canadensis2006.jpg
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|       apakškārta = Ruminantia
|    apakškārta_lv = Atgremotāju apakškārta
|           dzimta = Cervidae
|        dzimta_lv = Briežu dzimta
|      apakšdzimta = Cervinae
|   apakšdzimta_lv = Briežu apakšdzimta
|            ģints = Cervus
|         ģints_lv = Brieži
|             suga = C. canadensis
|          suga_lv = Vapiti
|         binomial = Cervus canadensis <small>([[Erxleben]], 1777)</small>
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Ukrainā|Polārstacijas]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
[[Kategorija:Endokrīnās, uztures un vielmaiņas slimības]]
[[Kategorija:Vielmaiņa]]

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
'''Rongelapa''' ({{val|mh|Ron̄ļap}}) ir [[koraļļu atols]] no 61 [[sala]]s Klusajā okeānā, [[Māršala salas|Māršala salās]] Ralika arhipelāgā. Tā [[sauszeme]]s teritorija ir 8 kvadrātjūdzes (21 kvadrātkilometrs), bet tajā ir [[lagūna]] ar aptuveni 1000 kvadrātjūdžu teritoriju.

sentences: {{Commonscat|Military of Turkey|Militārisms Turcijā}}

sentences: '''Stiepes un spiedes deformācija''' ir [[deformācija]]s veids, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā mainās [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] izmērs noteiktā virzienā. Precizējot, ja ķermeņa izmērs palielinās, tā ir stiepes deformācijas jeb vienkārši '''stiepe''', bet, ja samazinās — spiedes deformācija jeb vienkārši '''spiede'''.

sentences: '''Makšķerēšana''' ir [[zivis|zivju]] ķeršana pārtikas iegūšanas, izklaides vai sportiskā nolūkā, izmantojot īpašus āķus un ēsmu. Makšķerēšana ir ļoti daudzu cilvēku [[vaļasprieks]]. Cilvēki makšķerē, gan lai atpūstos, gan arī tas var būt sporta veids vai pat [[dzīvesveids]]. Makšķerēšanā ir ļoti daudz dažādu zivju ķeršanas metožu. Parasti tās ir dažādu veidu [[makšķere]]s. Var zivis ķert arī rūpnieciski ar [[tīkls|tīkliem]], bet tad tā ir [[zvejošana]], nevis sportiskā makšķerēšana vai hobijs. Pati makšķerēšana ir tik sena, cik seni ir cilvēki. Jau pirmatnējie cilvēki ir mēģinājuši makšķerēt zivis, tikai viņi darīja daudz primitīvāk un bez palīglīdzekļiem makšķerrīku un mānekļu izskatā. Ir makšķernieki, kuri makšķerē tīri sportiskas intereses pēc un visus noķertos lomus laiž vaļā, bet ir tādi, kas lomu patur un lieto to uzturā.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Karakums
 |attēls                 = Karakum.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Karakuma attēls no ''NASA World Wind'' kolekcijas
 | pushpin_map           = Turkmenistāna#Āzija
 | latd  =  40| latm  = 30 | lats  =  | latNS  = N
 | longd =  60| longm = 00 | longs =  | longEW = E
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = jā
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
 | mark                = Orange_pog.svg
 | mark_width          =
 |kontinents             = [[Āzija]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{TKM}}
 |ģeo_apgabals           = [[Turānas zemiene]]
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                =
 |platība                = 350 000
 |vidējais_augstums      =
 |kalns                  =
 |augstums               = 450
 |pilsētas               =
 |kategorijas = nē
}}
'''Karakums''' ({{val|tk|Garagum}} — ‘melnās smiltis’) ir [[tuksnesis]] [[centrālāzija|Centrālajā Āzijā]].<ref>{{PZT|335}}</ref> Tas aizņem apmēram 70 procentus jeb 350 000 km² no [[Turkmenistāna]]s teritorijas. Tuksnesis ir reti apdzīvots — vidējais blīvums ir viens cilvēks uz 6,5 km². Neliels gada vidējais nokrišņu daudzums, robežās no 70 līdz 150 mm gadā.<ref>
{{Tīmekļa atsauce
|url=http://www.britannica.com/eb/article-9110529/Karakum-Desert
|title=Karakum Desert --  Britannica Online Encyclopedia
|publisher=www.britannica.com
|accessdate=2008-02-22
|last=
|first=
}}
</ref>

sentences:
''Šeit ir apkopoti raksti par savienojumiem, kurus var izmantot kā [[sprāgstvielas]]
{{Commonscat|Explosives}}

sentences:
{{citas nozīmes|apdzīvotu vietu Līdumnieku pagastā|Līdumnieki (nozīmju atdalīšana)|Līdumnieki}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                    = Līdumnieki
| settlement_type         = Vidējciems
| image_skyline           = Aizpures kat bazn.jpg
| imagesize               = 200px
| image_caption           = [[Aizpūres katoļu baznīca]]
| pushpin_map             = Latvia
| pushpin_label_position  = left
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_type1       = Novads
| subdivision_type2       = Pagasts
| subdivision_name        = {{LAT}}
| subdivision_name1       = [[Ludzas novads]]
| subdivision_name2       = [[Līdumnieku pagasts]]
| established_title       = Pirmoreiz minēti
| established_date        = 1739
| established_title2      =
| established_date2       =
| area_total_km2          = 0,558
| area_land_km2           = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of        = 2008
| population_footnotes    = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=65391&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total        = 106
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 35 | lats  = 34 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 59 | longs = 41 | longEW = E
| elevation_m             = 115
| website                 = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes               = <!-- specpiezīmes -->
| postal_code_type        = Pasta nodaļa
| postal_code             = LV-5719 Kušneri
}}

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļīrija]]
[[Kategorija:Apvienotajā Karalistē dzimušie]]
{{catmore|Ziemeļīrija}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Mogao alas
| image       = Dunhuang Mogao Ku 2013.12.31 12-30-18.jpg
| imagesize   = 250px
| caption     =
| Country     = {{CHN}}
| Location    =
| Type        = Kultūra
| Criteria    = i, ii, iii, iv, v, vi
| ID          = 440
| Region      = Āzija un Klusā okeāna reģions
| Year        = 1987
| Session     = 11
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Ķīna
| pushpin_relief      = jā
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 40 | latm  =  2 | lats  = 14 | latNS  = N
| longd = 94 | longm = 48 | longs = 15 | longEW = E
| embedded   =
}}
'''Mogao alas''' ({{zh|c=莫高窟|p=Mògāo kū}}) ir 492 tempļu komplekss, kas atrodas [[Ķīna|Ķīnā]] 25 km uz dienvidaustrumiem no [[Duņhuana]]s centra.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Augusts Sangs
|         vārds_orig = ''August Sang''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 27
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Pērnava|td=Igaunija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1969
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 14
|            m_vieta = {{vieta|Igaunijas PSR|Tallina|td=Igaunija}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Kersti Merilāsa]]
|              bērni = 1
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[tulkotājs]]
| rakstīšanas valoda = [[igauņu valoda|igauņu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Augusts Sangs''' ({{val|et|August Sang}}, dzimis {{dat|1914|7|27}}, miris {{dat|1969|10|14}}) bija [[igauņi|igauņu]] dzejnieks un tulkotājs.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Redback Networks Inc.''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = saplūdis ar ''[[Ericsson]]''
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1996. gads
| founder          =
| defunct          = 2010. gads
| location_city    = [[Sanhosē (Kalifornija)|Sanhosē]], [[Kalifornija]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = elektronika
| products         = telesakaru aparatūra
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Ericsson]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Redback Networks Inc.''''' bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums, kas nodarbojās ar [[telesakari|telesakaru]] aparatūras un programmatūras izgatavošanu [[interneta pakalpojumu sniedzējs|interneta pakalpojumu sniedzējiem]] [[platjosla]]s pieslēgumu nodrošināšanai. Dibināts 1996. gadā. Kopš 2007. gadā ''[[Ericsson]]'' sastāvā.

sentences:
s pludmalē 1989. gadā, kas norāda, ka pludmalē var atrasties tikai baltās rases cilvēki]]
'''Aparteīds''' ({{val|af|apartheid}}; ''apart'' — ‘atsevišķi’; ''-heid'' — ‘-ība’) bija no 1948. līdz 1994. gadam [[Dienvidāfrikas Nacionālā Partija|Nacionālās Partijas]] valdības īstenota likumīga [[rasu segregācija]]s sistēma Dienvidāfrikā. Patiesībā rasu segregācija sākās jau koloniālajos laikos, kad Dienvidāfriku kontrolēja [[nīderlandieši]]. Šajā sistēmā Dienvidāfrikas cilvēki tika dalīti pēc to [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasēm]] un katra rase dzīvoja savstarpēji atsevišķi. Tika izšķirti [[baltādainie]], [[melnādainie cilvēki]] un tā sauktie "[[krāsainie cilvēki]]". 1959. gadā tika izdalīta vēl ceturtā grupa — [[aziāti]], no kuriem vairums bija [[indieši]]. Melnādainajiem un krāsainajiem cilvēkiem bija liegts atrasties daudzās vietās, kur uzturējās baltādainie. Rasu segregācija tika nostiprināta ar likumu. 1990. gadā Dienvidāfrikas prezidents [[Frederiks Vilems de Klerks]] uzsāka sarunas par aparteīda izbeigšanu. 1993. gadā de Klerks un [[Nelsons Mandela]] saņēma [[Nobela miera prēmija|Nobela miera prēmiju]] par miermīlīgu aparteīda izbeigšanu. 1994. gadā aparteīds beidzās un Nelsons Mandela kļuva par pirmo melnādaino [[Dienvidāfrikas prezidents|Dienvidāfrikas prezidentu]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kamasīts
|attēls=Widmanstatten patterns 2.jpg
|klase=Tīrradņi, metālu sakausējumi
|ŠtruncaID=1/A.07-20
|ķīm_formula=(Fe,Ni)
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Tēraudpelēks, dzelzs krāsā
|svītra=Pelēka
|habituss=Masīvs
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Āķains
|cietība=4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=7,9
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =Melnā velnoga
|           attēls =Atropa_belladonna_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-018.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Atropa belladonna|Melnā velnoga}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Solanales
|         rinda_lv =Nakteņu rinda
|           dzimta =Solanaceae
|        dzimta_lv =Nakteņu dzimta
|             suga =A. belladonna
|          suga_lv =Melnā velnoga
|         binomial =Atropa belladonna L.
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sociālais tīkls
| attēls                   = Social network film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Social Network''
| žanrs                    = Drāma
| režisors                 = [[Deivids Finčers]]
| producents               = Skots Rudins
Kevins Speisijs
Dana Bruneti
[[Maikls De Luka]]
| scenārija autors         = [[Ārons Sorkins]]
| galvenajās lomās         = {{ubl|[[Džesijs Aizenbergs]]|[[Endrū Gārfīlds]]|[[Džastins Timberleiks]]|[[Armijs Hammers]]|[[Makss Minghella]]|[[Brenda Songa]]|[[Rašīda Džonsa]]|[[Rūnija Mara]]}}
| mūzika                   = [[Trents Reznors]]
[[Atikuss Ross]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://techcrunch.com/2010/07/02/trent-reznor-facebook-movie/ |title=Trent Reznor To Score Facebook Movie. "It's Really F*cking Good. And Dark!" |author=Siegler, MG |publisher=TechCrunch |date=July 2, 2010 |accessdate=July 3, 2010}}</ref>
| operators                = Džefs Krononvets
| montāža                  =
| studija                  = [[Relativity Media]]
[[Trigger Street Productions]]
| izplatītājs              = [[Columbia Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|10|1||bez}}
| ilgums                   = 121 minūte<ref name="bbfc">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.bbfc.co.uk/BFF270720 |title= The Social Network|publisher= BBFC |date= September 21, 2010 |accessdate= September 23, 2010}} {{en ikona}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref>[[Frank Lovece|Lovece, Frank]]. "Friends or Faux?: Truth and fiction collide in 'The Social Network,' about the creation of Facebook", ''[[Newsday]]'', September 26, 2010, p. C8. [http://www.newsday.com/entertainment/movies/o-what-a-tangled-web-social-network-weaves-1.2311889 Online version] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100928120600/http://www.newsday.com/entertainment/movies/o-what-a-tangled-web-social-network-weaves-1.2311889 |date={{dat|2010|09|28||bez}} }} (requires subscription). "[Director David Fincher's] concerns were more simply logistical after getting the script and agreeing to do the movie — which, [producer [[Scott Rudin|<nowiki>[</nowiki>Scott<nowiki>]</nowiki> Rudin]] says, discrediting Internet rumors, cost 'substantially under $40 million' to make."</ref><ref name="newyork">Harris, Mark, [http://nymag.com/movies/features/68319/index3.html "Inventing Facebook"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100921105322/http://nymag.com/movies/features/68319/index3.html |date={{dat|2010|09|21||bez}} }}, ''[[New York (magazine)|New York]]'', September 17, 2010.</ref><ref name="mojo"/>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|224 920 315}}<ref name="mojo">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=socialnetwork.htm|title=The Social Network (2010)|work=[[Box Office Mojo]]|accessdate=October 14, 2010}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 1285016
}}
'''"Sociālais tīkls"''' ({{val|en|The Social Network}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] drāma, kuras režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filma ir stāsts par [[internets|interneta]] sociālā tīkla ''[[Facebook]]'' izveidi. Filmā galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Endrū Gārfīlds]], [[Džastins Timberleiks]] un [[Brenda Songa]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Instalācija- informatīvie stendi par jēkabpiliešiem un pilsētu. Jēkabpils, Vecpilsētas laukums.

sentences:
piliens turas kopā kohēzijas dēļ]]
'''Kohēzija''' ({{val|la|cohaesus}} — 'saistīts') ir divu kontaktā esošu ķīmiski vienādu [[cieta viela|cietvielu]] vai [[šķidrums|šķidrumu]] saskarvirsmu saistīšanās, ko rada molekulārie spēki. Piemēram, [[ūdens|ūdenim]] ir samērā liela kohēzija starpmolekulāro [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saišu]] dēļ. Kohēzijas un [[adhēzija]]s parādības ir [[kapilārais efekts|kapilārā efekta]] pamatā. Cietu vielu kohēzija ir būtiski lielāka nekā šķidrumu kohēzija.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dusmu augļi
| operators =
| attēls = The Grapes of Wrath (1940 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džons Fords]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Henrijs Fonda]]
* [[Džeina Dārvela]]
* [[Džons Keredīns]]
* [[Šērlija Millsa]]
* [[Džons Kvolens]]
* [[Edijs Kvilans]]
| mūzika = [[Alfrēds Ņūmens]]
| oriģinālnos = ''The Grapes of Wrath''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1940|1|24}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|800 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dusmu augļi"''' ({{Val|en|The Grapes of Wrath}}) ir 1940. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džons Fords]]. Filma balstīta uz [[Džons Stainbeks|Džona Stainbeka]] 1939. gada [[Pulicera balva|Pulicera balvu]] ieguvušo [[Dusmu augļi|tāda paša nosaukuma romānu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Henrijs Fonda]], [[Džeina Dārvela]], [[Džons Keredīns]], [[Šērlija Millsa]], [[Džons Kvolens]] un [[Edijs Kvilans]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Aija Baumane
| birth_date = {{dat|1943|03|13||bez}}
| birth_place = {{vieta|Ostlande|Latvija|Balgales pagasts|td=Latvija}}
| death_date = {{mdv|2019|07|12|1943|03|13|bez}}
| nationality = [[latvieši|latviete]]
| field = [[tekstilmāksla]], [[pedagoģija]]
| training = [[Latvijas Mākslas akadēmija|Latvijas Mākslas akadēmijā]]
| teachers = [[Rūdolfs Heimrāts]]
| dzimums = S
}}
'''Aija Baumane''' ({{dat|1943|03|13|N|bez}} — {{dat|2019|07|12|N|bez}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[tekstilmāksliniece]] un mākslas [[pedagoģe]], LMA profesore.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieki pēc valodas]]
[[Kategorija:Urdu]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Coca-Cola European Partners Plc''
| native_name      =
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      = Rietumeiropa
| key_people       =
| industry         = [[pārtikas rūpniecība]]
| products         = ''[[Coca-Cola]]'', ''[[Fanta]]'', ''[[Sprite]]'' u.c. dzērieni
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Coca-Cola European Partners Plc''''' ir daudznacionāls uzņēmums, kas ražo (uzpilda pudelēs), izplata ''[[Coca-Cola]]'' produktus un nodarbojas ar to tirgvedību. Tas tiks izveidots, apvienojoties ''[[The Coca-Cola Company]]'' Rietumeiropas partneriem: ''Coca-Cola Enterprises, Inc.'', ''Coca-Cola Iberian Partners S.A.'' un ''Coca-Cola Erfrischungsgetränke AG'', kuri apkalpo vairāk nekā 300 miljonu klientu 13 valstīs.<ref name="Coca-Cola 2015.08.06" />

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
{{citas nozīmes|ūdenī dzīvojošiem mugurkaulniekiem|Zivis (nozīmju atdalīšana)|zivis}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Piridīna dažādu veidu struktūrformulas un molekulas modelis

Pudele ar piridīnu
|ķīmiskā formula=C5H5N
|citi nosaukumi=azabenzols, azīns
|CAS numurs=110-86-1
|molmasa=79,1
|blīvums=981,9
|kušanas temperatūra=-41,6 °C
|viršanas temperatūra=115,2 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piridīns''' (C5H5N) ir [[heterocikls|heterociklisks]], [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs, [[arēni|aromātisks]] [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Tas pieder pie sešlocekļu heterocikliem. Piridīns ir bezkrāsains šķidrums ar raksturīgu asu, nepatīkamu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un organiskiem šķīdinātājiem. Piridīns ir vāja [[bāze (ķīmija)|bāze]] un ar stiprām neorganiskām [[skābes|skābēm]] veido [[sāļi|sāļus]] (tos sauc par piridīnija sāļiem, piemēram, [[piridīnija perhlorāts]]). Viegli veido [[kompleksie savienojumi|kompleksos savienojumus]] un [[dubultsāļi|dubultsāļus]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| attēls = Green Jay near Roma, Texas.jpg
| binomial = Cyanocorax luxuosus
| autors = Lesson, 1839
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Aves
| klase_lv = Putni
| kārta = Passeriformes
| kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| dzimta = Corvidae
| dzimta_lv = Vārnas
| dzimta_r = Vārnu dzimta
| ģints = Cyanocorax
| ģints_lv = Cekulsīļi
| suga = Cyanocorax luxuosus
| suga_lv = Zaļais sīlis
| izplatība =
| kategorijas = nē
}}
'''Zaļais sīlis''' (''Cyanocorax luxuosus'') ir maza auguma [[vārnu dzimta]]s (''Corvidae'') putns, kas pieder [[Cekulsīļi|cekulsīļu ģintij]] (''Cyanocorax''). Izdala 8 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/crows/ World Bird List: Crows, mudnesters & birds-of-paradise, 2018]</ref> Zaļais sīlis pieder [[Jaunā pasaule|Jaunās pasaules]] sīļu grupai. Tā izplatība sākas ar [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[dienvidi]]em [[Teksasa]]s štatā un turpinās cauri [[Meksika]]i un [[Centrālamerika]]i līdz [[Hondurasa]]i.<ref name=world/>

sentences: '''2. marts''' ir gada 61. (62. garajā gadā) diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 304 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vadīt dzīvi
| attēls                   = Managementfilm09.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Management''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Belbers]]
| producents               =
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Viks Godfrijs]]
* [[Mārtijs Bouens]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Kristīna Hāna]]
| scenārija autors         = Stīvens Belbers
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Vudijs Harelsons]]
* [[Freds Vords]]
| mūzika                   =
* [[Maikls Danna]]
* [[Robs Simonsens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Echo Films]]''
* ''[[Image Entertainment]]''
* ''[[SKE]]''
* ''[[Temple Hill Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|9|7|Toronto kinofestivāls|2009|5|15|ASV|}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/management-2008|title=Management|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 16, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=management.htm|title=Management (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 16, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vadīt dzīvi"''' ({{val|en|Management}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Stīvens Belbers]]. Galvenās lomas atveido  [[Dženifere Anistone]], [[Stīvs Zāns]], [[Vudijs Harelsons]] un [[Freds Vords]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|9|7||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Pitcairn Islands
Pitkern Ailan''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Pitkērnas Salas
|            valsts_nosaukums = ''Pitcairn Islands''
|               karoga_attēls = Flag of the Pitcairn Islands.svg
|            karoga_nosaukums = Pitkērnas Salu karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Pitcairn Islands.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Pitkērnas Salu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''Come ye Blessed''
''[[God Save the King]]''
|               kartes_attēls = PitcairnLocatie.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Adamstauna]]
| latd=25 | latm=04 | latNS=S | longd=130 | longm=06 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = [[Adamstauna]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]], [[pitkērniešu valoda|pitkērniešu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Lielbritānijas aizjūras teritorija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Britu monarhi|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Pitkērnas Salu gubernatori|Gubernators]]
|               valsts_galva2 = [[Džordžs Fergusons]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Pitkērnas Salu mēri|Mērs]]
|               valsts_galva3 = [[Džejs Vorens]]
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 62
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|          iedzīvotāju_skaits = 47
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 221.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 9,3
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 197.
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunzēlandes dolārs]]
|                valūtas_kods = NZD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -8
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.pn]]
|              tālsarunu_kods = 64
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num = 612
|              iso_kods_alfa2 = PN
|              iso_kods_alfa3 = PCN
}}
'''Pitkērna salas''' ([[pitkērniešu valoda|pitkērniešu]]: ''Pitkern Ailen''), oficiāli sauktas par '''Pitkērnas, [[Hendersona sala|Hendersona]], [[Djusī sala|Djusī]] un [[Oeno sala|Oeno]] Salām''', ir četru vulkānisku salu grupa [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienviddaļā. Visu salu kopējā platība ir 47 kvadrātkilometri.

sentences: '''Sekstamino''' jeb '''6-mino''' ir polimino, kurš sastāv no sešiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 35 unikāli sekstamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 216 sekstamino pozīcijas.

sentences:
'''Lazarev''' var attiekties uz:
* [[Lazareva jūra]]
* [[Lazareva šelfa ledājs]]
* [[Lazareva (polārstacija)]]
* [[Lazarevs]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abenakijīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts ar trīsposmu gredzenu, stenstrupīna-(Ce) sērija
|ŠtruncaID=8/E.17-05
|ķīm_formula=Na26(Ce,Nd,La,Pr,Th,Sm)6<nowiki>[</nowiki>O<nowiki>|</nowiki>SO2<nowiki>|</nowiki>(CO3)6<nowiki>|</nowiki>(PO4)6<nowiki>|</nowiki>Si6O18<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[heksagonālā singonija|Heksagonālā]]
|krāsa=Bāli brūna
|svītra=Balta
|habituss=Labi veidots eliptisks kristāls
|skaldnība=Slikti izteikta
|lūzums=Trausls, gliemežnīcas
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,27
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Kurmales pagasts}}
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Kuldīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
[[File:Metal yield.svg|thumb|alt=A Stress strain curve.|Sprieguma-relatīvā pagarinājuma [[līkne]] elastīgiem materiāliem, kur

1 - Īstā elastības robeža;

2 - Proporcionalitātes robeža;

3 - Elastības robeža;

4 - Tecēšanas robeža.
]]

sentences: '''Akreditīvs''' jeb '''kredīta vēstule''' ir pēc pircēja lūguma dots bankas [[galvojums]] samaksāt eksportētājam noteiktu naudas summu pret kredīta vēstules noteikumiem atbilstošiem dokumentiem.

sentences:
{{Infokaste persona
| platums = 250px
| vārds = Priekules Ikars
| vārds_orig = Toms Johansons
| attēls = LVA_Priekules_novads_COA.png
| att_izmērs = 170px
| att_nosaukums = Priekules Ikars bijušā [[Priekules novads|Priekules novada]] ģerbonī.
| dz_dat_alt =
| dz_gads =
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta =
| m_dat_alt =
| m_gads = 1671
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = [[Grobiņas pils]], [[Grobiņa]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta = [[Priekules muiža]], [[Priekule]], [[Latvija]]
| pilsonība =
| tautība = [[zviedrs]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Priekules Ikars''' jeb '''Toms Johansons''' ir kalējs, kas [[17. gadsimts|17. gadsimtā]] dzīvojis [[Korfi]]em piederošajā [[Priekules muiža|Priekules muižā]] un pēc [[Grobiņas pilskunga iecirknis|Grobiņas pilskunga iecirkņa]] tiesas lēmuma esot pie [[Grobiņas pils]] sadedzināts uz sārta par mēģinājumu nolaisties no [[Priekules luterāņu baznīca|Priekules baznīcas]] torņa ar pašizgatavotiem spārniem.

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{cita nozīme|1756. gadā dzimušo austriešu komponistu|viņa dēlu, arī komponistu,|Francis Ksavers Volfgangs Mocarts}}
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Volfgangs Amadejs Mocarts
|          vārds_orig = ''Wolfgang Amadeus Mozart''
|              attēls = Retrato de Mozart, por Johann Nepomuk della Croce (detalle).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Volfgangs Amadejs Mocarts ap 1780. gadu.
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1756
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta ={{Vieta|Svētā Romas impērija|Zalcburgas arhibīskapija|Zalcburga|td= Austrija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1791
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 5
|             m_vieta = {{Vieta|Svētā Romas impērija|Austrijas lielhercogiste|Vīne|td= Austrija}}
|        dzīves_vieta = Zalcburga, Vīne
|           pilsonība =
|             tautība = austrietis
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils = [[Klasicisms]]
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji = [[Leopolds Mocarts]]
|           skolnieki = [[Johans Nepomuks Hummels]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = jā
}}
'''Volfgangs Amadejs Mocarts''' ({{val|de|Wolfgang Amadeus Mozart}}, dzimis {{dat|1756|01|27}}, miris {{dat|1791|12|05}}) bija [[klasicisms (mūzika)|klasicisma]] laikmeta austriešu [[komponists]]. Lai gan nodzīvojis tikai 35 gadus, šai laikā uzrakstījis vismaz 626 [[skaņdarbs|skaņdarbus]]: 41 [[simfonija|simfoniju]], 21 [[opera|operu]], 47 [[sonāte]]s,<ref>Skaņdarbu skaits ņemts no "Enciklopēdija Mūzika" — R.: Zvaigzne ABC, 1995. — 60. lpp.</ref> [[koncerts|koncertus]], [[serenāde]]s, [[kvintets|kvintetus]], [[kvartets|kvartetus]], [[trio]], [[mesa]]s un daudzus citus dažādus skaņdarbus. Arī mūsdienās Mocarts ir viens no vispopulārākajiem [[klasiskā mūzika|klasiskās mūzikas]] komponistiem. Daudzi viņa darbi joprojām ir iekļauti standarta koncerta [[repertuārs|repertuārā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''NSU Motorenwerke''
| native_name      =
| logo             = NSU_1960_Logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1873. gads
| founder          = Kristiāns Šmits
| defunct          = 1969. gads
| location_city    = [[Nekārzulma]]
| location_country = {{GER}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = automobiļi, motocikli
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Kilians Mērfijs
 | vārds_orig              = ''Cillian Murphy''
 | attēls                  = Cillian Murphy at Berlinale 2024, Ausschnitt.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Kilians Mērfijs 2024. gadā.
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1976|5|25}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Īrija|Korkas grāfiste|Ballintemple}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = 1996—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = [[Ivonna Makginesa]] (2004—pašlaik)
 | mājaslapa               =
 | akadēmijasbalva         = * [[96. Kinoakadēmijas balva|2023]]: [[Labākais aktieris galvenajā lomā (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais aktieris galvenajā lomā]] ("[[Openheimers (filma)|Openheimers]]")<ref>https://www.delfi.lv/kultura/52862727/screen/120002549/oskaru-ceremonija-triumfe-filma-par-atombumbas-raditaju-openheimers</ref>
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              = [[77. BAFTA kino balva|2023]] — "[[Labākais aktieris galvenajā lomā (BAFTA kino balva)|Labākais aktieris galvenajā lomā]]" ("[[Openheimers (filma)|Openheimers]]")
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       = [[81. Zelta globusa balva|2024]] — "[[Labākais aktieris drāmas filmā (Zelta globusa balva)|Labākais aktieris drāmas filmā]]" ("Openheimers")
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                = 2007 — labākais aktieris
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                = 2024 — "Labākais aktieris galvenajā lomā" ("Openheimers")<br />"Labākais aktieru ansamblis spēlfilmā" ("Openheimers")
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Kilians Mērfijs''' ({{val|en|Cillian Murphy}}, dzimis {{dat|1976|5|25}}) ir īru [[kinofilma|kino]] un [[teātris|teātra]] [[aktieris]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alsids Orbiņī
| vārds_orig = ''Alcide Dessalines d’Orbigny''
| attēls = Alcide Dessalines d'Orbigny 1802.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat|1802|9|6}}
| dz_gads = 1802
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Kuerona]], ({{FRA}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1857
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Pjerfitsursena]], ({{FRA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[franči|francūzis]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Šarls Orbiņī]] un Marija Pipata
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Nacionalais Dabas vēstures muzejs (Parīze)|Nacionalais Dabas vēstures muzejs]]
| alma_mater =
| zinātne = [[zooloģija]], [[paleontoloģija]]
| pasniedzēji = [[Žoržs Kivjē]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Alsids Šarls Viktors Marija Dessalins Orbiņī''' ({{val|fr|Alcide Charles Victor Marie Dessalines d'Orbigny}}; dzimis {{dat|1802|9|6}}, miris {{dat|1857|6|30}}) bija [[franči|franču]] [[naturālists]], pētnieks, [[malakologs]] un [[paleontologs]], pazīstams ar savu ceļojumu uz [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un viņa darbu paleontoloģijā. Kā [[mikropaleontoloģija]]s dibinātājs un pateicoties saviem [[Foraminīferas|foraminīferu]] un [[biostratigrāfija]]s pētījumiem viņa darbi līdz pat mūsu laikam ir aktuāli, īpaši akadēmiskajos paleookeanogrāfiskajos un paleoklimatiskajos pētījumos, kā arī ekonomiskajā sektorā (gāzes un naftas atradņu pētījumos).

sentences: ir svarīgs līdzeklis medicīniskajā diagnostikā.]]'''Diagnostika''' ir dažādu [[metode|metožu]] izmantošana, lai identificētu [[veselība]]s problēmas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Iohannes Amos Comenius
| attēls =Johann Amos Comenius.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1592
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =28
| dz_vieta =precīza vieta nav zināma, [[Morāvija]],  [[Bohēmijas karaliste]],  [[Svētā Romas impērija]]
| m_gads =1670
| m_mēnesis=11
| m_diena=15
| m_vieta =[[Amsterdama]],  [[Apvienoto Provinču republika]]
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =
| alma_mater =[[Heidelbergas universitāte]]
| zinātne =[[pedagoģija]]
| pasniedzēji =[[Johans Heinrihs Alsteds]]
| studenti =
| sasniegumi =mūsdienu [[pedagoģija]]s pamatlicējs
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
[[Roma|Romā]]]]
 amfiteātris [[Koknese|Koknesē]]]]
'''Amfiteātris''' ({{val|grc|ἀμφιθέατρον}} ''(amphitheatron)'', no ''ἀμφί'' ''(amfi)'' — 'apkārt, no abām pusēm' un ''θέατρον'' ''(téātron)'' — 'redzēt, skatīties') ir:

sentences: '''Žarko Jovanovičs''' ({{val|sr|Жарко Јовановић}}; 1925—1985) bija [[Čigāni|romu]] izcelsmes [[Serbija]]s mūziķis un komponists. Komponēja [[Čigānu himna|romu himnu]].

sentences:
{{Infobox Anatomija
| Name         = Liesa
| Latin        = Lien
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Illu spleen.jpg
| Caption      = Liesa
| Image2       =
| Caption2     =
| Precursor    =
| System       =
| Artery       =
| Vein         =
| Nerve        =
| Lymph        =
}}

sentences: '''Kladistika''' ({{val-el|κλάδος, klados - zars}}) ir [[suga|sugu]] hierarhiska [[Organismu klasifikācija|klasifikācija]], kura balstīta uz [[evolūcija]]s priekštečiem. Kladistika ir atšķirīga no citām [[taksonomija]]s klasifikācijām ar to, ka galvenā uzmanība tiek vērsta uz [[evolūcija|evolūciju]] (nekā uz sugu savstarpējo līdzību), tāpēc tai ir liels uzsvars uz objektīvu un kvalitatīvu [[analīze|analīzi]]. Kladistikā tiek veidotas [[diagramma]]s, kuras sauc par '''kladogrammām'''. Kladogrammās tiek attēlotas savstarpējās evolūcijas attiecības. Lai veiksmīgi varētu veidot kladogrammas, svarīgi ir veikt [[DNS]] un [[RNS]] analīzes. Atlikušo darbu, salikt sugas pa plauktiņiem pēc DNS un RNS analīzēm, veic [[datorprogramma]]s. Viens no kladistikas zinātnes pamatlicējiem ir [[vācieši|vācu]] entomologs [[Villijs Hennings]] (''Willi Henning''), kurš izveidoja ''filoģenētisko sistemātiku''.<ref>''Phylogenetic Systematics'' ir Henninga 1966. gadā izdotās grāmatas nosaukums</ref> Termins [[filoģenētika]] bieži tiek lietots, kā sinonīms kladistikai, bet tas gluži nav viens un tas pats. Kladistika pamatā ir [[bioloģija]]s apakšnozare, bet pēdējos gados tā ielaužas arī citās starpdisciplīnās.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi Eiropā|Reina (nozīmju atdalīšana)|Reina}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Reina
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Rhein
| citvaloda2      = fr
| oriģinālnosaukums2 = le Rhin
| citvaloda3      = nl
| oriģinālnosaukums3 = Rijn
| attēls            = Aussicht_vom_Loreleyblick_Maria_Ruh_auf_das_Rheintal_mit_der_Loreley_-_panoramio.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Reina pie Lorelejas klints
| vietaskarte       = Eiropa
| reljefs           = jā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=37 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=8 | sāk_gar_m=40 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=47 | iet_plat_s=47 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=3 | iet_gar_m=50 | iet_gar_s=55 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CHE}}, {{LIE}}, {{AUT}}, {{GER}}, {{FRA}}, {{NED}}
| garums            = 1233
| iztekas_augstums  = 2412
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 2 200
| gada_notece       =
| baseins           = 185 000
| pietekas          =

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}

sentences: '''Zināšanu pārvaldība''' ({{val-en|knowledge management}}) ir pamats organizācijas [[zināšanas|zināšanu]] radīšanai, iegūšanai, uzkrāšanai, analīzei un efektīvai izmantošanai, kas ietver sevī zināšanu koplietošanu, ar mērķi radīt papildus vērtību organizācijai.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Džeimss Konolijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''James Connolly''
 |              attēls = James Brendan Connolly, 1906 1.JPG
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Džeimss Brendans Benets "Džeimijs" Konolijs
 |              dz_dat = {{dat|1868|10|28}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
 |             mir_dat = {{dat|1957|1|20}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bruklaina}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]] un [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]]) un [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|1906 (neof.)]]
 |          os_medaļas = 4 (1 zelta, 2 sudraba, 1 bronzas)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalSilver      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem|Augstlēkšana]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalBronze      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences:
{{Jaunās derības grāmatas}}
 tulkojums, 1685).]]

sentences:
s vabolēm (''Bolitotherus cornutus'') spēj pieķerties pie virsmas, raujot to uz augšu]]
'''Biofizika''' ir starpdisciplināra [[zinātne]]s nozare, kas pēta fizikālās un fizikālķīmiskās parādības dzīvajos [[organisms|organismos]]. Biofizika ir gan [[bioloģija]]s, gan [[fizika]]s apakšnozare. Tā ir cieši saistīta ar [[fizioloģija]]s, [[bioķīmija]]s, [[molekulārā bioloģija|molekulārās bioloģijas]] un [[medicīna]]s jomām.

sentences: '''Čornobiļas AES katastrofa''' bija {{dat|1986|4|26}} plkst. 1:23:45 (GMT+4) notikusī kodolkatastrofa [[Čornobiļas atomelektrostacija]]s ceturtajā blokā, [[Ukrainas PSR]] (tagadējā [[Ukraina]]s teritorijā), [[Padomju Savienība|PSRS]], netālu no [[Pripjata]]s pilsētas. Kodolkatastrofa radās uzsprāgstot [[kodolreaktors|kodolreaktoram]]. Tās rezultātā apkārtnē tika izmests ļoti liels [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu daudzums. Tā tiek uzskatīta par lielāko katastrofu visā [[kodolenerģija]]s vēsturē, gan pēc tās seku iespējamā bojā gājušo un cietušo cilvēku skaita, gan pēc saimnieciskajiem zaudējumiem, un ir viena no divām, kura novērtēta ar 7. līmeni pēc [[Starptautiskā kodolnegadījumu skala|Starptautiskās kodolnegadījumu skalas]] (otra — [[Fukusimas I AES avārija]]). 31 cilvēks gāja bojā no akūtas [[staru slimība]]s vai apdegumiem, bet 134 cilvēki pārcieta dažādas pakāpes smaguma staru slimību. No 30 kilometru zonas tika evakuēti vairāk nekā 115 tūkstoši cilvēku.<ref name=ran>{{tīmekļa atsauce|author=ИБРАЭ РАН|url=http://www.ibrae.ac.ru/russian/chernobyl-3d/society/III_5_4.htm|title=Чернобыль между домыслами и фактами|publisher=www.ibrae.ac.ru|date=2001}} {{ru ikona}}</ref> Seku novēršanai tika mobilizēti nozīmīgi resursi, [[Čornobiļas AES katastrofas seku likvidētāji|vairāk kā 600 tūkstoši cilvēku]] piedalījās katastrofas seku likvidēšanā.<ref name=Legacy >[https://www.iaea.org/sites/default/files/chernobyl.pdf Chernobyl’s Legacy: Summary Report] {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Pulkstenis''' ir viena no [[laiks|laika]] mērīšanas ierīcēm. Pulksteņus iedala pēc mehānisma veida - mehāniskajos pulksteņos un elektroniskajos pulksteņos, pēc laika attēlošanas veida - analogajos un digitālajos pulksteņos, kā arī pēc pielietošanas veida, piemēram, kabatas pulksteņi, [[rokas pulkstenis|rokas pulksteņi]], [[sienas pulkstenis|sienas pulksteņi]], [[atompulkstenis|atompulksteņi]], [[ūdens pulkstenis|ūdens pulksteņi]], [[modinātājs|modinātāji]] u.c.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Roalds Dobrovenskis
|         vārds_orig = ''Роальд Добровенский''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1936
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 2
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļipeckas apgabals|Jeļeca}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[krievs]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Velta Kaltiņa]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, tulkotājs, publicists
| rakstīšanas valoda = [[Krievu valoda|krievu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[File:LVA Order of the Three Stars - Knight BAR.png|100px]] [[Triju zvaigžņu ordenis]]
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Roalds Dobrovenskis''' ({{val|ru|Роальд Григорьевич Добровенский}}; dzimis {{dat|1936|9|2}})<ref name="lat">{{LAT e|2|246}}</ref> ir [[krievi|krievu]] [[rakstnieks]], tulkotājs, publicists. [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s goda loceklis (2002).

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Krī valoda
|nativename=Nēhiyawēwin, Nīhithawīwin, Nēhinawēwin, ᓀᐦᐃᔭᐍᐏᐣ
|familycolor=Amerikas
|states= [[Kanāda]]
|speakers= 117 410<ref name="census">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=89189&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=705&Temporal=2006&Theme=70&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |title=Statistics Canada: 2006 Census |access-date={{dat|2013|10|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131016163022/http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=89189&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=705&Temporal=2006&Theme=70&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |archivedate={{dat|2013|10|16||bez}} }}</ref>
|fam1=[[Algiskās valodas|Algiskās]]
|fam2=[[Algonkinu valodas|Algonkinu]]
|fam3=[[Centrālās algonkinu valodas|Centrālās algonkinu]]
|script=[[Latīņu alfabēts]], [[Krī silabārijs]]
|nation=[[Ziemeļrietumu teritorijas]] ([[Kanāda]])
|iso1=cr|iso2=cre
|lc1=cre|ld1=Krī (kopējais)|ll1=none
|lc2=nsk|ld2=Naskapi|ll2=Naskapi valoda
|lc3=moe|ld3=Innuaimunu|ll3=Innuaimunu valoda
|lc4=atj|ld4=Atikameku|ll4=Atikameku valoda
|lc5=crm|ld5=Aļņu krī|ll5=Aļņu krī valoda
|lc6=crl|ld6=Ziemeļu austrumkrī|ll6=Ziemeļu austrumkrī valoda
|lc7=crj|ld7=Dienvidu austrumkrī|ll7=Dienvidu austrumkrī valoda
|lc8=crw|ld8=Purvu krī|ll8=Purvu krī valoda
|lc9=cwd|ld9=Mežu krī|ll9=Mežu krī valoda
|lc10=crk|ld10=Līdzenumu krī|ll10=Līdzenumu krī valoda
|map=

Krī dialektu areāli

}}
'''Krī valodas''' ir tuvi radniecīgu [[Algonkinu valodas|algonkinu]] [[valoda|valodu]] grupa, kurā runā ap 117 000 [[Kanāda]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] joslā no [[Ziemeļrietumu teritorijas|Ziemeļrietumu teritorijām]] līdz [[Labradoras pussala|Labradorai]]. Tā ir visplašāk lietotā [[indiāņu valodas|indiāņu valoda]] Kanādā.<ref name="census"/>

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu|Valmiera (nozīmju atdalīšana)|Valmiera}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Valmiera
 | native_name              =
 | settlement_type          = Valstspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Valmiera kesklinn.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Valmieras centrs ar [[Valmieras Svētā Sīmaņa baznīca|Svētā Sīmaņa baznīcu]]
 | image_flag               = Valmiera flag.svg
 | flag_link                = Valmieras karogs
 | image_shield             = COA LV Valmiera.svg
 | shield_link              = Valmieras ģerbonis
 | pushpin_map              = Latvia (novadi)
 | pushpin_label_position   = left
| latd = 57| latm = 32| lats = 19| latNS =N
| longd = 25| longm = 25| longs = 32| longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Valmieras novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1323]]. gada
 | seat_type                = Citi
nosaukumi
 | seat                     = {{val|ru|Вольмар}}
{{val|et|Volmari}}
{{val|de|Wolmar}}
 | leader_title             = [[Valmieras novads|Valmieras novada]] domes priekšsēdētājs
 | leader_name              = [[Jānis Baiks]]
([[Valmierai un Vidzemei]])
 | area_total_km2           = 19.35
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | elevation_max_m          =
 | elevation_max_ft         =
 | elevation_min_m          =
 | elevation_min_ft         =
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Valmiera}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          = 8
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4201
LV-4202
LV-4204
 | website                  = [http://www.valmiera.lv/ www.valmiera.lv]
 | footnotes                =
}}
'''Valmiera''' ir [[pilsēta]] [[Vidzeme]]s centrālajā daļā, [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvais centrs, viena no desmit [[Latvija]]s [[valstspilsēta|valstspilsētām]]. Ar 24 865 iedzīvotājiem Valmiera ir lielākā pilsēta [[Vidzemes plānošanas reģions|Vidzemes plānošanas reģionā]] un 8. lielākā Latvijā. Valmierā no citām pašvaldībām katru dienu ierodas aptuveni 7000 cilvēku, kuri šeit strādā, mācās vai izmanto pakalpojumus, bet ir deklarēti citur.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.valmiera.lv/images/userfiles/cits/Gada_parskats_2018_26062019_DOMEI.pdf |title=Gada pārskats 2018 |access-date={{dat|2020|04|23||bez}} |archive-date={{dat|2020|09|29||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200929120615/https://www.valmiera.lv/images/userfiles/cits/Gada_parskats_2018_26062019_DOMEI.pdf }}</ref> Valmiera ir viena no senākajām pilsētām Latvijā, bijusi [[Hanzas savienība]]s locekle.

sentences: '''Eksotoksīni''' ir [[toksīns|toksīni]], ko izdala [[baktērija]]s. Eksotoksīni izdalās apkārtējā vidē no dzīvām baktērijām un tiem ir specifiska ietekme uz [[organisms|organismu]]. Eksotoksīnus galvenokārt izdala grampozitīvas baktērijas, pēc ķīmiskās uzbūves eksotoksīni ir [[olbaltumvielas]]. Atsevišķas baktērijas izdala ļoti spēcīgus toksīnus, piemēram, ''[[Clostridium botulinum]]'' producē spēcīgu toksīnu – [[botulīns|botulīnu]], tas var attīstīties nepietiekami vai nepareizi apstrādātos konservos, tā nāvējošā deva ir 0,1-1,0 mg. Botulīns ir neirotoksisks, rada [[muskulis|muskuļu]] paralīzi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://bse.sci-lib.com/article111092.html |title=Токсины<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2011|01|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100708134151/http://bse.sci-lib.com/article111092.html |archivedate={{dat|2010|07|08||bez}} }}</ref> Šo toksīna īpašību plaši izmanto [[kosmetoloģija|kosmetoloģijā]]. Botulīna toksīnu attīra un veido sterilu produktu. Atšķaidītu toksīnu injicē [[āda|ādā]], tas rada pagaidu daļēju muskuļu [[paralīze|paralīzi]] noteiktā apgabalā, jo tiek bloķēta [[nervi|nervu]] impulsu pārvade. Muskuļu paralīze ilgst apmēram trīs mēnešus.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.associatedplasticsurgeons.com/consent_Forms/botox_consent.php |title=Botox Cosmetic<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2011|01|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091001170553/http://www.associatedplasticsurgeons.com/consent_Forms/botox_consent.php |archivedate={{dat|2009|10|01||bez}} }}</ref> Citi baktēriju izdalīti eksotoksīni izraisa [[stingumkrampji|stingumkrampjus]], [[difterija|difteriju]], [[pārtikas toksikoinfekcija]]s u.c.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Infobox Person
|Toms Kilburns =
|platums =
|vārds = Toms Kilburns
|vārds_orig = Tom Kilburn
|attēls = Tom kilburn.jpg
|att_izmērs =
|att_nosaukums = Toms Kilburns
|dz_dat_alt =
|dz_gads = 1921
|dz_mēnesis = 08
|dz_diena = 11
|dz_vieta = Jorkšīra
|m_dat_alt =
|m_gads = 2001
|m_mēnesis = 01
|m_diena = 17
|m_vieta = Mančestra
|tautība =
|nodarbošanās =
|alma_mater = [[Mančestras Universitāte]] (PhD)
[[Kembridžas Universitāte]]
}}
'''Toms Kilburns''' (dzimis 1921. gada 11. augustā, miris 2001. gada 17. janvārī) bija angļu inženieris. Kopā ar Frediju Viljamsu viņš strādāja pie [[Viljamsa-Kilburna elektronu lampa]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.computer50.org/mark1/notes.html#acousticdelay |title=Miscellaneous Notes |publisher=Computer50.org |date= |accessdate=2014-08-16 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130606122154/http://www.computer50.org/mark1/notes.html#acousticdelay |archivedate=2013-06-06 }}</ref><ref>{{Citation | last = Kilburn | first = Tom | author-link = Tom Kilburn | title = From Cathode Ray Tube to Ferranti Mark I | journal = Resurrection | publisher = The Computer Conservation Society | volume = 1 | issue = 2 | year = 1990 | url = http://www.cs.man.ac.uk/CCS/res/res02.htm#e | issn = 0958-7403 | accessdate = 15 March 2012 }}</ref> un pie pasaulē pirmā datora, kurā glabājas programmas — maza apjoma eksperimentālās mašīnas (SSEM). Tas bija laiks, kad viņš strādāja [[Mančestras Universitāte|Mančestras Universitātē]].<ref>{{cite journal | last1 = Kilburn | first1 = T. | title = The University of Manchester Universal High-Speed Digital Computing Machine | doi = 10.1038/164684a0 | journal = Nature | volume = 164 | issue = 4173 | pages = 684–687 | year = 1949 | pmid =  15392930| pmc = }}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Williams | first1 = Frederic | authorlink1 = Frederic Calland Williams | last2 = Kilburn | first2 = Tom | authorlink2 = Tom Kilburn | doi = 10.1038/162487a0 | title = Electronic Digital Computers | url = http://www.computer50.org/kgill/mark1/natletter.html | journal = Nature | volume = 162 | issue = 4117 | pages = 487 | year = 1948 | pmid =  | pmc =  | accessdate = {{dat|2009|01|22||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20090406014626/http://www.computer50.org/kgill/mark1/natletter.html | archivedate = {{dat|2009|04|06||bez}} }}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Williams | first1 = F.C.  | last2 =Kilburn | first2 =  T.  | year = 1949 | title = A storage system for use with binary-digital computing machines | journal = Proceedings of the IEE – Part II: Power Engineering  | volume =  | issue =  | pages =  | publisher =  | jstor =  | doi = 10.1049/pi-2.1949.0078 | url = http://www.researchgate.net/publication/224589116_A_storage_system_for_use_with_binary-digital_computing_machines | format =  | accessdate = }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/2594290| title = Tom Kilburn: a tale of five computers| journal = Communications of the ACM| volume = 57| issue = 5| pages = 35| year = 2014| last1 = Anderson | first1 = David}}</ref><ref name="computer50obit">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.computer50.org/mark1/kilburn.html |title=Tom Kilburn |publisher=Computer50.org |date= |accessdate=2014-08-16 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20040624080751/http://www.computer50.org/mark1/kilburn.html |archivedate=2004-06-24 }}</ref><ref name="guardianobit">{{Tīmekļa atsauce|author=Hilary J Kahn |url=http://www.theguardian.com/news/2001/jan/23/guardianobituaries1 |title=Obituary: Tom Kilburn | News |publisher=The Guardian |date= |accessdate=2014-08-16}}</ref><ref name="telepgraphobit">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.telegraph.co.uk/news/obituaries/1319595/Professor-Tom-Kilburn.html |title=Professor Tom Kilburn |publisher=Telegraph |date= |accessdate=2014-08-16}}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1109/TEC.1962.5219356| title = One-Level Storage System| journal = IEEE Transactions on Electronic Computers| issue = 2| pages = 223| year = 1962| last1 = Kilburn | first1 = T.| last2 = Edwards | first2 = D. B. G.| last3 = Lanigan | first3 = M. J.| last4 = Sumner | first4 = F. H.}}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/1562164.1562180| title = Interview ''An'' interview with Maurice Wilkes| journal = Communications of the ACM| volume = 52| issue = 9| pages = 39| year = 2009| last1 = Anderson | first1 = D. P. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/2542504| title = Actually, Turing did not invent the computer| journal = Communications of the ACM| volume = 57| pages = 36| year = 2014| last1 = Haigh | first1 = T. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1109/MAHC.2009.32| title = Biographies: Tom Kilburn: A Pioneer of Computer Design| journal = IEEE Annals of the History of Computing| volume = 31| issue = 2| pages = 82| year = 2009| last1 = Anderson | first1 = D. P. }}</ref><ref name="natureobituary">{{cite journal | doi = 10.1038/35059201| pmid = 11241994| title = Obituary: Tom Kilburn (19212001)| journal = Nature| volume = 409| issue = 6823| pages = 996| year = 2001| last1 = Lavington | first1 = S. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1038/168095a0| title = The New Universal Digital Computing Machine at the University of Manchester| journal = Nature| volume = 168| issue = 4264| pages = 95| year = 1951| last1 = Kilburn | first1 = T.}}</ref><ref>Historical Reflections Tom Kilburn: A Tale of Five Computers by David Anderson [[Communications of the ACM|CACM]]. doi:[http://dx.doi.org/10.1145/2594290/ doi:10.1145/2594290/]</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{enciklopēdisks stils+}}

sentences: '''Psihokinēze''' (no {{val|gr|ψυχή}}, ''psychē'' — 'prāts' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), pazīstama arī kā '''telekinēze''' ({{val|gr|τῆλε}},  ''tēle'' — 'attālums', 'tālumā' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), ir hipotētiska spēja bez fizikālas savstarpējās iedarbības ar [[prāts|prāta]] palīdzību ietekmēt (kustināt un pacelt gaisā) [[fizikāls ķermenis|fizikālus ķermeņus]].<ref name="Psychokinesis">[http://www.dictionary.com/browse/psychokinesis "Psychokinesis"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 18.11.2016.</ref><ref name="Telekinesis"/><ref name="Novels">Kaku, M. ''Physics of the Impossible: A Scientific Exploration into the Worlds of Phasers, Force Fields, Teleportation, and Time Travel''. New York... [etc.]: Doubleday, 2008. P. 89.</ref><ref>Steiger, B., Steiger, S. H. ''The Gale Encyclopedia of the Unusual and Unexplained''. Detroit... [etc.]: Thomson & Gale, 2003. P. 331.</ref><ref>Braude, S. E. ''ESP and Psychokinesis: A Philosophical Examination''. Philadelphia: Temple University Press, 1979. P. 26.</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Brigadere
|         vārds_orig =
|             attēls = Brigadere.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1861|10|1}}|{{dat||9|19}}}}
|            dz_gads = 1861
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 1
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Kalnamuižas pagasts|3s=Tērvetes pagasts}} (tagad {{vieta|Latvija|Tērvetes pagasts}})
|             m_gads = 1933
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Tērvete|2s=Tērvete (Tērvetes pagasts)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi = [[Jānis Brigaders|Jānis]]
|              māsas = Līze
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Mežmeita, Tezejs, Niekalbis, Ēvelētājs, Ziņotājs no Olimpa, Ziņotājs no Hadesa<ref name="lrb" />
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|Latviešu]]
|            periods = 1893—1933
|              žanri = [[Dzeja]], [[dramaturģija]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{plainlist|
* "Sprīdītis"
* "[[Maija un Paija]]"
* "Dievs, daba, darbs"
* "Princese Gundega un karalis Brusubārda"
}}
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Triju Zvaigžņu ordenis]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
" [[Tērvete (Tērvetes pagasts)|Tērvetē]]]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Helgolande
|attēls              = Aerial image of Heligoland.jpg
|attēla paraksts     = Helgolande no putna lidojuma
|attēla izmērs       =
| map_type    = Vācija#Šlēsviga-Holšteina
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums = ''Helgoland''<br/>''Halaglun''
|izvietojums         = [[Helgolandes līcis]]
|arhipelāgs          =
|latd=54|latm=10|lats=57|latNS=N
|longd=7|longm=53|longs=07|longEW=E
|platība             = 1,7
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 61
|salu skaits         =
|valsts              = Vācija
|valsts adm vienības tips  = Federālā zeme
|valsts adm vienība        = [[Šlēsviga-Holšteina]]
|iedzīvotāji         = 1284
|iedzīvotāju gads    = 2021
|blīvums             = 760
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Helgolande''' ({{val-de|Helgoland}}, {{val-frr|Halaglun}}) ir [[Vācija]]i piederoša salu grupa [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]] pie [[Helgolandes līcis|Helgolandes līča]] ieejas, aptuveni {{nobr|47 km}} no kontinenta krasta.<ref>{{PZT|255}}</ref> Salu grupu veido divas [[sala]]s — 1 km² lielā galvenā sala (''Hauptinsel'') un 0,7 km² lielā Dina (''Düne''). Administratīvi ietilpst [[Šlēsviga-Holšteina|Šlēsvigas-Holšteinas]] federālajā zemē, kur veido atsevišķu pašvaldību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zils-Marijas mākoņi
| oriģinālnos = ''Clouds of Sils Maria''
| attēls = Clouds of Sils Maria film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Olivjē Asajass]]
| producents = [[Čārlzs Giliberts]]
| scenārijs = Olivjē Asajass
| aktieri = * [[Kristena Stjuarta]]
* [[Žiljeta Binoša]]
* [[Hloja Greisa Moreca]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[CG Cinéma]]''
* ''[[Pallas Film]]''
* ''[[CAB Productions]]''
* ''[[Vortex Sutra]]''
* ''[[Arte France Cinéma]]''
* ''[[Orange Studio]]''
* ''[[Radio Télévision Suisse]]''
* ''[[SRG SSR idée suisse]]''
| izplatītājs = * ''[[IFC Films]]''
* ''[[Les Films du Losange]]''
* ''[[NFP Marketing & Distribution]]''
* ''[[Filmcoopi Zürich]]''
| izdošana = {{filmas datums|2014|5|23|Kannu filmu festivāls|2014|8|20|Francija|}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/clouds-sils-maria-2014|title=Clouds of Sils Maria|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
| valsts = * {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{CHE}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,1 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cloudsofsilsmaria.htm|title=Clouds of Sils Maria (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Zils-Marijas mākoņi"''' ({{val|en|Clouds of Sils Maria}}) ir 2014. gada [[Francija]]s, [[Vācija]]s un [[Šveice]]s drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Olivjē Asajass]]. Galvenās lomas atveido [[Kristena Stjuarta]], [[Žiljeta Binoša]] un [[Hloja Greisa Moreca]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|5|23||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Estonian Museum of Natural History - Psammolepis Alata.png
| att_nosaukums = ''Psammolepis alata'' rekonstrukcija.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis alata
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial=
}}
'''''Psammolepis alata''''' ir [[psammolepju dzimta]]s [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1965. gadā. ''P. alata'' holotips ir labā [[branhiālā plātne]], kas tika atrasta [[Gauja]]s upes krastā starp [[Sigulda|Siguldu]] un [[Inčukalns|Inčukalnu]], [[Augšdevons|augšdevona]] [[gaujas svīta]]s nogulumos. Nosaukums ''Psammolepis alata'' nozīmē spārnainais (''alatus'') psammolepis.

sentences:
'''Sekta''' ({{val|la|sekta}} — 'domāšanas veids, mācība') ir:
* (''[[antropoloģija|antropoloģijā]]'') labi organizēta, autoritāra un slēgta [[Reliģija|reliģiska]] kopa, kas nošķīrusies no kādas lielākas denominācijas;
* (''[[teoloģija|teoloģijā]]'') draudze vai draudžu grupa, kas atšķēlusies no valdošās [[Kristīgā baznīca|baznīcas]] un kam raksturīga neiecietība pret citādi domājošajiem.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kazdangas pagasts
| karte             = Kazdangas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Kazdangas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Kazdangas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Kazdangas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Kazdanga
| platība           = 133,9
| iedzīvotāji       = 1234<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2020/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1234 / 133.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Red Dust''
| attēls                   = RedDust2004DVDCover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Toms Hūpers]]
| producents               =
* [[Helēna Springa]]
* [[Deivids Tompsons]]
| scenārija autors         = [[Trojs Kenedijs Mārtins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Čīvetels Edžiofors]]
| mūzika                   = [[Roberts Leins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[BBC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|9|13|Toronto kinofestivāls|}}
| ilgums                   = 110 [[minūte|min]]
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{ZAF}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Red Dust''''' ir 2004. gada drāma, kas balstīta uz Džilianas Slovo tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Toms Hūpers]], bet galvenās lomas atveido [[Hilarija Svonka]] un [[Čīvetels Edžiofors]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|8|13||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Māsas kurpēs
| attēls                   = In Her Shoes (2005 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In Her Shoes''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kērtiss Hensons]]
| producents               =
* [[Tonijs Skots]]
* Kērtiss Hensons
* Ridlijs Skots
| scenārija autors         = [[Sjūzena Grānta]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toni Kolete]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Šērlija Makleina]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Deuce Three Productions]]''
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|9|14|Toronto kinofestivāls|2005|10|7|ASV}}
| ilgums                   = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/her-shoes-2005|title=In Her Shoes|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 28, 2019|archive-date={{dat|2019|03|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190328194446/http://www.bbfc.co.uk/releases/her-shoes-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|83,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inhershoes.htm|title=In Her Shoes (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Māsas kurpēs"''' ({{val|en|In Her Shoes}}) ir 2005. gada ASV kinokomēdija, kas balstīta uz Dženiferes Vīneres tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Kērtiss Hensons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toni Kolete]], [[Kemerone Diasa]] un [[Šērlija Makleina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|14||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences: '''Sergejs Vite'''<ref>[https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1&q=soda&id=964112&g=1 letonika.lv]</ref> ({{val-ru|Сергей Юльевич Витте}}; 1849–1915) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] valstsvīrs un politiķis, valdības vadītājs (1905-1906).

sentences:
{{Citas nozīmes|Rīgas pilsētas ārstu|Fišers|Fišers}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Bernhards Fišers
|     vārds_orig = ''Johann Bernhart Fischer''
|         attēls = Johans Bernhards Fišers.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1685
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Lībeka|Lībekas brīvpilsēta]] (tagad {{DEU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1772
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]<br /> (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācietis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''19. februāris''' ir gada 50. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 315 (316 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Taurīna molekulas modeļi

Taurīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = β-aminoetānsulfoskābe
|           CAS numurs = 107-35-7
|      ķīmiskā formula = C2H7NO3S
|              molmasa = 125,14
|              blīvums = 1,734
|  kušanas temperatūra = 305,11 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}

sentences:
'''Atteikta nosēšanās''' jeb '''aiziešana otrā aplī''' (''[[angļu valoda|angļu]]: go-around'') ir manevrs, ko [[gaisa kuģis|gaisa kuģa]] ekipāža izpilda gadījumā, ja nav iespējams turpināt [[gatavošanās nosēsties|gatavošanos nosēsties]] ([[angļu valoda|angļu]]: ''final approach'').
Uz 1000 [[nosēšanās]] gadījumiem notiek vidēji 1–3 atteiktas nosēšanās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://flightsafety.org/wp-content/uploads/2017/03/Go-around-study_final.pdf|title=Go-Around Decision-Making and Execution Project|last=|first=|date=|website=|archive-url=|archive-date=|dead-url=|access-date=}}</ref> Lēmumu pārtraukt nosēšanos var pieņemt gaisa kuģa pilots, pieprasīt pārtraukt nosēšanos var arī gaisa satiksmes kontrolieris. Atteikta nosēšanās pati par sevi nav uzskatāma par ārkārtas situāciju (taču tā var tikt veikta, reaģējot uz ārkārtas situāciju).
Pareizi veikta aiziešana otrā aplī ir drošs un labi apgūts manevrs.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Bjērnstjerne Bjērnsons
|         vārds_orig = ''Bjørnstjerne Bjørnson''
|             attēls = Bjornson.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1832
|         dz_mēnesis = 12
|           dz_diena = 8
|           dz_vieta = {{vieta|Norvēģija|Kvikne}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1910
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 26
|            m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Norvēģis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Bjørnstjerne Bjørnson signature.png
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1903)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Bjērnstjerne Bjērnsons''' ({{val|no|Bjørnstjerne Martinius Bjørnson}}; dzimis {{dat|1832|12|8}}, miris {{dat|1910|4|26}}) bija norvēģu [[rakstnieks]].

sentences:
" (ap 100. – 400. g. m. ē)]]
 (1913. gada rekonstrukcija)]]
{{atsauces+}}
'''Ģermāņi''' ({{val-la|Germani}}) bija radniecīgu tautu grupa senajā un [[viduslaiki|viduslaiku]] [[Eiropa|Eiropā]],  [[ģermāņu valodas]] piederēja pie [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu saimes]]. Ģermāņi ap [[1. gadsimts|1. gadsimtu]] dzīvoja plašās teritorijās starp [[Reina|Reinu]], [[Visla|Vislu]] no rietumiem uz austrumiem, [[Donava|Donavu]] dienvidos un [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūru]], [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]] ziemeļos, kā arī [[Skandināvija]]s dienvidu daļā.

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Planck|Planck}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Makss Planks
|     vārds_orig = ''Max Planck''
|         attēls = Max Planck.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Ķīle|Ķīlē]], [[Holšteinas hercogiste|Holšteinas hercogistē]] (tagad [[Vācija]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1947
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Getingene|Getingenē]], [[Rietumvācija|VFR]]
|   dzīves_vieta = [[Vācija]]/[[Rietumvācija|VFR]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Emma un Jūliuss Vilhelms Planki
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Minhenes Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1918)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Viļņas Universitātes slimnīca
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             = Slimnīcas galvenā ēka Santarišķu gatvē 2
| map_type            =
| map_caption         =  58° 22′ ″ N, 26° 42′ 0,1″ E
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 54 | latm  = 45 | lats  = 7 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 16 | longs = 40 | longEW = E
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = [[Universitātes slimnīca]], daudzprofila ārstiecības, izglītības un zinātnes institūcija
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1996 (1980)
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|www.santa.lt}}
| other_links         =
}}
'''Viļņas Universitātes slimnīca''' ({{val|lt|Vilniaus Universiteto ligoninė}}) ir [[universitātes slimnīca]], kas atrodas [[Viļņa|Viļņā]], [[Lietuva|Lietuvā]].

sentences: '''30. aprīlis''' ir gada 120. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (121. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 245 dienas.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 21
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 9
 |              4. čaula = 2
 |               simbols = Sc
 |              atommasa = 44,955912
 |    valences elektroni = [Ar]3d14s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Skandija gabaliņš, [[kubs]] no skandija un sublimēti skandija kristāli ([[dendrīti]])
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
 |   elektronegativitāte = 1,36
 |               blīvums = 2990
 |   kušanas temperatūra = 1814 K (1541 °C)
 |  viršanas temperatūra = 3109 K (2836 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = 5,62{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums =
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,211
}}

sentences:
pie [[Iecava (stacija)|Iecavas stacijas]] ]]
 — [[Lāčplēsis (stacija)|Lāčplēsis]] ]]
 ]]
 ]]

sentences:
{{Cita nozīme|vieglatlēti un basketbolisti|tenisisti|Meriona Džonsa Farkuara}}
{{Basketbolista infokaste
| vārds           = Meriona Džonsa
| attēls          = Marion Jones Sydney 2000.JPEG
| att_izm         =
| paraksts        = Meriona Džonsa 2000. gadā
<!-- Personas dati -->
| pilns vārds     =
| dz_dat          = {{dzimšanas datums un vecums|1975|10|12}}
| dz_viet         = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
| mir_dat         =
| mir_viet        =
| garums          = 178 [[centimetrs|cm]]
| svars           = 68 [[kilograms|kg]]
| iesauka         =
| poz             = [[saspēles vadītājs]]
| kar_sāk         = [[2010. gads|2010]]
| kar_beig        =
<!-- Izglītība -->
| vidusskola      =
| koledža         =
| augstskola      =
| universitāte    = [[Ziemeļkarolīnas Universitāte Čapelhilā]]
| izgl iest1      =
| izgl iest1_nos  =
<!-- Kluba informācija -->
| kom             = {{flaga|ASV}} [[Talsas "Shock"]]
| numurs          = 20
| līga            = {{flaga|ASV}} [[Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija|WNBA]]
<!-- Drafts -->
| b_klubs         =
| drafts          =
| dr_gads         =
| dr_līga         =
| dr_kom          =
<!-- Bijušie klubi -->
| sezonas         =
| bij_kom         =
| pk izmaiņas     =
<!-- Nacionālā izlase -->
| taut sezonas    =
| taut            =
| ni izmaiņas     =
<!-- Trenera karjera -->
| trenera sezonas =
| trenera klubi   =
<!-- Papildinformācija -->
| balv            =
| slavz           =
| aģenti          =
| dzimums         = S
<!-- Medaļas -->
| rādīt_medaļas   =
| headercolor     =
| medaltemplates  =
}}
'''Meriona Džonsa''' ({{val|en|Marion Lois Jones}}; dzimusi {{dat|1975|10|12}} [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijusī [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[vieglatlētika|vieglatlēte]] (sprintere un tāllēcēja), kas diskvalificēta par [[dopings|dopinga]] lietošanu, pašlaik profesionāla [[basketbols|basketboliste]]. Spēlē [[Saspēles vadītājs|saspēles vadītāja]] pozīcijā, {{dat|2010|3|10||bez}} noslēdza līgumu ar [[Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija|WNBA]] klubu [[Talsas "Shock"]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amilnitrīta molekulas modelis

Amilnitrīta struktūrformula
|       citi nosaukumi = izoamilnitrīts, 3-metilbutilnitrīts,
 nitramils
|           CAS numurs = 110-46-3
|      ķīmiskā formula = C5H11ONO
|              molmasa = 117,15 g mol−1
|              blīvums = 872
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 99 °C
| šķīdība ūdenī        = zema
|                 citi =
}}

sentences: '''Centaura Proksima b''' jeb '''Proksima b''', pazīstama arī kā '''Centaura Alfa Cb''', ir [[citplanēta]], kas atrodas [[orbīta|orbītā]] ap [[Zvaigzne|zvaigzni]] [[Centaura Proksima]]. Tā kā planēta atrodas tikai 4,24 [[Gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura zvaigznājā]], tā šobrīd skaitās kā tuvākā zināmā citplanēta [[Saules sistēma]]i.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://astrobiology.nasa.gov/news/does-proxima-centauri-create-an-environment-too-horrifying-for-life/|title=Does Proxima Centauri Create an Environment Too Horrifying for Life?|work=astrobiology.nasa.com|publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]|first=Elizabeth|last=Tasker|date=4 December 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref><ref name="forbes">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/startswithabang/2018/04/13/despite-roasting-flares-from-its-sun-proxima-b-might-still-have-life/#2947da852712|title=Despite Roasting Flares From Its Sun, Proxima b Might Still Have Life|work=forbes.com|publisher=Forbes|first=Ethan|last=Siegel|date=13 April 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref>

sentences: '''13. aprīlis''' ir gada 103. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (104. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 262 dienas.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Hueji
| skaits = {{flag|Ķīna}} 10 586 087 (2011. gadā)
| vieta = {{flag|Ķīna}}
{{flag|Kazahstāna}}
{{flag|Kirgizstāna}}
{{flag|Uzbekistāna}}
| valoda =
| reliģija = [[islāms]]
| grupas =
| radi =
| image_caption = Hueji pēc lūgšanas
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ceļojums uz Dardžilingu
| attēls                   =  Darjeeling Limited Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Darjeeling Limited''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Skots Radins]]
* [[Romāns Kopola]]
* [[Lidija Dīna Pilčere]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         =
* Romāns Kopola
* Vess Andersons
* [[Džeisons Švarcmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* Džeisons Švarcmans
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Adriens Brodijs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
* ''[[Collage Cinemagraphique]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[Cine Mosaic]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
| izplatītājs              = ''Fox Searchlight Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|9|3|Venēcijas filmu festivāls|2007|10|26|ASV|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/darjeeling-limited-2007|title=The Darjeeling Limited|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2019|archive-date={{dat|2019|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190626163239/https://bbfc.co.uk/releases/darjeeling-limited-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=darjeelinglimited.htm|title=The Darjeeling Limited|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= {{dat|2022|11|20||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ceļojums uz Dardžilingu"''' ({{val|en|The Darjeeling Limited}}) ir 2007. gada komēdija-drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Džeisons Švarcmans]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Adriens Brodijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|3||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Tomass Stērnss Eliots
|     vārds_orig = ''Thomas Stearns Eliot''
|         attēls = T.S. Eliot, 1923.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Sentluisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1965
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}, {{GBR}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods = 1915. — 1965.
|          žanri = [[dzeja]], [[dramaturģija]], [[kritika]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Homērs]], [[Vergīlijs]], [[Bībele]], [[Dante Aligjēri]], [[Viljams Šekspīrs]], [[Semjuels Džonsons]], [[Metjū Arnolds]], [[Žils Laforgs]], [[Viljams Batlers Jeitss]], [[Džons Donns]], [[Šarls Bodlērs]], [[Džozefs Konrads]], [[Alfrēds Tennisons]], [[Džeimss Džordžs Freizers]], [[Ezra Paunds]]
|     ietekmējis = [[Ezra Paunds]], [[Viljams Batlers Jeitss]], [[Harts Kreins]], [[Volless Stīvenss]], [[Marianna Mūra]], [[Vistens Hjū Odens]], [[Teds Hjūdžs]], [[Šeimass Hīnijs]], [[Bobs Dilans]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1948. gada [[Nobela prēmija literatūrā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Tomass Stērnss Eliots''' ({{val|en|Thomas Stearns Eliot}}, {{dat|1888|9|26|N}} — {{dat|1965|1|4|N}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]]-[[angļi|angļu]] [[dzeja|dzejnieks]], [[dramaturģija|dramaturgs]], [[literatūra]]s kritiķis, [[Nobela prēmija]]s literatūrā ieguvējs (1948). Eliots uzskatāms par vienu no izcilākajiem [[modernisms|modernisma]] dzejniekiem.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tabuka
 | official_name            = ''Tabuk''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Tabuk Kalinga City Hall.jpg
| image2                   = Kalinga PMFC police presence in front of the St. William's Cathedral, Bulanao, Tabuk City, Kalinga, Philippines.jpg
| image3                   = Chico Irrigation Dam - Flickr.jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator kalinga tabuk.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Kordiljera]]
 | subdivision_name2        = [[Kalinga]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1950
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2007
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 43
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 700.25
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 121033
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 17 | latm = 24 | lats = 25 | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 26 | longs = 33 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 3800
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 293
 | website                  = {{URL|http://www.tabuk.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Dzinis'''<ref>[http://termini.lv/index.php?term=driver&lang=EN&terms=driver Lielā terminu vārdnīca]{{Novecojusi saite}} {{lv ikona}}</ref>, saukts arī par '''draiveri''' ({{val|en|driver}}), ir [[programma]], kas vada dažādu procesu norisi vai ierīču darbību (piemēram, signālu pārsūtīšanu pa sakaru līnijām, diskdziņu, printeru u.c. ierīču funkcionēšanu), lai saskaņotu šo procesu izpildi vai ierīču sadarbību ar [[dators|datoru]]. Ierīču dziņus lieto, lai katrai programmai, kas grib lietot kāda veida ierīci, nebūtu jāiekļauj visu attiecīgā veida ierīču vadības kodu. Dziņi nodrošina standartizētu kāda veida ierīču piekļuves saskarni.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 200
 | lv  = Divsimt
}}
'''200 (divsimt)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[199 (skaitlis)|199]] un [[201 (skaitlis)|201]]. [[Gads|Gada]] divsimtā diena ir [[19. jūlijs]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[18. jūlijs]]).

sentences: '''Tjurku kaganāts''' bija [[Viduslaiki|viduslaiku]] valsts [[Āzija|Āzijā]], kas izveidojās, apvienojoties senajiem [[tjurki]]em. Viena no lielākajām valstīm vēsturē. Lielākās ekspansijas laikā (6. gadsimta beigās) kontrolēja [[Mandžūrija]]s, [[Mongolija]]s, [[Altajs|Altaja]], [[Tjurku Islāma Republika Austrumturkestāna|Austrumturķestānas]], Rietumturķestānas ([[Vidusāzija]]s), kā arī [[Krima]]s un [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāza]] teritorijas. 542. gadā Ķīnas avotos pirmo reizi parādās etnonīms "tjurki".

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Oskars Lēviss of Menārs
|          vārds_orig = ''Oskar Engelhard von Löwis of Menar''
|              attēls = Oskar von Löwis.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1838
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Pantene]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1899
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 6
|             m_vieta = [[Taurenes pagasts|Bānūžu muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = zooloģija, ornitoloģija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = grāmata "Ievērojamākie Baltijas putni" (1893.)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
'''Lipmans''' (''Lippmann'') var būt:
* [[Albērs Lipmans]] — tenisists;
* [[Jakobs Lipmans]] (1874—1939) — mikrobiologs un augsnes speciālists;
* [[Kirovs Lipmans]] (1940) — uzņēmējs, [[Latvijas Hokeja federācija]]s prezidents;
* [[Gabriels Lipmans]] (1845—1921) — fiziķis un izgudrotājs.

sentences:
{{Citas nozīmes|mūzikas klubu|Četri balti krekli|Četri balti krekli}}
Literāri muzikālais klubs '''"Četri balti krekli"''' ir latviešu mūzikas klubs Rīgā, Vecpilsētas ielā 12. Klubs dibināts 2000.gada 15.martā. Klubā tiek atskaņota tikai Latvijā radīta mūzika, uzstājas Latvijas mūziķu apvienības.

sentences: '''Atakamas Lielā milimetru ierinda'''<ref>[http://letonika.lv/groups/default.aspx?r=1&q=milimetru%20ierinda&id=932357&g=1 Letonika.lv ieraksts]</ref> (''Atacama Large Millimeter/submillimeter Array'', ALMA) ir starptautisks astronomisks projekts — milimetru un submilimetru diapazona [[radioteleskops|radioteleskopi]], kas apvienoti vienotā [[radiointerferometrs|radiointerferometrā]]. ALMA atrodas [[Atakamas tuksnesis|Atakamas tuksnesī]] [[Čīle]]s ziemeļos. Tā kā atrašanās sausos apstākļos lielā augstumā ir absolūti nepieciešama darbībai milimetru viļņu diapazonā, teleskopu ierinda ir izveidota uz Čahnantora plato 5000 metru augstumā virs jūras līmeņa netālu no Jano de Čahnantoras observatorijas (''Llano de Chajnantor Observatory'') un APEX (''Atacama Pathfinder Experiment'') teleskopa. Ir cerība, ka ALMA, kura sastāv no 66 radioteleskopiem 12 m (39 pēdu) un 7 m (23 pēdu) diametrā, kas uztver milimetru un submilimetru viļņu garumā, sniegs ieskatu [[zvaigzne|zvaigžņu]] izcelsmē agrīnajā [[Visums|Visumā]], kā arī detalizētus vietējo zvaigžņu un planētu formācijas attēlus.

sentences: '''Kapetingu dinastija''' ({{val|fr|Capétiens}}) bija franku [[Monarhs|karaļu]] dinastija, kas valdīja mūsdienu [[Francija]]s teritorijā laikā no 987. līdz 1328. gadam. Plašākā nozīmē Kapetingu dinastija turpinājās Francijā arī pēc 1328. gada, jo sekojošās [[Valuā dinastija|Valuā]], [[Burboni|Burbonu]] un [[Orleānu dinastija|Orleānu]] dinastijas bija Kapetingu atzari. Mūsdienās dinastijas pēcnācēji ir [[Spānija]]s karalis [[Huans Karloss I]] un [[Luksemburga]]s lielhercogs [[Anrī (Luksemburgas lielhercogs)|Anrī]].

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Greitsmokimauntinsu nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = Fall at Oconaluftee Overlook.JPG
| photo_caption =
| map = ASV
| pushpin_relief = Usa edcp relief location map.png
| map_caption =
| location = [[Ziemeļkarolīna]] un [[Tenesī]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| nearest_city = [[Čerokī]] un [[Getlinburga]]
| lat_d = 35 | lat_m = 41 | lat_s = 0 | lat_NS = N
| long_d = 83 | long_m = 32 | long_s = 0 | long_EW = W
| region = US
| coords_ref =
| area = 211 415 ha
| visitation_num = 9 354 695
| visitation_year = 2013
| visitation_ref =
| governing_body =
| embedded1 = {{designation list | embed=yes
  | designation1 = WHS
  | designation1_date = 1983 <small>(7. sesija)</small>
  | designation1_type = Dabas
  | designation1_criteria = VII, VIII, IX, X
  | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/259 259]
  | designation1_free1name = Valsts
  | designation1_free1value = {{USA}}
  | designation1_free2name = Reģions
  | designation1_free2value = Ziemeļamerika
  }}
}}
'''Greitsmokimauntinsu nacionālais parks''' ({{val|en|Great Smoky Mountains National Park}}) ir [[nacionālais parks]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas [[Tenesī]] un [[Ziemeļkarolīna]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šis ir apmeklētākais nacionālais parks ASV — 2013. gadā to apmeklēja vairāk nekā 9,3 miljoni cilvēku (nākamais apmeklētākais ir [[Lielais kanjons|Lielā kanjona]] nacionālais parks ar 4,5 miljoniem).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://travel.nationalgeographic.com/travel/national-parks/most-visited-parks-photos/|title=Top 10 Most Visited Parks|publisher=Nationalgeographic.com|accessdate={{dat|2014|11|12||bez}}}}</ref> Aizņem 211 415 ha lielu platību, tajā atrodas dažas no [[Apalaču kalni|Apalaču kalnu]] augstākajām virsotnēm. Dibināts 1934. gadā, lai saglabātu pēdējo atlikušo lielas platības dienvidu cietkoksnes mežu ASV. 1976. gadā tas tika iekļauts [[UNESCO]] Starptautiskajā biosfēras rezervātu sarakstā, 1983. gadā — [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Firsta Piklera parks
| alt_name        =
| photo           = Park Muzakowski2.jpg
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo_alt       =
| logo            =
| logo_width      =
| logo_caption    =
| logo_alt        =
| map             = Vācija#Polija
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 51 | latm  = 33 | lats  =  1 | latNS  = N
| longd = 14 | longm = 43 | longs = 36 | longEW = E
| type            =
| location        =
* {{POL}}
* {{GER}}
| nearest_city    =
| area            = 559,9 ha
| elevation       =
| created         = 1815
| designer        =
| etymology       =
| operator        =
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          =
| awards          =
| open            =
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         =
| child           =
| embedded        = {{Designation list
|embed=yes
| designation1 = WHS
| designation1_date = 2004 <small>(28. sesija)</small>
| designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1127 1127]
| designation1_criteria = ii, iv
| designation1_type = Kultūra
| designation1_free2name = Reģions
| designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Firsta Piklera parks''', arī '''Mužakovska parks''' ({{val|de|Fürst-Pückler-Park}}, arī ''Park von Muskau'', ''Muskauer Park'', {{val|pl|Park Mużakowski}}) ir lielākais un slavenākais [[angļu stila parks]] [[Vācija|Vācijā]] un [[Polija|Polijā]]. Atrodas robežupes [[Neise]]s abos krastos, Vācijā — [[Saksija|Saksijā]] un Polijā — [[Lubušas vojevodiste|Lubušas vojevodistē]].

sentences: '''Lietiņa''' ({{val|en|The Gadget}}) bija pirmā [[plutonijs|plutonija]] [[atombumba]], kas sprāga [[Ņūmeksika|Ņūmeksikā]] ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), {{dat|1945|07|16}} [[Trinitijas tests|Trinitijas testa]] laikā. Tās [[sprādziens|sprādziena]] [[jauda]] bija 18 000 [[tonna|tonnu]] [[trinitrotoluols|trinitrotoluola]] ekvivalenta. Garums: 2,90 metri.

sentences:
{{iw+}}
'''Divdobuma hiperboloīds''' ir visu to [[telpa]]s punktu [[kopa]], kuru koordinātas apmierina vienādojumu <math> \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} - \frac{z^2}{c^2} = -1</math>.

sentences: '''Salikts pakārtots teikums''' ir salikts [[teikums]], kurā ir tikai viena neatkarīga un vismaz viena atkarīga daļa. Neatkarīgā daļa tiek saukta par virsteikumu, savukārt atkarīgā — palīgteikumu.<ref name="Romane" />

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C8H8O
|molmasa=120,15
|blīvums=1028
|kušanas temperatūra=19-20 °C
|viršanas temperatūra=202 °C
}}
'''Acetofenons''' (fenilmetilketons, С6H5–СО–СН3) ir vienkāršākais aromātiskais [[ketoni|ketons]]. Acetofenons ir viegli kūstoši kristāli ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Augusts Sukuts
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latvietis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = meitas Nora un Aina
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Augusts Sukuts''' (1874—1919) bija latviešu revolucionārs un [[lielinieki|lielinieku]] partijas vadošs darbinieks. [[LSPR]] Valsts kontroles komisārs (1919).

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Abies lasiocarpa|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Pinophyta|nodalījums_lv=Kailsēkļi|klase=Pinopsida|klase_lv=Skujkoku klase|rinda=Pinales|rinda_lv=Priežu rinda|dzimta=Pinaceae|dzimta_lv=Priežu dzimta|ģints=Abies|ģints_lv=Baltegles|suga=Abies lasiocarpa|suga_lv=Piealpu baltegle|attēls=Abies lasiocarpa 26008.JPG|attēls2=}}
'''Piealpu baltegle''' jeb '''subalpīnā baltegle''' ({{val|la|Abies lasiocarpa}}) ir [[priežu dzimta]]s suga.

sentences:
]]
'''Amonija sāļi''' ir tādi [[sāļi]], kas satur [[amonija jons|amonija jonu]]. Tā kā amonija jona izmērs ir tuvs [[kālijs|kālija]] jona izmēram, amonija sāļu īpašības ir līdzīgas kālija sāļu īpašībām.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 371. lpp.</ref> Gandrīz visi amonija sāļi labi šķīst ūdenī, disociējot [[jons|jonos]]. Atšķirībā no kālija sāļiem, amonija sāļu šķīdumiem mēdz būt skāba reakcija. Amonija sāļi, izņemot tos, kam ir krāsaini anjoni, ir bezkrāsainas vielas.

sentences: '''Mikoloģija''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''μύκης (mikēs)'' — 'sēne' un ''λογία (logíā)'' — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta [[sēnes]], to [[sistemātika|sistemātiku]], [[taksonomija|taksonomiju]], fizioloģiju, [[ekoloģija|ekoloģiju]], bioloģiju un [[bioķīmija|bioķīmiju]]. Jēdzienu "mikoloģija" 18. gs. izveidoja Kristians Hedriks Pērsons (''Christian Hendrik Persoon''). Sēņu pētniekus sauc par mikologiem.

sentences:
{{noformējums}}
{{atsauces+}}
'''Mikrodators''' ir mazs, salīdzinoši lēts [[dators]], kura [[centrālais procesors]] (CPU) ir [[mikroprocesors]]. Tas ietver mikroprocesoru, atmiņu un minimālu ieejas / izejas (I / O) shēmu, kas uzstādīta uz vienas iespiedshēmas plates (PCB). Popularitāti ieguva 70. un 80. gados, parādoties aizvien jaudīgākiem mikroprocesoriem. Šo datoru, lieldatoru un minidatoru, priekšgājēji bija salīdzinoši daudz lielāki un dārgāki (lai gan patiešām mūsdienu lieldatori, piemēram, IBM System z mašīnās kā CPU izmanto vienu vai vairākus pielāgotos mikroprocesorus). Daudzi mikrodatori (ja tie ir aprīkoti ar tastatūru un ekrānu [[Ievade/izvade|ievadei un izvadei]]) ir arī [[personālie datori]] (vispārīgā nozīmē).

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Pāvils
|      dzimšanas datums = ap [[5. gads|5]]. gadu
|          nāves datums = ap [[67. gads|67]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                  godā =
|                attēls = St. Paul, by El Greco.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = [[El Greko]] glezna, kurā attēlots Svētais Pāvils
|       dzimšanas vieta = [[Tarsa|Tarsā]] (tagad {{TUR}})
|           nāves vieta = iespējams [[Roma|Romā]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = [[zobens]]
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences: '''8. jūlijs''' ir gada 189. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (190. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 176 dienas.

sentences: '''16. oktobris''' ir gada 289. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (290. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 76 dienas.

sentences: '''Starptautiskā dzimtās valodas diena''' ir [[1999. gads|1999]]. gada novembrī [[UNESCO]] izveidota [[dzimtā valoda|dzimtās valodas]] piemiņas diena, kuru katru gadu atzīmē [[21. februāris|21. februārī]]. Tas izveidošanas mērķis ir veicināt [[valoda|valodu]] un [[kultūra|kultūru]] daudzveidību un daudzvalodību, jo aptuveni puse<ref name="puse"/> no valodām ir apdraudētas, un vairums no tām stāv uz izmiršanas sliekšņa.

sentences: '''2. jūlijs''' ir gada 183. diena (184. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 182 dienas.

sentences: '''Avia BH-25''' ir [[Čehoslovākija|čehoslovāku]] pasažieru [[lidmašīna]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Stopotājs
| operators =
| attēls = The Hitch-Hiker (1953 poster).jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', trilleris
| režisors = [[Aida Lupino]]
| producents = Koljērs Jangs
| scenārijs = * Aida Lupino
* Koljērs Jangs
| aktieri = * [[Edmonds O'Braiens]]
* [[Frenks Lavdžojs]]
* [[Viljams Talmans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Hitch-Hiker''
| studija = * ''The Filmakers Inc.''
* ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1953|3|20}}
| ilgums = 71 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Stopotājs"''' ({{Val|en|The Hitch-Hiker}}) ir 1953. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' trillera filma, kuras režisore ir [[Aida Lupino]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edmonds O'Braiens]], [[Frenks Lavdžojs]] un [[Viljams Talmans]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Nikolass Niklbijs
| attēls = NicklebyPoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Nicholas Nickleby''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Daglass Makgrets]]
| producents = * [[Džons Hārts]]
* [[Džefrijs Šārps]]
* [[Saimons Čanings Viljamss]]
| scenārija autors = Daglass Makgrets
| galvenajās lomās = * [[Anna Hetaveja]]
* [[Čārlijs Hanems]]
* [[Neitans Leins]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Timotijs Spols]]
* [[Džeimijs Bells]]
* [[Alans Kamings]]
* [[Kristofers Plamers]]
| mūzika = [[Reičela Portmane]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Hart-Sharp Entertainment]]''
* ''[[Potboiler Productions]]''
* ''[[United Artists]]''
| izplatītājs = ''[[MGM Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2002|12|27|ASV|2003|6|27|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nicholas-nickleby-2002-0|title=Nicholas Nickleby|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nicholasnickleby.htm|title=Nicholas Nickleby (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Nikolass Niklbijs"''' ({{val|en|Nicholas Nickleby}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Daglass Makgrets]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Čārlijs Hanems]], [[Neitans Leins]], [[Džims Brodbents]], [[Timotijs Spols]], [[Džeimijs Bells]], [[Alans Kamings]] un [[Kristofers Plamers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|12|27||bez}} ASV.

sentences: '''Brāļu draudze''' jeb '''hernhūtieši''' ({{val|la|Unitas Fratrum}}, {{val|de|Herrnhuter Brüdergemeine}}, ''Erneuerte Brüder-Unität'', {{val|en|Moravian Church}}) ir uz [[piētisms|piētisma]] pamatiem balstīts kristīgā [[protestantisms|protestantisma]] novirziens, kas deva spēcīgu impulsu arī latviešu garīgajai un politiskajai attīstībai jeb pirmajai tautiskajai atmodai.

sentences: '''Nabassaite''' ir sievietes [[orgāns]], kas savieno augli ar [[placenta|placentu]]. Nabas saite ieiet auglī pa nabas gredzenu. Iznēsātam cilvēka auglim nabas saites garums ir ap 50 centimetriem, bet diametrs ap 1 līdz 1,5 centimetriem. Nabassaiti galvenokārt veido irdenie [[saistaudi]], tajā ir viena [[vēna]] un divas [[artērija]]s. Pa nabas saiti no mātes organisma saņem skābekli un barības vielas, kā arī izvada ogļskābo gāzi un vielmaiņas galaproduktus. Pēc bērna piedzimšanas nabas saiti pārgriež un nosien.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lielvārdes pagasts
| karte             = Lielvārdes pagasts location Latvia.png
| karte2            = Lielvārdes pagasts map.png
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Lielvārde
| mērs              = Dzintars Žvīgurs
| platība           = 53,5
| iedzīvotāji       = 1051<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1051 / 53.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Lielvārdes pagasts''' ir viena no [[Ogres novads|Ogres novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar  [[Lielvārde]]s pilsētu kā arī [[Lēdmanes pagasts|Lēdmanes]], [[Jumpravas pagasts|Jumpravas]], [[Birzgales pagasts|Birzgales]] un [[Rembates pagasts|Rembates]] pagastiem.

sentences: '''Okeanogrāfija''' (no "okeāns" un [[grieķu valoda|grieķu]] ''γράφειν'' — 'rakstīt'), arī '''okeanoloģija''', ir daļa no [[Zemes zinātnes|Zemes zinātnēm]], kas pēta [[okeāns|okeānus]] un [[jūra]]s. Okeanogrāfi nodarbojas ar daudzveidīgu tēmu klāstu sākot no [[plātņu tektonika]]s un [[okeāna straume|okeāna straumēm]] līdz jūras [[organisms|organismu]] izpētei. Okeanogrāfam savos [[pētījums|pētījumos]] ir jāapvieno [[bioloģija]]s, [[fizika]]s, [[ģeoloģija]]s, [[ķīmija]]s un [[meteoroloģija]]s zinātņu atziņas.

sentences:
{{Valodas infokaste
 | name          = Cvanu valoda
 | nativename    = ''SeTswana''
 | states        = {{BOT}}
{{ZAF}}
{{ZIM}}
{{NAM}}
 | region        = [[Dienvidāfrika (reģions)|Dienvidāfrika]]
 | speakers      =
 | familycolor   = Nigēras-Kongo
 | fam1          = [[Nigēras-Kongo valodas]]
 | fam2          = [[Atlantijas-Kongo valodas]]
 | fam3          = [[Benue-Kongo valodas]]
 | fam4          = [[Bantoīdu valodas]]
 | fam5          = [[Dienvidbantoīdu valodas]]
 | fam6          = [[Bantu valodas]]
 | fam7          = [[Dienvidbantu valodas]]
 | fam8          = [[Sotu-cvanu valodas]]
 | script        = [[latīņu alfabēts]] (cvanu alfabēts)
 | nation        = {{BOT}}
{{ZAF}}
{{ZIM}}
 | agency        =
 | iso1          = tn
 | iso2          = tsn
 | iso3          = tsn
 | map           =
Cvanu valodas izplatības areāls tikai Dienvidāfrikā
}}

sentences: '''Finanšu pratība''' ir spēja izprast un efektīvi pārvaldīt [[finanses]]. Šis termins aptver plašu zināšanu klāstu, tostarp [[Budžets|budžeta]] plānošanu, [[Kapitālieguldījumi|ieguldīšanu]], izpratni par [[Kredīts|kredītiem]] un [[Pensija|pensiju]] plānošanu.

sentences: '''Augstie slāņmākoņi''' ''Altostratus'' (As) ir vienlaidu pelēkas krāsas blīvs [[mākoņi|mākoņu]] slānis, caur kuru tiek maz [[Saule]]s staru. Vietām mākoņu slānis ir tumšāks, vietām gaišāks. Praktiski nemaz nav vietu, kur nebūtu mākoņu. Saule tiem cauri nespīd, bet tās atrašanās vietu var aptuveni pateikt pēc izplūduša gaiša laukuma atrašanās vietas. Veidojas 3—5 km augstumā. Tie gandrīz vienmēr nomaina [[spalvu slāņmākoņi|spalvu slāņmākoņus]]. Visbiežāk ''Altostratus'' mākoņi veidojas, nolaižoties un kļūstot blīvākiem spalvu slāņmākoņiem. Mākoņi sastāv no maziem [[ūdens]] pilieniem, bet to virsotnes dažkārt var sastāvēt arī no [[ledus]] kristāliņiem. Šajā gadījumā ledus kristāli, krītot lejup mākoņa vidusdaļā, darbojas kā kondensācijas centri un sāk veidoties nokrišņi. Bet vidējos un dienvidu platumos nokrišņi parasti nesasniedz zemi, jo iztvaiko, krītot lejup. [[ziema|Ziemā]] no šiem mākoņiem krīt [[sniegs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Agaricus_augustus_2011_G1.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. augustus
| suga_lv =Cildenā atmatene
| binomial = Agaricus augustus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Benzoskābes struktūrformula

Benzoskābes molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C6H5COOH
| CAS numurs = 65-85-0
| molmasa = 122,12
| blīvums = 1320
| kušanas temperatūra = 395 K (122 °C)
| viršanas temperatūra = 522 K (249 °C)
| šķīdība ūdenī = 0,344 g/100 ml (25 °C)
}}
'''Benzoskābe''' (benzolkarbonskābe, C6H5COOH) pieder pie aromātiskajām [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tīrā veidā benzoskābe ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst ūdenī, bet labi — [[etanols|etanolā]]. Viens no nozīmīgākajiem benzoskābes atvasinājumiem ir [[salicilskābe]] (2-hidroksilbenzoskābe).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propāna struktūrformula, vienkāršotā struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H8
|molmasa=44,096
|blīvums=1,83
|kušanas temperatūra=85,5 K (-187,6 °C)
|viršanas temperatūra=231,1 K (-42,09 °C)
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Cantharellus cibarius - Lindsey.jpg
| att_nosaukums= Dzimtas [[tipiskā suga]] — [[parastā gailene]]<br>(''Cantharellus cibarius'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda = Cantharellales
| rinda_lv = Gaileņu rinda
| dzimta = Cantharellaceae
| dzimta_lv = Gaileņu dzimta
| kategorijas =nē
}}
'''Gaileņu dzimta''' (''Cantharellaceae'') ir [[sēnes|sēņu]] [[dzimta (bioloģija)|dzimta]], kas pieder [[gaileņu rinda]]i. Saskaņā ar ''Catalogue of Life'', 2021. gada augustā tajā ietilpa 26 ģintis,<ref name="col">[https://www.catalogueoflife.org/?taxonKey=7P2 Catalogue of Life: Cantharellaceae], skatīts 2021-08-06</ref> no kurām Latvijā atrastas, lietojot ''Catalogue of Life'' 2021. gada vasarā pieņemto klasifikāciju, sešu ģinšu pārstāves: [[adatenes]] (''Hydnum''), [[daudzvālītes]] (''Multiclavula''), [[gailenes]] (''Cantharellus''), [[vārpstenes]] (''Clavulina''), [[pataurenes]] (''Pseudocraterellus'') un [[taurenes]] (''Craterellus'').<ref name="LLSG">I.Dāniele, D.Meiere "''Lielā Latvijas sēņu grāmata''", Karšu izdevniecība Jāņa sēta, Rīgā, 2020, 330.-334. lpp.</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Staburaga pagasts
| karte             = Staburaga_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Staburaga pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Staburaga pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs2           = [[Staburags (ciems)|Staburags]]
| platība           = 58,5
| iedzīvotāji       = 450<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 450 / 58.5 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Ziemeļlanao
| official_name = ''Lanao del Norte''
| image_skyline = National Route 77.jpg
| imagesize =
| image_caption = Autoceļš Baloi municipalitātē
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Lanao del Norte in Philippines.svg
| map_caption = Ziemeļlanao province un [[Iligana]]s neatkarīgā pilsēta
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ziemeļmindanao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1959
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3354.16
| population_total = 722902
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 02 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 00 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Tuboda]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 22
| p1 = '''22 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]], [[lanaji]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-LAN
| website                  = {{URL|http://www.lanaodelnorte.gov.ph/}}
}}
'''Ziemeļlanao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Hilagang Lanao}}, {{val|en|Province of Lanao del Norte}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Amihanang Lanao}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Ziemeļmindanao]] reģionā. Administratīvi dalās 22 municipalitātēs un sīkāk 462 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Tuboda]]. Provincei dažkārt ģeogrāfiski un statistiski pieskaita [[Iligana]]s augsti urbanizēto pilsētu, kas no provinces ir administratīvi un politiski neatkarīga. Lielākā daļa provinces iedzīvotāju ir [[sebuāņi]] un [[lanaji]], bet pēc konfesionālās piederības pārsvarā [[katoļi]] (47 %) un [[musulmaņi]] (46 %).

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name          = Lielo pērtiķu projekts
| native_name   =
| image         = Great ape project Logo.png
| size          =
| caption       =
| abbreviation  = GAP
| formation     =
| focus         = [[Dzīvnieku tiesības]]
| type          =
| status        = Aktīva
| membership    =
| headquarters  = {{vieta|Brazīlija}}
| leader_title  =
| leader_name   =
| subsidiaries  =
| website       = {{URL|http://www.greatapeproject.org|www.greatapeproject.org}}
| footnotes     =
}}
'''Lielo pērtiķu projekts''' ({{val|en|Great Ape Project}}, GAP) ir starptautisks projekts, kura mērķis ir aizstāvēt lielo primātu — [[gorillas|gorillu]], [[šimpanzes|šimpanžu]], [[orangutani|orangutanu]] un [[bonobo]] — tiesības. Šie primāti ir cilvēkiem radniecīgākās sugas dzīvnieku pasaulē. Organizācijā apvienojušies primatologi, antropologi, ētikas speciālisti un visi tie, kas aizstāv [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s Pasaules deklarāciju par lielo pērtiķu pamattiesībām un aizsardzību.

sentences: '''Pārdošana''' ir [[komercija|komerciāla]] maiņas darbība, kas saistīta ar produkta nodošanu no [[pārdevējs|pārdevēja]] [[pircējs|pircējam]] pret samaksu pēc abu pušu vienošanās par [[Cena (ekonomika)|cenu]] un citiem [[Produkts|produkta]] piegādes nosacījumiem. Pārdošanas procedūra, tās sarežģītība un citi aspekti ir atkarīgi no konkrētā produkta specifiskajām īpašībām. Tā, ābolu vai vairuma citu plaša [[patēriņš|patēriņa]] preču pirkšana [[veikals|veikalā]] vai [[tirgus|tirgū]] ir salīdzinoši vienkāršs, īslaicīgs komerciāls akts. Taču, piemēram, [[elektrostacija]]s pirkšana būs komplicēts process ar daudzu pušu - [[valdība]]s, [[banka|banku]], daudzu elektrostacijas daļu un komponentu izgatavotāju, [[projektēšana|projektētāju]], [[celtniecība|celtnieku]] utt. iesaistīšanos.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                  name = ''Microsoft Office''
|                  logo =
|            screenshot =
|               caption =
|             developer = ''[[Microsoft]]''
|              released = {{dat|1990|11|19}}
|latest release version = [[Microsoft Office 2010|2010]] (14.0.6023.1000 SP1)
|   latest release date = {{dat|2011|6|28}}
|  programming language = [[C++]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |title=The Programming Languages Beacon, v10.0 |first=Vincent |last=Lextrait |month=January |year=2010 |accessdate=5 January 2010 |archiveurl=https://archive.today/20120530/http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |archivedate={{dat|2012|05|30||bez}} }}</ref>
|      operating system = ''[[Microsoft Windows]]''
|              language = Vairāk nekā 35 valodas<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = http://office.microsoft.com/en-us/suites/HA102113701033.aspx|title = The 2007 Microsoft Office suites localized versions|work = [[Microsoft Office website]]|publisher = Microsoft Corporation|accessdate = 16 May 2011|archiveurl = https://web.archive.org/web/20100522124424/http://office.microsoft.com/en-us/suites/ha102113701033.aspx|archivedate = {{dat|2010|05|22||bez}}}}</ref>
|                status = Aktīvs
|                 genre =
|               license =
|               website = {{URL|http://office.microsoft.com/lv-lv/}}
}}
'''''Microsoft Office''''' ir patentēts komerciāls lietojumprogrammu komplekts, kas tika izstrādāts ''[[Microsoft Windows]]'' un ''[[Mac OS X]]'' operētājsistēmām. Komplektu {{dat|1990|11|19||bez}} ieviesa ''[[Microsoft]]''. Pirmā ''Office'' sastāvā bija iekļauts ''[[Microsoft Word]]'', ''[[Microsoft Excel]]'' un ''[[Microsoft PowerPoint]]''. Laika gaitā programmu klāsts ir paplašinājies.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|              vārds = Džordžs Eljots
|         vārds_orig = ''George Eliot''
|             attēls = George Eliot (1865) by Frederick William Burton.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Mērija Anna Evansa 1865. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1819
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Nanītona}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1880
|          m_mēnesis = 12
|            m_diena = 22
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Čelsija}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Džordžs Eljots
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Mērija Anna Evansa''' ({{val|en|Mary Ann Evans}}; dzimusi {{dat|1819|11|22}}, mirusi {{dat|1880|12|22}}), pazīstama ar pseidonīmu '''Džordžs Eljots''' (''George Eliot''), bija angļu rakstniece, žurnāliste, tulkotāja. Viena no vadošajām [[Viktorijas laikmets|Viktorijas laikmeta]] rakstniecēm, rakstījusi [[romāns|romānus]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Beriša''' var būt:

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
| vietējais_nosaukums    = ''Francia''
| nosaukums_latv_val     = Franku Karaliste
| common_name            = Kingdom of the Franks
| kontinents             = Eirāzija
| reģions                = Rietumeiropa
| valsts                 = {{BEL}}
{{FRA}}
{{DEU}}
| laikmets               = [[viduslaiki]]
| statuss                = impērija
| valdības_veids         = monarhija

sentences: '''Rokas pirksti''' ({{val|la|Digiti manus}}) ir cilvēka plaukstas [[pirksts|pirksti]]. Cilvēkiem ir pieci pirksti. Izņemot [[īkšķis|īkšķi]], tos veido trīs kauli jeb [[falanga (anatomija)|falangas]] — [[pamata falanga]] (''Phalanx proximalis''), [[vidējā falanga]] (''Phalanx media'') un [[naga falanga]] (''Phalanx distalis''). Savukārt īkšķi veido tikai divas falangas — pamata un naga falanga. Visi pirkstu kauli ir savienoti ar [[delnas kauli]]em (''metacarpus''). Līdzīgi ir arī ar [[pēdas pirksti]]em.

sentences: '''Melanocīti''' ir pigmenta šūnas, kas galvenokārt atrodas [[āda]]s [[epiderma]]s slānī. Melanocīti ir šūnas ar daudziem izaugumiem un to [[citoplazma]] satur īpašus organoīdus - [[melanosoma]]s. Melanosomās tiek sintezēts ādas pigments - [[melanīns]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Alfreda Markovska
 |    vārds_orig = ''Alfreda Markowska''
 |        attēls = Alfreda Markowska Noncia.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = A. Markovska 2006. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1926
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = pie Stanislavovas, {{POL}} (tagad [[Ivanofrankivska]], {{UKR}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2021
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 30
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = [[Gožova Velkopolska]]
 |     pilsonība = {{POL}}
 |       tautība = [[čigāni]]ete
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Alfreda Noncija Markovska''' ({{val|pl|Alfreda Noncia Markowska}}, dzimusi {{dat|1926|5|10}}, mirusi {{dat|2021|1|30}}) bija [[Polija]]s [[Polijas čigāni|čigāniete]]. Viņa [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā izglāba apmēram piecdesmit bērnus no [[holokausts|holokausta]] un [[genocīds pret čigāniem|Porajmosa]] genocīda.

sentences: '''Mājsaimniecība''' ir viens vai vairāki cilvēki, kas dzīvo vienā mājoklī un kopīgi sedz izdevumus.<ref>Centrālā Statistikas Pārvalde [https://www.csb.gov.lv/lv/statistika/statistikas-temas/socialie-procesi/mba/tabulas/metadati-majsaimniecibu-budzets-un-paterina-izdevumi Mājsaimniecību budžets un patēriņa izdevumi]</ref> Mājsaimniecības kā analīzes pamatvienību izmanto daudzos [[socioloģija|socioloģiskos]], [[mikroekonomika|mikroekonomiskos]] un valsts pārvaldes modeļos<ref>Ranasinghe ,WC and Hemakumara, GPTS(2018), [http://rjs.ruh.ac.lk/index.php/rjs/article/view/174 Spatial modelling of the householders' perception and assessment of the potentiality to improve the urban green coverage in residential areas: A case study from Issadeen Town Matara] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180803074300/http://rjs.ruh.ac.lk/index.php/rjs/article/view/174 |date={{dat|2018|08|03||bez}} }}, Sri Lanka, Ruhuna Journal of Science,Vol 9(1);</ref> un tās spēlē svarīgu lomu ekonomikā un mantošanas likumdošanā.<ref>Arthur O'Sullivan, Steven M. Sheffrin. [https://www.savvas.com/index.cfm?locator=PSZu4y&PMDbSiteId=2781&PMDbSolutionId=6724&PMDbSubSolutionId=&PMDbCategoryId=815&PMDbSubCategoryId=24843&PMDbSubjectAreaId=&PMDbProgramId=23061 Economics: Principles in action] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161220014709/https://www.savvas.com/index.cfm?locator=PSZu4y&PMDbSiteId=2781&PMDbSolutionId=6724&PMDbSubSolutionId=&PMDbCategoryId=815&PMDbSubCategoryId=24843&PMDbSubjectAreaId=&PMDbProgramId=23061 |date={{dat|2016|12|20||bez}} }}. Upper Saddle River, New Jersey 07458 : Prentice-Hall, 2003. 29. lpp. {{ISBN|978-0-13-063085-8}}</ref>

sentences:
]]
'''Orhonas raksts''' jeb '''sentjurku rūnas''' bija rakstība, ko izmantoja [[Centrālāzija|Centrālāzijā]] no 5. gs. p.m.ē līdz 10. gs. m.ē. Pirmais zināmais [[tjurki|tjurku]] [[alfabēts]]. Nosaukts pēc pirmā atraduma Orhonas ielejā ([[Mongolija|Mongolijā]]). Dažreiz to sauc par '''tjurku rūnām''', jo zīmes ir līdzīgas [[Rūnu raksts|ģermāņu rūnu rakstam]] (dažas pat sakrīt gan vizuāli, gan fonētiski).

sentences: '''Eiropas Savienības Tiesa''' (iepriekš — '''Eiropas Kopienu tiesa''') ir viena no svarīgākajām [[Eiropas Savienība]]s institūcijām. Tā nodrošina tiesību ievērošanu saskaņā ar Līgumu, kā arī interpretē un piemēro to. Tā ir izveidota kā neatkarīga institūcija ar centrālo mītni [[Luksemburga|Luksemburgā]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Epidauras teātris
| native_name    = {{gree|Θέατρο της Επιδαύρου}}
| image          = 07Epidaurus Theater06.jpg
| image_size     =
| caption        = Epidauras teātris
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 35| lats = 46| latNS = N
| longd = 23| longm = 04| longs = 45| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Epidaura}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = teātris
| area           =
| built          = 340-330. gadi pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    = no 1879. gada
| archaeologists = Panagiotis Kabadiass
| condition      = daļēji atjaunotas drupas
| management     = Atēnu arheoloģiskā biedrība
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Epidauras teātris''' ({{val|el|Θέατρο της Επιδαύρου}}) ir labāk saglabājušais [[sengrieķu teātris]], kas darbojas arī mūsdienās, un izceļas ar izcilu akustiku un estētiku. Atrodas [[Epidaura]]s [[asklepions|asklepiona]] teritorijā netālu no [[Ligūrija (Argolīda)|Ligūrija]]s pilsētiņas.

sentences: '''Gaisa mitrums''' ir [[ūdens]] [[tvaiks|tvaiku]] daudzums [[gaiss|gaisā]]. Ūdens tvaiks ir ūdens [[gāze|gāzveida]] [[Agregātstāvoklis|stāvoklis]]. Silts gaiss spēj saturēt vairāk ūdens tvaika, tāpēc, gaisam atdziestot, mitruma var kļūt par daudz un tas izdalīsies no gaisa tai vai citā formā. Šo stāvokli ar gaisa 100% mitrumu sauc par [[rasas punkts|rasas punktu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ģeogrāfija 6. klasei|last=Biseniece|first=Anita|publisher=Apgāds Zvaigzne ABC, SIA|year=2002|isbn=9984-22-115-6|location=Rīga|pages=146}}</ref> Mitruma ietekmē rodas [[nokrišņi]], [[rasa]] vai [[migla]]. Augsts mitruma daudzums samazina ķermeņa svīšanas efektivitāti, jo [[sviedri]] grūtāk iztvaiko no [[āda]]s; līdz ar to cilvēks var pārkarst.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc tautības]].''

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Sliktie puiši uz mūžu
 | oriģinālnos = ''Bad Boys for Life''
 |      attēls = Sliktie puiši uz mūžu plakātsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Adils El Arbi un Bilals Falahs|Adils El Arbi<br />Bilals Falahs]]
 |  producents =
* [[Džerijs Brukhaimers]]
* [[Vills Smits]]
* [[Dags Belgrads]]
 |   scenārijs =
* Kriss Bremners
* [[Pīters Kreigs]]
* [[Džo Karnahans]]
 |     aktieri =
* Vills Smits
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Vanesa Hadžensa]]
* [[Aleksandrs Ludvigs]]
* [[Čārlzs Meltons]]
* [[Paola Nunjesa]]
* [[Keita del Kastiljo]]
* [[Nikijs Džems]]
* [[Džo Pantoliano]]
 |      mūzika = [[Lorns Belfs]]<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Lorne Balfe to Score 'Bad Boys for Life' |url=http://filmmusicreporter.com/2019/07/23/lorne-balfe-to-score-bad-boys-for-life/ |website=Film Music Reporter |accessdate=July 23, 2019 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190723215204/http://filmmusicreporter.com/2019/07/23/lorne-balfe-to-score-bad-boys-for-life/ |archive-date=July 23, 2019 }}</ref>
 |   operators = Robrehts Hejvaerts
 | mākslinieks =
 |     montāža =
* Dens Lebentāls
* [[Pīters Maknaltijs]]
 |     studija =
* ''[[Columbia Pictures]]''<ref name="THRreview">{{tīmekļa atsauce|url= https://www.hollywoodreporter.com/review/bad-boys-life-review-1269838 |title='Bad Boys for Life' Film Review|work=[[The Hollywood Reporter]] |author=Tom McCarthy|date=January 15, 2020|accessdate=January 18, 2020}}</ref>
* ''[[Don Simpson]]''/''Jerry Bruckheimer Films''<ref name="THRreview"/>
* ''2.0 Entertainment''<ref name="THRreview"/>
* ''[[Overbrook Entertainment]]''<ref name="THRreview"/><ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://deadline.com/2018/09/sony-overbrook-entertainment-12-oclock-boys-film-1202463691/ |title=Archived copy |access-date=May 22, 2019 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190509124227/https://deadline.com/2018/09/sony-overbrook-entertainment-12-oclock-boys-film-1202463691/ |archive-date=May 9, 2019}}</ref>
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2020|01|17|ASV|2020|01|17|Latvija}}
 |      ilgums = 124 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/bad-boys-life-film-0|title=Bad Boys for Life (15)|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=January 14, 2020|accessdate=January 15, 2020}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title= Bad Boys for Life (2020) |url= https://www.bfi.org.uk/films-tv-people/5ddbd53927c08 |website= [[British Film Institute]] |access-date= January 18, 2020 }}</ref>
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref name=BOM/>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|426,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url= https://www.boxofficemojo.com/release/rl1182631425/?ref_=bo_da_table_1 |title=Bad Boys for Life (2020) |website=[[Box Office Mojo]] |publisher=[[Internet Movie Database|IMDb]] |accessdate=October 10, 2020}}</ref>
 | iepriekšējā = "[[Sliktie puiši 2]]"
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Sliktie puiši uz mūžu"''' ({{val|en|Bad Boys for Life}}) ir 2020. gada ASV [[spriedzes filma|spriedzes]] [[komēdija]]. Filmas režisori ir [[Adils El Arbi un Bilals Falahs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]] un [[Mārtins Lorenss]]. Šī [[Sliktie puiši (filmu sērija)|filmu sērijas]] daļa ir turpinājums filmai "[[Sliktie puiši 2]]" (2003). Filmas producenti ir [[Džerijs Brukhaimers]], Smits un [[Dags Belgrads]]. Filmas sižets seko divu detektīvu Maika Lovrija (Smits) un Markusa Bērneta (Lorenss) atkalapvienošanās stāstam, kad atkal kāds sāk slepkavot cilvēkus no viņu jau kādreiz slēgtās lietas. Filmā filmējušies arī [[Vanesa Hadžensa]], [[Aleksandrs Ludvigs]], [[Čārlzs Meltons]], [[Paola Nunjesa]], [[Keita del Kastiljo]], [[Nikijs Džems]] un [[Džo Pantoliano]].

sentences:
[[File:18. Амперова сила.ogv|thumb|right|280px|Ampēra spēka demonstrējums]]
'''Ampēra spēks''' ir [[spēks]], ar kādu [[magnētiskais lauks]] iedarbojas uz [[strāva]]s vadu. Ja [[magnētiskā lauka indukcija]]s līniju virziens ir zināms, tad Ampēra spēka virzienu nosaka pēc kreisās rokas likuma. Ja kreisās rokas plaukstu novieto perpendikulāri magnētiskā lauka indukcijas līnijām tā, lai līnijas ieietu plaukstā un četri izstieptie pirksti būtu vērsti strāvas plūšanas virzienā, tad atliektais īkšķis norāda Ampēra spēka virzienu.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Diksona
| oriģinālnosaukums    = ''Диксон''
| attēls               =
| paraksts             = <!-- attēla paraksts -->
| karte                = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija#Arktika
| relief = jā
| paraksta_izvietojums = top
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=73 | latm=30| lats=50| latNS=N
| longd=80| longm=24| longs=11| longEW=E
| novietojums          = [[Diksona]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1916
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = ''Sevmeteo''
| pers_vasara          = 10<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://xn--b1afba7aopm.xn--p1ai/press/news/5515/?sphrase_id=24079 |title=29-31 июля экипаж НЭС "Михаил Сомов" отработал на ОГМС Диксон |access-date={{dat|2021|02|09||bez}} |archive-date={{dat|2021|02|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210209230108/http://xn--b1afba7aopm.xn--p1ai/press/news/5515/?sphrase_id=24079 }}</ref>
| pers_ziema           = 10
| augstums             = 47<ref>[http://climatebase.ru/station/20674 Climatebase.ru Диксон, Красноярский край, Российская Федерация #20674]</ref>
| vid_t                = −11,2
| vas_t                = 26,9
| ziem_t               = −48,1
| laika_zona           = [[UTC+7]]
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Apvienotā hidrometeoroloģiskā stacija «Ostrovdiksona»''' ({{val|ru|Объединенная гидрометеорологическая станция «Остров Диксон»}}) ir [[Krievija]]s (agrāk — [[PSRS]]) vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://xn--b1afba7aopm.xn--p1ai/company/stations.php |title=Список станций и постов Северного УГМС |access-date={{dat|2021|02|09||bez}} |archive-date={{dat|2021|02|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210226014303/http://xn--b1afba7aopm.xn--p1ai/company/stations.php }}</ref> Izvietojusies [[Diksona sala|Diksona salā]] [[Diksona]]s pilsētciemata teritorijā [[Taimira]]s pussalas ziemeļrietumos pie [[Jeņisejas līcis|Jeņisejas līča]] ieejas [[Karas jūra|Karas jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] [[Taimiras Dolganu-Ņencu rajons|Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Scarlet Macaw (Ara macao) -Coco Reef -Mexico-6-2c.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|          attēls2 = Ara macaoterritorium.jpg
|      att2_izmērs = 230px
|   att2_nosaukums = Izplatības areāls (sarkanā krāsā)
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Psittaciformes
|         kārta_lv = Papagaiļveidīgie
|           dzimta = Psittacidae
|        dzimta_lv = Papagaiļu dzimta
|            ģints = Ara
|         ģints_lv = Aras
|             suga = Ara macao
|          suga_lv = Sarkanā ara
|         binomial = Ara macao
|      kategorijas = nē
}}
'''Sarkanā ara''' (''Ara macao'') ir viens no lielākajiem papagaiļiem, to garums var sasniegt 86 centimetrus. Dzīvo [[Centrālamerika]]s un [[Dienvidamerika]]s [[lietus mežs|lietus mežos]] nelielā augstumā virs jūras līmeņa. Līdzīgi citām arām, arī sarkanā ara barību - augļus un riekstus - meklē galvenokārt galotnēs, tāpēc tuvu zemei šie papagaiļi redzami reti. Aras ir sabiedriski putni. Tās pārvietojas nelielās grupās un lidojot bieži sakliedzas skaļā, ķērcošā balsī. Izķeršanas un mežu platības samazināšanās dēļ aras kļuvušas par retumu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Asian Citrus Psyllid adult.jpg
| att_nosaukums = ''[[Diaphorina citri]]''
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hemiptera
| kārta_lv = Blaktis
| apakškārta = Sternorrhyncha
| apakškārta_lv = Augutis
| virsdzimta = Psylloidea
| virsdzimta_lv = Lapblusiņu virsdzimta
| dzimta = Psyllidae
| dzimta_lv = Lapblusiņas
| ģints = Diaphorina
| binomial = Diaphorina <small>Loew, 1880</small>
| sinonīmi =
| iedalījums    =
* ''skatīt tekstā''
| kategorijas   = nē
}}
'''''Diaphorina''''' ir [[lapblusiņu dzimta]]s ģints. Tajā ietilpst vairāk nekā 70 sugas.<ref name="Hall2008"/> Tās barojas uz [[citrusi]]em un dažiem radniecīgiem augiem. Lapblusiņa ''[[Diaphorina citri]]'' ir, iespējams, vislielākais citrusu [[kaitēklis]] pasaulē. Šī lapblusiņa (kā arī ''[[Trioza erytreae]]'') izplata baktērijas ''[[Candidatus liberibacter]]'', kas izraisa [[citrusu zaļēšanas slimība|citrusu zaļēšanas slimību]]. Šī slimība var nogalināt veselu augu.<ref name="HalbertManjunath2004"/>

sentences:
'''Bioloģija''' ir zinātņu komplekss par dzīvību visās tās izpausmēs un par dzīvās [[matērija]]s organizāciju ([[molekula|molekulārā]], [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]], [[organisms|organismu]], organismu kopu līmenī).
{{pamatraksts|bioloģija}}
{{Commonscat|Biology|Bioloģija}}

sentences: '''Voltas stabs''' bija pirmais praktiski pielietojamais elektroķīmiskais strāvas avots. To izgudroja [[Alesandro Volta]] 1800. gadā.<ref name="Adaptronika">{{grāmatas atsauce|author=Pēteris Apse-Apsītis| title= Adaptronika |date=15 Jūnijs 2015|publisher="RTU Izdevniecība"|isbn=978-9934-10-732-0|page=8}}</ref> Šī [[līdzstrāva]]s baterija sastāvēja no viena vai vairākiem [[galvaniskais elements|galvaniskajiem elementiem]], kas savukārt sastāvēja no [[cinks|cinka]] un [[sudrabs|sudraba]] diskiem, kas tika atdalīti ar sālsūdenī piesūcinātu auduma gabalu. Volta pēc eksperimentiem noteica — jo vairāk galvanisko elementu, jo lielāks elektriskais spēks (tagad tiek saukts par [[elektriskais spriegums|spriegumu]] un mērīts [[volts|voltos]], par godu Voltam) tiek atdots.

sentences: '''Cilvēkresursu pārvaldība''' ({{val|en|human resource management}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=human%20resource%20management |title= Akadēmiskā terminu datubāze — human resource management |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2019. gada 9. aprīlī}}</ref> ietver personāla politikas un sistēmas izstrādi un īstenošanu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pablo de Sarasate
|     vārds_orig = ''Pablo de Sarasate''
|         attēls = Sarasate.gif
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1844
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Pamplona]], [[Spānijas karaliste]]
([[Navarra]], {{ESP}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Biarica]], [[Francijas Trešā republika]]
([[Atlantijas Pireneji]], {{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Pierādījums no pretējā''' jeb '''netiešais pierādījums''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]] un [[loģika|loģikā]], kas pierāda kādu apgalvojumu, pieņemot to, ka tas ir nepatiess, un tādējādi nonākot pie pretrunas.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Ostas infokaste
|               name = Rīgas brīvosta
|        native_name =
|              image = Riga port operator tower.JPG
|          imagesize =
|            caption = Rīgas ostas operatoru vadības centrs
|            country =
|           location = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|            address =
| latd  = 56 | latm  =  58| lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 24 | longm =  05 | longs = 45 | longEW = E
|        pushpin_map = Rīga#Baltijas jūra
|        map_caption =
|     pushpin_relief =
|    pushpin_mapsize =
|          map_label =
|             opened =
|           operated = [[Rīgas brīvostas pārvalde]]
|              owner =
|               type =
|          sizewater = 6348 ha
|           sizeland = 1962 ha
|               size =
|             berths =
|             wharfs =
|              piers =
|          employees =
|    leadershiptitle =
|             leader =
| blankdetailstitle1 = Akvatorija
|      blankdetails1 = 4386 ha
| blankdetailstitle2 = Brīvā teritorija
|      blankdetails2 = 860 ha
| blankdetailstitle3 = Kopējais piestātņu garums
|      blankdetails3 = 18 km
| | blankdetailstitle6 =
|      blankdetails6 =
|           arrivals =
|       cargotonnage =
|    containervolume =
|         cargovalue =
|   passengertraffic =
|            revenue =
|             profit =
|   blankstatstitle1 =
|        blankstats1 =
|   blankstatstitle2 =
|        blankstats2 =
|   blankstatstitle3 =
|        blankstats3 =
|            website = {{URL|http://www.rop.lv/lv/}}
}}
'''Rīgas brīvosta''' ir lielākā [[osta]] [[Latvija|Latvijā]], [[Daugava]]s grīvā, [[Rīga]]s pilsētā, kuru pārvalda [[Rīgas Brīvostas pārvalde]]. Osta izvietojusies Daugavas abos krastos 15 km garumā, un ir atvērta kuģošanai visos gadalaikos. Kopējais ostas piestātņu garums ir 18 km; kuģa maksimālā iegrime pie piestātnes 15 metri. Brīvostas teritorijā esošo terminālu kravu pārkraušanas jauda ir 45 000 000 t gadā. Līdz 70% no Rīgas brīvostas kravu apgrozījuma ir tranzītkravas nosūtīšanai uz vai saņemšanai no [[NVS]]. Rīga ir daudzfunkcionāla osta.  Galvenās kravas ir konteineri, ogles, kokmateriāli, konteineri, naftas produkti, labības produkti, dažādi metāli un minerālmēsli.

sentences: '''Kepler-10b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 173 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Kepler-10]] 0,0168 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 20,1 stundu un tā sver tikai 4,4 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tiek klasificēta kā [[Superzeme]]. Tās rādiuss ir tikai 1,42 Rz.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Leopolds fon Buhs
|     vārds_orig = ''Leopold von Buch''
|         attēls = Leopold von buch.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1774
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = Štolpe pie Oderas, [[Brandenburgas markgrāfiste]]
([[Angerminde]]s daļa, [[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1853
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Freibergas Universitāte]], [[Halles Universitāte]], [[Getingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|upi|apdzīvotu vietu|Svitene}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Svitene
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Švitine
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Švitinys
| attēls            = Svitinys2.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Svitene pie [[Blauzdžūni]]em Lietuvā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Linkuvas seņūnija]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lielupe]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=5 | sāk_plat_s=10 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=37 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=52 | iet_gar_s=34 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LTU}}<br />{{LAT}}
| garums            = 80
| garums_latvijā    = 46
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 0,5
| kritums           = 47
| caurtece          = 0,72
| gada_notece       = 0,062
| baseins           = 419
| baseins_latvijā   = 169
| pietekas          = [[Liepars]], [[Virsīte]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Svitene''' ({{val-lt|Švitinys}})<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=90355 |title=Informācija par objektu: Svitene |accessdate={{dat|2018|03|16||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Lielupe]]s kreisā krasta pieteka [[latvija|Latvijā]] ([[Bauskas novads|Bauskas]] un [[Jelgavas novads|Jelgavas]] novados) un [[Lietuva|Lietuvā]] ([[Šauļu apriņķis|Šauļu apriņķī]]). Upe sākas kā novadgrāvis rietumos no [[Triškoņi]]em [[Linkuvas seņūnija|Linkuvas seņūnijā]]. Tek ziemeļu virzienā pa [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumu]]. Upes gultne augštecē līdz [[Svitene]]s ciemam un lejtece no autoceļa [[P49]] regulēta, iztaisnota. Vidustecē upe līkumo pa vāji izteiktu ieleju.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> 1 km garā posmā Svitene ir Latvijas un Lietuvas robežupe. Lielākās pietekas ir [[Liepars]] (43 km), [[Jodupe (upe)|Jodupe]] (kreisās), [[Virsīte]] (40 km), [[Kapupe]] (17 km; labās). Upi šķērso autoceļi [[P94]], [[P103]] (Latvijā), [[152 (autoceļš)|152]] un [[209 (autoceļš)|209]] (Lietuvā). Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir [[Pašvitine]], [[Blauzdžūni]] (Lietuvā), [[Svitene]], [[Bērstele (ciems)|Bērstele]], [[Vairogi (Viesturu pagasts)|Vairogi]], [[Jaunsvirlauka]], [[Vecsvirlauka]] (Latvijā).

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Ohaio
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Ohio River
  | attēls            = Ohio River.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Ohiorivermap.png
  | kartes_paraksts   = Ohaio upes baseins
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            =
  | baseina_valstis   = {{USA}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 1579
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | pietekas          =
}}
{{Citas nozīmes|upi|Ohaio|Ohaio}}
'''Ohaio''' ({{val|en|Ohio River}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Misisipi (upe)|Misisipi]] pieteka. Sākas, satekot [[Alegneini]] un [[Monongahila]]i.<ref name="lpe">{{LPE|7|284.—285}}</ref>

sentences:
.]]
'''Hidrovizlas''' ir [[Silikātu minerāls|silikātu]] klases [[Minerāls|minerālu]] grupa, kas no [[vizla]]s atšķiras ar lielāku saistīta [[ūdens]] daudzumu, kas viegli zūd, to uzsildot, un ar mazāku [[Katjoni|katjonu]] saturu, kas veido saites starp slāņiem.

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Denmark}}

sentences: '''Paralēlskaldnis''' ir [[heksaedrs|heksaedra]] paveids, kuram ir sešas [[skaldne]]s, kas ir pa pāriem paralēlas. Paralēlskaldni var uzskatīt arī par [[paralelograms|paralelograma]] [[prizma|prizmu]]. Izplatītākie ir taisnstūra paralēlskaldņi, kuru skaldnes ir taisnstūri, kas savstarpēji krustojoties veido taisnus [[leņķis|leņķus]]. Taisnstūra paralēlskaldnim, tāpat kā [[kubs|kubam]], ir 6 skaldnes, 12 šķautnes un 8 virsotnes.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = Silbermond
|          Attēls = Silbermond, Donauinselfest 2009f.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Silbermond 2009. gadā
|           Vieta = {{DEU}}
|           Žanrs = [[Rokmūzika|Roks]], [[alternatīvais roks]], [[poproks]]
|            Gadi = 2000—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''Silbermond''' ir [[Vācijas rokmūzika|vācu rokgrupa]]. Grupas dalībnieki ir [[Stefānija Klosa]], Andreass Novāks, Johannes Štolle un Tomass Štolle. Grupa ir izdevusi trīs studijas albumus: ''[[Verschwende Deine Zeit]]'', ''[[Laut Gedacht]]'', ''[[Nichts Passiert]]''. Visi trīs albumi ir saņēmuši kādu sertifikātu trijās vāciski runājošās valstīs: Vācijā, Austrijā un Šveicē. Grupas pazīstamākās dziesmas ir "[[Krieger des Lichts]]", "[[Das Beste]]", "[[Irgendwas bleibt]]", "[[Symphonie]]". 2009. gadā grupa saņēma [[MTV Europe Music Award]] balvu kā Vācijas labākie izpildītāji. Tāpat grupa ir saņēmusi vairākus nacionāla mēroga apbalvojumus.

sentences: '''Rēķini''' ({{val|la|calculus}}) jeb '''bezgalīgi mazo lielumu analīze''' ir [[matemātika]]s nozare, kas ir saistīta ar momentānās izmaiņas aprēķināšanu ([[diferenciālrēķini]]) un bezgala daudz mazu daļu summēšanu, lai noteiktu kādu veselumu ([[integrālrēķini]]). Abas nozares (diferenciālrēķinus un integrālrēķinus) kopā sasaista [[Ņūtona—Leibnica formula]]. Rēķinus 17. gadsimtā neatkarīgi viens no otra atklāja anglis [[Īzaks Ņūtons]] un vācietis [[Gotfrīds Leibnics]].

sentences: '''Centrbēdzes svārsts''' ir speciāli aprīkots ritošais sastāvs, kas ļauj, tam esot kustībā, pa speciāli apzīmētiem transporta infrastruktūras maršrutiem ([[sliežu ceļš]], autoceļš) izbraukt ceļa plāna līknes un ar sānsveres svārstību kompensēt nedzēsto centrbēdzes paātrinājumu, izmantojot ritošā sastāva virsbūves svara gravitācijas spēku.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzīvnieku redzes orgānu|acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Acis |
  Latin        = Oculus |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Hawk eye.jpg |
  Caption      = [[Vanagi|Vanaga]] acs|
  Image2       = Krilleyekils.jpg |
  Caption2     = [[Antarktīdas krils|Antarktīdas krila]] acs |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Upe''' ir pa Zemes virsmu plūstoša ievērojama izmēra ūdenstece, kurai ir izteikta gultne. Daļa upes tecējuma var būt pazemē. Upe var sākties no [[avots|avota]], [[ezers|ezera]], nelielu [[strauts|strautu]] grupas vai no lielāka [[mitrājs|mitrāja]]. Nelielas upes sauc par '''[[strauts|strautiem]]''' (nav stingri nošķirtas robežas starp strautiem un upēm).

sentences:
{{citas nozīmes|gāzveida apvalku ap debess ķermeņiem|atmosfēra (nozīmju atdalīšana)|atmosfēra}}
{{cita nozīme|gāzveida apvalku ap debess ķermeņiem|Zemes atmosfēru|Zemes atmosfēra}}
 aktīvo atmosfēru.]]
'''Atmosfēra''' ({{val|el|ἀτμός}}, ''atmós'' — 'tvaiks' un {{gree|σφαῖρα}}, ''sphaîra'' — 'lode') ir [[gāze|gāzveida]] apvalks, ko [[astronomisks objekts|debess ķermeņi]] savas [[gravitācija]]s dēļ notur ap sevi. Tā kā nav asu robežu starp atmosfēru un starpplanētu telpu, tad parasti par atmosfēru uzskata to gāzu, tvaiku un putekļu apvalku, kas rotē kopā ar debess ķermeni.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus:text:1999.04.0057:entry=a)tmo/s|title=Henry George Liddell, Robert Scott, A Greek-English Lexicon, ἀτμός|website=www.perseus.tufts.edu|access-date=2022-08-23}}</ref> Atmosfēras slāņa biezums dažādiem debess ķermeņiem var būt krasi atšķirīgs. Tas ir īpaši biezs [[gāzu planēta|gāzu planētām]]. Ne tikai [[planēta|planētām]], bet arī [[zvaigzne|zvaigznēm]] ir atmosfēra, kas ir to ārējais slānis, sākot ar [[fotosfēra|fotosfēru]].

sentences: '''Glikozīdi''' ir [[organiskā viela|organiskas vielas]], ko veido caur [[glikozīdiskā saite|glikozīdisko saiti]] saistījušies [[monosaharīds|monosaharīda]] vai [[oligosaharīds|oligosaharīda]] atlikumi — [[glikoni]] — un neogļhidrāta savienojumu atlikumi — [[aglikons|aglikoni]]. Glikons var būt [[glikoze]], [[galaktoze]], [[ramnoze]], [[arabinoze]], [[ksiloze]] un citi cukuri, bet aglikoni — [[terpēnu spirti]], [[fenoli|fenolu]] atvasinājumi un citi savienojumi, kuru sastāvā ir [[hidroksilgrupa]].<ref>{{Grāmatas atsauce |editor=Evita Straumīte |title=Bioloģiski aktīvās vielas pārtikas produktos |year=2012 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location=Jelgava |isbn=978-9984-4808-3-1 |page=251}}</ref>

sentences: '''Krustpils saliņa''' ir [[Daugava]]s sala [[Jēkabpils|Jēkabpilī]]. Tā atrodas starp Daugavas pamatgultni un tās sānteku [[Mazā Daugava|Mazo Daugavu]], netālu no [[Krustpils pilsētas parks|Krustpils pilsētas parka]]. Mūsdienās arī iecienīta pilsētas atpūtas vieta.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Fārābī
|    vārds_orig = {{ara|الفارابي}} (''Al-Fārābī'')
|        attēls = Al-Farabi.jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|    dz_dat_alt = ap [[872. gads|872]]. gadu
|       dz_gads =
|    dz_mēnesis =
|      dz_diena =
|      dz_vieta = Fārāba (tagad {{vieta|Kazahstāna|Otrara}}) vai [[Farjābas province]] (tagad {{AFG}})
|     m_dat_alt = laika posmā no {{dat|950|12|14|Ģ}} līdz {{dat|951|1|12|D}}
|        m_gads =
|     m_mēnesis =
|       m_diena =
|       m_vieta = [[Damaska]] (tagad {{SYR}})
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums = V
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = [[politiskā filozofija]], [[metafizika]], [[ētika]], [[loģika]]
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi = “[[Lielais traktāts par mūziku]]”, “[[Traktāts par tikumības pilsētas iedzīvotājiem]]”
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bostona
 | official_name            = ''Boston''
 | image_skyline            = Bostonstraight.jpg
 | settlement_type          = [[Lielpilsēta]]
 | nickname                 = ''Beantown'',<ref name=nick>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boston.com/travel/boston/boston_nicknames/|publisher=The Boston Globe|title=What's in a nickname?|author=Norman Dalager|accessdate=2008-06-12}}</ref> ''The Hub (of the Universe)'',1<ref name=nick/> ''The Cradle of Liberty'', ''Title Town'',<ref name=titletown>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.philly.com/dailynews/sports/20080619__Title_Town__rolling_out_big_rally_to_honor_Celtics.html|publisher=Philly.com|title='Title Town' rolling out big rally to honor Celtics|accessdate=2008-06-21}}{{Novecojusi saite}}</ref> ''The Cradle of Modern America'',<ref name=nick/> ''City on a Hill'', ''Athens of America'',<ref name=nick/> ''The Walking City''<ref name=nick/>
 | image_flag               = Us-ma-bo.png
 | image_seal               = Seal of Boston, Massachusetts.svg
 | pushpin_map              = ASV
 | pushpin_label_position   = left
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | subdivision_type1        = [[ASV štati|Štats]]
 | subdivision_name1        = [[Masačūsetsa]]
 | subdivision_type2        = [[Masačūsetsas apgabali|Apgabals]]
 | subdivision_name2        = [[Safolkas apgabals|Safolka]]
 | established_title        = Apmešanās uz dzīvi
 | established_date         = [[1630]]. gadā
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = [[1822]]. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
 | leader_name              = [[Mišela Vū]] (''Michelle Wu'')
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 232.14
 | area_land_km2            = 125.43
 | area_water_km2           = 106.73
 | area_urban_km2           = 4595
 | area_metro_km2           = 11683
 | population_as_of         = 2010. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 617594
 | population_urban         = 4032484
 | population_metro         = 4522858
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Eastern Time Zone|EST]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | area_code                = 617 / 857
 | latd = 42 |latm = 21 |lats = 28 |latNS = N
 | longd = 71 |longm = 03 |longs = 42 |longEW = W
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 43
 | website                  = [http://www.cityofboston.gov/ www.cityofboston.gov]
 | blank_name               = [[FIPS kods]]
 | blank_info               = 25-07000
 | blank1_name              = [[GNIS]] piešķirtais ID
 | blank1_info              = 0617565
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorpikrīna struktūrformula

Hlorpikrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = trihlornitrometāns,
nitrohloroforms
|           CAS numurs = 76-06-2
|      ķīmiskā formula = CCl3NO2
|              molmasa = 164,375
|              blīvums = 1651<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1086. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|  kušanas temperatūra = -69 °C
| viršanas temperatūra = 112 °C
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Hlorpikrīns''' jeb '''trihlornitrometāns''' (CCl3NO2) ir [[hlororganiskie savienojumi|hlororganiskais savienojums]], kas pieder pie hlorētajiem [[nitroalkāni]]em; to var uzskatīt par [[hloroforms|hloroformu]], kura molekulā [[ūdeņradis]] aizvietots ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]]. Hlorpikrīns ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas izraisa [[acs|acu]] asarošanu (ir spēcīgs [[lakrimators]]). Nešķīst ūdenī un nereaģē ar to, bet jaucas jebkurās attiecībās ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]]. Gaismā ar laiku kļūst dzeltenīgi zaļgans, kas izskaidrojams ar pakāpenisku sadalīšanos, veidojoties [[hlors|hloram]] un [[slāpekļa oksīdi]]em.

sentences:
{{Jāpārraksta}}
'''Izpratne''' ir [[Cilvēks|cilvēku]] garīgās darbības specifiska forma, kurā [[zināšanas]] savijas ar emocionālo pieredzi un pārliecību; saprašanas procesa gala rezultāts. Izpratne vērsta uz nozīmes, [[Jēga|jēgas]] apguvi. [[Zinātne|Zinātnē]] par kultūru izpratne attiecina galvenokārt uz izteikumu [[Valodniecība|valodisko]] saturu, bet jēgu - uz cilvēcisko darbību, rīcību, mērķi. Tādējādi izpratne attiecas gan uz valodas, [[Runa|runas]], teksta apguvi un saprašanu, gan arī uz cilvēku darbības un [[Rīcība|rīcības]] saprašanu. Vārdu nozīmes un darbības jēgas izpratne ir ļoti būtiska starppersoniskajās attiecībās, [[Saskarsme|saskarsmē]], komunikācijā. Cita cilvēku darbības ieceru un mērķu izpratne ir pamats efektīvai cilvēku kopdarbībai. Izpratne atšķiras no izziņas ar to, ka tajā noteicošais ir atsevišķais individuālais, neatkārtojamais izpausmes moments, konkrētā situācija, [[konteksts]]. Būtisks izpratnes nosacījums ir atkārtošanās: nevar izprast konkrētu cilvēku mākslas darbu vienreiz un uz visiem laikiem. Ik reizi, kad no jauna tiekamies ar vienu un to pašu cilvēku, saskaramies ar mākslas darbu, darbības, rīcības [[Stereotips|stereotipu]], ir cita situācija, cits laiks un apstākļi, tāpēc katrreiz to nepieciešams izprast no jauna. Izpratne ir laiciska, vēsturiska, sociāli nosacīta, tā nemitīgi jāpilnveido, izpratnes pilnveidošana ir būtisks nosacījums labvēlīgai garīgai situācijai ģimenē.
<ref>Ģimenes enciklopēdija 1.sējums, Valda Ritenberga, 54. lpp., {{ISBN|5899600012}}</ref>

sentences: '' - ātrākais dators pasaulē no [[1985]]. līdz [[1989]]. gadam. Tas uzdevumu atrisināšanā pielietoja paralēlo skaitļošanu.]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vilhelms Klumbergs''' ({{val|de|Wilhelm Klumberg}}, 1886-1942) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] tautsaimnieks un pedagogs.
[[Herdera institūts|Herdera institūta]] direktors (1927—1939).

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Monopsons''', ko dažkārt sauc par '''pircēja monopolu''', ir [[monopols|monopolam]] līdzīgs tirgus stāvoklis. Monopsonijā viens liels pircējs, nevis pārdevējs kontrolē lielu tirgus daļu un samazina cenas. Monopsons notiek tad, kad vienam uzņēmumam ir tirgus spēks, izmantojot ražošanas faktorus. Uzņēmums ir vienīgais vairāku pārdevēju pircējs un samazina pārdevēja produktu vai pakalpojumu cenu atkarībā no tā daudzuma, kādu tas pieprasa.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.investopedia.com/terms/m/monopsony.asp|title=Monopsony}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lepus europaeus (Causse Méjean, Lozère)-cropped.jpg
|    att_izmērs = 220px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Lagomorpha
|      kārta_lv = Zaķveidīgie
|        dzimta = Leporidae
|     dzimta_lv = Zaķu dzimta
|         ģints = Lepus
|      ģints_lv = Zaķi
|          suga = Lepus europaeus
|       suga_lv = Pelēkais zaķis
|      binomial = Lepus europaeus <small>([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1778)</small>
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
{{legend|#A52A2A|Dabīgais izplatības areāls}}
{{legend|red|Introdukcijas izplatības areāls}}
}}

sentences:
{{Interešu izglītības iestādes infokaste
|         nosaukums = Bērnu un jauniešu centrs "Daugmale"
|            attēls = BJC_"Daugmale"_ēka_Jēkabpils_ielā_19a.jpg
|        attēla_izm =
|   attēla_paraksts = BJC "Daugmale" ēka Jēkabpils ielā 19a
|              logo = BJC "Daugmale" LOGO.gif
|          logo_izm =
|     logo_paraksts =
|             karte =
| plat_d =  | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS =
| gar_d  =  | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  =
|   kartes_paraksts =
|     kartes_izmērs =
|             vieta = [[Rīga]], [[Jēkabpils iela (Rīga)|Jēkabpils iela]] 19a
|             veids =
|          dibināta = 1965. gada 16. septembrī
|        vadība_nos =
|            vadība =
|       vadība_nos2 =
|           vadība2 =
|        programmas = Sporta interešu izglītība,
tehniskā jaunrade,
kultūrizglītība,
vides interešu izglītība,
citas
|         kolektīvi =
|           pulciņi =
| kolektīvi_pulciņi =
|          pedagogi =
|          audzēkņi =
|      audzēkņu_vec = 2 - 25
|         mājaslapa = www.bjcdaugmale.lv
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
|                   name = ''Android''
|                   logo =
|             screenshot =
|                caption = Android 13 sākuma ekrāns
|          working_state = šobrīd
|           source_model = [[Brīvā programmatūra|Brīvā un atvērtā pirmkoda programmatūra]]
|               released = {{Release date and age|df=yes|2008|10|21}}
| latest_release_version = 12 "Developer Preview 2"
|    latest_release_date = {{Release date and age|2021|3|17}}
|                website = [http://www.android.com/ android.com]
|              developer = [[Open Handset Alliance]]
|                license = [[Apache License|Apache]] 2.0 and [[GNU General Public License|GPLv]]2<ref name="Licenses">{{Tīmekļa atsauce |url=http://source.android.com/license |title=Licenses |work=Android Open Source Project |publisher=[[Open Handset Alliance]] |accessdate=2008-10-22}}</ref>
|            kernel_type = [[Monolīts kodols]] ([[Linux kodols|Linux]])
|    supported_platforms = [[ARM architecture|ARM]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[x86]]
|            updatemodel =
|        package_manager =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ātrums
| attēls = Speed movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Speed''
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Jans De Bonts]]
| producents = [[Marks Gordons]]
| scenārija autors = [[Greiems Josts]]
| galvenajās lomās = * [[Sandra Buloka]]
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Džo Mortons]]
* [[Alans Raks]]
* [[Džefs Denjelss]]
| mūzika = [[Marks Mansina]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Mark Gordon Productions]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1994|6|10}}
| ilgums = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/speed-1994|title=Speed|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 20, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=speed.htm|title=Speed (1994) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 20, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|350,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Ātrums 2]]"
| imdb =
}}
'''"Ātrums"''' ({{val|en|Speed}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[asa sižeta filma|asa sižeta]] trillera filma, kura režisors ir [[Jans De Bronts]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sandra Buloka]], [[Kiānu Rīvss]], [[Deniss Hopers]], [[Džo Mortons]], [[Alans Raks]] un [[Džefs Denjelss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|6|10||bez}}. 1997. gadā filmai izdots turpinājums "[[Ātrums 2]]".

sentences: '''Neitralitāte''' ({{val|de|Neutralität}}) ir termins, ar ko [[Starptautiskās tiesības|starptautiskājās tiesībās]] apzīmē nepiedalīšanos [[Karš|karā]], bet miera laikā tas nozīmē atteikšanās un nepiedalīšanās militāri politiskos blokos, kā arī militāro arsenālu un budžeta izdevumu samazināšana.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirovīnogskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С3Н4О3
|molmasa=88,06
|blīvums=1250
|kušanas temperatūra=11,8 °C
|viršanas temperatūra=165 °C (sadalās)
}}
'''Pirovīnogskābe''' (2-oksopropānskābe, α-ketopropionskābe, acetilskudrskābe, piruvīnskābe, CH3CO−СООН) ir vienkāršākā keto[[karbonskābe]]. Pirovīnogskābe ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas jaucas ar ūdeni jebkurās attiecībās. Pirovīnogskābes sāļus un esterus sauc par '''piruvātiem''' ({{Val-el|pyr}} - uguns + {{Val-la|uva}} - vīnoga).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Berlīnes zilā kristāli
|       citi nosaukumi = dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III),
dzelzs ferocianīds, Prūsijas zilais,
Parīzes zilais, Turnbula zilais
|           CAS numurs = 14038-43-8
|      ķīmiskā formula = Fe7(CN)18
|              molmasa = 859,23
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 140 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = mazšķīstošs
|                 citi =
}}
'''Berlīnes zilais''' jeb '''dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III)''' ([Fe4[Fe(CN)6]3]) ir viens no [[cianoferāti|cianoferātu]] tipa [[kompleksie savienojumi|kompleksajiem savienojumiem]], kurš satur tikai [[dzelzs|dzelzi]] un [[cianīdi|cianīdgrupas]]. Berlīnes zilais ir tumšzili, ūdenī gandrīz nešķīstoši kristāli ar sarkanīgu atspīdumu (var iegūt arī līdzīgu kāliju saturošu savienojumu, kurš ūdenī veido [[koloīdi šķīdumu|koloīdu šķīdumu]]). Nešķīst arī atšķaidītās [[skābe|skābēs]], bet šķīst [[skābeņskābe|skābeņskābē]], rodoties tumši zilam šķīdumam (šādā veidā var izgatavot [[tinte|tinti]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 308. lpp. {{ru ikona}}</ref> Berlīnes zilais ir cilvēkam pilnīgi nekaitīgs, jo cianīdgrupas ir cieši saistītas kompleksajā cianoferāta jonā. Ļoti stipri (zem 5,5 K) atdzesējot, Berlīnes zilais kļūst par [[feromagnētiķis|feromagnētiķi]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kasmenaja
| native_name    = {{gree|Κασμέναι}}
| image          = Casmene 03.jpg
| image_size     =
| caption        = Kasmenajas tempļa pamati
| map_type       = Itālija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 4| lats = 35| latNS = N
| longd = 14| longm = 49| longs = 35| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          = 643. gads pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Pamati
| management     =
| public_access  = Piekļuve ierobežota
| notes          =
| designation    =
}}
'''Kasmenaja''' ({{val|grc|Κασμέναι}}) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Lielā Grieķija|Lielajā Grieķijā]], [[Sicīlija]]s dienvidaustrumu daļā, ap 12 km no [[Palaccolo Akreide]] pilsētas, [[Sirakūzu province|Sirakūzu provincē]], [[Itālija|Itālijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Izrakumi]] atklāja dažas pilsētas daļas, kur pašlaik piekļuve ir ierobežota. Pilsētu dibināja 643. gadā pr.Kr. [[Sirakūzas|sirakūzieši]], un tā pastāvēja, domājams, līdz 4. gadsimta pr.Kr. beigām.

sentences:
''Skatīt arī: [[:Kategorija:Kinoaktieri pēc tautības]]''
{{Commonscat|Actors by country}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''SQL injekcija''' ir datorsistēmu ielaušanās veids, kurā uzbrucējs ar klienta tiesībām mēģina piekļūt datubāzei, kas ir dotās [[tīmekļa lapa]]s vai [[lietotne]]s pamatā. Mūsdienās SQL injekcija ir vispopulārākais lietojumprogrammatūru līmeņa uzbrukuma veids. [[SQL]] Injekcijas
pamatā ir nepareizi uzrakstītas programmas vai tīmekļa lietotnes, kas lietotājam ļauj veikt datubāzes vaicājumus, kurus nav paredzējis
programmatūras vai mājaslapas izstrādātājs. Šai situācijai pamatā parasti ir nepietiekoša lietotāju ievadītās informācijas pārbaude,
kuras rezultātā netiek filtrēti SQL īpašie simboli.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 235px
|           attēls = Grasfrosch-Rana-temporaria-front.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Rana temporaria|Parastā varde}}
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|       apakšklase = Lissamphibia
|    apakšklase_lv = Kailamfībijas
|         binomial = Lissamphibia <small>([[Ernst Haeckel|Haeckel]], 1866)</small>
|      kategorijas = nē
|       iedalījums = 3 mūsdienās dzīvojošas kārtas:
*[[Astainie abinieki]] (''Caudata'')
*[[Bezastainie abinieki]] (''Anura'')
*[[Bezkājainie abinieki]] (''Gymnophiona'')
}}
'''Kailamfībijas''' (''Lissamphibia'') ir [[abinieki|abinieku klases]] (''Amphibia'') apakšklase, kas apvieno visas jaunāko laiku sugas — trīs mūsdienās dzīvojošo abinieku [[kārta]]s un vienu kārtu, kas izmira pirms 3,6 miljoniem gadu. Senākās zināmās kailamfībijas ir ''[[Triadobatrachus massinoti]]'' no [[Madagaskara]]s, kas dzīvoja pirms 250 miljoniem gadu,<ref name=evo>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.llu.lv/getfile.php?id=42229 |title=Zivju un abinieku evolūcijas koks |access-date={{dat|2013|08|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304135609/http://www.llu.lv/getfile.php?id=42229 |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> un [[Polija]]s ''[[Czatkobatrachus polonicus]]'', kas dzīvoja vienā laikā ar Madagaskaras primitīvo abinieku.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://palaeontologia.pan.pl/PP65/PP65_079-106.pdf |title=The Early Triassic stem−frog Czatkobatrachus from Poland |access-date={{dat|2013|08|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150215150508/http://palaeontologia.pan.pl/PP65/PP65_079-106.pdf |archivedate={{dat|2015|02|15||bez}} }}</ref> Šajā apakšklasē nav ietverti [[Paleozojs|paleozoja]] abinieki.<ref> Laurin, M. (2010). How Vertebrates Left the Water. Berkeley: University of California Press. {{ISBN|978-0-520-26647-6}}.</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Elytrigia juncea kz01.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Elytrigia|ģints_lv=Vārpatas|suga=Elytrigia juncea|suga_lv=Doņu vārpata|binomial=Elytrigia juncea|sinonīmi=- Elytrigia junceiformis <i>Á. et D. Löve</i>

sentences: '''Krievijas mēru sistēma''' tika lietota [[Krievijas Impērija]]s, [[Krievijas PSFR]] un [[Padomju Savienība|PSRS]] teritorijā no 1797. līdz 1925. gadam. Latvijas Republikā šīs sistēmas izmantošana pārtraukta 1924. gada 1. janvārī.

sentences: '''Banda''' ir prettiesiskas uzvedības īstenojoša indivīdu grupa, kam ir izteikta vadošā persona vai personu grupa (vadība) un iekšēja organizācija un kas ir saistāma vai kas pati ir uzņēmusies kādas teritorijas vai sabiedrības pārvaldi. Bandas dalībnieki bandā iesaistās bez noteiktiem priekšnoteikumiem, bet dažkārt tiem ir jāpierāda sava [[uzticība]] un jāveic bandas noteikti pārbaudījumi, pārsvarā saistīti ar [[vardarbība|vardarbību]] un [[zādzība|zādzībām]].

sentences: '''SGR 1806-20''' ir [[magnetārs]], [[neitronu zvaigzne]] ar spēcīgu [[magnētiskais lauks|magnētisko lauku]]. Tā atrodas 14,5 [[parseks|kiloparseku]] jeb 50 000 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka]] zvaigznāja virzienā.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Himalaji
 |attēls                 = Himalayas.jpg
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Himalaji no [[SKS|Starptautiskās kosmiskās stacijas]] borta
  |lat_dir = N |lat_deg = 28 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir = E |lon_deg = 87 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Āzija]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{IND}}
{{CHN}}
{{NEP}}
{{BHU}}
{{PAK}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              = [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentu]]
 |atdala_no              = [[Tibeta]]s
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 2500
 |platums                = 300
 |kalns                  = [[Everests]]
 |augstums               = 8848
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
 | pushpin_map         = Indija#Ķīna#Āzija
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = y
}}
'''Himalaji''' ({{val-sa|हिमालयः}}, ''Himālayaḥ'' — ‘sniegu valstība’) ir augstākā [[kalnu sistēma]] uz [[Zeme]]s. Tās augstākā virsotne [[Everests]] (8848 m virs jūras līmeņa) ir arī augstākā virsotne pasaulē. Himalaji atrodas starp [[Tibetas kalniene|Tibetas kalnieni]] ziemeļos un [[Indas-Gangas līdzenums|Indas-Gangas līdzenumu]] dienvidos [[Indija]]s, [[Ķīna]]s, [[Nepāla]]s, [[Pakistāna]]s un [[Butāna]]s teritorijā. Himalaju lokveidīgās sistēmas garums ir vairāk nekā 2500 km, platums sasniedz 300 km.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Sagillahari
| oriģinālnosaukums    = ''Сагыллах-Ары''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=73| latm=09| lats=12| latNS=N
| longd=128| longm=51| longs=16| longEW=E
| novietojums          = [[Ļena]]s upes grīvā
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1961
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 2005
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 5
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Sagillahari''' ({{val|ru|Сагыллах-Ары}}), arī '''Antipinskaja''' (''Антипинская''),<ref>[http://docs.cntd.ru/document/473506575 Об утверждении Положений об охранных зонах государственных заповедниках"Олекминский" и "Усть-Ленский"]</ref> ir slēgta [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Ļena]]s upes grīvā uz Samahbetiemetes salas pie Antipina attekas ietekas [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s Bulunas ulusā. Stacija izveidota 1961. gadā, slēgta 2005. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://method.meteorf.ru/publ/sb/sb41/radion.pdf |title=КЛИМАТИЧЕСКИЙ АНАЛИЗ ГИДРОМЕТЕОРОЛОГИЧЕСКИХ ПАРАМЕТРОВ СЕВЕРНОЙ ПОЛЯРНОЙ ОБЛАСТИ И АРКТИЧЕСКИХ МОРЕЙ РОССИИ |access-date={{dat|2021|01|15||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210121203237/http://method.meteorf.ru/publ/sb/sb41/radion.pdf }}</ref>

sentences: '''Lielās Piektdienas [[zemestrīce]]''' (arī saukta par '''Lielo [[Aļaska]]s zemestrīci''') notika 1964. gada 27. martā un bija spēcīgākā zemestrīce [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturē. Zemestrīces, kuras laikā gāja bojā 131 cilvēks, epicentrs atradās Prinča Viljama šaurumā, un tās spēks bija 9,2 balles.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laika ceļotāja sieva
| attēls                   =  The Time Traveler's Wife film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Time Traveler's Wife''
| žanrs                    = romantiska filma, zinātniskā fantastika, drāma
| režisors                 = [[Roberts Šventke]]
| producents               =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Dede Gārdnere]]
| scenārija autors         = [[Brūss Džoels Rubins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Ēriks Bana]]
* [[Rons Livingstons]]
| mūzika                   = [[Maikls Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Plan B Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|8|14|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/time-travelers-wife-2009|title=The Time Traveler's Wife|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 6, 2019|archive-date={{dat|2019|07|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190706160906/https://bbfc.co.uk/releases/time-travelers-wife-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|39 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=timetravelerswife.htm|title=The Time Traveler's Wife|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= July 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|101,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laika ceļotāja sieva"''' ({{val|en|The Time Traveler's Wife}}) ir 2009. gada romantiska zinātniskās fantastikas drāma, kas balstīta uz Odrijas Nefenegeras tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Vess Kreivens]]. Galvenās lomas atveido [[Reičela Makadamsa]], [[Ēriks Bana]] un [[Rons Livingstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|14||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Tanrek.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Mammalia
| klase_lv       = Zīdītāji
| virskārta      = Afroinsectiphilia
| virskārta_lv   = Āfrikas placentāļi
| kārta          = Afrosoricida
| kārta_lv       = Tenrekveidīgie
| dzimta         = Tenrecidae
| dzimta_lv      = Tenreku dzimta
| suga           = Tenrec ecaudatus
| suga_lv        = Parastais tenreks
| izplatība =
| kategorijas = nē
| binomial = Tenrec ecaudatus <small>([[Johann Christian Daniel vom Schreber|Schreber]]), 1778)</small>
}}
'''Parastais tenreks''' (''Tenrec ecaudatus'') ir [[tenreku dzimta]]s [[zīdītāji|zīdītājs]], vienīgais savā ģintī. Tā dabiskais areāls aptver [[Madagaskara|Madagaskaru]], ievests arī vairākās apkārtējās salās. Ārēji atgādina ko vidēju starp [[eži|ezi]] un [[ciršļu dzimta|cirsli]].

sentences: '''Liktenis''' ir pārdabisks spēks, kas uztverts kā nemainīti un noteikti pasākumi; nākotne, ko nosaka šis pārdabiskais spēks indivīdam, grupai vai cilvēku masām kopumā.<ref>Ilustrētā angļu valodas vārdnīca = Oxford Illustrated Dictionary / red. D.Strelēvica ; tulk. no angļu val. I.Bērziņa. - 2., atj. un pap. izd. - Rīga : Zvaigzne ABC, [2009]. - 1008 lpp. : il. - (DK Oxford). - Oriģ. nos.: Oxford Illustrated Dictionary. {{ISBN|9789984174464}}.</ref>

sentences: '''Indoeiropiešu pirmvaloda''' ir hipotētiski konstruēta visu [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu]] kopīgā priekštece. Ir vairākas konkurējošas hipotēzes par indoeiropiešu [[Pirmvaloda|pirmvalodas]] izcelsmi.<ref>[http://www.pnas.org/content/early/2013/05/01/1218726110.full.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130612142703/http://www.pnas.org/content/early/2013/05/01/1218726110.full.pdf|date={{dat|2013|06|12||bez}}}} Pētījums par pirmvalodu {{en ikona}}</ref> Pašreiz populārākā ir „Kurgānu hipotēze”, saskaņā ar kuru sākotnējie šīs valodas runātāji mituši [[Melnā jūra|Melnās jūras]] ziemeļu piekrastes stepēs tagadējās [[Ukraina]]s dienvidos. Alternatīvā teorija aizstāv [[Anatolijas kalniene]]s izcelsmes vietu tagadējās [[Turcija]]s vidienē.<ref name="NE">[[Aigars Kalniņš]]. "[https://enciklopedija.lv/skirklis/123067-indoeiropiešu-pirmvaloda Indoeiropiešu pirmvaloda]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 05.09.2023)</ref>

sentences:
[[File:Zubin Mehta at NCPA.jpg|thumb|Diriģents [[Zubins Meta]]]]
'''Diriģēšana''' ir lielākam [[izpildītājs|izpildītāju]] skaitam rakstītu [[skaņdarbs|skaņdarbu]] iestudēšana un tā atskaņojuma vadīšana. Diriģenti parasti ir [[orķestris|orķestriem]], [[koris|koriem]], koncertgrupām un citiem muzikālajiem ansambļiem.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Kilimandžāro
| Nosaukums2       = ''Kilimanjaro''
| Photo            = Mt. Kilimanjaro 12.2006.JPG
| Photo size       = 260px
| Augstums         = 5895 (Kibo)
| karte            = Tanzānija
| latd= 3 |latm= 04 |lats= 33 |latNS= S
| longd= 37 |longm= 21 |longs= 12 |longEW= E
| paraksta_izvietojums = left
| reljefa_karte    = jā
| Atrašanās vieta  = {{TZA}}
| Kalnu grēda      =
| Last eruption    = pirms 150–200 tūkstošiem gadu<ref name="hal.univ-brest"/>
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Jūlija Saņina
|          Attēls = OIFF 2014-07-11 172650 - Julia Sanina.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Jūlija Saņina Odesas starptautiskajā filmu festivālā 2014. gadā
|        Dz_vārds = Jūlija Holovaņa
|      Pseidonīms = Jūlija Saņina
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1990|10|11}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[Rokmūzika]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste, aktrise, blogere
|     Instrumenti = balss, ģitāra, bungas
|            Gadi = 2011—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = [[Sony BMG Music Entertainment]]
|   Darbojies_arī = [[The Hardkiss]] (2011—pašlaik)
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Jūlija Bebko''' (dzimusi '''Holovaņa'''; [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Юлія Олександрівна Бебко (Головань)'', dzimusi [[1990. gads|1990.]] gada [[11. oktobris|11. oktobrī]]), profesionāli pazīstama kā '''Jūlija Saņina''' (''Юлія Саніна''), ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]] un [[Ukraina]]s [[Alternatīvais roks|alternatīvā roka]] grupas ''[[The Hardkiss]]'' vadošā [[Solists|soliste]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Brauc ar manu auto
| operators =
| attēls = Drive My Car movie poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Rjūsuke Hamaguči]]
| producents = Teruhisa Jamamoto
| scenārijs = * Rjūsuke Hamaguči
* Takamasa Oe
| aktieri = * [[Hidetoši Nišidžima]]
* [[Toko Miura]]
* [[Reika Kirišima]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''ドライブ・マイ・カ''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Bitters End''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|7|11|[[Kannu kinofestivāls]]|2021|8|20|Japāna}}
| ilgums = 179 minūtes
| valsts = {{JAP}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14039582/|title=Drive My Car (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|29}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Brauc ar manu auto"''' ({{Val|ja|ドライブ・マイ・カ}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Japāna]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Rjūsuke Hamaguči]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hidetoši Nišidžima]], [[Toko Miura]] un [[Reika Kirišima]]. Filma ir balstīta uz [[Haruki Murakami]] 2014. gada stāstu izlases ''[[Men Without Women]]'' motīviem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-news/cannes-2021-japan-ryusuke-hamaguchi-murakami-1234978601/|title=Cannes: Japan’s Ryusuke Hamaguchi on Adapting Murakami for ‘Drive My Car’ and Vehicles as Confession Booths|last=Brzeski|first=Patrick|last2=Brzeski|first2=Patrick|website=The Hollywood Reporter|access-date=2022-10-29|date=2021-07-09|language=en-US}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētikas disciplīnas]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Fiziski vingrinājumi]]

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Navesti
| citvalsts         =
| citnosaukums      =
| citvaloda         = et
| citvaloriģin      = Navesti jõgi
|attēls=Navesti suue Jõesuus.jpg
|paraksts=Navesti pie ietekas Pernu
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Kingpin''
| operators =
| attēls = Kingpinposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = * [[Pīters Farelijs]]
* [[Bobijs Farelijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vudijs Harelsons]]
* [[Rendijs Kveids]]
* [[Vanesa Endžela]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kingpin''
| studija = * ''Motion Picture Corporation of America''
* ''Rysher Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1996|7|26}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|32,2 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Kingpin#tab=summary|title=Kingpin (1996) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|9|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Kingpin''''' ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta [[kinokomēdija]], kuras režisori ir [[Pīters Farelijs]] un [[Bobijs Farelijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vudijs Harelsons]], [[Rendijs Kveids]], [[Vanesa Endžela]] un [[Bills Marijs]].

sentences: '''Nelineārs stāstījums''' ir [[literatūra|literatūrā]], [[kino]] un citur lietots stāstījuma veids, kur notikumi nav izklāstīti secīgi vai tādā veidā, lai stāstījumā būtu redzama tieša sakarība starp notikumiem. Piemēram, paralēlas un atšķirīgas sižetu līnijas, "ieniršana" tēlu domās vai sapņos. To bieži izmanto, lai atdarinātu cilvēka atmiņu struktūru, bet nelineāru stāstījumu mēdz izmantot arī citu iemeslu dēļ.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gregors fon Bergs
|     vārds_orig = ''Gregor von Berg''
|         attēls = Berg 1 Grigory Maximobich.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = Lūnjas muiža, [[Tērbatas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1838
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Magnus Johans fon Bergs]], Eleonora Elizabete Doroteja fon Mīniha
|          brāļi = Kristiāns Vilhelms, [[Burhards Magnus fon Bergs|Burhards Magnus]],
|          māsas = Eleonora Helēna
|   dzīvesbiedrs = Hedviga Doroteja fon Siversa
|          bērni = 8 bērni
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
ziemeļdaļā]]
'''Pakledus''' ir peldošs [[jūra]]s [[ledus]], kas veidojies, sasalstot jūras ūdenim, pastāvējis ne mazāk kā divu gadu ciklus un sasniedzis vismaz {{nobr|3 m}} biezumu. Sastopams galvenokārt [[Arktika|Arktikā]] ([[Ziemeļu ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]] un [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] ziemeļdaļā) un [[Antarktika|Antarktikā]] ([[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]]). Arktikā pakledus aizņem 10 līdz 13 miljonus kvadrātkilometru, Dienvidu okeānā, atkarībā no gadalaika — 4 līdz 20 miljonus kvadrātkilometru.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
[[Interneta protokols|IP]] balstītos [[datortīkls|datortīklos]], '''virtuālā maršrutēšana un pārsūtīšana''', '''(VRF)''' ir tehnoloģija, kas ļauj vairākām maršrutēšanas tabulas instancēm, vienā maršrutētājā pastāvēt vienlaicīgi. Vienai vai vairākām loģiskām vai fiziskām saskarnēm var būt VRF, kas neizmanto kopīgus maršrutus, tā vietā, datu paketes tiek pārsūtītas tikai  starp saskarnēm tajā pašā VRF. VRF atrodas [[TCP/IP | TCP/IP]] [[tīkla slānis|tīkla slānī]], kas ir vienāda ar virtuālajā lokālā tīkla (VLAN) atrašanās vietu. Tā kā maršrutēšanas instances ir neatkarīgas, tās pašas vai dublējošās [[IP adrese|IP adreses]] var tikt izmantotas, neradot savstarpēju konfliktu. Tīkla funkcionalitāte tiek uzlabota, jo tīkla maršrutus var segmentēt, neiesaistot vairākus maršrutētājus.<ref>[https://www.cisco.com/c/en/us/td/docs/voice_ip_comm/cucme/vrf/design/guide/vrfDesignGuide.html Cisco - Virtual Route Forwarding Design Guide]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nevainojama bilde
| attēls                   = Picture perfect ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Picture Perfect''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Glens Gordons Kardons]]
| producents               =
* [[Ervīns Stovs]]
* [[Mollija Madena]]
* [[Viljams Teitlers]]
| scenārija autors         =
* [[Arlīna Sorkina]]
* [[Pols Slanskis]]
* Glens Gordons Kardons
| galvenajās lomās         =
* [[Džejs Mors]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Olimpija Dukakis]]
* [[Kevins Danns]]
* [[Kevins Beikons]]
* [[Ileana Duglasa]]
| mūzika                   = [[Kārters Barvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|8|1||bez}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pictureperfect.htm|title=Picture Perfect (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|44,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nevainojama bilde"''' ({{val|en|Picture Perfect}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Glens Gordons Kardons]]. Galvenās lomas atveido [[Džejs Mors]], [[Dženifere Anistone]], [[Olimpija Dukakis]], [[Kevins Danns]], [[Kevins Beikons]] un [[Ileana Duglasa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|8|1||bez}}.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Viktors Juščenko
| attēls = Портрет 3-го президента України Віктора Ющенка.jpeg
| mazs_att =
| apraksts = Juščenko 2008. gadā
| amats = [[Ukrainas premjerministri|Ukrainas premjerministrs]]
| term_sākums = {{dat|1999|12|22|N}}
| term_beigas = {{dat|2001|5|29|N}}
| prezidents = [[Leonīds Kučma]]
| priekštecis = [[Valērijs Pustovoitenko]]
| pēctecis = [[Anatolijs Kinahs]]
| amats2 = 3. [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidents]]
| term_sākums2 = {{dat|2005|1|23|N}}
| term_beigas2 = {{dat|2010|2|25|N}}
| premjers2 = [[Mikola Azarovs]]
[[Jūlija Timošenko]]
[[Jurijs Jeharunovs]]
[[Viktors Janukovičs]]
| priekštecis2 = [[Leonīds Kučma]]
| pēctecis2 = [[Viktors Janukovičs]]
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1954|2|23}}
| dzim_vieta = [[Horuživka]], [[Sumu apgabals]], [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
| mir_dati =
| mir_vieta =
| partija = [[PSKP]]
Tautas demokrātiskā partija
[[Mūsu Ukraina]]
| dzīvesb = Katerīna Čumačenko
| profesija =
| reliģija = Ukrainas pareizticīgo
| paraksts = Viktor Yushchenko's signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''TED''
| Logo                =
| Sauklis             = Idejas, ar kurām vērts dalīties
| Uzņēmuma_veids      = akadēmiska konference
| Dibināšanas_datums  = 1984. gads
| Sēdeklis            = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vērtība             =
| Vadība              = ''[[Sapling Foundation]]''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ted.com/pages/42 |title=Par TED: Kas mēs esam: Kam pieder TED |work=TED |publisher=TED Conferences, LLC |accessdate=2012. gada 4. augustā |language=angliski}}</ref>
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               =
| Nozare              =
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.ted.com Ted.com]
}}
'''TED''' ([[akronīms]] no [[angļu valoda|angļu]] vārdiem „''Technology, Entertainment, Design''”) ir privātas [[bezpeļņas organizācija]]s ''[[Sapling Foundation]]'' rīkota konferenču sērija ar saukli „Idejas, ar kurām vērts dalīties“ ({{val|en|Ideas worth spreading}}).

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
|tauta=''Anishinaabe'' / ᐊᓂᔑᓈᐯ
|skaits=219 000
|vieta={{USA}},
{{CAN}}
|valoda=[[anišināpu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija=[[metodisms]],
[[katolicisms]],
[[animisms]]
|grupas=
|radi=[[algonkini]]
}}
'''Anišināpi''' ([[Kanāda|Kanādā]] saukti par '''odžibviem''', [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] — par '''čipeviem'''; pašnosaukums: ''Anishinaabe'', ᐊᓂᔑᓈᐯ) ir trešā lielākā [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pirmiedzīvotāju]] tauta. Kanādā anišināpi ir trešā lielākā pirmiedzīvotāju tautība pēc [[krī]] un [[inuiti]]em, ASV — ceturtā lielākā pēc [[navahi]]em, [[čiroki]]em un [[lakoti]]em. Vēsturiski apdzīvojuši [[Lielie ezeri|Lielo ezeru]] apkārtni, bet izplatījušies arī uz rietumiem ASV un Kanādas līdzenumu apgabalos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.civilization.ca/cmc/exhibitions/tresors/ethno/etb0170e.shtml |title=First Nations Culture Areas Index |work=the Canadian Museum of Civilization}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Knudsona hipotēze''' ir teorija, ka [[Audzējs|audzēji]] rodas uzkrājoties [[Mutācija|mutācijām]] šūnas DNS.<ref>Knudson A (1971). [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 "Mutation and cancer: statistical study of retinoblastoma"]. ''[[PNAS|Proc Natl Acad Sci USA]]''. '''68''' (4): 820–823. [[Digital object identifier|doi]]:[[doi:10.1073/pnas.68.4.820|10.1073/pnas.68.4.820]]. [[PubMed Central|PMC]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 389051].[[PubMed Identifier|PMID]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/5279523 5279523].</ref> [[Retinoblastoma|Retinoblastomas]] kanceroģenēzē kļuva par galveno teorētisko pieņēmumu modelim, kā aprakstīt pārmainīta [[Iedzimtība|gēna mantošanas]] ietekmi uz gēna nesēja predispozīciju [[Vēzis (slimība)|vēzim]]. Teorija nosaka, ka šūna var iniciēt audzēju tikai tad, ja abas tās [[alēles]] ir izmainītas. Personai, kura manto vienu kopiju no mutantā retinoblastomas gēna, ir jānotiek otrai, somatiskai mutācijai vienā vai vairākos retinoblastos, lai attīstītos viena vai vairākas retinoblastomas.

sentences: '''Puritāņi''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''puritas'' — tīrība) bija [[Anglija|angļu]] [[Protestantisms|protestanti]], [[Kalvinisms|kalvinisma]] sekotāji, kas neatzina oficiālās [[Anglikāņu baznīca]]s autoritāti.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfora(V) oksīda struktūrformula
ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem

Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,
 fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P4O10
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P4O10) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P2O5, taču nosaukums ir saglabājies.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #000000
| bg_color = #FFD700
| nos = FK Smiltene/BJSS
| logo =
| pilns = Futbola klubs "Smiltene"/BJSS
| pilsēta = {{Vieta|Latvija|Smiltene}}
| dib = 2000
| dib_com = (kā FK Abuls)
| stad = [[Tepera stadions]]
| ietilp =
| prez =
| tren = {{flaga|Latvija}} [[Normunds Zvejnieks]]
| līga = [[Latvijas futbola 1. līga|1. līga]]
| sez = [[2023. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona|2023.]]
| poz = 12. vieta
| mediji = [http://www.fksmiltene.lv/ Oficiālā vietne]
| pattern_la1 =
| pattern_b1 =
| pattern_ra1 =
| leftarm1 = ed0505
| body1 = ed0505
| rightarm1 = ed0505
| shorts1 = ed0505
| socks1 = ed0505
| pattern_la2 =
| pattern_b2 =
| pattern_ra2 =
| leftarm2 = ed0505
| body2 = ed0505
| rightarm2 = ed0505
| shorts2 = 000000
| socks2 = ed0505|
}}
'''FK Smiltene/BJSS''' ir [[Latvija]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Smiltene]]s, kas pašlaik spēlē Latvijas čempionāta [[Latvijas futbola 1. līga|1. līgā]]. Klubs dibināts [[2000. gads|2000]]. gadā kā Smiltenes futbola klubs "Abuls". 2010. gadā tika mainīts nosaukums uz FK Smiltene.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.fksmiltene.lv/?page_id=150|title=Klubs|accessdate={{dat|2016|04|18||bez}}|publisher=FK Smiltene/BJSS|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160331193213/http://www.fksmiltene.lv/?page_id=150|archivedate={{dat|2016|03|31||bez}}}}</ref> Mājas spēles aizvada [[Tepera stadions|Tepera stadionā]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Kļūdu kontrole''' ({{Val-en|Error detection and correction}} jeb ''EDAC'') ir datu kļūdu atklāšanas un labošanas process ierakstīšanas un atskaņošanas vai pārraides laikā pa sakaru līnijām.

sentences: '''Asinsgrēks''' jeb '''incests''' (no {{val-la|incestus}} — 'nešķīsts') ir [[dzimumattiecības]] starp tuviem [[asinsradniecība|asinsradiniekiem]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca |edition= trešais |year= 2007 |publisher= Jumava |isbn= 978-9984-38-332-3 |page=300}}</ref>

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Delta funkciju''' (<math>\delta \ </math> funkciju) [[fizika|fizikā]] izmanto, lai raksturotu [[diskrēts|diskrētu]] [[punktveida lādiņš|punktveida lādiņu]] izvietojumu [[telpa|telpā]]. Šo [[funkcija|funkciju]] teorētiskajā fizikā pirmais sāka izmantot ievērojamais [[Anglija|angļu]] fiziķis [[Pols Adriens Moriss Diraks]], viens no [[kvantu mehānika]]s pamatlicējiem. Tādēļ delta funkciju dažreiz sauc arī par ''Diraka delta funkciju''. Tā pieder pie vispārinātajām [[funkcija|funkcijām]]; tā nav nepārtraukta un diferencējama šo jēdzienu parastajā nozīmē. Tā ir ērta, ja, piemēram, jāaprēķina [[materiāls punkts|materiālo punktu]] sistēmu raksturojošie [[integrāls lielums|integrālie lielumi]] (pilnais [[lādiņš]], [[elektriskā lauka intensitāte]] utt.).

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Etiopijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Etiopijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorīda kristālrežģis

Halīta kristāls
|       citi nosaukumi = vārāmais sāls, vārāmā sāls
|           CAS numurs = 7647-14-5
|      ķīmiskā formula = NaCl
|              molmasa = 58,4
|              blīvums = 2160
|  kušanas temperatūra = 1074 K (801 °C)
| viršanas temperatūra = 1738 K (1465 °C)
| šķīdība ūdenī        = 35,6 g/100 mL (0 °C)
35,9 g/100 mL (25 °C)
39,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}

sentences: '''Remisija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''remissio'' — 'mazināšanās, vājināšanās') ir periodiska [[slimība]]s [[Simptoms|simptomu]] vājināšanās (daļēja remisija) vai izzušana (pilnīga remisija).

sentences:
Saraksts ar '''valsts aizsargājamiem kultūras pieminekļiem Rīgā''' ir sadalīts vairākās apakšlapās:
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Vecrīgā|Vecrīga]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Centra rajonā|Centra rajons]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Kurzemes rajonā|Kurzemes rajons]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Zemgales priekšpilsētā|Zemgales priekšpilsēta]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Ziemeļu rajonā|Ziemeļu rajons]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Vidzemes priekšpilsētā|Vidzemes priekšpilsēta]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Latgales priekšpilsētā|Latgales priekšpilsēta]].

sentences: '''Viļņu fronte''' ({{Val|la|frontis}} — ‘piere’, ‘priekšpuse’) ir [[līnija]] vai [[virsma]], kur visām vides daļiņām ir vienāda [[viļņa fāze]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kentuki ceptā filma
 | oriģinālnos = ''The Kentucky Fried Movie''
 |      attēls =  Kentucky Fried Movie movie poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]], [[parodija]]
 |    režisors = [[Džons Lendiss]]
 |  producents =
* [[Kims Jorgensens]]
* [[Lerijs Kostrofs]]
* [[Roberts K. Veiss]]
 |   scenārijs =
* [[Džims Ābrahāms]]
* [[Džerijs Zakers]]
* [[Deivids Zakers]]
 |     aktieri =
* [[Bills Biksbijs]]
* [[Džordžs Leizenbijs]]
* [[Evans Kims]]
* [[Bons Sū Hans]]
* [[Donalds Saterlends]]
* [[Henrijs Gibsons]]
* [[Berijs Denens]]
* [[Agneta Ekemīra]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''KFM Films''
 | izplatītājs = ''United Film Distribution Company''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1977|08|10}}
 |      ilgums = 83 minūtes<ref name=bbfc>{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/kentucky-fried-movie-0|title=KENTUCKY FRIED MOVIE|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 12, 2019|archive-date={{dat|2017|03|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170301122604/http://bbfc.co.uk/releases/kentucky-fried-movie-0}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|600 tūkstoši}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=kentuckyfriedmovie.htm|title=The Kentucky Fried Movie|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= September 12, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name=numbers>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Kentucky-Fried-Movie-The#tab=box-office|title=The Kentucky Fried Movie|publisher=Thenumbers.com|accessdate= September 12, 2019}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Kentuki ceptā filma"''' ({{val|en|The Kentucky Fried Movie}}) ir 1977. gada ASV [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Džons Lendiss]]. Lomas tajā atveido [[Bills Biksbijs]], [[Džordžs Leizenbijs]], [[Evans Kims]], [[Bons Sū Hans]], [[Donalds Saterlends]], [[Henrijs Gibsons]], [[Berijs Denens]] un [[Agneta Ekemīra]]. Filmas pirmizrāde notika 1977. gada 10. augustā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Klūgu vīrs
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|76 701}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Wicker-Man-The-(1975)#tab=summary|title=The Wicker Man (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|3|16}}}}</ref>
| budžets = 500 tūkstoši [[Sterliņu mārciņa|£]]
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{GBR}}
| ilgums = 88 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|6}}
| izplatītājs = * ''British Lion Films''
| studija = * ''British Lion Films''
| operators = [[Harijs Veksmens]]
| oriģinālnos = ''The Wicker Man''
| mūzika = [[Pols Džovanni]]
| aktieri = * [[Edvards Vudvards]]
* [[Brita Eklanda]]
* [[Daiena Silento]]
* [[Ingrīda Pita]]
* [[Kristofers Lī]]
| scenārijs = [[Entonijs Šefers]]
| producents = [[Pīters Snells]]
| režisors = [[Robins Hārdijs]]
| žanrs = šausmu filma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = The Wicker Man (1973 film) UK poster.jpg
| imdb =
}}'''"Klūgu vīrs"''' ({{Val|en|The Wicker Man}}) ir 1973. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] šausmu filma, kuras režisors ir [[Robins Hārdijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edvards Vudvards]], [[Brita Eklanda]], [[Daiena Silento]], [[Ingrīda Pita]] un [[Kristofers Lī]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hademīts
|attēls=
|klase=Sulfātu minerāls
|ŠtruncaID=6/D.06-20
|ķīm_formula=Al(SO4)F·5(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta
|svītra=Balta
|habituss=Garozas, kristāli uz materiāla virsmas
|skaldnība=
|lūzums=Nav
|cietība=1-2
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.440 nβ = 1.460 nγ = 1.487
|pleohroisms=
|blīvums=1,94
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Augusts fon Štarks
|     vārds_orig = ''Johann August Freiherr von Starck''
|         attēls = Starck.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Johans Augusts Štarks luterāņu mācītāja tērpā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1741
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Šverīne]], [[Mēklenburgas - Šverīnes hercogiste]]
 (Tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]],{{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1816
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Darmštate]], [[Hesene]]
 (Tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 51
 | lv  = Piecdesmit viens
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC-COOH
|molmasa=90,03 (dihidrātam 126,07)
|blīvums=1900 (dihidrātam 1653)
|kušanas temperatūra=101 °C (ātri karsējot); sublimējas 157 °C temperatūrā
|viršanas temperatūra=sadalās 189,5 °C temperatūrā
}}
'''Skābeņskābe''' (etāndiskābe, HOOC−COOH) ir vienkāršākā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Tā ir viena no spēcīgākajām organiskajām skābēm. Skābeņskābes [[sāļi|sāļus]] un [[esteri|esterus]] sauc par '''[[oksalāti]]em''' (no {{val|la|oxalis}} — '[[zaķskābene]]s'). Skābeņskābe ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Veido kristālhidrātu ar divām molekulām ūdens (C2H2O4· 2H2O). Skābeņskābe ir kaitīga veselībai (lielos daudzumos), jo tā piesaista un nogulsnē [[kalcijs|kalciju]], kas var radīt [[nierakmeņi|nierakmeņus]], [[podagra|podagru]] un kalcija nepietiekamību.

sentences: '''Svante Pēbo''' ({{val|sv|Svante Pääbo}}; dzimis {{dat|1955|4|20}}) ir [[Zviedrija]]s ģenētiķis, viens no [[paleoģenētika]]s pamatlicējiem. 2022. gadā Pēbo ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā]] "par viņa atklājumiem izzudušo [[Hominīni|hominīnu]] genoma un cilvēka evolūcijas pētījumos"<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nobelprize.org/uploads/2022/10/press-medicine2022.pdf|title=The Nobel Prize in Physiology or Medicine 2022|publisher=Nobel Foundation}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dailonis Pakalns
|     vārds_orig =
|         attēls = Dailonis Pakalns.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Malienas pagasts}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2021
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 24
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[biologs]], [[Ārstniecības augi|ārstniecības augu]] speciālists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Rīgas Stradiņa universitāte|Rīgas Medicīnas institūts]]<br/>[[Tartu Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Aristofans
|     vārds_orig    = Ἀριστοφάνης
|         attēls    = Aristofanes.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =[[448. p.m.ē.|448]]./[[446. p.m.ē.|446]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    =
|      m_dat_alt    = [[386. p.m.ē.|386]]./[[380. p.m.ē.|380]]. gads p.m.ē.
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[senā komēdija]]
|slavenākie darbi   = komedija "[[Vardes]]" (Βάτραχοι, 405. gads p.m.ē.)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
'''Simetrija''' ({{val-el|συμμετρία}}, ''symmetría'' — ‘atbilstība’, ‘samērīgums’) ir īpašība,<ref name="tezaurs"/> kuras rezultātā [[ģeometrija|ģeometriskas]] figūras vai [[fizikāls ķermenis|ķermeņi]] saskan paši ar sevi, ja izpilda noteiktas pārveidošanas darbības.<ref name="ZTV"/> Visbiežāk ar jēdzienu "simetrija" saprot [[aksiālā simetrija|aksiālo simetriju]], kad figūra vai ķermenis attiecībā pret [[simetrijas ass|simetrijas asi]] veido [[spoguļattēls|spoguļattēlu]]. Izšķir vēl [[centrālā simetrija|centrālo simetriju]], kad ķermenis veido spoguļattēlu nevis pret [[taisne|taisni]], bet gan pret [[punkts|punktu]], un [[pārneses simetrija|pārneses simetriju]], kad, pārbīdot figūru vai ķermeni noteiktā virzienā, tas pilnībā sakrīt.
== Atsauces ==
{{atsauces|refs=
<ref name="tezaurs">{{tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/sv/?w=simetrija | title= Simetrija | publisher= Tezaurs.lv | accessdate= 2012-05-16 | language= latviski | archiveurl= https://web.archive.org/web/20160305101856/http://www.tezaurs.lv/sv/?w=simetrija | archivedate= 2016-03-05 }}</ref>
<ref name="ZTV">{{grāmatas atsauce | title= Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca | publisher= Norden AB | location= Rīga | year= 2001 | isbn= 9984-9383-5-2 | page= 604}}</ref>
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kuģa Ķīlis
| abbreviation = Car
| name_latin = Carina
| RA = 9
| dec = −60
| areatotal = 494
| arearank = 34. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 6
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = Kanopuss
| starmagnitude = -0,7
| neareststarname = ''I Car''
| stardistance = 52,9
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
Kuģa Ķīlis
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 20
| latmin = 90
}}

sentences: '''Kulta filma''' ir [[kinofilma]], kas ir ieguvusi specifisku un uzticīgu fanu grupu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.allmovie.com/glossary/term/cult+film%2C+movie |title=All Movie Guide glossary |access-date={{dat|2011|07|15||bez}} |archive-date={{dat|2010|04|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100407181945/http://www.allmovie.com/glossary/term/cult+film,+movie }}</ref> Bieži vien kulta filmas nav populāras, ja neskaita to nelielās [[fandoms|fanu bāzes]], taču ir bijuši izņēmumi, kas ir iecienīti plašākā auditorijas lokā (piemēram, filmas "[[Cīņas klubs (filma)|Cīņas klubs]]" un "[[Žokļi (filma)|Žokļi]]"). Daudzas kulta filmas ir šķērsojušas savu sākotnējo kulta statusu un kļuvušas par kinoklasikām (piemēram, filmas "[[Dzīvo miroņu nakts]]" un "[[Klerki]]"), taču citas tiek atzītas par "tik sliktām, ka ir labas" un netiek plaši atzītas (piemēram, filma ''[[Plan 9 from Outer Space]]''). Kulta filmas bieži kļūst par plaukstošas, apmātas un komplicētas fanu subkultūras avotu. Šī iemesla dēļ tās tiek salīdzinātas ar [[kults|kultiem]]. Ne katra filma ar uzticīgu fanu bāzi ir kulta filma. Parasti kulta filmas ir filmas, kas nav īpaši populāras, bet skatītāju loks, kas filmu ir redzējuši un kam tā patīk, izceļas ar īpašu fanātismu. Kulta filmas bieži vien ir ekscentriskas, neseko ierastajiem kino standartiem un apskata tēmas, kas netiek uzskatītas par populārām. Arī kritiķu attieksme pret daudzām kulta filmām ir divdomīga, jo filmu veidotāji bieži noraida parastos stāsta stāstīšanas veidus un tehniskos risinājumus.<ref>Cult films at [http://www.filmsite.org/cultfilms.html Film site]</ref>

sentences:
{{Ledāja infokaste
| ledājs        = Kolkas ledājs
| attēls       = Kolka Glacier 2001.jpg
| paraksts     = Kolkas ledājs 2001. gadā
| karte        =
| vietaskarte  = Ziemeļosetija#Krievijas Eiropas daļa#Krievija
| alt_karte = Relief Map of North Ossetia.png
| paraksta_izvietojums = left
| kontinents   = [[Āzija]]
| atrodas      = [[Lielais Kaukāzs]]
| vieta        = {{RUS}},
 [[Ziemeļosetija]]
| sākas        = [[Džimara]]s kalns
| ieplūst      = Genaldonas ielejā
| plat_d= 42 | plat_m= 44 | plat_s= 23| plat_NS=N
| gar_d= 44 | gar_m= 28 | gar_s= 24 | gar_EW=E
| platība      = 2,47
| garums       = 3,1
| platums      =
| kritums      = 450
| ātrums       =
| caurplūde    =
| tilpums      =
| baseins      =
| pietekas     =
| valstis      =
| salas        =
}}

sentences: '''Jambs''' ({{val|el2|iambos}}) ir [[pantmērs|pantmēra]] veids. Sākotnēji par jambu sauca pantmēru [[Sengrieķu literatūra|sengrieķu dzejā]], kurā divzilbju [[pēda (metrika)|pēdai]] pirmā [[zilbe]] bija gara, bet otrā īsa. Vēlāk šis termins tika attiecināts uz [[Sillabotoniskā vārsmošanas sistēma|sillabotonisko vārsmošanas sistēmu]], kurā tam raksturīga divzilbīga pēda ar uzsvaru uz otrās zilbes. Angļu un vācu dzejā viens no izplatītākajiem pantmēriem ir piecpēdu jambs, savukārt grieķu traģēdijās un komēdijās izplatīts trīspēdu jambs.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Nikotīnskābes, nikotīnamīda un nikotīnamīda ribozīda struktūrformulas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Larss un meitene
| attēls                   =  Lars real girl.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lars and the Real Girl''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Kreigs Gilespijs]]
| producents               =
* [[Sāra Obrija]]
* [[Džons Kamerons]]
* [[Sidnijs Kimmels]]
| scenārija autors         = [[Nensija Olivera]]
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Pols Šneiders]]
* [[Kellija Gārdnere]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
| mūzika                   = [[Deivids Torns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izplatītājs              = ''[[MGM Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|9|16|Toronto kinofestivāls|2007|10|12|ASV}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lars-and-real-girl-2007|title=Lars and the Real Girl|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2019|archive-date={{dat|2019|08|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190828163603/https://bbfc.co.uk/releases/lars-and-real-girl-2007}}</ref>
| valsts                   =
* {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=larsandtherealgirl.htm|title=Lars and the Real Girl (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|11,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Larss un meitene"''' ({{val|en|Lars and the Real Girl}}) ir 2007. gada drāma, kuras režisors ir [[Kreigs Gilespijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Goslings]], [[Emīlija Mortimera]], [[Pols Šneiders]], [[Kellija Gārdnere]] un [[Patrīcija Klārksone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|16||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Elizabete
| attēls                   = Elizabeth Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Elizabeth''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Šekars Kapurs]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Elisona Ouvena]]
| scenārija autors         = [[Maikls Hirsts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Kristofers Eklstons]]
* [[Džefrijs Rašs]]
* [[Džozefs Fainss]]
* [[Ēriks Kantona]]
* [[Ričards Atenboro]]
| mūzika                   = [[Deivids Hiršfelders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Kapurfilm]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[Le Studio Canal+]]''
| izplatītājs              = ''[[Gramercy Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|9|8|Venēcijas filmu festivāls|1998|10|23|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 123 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/elizabeth-1998|title=Elizabeth|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 23, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]30 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=elizabeth%A0.htm |title=Elizabeth (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=October 23, 2018 |archive-date={{dat|2018|12|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181216074225/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=elizabeth%A0.htm }}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]82,2 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Elizabete: Zelta laikmets]]
| imdb                     =
}}
'''"Elizabete"''' ({{val|en|Elizabeth}}) ir 1998. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Šekars Kapurs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|9|8||bez}} Venēcijas filmu festivālā. Galvenās lomas filmā atveido [[Keita Blanšeta]], [[Kristofers Eklstons]], [[Džefrijs Rašs]], [[Džozefs Fainss]], [[Ēriks Kantona]] un [[Ričards Atenboro]]. 2007. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Elizabete: Zelta laikmets]]".

sentences:
'''Diametrs''' ir lielākais [[attālums]] starp diviem kādas figūras punktiem vai arī [[nogrieznis]], kas tos savieno ar [[riņķa līnija]]s centru un ar kādu no tās punktiem. Diametrs ir arī definējams kā garākā [[Horda (matemātika)|horda]] riņķa līnijā. Diametru parasti apzīmē ar ''d'' vai ''D''. Diametra garums ir vienāds ar divkāršotu [[Rādiuss|rādiusa]] garumu.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> Parasti jēdzienu "diametrs" attiecina uz [[Riņķis|riņķi]] un riņķa līniju, taču [[Matemātika|matemātikā]] to attiecina uz dažādiem matemātiskiem objektiem, tajā skaitā uz [[grafs|grafiem]].<br />
[[Riņķa līnija]]s diametrs ir vienāds ar divkāršotu tās rādiusa garumu. Jebkurš riņķa līnijas diametrs iet caur tās centru.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name = Kalifornijas Universitāte Sandjego
|native_name = ''{{nobold|University of California, San Diego}}''
|motto = "Lai top gaisma!" (''Fiat Lux'')
|image =
|caption =
|established = 1960. gadā kā Kalifornijas Universitātes (1868) daļa
|calendar       =
|type =Publiska
|endowment = [[US $]]1,18 miljardi (2016)
|staff =
|faculty =1215 (2014)
|chancellor =
|provost =
|students =35 816 (2016)
|undergrad =28 127 (2016)
|postgrad =7 689 (2016)
|location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sandjego}}
|coor = {{Coord|32|52|51.6|N|117|14|16.8|W|region:US_type:edu|display=title,inline|name=}}
|campus =866 ha
|former_names = Kalifornijas Universitāte Lahoijā (''University of California, La Jolla'')
|colors = <ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://ucpa.ucsd.edu/images/uploads/UCSanDiego-BrandGuidelines-2016-07-06-comp.pdf |title=UC San Diego Brand Guidelines |date=2016-07-06 |accessdate=2016-07-14 |archive-date=2016-08-07 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160807053600/http://ucpa.ucsd.edu/images/uploads/UCSanDiego-BrandGuidelines-2016-07-06-comp.pdf }}</ref><br>{{color box|#182B49}} {{color box|#C69214}}
|nickname = Tritoni
|mascot =
|athletics =
|nobel_laureates = 20<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://nobel.universityofcalifornia.edu/list.html|title=University of California Nobel Laureates|publisher=University of California|accessdate=2017|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130316124306/http://nobel.universityofcalifornia.edu/list.html|archivedate={{dat|2013|03|16||bez}}}}</ref>
|affiliations =
|free_label =
|free =
|website ={{url|https://www.ucsd.edu}}
|logo =[[File:UCSD logo.png|220px]]
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 43
 | lv  = Četrdesmit trīs
}}

sentences: '''27. februāris''' ir gada 58. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 307 (308 garajā gadā) dienas.

sentences: {{Commons cat|Famous horses|Īpaši zirgi}}

sentences: '''Lielā prūšu sacelšanās''' bija lielākā un veiksmīgākā [[Senprūši|senprūšu]] cilšu sacelšanās pret [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa]] krustnešiem 13. gadsimtā. Kopumā [[Prūsijas krusta kari|Prūsijas krusta karu]] laikā notika divas lielas un vairākas mazākās senprūšu cilšu sacelšanās pret ordeņa varu.

sentences: '''22. oktobris''' ir gada 295. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (296. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 70 dienas.

sentences: '''Cēlonība''' ir attiecības starp notikumu (ierosinājumu/iemeslu) un otru notikumu (rezultātu), kur otrs notikums tiek uztverts kā secīgs turpinājums pirmajam notikumam. Cēlonība pasaules kārtībā ir nenovēršama, bet nenoteikta parādība, mijiedarbojoties [[objekts|objektiem]], [[process|procesiem]], [[īpašība|īpašībām]], [[fakts|faktiem]] un citiem stāvokļiem. Cēlonība pastāv un ir [[laiks|laika]] noteikta.

sentences: '''Programmaparatūra''' ({{val|en|firmware}}) ir īpaša datora [[programmatūra]]s klase, kas nodrošina ierīces specifiskās aparatūras zema līmeņa vadību. Programmatūra, piemēram, [[Personālais dators|personālā datora]] ''[[BIOS]]'', var saturēt ierīces pamatfunkcijas un var nodrošināt aparatūras abstrakcijas pakalpojumus augstāka līmeņa programmatūrai, piemēram, [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]]. Mazāk sarežģītās ierīcēs programmaparatūra var darboties kā pilnīga ierīces operētājsistēma, kas veic visas vadības, uzraudzības un datu apstrādes funkcijas. Tipiski tādu ierīču piemēri, kurās ir programmaparatūra, ir iegultās sistēmas (kurās darbojas [[iegultā programmatūra]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://aduk.de/services/embedded-software-firmware-development/|title=Embedded Firmware Development|website=ADUK GmbH|access-date=2023-03-20|language=en-GB}}</ref>), sadzīves un personālās lietošanas ierīces, datori un datoru [[perifērijas ierīces]].

sentences: [[Epidemioloģija|Epidemioloģijā]] '''riska faktors''' vai '''noteicošais faktors''' ir mainīgs lielums, kas saistīts ar paaugstinātu slimības vai infekcijas risku.<ref name=":0">{{grāmatas atsauce|title=Disorders of childhood : development and psychopathology|last=Parritz, Robin Hornik|others=Troy, Michael F. (Michael Francis)|isbn=9781337098113|edition=Third|location=Boston, MA|oclc=960031712|date=2017-05-24}}</ref>{{Rp|38}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ar hroma maisījumu samitrināts keramiskais filtrs.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Grafiskās programmas''' ir [[programmatūra]], kas ļauj veidot, rediģēt vai pārlūkot grafiskos failus.

sentences: '''Ķīnas—PSRS ideoloģiskās nesaskaņas''' bija ideoloģisks, ekonomisks un diplomātisks konflikts starp [[Ķīnas Tautas Republika|Ķīnas Tautas Republiku]] un [[Padomju Savienība|Padomju Savienību]], kas publiski aizsākās 1960. gadā. Dažādas nesaskaņas starp [[Ņikita Hruščovs|Ņikitu Hruščovu]] un [[Mao Dzeduns|Mao Dzedunu]] sākās [[1950. gadi|1950. gadu]] beigās, sasniedzot kulmināciju [[1969]]. gadā, kad notika militāras sadursmes pie Usūrijas upes, un turpinājās līdz pat [[1980. gadi|1980. gadu]] beigām, kad sabruka PSRS. Šis konflikts izraisīja ideoloģisku šķelšanos starptautiskajā [[komunisms|komunistu]] kustībā, un noveda pie Ķīnas un ASV attiecību atjaunošanas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propēna struktūrformula un vienkāršotā struktūrformula
|ķīmiskā formula=H2C=CHCH3
|molmasa=42,08
|blīvums=1,79
|kušanas temperatūra=88 K (-185,2 °C)
|viršanas temperatūra=225,5 K (-47,6 °C)
}}
'''Propēns''' (propilēns, H2C=CHCH3) ir otrs vienkāršākais [[alkēni|alkēns]]. Kā visiem alkēniem, pēc [[IUPAC]] nomenklatūras tā nosaukums beidzas ar ''-ēns'', bet triviālais nosaukums - ar ''-ilēns''. Tā ir bezkrāsaina, degtspējīga gāze, un to iegūst no [[nafta]]s. Propilēnu lieto par [[polipropilēns|polipropilēna]] izejvielu. Hidratējot propilēnu, iegūst [[izopropanols|izopropanolu]]. Propilēnu lieto arī dažādu savienojumu alkilēšanai, lai pievienotu izopropilgrupu.
{{Nepiesat}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Brodpīks
| Photo           = 7 15 BroadPeak.jpg
| karte                = Tibetas kalniene
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=35 |latm=48|lats=39|latNS=N
| longd=76|longm=34|longs=06|longEW=E
| Augstums        = 8051
| Relatīvais_augstums  = 1701
| Atrašanās vieta = {{flag|Pakistāna}}<br/>{{flag|Ķīna}}
| Kalnu grēda     = [[Himalaji]]
| First ascent        = {{dat|1957|6|9||bez}}
}}
'''Brodpīks''' ({{val|en|Broad Peak}} — ‘Platā smaile’, {{val|ur| بروڈ پیک}}, {{val|zh|布洛阿特峰}}) ir kalnu smaile [[Karakorums|Karakorumā]], divpadsmitais augstākais [[kalns]] pasaulē.<ref>{{PZT|127}}</ref> Izvietojies [[Gašerbrums|Gašerbruma]] masīvā uz [[Pakistāna]]s un [[Ķīna]]s robežas. Kalnam piecas virsotnes, trijas no kurām augstākas par 8000 metriem. Virsotni pirmie 1957. gada 9. jūnijā sasniedza [[Austrija|austriešu]] alpīnisti Fricis Vinterštellers, Markuss Šmuks, Kurts Dīmbergers un Hermanis Būls.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Īstie saistaudi'''  ir viens no trijiem [[Saistaudi|saistaudu]] veidiem. Pārējie ir [[šķidrie trofiskie audi]] ([[asinis]], [[Limfātiskā sistēma|limfa]]) un [[balstaudi]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Iloki
|attēls          =
|image_caption   = Iloku dejotāji Binatbatana svētkos [[Vigana|Viganā]]
|native_name     = ''Tattao nga Ilokano''
|skaits          = 8 746 169 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[iloku valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija        = [[kristietība]]
|grupas=
|radi            = citi [[filipīnieši]]
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Drakonu kalni
 |attēls                 = South Africa - Drakensberg (16261357780).jpg
 |attēla_platums         = 235px
 |paraksts               =
  |lat_dir = S |lat_deg = 29 |lat_min = 23 |lat_sec =
  |lon_dir = E |lon_deg = 29 |lon_min = 27 |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Āfrika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = [[Dienvidāfrika]], [[Lesoto]]
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                =
 |kalns                  = [[Tabana Ntlenjana]]
 |augstums               = 3482
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Filipīnās|spāņu šahistu|Luijs Ramiress de Lusena}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lusena
 | official_name            = ''Lucena''
 | settlement_type          = neatkarīga pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = New Lucena City Hall.jpg
| image2                   = Quezon Monument in Lucena City.JPG
| image3                   = St. Ferdinand Cathedral.jpg
| image4                   = Perez-Park.jpg
| image5                   = Old Manila South Road, QNHS (Lucena, Quezon; 10-09-2022).jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Lucena.gif
 | image_seal               = Lucena City Seal.svg
 | seal_size                = 70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kalabarsona]]
 | subdivision_name2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 33
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1580
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1961
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        = 1991
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 80.21
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 278924
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 13 | latm = 56 | lats =  | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 37 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4300
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 61
 | website                  = {{URL|http://lucenacity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}
'''Lusena''' ({{val|fil|Lungsod ng Lucena}}, {{val|en|City of Lucena}}) ir neatkarīga pilsēta [[Filipīnas|Filipīnu]] vidusdaļā, [[Lusona]]s salas dienvidos pie Ijamas un Dumakaas upju ietekas [[Sibujanas jūra]]s [[Tajabasas līcis|Tajabasas līcī]]. Administratīvi pieskaitīta [[Bikola]]s reģionam un teritoriāli atrodas [[Kesona]]s provinces teritorijā; pilsētā atrodas provinces administratīvās iestādes. Vairums pilsētas iedzīvotāju pieder [[tagali|tagalu]] tautai. Nozīmīgs ekonomikas, transporta, kultūras, izglītības un tūrisma centrs.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name = Rīgas Svētā Alberta baznīca
| image = Alberta baznica.jpg
| image_size =
| caption =
| map_type = Rīga
| map_size = 250
| position = right
| latd = 56
| latm = 55
| lats = 49.57
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 4
| longs = 7.11
| longEW = E
| location = {{vieta|Latvija|Rīga|Liepājas iela 38|3s=Liepājas iela (Rīga)}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year = 1903
| status = [[Rīgas arhidiecēze]]
| architect = J. Kohs
| functional_status = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership = [[prāvests]] Jānis Savickis
| website = {{URL|http://www.albertadraudze.lv}}
| architecture_style = [[baroks]]
| facade_direction = Ziemeļrietumi
| groundbreaking = 1901
| year_completed = 1919
| length = 24 m
| width = 50 m
| width_nave =
| height_max =
| materials = mūra
| embedded = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Sv.Alberta katoļu baznīca
|      numurs = 8096
|       grupa = Vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}
}}

sentences:
un [[Cēsis]]), 2. Landmaršala teritorija ([[Sigulda]] un [[Aizkraukle]]), 3. [[Vīlande]]s komtureja, 4.[[Tallina]]s komtureja, 5. Jerves fogteja, 6. [[Kuldīga]]s komtureja, 7. [[Alūksne]]s komtureja, 8. [[Pērnava]]s komtureja, 9. Māsilinas (''Maasilinna'') fogteja, 10. [[Rakvere]]s fogteja, 11. [[Narva]]s fogteja, 12. Vasknarvas fogteja, 13. Tolses (''Toolse'') fogteja, 14. Kursi komtureja, 15. [[Bauska]]s fogteja, 16. [[Rēzekne]]s fogteja, 17. [[Daugavpils]] komtureja, 18. [[Sēlpils fogteja]], 19. [[Dobele]]s komtureja, 20. [[Kandava]]s fogteja, 21. [[Grobiņa]]s fogteja, 22. [[Ventspils]] komtureja]]
'''Kuldīgas komturi''' (vācu: ''Komtur von Goldingen'') bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] [[Kuldīgas pils]] pārvaldnieki un savu Kurzemes vasaļu karavadoņi (komturs - "komandieris") ordeņa karagājienos pret [[žemaiši]]em, [[lietuvieši]]em, [[zemgaļi]]em, [[Rīga]]s pilsētu, [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapu]] un [[krievi]]em. Ziņas par pirmajiem Kuldīgas komturiem ir ļoti epizodiskas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Realitātes deja
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|558,636}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr3375452677/|title=
The Dance of Reality |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|27}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| valsts = * {{CHI}}
* {{FRA}}
| ilgums = 133 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2013|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| izplatītājs = ''[[Pathé]]''
| studija = * ''Caméra One''
* ''Le Soleil Films''
| operators =
| oriģinālnos = ''La danza de la realidad''
| mūzika = Adans Hodorovskis
| aktieri = * [[Brontiss Hodorovskis]]
* [[Adans Hodorovskis]]
* Heremiass Erskovitss
* Pamela Floresa
* Kristobals Hodorovskis
* Alehandro Hodorovskis
| scenārijs = Alehandro Hodorovskis
| producents = * Alehandro Hodorovskis
* [[Mišels Sedū]]
| režisors = [[Alehandro Hodorovskis]]
| žanrs = fantāzija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = TheDanceofReality.jpg
| imdb =
}}'''"Realitātes deja"''' ({{Val|es|La danza de la realidad}}) ir 2013. gada [[Čīle]]s un [[Francija]]s fantāzijas un drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Alehandro Hodorovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brontiss Hodorovskis]], [[Pamela Floresa]] un [[Heremaiss Erskovitss]]. "Realitātes deja" ir pirmā Hodorovska filma 23 gadu laikā.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2014/03/16/magazine/the-psychomagical-realism-of-alejandro-jodorowsky.html|title=The Psychomagical Realism of Alejandro Jodorowsky|work=The New York Times|access-date=2022-05-27|date=2014-03-14|last=Benson|first=Eric|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Hercbergs''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Chelidonium majus bgiu.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Chelidonium majus|Lielā strutene}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Ranunculales
| rinda_lv = Gundegu rinda
| dzimta = Papaveraceae
| dzimta_lv = Magoņu dzimta
| ģints = Chelidonium
| ģints_lv = Strutenes
| binomial = Chelidonium
}}'''Strutenes''' ({{val|la|Chelidonium}}) ir neliela augu ģints [[Magoņu dzimta|magoņu dzimtā]]. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir [[Ziemeļāfrika|Āfrikas ziemeļos]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:31637-1|title=Chelidonium L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-14|language=en}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada jūlijā,}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Miša Maiskis
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Mischa Maisky 2.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1948|1|10}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = [[čellists]]
|     Instrumenti = [[čells]]
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Miša Maiskis''' (dzimis kā ''Mihails Maiskis'' {{dat|1948|1|10}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]] [[čells|čellists]], kas dzīvo [[Beļģija|Beļģijā]].
Muzicējis ar vairākiem pasaulē slaveniem orķestriem, arī ar [[Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris|Latvijas Nacionālo simfonisko orķestri]].

sentences:
{{Infokaste futbolists
| playername = Miralems Pjaničs
| image = 20150331 2025 AUT BIH 2130 Miralem Pjanić.jpg
| fullname =
| dateofbirth = {{dzimšanas datums un vecums|1990|4|2}}
| cityofbirth = {{vieta|Dienvidslāvija|Tuzla|td=Bosnija un Hercegovina}}
| height = 180
| currentclub = {{flaga|AAE}} [[Sharjah FC|Sharjah]]
| clubnumber = 10
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| youthyears1 = 1997-2004
| youthclubs1 = {{flaga|Luksemburga}} Schifflange 95
| youthyears2 = 2004-2007
| youthclubs2 = {{flaga|Francija}} [[FC Metz]]
| years1 = 2008-2011
| clubs1 = {{flaga|Francija}} [[FC Metz]]
| caps1 = 32
| goals1 = 4
| years2 = 2005–2006
| clubs2 = {{flaga|Francija}} [[Lionas "Olympique"]]
| caps2 = 90
| goals2 = 10
| years3 = 2011–2016
| clubs3 = {{flaga|Itālija}} [[AS Roma]]
| caps3 = 159
| goals3 = 27
| years4 = 2016–2020
| clubs4 = {{flaga|Itālija}} [[Turīnas "Juventus"]]
| caps4 = 122
| goals4 = 15
| nationalyears1 = 2006
| nationalteam1 = {{flaga|Luksemburga}} Luksemburga U17
| nationalcaps1 = 4
| nationalgoals1 = 5
| nationalyears2 = 2006-2007
| nationalteam2 = {{flaga|Luksemburga}} Luksemburga U19
| nationalcaps2 = 3
| nationalgoals2 = 1
| nationalyears3 = 2008-
| nationalteam3 = {{fb|BIH}}
| nationalcaps3 = 114
| nationalgoals3 = 18
| pcupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| ntupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| name =
| caption = Pjaničs 2015. gadā
| birth_date =
| birth_place =
| caps5 = 19
| clubs5 = {{flaga|Spānija}} [[FC Barcelona]]
| goals5 = 0
| years5 = 2020–2022
| clubs6 = {{īre}} {{flaga|Turcija}} [[Beşiktaş]]
| years6 = 2021–2022
| caps6 = 20
| goals6 = 0
| clubs7 = {{flaga|AAE}} [[Sharjah FC|Sharjah]]
| years7 = 2022–
| caps7 = 29
| goals7 = 4
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Kahokija
 |        alt_name =
 |     native_name = ''Cahokia''
 |   iucn_category =
 |           photo = Monks Mound in July.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Mūku uzkalns
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = ASV#Ilinoisa
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 38 |  latm = 39 |  lats = 14 |  latNS = N
 | longd = 90 | longm =  3 | longs = 52 | longEW = W
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Sentklēra apgabals}}
 |    nearest_city = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Kolinsvila}}
 |            area = 890 ha
 |     established =
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, iv
|        designation1_date = 1982 <small>(6. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/198 198]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{USA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|             designation2 = NRHP
|     designation2_offname =
|        designation2_type = Arhitektūra
|    designation2_criteria =
|        designation2_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
|           delisted2_date =
|      designation2_partof =
|      designation2_number = 66000899
}}
}}
'''Kahokijas uzkalnu štata vēsturiskā vieta''' ({{val|en|Cahokia Mounds State Historic Site}}) ir arheoloģisko izrakumu vieta [[Ilinoisa|Ilinoisā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šī ir lielākā pirmskolumba laika apdzīvotā vieta, kas atrodas uz ziemeļiem no [[Meksika]]s. Atrodas [[Kolinsvila]]s pilsētas robežās štata dienvidu daļā.

sentences:
testamenta]]
'''Testaments''' ({{val|la|testamentum}} — ‘vēlmju publikācija’), arī '''novēlējums''' vai '''pēdējā griba''', ir noteiktā formā rakstīts un oficiāli apliecināts [[dokuments]] ar kādas personas norādījumiem par šīs [[īpašums|personas mantas]] izlietošanu pēc [[nāve]]s, kā un kam pēc nāves pienākas [[mantojums]]. Testamenta rakstītāju sauc par testatoru. Testamentus dala publiskajos un privātajos testamentos. Publiskie testamenti ir oficiāli saskaņoti, tos taisa pie [[notārs|notāra]] vai [[bāriņtiesa|bāriņtiesā]], savukārt privātie testamenti ir testatora pašrocīgi rakstīts un parakstīts dokuments.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = ''Basshunter''
|Attēls           = Basshunter, 20 april 2008 in Halmstad.jpg
|Att_izm          = 220px
|Apraksts         =
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Jūnass Ēriks Altbergs (''Jonas Erik Altberg'')
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1984|12|22}}
|Vieta            = {{vieta|Zviedrija|Halmstade}}
|Miris            =
|Vieta_mr         =
|Instrumenti      = vokāls
|Žanrs            = [[eirodeju mūzika]], [[transs]], [[elektroniskā deju mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[dziedāšana|dziedātājs]], [[mūzikas producents]], [[diskžokejs|dīdžejs]]
|Gadi             = 1998–pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Extensive Music]]'', ''[[Warner Music Sweden]]'', ''[[Ultra Records]]'', ''[[Broma 16]]'', ''[[Warner Music Japan]]'', ''[[3 Beat Records]]'', ''[[Dance Nation]]'', ''Warner Music Germany'', ''Alex Music''
|Mlapa            = {{URL|http://basshunter.se}}
|Dzimums          = V
|paraksts         = Basshunter signature 1.png
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Rozenkrancs
|     vārds_orig = ''Carl Wilhelm Rosenkrantz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Liepāja|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], [[inženieris]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Berlīnes Humboltu universitāte|Berlīnes universitāte]], [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte|Pēterburgas universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Kārlis Rozenkrancs''' ({{val|de|Carl Wilhelm Rosenkrantz}}; dzimis {{dat|1876|6|13|}} [[Liepāja|Liepājā]]; miris [[1942]]. gadā [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Krievija]]s šahists un inženieris.<ref>{{ŠE|337}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisko elementu|sengrieķu dievu|Hēlijs (mitoloģija)}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 2
|             1. čaula = 2
|              simbols = He
|             atommasa = 4,002602
|   valences elektroni = 1s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Hēlija atoma shematiska uzbūve un ar hēliju pildītas lampas
|  oksidēšanas pakāpes = 0
|  elektronegativitāte = 3,89{{Nepieciešama atsauce}}
|              blīvums = 0,179
|  kušanas temperatūra = 0,95 K (-272,2 °C)(pie 2,5MPa)
| viršanas temperatūra = 4,22 K (-268.93 °C)
}}

sentences:
{{Navbox
|name = Andoras premjerministri
|title = {{flaga|Andora}} [[Andora]]s valdības vadītāji (premjerministri) ([[Andoras valdības vadītāju uzskaitījums|uzskaitījums]])
|listclass = hlist
|state = {{{state<includeonly>|collapsed</includeonly>}}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Flammendes Käthchen - Kalanchoe blossfeldiana.JPG|att_nosaukums=Blosfelda kalanhoja ar rozā, pildītiem ziediem|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe blossfeldiana|suga_lv=Blosfelda kalanhoja}}
'''Blosfelda kalanhoja''' (''Kalanchoe blossfeldiana'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs krāšņo un daudzveidīgo ziedu dēļ. Nosaukta par godu vācu botāniķim Robertam Blosfeldam (''Robert Blossfeld'').

sentences: Ar jēdzienu '''literatūrzinātne''' ([[vācu valoda|vācu]] ''Literaturwissenschaft'', [[krievu valoda|krievu]] ''литературоведение'') [[Latvija|Latvijā]], [[Vācija|Vācijā]], [[Krievija|Krievijā]], [[Polija|Polijā]] un vairākās citās [[Eiropa]]s valstīs saprot humanitāru [[zinātne|zinātni]], kas no dažādiem aspektiem pēta [[literatūra|literatūru]].

sentences: '''Okeāna dibens''' (arī '''jūras dibens''') ir [[okeāns|okeāna]] vai [[jūra]]s apakšējā daļa. Okeāna dibens nav mazāk daudzveidīgs kā [[sauszeme]]. Arī jūras dibenā, tāpat kā uz sauszemes, atrodas [[kalnu grēda]]s, [[aiza]]s un [[ieleja]]s. Jūras dibens tiek iedalīts vairākās daļās. Šīs daļas ir [[kontinentālais šelfs]], [[kontinentālā nogāze|nogāze]], [[kontinentālā pakāje|pakāje]], [[okeāna gultne]], [[okeāna vidusgrēda]]s un [[dziļvaga]]s.

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Jaunannas pagasts}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Baltazars fon Kampenhauzens''' ({{val-de|Balthasar von Campenhausen}}; {{dat|1745|11|28|N}}, [[Ungurmuiža (muiža)|Ungurmuiža]] — {{dat|1800|06|12|N}}, [[Muhu sala]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] politiķis, [[Vidzemes guberņa]]s civilgubernators. [[Krievijas Impērija]]s [[Slepenpadomnieks (Krievijas Impērija)|slepenpadomnieks]], senators un goda aizbildnis.

sentences: '''Višegrādas''' pirmais '''kongress''' bija [[1335. gads|1335. gada]] apmēram mēnesi ilga karaļu sanāksme [[Ungārijas Karaliste|Ungārijas]] tolaik nozīmīgajā pilsētā [[Višegrāda|Višegrādā]], kurā [[Bohēmijas karaliste|Čehijas (Bohēmijas)]] karalis [[Jans Luksemburgs]], [[Ungārijas Karaliste|Ungārijas]] karalis [[Kārols I Anžū]] un [[Polijas Karaliste (1025—1385)|Polijas]] karalis [[Kazimirs III Lielais]] izveidoja pret [[Hābsburgi]]em vērstu aliansi. Tā bija vēsturiski pirmā [[Centrāleiropa]]s valstu savienība.<ref>[https://eadaily.com/ru/news/2018/11/12/etot-den-v-istorii-1335-god-vstrecha-treh-koroley-v-vyshegrade 1335 год — встреча трех королей в Вышеграде — EADaily]</ref>

sentences: '''Ārpolitika''' ir valsts mērķi un darbības saistībā ar tās attiecībām ar citām valstīm, savienībām un citām politiskām struktūrām, neatkarīgi no tā, vai tās ir divpusējas vai daudzpusējas. ''[[Encyclopædia Britannica]]'' norāda, ka valsts ārpolitiku var ietekmēt iekšējie apsvērumi, citu valstu politika, vai plāni.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/foreign-policy|title=Foreign policy {{!}} Definition, Objectives, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-04-12|language=en}}</ref>

sentences:
galvaskauss]]
 galvaskauss]]
 galvaskauss]]
'''Galvaskauss''' ({{val|la|cranium}}) ir [[kauli|kaulu]] veidojums, kas ir sastopams [[cilvēki]]em un daudziem [[dzīvnieki]]em. Tas aizsargā galvā esošos [[orgāns|orgānus]].
Galvaskausā izšķir smadzeņu nodalījumu jeb [[Smadzeņu kapsula|smadzeņu kapsulu]] ({{val|la|neurocranium}}) un sejas jeb [[Viscerālais nodalījums|viscerālo nodalījumu]] ({{val|la|splanchnocranium}}).
Smadzeņu nodalījumu veido pakauša, ķīļa, deniņu, sieta, paura, paurstarpas un pieres kauli. Pakauša, ķīļa un sieta kauli ir nepāra, bet deniņu, paura, paurstarpas un pieres kauli ir pāra.

sentences: '''Šķiedrveidīgie spalvmākoņi''' ({{val|la|Cirrus fibratus}}, ''Ci fib'') ir garas, baltas, dažreiz gandrīz taisnas, diegiem līdzīgas [[spalvmākoņi|spalvmākoņu]] līnijas, kuras var būt gan paralēlas, gan haotiskas. Agrāk dēvēti par ''Cirrus filosus (Ci fil)''. Parasti tie sastāv no ledus kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem ūdens pilieniem. Atšķiras ar to, ka tie ir gari un neaizsedz visas debesis. Biežāk šķiedrveidīgie spalvmākoņi ir vērojami labos [[laikapstākļi|laikapstākļos]], kā arī pirms siltās frontes tuvošanās. To augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos — 17—18 km. Arktiskajos platumos šie mākoņi ļoti zemās [[temperatūra|temperatūrās]] var izplatīties pa zemes virsu. Mākoņu biezums var ļoti atšķirties — no 100 metriem līdz dažiem kilometriem. Mākoņi ir caurspīdīgi, cauri tiem viegli tiek [[Saule]]s, [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma, dažreiz cauri tiem var redzēt arī zilas debesis. Dienā tie tikpat kā nesamazina apgaismojumu, ir tikpat gaišs, cik būtu, ja mākoņu nebūtu. Nokrišņi ir mazi [[ledus]] kristāliņi, kuri var lēni krist lejup, bet vienmēr tie iztvaiko lielā augstumā, nesasniedzot zemes virsu un izveidojot vien nokrišņu joslas ([[virga|virgu]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pasludinu jūs par Čaku un Leriju
| attēls                   = Chuckandlarrymp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''I Now Pronounce You Chuck and Larry''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Deniss Dugans]]
| producents               =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
* [[Toms Šeidieks]]
* [[Maikls Bostiks]]
| scenārija autors         =
* [[Berijs Fanaro]]
* [[Aleksandrs Peins]]
* [[Džims Teilors]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Džeimss]]
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Džesika Bīla]]
* [[Vings Reimss]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Dens Akroids]]
* [[Džons Fārlijs]]
| mūzika                   = [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Happy Madison Productions]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Shady Acres Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|7|12|Juniversalsitija, Kalifornija|2007|7|20|ASV|2007|8|17|Latvija|}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-now-pronounce-you-chuck-larry-2007|title=I Now Pronounce You Chuck and Larry|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 16, 2019|archive-date={{dat|2017|03|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170312015227/http://www.bbfc.co.uk/releases/i-now-pronounce-you-chuck-larry-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|85 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chuckandlarry.htm|title=I Now Pronounce You Chuck and Larry (2007)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 16, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|186,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pasludinu jūs par Čaku un Leriju"''' ({{val|en|I Now Pronounce You Chuck and Larry}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisors ir [[Deniss Dugans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kevins Džeimss]], [[Ādams Sendlers]], [[Džesika Bīla]], [[Vings Reimss]], [[Stīvs Bušemi]], [[Dens Akroids]] un [[Džons Fārlijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|7|12||bez}} Juniversalsitijā, Kalifornijā.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name = Holivudas Slavas aleja
| native_name =
| native_name_lang =
| image = Hollywood Walk of Fame.jpg
| imagesize = 240
| caption =
| alt =
| map_type =
| map_caption =
| map_alt =
| latitude = 34.1016309
| longitude = -118.326684
| coordinates_type =
| established = 1958
| embedded =
| dissolved =
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa|Holivuda|4s=Holivuda (Losandželosa)}}
| type = Izklaides industrijas slavas zāle
| collection =
| visitors = 10 miljoni ik gadu
| director =
| president =
| curator =
| publictransit=
| network =
| website = {{URL|http://www.walkoffame.com/}}
}}
'''Holivudas Slavas aleja''' (''Hollywood Walk of Fame'') ir no vairāk nekā 2400 piecstūru zvaigznēm, kas iestrādātas 15 kvartālu garumā Holivudas bulvārī (2,1 km) un 3 kvartālu garumā ''Vine Street'' (0,7 km), sastāvoša ietve [[Holivuda (Losandželosa)|Holivudā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Zvaigznes ir pastāvīgie publiskie pieminekļi izklaides industrijā panākumus guvušiem cilvēkiem (aktieriem, mūziķiem, režisoriem, producentiem, mūzikas un teātra grupām, izdomātiem tēliem un citiem).

sentences:
{{Baitu skaits}}
'''Terabaits''' ir [[informācija]]s mērvienība, kas atbilst 1 000 000 000 000 jeb 1012 [[baits|baitiem]] jeb 1 000 000 [[megabaits|megabaitiem]] (saskaņā ar [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmu). Pēc binārās aritmētikas principiem terabaits vienāds ar 240 jeb 1 099 511 627 776 baitiem (šo lielumu ieteikts dēvēt par ''tebibaitu''). Terabaitu saīsināti apzīmē ar '''TB''', tebibaitu - ar '''TiB'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumainais vilciens
| operators =
| attēls = Mystery Train.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, antoloģija
| režisors = [[Džims Džārmušs]]
| producents = Džims Stārks
| scenārijs = Džims Džārmušs
| aktieri = * [[Juki Kudo]]
* [[Masatoši Nagase]]
* [[Džejs Hokinss]]
* [[Sinke Lī]]
* [[Nikoleta Braski]]
* [[Elizabete Brako]]
* [[Džo Strummers]]
* [[Riks Eviless]]
* [[Stīvs Bušemi]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Mystery Train''
| studija = * ''Mystery Train Inc.''
* ''Victor Company of Japan''
* ''MTI Home Video''
| montāža =
| izplatītājs = ''Orion Classics''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|5|13|[[Kannu kinofestivāls]]|1989|11|17|ASV|1989|12|23|Japāna}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{JAP}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noslēpumainais vilciens"''' ({{Val|en|Mystery Train}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s [[antoloģija]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džims Džārmušs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Juki Kudo]], [[Masatoši Nagase]], [[Džejs Hokinss]], [[Sinke Lī]], [[Nikoleta Braski]], [[Elizabete Brako]], [[Džo Strummers]], [[Riks Eviless]] un [[Stīvs Bušemi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
]]
'''Izkliedes induktivitāte''' ir [[induktivitāte]] reālā [[Transformators|transformatorā]], kuru izraisa izkliedes [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskā plūsma]]. Izkliedes plūsma ir tā daļa viena vijuma radītās plūsmas, kas nešķērso otru vijumu. Izkliedes induktivitāte ir transformatora nepilnību raksturojošs [[Fizikāls lielums|lielums]].
{{Fizika-aizmetnis}}
[[Kategorija:Elektromagnētisms]]
[[Kategorija:Elektrotehnika]]

sentences:
{{citas nozīmes|debess sfēras joslu|zodiaks (nozīmju atdalīšana)|zodiaks}}
 (sarkano līniju), un noteiktā brīdī Saule atrodas konkrētā zvaigznājā]]
'''Zodiaks''' ({{val|el|ζωδιακός (κύκλος)}}, ''zōidiakòs'' (''kýklos'') — 'zvēriņu (rats)') ir 12 [[zvaigznājs|zvaigznāju]] kopums, kas atrodas 16° platā [[debesu sfēra]]s joslā, kuras centrs ir [[ekliptika]]<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=837}}</ref> — līnija, kas iezīmē [[Saule]]s gada laikā veikto redzamo apriņķojumu.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=179}}</ref> Ekliptika iet arī caur [[Čūsknesis|Čūskneša]] zvaigznāju, ko vēsturiski nepieskaita pie zodiaka zvaigznājiem.<ref name="EB">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.britannica.com/topic/zodiac|access-date=2022-11-07|website=[[Britannica]]}}</ref><ref name="OP1">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.encyclopedia.com/science-and-technology/astronomy-and-space-exploration/astronomy-general/zodiac|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP2">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Signs|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-signs|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP3">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Planets|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-planets|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP4">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Houses|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-houses|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref>

sentences: '''Vārtu līnijas tehnoloģija''' ir metode, ar kuras palīdzību [[futbols|futbolā]] tiek noteikts, vai bumba ir pilnībā šķērsojusi vārtu līniju, līdz ar to nosakot, vai ir jāskaita vārtu guvums, vai arī nav. Tas tiek darīts ar elektronisko ierīču palīdzību. Šīs tehnoloģijas uzdevums nav aizvietot tiesnešus futbola spēlē, bet vienīgi palīdzēt tiem lēmumu pieņemšanā.

sentences:
'''Fruktoze''' ir vienkāršs cukurs, balta, kristāliska, ļoti salda viela, cilvēka organisms izmanto viegli.
Fruktoze izplatīta augu valstī, atrodama augļos ([[tomāts|tomātos]], [[ābols|ābolos]]), visvairāk fruktozes ir bišu [[medus|medū]] (līdz 50%). Kā sastāvdaļa fruktoze ietilpst disaharīda [[saharoze]]s un dažu [[polisaharīdi|polisaharīdu]] molekulās. Iegūst saharozes [[hidrolīze]]s procesā. [[glikoze|D-glikozi]] var pārvērst par D-fruktozi, apstrādājot ar [[sārms|sārmu]] (epimerizācija). No augu valsts izolētā fruktoze pieder pie D rindas, kristāliskā veidā eksistē β-piranozes formā, H2O šķīdumos uzrāda optisko aktivitāti, novērojama [[mutarotācija]]. Fruktoze ir vissaldākā no visiem cukuriem, tā ir 1,5 reizes saldāka par saharozi un 3 reizes saldāka par glikozi. Izmanto medicīnā par vērtīgu uzturvielu. Disaharīdu sastāvā ietilpst β-furanozes veidā.

sentences: [[Rucavas pagasts|Rucavas pagasta]] „Vecķērvēs” celta dzīvojamā māja [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā]]]]

sentences:
izslēdz no baznīcas [[Heinrihs IV|Heinrihu IV]]]]
'''Ekskomunikācija''' ({{val-la|excommunicatio}}) ir institucionāla darbība, kuru izmanto, lai atņemtu, apturētu vai ierobežotu dalību vai tiesības reliģiskā kopienā, it īpaši [[sakraments|sakramentu]] pieņemšanu. Terminu bieži vēsturiski izmanto tieši par [[Katoļu baznīca]]s darbībām, lai gan to mēdz attiecināt uz citām reliģiskām kopienām. Piemēram, arī [[protestantisms|protestantismā]] un [[Jehovas liecinieki|Jehovas lieciniekos]] ir novērojamas līdzīgas prakses. Pašā Katoļu baznīcā ekskomunikācija tiek īstenota reti.<ref>{{cite web |last=Campbell |first=Francis |url=http://www.catholicherald.co.uk/features/2013/07/12/getting-excommunicated-is-much-harder-than-you-think/ |title=Father Alexander Lucie-Smith, "Getting excommunicated is much harder than you think" in ''Catholic Herald'' (2013. gada 12. jūlijs) |publisher=Catholicherald.co.uk |date=2013-07-12 |accessdate=2014-07-29 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140729184521/http://www.catholicherald.co.uk/features/2013/07/12/getting-excommunicated-is-much-harder-than-you-think/ |archivedate=2014-07-29 }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2496''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2496''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Strela-3M]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnyje sputnikovyje sistemy|ISS]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|5|23|SK}} 05:27:54 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2497]]'', ''[[Kosmos-2498]]'', ''[[Kosmos-2499]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-028A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2014" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,44°
| Periods                = 115,88 min
| Apoapsīda              = 1511 km
| Periapsīda             = 1480 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2490]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2497]]''
}}
'''''Kosmos-2496''''' (''Космос-2496'') ir [[Krievija]]s militārais [[sakaru pavadonis]]. Tas orbītā palaists 2014. gada maijā.
Domājams, pavadonis ir no ''[[Strela-3M]]'' (''Rodnik-S'') sērijas.<ref name="russianforces.org" />

sentences:
[[Kategorija:Zinātne]]
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Mehiko katedrāle
| image                 = Catedral de México.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 19 | latm  = 26 | lats  =  4 | latNS  = N
| longd = 99 | longm =  7 | longs = 59 | longEW = W
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| region                =
| location              = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = Klaudio de Arčinjega
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Baroks]]
| general_contractor    =
| facade_direction      = Dienvidi
| groundbreaking        = 1573
| year_completed        = 1813
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                = 110 m
| width                 = 54,5 m
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         = 1
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Mehiko vēsturiskais centrs un Sočimilko
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii, iv, v
|        designation1_date = 1987
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/412 412]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{MEX}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 3010,86 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Mehiko katedrāle''' ({{val|es|Catedral Metropolitana de la Asunción de María}}) ir [[Romas katoļu baznīca]]s katedrāle [[Mehiko]], [[Meksika|Meksikā]]. Šī ir lielākā katedrāle [[Amerika|Amerikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.shutterstock.com/pic-29616220/stock-photo-mexico-city-metropolitan-cathedral-catedral-metropolitana-de-la-asuncion-de-maria-is-the-largest.html |title=Mexico City Metropolitan Cathedral |access-date={{dat|2015|03|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150402172222/http://www.shutterstock.com/pic-29616220/stock-photo-mexico-city-metropolitan-cathedral-catedral-metropolitana-de-la-asuncion-de-maria-is-the-largest.html |archivedate={{dat|2015|04|02||bez}} }}</ref> Atrodas Konstitūcijas laukumā pilsētas centrā.

sentences:
{{cita nozīme|salu|arhipelāgu|Svalbāra}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Špicbergena
|attēls              = Barentsburg3 (js).jpg
|attēla paraksts     = [[Īsfjords|Īsfjorda]] piekraste pie [[Barencburga]]s
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Spitsbergen LocationMap-lv.svg
|vietaskarte         = <!-- Veidne:VietasKarte -->
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position      = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = Špicbergenas izvietojums Svalbāras arhipelāgā
|vietējais nosaukums = ''Spitsbergen''
|izvietojums         = [[Ziemeļu Ledus okeāns]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=78 |latm=45 |lats= |latNS=N
|longd=16 |longm=00 |longs= |longEW=E <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          = [[Svalbāra]]
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             = 37 673
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = <!-- tikai skaitli km -->
|platums             = <!-- tikai skaitli km -->
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Ņūtona kalns]]
|augstums            = 1717
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Teritorija
|valsts adm vienība                = [[Svalbāra]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                = [[Longjērbīene]]
|valsts ciems                      =
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   = 2144
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      = 2650
|iedzīvotāju gads = 2015
|blīvums          = 0,07
|pamatiedzīvotāji = [[norvēģi]]
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Špicbergena''' ({{val|no|Spitsbergen}}), agrāk arī '''Rietumšpicbergena''' ({{val|no|Vestspitsbergen}}), ir [[Norvēģija]]i piederoša sala [[Arktika|Arktikā]],<ref>{{PZT|675}}</ref> lielākā no [[Svalbāra]]s [[arhipelāgs|arhipelāga]]s salām.<ref>{{LPE|9|430}}</ref> Izvietojusies starp [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānu]] ziemeļos, [[Grenlandes jūra|Grenlandes jūru]] rietumos, [[Norvēģu jūra|Norvēģu jūru]] dienvidos un [[Barenca jūra|Barenca jūru]] austrumos. Špicbergena veido 62% no arhipelāga teritorijas, ir lielākā [[Norvēģija]]s sala un 36. lielākā sala pasaulē.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
'''Sociālās taisnības cīnītājs'''{{nepieciešama atsauce}} (arī SJW no {{val|en|social justice warrior}}) ir parasti nicinošs termins, ar kuru apzīmē sociāli [[Progresīvisms|progresīvus]] uzskatus,<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Ohlheiser|first1=Abby|title=Why 'social justice warrior,' a Gamergate insult, is now a dictionary entry|url=https://www.washingtonpost.com/news/the-intersect/wp/2015/10/07/why-social-justice-warrior-a-gamergate-insult-is-now-a-dictionary-entry|date={{dat|2015|10|7||bez}}}}</ref> [[Feminisms|feminismu]],<ref>{{ziņu atsauce|last1=Johnson|first1=Eric|title=Understanding the Jargon of Gamergate|url=http://recode.net/2014/10/10/understanding-the-jargon-of-gamergate/|date={{dat|2014|10|10||bez}}|quote="A Social Justice Warrior, or SJW, is any person, female or male, who argues online for political correctness or feminism. 'Social justice' may sound like a good thing to many of our readers, but the people who use this term only use it pejoratively."|access-date={{dat|2017|05|17||bez}}|archive-date={{dat|2016|01|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160102031743/http://recode.net/2014/10/10/understanding-the-jargon-of-gamergate/}}</ref> [[Civiltiesības|civilās tiesības]] — vairāk [[LGBT]] tiesības, minoritāšu tiesības un [[Bēgļi|bēgļu]] tiesības, [[multikulturālisms|multikulturālismu]], un [[Identitātes politika|identitātes politiku]] dažādām minoritāšu grupām.{{nepieciešama atsauce}} Sociālās taisnības cīnītāji parasti atbalsta [[politiskais korektums|politisko korektumu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Meitene
| attēls                   = The Girl (2012 TV film poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Girl''
| žanrs                    = televīzijas filma, biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džuliāns Džerolds]]
| producents               = [[Amanda Dženksa]]
| scenārija autors         = [[Gvineta Hjūza]]
| galvenajās lomās         =
* [[Tobijs Džonss]]
* [[Sjēna Millere]]
| mūzika                   = [[Filips Millers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[BBC/HBO]]''
| izplatītājs              =
* ''[[BBC]]''
* ''[[HBO Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|10|20|ASV|2012|12|26|Apvienotā Karalisre|}}
| ilgums                   = 87 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/girl-2012|title=The Girl|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 16, 2019|archive-date={{dat|2020|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200926162442/https://www.bbfc.co.uk/releases/girl-2012}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Meitene''' ({{val|en|The Girl}}) ir 2012. gada televīzijas filma, kuras režisors ir [[Džuliāns Džerolds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Tobijs Džonss]] un [[Sjēna Millere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|10|20||bez}} ASV.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Pétrel des neiges - Snow Petrel.jpg
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Procellariiformes
|      kārta_lv = Vētrasputni
|        dzimta = Procellariidae
|     dzimta_lv = Vētrasputnu dzimta
|      binomial = Pagodroma nivea <small>([[Johann Reinhold Forster|Forster]], 1777)</small>
| ģints = Pagodroma
| ģints_lv = Sniega vētrasputni
| ģints_r = Sniega vētrasputns
| suga = Pagodroma nivea
| suga_lv = Sniega vētrasputns
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Alas infokaste
|name=Špannāgela ala
|photo=Kolkgang.jpg
|photo_caption=Kolkas ejas (''Kolkgang'') galerijā
| map = Austrija#Eiropa
| relief  = yes
|location=Hintertuksa, [[Tirole]], [[Austrija]]
| lat_d = 47.08028 | lat_NS = N
| long_d = 11.67167 | long_EW = E
|coordinates={{coord|47.08028|N|11.67167|E|region:AT-7|format=dms|display=inline,title}}
|geology=Hohštegenas kaļķakmens (marmors)
|discovery=1919
|show_cave=1994
|lighting=elektrība
|show_cave_length=500 m
|website=}}

sentences: {{jāuzlabo|vairākās vietās vienā teikumā ir pretrunas}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem un leņķiem

Slāpekļskābes molekulas modelis
(ar raustītām līnijām attēlotas delokalizētās saites)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7697-37-2
|      ķīmiskā formula = HNO3
|              molmasa = 63,0
|              blīvums = 1580
|  kušanas temperatūra = 231 K (-42 °C)
| viršanas temperatūra = 356 K (83 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Slāpekļskābe''' (HNO3) ir korozīvs šķidrums, kas sasalstot pārvēršas par caurspīdīgu kristālisku masu. Slāpekļskābes ūdens šķīdums ir stipra neorganiskā [[skābe]]. Tīra slāpekļskābe ir bezkrāsaina, bet ar laiku tā sāk sadalīties un tajā uzkrājas [[slāpekļa oksīdi]], kas nokrāso šķidrumu dzeltenīgu. Slāpekļskābes sāļus sauc par [[nitrāti]]em.

sentences: '''Pentamino''' ir visi tie [[polimino]], kas sastāv no tieši pieciem kvadrātiem. Turklāt pentamino netiek uzskatīti par dažādiem, ja tie iegūstami viens no otra ar pagriešanu vai "apgāšanu" (spoguļattēlošanu). Pastāv tikai divpadsmit unikāli pentamino. Lai saīsinātu pierakstus, pentamino apzīmēšanai bieži lieto burtus F, I, L, N, P, T, U, V, W, X, Y un Z. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas, iegūst 63 pentamino pozīcijas.

sentences:
{{infokaste+}}
 glezna, kurā attēlots Zaratustra]]
'''Zaratustra''' jeb '''Zoroastrs''' ({{val-fa|زرتشت}}, Zartosht) bija [[persieši|persiešu]] pravietis un [[zoroastrisms|zoroastrisma]] pamatlicējs. Daži no viņa sekotājiem uzskata, ka viņš dzīvoja laika posmā no 1750. līdz 1500. gadam p.m.ē, citi uzskata, ka laika posmā no 1400. līdz 1200. gadam p.m.ē., bet persieši viņu saista ar [[6. gadsimts p.m.ē.|6. gadsimtu p.m.ē]]. Zaratustra dzīvoja mūsdienu [[Irāna]]s ziemeļos. [[Gatas|Gatās]], himnās, kuras kā pieņemts ir sacerējis pats Zaratustra, ir rakstīts, ka viņš ir nācis no Spitama dzimtas.

sentences:
{{Literatūra}}
'''Daiļliteratūra''' jeb '''beletristika''' (no {{val|fr|belles lettres}} — 'smalkā rakstniecība') ir [[māksla]]s forma, kur kā izteiksmes līdzeklis tiek lietota [[valoda]]. Būtībā tā ir [[literatūra]], kurā aprakstītās personas un notikumi ir izdomātas. [[Grāmatnīca|Grāmatnīcās]] un [[bibliotēka|bibliotēkās]] parasti daiļliteratūras grāmatas tiek novietotas atsevišķi no citām grāmatām.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristīna Kouka
|     vārds_orig = ''Christina Koch''
|         attēls = Christina M. Hammock portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kristīna Hemmoka 2014. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1979
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Grendrepidsa]], [[Mičigana]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 328 d 13 h 58 min
| kos_iesaukums = 2013. gads
| kos_misija    = [[SKS 59. ekspedīcija|SKS-59]], [[SKS 60. ekspedīcija|SKS-60]], [[SKS 61. ekspedīcija|SKS-61]]
| kos_kuģi      = ''[[Sojuz MS-12]]''↑, ''[[Sojuz MS-13]]''↓
}}
{{Inženiera infodaļa
|     inž_nosauk =
|         nozare = elektroinženierija un fizika
|   darba_vietas =
|      izglītība = Ziemeļkarolīnas štata universitāte
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Kristīna Hemmoka Kouka''' (''Christina Hammock Koch''; dzimusi {{dat|1979|1|29}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas]] (''NASA'') [[kosmonauts|astronaute]], inženiere.

sentences:
[[relāciju datubāzes|Relāciju datu bāzē]] '''vāja entītija''' ir tāda [[entītija]], kas nav unikāli identificējama ar tai atbilstošajiem [[atribūts|atribūtiem]] (nav patstāvīga [[primārā atslēga]]), tā vietā šai entītijai ir ārējā atslēga kopā ar atribūtiem, lai veidotu primāro atslēgu. Ārējā atslēga parasti ir kādas citas entītijas, ar ko saistīta entītija, primārā atslēga.
[[ER diagrammas|Entītiju relāciju diagrammās]] vāja entītija ir apzīmēta kā taisnstūris ar dubultu vai trekninātu kontūrlīniju, kas ar trekninātu bultiņu ir saistīts ar rombu, kas ir ar tādu pašu trekninātu vai dubultu kontūrlīniju. Šāda tipa attiecības sauc par [[identifcējošas attiecības|identificējošām attiecībām]]. [[IDEF1X]] notācijā šīs attiecības attēlo ar ovālu entītiju, nevis taisnstūrveida entītiju.
Parasti vāja entītija nesatur atsevišķus ierakstus primārajā atslēga, ja vien tie nav pārmantota primārā atslēga un kārtas numurs. Ir divi vājo entītiju veidi :
* [[asociatīvā entītija]]
* [[apakštipa entītija|apakštipa (sub-type) entītija]]
Apakštipa entītijai ir izšķiroša nozīme standartizēšanas procesā, kur apakštipa entītija manto no savas virstipa (super-type) entītijas atribūtus atkarībā no [[diskriminators|diskriminatora]] vērtības.
[[IDEF1X]] notācijā ir iespējamās šādas '''apakštipa attiecības''':
* pilnīgas apakštipa attiecība , kad visas kategorijas ir zināmas
* nepilnīgas apakštipa attiecības, kad kādas kategorijas var nebūt zināmas
Klasisks piemērs vājai entītija bez apakštipa attiecībām būtu galvenes/detaļas ieraksti dažādās reālās pasaules situācijās tādās kā prasības, pasūtījumi un izsaukumi, kur galvene satur vispārīgu informāciju par visām formām, bet detaļas satur specifisku informāciju par atsevišķiem punktiem.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanāksme
| datums     = {{dat|2019|12|18}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Iespaidi no WikidataCon un citi jaunumi
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Biafra}}
}}

sentences: '''Kibucs''' (ivr. קִבּוּץ; no קְבוּצָה, ''kvuca'' - "grupa", "kolektīvs") - lauku iedzīvotāju komūnas tips [[Izraēla|Izraēlā]] (vēl tur pastāv lauksaimniecības kooperatīvu tips ''[[mošavs]]''<ref>Nevajag to sajautkt ar "mošava" (sieviešu dzimtē), kas nozīmē vienkārši tradicionālo "ciemats, apmetne".</ref>), lauksaimniecības kooperatīvs, kura pamatpazīme ir kopīpašums (pār dzīvesvietu, darba inventāru), līdztiesība darba pienākumos un sociālo pakalpojumu izmantošanā, atteikšanās no algota darba. Analogs [[Padomju Savienība|PSRS]] pastāvējušajai lauksaimnieku kooperācijas formai "[[kolhozs]]". Pamatā ''kibucu'' iedzīvotāji nodarbojas ar lauksaimniecības kultūru audzēšanu, taču atsevišķos ''kibucos'' pastāv arī rūpnīcas un darbnīcas, kas ražo rūpniecībai nepieciešamas detaļas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Maksis fon Siverss
|     vārds_orig = ''Friedrich Maximilian (Max) von Sivers''
|         attēls = Maksis fon Siverss.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Studiju gados Tērbatā
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Liepāja]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =[[Tartu Universitāte]]
|        zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi =[[Skrīveru dendroloģiskais parks|Skrīveru dendroloģiskā parka]] izveide
}}

sentences: '''Ņujorkas pilsētas tehnoloģiju koledža''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''New York City College of Technology'') ir valsts koledža [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kas tika dibināta 1946. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.citytech.cuny.edu/|title=City Tech - New York City College of Technology|website=www.citytech.cuny.edu|access-date=2023-06-17}}</ref>

sentences:
{{Krāsas infokaste
|virsraksts=Sārts
|virsraksta_krāsa=
|simbolisms=
| hex=FFC0CB
| r=255|g=192  |b=203|rgbspace=[[sRGB color space|sRGB]]
| c= 0|m= 31|y=  7|k= 0
| h=350|s= 25|v= 100
|attēls=Attēls:Color icon pink v2.svg
|papildus=
}}

sentences: '''Elektriskā ķēde''' ir [[Elektroniskais komponents|elektrisko komponentu]] slēgums, to veido [[vadi]], [[rezistors|rezistori]], [[strāvas avots]], [[elektriskais slēdzis|slēdzis]], [[kondensators|kondensatori]] un citi elektriskie elementi. Kopumu, kas paredzēts [[elektroenerģija]]s pārvadīšanai un sadalīšanai, sauc par '''elektrotīklu'''.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Audriņu pagasts
| karte             = Audriņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Audriņu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Audriņu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Audriņi
| platība           = 66,9
| iedzīvotāji       = 1044<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1044 / 66.9 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.audrini.lv
}}

sentences: '''Balle''' (no {{val-la|ballare}} — 'dejot') ir formāls un svinīgs [[Deja|deju]] sarīkojums, kas no citiem sarīkojumiem atšķiras ar lielāku spožumu un stingrāku etiķeti.<ref name="LKV 1610" /> Mūsdienās [[Balles dejas|ballē izpildāmo deju]] repertuāra obligāta sastāvdaļa ir [[lēnais valsis]], lēnais un ātrais [[fokstrots]], [[tango]] un [[Vīnes valsis]].<ref name="iveta">Iveta Ķestere. ''Lietišķā etiķete.'' 56-58.lpp. Rīga, Zvaigzne ABC, 2007, {{ISBN|978-9984-37-652-3}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dejuklubsreveranss.lv/kas-ir-balles-dejas |title=Kas ir balles dejas? |access-date={{dat|2015|09|01||bez}} |archive-date={{dat|2017|08|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170812143958/http://www.dejuklubsreveranss.lv/kas-ir-balles-dejas }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170812143958/http://www.dejuklubsreveranss.lv/kas-ir-balles-dejas |date={{dat|2017|08|12||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vārānasī
 | native_name              = वाराणसी
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Varanasi, India, Varanasi skyline in the evening.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Indija#Āzija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IND}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Utarpradēša]]
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Vārānasī apgabals]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 163.8
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1201815
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1435113
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Indijas standarta laiks|IST]]
 | utc_offset               = +5:30
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 25 | latm = 17 | lats =  | latNS = N
 | longd = 82 | longm = 57 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 221456
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 76
 | website                  = {{url|http://www.nnvns.org/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Audzējs''' ir jaunveidojums, kas rodas vietējas, pastiprinātas [[audi|audu]] augšanas dēļ, turklāt šūnu augšana un [[vielmaiņa]] nenoris normāli. Audzēja audi atšķiras no normālajiem audiem ar šādām galvenajām specifiskajām bioloģiskajām īpatnībām: atšķirīga šūnu un audu uzbūve, šūnu spēja strauji un nepārtraukti dalīties, autonomi augt, atbīdot veselos audus vai ieaugot tajos, spēja izveidot jaunu audzēju, ja audzēja šūnas nonāk citā organisma vietā. Audzējus nedrīkst sajaukt ar audu pietūkumu, kas rodas, piemēram, no [[trauma]]s vai [[iekaisums|iekaisuma]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abernatijīts
|attēls=
|klase=[[Arsenāts]], uranilfosfātu un uranilvanadātu apakšklase, metaotunīta grupa
|ŠtruncaID=7/E.02-150
|ķīm_formula=K2(UO2)2<nowiki>[</nowiki>AsO4<nowiki>]</nowiki>2·6H2O
|singonija=[[tetragonālā singonija|Tetragonālā]]
|krāsa=Dzeltena
|svītra=Bāli dzeltena
|habituss=Plātņveida
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Trausls
|cietība=2,5-3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,44
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Larian Studios''
| native_name      =
| logo             = Larian_Studios_Logo_2012.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1996
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Gente]]
| location_country = {{BEL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = datorspēles
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 250+ (2020)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā mājaslapa|https://larian.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lanzardo 2.jpg
| att_nosaukums = [[Āfrikas makrele]] (''Scomber colias'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Scombriformes
|      kārta_lv = Makreļveidīgās
|        dzimta = Scombridae
|     dzimta_lv = Makreļu dzimta
|   apakšdzimta = Scombrinae
|apakšdzimta_lv = Makreļu apakšdzimta
|         cilts = Scombrini
|      cilts_lv = Makreļu cilts
|         ģints = Scomber
|      ģints_lv = Makreles
|      binomial = Scomber <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''1. marts''' ir gada 60. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (61. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 305 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Manks
| operators =
| attēls = Mank.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, drāma
| režisors = [[Deivids Finčers]]
| producents = * Sians Čafins
* [[Ēriks Rots]]
* Daglass Urbanskis
| scenārijs = Džeks Finčers
| aktieri = * [[Gērijs Oldmens]]
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Lilija Kolinsa]]
* [[Arliss Hauards]]
* [[Toms Pelfrijs]]
* [[Čārlzs Denss]]
* [[Toms Bērks]]
| mūzika = * [[Trents Reznors]]
* [[Atikuss Ross]]
| oriģinālnos = ''Mank''
| studija = * ''Netflix International Pictures''
* ''Flying Studio Pictures''
* ''Panic Pictures''
* ''Blue Light''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|11|13|ASV}}
| ilgums = 131 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Manks"''' ({{Val|en|Mank}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnbalta biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gērijs Oldmens]], [[Amanda Saifreda]], [[Lilija Kolinsa]], [[Arliss Hauards]], [[Toms Pelfrijs]], [[Čārlzs Denss]] un [[Toms Bērks]].

sentences:
{{vikisaites+}}
{{jāuzlabo}}
{{pārvietot|Uzņēmuma likviditāte}}
'''Likviditāte'''<ref>Latvijas statistika, www.csb.gov.lv</ref> raksturo uzņēmuma spēju jebkurā laikā dzēst savas īstermiņa saistības. Analizējot uzņēmuma bilances likviditāti, pēc likviditātes pakāpes (ātruma) sagrupētos apgrozāmo līdzekļu posteņus salīdzina ar īstermiņa saistībām. Uzņēmuma likviditātes analīzes svarīgākais uzdevums ir novērtēt tā maksātspēju. Tās novērtēšanai izmantojami kopējās likviditātes un absolūtās likviditātes koeficienti. Atšķirība ir tikai apgrozāmo līdzekļu sastāvā, kas var tikt novirzīti īstermiņa saistību dzēšanai.

sentences: {{Commonscat|Golfers from the United Kingdom|Lielbritānijas golferi}}

sentences: '''Faktoru analīze''' ir statistiska metode, kas ļauj atrast faktorus, kas atrodas vairāku mainīgo lielumu saistības pamatā, bet dod arī iespēju noskaidrot šīs saistības tuvumu starp faktoru un novērotajām pazīmēm, proti, atbildēt uz jautājumu, cik liels ir faktora īpatsvars katrā pazīmē.

sentences:
{{atsauces+}}
. Šeit redzami dažādu laiku domātāji Mūžīgajā Akadēmijā. Freskas centrā redzami [[Platons]] un [[Aristotelis]], aizrāvušies diskusijā]]
'''Filozofija''' ({{val|el|φιλοσοφία}}; ''philosophía'') ir [[zinātne]] par [[daba]]s, [[sabiedrība]]s un [[domāšana]]s vispārējiem [[likums|likumiem]]. Tā ir mācība par esamības un izziņas vispārējiem principiem. Nosaukums "filozofija" ir radies no diviem grieķu vārdiem: ''philein'' un ''sophia'', kuri attiecīgi nozīmē "[[mīlestība|mīlēt]]" un "[[gudrība]]". Tādēļ, burtiski tulkojot, "filozofija" nozīmē "gudrības mīlēšana". Filozofiem nav ierobežots interešu loks. Viņi parasti pievēršas vairākām jomām, piemēram, [[fizika]]i, [[bioloģija]]i, [[ķīmija]]i, [[astronomija]]i, [[socioloģija]]i, [[politika]]i, [[psiholoģija]]i, [[matemātika]]i, [[loģika]]i, [[ētika]]i, [[mūzika]]i un vēl daudzām citām sfērām. Līdz pat 19. gadsimta sākuma zinātniekus, kas bija pievērsušies kādai no [[dabas zinātne|dabas zinātņu]] nozarēm, dēvēja par filozofiem. Līdz 19. gadsimta 50. gadiem bija ikdienišķi dzirdēt, ka [[laboratorija]]s piederumus dēvē par filozofiskajiem instrumentiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zvejnieku karalis
| attēls                   = The Fisher King Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Fisher King''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Terijs Giljams]]
| producents               =
* [[Debra Hilla]]
* [[Linda Obsta]]
| scenārija autors         = [[Ričards Lagravenīss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Amanda Plamere]]
* [[Mersedesa Ruela]]
| mūzika                   = [[Džordžs Fentons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Hill/Obst Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1991|9|20||bez}}
| ilgums                   = 131 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fisher-king-1991|title=The Fisher King|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|24 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|41,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fisherking.htm|title=The Fisher King (1991) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zvejnieku karalis"''' ({{val|en|The Fisher King}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Terijs Giljams]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Džefs Bridžess]], [[Amanda Plamere]] un [[Mersedesa Ruela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1991|9|20||bez}}.

sentences:
{{Tauta|native_name=''British people / Brits''|attēls=|population=200 miljoni|regions={{flag|Apvienotā Karaliste}} 57 678 000
Izcelsme:
{{flag|ASV}} 72 065 000
{{flag|Kanāda}} 11 211 850
{{flag|Austrālija}} 10 764 870
{{flag|Jaunzēlande}} 2 425 278
{{flag|Dienvidāfrika}} 1 603 575|reliģija=Galvenokārt [[kristietība]] ([[anglikānisms]], [[katolicisms]], [[metodisms]]).|map=|valoda=[[Angļu valoda|angļu]]}}
'''Briti''' ({{val|en|British people}} / ''Britons'' / ''Brits'') ir [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas]], kā arī [[Normandijas salas|Normandijas salu]], [[Menas Sala|Menas]] salas un [[Britu aizjūras teritorijas|Britu aizjūras teritoriju]] pilsoņi, kā arī viņu pēcteči.

sentences:
{{cita nozīme|autobūves uzņēmumu|futbolistu|Milans Škoda}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = Škoda
| Uzņēmuma_veids = Privāts ([[Volkswagen grupa]]s īpašums)
| Dibināšanas_datums = 1895. gada 18. decembris
| Sēdeklis = [[Mlada Boļeslava]], [[Čehija]]
| Darbinieku_skaits = Vairāk kā 28 000 (2016)
| Apgrozījums = 6,64 milj. [[eiro]]
| Nozare = Autobūve
| Produkti = Automobiļi
| Logo_izm = 150px
| Logo =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Eiablage.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Emys orbicularis|Purva bruņurupucis}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|    apakšklase = Anapsida
| apakšklase_lv = Anapsīdi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņrupuči
|      sinonīmi =
*''Chelonii''
*''Chelonia''
|     izplatība =
|    iedalījums =
2 mūsdienās dzīvojošas apakškārtas:
* {{TaksoSaite|Pleurodira|Sānkakla bruņurupuči}}
* {{TaksoSaite|Cryptodira|Slēptkakla bruņurupuči}}
|   kategorijas = nē
|      binomial = Testudines <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Bruņrupuči''' jeb '''bruņurupuči'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Svarīgākie lēmumi 2013. gadā |publisher= [[Valsts valodas centrs]] |url= http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf |accessdate= 2017. gada 31. janvārī |quote= Eksperti secināja, ka pieļaujamas paralēlformas vārdam bruņurupucis / bruņrupucis (protokola Nr. 25 3. §). |archive-date= 2016. gada 8. Novembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20161108153617/http://vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf }}</ref> (''Testudines'') ir [[rāpuļi|rāpuļu]] (''Reptilia'') kārta, kas pieder [[anapsīdu apakšklase]]i (''Anapsida''). Tas ir visatšķirīgākais, visvairāk novirzījies [[Rāpuļi|rāpuļu klases]] zars. Tiem ir savdabīgs, pasīvs aizsardzības orgāns — kaula bruņas, kuras aptver vidukli. Bruņurupuču kārtā ir ap 230—330 mūsdienās dzīvojošu sugu, kas iedalās 2 apakškārtās: [[sānkakla bruņurupuči|sānkakla bruņurupučos]] (''Pleurodira'') un [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupučos]] (''Cryptodira''). [[Latvija|Latvijā]] dzīvo viena suga — {{TaksoSaite|Emys orbicularis|purva bruņurupucis}}, kurš ir ierakstīts [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Atlīdzības mednieks
| attēls                   = Bounty hunter poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Bounty Hunter''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Endijs Tenants]]
| producents               = [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         = [[Sāra Torpa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džerards Batlers]]
| mūzika                   = [[Džordžs Fentons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Columbia Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|3|19||bez}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bounty-hunter-2010|title=The Bounty Hunter|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 16, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bountyhunter.htm|title=The Bounty Hunter (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 16, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|136,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Atlīdzības mednieks"''' ({{val|en|The Bounty Hunter}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Endijs Tenants]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]] un [[Džerards Batlers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|3|13||bez}}.

sentences: '''Nitrāti''' ir [[slāpekļskābe]]s [[sāļi]] — pārsvarā baltas, kristāliskas vielas (izņemot tos nitrātus, kuru sastāvā ir krāsaini katjoni). Nitrāti satur '''nitrātjonu''' NO3−. Nitrātos [[slāpeklis|slāpekļa]] [[oksidēšanas pakāpe]] ir +5. Nitrātjonā centrālais slāpekļa atoms atrodas ''sp2'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizācijas]] stāvoklī, tam ir plakana [[trijstūris|trijstūra]] veids, kur visas N−O saites ir vienlīdzīgas.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 376. lpp.</ref>

sentences: '''Īpašības vārdi''' jeb '''adjektīvi''' ir patstāvīga [[vārdšķira]], kas nosauc priekšmetu, parādību, procesu pazīmes vai īpašības ("zaļš", "liels", "ašs" u.c.). Īpašības vārdus pēc to nozīmes iedala divās grupās: [[kādības īpašības vārdi|kādības]] jeb kvalitatīvajos (pazīme vai īpašība var piemist lielākā vai mazākā mērā, piemēram, "vecs, vecāks, visvecākais") un [[attieksmes īpašības vārdi|attieksmes]] jeb relatīvajos (pazīmes vai īpašības mērs ir nemainīgs, piemēram, "trīskrāsains") īpašības vārdos.

sentences: '''Polinoms''' ir [[funkcija]], kas izsakāma kā viena vai vairāku [[Monoms|monomu]] summa no viena vai vairākiem mainīgajiem. Piemēram, funkcija <math>\ x^2+3x-5</math> ir vienargumenta polinoms, kura mainīgais ir <math>\ x</math>. <math>\ f=3x^2-4xy+x+2y-7</math> ir divargumentu polinoms, kura mainīgie ir <math>\ x</math> un <math>\ y</math>.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Niks Furijs
| color         = #69A0F3
| series        =
| image         =
| caption       =
| first         = Sgt. Fury and His Howling Commandos #1 (1963)
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Džeks Kirbijs]]
| portrayer     = [[Semjuels Džeksons]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        =
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Niks Furijs''' ({{val|en|Colonel Nicholas Joseph "Nick" Fury}}) ir [[tēls (māksla)|tēls]] ''[[Marvel Comics]]'' [[komikss|komiksos]] un vairāku [[supervaronis|supervaroņu]] komandu līderis, kuru radījuši  [[Džeks Kirbijs]] un [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādās ''Sgt. Fury and His Howling Commandos'' 1. numurā, kas iznāca 1963. gada maijā. Tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. Filmās un seriālā viņu galvenokārt attēlo amerikāņu aktieris [[Semjuels Džeksons]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūliuss fon Pajers
|     vārds_orig = ''Julius von Payer''
|         attēls = Luckhardt - Julius von Payer (ÖNB 8080757).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Teplice|Šēnava]], [[Austrijas impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1915
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Bleda|Veldesa]], [[Austroungārija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Austrietis
|   nodarbošanās = virsnieks, kartogrāfs, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Jūliuss Johanness Ludoviks fon Pajers''' ({{val|de|Julius Johannes Ludovicus von Payer }}; dzimis {{dat|1841|9|2}}, miris {{dat|1915|9|29}}) bija [[Austroungārija]]s armijas virsnieks, [[alpīnists]], [[polārpētnieks]], [[kartogrāfs]] un [[gleznotājs]], Terezijas militārās akadēmijas profesors. Kopā ar [[Karls Veiprehts|Karlu Veiprehtu]] vadīja Austroungārijas polāro ekspedīciju (1872-1874), kas atklāja [[Franča Jozefa Zeme|Franča Jozefa Zemi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.deutsche-biographie.de/gnd119296055.html#ndbcontent |title=Payer, Julius Johann Ludwig Ritter von (österreichischer Adel 1876) |access-date={{dat|2019|12|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160702113102/https://www.deutsche-biographie.de/gnd119296055.html#ndbcontent |archivedate={{dat|2016|07|02||bez}} }}</ref>

sentences: '''Amfotēriskums''' jeb '''amfoteritāte''' ({{val-el|amphoteros}} — 'abējāds")<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 39. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir vielu spēja būt gan [[elektrons|elektronu]] pāru donoriem, gan akceptoriem. Šādām vielām atkarībā no apstākļiem piemīt kā [[skābes|skābas]], tā [[bāze (ķīmija)|bāziskas]] īpašības,<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 145. lpp.</ref> respektīvi, tādas vielas spējīgas reaģēt kā ar bāzēm, tā skābēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus africanus
| suga_lv =Āfrikas savvaļas ēzelis
| pasuga=Equus africanus atlanticus
| pasuga_lv=Atlasa savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus africanus atlanticus
}}
'''Atlasa savvaļas ēzelis''' jeb '''Alžīrijas savvaļas ēzelis''' (''Equus africanus atlanticus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu]] apakšģints (''Asinus'') [[āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļu]] sugas (''Equus africanus'') viena no pasugām.

sentences: '''Humors''' ({{val-en|humour}}; no {{val-la|humor}}) ir spēja dzīvē saskatīt, labsirdīgi izteikt un [[māksla|mākslā]] attēlot dzīves pretrunas to smieklīgajās izpausmēs, komiskas īpašības un parādības.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Mākslas zinātnieks [[Nikolajs Černiševskis]] humoru saskatīja kā kritisku un paškritisku spēju saskatīt komiskus trūkumus citos un sevī pašā. Arī mūsdienās šīs traktējums ir viens no populārākajiem. Tas var izpausties gan [[tēlotāja māksla|tēlotāja]], gan arī aktiermākslā, [[mūzika|mūzikā]], [[literatūra|literatūrā]], katrs šīs mākslas veids ienes humora izpratnē jaunu skatījumu un [[nianse]]s.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = {{4 attēli|im1=Calliteara pudibunda MHNT.CUT.2012.0.356.Male.Gières.jpg|cap1=Tēviņš|im2=Calliteara pudibunda MHNT.CUT.2012.0.356 female Gières.jpg|cap2=Mātīte|im3=Calliteara pudibunda 9139.jpg|cap3=Kāpurs|im4=Calliteara pudibunda01.jpg|cap4=Kāpurs}}
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Lepidoptera
| kārta_lv = Zvīņspārņi
| virsdzimta = Noctuoidea
| virsdzimta_lv = Pūcīšu virsdzimta
| dzimta = Erebidae
| dzimta_lv=
| apakšdzimta = Lymantriinae
| apakšdzimta_lv =
| cilts = Orgyiini
| cilts_lv =
| apakšcilts = Orgyiina
| ģints = Calliteara
| ģints_lv =
| suga =  Calliteara pudibunda
| suga_lv = Lapkoku otiņmūķene
| kategorijas = nē
| binomial= Calliteara pudibunda (Linnaeus, 1758)
| sinonīmi =
* ''Phalaena pudibunda'' Linnaeus, 1758
* ''Phalaena scopularia'' Linnaeus, 1758
* ''Phalaena iutica'' Müller, 1764
* ''Phalaena porrecta alba ''Retzius, 1783
* ''Bombyx juglandis'' Hübner, 1803
* ''Dasychira pudibunda'' ab. ''concolor'' Staudinger, 1871
* ''Calliteara pseudabietis'' Butler, 1885
* ''Dasychira pryeri'' Butler, 1885
* ''Dasychira pudica'' Staudinger, 1887
* ''Dasychira modesta'' Kirby, 1892
* ''Dasychira arakawae'' Matsumura, 1921
* ''Dasychira grundi'' Lorkovic, 1930
* ''Dasychira pudibunda nesiotes'' Bryk, 1942
* ''Dasychira pudibunda paktia'' Ebert, 1968
| iedalījums =
*
}}
'''Lapkoku otiņmūķene''' (''Calliteara pudibunda'')ir ''[[Erebidae]]'' dzimtas [[suga]]. Sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], [[Ķīna|Ķīnā]] un [[Japāna|Japānā]].<ref name="Krejmer.etal2015"/>

sentences: '''Anna Ģertrūde Vērmane''' ({{val-de|Anna Gertrud Wöhrmann}}, 1750—1827) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] tirgotāja sieva un mecenāte. Likusi pamatus [[Vērmanes dārzs|Vērmanes dārza]] izveidei.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kamēr tu gulēji
| attēls                   = Whilesleepingposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''While You Were Sleeping''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Džons Turteltaubs]]
| producents               =
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Džo Rots]]
| scenārija autors         =
* [[Daniels Dž. Salivans]]
* [[Fredriks Lebouvs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sandra Buloka]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Pīters Galahers]]
* [[Pīters Boils]]
* [[Džeks Vardens]]
* [[Glainisa Džonsa]]
| mūzika                   = [[Rendijs Endelmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Hollywood Pictures]]''
* ''[[Caravan Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution, Inc.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1995|4|21||bez}}
| ilgums                   = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/while-you-were-sleeping-1995|title=While You Were Sleeping|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 20, 2018|archive-date={{dat|2019|12|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191228151149/https://bbfc.co.uk/releases/while-you-were-sleeping-1995}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whileyouweresleeping.htm|title=While You Were Sleeping (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 20, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|182,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kamēr tu gulēji"''' ({{val|en|While You Were Sleeping}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Džons Turteltaubs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sandra Buloka]], [[Bills Pulmans]], [[Pīters Galahers]], [[Pīters Boils]], [[Džeks Vardens]] un [[Glainisa Džonsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|21||bez}}.

sentences:
{{Commons category|3D computer graphics|{{PAGENAME}}}}
[[Kategorija:Datorgrafika]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = '' Tick, Tick... Boom!''
| operators =
| attēls = Tick Tick Boom Movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, muzikāla drāma
| režisors = [[Lins Manuels Miranda]]
| producents = * [[Braiens Greizers]]
* [[Rons Hauards]]
* Džūlija O
* Džūlija Larsone
* Lins Manuels Miranda
| scenārijs = [[Stīvens Levensons]]
| aktieri = * [[Endrū Gārfīlds]]
* [[Aleksandra Šipa]]
* [[Robins de Hesuss]]
* [[Džošua Henrijs]]
* [[Džūdita Laita]]
* [[Vanesa Hadžensa]]
| mūzika = [[Džonatans Larsons]]
| oriģinālnos = '' Tick, Tick... Boom!''
| studija = * ''Imagine Entertainment''
* ''5000 Broadway Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|11|10}}
| ilgums = 121 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Tick, Tick... Boom!''''' ir [[2021. gads kino|2021. gada]] ASV biogrāfiska muzikāla drāmas filma, kuras režisors ir [[Lins Manuels Miranda]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Endrū Gārfīlds]], [[Aleksandra Šipa]], [[Robins de Hesuss]], [[Džošua Henrijs]], [[Džūdita Laita]] un [[Vanesa Hadžensa]]. Filma balstīta uz [[Džonatans Larsons|Džonatana Larsona]] skatuves mūziklu ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir daļēji autobiogrāfisks stāsts par Larsonu, kurš raksta mūziklu, lai nokļūtu teātra industrijā [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences: '''Ultimāts''' ({{Val-la|ultimatum, ultimare}} — ‘tuvoties beigām, beigties’) ir prasība izpildīt kādus noteikumus noteiktā laika periodā, kas papildināta ar draudiem par to, kas notiks prasības nepildīšanas gadījumā.

sentences: '''Veloceļš Centrs — Berģi''' ir  [[veloceļš]] [[Rīga|Rīgā]], kas savieno [[Vecrīga|Vecrīgu]], [[Teika (Rīga)|Teiku]], [[Šmerlis|Šmerli]], [[Jugla (Rīga)|Juglu]] un [[Berģi (Rīga)|Berģus]]. 13 km garo ceļu atklāja 2011. gada maijā.

sentences: '''Eksonīms''' (no {{val|el|ἔξω}} — 'ārpus' un ''ὄνυμα'' — 'vārds') ir [[vietvārds]], kuru nosauktajā vietā nelieto vietējie iedzīvotāji ne oficiālajā, ne kādā vietējā valodā. Ar šo terminu apzīmē arī tautu nosaukumus ([[etnonīms|etnonīmus]]), [[Valoda|valodu]] nosaukumus, kā arī personvārdus, ko pašidentificēšanai nelieto tauta, valoda, vai cilvēki, uz ko šie nosaukumi attiecas. Nosaukumu, ko lieto vietējie iedzīvotāji, attiecinot uz sevi, vai vietu, sauc par '''endonīmu''' (no {{val|el|ἔνδον}} — 'iekšējs' un ''ὄνυμα'' — 'vārds'), '''autonīmu''' vai '''pašnosaukumu'''. Piemēram, ''Deutschland'' ir [[vācu valoda]]s endonīms [[Vācija]]i, ''Vācija'' ir [[latviešu valoda|latviskais]] eksonīms šai pašai vietai, ''Duitsland'' ir [[nīderlandiešu valoda|holandiešu]] eksonīms, ''Germany'' ir [[angļu valoda|angliskais]] eksonīms, ''Allemagne'' ir [[franču valoda|franciskais]] eksonīms, ''Njemačka'' ir [[horvātu valoda|horvātiskais]] eksonīms.

sentences:
{{Radiostacijas infokaste
|nosaukums = Kurzemes Radio
|logo = KURZEMES RADIO logo.png
|formāts = Hot Adult Contemporary
|frekvence = FM 106.4 MHz [[Kuldīga]]
FM 88.4 MHz [[Liepāja]]
FM 98.9 MHz [[Saldus]]
FM 92.4 MHz [[Tukums]]
FM 107.9 MHz [[Ventspils]]
FM 92,6 MHz [[Jelgava]] |īpašnieks = a/s Kurzemes Radio
|māsas_stacijas =
|tīmekļraide = [http://stream.deac.lv/kurzemesradio Kurzemes Radio]
|mājaslapa = [http://www.kurzemesradio.lv/ www.kurzemesradio.lv]
|raida_kopš = {{Dat|1997|05|25|Ģ}}
}}
Latvijā pirmā un lielākā reģionālā komercradio stacija – Kurzemes Radio. Savu darbību uzsāka 1997. gada 25. maijā.

sentences:
{{Infobox
| bodyclass    = vevent plainlist
| aboveclass   = summary navbox-title
| headerstyle  = background-color:{{{bgcolour|{{Television colour|{{{show_name}}}}}}}}; color: {{{color text|{{{colour text|#000}}}}}};
| abovestyle   = background-color:{{{bgcolour|{{Television colour|{{{show_name}}}}}}}}; color: {{{color text|{{{colour text|#000}}}}}};
| labelstyle   = white-space: nowrap
| subheaderstyle = font-weight: bold; font-size: 110%

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Ezernieku pagasts}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
'''HD 156668 b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 24,5 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Herkuless (zvaigznājs)|Herkulesa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[HD 156668]] 0,022 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 1,27 Zemes dienas ilgi un tā sver tikai 3,2 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sēra dioksīda molekulas modelis

Sēra dioksīda struktūrformula ar starpatomu attālumiem un leņķiem
|citi nosaukumi = sērpaskābes anhidrīds,
sēra(IV) oksīds
|CAS numurs = 7446-09-5
|ķīmiskā formula=SO2
|molmasa=64
|blīvums=2,551
|kušanas temperatūra=−72,4 °C (200,75 K)
|viršanas temperatūra=−10 °C (263 K)
|šķīdība ūdenī = 11,5 g/100 ml
}}

sentences: '''Agroekoloģija '''ir viena no [[lauksaimniecība]]s sistēmām, mācība par lauksaimnieciskās ražošanas ietekmi uz vidi. Tā ir daudz[[sistemātika|sistemātiska]] pieeja, lai nodrošinātu ilgtspējīgu pārtikas ražošanas sistēmu. Tā vērsta uz [[bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] saglabāšanu un [[pārtikas ražīgums|pārtikas ražīguma]] palielināšanu<ref>Science of Agroecology, homepage, Agroecology, http://www.scienceofagroecology.info/id3.html</ref>

sentences:
{{infobox
| child      = {{yesno|{{{embed|}}}}}
| bodyclass  = vcard
|bodystyle   = width:25em;

sentences:
'''Oglekļa nanocaurulītes''' ir [[cilindrs|cilindriskas]] formas struktūras, kas veidotas no [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Oglekļa atomi nanocaurulītēs ir savā starpā savienoti tāpat kā heksagonālajās [[grafīts|grafīta]] plaknēs viena atoma biezumā, taču šīs plaknes ir "saritinātas" ārkārtīgi miniatūrās ([[diametrs|diametrā]] no 1 [[nanometrs|nanometra]] līdz dažiem desmitiem nanometru) caurulītēs, kuru garums var sasniegt pat dažus [[centimetrs|centimetrus]]. Caurulīšu gali parasti ir noslēgti ar pussfēriskām "galviņām".

== Vēsture ==
Atšķirībā no [[fullerēns|fullerēna]], kura 60 atomu sfēriskā [[molekula]] tika atklāta [[1985]]. gadā, oglekļa caurulīšu precīzu atklāšanas datumu ir grūti nosaukt. Par nanocaurulīšu atklāšanu parasti uzskata S. Idžimas novērojumu [[1991]]. gadā, ka [[lokizlāde|elektriskā loka]] iedarbībā no grafīta veidojas daudzslāņainas cilindriskas mikrostruktūras<ref>S. Iijima, Helical microtubules of graphitic carbon, Nature 354 56 (1991)</ref>, tomēr šādas struktūras novērotas arī daudz agrāk. Piemēram, [[1976]]. gadā Oberlins, Endo un Kojama publicējuši vairākus darbus ar mikrocaurulīšu aprakstiem, kas iegūtas ar tvaiku kondensācijas metodi, tomēr sīkāk tās netika izpētītas. Termiski sadalot [[oglekļa monoksīds|oglekļa monoksīdu]] uz [[dzelzs]] [[katalizators|katalizatora]], oglekļa caurulītes ar 50 nm diametru novērojuši padomju zinātnieki Raduškēvičs un Lukjanovičs [[1952]]. gadā - arī šie pētījumi nav turpināti.

sentences: '''Datīvs''' ({{val|el|ἡ δοτικὴ πτῶσις}}, {{val|la|casus dativus}}) ir [[locījums]], kas norāda, ka kaut kas tiek dots. Tas atbild uz jautājumu ''kam?''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Oikopleura dioica.gif
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Oikopleura dioica|Apendikulārija}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Appendicularia
| klase_lv =Apendikulārijas
| sinonīmi =
''Larvacea''
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Copelata}}
| kategorijas =nē
}}
'''Apendikulārijas''' (''Appendicularia'', ''Larvacea'') ir [[Tunikāti|tunikātu]] primitīvākā klase. Tie ir 0,5—3 mm gari, brīvi peldoši [[organismi]]. Apendikulārijām visu dzīves laiku saglabājas [[muguras stiegra]], bet tām nav peribranhiālā dobuma. Dzīves laikā nenotiek [[regresīvā metamorfoze]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''Adobe Flash''' (iepriekš '''Macromedia Flash''' un '''FutureSplash''') ir multivides programmatūras platforma, ko izmanto animāciju, interneta lietojumprogrammu, [[Lietojumprogrammatūra|galddatoru lietojumprogrammu]], [[Mobilā lietotne|mobilo lietotņu]], mobilo spēļu, u.c. veidošanai.

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Ernē Donāņi
|          vārds_orig = ''Dohnányi Ernő''
|              attēls = Ernő Dohnányi.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1887
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = Požoņa, [[Austroungārija]]<br />([[Bratislava]], {{SVK}})
|              m_gads = 1960
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[opera]], [[kora mūzika]], [[orķestris|orķestra mūzika]], [[kamermūzika]], [[klaviermūzika]]
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=

Anilīna struktūrformula	Anilīna molekulas modelis

|ķīmiskā formula=C6H5NH2
|molmasa=93,13
|blīvums=1021,7
|kušanas temperatūra=-6,3 °C
|viršanas temperatūra=184,13 °C
}}
'''Anilīns''' (fenilamīns, aminobenzols) ir [[organiskās vielas|organisks savienojums]] ar ķīmisko formulu C6H5NH2. Sastāvot no benzola gredzena un aminogrupas, tas ir tipisks [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātisko ogļūdeņražu]] atvasinājums. Anilīns ir vienkāršākais aromātiskais [[amīni|amīns]]. Kā vairumam gaistošo amīnu, tam piemīt nepatīkama puvušu zivju smaka. Anilīnu iegūst, reducējot [[nitrobenzols|nitrobenzolu]]. Līdzīgā veidā var iegūt arī anilīna atvasinājumus (aromātiskos amīnus, kam benzola gredzenā ir aizvietotāji). Tīrs anilīns ir caurspīdīgs, bezkrāsains šķidrums, tas gaisā oksidējas un ar laiku kļūst brūngans. Oksidējot anilīnu, iegūst dažādas [[organiskās krāsvielas]], tas vienmēr ir bijis galvenais anilīna pielietojums. Anilīns ir vāja bāze.

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{vikisaites+}}
{{apvienot|Putni}}
'''Putnu ekoloģija'''. Tā kā [[putni]]em ir intensīva vielmaiņa, augsta ķermeņa temperatūra un labi attīstīta lidotspēja, tie plaši izplatījušies pa visu zemeslodi. Nevienai dzīvnieku klasei nav tik plašs areāls. Tie dzīvo Himalaju kalnos virs 7000m, pašos tuksnešainākajos Sahāras un Gobi rajonos, okeāniskajās salās, kur nav citu mugurkaulnieku, kā arī Centrālajā polārajā baseinā, kur valda dziļā arktiskā nakts. Vārdu sakot, putni sastopami visur, kur vien ir kaut minimāli dzīves apstākļi.

sentences: '''10. novembris''' ir gada 314. diena (315. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 51 diena.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Alabata
|attēls              = Atimonan, Abalat Island, Lopez Bay from air (Quezon; 09-04-2022).jpg
|attēla paraksts     = [[Lamona līcis]] un Alabatas sala
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Lusona
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Alabat''
|izvietojums         = [[Lamona līcis]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]]
|latd=14|latm=07 |lats= |latNS=N
|longd=122|longm= 03|longs= |longEW=E
|platība             = 192
|garums              = 33
|platums             = 6
|krasta līnija       = 85,4<ref>[https://web.archive.org/web/20190425105340/http://islands.unep.ch/IHE.htm#895 ISLAND DIRECTORY. Islands of Philippines]</ref>
|augstākais kalns    = Kamagongs
|augstums            = 412
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Kalabarsona]]
|valsts adm vienības tips1  = Province
|valsts adm vienība1        = [[Kesona]]
|iedzīvotāji         = 44 589 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 232
|pamatiedzīvotāji    = [[tagali]]
|valsts lielpilsēta  = Alabata
|piezīme =
}}
'''Alabata''' (''Alabat'') ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Kalabarsona]]s reģiona [[Kesona]]s provincē, kur iedalās trijās municipalitātēs. Lielākās apdzīvotās vieta ir Alabata, Peresa un Kesona. Apdzīvo galvenokārt [[tagali]], bet daļa iedzīvotāju pieder aborigēnajai Alabatas [[aeti|aetu]] tautai, kuras valoda ir viena no trim Filipīnu apdraudētajām valodām.

sentences: Par '''kritisko domāšanu''' parasti sauc disciplinētu [[prāts|prāta]] procesu, kura laikā tiek analizēta un vērtēta [[informācija]]. Attiecīgā informācija var būt iegūta no [[pieredze]]s, [[refleksija]]s, novērojumiem, [[komunikācija]]s utt. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, [[domāšana]]s skaidrība, ticamība, precizitāte, akurātums, pamatotība, nozīmīgums, pilnīgums, godīgums u.c.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pseudalopex fulvipes.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Pseudalopex
| ģints_lv =Zorro
| suga =Pseudalopex fulvipes
| suga_lv =Darvina zorro
| binomial =Pseudalopex fulvipes <small>([[Martin]], 1837)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
* ''Lycalopex fulvipes''
| izplatība=

sentences:
{{IPA infokaste/core
|ipa-number={{{ipa-number}}}
|ipa-text=&#{{{ipa}}};
|ipa-image={{{ipa-image}}}
|imagesize={{{imagesize}}}
|unicode={{{unicode}}}
|ipa-entity=&#{{{ipa}}};
|xsampa={{{xsampa}}}
|kirshenbaum={{{kirshenbaum}}}
|sound={{{sound}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Valodu veidnes|IPA]]
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences: '''Veģetārisms''' ir uztura veids, kura pamatā ir [[augi|augu]] valsts barība ([[augļi]], [[dārzeņi]], [[graudaugi]], [[rieksti]], [[sēklas]] u.c.), bet netiek ēsti produkti, kas iegūti, nogalinot [[dzīvnieki|dzīvniekus]] (visu veidu [[gaļa]]).<ref>[http://www.vegsoc.org/info/definitions.html Definition of "vegetarian"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/19991128112640/http://www.vegsoc.org/info/definitions.html |date={{dat|1999|11|28||bez}} }} Definīcija, ko piedāvā 1984. gadā dibinātā Veģetāriešu biedrība. Skatīt arī [http://www.vegsoc.org/fish/ "VEGETARIANS DO NOT EAT FISH!"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150315132700/https://www.vegsoc.org/fish |date={{dat|2015|03|15||bez}} }}</ref> Plašākā nozīmē par veģetārismu var runāt arī kā par [[dzīvesveids|dzīvesveidu]], jo daļa veģetāriešu apsvērumus, kuru dēļ tie mainījuši savu uzturu, attiecina arī, piemēram, uz izturēšanos pret dzīvnieku izmantošanu izklaidei vai uz apģērba izvēli un citiem dzīves aspektiem.

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnskābes struktūrformula

Nikotīnskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PP vitamīns, niacīns,
3-piridīnkarbonskābe,
B3 vitamīns,
B5 vitamīns,
antipelagras vitamīns,
antipelagras faktors
|           CAS numurs = 59-67-6
|      ķīmiskā formula = C6H5NO2
|              molmasa = 123,11
|              blīvums = 1470
|  kušanas temperatūra = 236,6 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 1,8 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nikotīnskābe''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kura atvasinājums — [[nikotīnamīds]] — ietilpst svarīgu [[ferments|fermentu]] — [[dehidrogenāzes|dehidrogenāžu]] — [[koferments|kofermentu]] sastāvā un nepieciešams [[oksidēšanās]] procesu nodrošināšanai organismā. [[Nikotīnamīds]] (nikotīnskābes [[amīdi|amīds]]) organismā viegli veidojas no nikotīnskābes fermentatīvās amidēšanās ceļā, tādēļ bioloģiskā vērtība abām vielām ir vienāda. Nikotīnskābi un nikotīnamīdu sauc arī par '''PP vitamīnu''' jeb '''niacīnu'''. PP vitamīns pieder pie B grupas vitamīniem un to senāk dēvēja arī par B3 vai B5 vitamīnu. Terminus 'B3 vitamīns' vai 'B5 vitamīns' nav ieteicams lietot, jo dažādos avotos šādi dēvēta arī [[pantotēnskābe]]. Nikotīnskābe ir balta pulverveida viela bez smaržas, ar vāji skābu garšu. Tās trūkums organismā izraisa smagu slimību — [[pelagra|pelagru]]. Dzīvnieku organismā PP vitamīns var veidoties no aminoskābes [[triptofāns|triptofāna]], tādēļ triptofāna nepietiekamība uzturā arī var novest pie PP avitaminozes. Organismā PP vitamīns uzsūcas [[tievā zarna|tievajā zarnā]].

sentences: '''Purvājs''' ir purvaiņu [[mežs|meža]] augšanas apstākļu tips slapjās [[kūdra]]s [[augsne|augsnēs]]<ref>Autoru kolektīvs J. Broka vadībā, ''Meža enciklopēdija'', 1. sējums. - Rīga, apgāds "Zelta Grauds", 2003. g., 266. lpp.</ref>. Tas sastopams reljefa pazeminājumos un [[augstais purvs|augsto purvu]] malās. Tajā aug mazražīgas neliela auguma [[parastā priede|priedes]], [[pamežs|pameža nav]] vai arī tas ir rets, un to veido [[paeglis|paegļi]] un [[parastais krūklis|krūkļi]]. [[Zemsedze|Zemsedzē]] aug spilves, virši, [[lācene]]s, vaivariņi, dzērvenāji, zilenāji un sūnas. Purvājiem ir liela nozīme dabas daudzveidības saglabāšanā, jo tajos sastopamas retu augu un dzīvnieku sugas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Moldcell S.A.''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1999. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Kišiņeva]]
| location_country = {{MDA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''CG Cell Technologies DAC'', {{IRL}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.moldcell.md moldcell.md]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Moldcell S.A.''''' ir [[Moldova]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] uzņēmums. Tas ir dibināts 2000. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Kišiņeva|Kišiņevā]]. ''Moldcell'' īpašnieks ir [[Nepāla|Nepālā]] bāzētā starptautiskā investīciju grupā ''[[Chaudhary Group|CG Corp Global]]'' ietilpstošais [[Īrija|Īrijā]] reģistrētais uzņēmums ''CG Cell Technologies DAC''.<ref name="Moldcell 2020.03.25" /><ref name="SoloCheck.ie" />

sentences:
{{catmain|Zinātniskais žurnāls}}
{{Commonscat|Scientific journals}}

sentences: '''Audits''' (no {{val|la|auditos}} — ‘klausīšanās’, ‘dzirdēšana’) ir kādas iestādes, [[uzņēmums|uzņēmuma]] vai amatpersonas likumīga pārbaude, ko veic īpaša lietpratīga persona (revidents) un kas ietver [[informācija]]s apkopošanu par kādu [[Uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbību]] un iegūtas informācijas novērtēšanu, pārbaudot aprēķinu precizitāti un pēc noteiktiem kritērijiem dodot savu revīzijas atzinumu.<ref>Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca. – Rīga: Zinātne, 2000. – 436.lpp.</ref>

sentences: '''Necke'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jelgavasvestnesis.lv/kultura/muzeja-japanu-neckes|title=Muzejā – japāņu neckes|last=vestnesis|website=Jelgavas Vēstnesis|access-date=2019-11-24|date=2014-12-12|language=lv}}{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jelgava.lv/|title=Jelgava|last=www.cube.lv|first=Cube /|website=www.jelgava.lv|access-date=2019-11-24|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170510080940/http://www.jelgava.lv/|archivedate=2017-05-10}}</ref> ({{val|ja|根付}}, ''netsuke'') ir japāņu [[dekoratīvā māksla|dekoratīvās]] un [[lietišķā māksla|lietišķās mākslas]] darbs, miniatūra [[tēlniecība|skulptūras]] ar praktiskām funkcijām, kas tika izgatavotas [[17. gadsimts|17. gadsimta]] [[Japāna|Japānā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Chamaenerion
| attēls = Katwijk - Wilgenroosje (Chamaenerion angustifolium).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = [[Šaurlapu ugunspuķe]] (''Chamaenerion angustifolium'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Myrtales
| rinda_lv = Miršu rinda
| dzimta = Onagraceae
| dzimta_lv = Naktssveču dzimta
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| autors = Ség.
| ģints = Chamaenerion
| ģints_lv = Ugunspuķes
}}'''Ugunspuķes''' (''Chamaenerion'') ir [[naktssveču dzimta]]s ģints. Dažreiz ugunspuķu sugas tiek klasificētas [[Kazrozes|kazrožu ģintī]] (''Epilobium'').<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Systematic botany monographs - Revised classification of the Onagraceae|last=Wagner|first=Warren L.|year=2007|isbn=978-0-912861-83-8|url=https://repository.si.edu/bitstream/handle/10088/7611/bot_Wagner_et_al_2007-Onagraceae-sm.pdf|last2=Hoch|first2=Peter C.|last3=Raven|first3=Peter H.}}</ref>

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Latvian language|Latviešu valoda}}

sentences:
s (barbiturātu pamatstruktūras) formula]]
'''Barbiturāti''' ({{Val-de|Barbiturat}} - no [[barbitūrskābe]]s, kuras nosaukums cēlies no personvārda Barbara) ir barbitūrskābes atvasinājumi, kurus medicīnā lieto par nomierinošiem, miega, pretkrampju un narkozes līdzekļiem. Barbiturāti pieder pie [[heterocikliskie savienojumi|heterocikliskajiem savienojumiem]] ([[pirimidīns|pirimidīna]] atvasinājumiem). Pazīstamākais barbiturāts ir [[fenobarbitāls]] jeb lumināls.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Hohalmšpice
| Photo                = Taury_2.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.015556 |latNS=N
| longd=13.25 |longEW=E
| Augstums         = 3360
| Relatīvais_augstums  = 942
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Augstais Tauerns]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|laika vienību|diena (nozīmju atdalīšana)|diena}}
. Ziemeļu piepolārā zona ir vienmēr apspīdēta (polārā diena), bet dienvidu polārā zona vienmēr aptumšota (polārā nakts)]]
'''Diena''' ir [[diennakts]] gaišais periods, t.i. laika posms no saullēkta līdz saulrietam. Dienas garums ir atkarīgs no novērojuma punkta [[Ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] un [[Gadalaiks|gadalaika]]. Dienas garuma izmaiņas gada laikā notiek tādēļ, ka [[Zeme]]s [[Ekvators|ekvatora]] plakne un [[ekliptika]]s plakne atrodas 23°26′ leņķī. Zemei riņķojot ap [[Saule|Sauli]], Saules redzamais stāvoklis pārvietojas no [[debess sfēra]]s [[dienvidu puslode]]s uz [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodi]], un attiecīgi mainās Saules pusdienlaika augstums virs horizonta. Ziemeļu puslodē visīsākā diena ir [[ziema]]s [[Saulgrieži|saulgriežos]], bet visgarākā — [[vasara]]s saulgriežos. [[Rudens]] un [[Pavasaris|pavasara]] saulgriežos dienas un [[nakts]] ilgumi ir vienādi.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Vitālijs Kims
 |       vārds_orģ = ''Віталій Кім''
 |          attēls = Виталий_Ким_.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Vitālijs Kims 2020. gadā

 |           amats = [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums = {{dat|2020|11|25}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Heorhijs Rešetilovs]] (''p.i.'')
 |        pēctecis =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1981|3|13}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Mikolajivas apgabals|Mikolajiva|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[korejieši|korejietis]]
 |         partija = bezpartejisks1
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Jūlija Kima
 |           bērni = 3
 |       profesija = [[ekonomists]], [[blogeris]], [[uzņēmējs]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Admirāļa Makarova Nacionālā kuģu būves universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes = 1Mikolajivas domes deputāta kandidāts no partijas "Tautas kalps", taču palika bezpartejisks.
}}
'''Vitālijs Kims''' ({{Val|uk|Віталій Олександрович Кім}}; dzimis {{dat|1981|3|13}} [[Mikolajiva|Mikolajivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[Korejieši|korejiešu]] izcelsmes [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[uzņēmējs]], [[ekonomists]], [[blogeris]] un [[politiķis]]. Kopš 2020. gada 25. novembra ir [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]].

sentences: '''Plakanā Zeme''' ir novecojis uzskats, ka [[Zeme]]s forma ir [[plakne|plakans]] [[riņķis]]. Šāds uzskats bija raksturīgs daudzām senajām kultūrām, ieskaitot [[Senā Grieķija|Seno Grieķiju]] līdz [[Klasiskais laikmets|klasiskajam laikmetam]] (4. gadsimts p.m.ē), [[Bronzas laikmets|bronzas]] un [[Dzelzs laikmets|dzelzs]] laikmeta [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] civilizācijas līdz [[Hellēnisms|Hellēnisma]] periodam, [[Indija|Indiju]] līdz [[Guptu laikmets|Guptu laikmetam]] (pirmie gadsimti mūsu ērā) un [[Ķīna|Ķīnu]] līdz 17. gadsimtam. Eiropā šāds uzskats bija vadošais līdz 13. gadsimtam, kad rakstītos darbos sāka dominēt uzskats, ka [[apaļā Zeme|Zeme ir apaļa]] (piemēram, ''[[De sphaera mundi]]'' (1230), ''[[Konungs skuggsjá]]'' (1250)).

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''Glikoproteīni''' ir [[olbaltumvielas]], kas satur [[Oligosaharīds|oligosaharīdu]] ķēdes ([[Glikāni|glikānus]]), kas kovalenti piesaistīti [[Aminoskābes|aminoskābju]] sānu ķēdēm. [[Ogļhidrāti]] ir pievienoti olbaltumvielai [[kotranslācija]]s vai posttranslācijas modifikācijā. Šis process ir pazīstams kā glikozilēšana. Izdalītās ārpusšūnu olbaltumvielas bieži tiek glikozilētas. Ogļhidrāti ir pievienoti dažiem olbaltumvielām, veidojot glikoproteīnus.

sentences:
{{Literatūras vēsture| atteels=}}
Jēdziens '''impresionisma literatūra''' ir visai neskaidrs. Jēdzienu "impresionisms" mēdz attiecināt uz dažādu 19.gs. nogales un 20.gs. sākuma rakstnieku literāro darbību. Par impresionistiem dažkārt mēdz uzskatīt vairākus franču un angļu [[simbolisms|simbolisma]] dzejniekus ([[Stefans Malarmē|Stefanu Malarmē]], [[Arturs Rembo|Arturu Rembo]], [[Pols Verlēns|Polu Verlēnu]], [[Oskars Vailds|Oskaru Vaildu]], [[Arturs Saimonss|Arturu Saimonsu]]). Lielākoties impresionisti bija dzejnieki, taču par impresionistisku dažkārt dēvē arī modernisma prozu, kas gandrīz pilnībā pievēršas tikai varoņu iekšējās dzīves atklāsmei ([[Marsels Prusts]], [[Virdžīnija Vulfa]] u.c.).

sentences:
'''Ūdens attīrīšanas''' procesā no [[ūdens]] tiek izdalītas nevēlamas vielas un [[mikroorganisms|mikroorganismi]]. Lielākoties ūdens attīrīšanas mērķis ir iegūt [[dzeramais ūdens|dzeramo ūdeni]], taču ūdens attīrīšana tiek veikta arī lai iegūtu noteiktas kvalitātes ūdeni medicīniskam, ķīmiskām, rūpnieciskām un citām vajadzībām. Ūdens attīrīšanā izšķir fizikālos procesus — filtrēšanu un nogulsnēšanu, bioloģiskos procesus — aktīvās dūņas, ķīmiskos — [[hlorēšana|hlorēšanu]], jodēšanu, ozonēšanu, kā atsevišķu metodi var minēt [[ultravioletā gaisma|ultravioletās gaismas]] izmantošanu.
Ir dažādas metodes, kas tiek izmantotas mājsaimniecībās, plašāka mēroga ūdens attīrīšanas iekārtās, kā arī metodes ekstremāliem apstākļiem.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ogres Sv. Nikolaja pareizticīgo baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Chiesa ortodossa di Ogre 02.jpg
| image_size            =
| caption               = Ogres pareizticīgo baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Ogres pareizticīgo baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.816807 | latNS  = N
| longd = 24.615147 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Ogre}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Pareizticīgā baznīca]]
| consecration_year     = 2001. gads
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1999. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
]]
'''Eitanāzija''' (''euthanasia'' - no sengr. ''ευ'', ''eu'' - "labs" + ''θάνατος'', ''tānatos'' - "[[nāve]]" - burt. "viegla nāve") ir medicīnā ārsta paša veikta vai viņa uzraudzībā veikta darbība vai bezdarbība ar nodomu izraisīt nāvi, nolūkā izbeigt visas ciešanas neārstējami slimam un ne ar kādiem līdzekļiem nenovēršamām, neciešamām sāpēm pakļautam cilvēkam, pamatojoties uz pacienta brīvprātīgu izvēli. To iedala:
* '''pasīvā eitanāzija''' - ārstniecības metožu ierobežošana vai pārtraukšana, t.i. [[ārsts]] ļauj pacientam nomirt (gadījumos, kad nekāda medicīniska iejaukšanās nevar pacientu atgriezt dzīvē: cilvēks ir [[koma|komā]], vai [[smadzenes]] ir mirušas un [[dzīvība]] tiek mākslīgi uzturēta tikai fizioloģiskā līmenī);
* '''aktīvā eitanāzija''' jeb ''medicīniski asistētā pašnāvība'' - nāvējošas medikamentu devas izsniegšana pēc nedziedināma un neatvieglojamas mokas jūtoša pacienta brīvprātīga pieprasījuma vai viņa tuvinieka lūguma (ja pacients nav pie [[apziņa]]s un nav cerību, ka to atgūs).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dekšāres pagasts
| karte             = Dekšāru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Dekšāres pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Dekšāres pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Dekšāres
| platība           = 102,8
| iedzīvotāji       = 788<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 788 / 102.8 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Nekāra''' ([[vācu valoda|vācu]] - Neckar) ir upe [[Vācija|Vācijā]] ([[Bādene-Virtemberga|Bādenē-Virtembergā]] un [[Hesene|Hesenē]]). [[Reina]]s labā krasta pieteka. Izteka [[Švarcvalde|Švarcvaldē]], pie [[Filingene-Šveningene|Filingenes-Šveningenes]]. Tek dziļā ielejā.

sentences:
" Gada cilvēks [[Čārlzs Lindbergs]] (1927)]]
'''Gada cilvēks''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] ziņu žurnāla un tīmekļa vietnes "[[Time]]" ikgadējais izdevums, kurā attēlots un aprakstīts cilvēks, grupa, ideja vai objekts, kas "vai nu uz labu vai sliktu ... ir darījis visvairāk, lai ietekmētu gada notikumus".

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Bruno Tauts
| image =
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1880|05|04}}
| location = [[Kēnigsberga]], [[Vācijas Impērija]]<br />([[Kaļiņingrada]], {{RUS}})
| deathdate = {{dat|1938|12|24}}
| deathplace =  [[Stambula]], {{TUR}}
| nationality = [[ebrejs]]
| field = [[arhitektūra]]
| training =
| movement = [[ekspresionisms]], [[modernisms]]
| famous works = [[modernisms|modernistiskās]] [[Berlīne]]s dzīvojamās ēkas (1913-1930)
| influenced by = [[Teodors Fišers]], [[Valters Gropiuss]]
| influenced = [[Valters Gropiuss]], [[Lekorbizjē]]
| patrons =
| awards =
}}

sentences: '''17. novembris''' ir gada 320. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (321. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 45 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija oksīda kristālrežģis, tāds pats kā [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīdam]]
__ Ba2+     __ O2−
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1304-28-5
|      ķīmiskā formula = BaO
|              molmasa = 153,3
|              blīvums = 5700
|  kušanas temperatūra = 1923°
| viršanas temperatūra = ~2000 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Bārija oksīds''' (BaO) ir balta cietviela, kas veidojas, degot [[bārijs|bārijam]] vai termiski sadaloties bārija [[sāļi]]em. Tas ir bāziskais [[oksīds]].

sentences: Šajā lapā uzskaitītas visas veidnes, kas var tikt izmantotas dalībnieku lapu diskusijās, lai brīdinātu vai iepazīstinātu attiecīgo dalībnieku.

sentences: '''Risks''' ir [[jēdziens]], ar kuru parasti apzīmē dažādu [[vērtība|vērtību]] iespējamu [[zaudēšana|zaudēšanu]] nākotnē. Ikdienā šis [[termins]] tiek lietots, kā [[sinonīms]] varbūtībai kaut ko zaudēt. Tātad, risks pēc būtības ir [[varbūtība]], ka dažādu [[notikums|notikumu]] rezultātā galaiznākums ir vēl sliktāks nekā sākuma [[situācija|situācijā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alfrēds Rasiņš
| vārds_orig =
| attēls = Alfrēds Rasiņš.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1916
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 30
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Krasnodaras guberņa|Maikopa|td=Krievija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1995
| m_mēnesis = 03
| m_diena = 02
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Biruta Rasiņa (2022 - 2003), entomoloģe
| bērni = Rūta, Maija, Jānis
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[ekoloģija]], [[arheoloģija]], [[augu aizsardzība]]
| grāds = Dr. biol.
| darba_vietas = [[Augu aizsardzības institūts|Latvijas Augu aizsardzības institūts]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|Bioloģijas institūts]]
| akad_amats = vecākais pētnieks
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| pasniedzēji =
| skolnieki = [[Edgars Vimba]], Austra Āboliņa, [[Gaida Ābele]]
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Alfrēds Rasiņš''' (1916—1995) bija latviešu [[Botānika|botāniķis]], [[Flora|vaskulāro augu floras]] un sistemātikas pētnieks, [[augu aizsardzība]]s speciālists, [[Ekoloģija|ekologs]] un [[Arheoloģija|arheologs]].

sentences:
Saraksts ar mūzikas grupām, kas izpilda [[poppanks|poppanka]] žanra mūziku.
{{compactTOC}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Lorānda Ētveša universitāte
|native_name   = Eötvös Loránd Tudományegyetem
|image_name    = Budapesti_Tudomanyegyetem_nagy_pecsetje_Orszag_Vilag_1880_XIII_sz.jpg
|latin_name        = Universitas Budapestinensis de Rolando Eötvös nominata
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1635
|vision            =
|type              = publiska pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| latd  = 47.4906 | latNS  = N
| longd = 19.0585 | longEW = E
| academic_staff    = 1800
| administrative_staff  =
|students          = ~25 000
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{Oficiālā tīmekļa vietne|https://www.elte.hu/}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Volthata kalni
|attēls                 = Untersee (Wohlthatmassiv).jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Unterzē ezers Volthata kalnos
|lat_dir =S |lat_deg =71 |lat_min =35 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =12 |lon_min =20 |lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Antarktīda]]
|novietojums            =
|ģeo_apgabals           = [[Karalienes Modas Zeme]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Fimbulheimens|Fimbulheimenā]]
|sastāv                 =
|garums                 = 130
|platums                = 50
|kalns                  = [[Cvīzelbergs]]
|augstums               = 2970
|pilsētas               =
}}
'''Volthata kalni''' ({{val|de|Wohlthatmassiv}}) ir līdz 130 km garš un ap 50 km plats dienvidrietumu-ziemeļaustrumu virzienā orientēts kalnu masīvs [[Karalienes Modas Zeme]]s centrālajā daļā, ap 150 km no [[Lazareva jūra]]s piekrastes [[Princeses Astridas krasts|Princeses Astridas krastā]]. Masīvs sastāv no vairākām ar [[šļūdonis|šļūdoņiem]] atdalītām kalnu grēdām, galvenās no kurām ir [[Humbolta kalni]] rietumos, [[Petermana grēdas]] centrālajā daļā un [[Grūbera kalni]] ziemeļaustrumos. Rietumos no Volthata kalniem atrodas [[Orvina kalni]], austrumos — [[Hūla kalni]]<!-- norv. Hoel Mountains -->. Augstākā virsotne ir 2970 m augstais [[Cvīzelbergs]] Petermana grēdās.<ref>[http://www.peakbagger.com/range.aspx?rid=8204 peakbagger.com]</ref> Volthata kalni, tāpat, kā citas piekrastei paralēlās grēdas, veido šķērsli [[Polārais plato|Polārā plato]] [[ledus]] masām. [[Ledus vairogs|Ledus vairoga]] augstums kalnu dienvidu pakājē pārsniedz 2500 m, ziemeļos — ap 1200 m.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Kouzijs''' var būt:

sentences: '''Sākumskola''' Latvijā ir [[izglītība]]s iestāde, kurā tiek īstenotas pirmo četru klašu izglītības programmas, kā arī [[Pamatskola|pamatskolu]] un vispārizglītojošo [[Vidusskola|vidusskolu]] 1.—4. klase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/s%C4%81kumskola|title=sākumskola {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-06-20}}</ref> Sākumskolās īsteno pamatizglītības pirmā posma izglītības programmas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=20243|title=Vispārējās izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2023-06-20|language=lv}}</ref> kuras apguvi [[bērns]] parasti sāk tajā gadā, kurā viņam aprit pilni septiņi gadi, vai arī gadu agrāk vai vēlāk.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/9879|title=pamatizglītība un vispārējā vidējā izglītība Latvijā|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-06-20|language=en}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Dabas aizsargājamās teritorijas]]
[[Kategorija:Antarktika]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Tūrs Heijerdāls
|     vārds_orig = ''Thor Heyerdahl''
|         attēls = ThorHeyerdahl.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1914
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Norvēģija|Larvika}}
|         m_gads = 2002
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 18
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Kolla Mikeri}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Norvēģis
|   nodarbošanās = Etnogrāfs, arheologs, ceļotājs
|     alma_mater = [[Oslo Universitāte]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Tūrs Heijerdāls''' ({{val|no|Thor Heyerdahl}}; dzimis {{dat|1914|10|6}}, miris {{dat|2002|4|18}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] etnogrāfs, arheologs, ceļotājs, rakstnieks.

sentences: '''5. marts''' ir gada 64. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (65. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 301 diena.

sentences:
{{Pašgājējartilērijas infokaste
|      nosaukums=TKS-D
|        attēls=TKS-D (02).jpg
|    virsraksts=
|        valsts={{POL}}
|         kgads={{1936. gads}}
|      razosana=1936 — 1937
|      daudzums=2
|     brunojuma={{POL}}
|       apkalpe= 4 clv.
|        garums= 2,85 m (3,26 m ar lielgabalu)
|       platums= 1,8 m
|      augstums= 1,24 m
|          masa= 3,1 t
|        bruņas= 4-6 mm
|     primārais= [[37 mm Bofors prettanku lielgabals|37 mm prettanku lielgabals wz. 36]]
|   sekundārais=
|       dzinējs=Polski Fiat 122B
| dzinēja_jauda= 62,5 zs (46 kW)
|ātrums_uz ceļa= 42 km/h
| zs_koeficents= 14,8 zs/t
|maks. attālums= 220 km
}}
'''TKS-D''' ({{val-pl|czolgowa laweta dzialka piechoty Bofors 37 mm}}) tulkojumā ''37 mm Bofors kājnieku lielgabala tanka lafete'' - [[Polija]]s [[tankete]]-[[pašgājējartilērija]].

sentences: '''STEM''' (no {{val|en|'''S'''cience, '''T'''echnology, '''E'''ngineering, and '''M'''athematics}} — 'zinātne, tehnoloģija, inženierija, matemātika') ir saīsinājums, ko izmantoto [[izglītība]]s politikā, apzīmējot akadēmisko izglītības, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības jomu, kuras pamatu veido [[dabaszinātnes]], [[tehnoloģija]]s, [[inženierzinātnes]] un [[matemātika]].

sentences: {{Commonscat|Buildings in Greece|Grieķijas celtnes un būves}}

sentences:
(''Bombus confusus'')]]
'''Gada kukainis''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 1999. gada katru gadu izraugās [[Latvijas Entomoloģijas biedrība]].<ref name=skudra>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.dabasdati.lv/lv/article/spoza-skudra-2012-gada-kukainis/|title=Spožā skudra - 2012. gada kukainis|date=2012-1-10|work=Dabasdati.lv}}</ref> Parasti par Gada kukaini tiek izraudzīta suga, kurai [[entomoloģija|entomologi]] vēlas pievērst sabiedrības uzmanību, lai iegūtu vairāk informācijas sugas izpētei vai arī veiktu īpašus pasākumus tās [[dabas aizsardzība|aizsardzībai]]. Par Gada kukaini kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta, iegūtie rezultāti tiek izmantoti publikācijās par sugas izplatību Latvijā.

sentences: '''26. jūnijs''' ir gada 177. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (178. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 188 dienas.

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Cieceres ezers
|attēls=Cieceres ezers pie Brocēniem 2000-05-13.jpg
|paraksts=Cieceres ezers pie Brocēniem
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=39 | plat_s=21 | plat_NS=N
| gar_d=22 | gar_m=33 | gar_s=38 | gar_EW=E
|platība=2,768
|garums=9,5
|Vid_dziļums=7,2
|Max_dziļums=22,0
|tilpums=
|augstums_vjl=100,3
|izteka=[[Ciecere]]
|baseins=
|valstis=[[Latvija]]
|salas=Ozolu sala
|pilsētas=[[Brocēni]]
}}
'''Cieceres ezers''' ir [[ezers]] [[Saldus novads|Saldus novada]] [[Cieceres pagasts|Cieceres pagastā]]. Ezers atrodas [[subglaciālā vaga|subglaciālajā vagā]], izteiksmīgākais šāda veida ezera piemērs Latvijā. Vietām atgādina upi. Gultne —  smilšaina, dūņaina. Krasti vietām krauji. Viena liela sala —  Ozolu sala (14 ha), aizsargājama no 1977. gada. Konstatētas 7 zivju sugas.

sentences: {{cita nozīme|tiesību aktu|iedzimtām un mantotām bioloģiskām pazīmēm|iedzimtība}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Macracanthorhynchus hirudinaceus adult BAM1.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Macracanthorhynchus hirudinaceus}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| tips =Acanthocephala
| tips_lv =Kāšgalvjtārpi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Archiacanthocephala}}
* {{TaksoSaite|Eoacanthocephala}}
* {{TaksoSaite|Palaeacanthocephala}}
| kategorijas = nē
}}
'''Kāšgalvjtārpi''' jeb '''dzelkņgalvji''' (''Acanthocephala'') ir [[parazīti]]sku [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]], kas iepriekš tika uzskatīti par [[Veltņtārpu tips|veltņtārpu]] [[Klase (bioloģija)|klasi]]. Tie ir brīvi dzīvojoši parazītiski [[tārpi]] ar cilindrisku ķermeni un izbīdāmu snuķi, uz kura atrodas kāši. Pieaugušās formas dzīvo [[Mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[zarnu trakts|zarnu traktā]], savukārt, [[kāpuri]] - [[ūdens]] bezmugurkaulnieku [[ķermeņa dobums|ķermeņa dobumā]]. Aprakstītas ir ap 750 dzelkņgalvju sugām. [[Cilvēki|Cilvēku]] invadēšanās ar dzelkņgalvjiem izsauc [[akantocefaloze|akantocefalozi]].
'' ar kāšiem klātais snuķis]]

sentences:
{{0}}[[1. trolejbusu maršruts (Rīga)|1]]{{·}} [[3. trolejbusu maršruts (Rīga)|3]]{{·}} [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 2020)|4]]{{·}} [[5. trolejbusu maršruts (Rīga)|5]]{{·}} [[9. trolejbusu maršruts (Rīga)|9]]{{·}} [[11. trolejbusu maršruts (Rīga)|11]]{{·}} [[12. trolejbusu maršruts (Rīga, 2011)|12]]{{·}} [[13. trolejbusu maršruts (Rīga)|13]]{{·}} [[14. trolejbusu maršruts (Rīga)|14]]{{·}} [[15. trolejbusu maršruts (Rīga)|15]]{{·}} [[16. trolejbusu maršruts (Rīga)|16]]{{·}}[[17. trolejbusu maršruts (Rīga)|17]]
 [[18. trolejbusu maršruts (Rīga)|18]]{{·}} [[19. trolejbusu maršruts (Rīga)|19]]{{·}} [[20. trolejbusu maršruts (Rīga)|20]]{{·}} [[22. trolejbusu maršruts (Rīga)|22]]{{·}} [[23. trolejbusu maršruts (Rīga)|23]]{{·}} [[25. trolejbusu maršruts (Rīga)|25]]{{·}} [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27]]{{·}} [[34. trolejbusu maršruts (Rīga)|34]]{{·}} [[35. trolejbusu maršruts (Rīga)|35]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Teperis
|attēls=Tepera ezers.JPG
|Vid_dziļums=2,4
|Max_dziļums=5,5
| vieta       = [[Latvija]]
| vieta2       = [[Smiltenes novads]]
| vieta3       = [[Smiltene]]
| map = Latvija
| plat_d=57 | plat_m=25 | plat_s=41 | plat_NS=N
| gar_d=25 | gar_m=55 | gar_s= 33| gar_EW=E
| izteka       = [[Abuls]]
|salas=1
}}
'''Teperis''' (arī '''Tepera ūdenskrātuve''', '''Ēmura ezers''')<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=67841&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref> ir ūdenskrātuve [[Abuls|Abula]] upē [[Smiltenes novads|Smiltenes novada]] [[Smiltene]]s pilsētā, uz robežas ar [[Launkalnes pagasts|Launkalnes pagastu]] un [[Smiltenes pagasts|Smiltenes pagastu]].<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2245/ ezeri.lv]</ref> Ezera maksimālais dziļums ir 5,5 metri, bet vidējais dziļums ir 2,4 metri. Ezers ir viens no tūristu un vietējo iedzīvotāju iecienītajām atpūtas vietām. Ezera kompleksā atrodas futbola laukums, volejbola laukumi, hokeja laukums, kā arī [[sporta komplekss „Teperis”]] ar autokrosa trasi un kartingtrasi.

sentences: {{Commonscat|Astronomers by country|Astronomi pēc valsts}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Konvencija pret diskrimināciju izglītībā''' ir 1960. g. pieņemtā un 1962. g. spēkā stājusies [[UNESCO]] konvencija. 1962. g. tika pieņemts protokols par samierināšanas un labo pakalpojumu komisijas dibināšanu strīdu starp šīs konvencijas dalībvalstīm risināšanai, kas stājās spēkā 1968. gadā. Uz 2018. gada septembri konvencijai ir 105 dalībvalstis (arī Latvija — 2009. g. 16. jūnijā deponēja pieņemšanas dokumentu; Ķīnas saistības ir ierobežotas ar Makao teritoriju), 37 valstis ir Protokola dalībvalstis (ieskaitot Vjetnamu, kura pēc apvienošanās neziņoja, vai turpina pirmsapvienošanās dalību protokolā).

sentences: {{cita nozīme|senpilsētu Peru|polārstaciju|Mačupikču (polārstacija)}}

sentences:
un tās tuvumā, pēc [[Antropoloģija|antropologa]] Roberta Frosta novērtējuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cogweb.ucla.edu/ep/Frost_06.html|title=Frost: Why Do Europeans Have So Many Hair and Eye Colors?|website=cogweb.ucla.edu|access-date=2021-07-26}}</ref>]]
'''Acu krāsa''' ir [[acs]] [[varavīksnene]]s [[krāsa]], ko nosaka [[pigments|pigmentu]] tips un daudzums tajā. Acu krāsa ir viena no [[Fenotips|fenotipiskajām]] pazīmēm, kuru nosaka vairāku [[gēni|gēnu]] variācijas.

sentences:
{{Militārās vienības infokaste|nosaukums=Ķīnas Tautas atbrīvošanas armija
''中国人民解放军''
''Zhōngguó Rénmín Jiěfàngjūn''|attēls=China_Emblem_PLA.svg|attēla izmērs=100px|virsraksts=Ķīnas Tautas atbrīvošanas armijas emblēma|valsts={{flaga|Ķīna}} [[Ķīna]]|pastāvēšana=1927 gada 1. augusts — pašlaik|pakļautība=|daļa no=|karaspēka veids=|krāsas=|karavīru skaits=2 250 000|jubileja=|devīze=|militārās operācijas=[[Ķīnas pilsoņu karš]]
[[Birmas pilsoņu karš]]
[[Vjetnamas karš]]|pašreizējais komandieris=|komandieri=}}'''Ķīnas Tautas atbrīvošanas armija''' ([[Vienkāršotās ķīniešu rakstzīmes|vienkāršotā ķīniešu]]: ''中国人民解放军'') ir [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskās partijas]] bruņotie spēki. Armija tika izveidota 1927. gada 1. augustā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Narvas pils
| native_name         = ''Narva Hermanni linnus''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Igaunija
| status              =
| image               = Нарвский замок 2.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Narva]], [[Austrumviru apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59  | latm  = 22 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 28 | longm = 12 | longs = 07 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 14. gadsimta sākums
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Lobatula lobatula.jpg
|     att_nosaukums= Cibicidīna ''[[Lobatula lobatula]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Planorbulinoidea
|    virsdzimta_lv = Planorbulinoidejas
|           dzimta = Cibicididae
|        dzimta_lv = Cibicidīdas
|      apakšdzimta = Cibicidinae
|   apakšdzimta_lv = Cibicidīnas
|         binomial = Cibicidinae <small>Cushman, 1927</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Cibicidīnas''' (''Cibicidinae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Apakšdzimtu 1927. gadā izveidoja amerikāņu mikropaleontologs [[Džozefs Kešmens]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] cibicidīnas ir zināmas no [[paleogēns|paleogēna]] perioda ([[paleocēns]]) līdz mūsdienām.

sentences:
nogulas apkārt fumarolu izplūdes vietai]]
'''Fumarolas''' ({{val-it|fumo}} — 'dūmi') ir virs 200 °C sakarsēta [[tvaiks|tvaika]] un vulkānisko [[gāze|gāzu]] strūklas, kas izplūst no vulkāniskas izcelsmes plaisām.<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 241. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> Par fumarolām sauc arī pašas atveres, no kurām izplūst šīs gāzes. Fumarolas iedala primārajās, kas rodas tieši no [[magma|magmā]] izšķīdušajām gāzēm, un sekundārajās, kas nav tieši saistītas ar [[vulkāns|vulkānu]], bet rodas no vēl neatdzisušas [[lava]]s.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Girlitz_Serinus_serinus.jpg
 | att_nosaukums = Tēviņš
 |    att_izmērs = 200px
 |       attēls2 = Serinus_serinus_(Madrid,_Spain)_011.jpg
 |att2_nosaukums = Mātīte
 |   att2_izmērs = 200px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Serinus
 |      ģints_lv = Ģirliči
 |          suga = Serinus serinus
 |       suga_lv = Ģirlicis
 |      binomial = Serinus serinus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1766)</small>
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
{{legend|#FF8C00|Ligzdošanas areāls}}
{{legend|green|Nometnieku areāls}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls}}
}}
'''Ģirlicis''' (''Serinus serinus'') ir neliela auguma [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') dziedātājputns, kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija]]s rietumos un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22720049/0 IUCN: Serinus serinus]</ref> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2020]</ref>

sentences:
{{EAP P238}}
'''Étage d'Accélérations à Poudre P238''' ('''EAP P238''') - [[nesējraķete|nesējraķešu]] [[Ariane 5]] [[cietā raķešdegviela|cietās degvielas]] [[starta paātrinātājs]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Ambeļi
| settlement_type          = Vidējciems
| image_skyline            = Ambeļu katoļu baznīca. 2003-07-27.jpg
| image_caption            = Ambeļu katoļu baznīca
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Augšdaugavas novads]]
| subdivision_name2        = [[Ambeļu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēti -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name=lgia>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=679&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 300
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =56  | latm =2| lats =17| latNS = N
| longd =26| longm =50| longs =23| longEW = E
| elevation_m              = 130
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5438 Ambeļi
}}
'''Ambeļi''' ({{val|ltg|Ambeli}}), agrāk arī '''Ambeļmuiža''' (''Ombu muiža''),<ref name=lgia/> ir ciems [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Ambeļu pagasts|Ambeļu pagastā]], pagasta centrs. Izvietojies pagasta rietumos netālu no [[Višķu ezers|Višķu ezerā]] ietekošās [[Dubna (upe)|Dubnas]], {{nobr|32 km}} no novada domes [[Daugavpils|Daugavpilī]] un {{nobr|231 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = water snail Rex 2.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| virstips        = Lophotrochozoa
| virstips_lv     = Spirālveidīgie
| tips            = Mollusca
| tips_lv         = Gliemji
| klase           = Gastropoda
| klase_lv        = Gliemeži
| virsdzimta      = Lymnaeoidea
| virsdzimta_lv   =
| dzimta          = Lymnaeidae
| dzimta_lv       = Dīķgliemeži
| dzimta_r        = Dīķgliemežu dzimta
| apakšdzimta     = Lymnaeinae
| apakšdzimta_lv  =
| ģints           = Lymnaea
| ģints_lv        = Dīķgliemeži
| binomial        = Lymnaea stagnalis, <small>([[Carolus Linnaeus|Linnaeus]], 1766)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Lielais dīķgliemezis''' (''Lymnaea stagnalis'') ir [[dīķgliemežu dzimta]]s (''Lynaeidae'') [[gliemeži|gliemezis]].<ref>[http://animaldiversity.org/accounts/Lymnaea_stagnalis/classification/ Animal Diversity Web]</ref> Tā ir ļoti plaši izplatīta suga, kas apdzīvo [[dīķis|dīķus]], [[ezers|ezerus]] un lēni plūstošus ūdeņus.

sentences:
{{slikts tulkojums|angļu}}
Radio translācijā ar '''šaurjoslu''' ({{val-en|narrowband}}) apzīmē [[frekvence|frekvenci]], kurā translācijas joslas platums būtiski nepārsniedz frekvences [[koherentais joslas platums|koherento joslas platumu]]. Ir nepareizi uzskatīt ka šaurjoslu darbības diapazons attiecas tikai uz „mazu” radiofrekvences spektru.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Tikkurila Oyj
| logo             = Tikkurila Logo.svg
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1862. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vantā]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[Ķīmiskā rūpniecība]]
| products         = krāsas un lakas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.tikkurila.com/ tikkurila.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''Tikkurila Oyj''' ir [[Somija]]s uzņēmums, kas ražo krāsas un lakas. Galvenais birojs atrodas [[Vantā]]. No 1972. līdz 2010. gadam atradās [[Kemira]] sastāvā.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Ķūķu klintis
 |        krāsu_shēma = #e7dcc3
 |             attēls = Ķūķu klintis.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Latvija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 57 | plat_m  = 16 | plat_s = 33 | plat_NS = N
 | gar_d  = 25 | gar_m   = 6 | gar_s  = 27 | gar_EW  = E
 |          atrašanās =
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe = [[Gauja]]
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |            platība =
 |           augstums = 44 m <small>(kraujas augstums)</small>
 |             garums = 500 m
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |            vainags =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta = Ir
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}
'''Ķūķu klintis''' ir [[Devons|devona]] [[ieži|iežu]] atsegums [[Gauja]]s labajā krastā, pie [[Raiskuma pagasts|Raiskuma]] un [[Amatas pagasts|Amatas pagasta]] robežas. Klintis ir aizsargājams [[Ģeoloģija|ģeoloģisks]] dabas piemineklis. Iezis savu nosaukumu ieguvis no tuvējām Ķūķu mājām. Šis ir [[Latvija|Latvijā]] augstākais devona iežu atsegums. Augstākajā punktā kraujas augstums aptuveni 44 m, ko kļūdaini mēdz uzskatīt par klinšu augstumu,<ref name="retumi">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Atsegumi/Kuku.htm |title=Latvijas dabas retumu krātuve: Ķūķu klintis |access-date={{dat|2014|11|19||bez}} |archive-date={{dat|2015|05|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150511233941/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Atsegumi/Kuku.htm }}</ref> bet ieža garums ir aptuveni 500 metri.<ref>[http://www.latvia.travel/lv/kuku-klintis Ķūķu klintis]{{Novecojusi saite}}</ref> Atseguma augšējo daļu veido plāna [[Kvartārs|kvartāra]] sega, nedaudz zemāk [[Augšdevons|augšdevona]] sarkanīgie [[aleirolīti]] un [[Māls|māli]]. Ieža vidusdaļā ir atrodamas vairākas [[fosilijas]]: [[Bruņuzivis|bruņu zivju]], [[Bezžokļaiņi|bezžokleņu]] un bārkšspuru zivju atliekas. Klintīs bieži notiek [[zemes noslīdeņi]], kas ieža krastu ir samazinājuši jau par 10 m. Lieli noslīdeņi bijuši laika posmā no 1952. līdz 1953. gadam.<ref>[http://www.vietas.lv/objekts/kuku_klintis/ Objekts: Ķūķu klintis]</ref>

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Mālina Okermane
 | vārds_orig              = ''Malin Åkerman''
 | attēls                  = Actress Malin Akerman Visits TODAY Show (50025449428) (cropped).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Mālina Okermane 2015. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1978|5|12}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, modele, dziedātāja
 | darbības gadi           = 1997—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Mālina Marīa Okermane''' ({{val|sv|Malin Maria Åkerman}}; dzimusi {{dat|1978|5|12}} [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]) ir zviedru–kanādiešu aktrise, modele un dziedātāja.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pludmales slaists
| attēls                   =  The Beach Bum (2019 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Beach Bum''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Harmonijs Korins]]
| producents               =
* [[Čārlzs-Mērijs Antoniozs]]
* [[Murads Belkedars]]
* [[Stīvs Golins]]
* [[Džons Lešers]]
* [[Nikolass Lermits]]
| scenārija autors         = Harmonijs Korins
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* ''[[Snoop Dogg]]''
* [[Aila Fišere]]
* [[Džimijs Bafets]]
* [[Zaks Efrons]]
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Džona Hills]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Le Grisbi Productions]]''
* ''[[SPK Pictures]]''
* ''[[Iconoclast]]''
* ''[[Vice Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Neon]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|3|9|''South by Southwest'' filmu festivāls|2019|3|29|ASV|}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thebeachbum.htm|title=The Beach Bum (2019)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= October 6, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pludmales slaists"''' ({{val|en|The Beach Bum}}) ir 2019. gada komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Harmonijs Korins]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], ''[[Snoop Dogg]]'', [[Aila Fišere]], [[Džimijs Bafets]], [[Zaks Efrons]], [[Mārtins Lorenss]] un [[Džona Hills]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|3|9||bez}} ''South by Southwest'' filmu festivālā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kabanatuana
 | official_name            = ''Cabanatuan''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = FvfNuevaEcija9121 04.JPG
| image2                   = 072jffOld Provincial Capitol Cabanatuan Cityfvf 03.jpg
| image3                   = 9714 jfAntonio Luna Death Place Monument Plaza Lucero Cabanatuanfvf 03.JPG
| image4                   = 0223aNueva Ecija High School Landmarksfvf 10.jpg
| image5                   = 1905Maharlika Highway Cagayan Valley Road, Cabanatuan 16.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Cabanatuan in Nueva Ecija.svg
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Centrālā Lusona]]
 | subdivision_name2        = [[Nuevaesiha]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1750
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1950
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 89
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 192.29
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 327325
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 15 | latm = 29 | lats = 27 | latNS = N
 | longd =120 | longm = 58 | longs = 04 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 3100
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 52
 | website                  = {{URL|http://www.cabanatuancity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Gymnospermae
|        attēls = IMG 6492 monkey puzzle.JPG
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Araucaria araucana}}
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kreatīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = metilguanidoetiķskābe
|           CAS numurs = 57-00-1
|      ķīmiskā formula = C4H9N3O2
|              molmasa = 131,13
|              blīvums = 1330
|  kušanas temperatūra = 255 °C
| viršanas temperatūra =
|izoelektriskais punkts= 8,47
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/l pie 18 °C
|                 citi =
}}
'''Kreatīns''' ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturoša organiskā skābe, kas sastopama [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[muskuļi|muskuļos]]. Tā ir nepieciešama [[enerģija]]s metabolismam un kustību izpildei. Franču ķīmiķis [[Mišels Ežēns Ševrols]] (''Michel Eugène Chevreul'') bija pirmais, kas 1832. gadā to ieguva no skeleta muskuļiem. Viņš vēlāk nosauca kristalizētās nogulsnes grieķu vārdā {{gree|κρέας}}. Sākotnējās analīzes parādīja, ka cilvēka [[asinis|asinīs]] ir aptuveni 1% kreatīna, [[smadzenes|smadzenēs]] 0,14%, [[muskuļi|muskuļos]] 0,50%, bet [[sēklinieks|sēkliniekos]] 0,18%. Aknas un nieres satur aptuveni 0,01% kreatīna. Mūsdienās kreatīna saturu procentos no kopproteīna var izmantot kā rādītāju gaļas kvalitātei.<ref>{{Cite journal|url=https://doi.org/10.1021/jf60128a026|title=Meat Quality Measurement, Creatine Content as an Index of Quality of Meat Products|first=Olle|last=Dahl|date=1963. gada 1. jūl.|journal=Journal of Agricultural and Food Chemistry|volume=11|issue=4|pages=350–355|via=ACS Publications|doi=10.1021/jf60128a026}}</ref> Šķīdumā kreatīns ir līdzsvarā ar [[kreatinīns|kreatinīnu]].<ref>http://www.biochemj.org/bj/022/0920/0220920.pdf</ref> Kreatīns ir [[guanidīns|guanidīna]] katjona atvasinājums. Kreatīnu var [[sintēze|sintezēt]] arī pats organisms no [[glicīns|glicīna]], [[arginīns|arginīna]] vai [[metionīns|metionīna]].

sentences: '''Trigonometrisko funkciju [[integrālis|integrēšana]]''' ir apgrieztā darbība trigonometrisko funkciju [[atvasinājums|atvasināšanai]] (tiek meklēta tāda [[funkcija]], kuru atvasinot iegūst sākotnēji doto funkciju).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Gestācijas trofoblastiskā neoplāzija''' ir ar [[Grūtniecība|grūtniecību]] saistīto [[Audzējs|audzēju]] grupa. Pašlaik trofoblastiskie audzēji ir vieni no vislabāk ārstējamiem sieviešu ļaundabīgiem audzējiem. Parasti šīs patoloģijas beidzas ar grūtniecības pārtraukšanos, bet var rasties arī pēc normālas gestācijas. Šo slimību diagnosticē pēc pārmaiņām seruma β-horijgonadotropīna (β-hCG) līmenī.

sentences: '''Bisektrise''' (no {{val|la|bi-}} — 'divi' un ''sectio'' — 'nogriešana') ir [[stars]], kas sākas [[leņķis|leņķa]] virsotnē un dala leņķi divās vienādās daļās. Bisektrise ir arī visu to leņķa iekšpusē esošo [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no leņķa malām.

sentences:
'''Bukshēvdeni''' ({{val|de|von Buxhoeveden}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi [[Latvija|Latvijā]] krusta karu laikā 13. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]] un [[Krievija|Krievijā]].
Dažādos avotos dzimtas uzvārds sastopams dažādās formās (''Bickeshovede, Bikeshovde, Beckeshovede, de Bekeshovede, Buxhöveden, Buxöhvden, Bukshöwden'').

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metandienona struktūrformula
|       citi nosaukumi = metandrostenolols
|           CAS numurs = 72-63-9
|      ķīmiskā formula = C20H28O2
|              molmasa = 300,441
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 165 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metandienons''' jeb '''metandrostenolols''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]] ar izteiktu anabolisko efektu. Preparāts pastiprina anaboliskos un nomāc kataboliskos procesus, veicina [[muskuļi|muskuļu]] masas pieaugumu un zemādas tauku samazināšanos, kā arī nomāc imūnās atbildes reakcijas. Regulāri lietojot, pastiprina vīrišķas sekundārās dzimumpazīmes. Populārs [[dopings]] sportā; žargonā tiek dēvēts par "metānu". Ilgstoši pārdozējot, bojā [[aknas]]. Iedarbojas savstarpēji pastiprinoši (sinerģētiski), lietojot kopā ar [[nandrolons|nandrolonu]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Kentuki
| official_name             = ''Kentucky''
| other_name              =
| settlement_type         = Štats
| image_flag              = Flag of Kentucky.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Seal of Kentucky.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''Bluegrass State''
| motto                   = ''United we stand, divided we fall''
| anthem                  =
| capital                 = [[Frankforta]]
| largest_city            = [[Luisvila]]
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Kentucky in United States.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Kentuki atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_title            = [[ASV gubernators|Gubernators]]
| leader_name             =Laura Kelija (D)
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 104659
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         = [[Bleka kalns]] 1263
| elevation_min_m         = 78
| population_footnotes    =
| population_total        = 4339367
| population_as_of        = 2010. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie - 91,27%
melnie - 7,98%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] - 34%
[[katoļi]] - 10%
nereliģiozi - 47%
| timezone                = [[Centrālais laiks|CST]] un [[Eastern Time Zone|EST]]
| utc_offset              = -6 un UTC-5
| website                 = {{URL|http://kentucky.gov}}
| footnotes               =
| blank_name              = Pievienošanās ASV
| blank_info              = {{dat|1792|6|1}}
| blank1_name             = Štata putns
| blank1_info             = [[sarkanais kardināls]] (''Cardinalis cardinalis'')
| blank2_name             = Štata zieds
| blank2_info             = [[zeltslotiņas]] (''Solidago'')
| blank3_name             = [[ASV Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātas]] biedri
| blank3_info             = 6 (no 435)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mazās sievietes
| attēls                   = Little women poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Little Women''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džiliana Ārmstronga]]
| producents               = [[Denīze Di Novi]]
| scenārija autors         = [[Robina Svikorda]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vinona Raidere]]
* [[Gabriels Bairns]]
* [[Trinija Alvarado]]
* [[Samanta Matisa]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Klēra Deinsa]]
* [[Kristians Beils]]
* [[Ēriks Stolcs]]
* [[Mērija Viksa]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1994|12|21||bez}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/little-women-1995|title=Little Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 17, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=littlewomen.htm|title=Little Women (1994)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mazās sievietes"''' ({{val|en|Little Women}}) ir 1994. gada drāma, kas balstīta uz [[Luīza Meja Olkota|Luīzas Mejas Olkotas]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Džiliana Ārmstronga]]. Galvenās lomas atveido [[Vinona Raidere]], [[Gabriels Bairns]], [[Trinija Alvarado]], [[Samanta Matisa]], [[Kirstena Dansta]], [[Klēra Deinsa]], [[Kristians Beils]], [[Ēriks Stolcs]], [[Mērija Viksa]] un [[Sūzana Sarandona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|12|21||bez}}.

sentences: '''Čiekurkalna tirgus''' ir viens no [[Rīga]]s [[tirgus|tirgiem]], kas atrodas [[Ropažu iela (Rīga)|Ropažu ielā]] [[Vidzemes priekšpilsēta]]s [[Teika (Rīga)|Teikas]] apkaimē.

sentences: {{Commonscat|Sultans of the Ottoman Empire|Osmaņu impērijas sultāni}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Georg von Meyendorff''
|         attēls = Georg Wolter Konrad Meyendorff.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1795
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Mazstraupes pils]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1863
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Vircburga]], [[Bavārija|Bavārijas karaliste]] (tagad {{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Kazimirs fon Meijendorfs]], Anna Katrīna fon Fēgezaka
|          brāļi = Kazimirs (1794—1854), [[Pēteris fon Meijendorfs|Pēteris]] (1796—1863), Aleksandrs (1798—1865)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Banda Ačeha
 | official_name              = ''Banda Aceh''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Coast of Banda Aceh 2-12-05 050212-N-1450G-241.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             = Lambang Kota Banda Aceh.png
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 5 | latm  = 33 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 95 | longm = 19 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Indonēzija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Ačeha]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 61.36
 | elevation_m              = 2
 | population_total         = 174433
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | website                  = {{url|http://www.bandaacehkota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}
'''Banda Ačeha''' ({{val|id|Banda Aceh}}, {{val|ace|Banda Acèh}}) ir pilsēta [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Ačeha]]s provinces administratīvais centrs. Tā atrodas uz [[Sumatra]]s salas [[Indonēzija|Indonēzijā]]. [[2007. gads|2007]]. gadā šajā [[pilsēta|pilsētā]] dzīvoja aptuveni 260 000 [[iedzīvotāji]]. Līdz [[1956]]. gadam Bandas Ačehas nosaukums bija '''Kutaradža'''.

sentences:
, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]).
1. Izvirduma fāze
2. Kalderas iebrukšana
3. Kalderas aizpildīšanās ar pelniem
4. Ezera veidošanās]]
'''Kaldera''' (no {{val|es|caldera}} — ‘katls’) ir liela [[vulkāns|vulkāniskas]] izcelsmes apļveida ieplaka ar stāvām sienām un salīdzinoši līdzenu dibenu. No vulkānu [[krāteris|krāteriem]] un [[mārs|māriem]] kalderas atšķiras ar izmēriem (parasti 1—100 km diametrā)<ref>[http://www.volcano.si.edu/learn_galleries.cfm?p=3 Global Volcanism Program. Types and Processes Gallery]</ref> un morfoloģiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html |title=How Volcanoes Work. Calderas |access-date={{dat|2015|04|13||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150425155847/http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html }}</ref> Pirmoreiz šādu terminu lietojis vācu ģeologs [[Leopolds fon Buhs]] 1815. gadā, aprakstot ceļojumu uz [[Kanāriju salas|Kanāriju salām]], kur aprakstījis Laskanjadas kalderu [[Tenerife]]s salā un Tavurjentes kalderu [[Palma (sala)|Palmas]] salā.

sentences:
'''Termometrs''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]], [[ūdens]], [[augsne]]s u.c. [[temperatūra]]s mērīšanai. Temperatūras mērīšana notiek, izmērot kādu no parametriem (piemēram, [[tilpums|tilpumu]] vai [[elektriskā pretestība|elektrisko pretestību]]), termometram atrodoties termodinamiskā līdzsvara stāvoklī ar mērāmo sistēmu. Termometra galvenā sastāvdaļa ir kāda viela, kuras fizikālo īpašību maiņu, mainoties temperatūrai, lieto temperatūras reģistrēšanai. Atkarībā no termometriskās vielas izšķir vairāku veidu termometrus<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=93.—94|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>:
:* Šķidruma termometrs. Sastāv no stikla baloniņa un tam pievienotas tievas stikla caurulītes. Baloniņā ir iepildīts dzīvsudrabs vai spirts. Šķidrums sasilstot izplešas, un šķidruma stabiņš caurulītē ceļas augšup. Kad šķidrums atdziest, tas saraujas, un šķidruma stabiņš caurulītē saīsinās. Aiz caurulītes novietoto skalu, kura iedalīta grādos un uz kuras uzrakstīta temperatūras vērtība.
:* Bimetāliskais termometrs. Sastāv no divu dažādu [[metāls|metālu]] vienāda garuma plāksnītēm, kas savienotas kopā. Tā kā dažādiem metāliem termiskās izplešanās koeficients ir dažāds, mainoties temperatūrai, plāksnītes izliecas. Izliekums ir atkarīgs no temperatūras un to var viegli mērīt.
:* Gāzes (un kondensācijas) termometri. Tie mēra [[gāze]]s spiedienu (noslēgtā tilpumā), mainoties temperatūrai. Tos sauc arī par manometriskajiem termometriem, jo temperatūru tur nolasa no [[manometrs|manometra]]. Kondensācijas termometrs no gāzes termometra atšķiras ar to, ka tur ir gaistošs šķidrums līdzsvarā ar savu tvaiku, un, mainoties temperatūrai, tas iztvaiko un kondensējas, mainot savu tilpumu.
:* Pretestības termometrs. Šeit mēra kāda materiāla elektriskās pretestības izmaiņas. Materiāls parasti ir kāds metāls ([[varš]] vai [[platīns]]) vai [[pusvadītājs]].
:* Termoelements (termopāris). Mēra divu sametinātu metālu termoelektriskā EDS maiņu. Var mērīt augstākas temperatūras, nekā ar pretestības termometriem.
:* Pirometrs. Tur mēra [[infrasarkanais starojums|siltumstarojumu]] (un gaismas starojumu), kas nāk no mērāmā ķermeņa. Šeit par termometrisko vielu iespējams lietot arī pašu mērāmo vielu, tikai jāzina tās melnuma pakāpe.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Saxicola rubetra 1 (Martin Mecnarowski).jpg
| att_nosaukums = Tēviņš
| att_izmērs = 220px
| attēls2 = Saxicola rubetra 2 (Martin Mecnarowski).jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
| att2_izmērs = 220px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
| klase_lv = Putni
| kārta = Passeriformes
| kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
| dzimta=Muscicapidae
| dzimta_lv=Mušķērāju dzimta
| apakšdzimta=Saxicolinae
| apakšdzimta_lv=Čakstīšu apakšdzimta
| ģints =Saxicola
| ģints_lv =Čakstītes
| suga = Saxicola rubetra
| suga_lv = Lukstu čakstīte
| binomial =Saxicola rubetra <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Lukstu čakstīte''' (''Saxicola rubetra'') ir maza auguma [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') [[dziedātājputns]], kas ligzdo gandrīz visā [[Eiropa|Eiropā]] (izņemot [[Islande|Islandi]]) un [[Āzija]]s rietumos, bet ziemo [[Āfrika]]s centrālajā daļā.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22710156/0 IUCN: Saxicola rubetra]</ref> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ World Bird List: Chats, Old World flycatchers]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Prom no Āfrikas
| attēls                   = Out of africa poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Out of Africa''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Sidnijs Polaks]]
| producents               =
* [[Kims Jorgensens]]
* Sidnijs Polaks
| scenārija autors         = [[Kurts Ledke]]
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Roberts Redfords]]
* [[Klauss Marija Brandauers]]
| mūzika                   = [[Džons Barijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Mirage Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1985|12|18}}
| ilgums                   = 155 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/out-africa-1985|title=Out of Africa|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 3, 2019|archive-date={{dat|2019|05|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190503203140/http://www.bbfc.co.uk/releases/out-africa-1985}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|227,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=outofafrica.htm|title=Out of Africa|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 3, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Prom no Āfrikas''' ({{val|en|Out of Africa}}) ir 1985. gada ASV romantiska drāmas filma, kuras pamatā ir [[Karena Bliksena|Karenas Bliksenas]] tāda paša nosaukuma [[Prom no Āfrikas (romāns)|romāns]]. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Sidnijs Polaks]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Roberts Redfords]] un [[Klauss Marija Brandauers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1985|12|18||bez}}.

sentences: '''Rīga dimd''' ir populāra [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences: '''Trīs māsas''' ir apzīmējums trim galvenajiem [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] [[kultūraugi]]em — [[kukurūza]]i, [[parastās pupiņas|pupām]] un [[ķirbis|ķirbjiem]]. Tos audzēja ciltis kontinenta austrumu mežainajos apgabalos no [[Lielie ezeri|Lielajiem ezeriem]] līdz [[Florida]]i dienvidos, [[pueblu kultūra|pueblu]] tautas [[Amerikas Savienotās Valstis|Savienoto Valstu]] dienvidaustrumos un [[Vidusamerika|Mezoamerikas]] iedzīvotāji. Arī vairākām [[bizoni|bizonu]] mednieku prēriju ciltīm pusi no pārtikas veidoja "trīs māsas".

sentences: '''Sakne''' [[valodniecība|valodniecībā]] ir [[morfēma]]. Šī ir [[vārds|vārda]] svarīgākā morfēma, bez saknes netiek veidoti vārdi.<ref name="gramatika2013" /> Sakne norāda vārda [[leksika|leksisko]] nozīmi. Sakne pieder pie leksiskajām morfēmām, citas morfēmas ([[piedēklis]], [[priedēklis]], [[galotne]]) pieder pie gramatiskajām morfēmām, ko sauc arī par [[afikss|afiksiem]].<ref name="gramatika2013" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Various Porolepiformes.jpg
| att_nosaukums = Dažādas porolepjveidīgās zivis.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Rhipidistia
|      klase_lv = Ripidistijas
|         kārta = Porolepiformes
|      kārta_lv = Porolepjveidīgās
|      binomial = Porolepiformes Jarvik, 1942
|    iedalījums =
*[[Porolepīdi]] (''Porolepididae'')
*[[Holoptihīdi]] (''Holoptychiidae'')
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
}}

sentences: '''Dzejoļa analīze''' ir [[filoloģija]]s disciplīna, kas paredz daudzveidīgu dotā [[teksts|teksta]] [[teksta analīze|analīzi]]. [[Dzeja|Dzejoļa]] analīze var būt dažādu formu: zinātniskā vai brīvā stila ([[eseja]]). Dzejas analīzes pamatuzdevums ir atklāt, kā teksts ir veidots, no kā tas sastāv, kā tas rada [[katarse|katarsi]], tā vēsturi un vietu tajā.

sentences:
'''Štafenhāgena nams''' atrodas Baznīcas ielā 17 [[Kuldīga|Kuldīgā]]. Tas esot celts 17. gs. Kuldīgas birģermeistaram.
[[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]] laikā [[1701]]. gadā te esot uzturējies [[Zviedrija]]s karalis [[Kārlis XII]] un no sava brauciena nama priekštelpā atstājis neparasti lielu lādi (2x2,5m), kas apskatāma vēl šodien.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.irlaiks.lv/tourism/articles/article.php?id=2132343 |title=www.irlaiks.lv |access-date={{dat|2009|02|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080901012725/http://www.irlaiks.lv/tourism/articles/article.php?id=2132343 |archivedate={{dat|2008|09|01||bez}} }}</ref>

sentences: {{Commonscat|Biathletes from Bulgaria|Bulgārijas biatlonisti}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Lāsma Gaitniece
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1981
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Liepāja}}
|   nodarbošanās = rakstniece<br />[[literatūras kritika|literatūras kritiķe]]
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|        dzimums = S
|    apbalvojumi =
}}
'''Lāsma Gaitniece''' (dzimusi '''Ģibiete''' {{Dat|1981|4|20}} [[Liepāja|Liepājā]]) ir latviešu rakstniece, [[Literatūras kritika|literatūrkritiķe]], publiciste un žurnāliste. [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s biedre (kopš 2017. gada)<ref name="profils">{{tīmekļa atsauce |title=Lāsma Gaitniece |url=http://www.artists.lv/profile/Lasma-Gaitniece/ |publisher=artists.lv}}</ref> un Latvijas Medicīnas vēsturnieku asociācijas biedre (kopš 2018. gada).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Žaklīna di Prē
|     vārds_orig = ''Jacqueline du Pré''
|         attēls = Jacquelinedupredavidoff.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žaklīna di Prē un Daniels Barenboims ap 1975. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1945
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Oksforda]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = čelliste
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Daniels Barenboims]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Svarinska''' var būt:
* [[Līna Svarinska]] — latviešu riteņbraucēja (dzimusi 2001. gadā);
* [[Inga Vanaga]] (Svarinska) — latviešu pedagoģe, politiķe (dzimusi 1980. gadā);

sentences: {{Commonscat|Battles of the Byzantine Empire|Kaujas ar Bizantijas piedalīšanos}}

sentences:
{{catmore|Dabas katastrofa}}
{{Commonscat|Natural hazards|Dabas stihijas}}

sentences:
bumba no gumijas]]
'''Gumija''' ({{val|la|gummi}} — 'sveķi'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 249. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>) ir materiāls, ko iegūst dabīgā vai sintētiskā [[kaučuks|kaučuka]] [[vulkanizācija]]s (apstrādes ar [[sērs|sēru]]) procesā. Gumija mēdz saturēt arī pildvielas (piemēram, [[krīts|krītu]], [[cinka oksīds|cinka oksīdu]] vai [[kvēpi|kvēpus]]), [[krāsvielas]], mīkstinātājus, pretnovecošanās līdzekļus. Gumijai ir raksturīga izcila [[elastība]] un triecienizturība, tā ir arī izturīga pret nodilumu un daudzu [[šķīdinātājs|šķīdinātāju]] iedarbību, kā arī [[ūdens]] un gāzu necaurlaidīga. Gumijai ir labas elektroizolējošas spējas. Atkarībā no sēra satura gumijas iedalās mīkstajās gumijās (1—3% sēra), puscietajās un cietajās gumijās. Gumija ar sēra saturu ap 30% ir ciets, melns, [[plastmasa]]i līdzīgs materiāls, ko sauc par [[ebonīts|ebonītu]]. Gumiju trūkums ir samērā zema darba [[temperatūra]], kas parasti nepārsniedz 85°C; savukārt zemās temperatūrās gumija kļūst cieta un triecienneizturīga. Daudz plašākā temperatūru diapazonā (−100 līdz +200°C) var lietot tā saucamās silikongumijas uz silīcijorganiskā kaučuka bāzes (sk. [[silikoni]]).

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Daugavgrīva
|attels             =
|paraksts           = Parādes iela
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Memmes pļava]]
|platiba            = 10,147 km²
|iedzivotaju_skaits = 9108 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = Daugavgrīvas cietoksnis
[[Daugavgrīvas bāka]]
[[Ziemas osta]]
[[Ūdens attīrīšanas stacija Daugavgrīva|Ūdens attīrīšanas stacija]]
|udenstilpnes       = [[Rīgas līcis]]
[[Daugava]]
[[Buļļupe]]
|parki              = [[Daugavgrīvas dabas liegums|Dabas liegums]]
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|30|36|56}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1016
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/daugavgriva/ apkaimes.lv]
}}
'''Daugavgrīva''' ir [[Rīga]]s pilsētas [[apkaime (pilsēta)|apkaime]] [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], [[Kurzemes rajons|Kurzemes rajonā]], kurā ietilpst arī pilsētas daļa [[Memmes pļava]]. Daugavgrīvas apkaime atrodas Rīgas ziemeļrietumu daļā uz [[Buļļu sala]]s (ietver arī neapdzīvoto [[Mīlestības saliņa|Mīlestības saliņu]]). Tā robežojas ar [[Buļļi (apkaime)|Rītabuļļu]], [[Bolderāja]]s, [[Vecmīlgrāvis|Vecmīlgrāvja]] un [[Mangaļsala]]s apkaimēm, taču savienojums pa sauszemi ir tikai ar Rītabuļļu apkaimi un Bolderāju (savienojums pa tiltu). Daugavgrīvas apkaimes robežas ir [[Rīgas līcis]], [[Daugava]], [[Loču kanāls]], [[Buļļupe]], [[Dzintara iela (Rīga)|Dzintara iela]] un taka, kas ved uz Rīgas līci. Apkaimē atrodas [[Piejūra|dabas parks "Piejūra"]].

sentences:
un [[introns|introniem]]]]
'''Gēns''' ({{val|la|genos}} — ‘dzimšana’, ‘izcelsme’) ir noteikta [[dezoksiribonukleīnskābe]]s (DNS), retāk [[ribonukleīnskābe]]s (RNS), [[molekula]]s daļa, kura glabā [[informācija|informāciju]] par noteiktas funkcionāli aktīvas vielas, piemēram, [[olbaltumvielas]], molekulas [[sintēze|sintēzi]]. Gēni bioķīmiskās reakcijās ar ārējās vides apstākļiem nosaka visu organisma pazīmju veidošanos. Noteikti gēni atbild par organisma specifiskām īpašībām. Gēni atrodas šūnas [[hromosoma|hromosomās]], [[mitohondrijs|mitohondrijos]], [[plastīda|plastīdās]] un [[plazmīda|plazmīdās]]. Gēni veido organisma ģenētisko materiālu [[genoms|genomu]]. Pētījumos ir konstatēts, ka gēns sastāv no 400 līdz {{nobr|100 000}} [[nukleotīdi|nukleotīdu]] pāriem.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Populārā Dabas enciklopēdija | publisher= Jumava | location= R. | year= 2007 | isbn= 978-9984-38-271-5 | page= 161}}</ref> Gēnu struktūra un funkcijas var mainīties [[mutācija|mutāciju]] rezultātā, kā arī mainoties gēna atrašanās vietai hromosomā. Gēnu funkcijas ietekmē arī citi gēni.

sentences: '''Vecā Danas minerālu klasifikācijas sistēma''' ir ilgstoši populārākā [[minerāls|minerālu]] klasifikācijas un sistemātikas sistēma.

sentences: '''Šķīdums''' ir stabila homogēna [[Dispersā sistēma|dispersa sistēma]] jeb vairākkomponenšu vienfāzes sistēma. Dispersās sistēmas, kas atbilst sniegtajai definīcijai, mēdz precizējoši saukt par īstajiem šķīdumiem.

sentences:
{{jāuzlabo|Vikipēdija nav vārdnīca}}
'''Eritropoēze''' ir [[Eritrocīti|sarkano asins šūnu]] veidošanās process, kas ir attīstība no eritropoētiskās cilmes šūnām līdz nobriedušām sarkanajām asins šūnām. To stimulē samazināts O₂ cirkulācijā, ko nosaka [[nieres]], kas pēc tam izdala [[Hormoni|hormonu]] [[Eritropoetīns|eritropoetīnu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''A cappella''''' ir jēdziens [[itāļu valoda|itāļu valodā]], ko izmanto [[mūzika|mūzikā]] un kas nozīmē [[dziedāšana|dziedājumu]] bez instrumentāla pavadījuma. Šādu dziedājumu var izpildīt gan grupās, gan solo.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Laoaga
 | official_name            = ''Laoag''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Laoag Church facade.JPG
| image2                   = Aurora Park, Laoag City, Ilocos Norte, Philippines.jpg
| image3                   = Laoag International Airport terminal exterior.jpg
| image4                   = La Paz Sand Dunes.jpg
| image5                   = Laoag City Hall (front).jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator ilocos norte laoag.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ilokosa]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļilokosa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1580
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1965
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 80
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 116.08
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 111651
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 18 | latm = 11 | lats = 52 | latNS = N
 | longd =120  | longm = 35 | longs = 37 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2900
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 57
 | website                  = {{URL|http://www.laoagcity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Absvurmbahīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts, braunīta - langabnīta - katoptrīta sērija
|ŠtruncaID=8/B.09-05
|ķīm_formula=(Cu,Mn2+)Mn3+6<nowiki>[</nowiki>O8<nowiki>|</nowiki>SiO4<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Tetragonālā singonija|Tetragonālā]]
|krāsa=Melna
|svītra=Brūni melna
|habituss=
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=
|cietība=6,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=Nav
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,96
}}
'''Absvurmbahīts''' ({{val-en|Abswurmbachite}}) ir rets [[varš|varu]] un [[mangāns|mangānu]] saturošs [[silikātu minerāls]]. Atklāts 1991. gadā [[Grieķija|Grieķijā]], [[Andra]]s salā stipri metamorfizētā [[kvarcīts|kvarcītā]], nodēvēts vācu mineraloģes Irmgardes Absas-Vurmbahas (''Irmgard Abs-Wurmbach'', 1938) vārdā.

sentences:
{{Infobox
| bodyclass  = vcard
| bodystyle  = width:23em;
| above      = Eikarioti<br />''Eukaryota'' {{small|(''Whittaker & Margulis, 1978'')}}
| headerstyle= background-color: #E0D2B0;
| image      =
| caption    = Eikariotu daudzveidība

sentences:
Mežaparkā.]]
'''Prospekts''' (no {{val|la|prospectus}} — "izskats") ir taisna, gara un plata [[iela]].<ref name="tēzaurs">[https://tezaurs.lv/prospekts tezaurs.lv]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Joda nitrīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=I3N
|molmasa=394,77
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sildot eksplodē
|viršanas temperatūra=vakuumā sublimējas<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Joda nitrīds''' (I3N vai NI3) ir [[jods (elements)|joda]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] [[binārais savienojums]]. Parasti joda nitrīda [[molekula]]i ir pievienojusies viena vai vairākas [[amonjaks|amonjaka]] molekulas (tas ir [[adukts|adukta]] tipa savienojums). Joda nitrīds biežāk tiek saukts par '''slāpekļa trijodīdu''', taču šis nosaukums nav pareizs no ķīmijas viedokļa, jo slāpeklis ir [[elektronegativitāte|elektronegatīvāks]] par jodu. Joda nitrīdu dēvē arī par '''sprāgstošo jodu''' tā lielās eksplozivitātes dēļ. Joda nitrīds ir tumšbrūna, gandrīz melna cieta viela, kas nešķīst aukstā ūdenī (ar karstu ūdeni reaģē).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Airats Išmuratovs
| Vārds_orig = ''Айрат Рафаилович Ишмуратов''
| Attēls = Airat Ichmouratov with the London Symphony Orchestra during the recording session of his Piano Concerto.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Airats Išmuratovs diriģē Londonas simfonisko orķestri sava klavierkoncerta ieraksta laikā 2022. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1973|6|28}}
| Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Kazaņa|td=Krievija}}
| Žanrs = Klasiskā mūzika
| Nodarbošanās = komponisti, diriģents, klarnetists
| Instrumenti = klarnete
| Gadi = 1994 – pašlaik
| Izdevējkompānija = ''Chandos Records''
| Mlapa = {{URL|http://www.airatichmouratov/}}
}}
'''Airats Išmuratovs''' ({{val|ru|Айрат Рафаилович Ишмуратов}}, {{val|tt|Айрат Рафаил улы Ишмурат}}, dzimis 1973. gada 28. jūnijā) ir [[Tatāri|tatāru]] izcelsmes [[Krievija]]s un [[Kanāda]]s [[komponists]], [[Diriģēšana|diriģents]] un [[klezmers|klezmera]] klarnetists. Viņš ir Monreālas klezmera grupas ''Kleztory'' klarnetists<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.theseniortimes.com/cd-reviews-kleztory-spaces|title=The Senior Times; CD review Kleztory|publisher=The Senior Times|access-date=2015-08-07|date=13 April 2014|last=Irwin Block|location=Montreal}}</ref> un uzaicināts [[profesors]] Lavalas Universitātē<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.mus.ulaval.ca/|title=Accueil|website=www.mus.ulaval.ca|access-date=2023-08-31|date=2023-06-22|language=fr}}</ref> [[Kvebeka|Kvebekā]], [[Kanāda|Kanādā]].

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|autors=L.|attēls=Senecio viscosus NO klistersvineblom IMG 3282 mandal risöbank.JPG|att_nosaukums={{TaksoSaite|Senecio viscosus|Lipīgā krustaine}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Asterales|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Senecio|ģints_lv=Krustaines|suga=S. viscosus|suga_lv=Lipīgā krustaine|kategorijas=jā|binomial=Senecio viscosus}}'''Lipīgā krustaine''' (''Senecio viscosus'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Krustaines|krustaiņu]] ģintī. Savvaļā tā ir nevienmērīgi sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā, sausās nezālienēs, [[Mežs|mežu]] izcirtumos un gar [[Dzelzceļš|dzelzceļiem]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/senecio-viscosus-l/|title=lipīgā krustaine - Senecio viscosus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-01-29}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Lamiales|suga_lv=Dilēna veronika|suga=Veronica dillenii|ģints_lv=Veronikas|ģints=Veronica|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|rinda_lv=Panātru rinda|binomial=Veronica dillenii <small>(Crantz)</small>|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=Jaro - seldecke skaly - prirodni pamatka - 01.jpg|kategorijas=nē}}'''Dilēna veronika''' (''Veronica dillenii'') ir augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa]]s vidienē un austrumu daļā, kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]]. Dilēnu veronika ir sastopama arī [[Latvija|Latvijā]], lai gan ļoti reti, jo Latvija ir uz ziemeļiem no sugas vienlaidu izplatības areāla.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-dillenii-crantz/|title=Dilēna veronika - Veronica dillenii Crantz - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-21}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Meles meles anakuma.jpg
|  att_nosaukums = [[Japānas āpsis]] (''Meles anakuma'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
|         dzimta = Mustelidae
|      dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|    apakšdzimta = Melinae
| apakšdzimta_lv = Eirāzijas āpšu apakšdzimta
|          ģints = Meles
|       ģints_lv = Eirāzijas āpši
|       binomial = Meles <small>([[Brisson]], 1762)</small>
|      izplatība =
{{legend|green|Eiropas āpša izplatības areāls}}
{{legend|brown|Āzijas āpša izplatības areāls}}
{{legend|#00A693|Japānas āpša izplatības areāls}}
| kategorijas =nē
}}
'''Eirāzijas āpši''' (''Meles'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[Eirāzijas āpšu apakšdzimta]]s (''Melinae'') plēsēju [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kurā ir 3 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.

sentences:
{{Cita nozīme|Rīgas pilsētas daļu|futbola klubu|FK Pārdaugava}}
'''Pārdaugava''' ir [[Rīga]]s daļa [[Daugava]]s kreisajā krastā.

sentences: '''Kastrācija''' ({{val-la|castratio}}) - [[dzimumudziedzeri|dzimumdziedzeru]] darbības pārtraukšana, galvenokārt to izoperēšana.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Mäyrä_Ähtäri_4.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Melinae
| apakšdzimta_lv = Eirāzijas āpšu apakšdzimta
| ģints = Meles
| ģints_lv = Eirāzijas āpši
| suga = Meles meles
| suga_lv = Āpsis
| binomial = Meles meles <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =
| kategorijas = nē
}}
'''Āpsis''' (''Meles meles'') jeb '''Eiropas āpsis''' ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[Plēsēji|plēsējs]], kas sastopams lielākajā [[Eiropa]]s daļā, [[Latvija|Latviju]] ieskaitot. Tam ir astoņas pasugas.<ref name=mammal/> [[Latvijas Dabas muzejs]] āpsi ir izraudzījies par [[Gada dzīvnieks Latvijā|2016. gada dzīvnieku Latvijā]].<ref>[http://www.delfi.lv/mansdraugs/zveru-dzive/46966461_apsis-izvelets-par-gada-dzivnieku Āpsis izvēlēts par gada dzīvnieku]</ref>

sentences: '''ODBC''' (Open Database Connectivity) ir [[programmatūras saskarne]] (interfeiss), kas ļauj piekļūt [[datubāze|datu bāzēm]], to izstrādājusi kompānija [[Microsoft]], sadarbībā ar Simba Technologies pamatojoties uz Call Level Interface (CLI) specifikācijām, kuras ir izstrādātas SQL Access Group, X / Open, un Microsoft organizācijās. CLI standarts paredz unificēt programmu savstarpējo sadarbību ar [[DBVS]], padarīt tās neatkarīgas no DBVS pārdevējiem un programmatūras/aparatūras platformām.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = Futbola karš
|partof      =
|image       =
|caption     =
|date        = [[1969]]. gada [[14. jūlijs]] - [[18. jūlijs]]
|place       = [[Hondurasa]], [[Salvadora]]
|casus       =
|result      = ''[[Status quo ante bellum]]''
Pamiers pēc Amerikas valstu organizācijas iejaukšanās.
|combatant1  = {{flaga|Salvadora}} [[Salvadora]]
|combatant2  = {{flaga|Hondurasa}} [[Hondurasa]]
|commander1  = {{flaga|Salvadora}} [[Fidels Sančess Ernandess]]
|commander2  = {{flaga|Hondurasa}} [[Osvaldo Lopess Oreljano]]
|strength1   = 30 000 (sauszemes spēki)
artilērija<ref name="overall">Mario E. Overall. [http://www.laahs.com/content/10-The-100-Hour-War/view/1 The 100 Hour War]{{Novecojusi saite}} / The Latin American Aviation Historical Society, 28 May 2013 {{en ikona}}</ref>
līdz 10 tankiem<ref name="David Spencer 1995. p.2-8">David Spencer. Armored Fighting Vehicles of El Salvador. Museum Ordnance Special Number 7. 1995. p.2-8 {{en ikona}}</ref>
12 bruņutransportieri<ref name="David Spencer 1995. p.2-8"/>
1000 (gaisa spēki)
30 lidmašīnas
4 patruļkuģi
|strength2   = 23 000 (sauszemes spēki)
artilērija<ref name="overall"/>
600 (gaisa spēki)
32 lidmašīnas (25 kaujas)<ref name="overall"/>
1 sardzes kuģis
3 patruļkuģi
|casualties1 = 900 (iesk. civiliedzīvotājus)
|casualties2 = 2100 (iesk. civiliedzīvotājus)
}}
'''Futbola karš''' ({{val|es|La guerra del fútbol}}) bija sešu dienu (1969. gada 14. — 20. jūlijs) militārs konflikts starp [[Salvadora|Salvadoru]] un [[Hondurasa|Hondurasu]], kas sākās pēc Hondurasas [[futbols|futbola]] izlases zaudējuma Salvadoras izlasei atlases spēlēs par ceļazīmi uz [[FIFA Pasaules kauss|FIFA Pasaules kausu]]. Neskatoties uz kara ātro beigšanos, tomēr tas abām iesaistītajām pusēm maksāja vairāk kā 2000 kritušo, kā arī izjauca [[Centrālamerikas brīvā tirgus savienība]]s pastāvēšanu līdz pat 1991. gadam.

sentences: bieži tiek klasificēts kā [[vandalisms]] (viens no nozieguma veidiem)]]

sentences: '''Sieks'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://vesture.eu/Sieks|title=Sieks - Vēsture|website=vesture.eu|access-date=2020-10-31}}</ref> ir [[Latvija|Latvijā]] lietota [[tilpums|tilpuma]] vai [[svars|svara]] [[mērvienība]] beramam produktam (piemēram, [[labība]]i) 15. un 16. gadsimtā.

sentences:
'''Rektascensija''' ({{val|la|rectus}} — 'taisns' un ''ascensio'' — 'uzlēkšana, uzkāpšana') ir viena no sfēriskajām koordinātām astronomiskajā [[ekvatoriālā koordinātu sistēma|ekvatoriālajā koordinātu sistēmā]]. Rektascensiju apzīmē ar grieķu burtu '''α'''
<ref>J. Žagars, I.Vilks "Astronomija augstskolām", LU, 2005, 13. lpp.</ref>. Rektascensijas vērtība tiek skaitīta pretpulksteniski pa [[debess ekvators|debess ekvatoru]], kā atskaites punktu ņemot [[pavasara punkts|pavasara punktu]] un skaitot līdz vietai, kur debess ekvatoru krusto attiecīgā spīdekļa vai cita astronomiska objekta [[Deklinācija (astronomijā)|deklinācijas]] riņķis. Parasti rektascensiju izsaka [[stunda|stundās]], [[minūte|minūtēs]] un [[sekunde|sekundēs]], sadalot debess ekvatoru 24 stundās. To var izteikt arī [[leņķa grāds|leņķa grādos]]. Vienai rektascensijas stundai atbilst 15 leņķa grādi, vienai rektascensijas minūtei — 15 leņķa minūtes, bet vienai rektascensijas sekundei — 15 leņķa sekundes.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Asūnes pagasts
| karte             = Asūnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Asūnes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Asūnes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Asūne
| platība           = 77,7
| iedzīvotāji       = 430<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|10||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |date={{dat|2020|06|04||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 430 / 77.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = ''Eesti Televisioon''
|logo               = Eesti Televisioon Logo.svg
|logo izmērs        = 200px
|formāts            = Sabiedriskā televīzija
|valsts             = {{flag|Igaunija}}
|valoda             = [[Igauņu valoda|Igauņu]]
|adrese             =
|dibināta           = 1955
|raida-kopš         =
|sauklis            =
|īpašnieks          = [[Igaunija]]s valsts
|ģenerāldirektors   = Marguss Allikmā
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            = [[Igaunija]], [[Mākslīgais pavadonis|Satelīts]]
|kanāli             = [[ETV]]<br />[[ETV2]]
|tirgus-daļa        = 19,4%, TNS Emor, [[2009. gads|2009]]. gada februāris
|mājas-lapa         = [http://etv.err.ee/ etv.err.ee]
}}
{{Ēkas infokaste
| name                =
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tallina#Igaunija
| status              =
| image               = ETV_hoone.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Igaunijas televīzijas galvenā ēka
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Tallina]], [[Harju apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59.4343426 | latNS  = N
| longd = 24.7714251 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Hidroloģija''' ({{val-el|Yδρoλoγια}}, ''Yδωρ'' — "ūdens", ''λoγoς'' — "mācība") ir [[zinātne]], kas pēta Zemes [[ūdens]] kustību, izplatību, kvalitāti, aprites ciklus un citus ar to saistītus lielumus. Tiek pētītas gan ūdens [[ķīmija|ķīmiskās]], gan [[fizika|fizikālās]] īpašības, kā arī [[bioloģija|bioloģiskie]] procesi, kas norisinās ūdenī.

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Grote muur (Stellaria holostea). Locatie Hortus Haren 01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| ģints = Stellaria
| ģints_lv = Virzas (augi)
| suga = Stellaria holostea
| suga_lv = Cietā virza
| binomial = Stellaria holostea
| kategorijas = nē
}}'''Cietā virza''' ({{val|la|Stellaria holostea}}) ir augu suga [[Virzas (augi)|virzu ģintī]]. Tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur dažāda lieluma grupas aug [[Lapu koki|lapkoku]] un jauktos mežos un krūmājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/stellaria-holostea-l/|title=cietā virza - Stellaria holostea L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-06-30}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Limbažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Alojas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Lignīna struktūrformulas fragments
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 9005-53-2
|      ķīmiskā formula = C9H10O2, C10H12O3, C11H14O4
|              molmasa =
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Lignīns''' (no {{val|la|lignum}} — 'koks, koksne') ir otrs izplatītākais biopolimērs [[Augi|augu]] valstī pēc [[Celuloze|celulozes]]. Lignīnu satur visi [[vaskulārie augi]]. Lignīnam ir sarežģīta neregulāra uzbūve un tā sastāvā ietilpst [[benzols|benzola]] gredzeni, skābekli saturoši piesātināti [[heterocikls|heterocikli]], alifātiskie atlikumi, [[hidroksilgrupa]]s −OH, [[metoksilgrupa]]s −O−CH3, [[aldehīdgrupa]]s −CHO, [[ketogrupa]]s −CO−, [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] atlikumi. Lignīns ir amorfa gaišdzelteni brūngana viela, ūdenī tā ir termoplastiska, bet koncentrētā [[sērskābe|sērskābē]] nešķīst. To var izšķīdināt, vārot kopā ar [[kalcija hidrogēnsulfīts|kalcija hidrogēnsulfītu]].

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Vjetnamas veterānu memoriāls
| iucn_category = V
| photo = Vietnam Veterans with Washington Monument.jpg
| photo_width = 280
| photo_caption =
| map = Vašingtonas centrs
| map_caption =
| map_width = 280
| location = {{vieta|ASV|Vašingtona|Nacionālā aleja}}
| nearest_city =
| lat_d = 38 | lat_m = 53 | lat_s = 28 | lat_NS = N
| long_d = 77 | long_m = 2 | long_s = 52 | long_EW = W
| area = 0,81 ha
| established = {{dat|1982|11|13|N|bez}}
| visitation_num = 4 403 467
| visitation_year = 2014
| governing_body = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
| website = {{url|http://www.nps.gov/vive}}
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1982|11|13|N|bez}}
|      designation1_number = 01000285
}}
}}
'''Vjetnamas veterānu memoriāls''' ({{val|en|Vietnam Veterans Memorial}}) ir memoriāls, kas atrodas [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā tiek godināts ASV Bruņoto spēku personāls, kas cīnījās [[Vjetnamas karš|Vjetnamas karā]], Vjetnamā/Dienvidaustrumāzijā kaujās kritušie un tie, kas pasludināti par bezvēsts pazudušiem. Memoriāla autore ir arhitekte Maja Lina. Atklāts 1982. gadā.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Stolzerovas pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Rēznas pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Montekarlo''' ({{val-oc|Montcarles}}, [[Monegasku valoda|monegasku]]: ''Monte-Carlu'', {{val-fr|Monte-Carlo}}) ir lielākais [[Monako]] administratīvais apgabals, dažkārt kļūdaini uzskatīts par valsts galvaspilsētu, kaut arī formāli tādas Monako nav. Dibināta [[1866]]. gadā.

sentences:
{{cita nozīme|valsti Eiropā|apdzīvotu vietu Vīksnas pagastā|Ukraina (ciems)}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Україна''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Ukraina
|            valsts_nosaukums = Ukraine
|               karoga_attēls = Flag of Ukraine.svg
|            karoga_nosaukums = Ukrainas karogs
|              ģerboņa_attēls = Lesser Coat of Arms of Ukraine.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ukrainas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Ще не вмерла Україна|Ще не вмерла України ні слава, ні воля]]{{spaces|2}}
''Ne Ukrainas slava, ne brīvība nav zudusi''
|               kartes_attēls = Europe-Ukraine_(with_Crimea).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Kijiva]]
|latd=50 |latm=27 |latNS=N |longd=30 |longm=30 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Kijiva]]
|              valsts_valodas = [[ukraiņu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Pusprezidentāla sistēma|Pusprezidentāla]] [[unitāra valsts]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Volodimirs Zelenskis]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Ukrainas premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Deniss Šmihaļs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Ukrainas vēsture|Izveidošanās]]
|        neatkarības_notikums = [[Kijivas Krievzeme]]
|          neatkarības_datums = [[882]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = [[Galīcijas-Volīnijas kņaziste|Galīcija-Volīnija]]
|         neatkarības_datums2 = [[1199]]. gadā
|       neatkarības_notikums3 = [[Hetmanščina]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1649|8|18}}
|       neatkarības_notikums4 = [[Ukrainas Tautas Republika|UTR]] pasludināšana
|         neatkarības_datums4 = {{dat|1917|11|20}}
|       neatkarības_notikums5 = [[Ukrainas neatkarības deklarācija (1918)|UTR neatkarība]]
|         neatkarības_datums5 = {{dat|1918|1|22}}
|       neatkarības_notikums6 = [[Apvienošanās akts (Ukraina)|Apvienošanās akts]]
|         neatkarības_datums6 = {{dat|1919|1|22}}
|       neatkarības_notikums7 = [[Ukrainas neatkarības deklarācija (1991)|Neatkarība no PSRS]]
|         neatkarības_datums7 = {{dat|1991|8|24}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 603628
|               platība_rangs = 44.
|              procenti_ūdens = 7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|          iedzīvotāju_skaits = 45 469 800
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 27.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 72,3
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 115.
|                     IKP_PPP = $399,866 miljardi<ref name=IMF>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2007/02/weodata/weorept.aspx?sy=1992&ey=2008&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=926&s=PPPGDP&grp=0&a=&pr1.x=41&pr1.y=2|title=Ukrainian GDP (PPP)|accessdate=2008-03-10|work=[[Starptautiskais Valūtas fonds|IMF]], World Economic Outlook Database, October 2007}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2007
|               IKP_PPP_rangs = 29.
|          IKP_PPP_per_capita = $8624<ref name=IMF/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 83.
|                         HDI = {{samazinājās}}0.773
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 77.
|                        Gini = 31<ref name="CIA World Factbook">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/up.html|title=Ukraine|accessdate=2008-05-28|date=2007-12-13|work=''CIA World Factbook''|archive-date=2016-07-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20160709035611/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/up.html}}</ref>
|                   Gini_gads = 2006
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Ukrainas hrivna|Hrivna]]
|                valūtas_kods = UAH
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.ua]]
|              tālsarunu_kods = 380
|                iso_kods_num = 804
|              iso_kods_alfa2 = UA
|              iso_kods_alfa3 = UKR
}}
'''Ukraina''' ({{val|uk|Україна}} [ukrɑˈjinɑ]) ir valsts [[Eiropa]]s austrumos. Ziemeļos tā robežojas ar [[Baltkrievija|Baltkrieviju]], austrumos — ar [[Krievija|Krievijas Federāciju]], rietumos — ar [[Polija|Poliju]], [[Slovākija|Slovākiju]], [[Ungārija|Ungāriju]], [[Rumānija|Rumāniju]] un [[Moldova|Moldovu]], bet no dienvidiem to apskalo [[Melnā jūra]]. Pēc platības lielākā valsts Eiropā (neskaitot [[Krievija|Krievijas Federāciju]] un [[Turcija|Turciju]], kuru teritorijas ir gan Eiropā, gan [[Āzija|Āzijā]]).

sentences:
[[Kategorija:Francijas autoražotāji]]
[[Kategorija:Groupe PSA]]
[[Kategorija:Stellantis]]

sentences: '''Sofisms''' — tīša loģiska kļūda — nepareizs, maldinošs [[pierādījums]] vai slēdziens, kas formāli liekas pareizs.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Rožkrustieši''' jeb '''rozenkreiceri''' ({{val|de|Rosenkreuzer}}, no ''Rose'' — 'roze' un ''Kreuz'' — 'krusts') ir slepena [[teozofija|teozofiska]] [[brālība]], kuras darbības uzplaukuma posmu saista ar 15.—17. gadsimtu. Brālības nosaukums cēlies no viņu izmantotā Rozes krusta simbola, kuru izmanto arī dažos [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] rituālos. [[Rozes|Roze]] simbolizē augšāmcelšanos, savukārt [[krusts]] — atpestīšanu. Daudzi uzskata, ka mūsdienu rožkrustieši nav saistīti ar 17. gadsimta Rozes krusta brālību, lai arī seko tās mācībai.

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta = Sebuāņi
| attēls =
| image_caption = Sebuāņi
| native_name = ''mga Sugbuanon''
| skaits = 8 683 525 (2020)
| vieta = {{PHL}}
| valoda = [[sebuāņu valoda|sebuāņu]]
[[angļu valoda|angļu]]
[[filipīniešu valoda|filipīniešu]]
| reliģija = [[kristietība]] ([[katolicisms]])
| grupas =
| radi =
}}'''Sebuāņi''' (pašnosaukums — ''mga Sugbuanon'') ir [[visaji|visaju]] [[tauta]] [[Filipīnas|Filipīnās]]. Runā [[Sebuāņu valoda|sebuāņu valodā]].

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict    = Termopilu kauja
| partof      = [[grieķu—persiešu kari]]em
| image       = |caption=Kaujas vieta mūsdienās
| date        = 480. gada p.m.ē. 20. augusts<ref>{{cite book|last=Bradford|first=Ernle|title=Thermopylae: The Battle for the West|url=https://archive.org/details/thermopylaebattl0000brad|publisher=Da Capo Press|year=2004|isbn=0-306-81360-2|page=[https://archive.org/details/thermopylaebattl0000brad/page/162 162]}}</ref> vai 8.–10. septembris<ref>{{cite book|last=Greswell|first=Edward|authorlink=Edward Greswell|title=Origines kalendariæ Hellenicæ|url=http://archive.org/details/origineskalenda04gresgoog|publisher= E. Duychinck, Collin & co| year=1827|page=374}}</ref>
| place       = [[Termopilas]], Grieķija
| result      = Persiešu uzvara
| territory   = Persieši guva kontroli pār [[Boeotija|Boeotiju]]
| combatant1  = Grieķu pilsētvalstis
| combatant2  = Persiešu impērija
| commander1  = [[Leonids I]]{{KIA}}
[[Demofils]]{{KIA}}
| commander2  = [[Kserkss I]]
[[Mardonijs]]
[[Hidarns]]
| strength1   = Kopā
20 000 (mūsdienu aprēķins)<ref>{{cite web|url=http://www.bbc.co.uk/programmes/p004y278|title=BBC Radio 4 - In Our Time, Thermopylae|work=BBC|accessdate=26 November 2014}}</ref>
| strength2 = 70 000–300 000 (mūsdienu aprēķins)
| casualties1 = 4000 (saskaņā ar [[Hērodots|Hērodotu]])<ref>Herodotus [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Hdt.+8.25 VIII, 25]</ref>
| casualties2 = apmēram 20 000 (saskaņā ar [[Hērodots|Hērodotu]])<ref>Herodotus [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Hdt.+8.24 VIII, 24]</ref>
}}
'''Termopilu kauja''' bija militārs konflikts trīs dienu garumā starp grieķu un persiešu karaspēku [[grieķu—persiešu kari|grieķu—persiešu karu]] laikā. Grieķu polisas vadīja [[Sparta]]s valdnieks [[Leonids I]], savukārt persiešus — [[Kserkss I]]. Kauja notika vienā laikā ar [[Artemisijas kauja|Artemisijas jūras kauju]] 480. gada augustā vai septembrī p.m.ē. [[Termopilas|Termopilu]] kalnu pārejā.

sentences:
"saulīte" — viens no daudziem šim minerālam raksturīgajiem habitusiem. Plānajā telpā starp slānekļa slānīšiem kristāls varēja augt tikai plaknē, kā rezultātā radies šis radiālas formas kompleksais [[kristāls]], kas sastāv no daudziem maziem adatveida kristāliņiem. Normālos apstākļos pirīts veido kubus un citu telpisku formu kristālus.]]
'''Habituss''' ir [[mineraloģija|mineraloģijā]] lietots termins, kas apzīmē [[minerāls|minerāla]] [[kristāls|kristāla]] formu, kādā to parasti var sastapt dabā.

sentences: '''10. septembris''' ir gada 253. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (254. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 112 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|1223. gada karagājieniem uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = 1223. gada letgaļu un ordeņa brāļu karagājieni uz Ugauniju
| partof      = [[Livonijas krusta kari]]em
| image       =
| caption     = Karagājieni notika uz Ugauniju.
 (kartē: ''Ugandi'')
| date        = [[1223]]. gads
| place       = [[Ugaunija]]
| result      = Leti un ugauņi vairākkārt nopostīja pierobežas zemes
| combatant1  = [[Ugaunija]]s karavīri
| combatant2  = [[Tālava]]s [[letgaļi|letu]] karavīri,
 [[Zobenbrāļu ordenis]]
| commander1  = Ugaunijas vecākie
| commander2  = [[Tālivaldis|Tālivalža]] dēli [[Ramēķis]] un letu vecākais [[Varigerbs]]
| strength1   =
| strength2   =
| casualties1 =
| casualties2 =
}}

sentences: '''Ekspozīcija mūzikā''' ir muzikāla darba vai tā daļas tematiskā materiāla sākotnējā prezentācijas sadaļa. Šis termins parasti attiecas uz tāda materiāla izmantošanu, kas tiks pilnveidots vai mainīts.

sentences:
{{cita nozīme|kūdras purviem|purvaiņu meža augšanas apstākļu tipu|purvājs}}
]]
'''Purvs''' ir [[sauszeme]]s platība, kurai raksturīgs pastāvīgs vai ilgstošs [[mitrums]], specifiska augu valsts un [[kūdra]]s uzkrāšanās. Purvs ir viens no [[mitrājs|mitrāju]] veidiem. Saskaņā ar [[Latvija|Latvijā]] pieņemto kūdras atradņu klasifikāciju purvainu vietu var uzskatīt par purvu tad, kad kūdras slāņa biezums tajā pārsniedz 0,3 [[metrs|metrus]]. Savukārt no [[bioloģija|bioloģiskā]] viedokļa par purvu tiek saukta jebkura vieta, kurā dominē purvam raksturīga augu valsts - un šāda augu valsts var izveidoties pat tad, ja kūdras slāņa biezums ir tikai 5 centimetri.

sentences: '''Peļķe''' ir neliels šķidruma (parasti [[ūdens]]) uzkrājums uz [[Zeme]]s virsas vai arī uz ceļiem, trotuāriem, lieliem priekšmetiem, u.c. Lielākajā daļā gadījumu peļķes veidojas, lietus laikā sakrājoties ūdenim, kurš uzreiz nevar iesūkties zemē, vai kūstot [[sniegs|sniegam]]. Ūdens peļķē saglabājas tikmēr, kamēr tas iesūcas zemē vai iztvaiko. Tomēr ir arī peļķes, kuras ir pastāvīgas un atrodas ielejās, kur nav noteces. Peļķes izmēri var būt ļoti dažādi - no dažiem centimetriem līdz desmitiem metru diametrā.

sentences: '''Ozolkalna muiža''' ({{val|de|Eichenberg}}) jeb '''Arķireja muiža''' (''Archiereis Höfchen'') atradās [[Šmerļupīte]]s labajā krastā, starp [[Ķīšezers|Ķīšezera]] dienvidu krastu un [[Bābelītis|Bābelīti]] tagadējā [[Pakalniešu iela (Rīga)|Pakalniešu ielā]] [[Rīga]]s [[Vidzemes priekšpilsēta]]s [[Jugla (Rīga)|Juglas apkaimē]]. Daļēji saglabājusies agrākās muižiņas apbūve un parks, krusts arhibīskapa [[Jānis Pommers|Jāņa Pommera]] nāves vietā.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Frīdrihs fon Bergs
|          vārds_orig = ''Friedrich von Berg''
|              attēls = PGRS 1 010 Berg - full.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Grāfs Frīdrihs fon Bergs (ap 1865)
|          dz_gads = 1794
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Sangaste]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
 (Tagad {{EST}})
|              m_gads = 1874
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 18
|             m_vieta = Ceļā uz [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgu]], [[Krievijas Impērija]]
 (Tagad {{RUS}})
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs = Donna Moconi
|         Nodarbošānās= Karavadonis
|   brāļi =
|          māsas =
|               bērni =
|            paraksts = Берг Ф. Ф., автограф.jpg
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Iles pagasts}}
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Auces rajons]]
[[Kategorija:Jelgavas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Īles pagasts}}

sentences:
{{citas nozīmes|ASV prezidenta rezidenci|Baltais nams (nozīmju atdalīšana)|Baltais nams}}
{{Ēkas infokaste
|name=Baltais nams
|native_name= ''the White House''
|image=White House north and south sides.jpg
|image_size = 250px
|caption=
|map_type=Vašingtonas centrs
|latd=38.8977
|latNS=N
|longd=77.0365
|longEW=W
|location= {{vieta|ASV|Vašingtona}}
|current_tenants=[[ASV prezidents]] [[Džo Baidens]] un ASV pirmā ģimene
|architect=[[Džeimss Hobens]]
|floor_area= 5100 m²
|client=
|engineer=
|start_date={{dat|1792|10|13|N|bez}}
|completion_date = {{dat|1800|11|1|N|bez}}
|structural_system=
|size=
}}
'''Baltais nams''' ({{val|en|White House}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] prezidenta rezidence [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Tas atrodas Pensilvānijas avēnijā 1600. Baltā nama arhitekts ir [[Džeimss Hobens]]. Celtniecības darbi sākās [[1792]]. gadā un beidzās {{dat|1800|11|1}}. Tai dienā par pirmo tā saimnieku kļuva toreizējais prezidents [[Džons Adamss (prezidents)|Džons Adamss]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sliktā audzināšana
| operators =
| attēls = La mala educacion film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Pedro Almodovars]]
| producents = * [[Augustins Almodovars]]
* Pedro Almodovars
| scenārijs = Pedro Almodovars
| aktieri = * [[Gaels Garsija Bernals]]
* [[Fele Martiness]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La mala educación''
| studija = * ''El Deseo''
* ''TVE''
* ''Canal+''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Sogefilms]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|3|19}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1581614593/|title=Bad Education (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|31}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sliktā audzināšana"''' ({{Val|es|La mala educación}}) ir 2004. gada [[Spānija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Pedro Almodovars]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gaels Garsija Bernals]] un [[Fele Martiness]].

sentences: '''ITF-14''' ir [[GS1]] Interleaved 2 of 5 (ITF) [[Svītrkods|svītrkoda ieviešana,]] [[Globālais tirdzniecības vienības numurs|Globālā Tirdzniecības Vienības Numura]] kodēšanai. ITF-14 simboli parasti tiek izmantoti produkta iepakojumu līmeņu kodēšanai, piemēram, kastīte, kurā ir 24 zupas kārbas. ITF-14 vienmēr tiek iekodēti 14 cipari.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = ''Tirreno—Adriatico''
| current_event = 2023. gada Tirreno—Adriatico
| image         = [[Image:Tirreno–Adriatico logo.svg|250px]]
| date          = Marta sākums līdz vidus
| region        = {{ITA}}
| english       =
| localnames    = Tirreno–Adriatico {{it icon}}
| nickname      = Divu jūru sacensības
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = Daudzdienu sacensības
| organiser     = ''[[RCS Sport]]''
| director      =
| first         = 1966
| number        = 57 (2022. gadā)
| last          =
| firstwinner   = {{flaga|ITA}} [[Dino Dzandegu]]
| mostwins      = {{flaga|BEL}} [[Rodžers De Vlāminks]]<br>(6 uzvaras)
| mostrecent    = {{flaga|SLO}} [[Primožs Rogličs]]
}}

sentences: [[Filozofija|Filozofijā]] '''dabiskā kārtība''' ir [[Morāle|morālais]] avots, no kura dabiskie likumi cenšas iegūt savu autoritāti. Dabiskā kārtība ietver būtņu dabisko mijiedarbību vienai ar otru, [[Tieslietas|likuma]] neesamības gadījumā, kuru dabiskie likumi mēģina nostiprināt. Tas ir saistīts ar [[Darma|darmu]].

sentences: '''Belašs''' ({{val|tt|бәлеш}}, {{val|ba|бзлиш}}, {{val|ru|беляш}}) [[tatāru virtuve|tatāru]] un [[baškīru virtuve|baškīru virtuvē]] ir liels, sāļos taukos vai [[eļļa|eļļā]] vārīts [[raudzēšana|neraudzētas]] mīklas pīrāgs ar pildījumu — gabaliņos sagrieztu [[gaļa|gaļu]], kas sajaukta ar [[kartupeļi]]em vai atsevišķos gadījumos [[rīsi]]em vai [[prosa|prosu]], kā arī [[sīpoli]]em, [[burkāns|burkāniem]] un citu [[dārzenis|dārzeņu]] un [[garšvielas|garšvielu]] maisījuma.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Miltu konditorejas izstrādājumu ražošana |author=Valdis Segliņš, Daiga Kunkulberga |year=2013 |publisher=RTU izdevniecība |location=Rīga |isbn=978-9934-10-519-7 |page=214}}</ref> Pasniedz karstus.

sentences: '''Kavitācija''' (no {{val|la|cavitas}} — 'tukšums') ir [[Gaiss|gaisa]] burbuļu veidošanās un sprāgšana [[Šķidrums|šķidruma]] plūšanas laikā.

sentences: '''Bioloģiskā daudzveidība''' jeb '''biodaudzveidība''' ir visu [[dzīvība]]s formu variācija jebkurā bioloģiskās organizācijas līmenī.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Herberts Spensers
|          vārds_orig = ''Herbert Spencer''
|              attēls =Herbert Spencer 3.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1820
|          dz_mēnesis =4
|            dz_diena =27
|            dz_vieta =[[Dārbi]], [[Dārbišīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|              m_gads =1903
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =8
|             m_vieta =[[Braitona]], [[Saseksa]], [[Anglija]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[evolucionisms]], [[pozitīvisms]], [[liberālisms]]
|           intereses =[[evolūcija]], [[pozitīvisms]], ''[[Laissez-faire]]'', [[utilitārisms]]
|              idejas =[[sociāldarvinisms]], [[izdzīvo stiprākais]] (vislabāk piemērotais)
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Čārlzs Darvins]], [[Ogists Konts]], [[Džons Stjuarts Mills]], [[Žans Batists Lamarks]], [[Tomass Hekslijs]]
|          ietekmējis =[[Čārlzs Darvins]], [[Torsteins Veblens]], [[Marejs Rorbards]], [[Emīls Dirkems]], [[Alfrēds Māršals]], [[Anrī Bergsons]], [[Džeks Londons]], [[Antons Lavejs]], [[Aina Renda]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Heincs Erhards
| image         =
| imagesize     = 150px
| caption       = Vācijas 2009. gada pastmarka
| birthname     = ''Heinz Erhardt''
| birthdate     = {{dat|1909|02|20|}}
| location      = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{dat|1979|06|05|}}
| deathplace    = [[Hamburga]], {{DEU}}
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = aktiermāksla, mūzika, dzeja
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
uzbūve un izmēri]]
'''Atoma rādiuss''' ir lielums, kas raksturo vidējos attālumus starp [[atoms|atomu]] attālumu vielā. Pēc [[kvantu mehānika]]s atomam nav stingri nosakāmu robežu, tāpēc atomu [[rādiuss]] ir atkarīgs no ne tikai no pašu atomu izmēriem, bet arī no saites starp atomiem un no vielas [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]]. Metālos un kovalentos savienojumos atoma rādiuss ir vienāds ar pusattālumu starp diviem atomiem. Atoma rādiusam ir raksturīgs periodiskums.

sentences: glezna "[[Alķīmiķis atklāj fosforu]]" (1771. gads), kurā attēlots alķīmiķis [[Henigs Brands]] atklājam [[fosfors|fosforu]]]]

sentences:
{{līdzīgs|Enerģijas dzēriens}}
 piedāvā skrējējiem glāzi ar sporta dzērienu]]
'''Sporta dzēriens''' ir [[dzēriens]], kurš paredzēts, lai palīdzētu [[sportists|sportistiem]] atgūt zaudēto šķidrumu pēc treniņiem vai sacensībām. Elektrolītu aizvietošana ļauj pilnvērtīgāk nodrošināt šķidruma atjaunošanos, kas ir svarīga noguruma aizkavēšanai fizisku nodarbību laikā. Dzēriena sastāvā ir daudz ātri pārstrādājamie ogļhidrāti, kuri tiek izmantoti kā enerģija muskuļu darbināšanai.<ref>{{Laikraksta atsauce | last = Casa | first = D.J. | year = 2000 | title = National Athletic Trainers’ Association position statement: Fluid replacement for athletes | journal = J. Athl. Train | issue = 35 | pages = 212–224}}</ref><ref>{{Laikraksta atsauce | last = Sawka | first = M.N. | year = 2007 | title = American College of Sports Medicine position stand: Exercise and fluid replacement | journal = Med. Sci. Sports Exerc | issue = 39 | pages = 377–390}}</ref>

sentences: '''Karbīns''' ir viena no [[ogleklis|oglekļa]] [[alotropija|alotropiskajām modifikācijām]]. Tā [[Heksagonālā singonija|heksagonālo kristālrežģi]] veido taisnas, lineāras oglekļa [[atoms|atomu]] ķēdes:

sentences:
{{cita nozīme|dārzeņiem|latviešu ārstu neiroendokrinologu|Alfrēds Jānis Sīpols}}
{{BioTakso infokaste
|       nosaukums = Dārza sīpoli
|        binomial = Allium cepa
|          autors = [[Kārlis Linnejs|Linneaus]], 1753
|          attēls = Mixed onions.jpg
|          valsts = Plantae
|       valsts_lv = Augi
|      nodalījums = Magnoliophyta
|   nodalījums_lv = Segsēkļi
|           klase = Liliopsida
|        klase_lv = Viendīgļlapji
|           rinda = Asparagales
|        rinda_lv = Sparģeļi
|          dzimta = Amaryllidaceae
|       dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|     apakšdzimta = Allioideae
|  apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|           ģints = Allium
|        ģints_lv = Sīpoli
|            suga = A. cepa
|         suga_lv = Dārza sīpoli
|          suga_r = Dārza sīpoli
|     kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Gustavs Ernesakss
|          vārds_orig = ''Gustav Ernesaks''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Gustava Ernesaksa piemineklis [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]]
|             dz_gads = 1908
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 12
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Igaunijas guberņa|Perila|td=Igaunija}}
|              m_gads = 1993
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 24
|             m_vieta = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|             tautība = [[igauņi|igaunis]]
|             dzimums = V
|               stils =
|               žanrs = operas, skaņdarbi koriem
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies = [[Tallinas konservatorija]]
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1974), PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1956), PSRS Valsts prēmiju (1947; 1951), Ļeņina prēmija (1970) u.c.
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Amiloīdums''' [[Mikoloģija|mikoloģijā]] ir kādas [[sēnes]] daļas pozitīva amiloīda reakcija, kad to [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiski]] pārbauda, izmantojot [[Jods (elements)|jodu]] kā sastāvdaļu Melcera reaģentā vai, retāk, Lugola šķīdumā, tā radot zilu vai zili melnu krāsojumu. Termins "amiloīds" ir cēlies no latīņu vārda ''amyloideus'' ("cietei līdzīgs"),<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=2nd ed|title=Illustrated dictionary of mycology|url=https://www.worldcat.org/oclc/793519950|publisher=APS Press|date=2012|location=St. Paul, Minn.|isbn=978-0-89054-400-6|oclc=793519950|first=Miguel|last=Ulloa}}</ref> jo ciete rada līdzīgu reakciju, ko arī sauc par amiloīdo reakciju. Testu var veikt ar mikroskopiskiem objektiem, piemēram, [[Sporas|sporu]] vai [[Hifas|hifu]] sieniņām, vai arī makroskopiskiem sēnes audu gabaliņiem, kuriem uzklāj pilienu reaģenta. Pie negatīvas reakcijas, ko sauc par inamiloīdu vai neamiloīdu, pētāmie audi paliek savā krāsā. Reakciju, kas rada brūnu krāsojumu, sauc par dekstrinoīdu reakciju. Visbiežāk uz šo reakciju pārbauda sēņu sporas, un zinātniskākajos sēņu noteicējos tiek norādīts, vai sugas sporas ir vai nav amiloīdas. Tāpat pārbauda arī hifas un [[bazīdijas]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Dwarf Yellow-headed gecko edit.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Lygodactylus luteopicturatus|Mazais dzeltengalvas gekons}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta = Gekkota
| infrakārta_lv = Gekonveidīgie
|      binomial = Gekkota <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1817)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Gekonveidīgie''' (''Gekkota'') ir viena no [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Squamata'') infrakārtām, kas apvieno visus [[gekoni|gekonus]] un [[zvīņkāju dzimta|zvīņkāju dzimtu]] (''Pygopodidae''). Saskaņā ar jaunāko klasifikāciju tā kopumā apvieno 7 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].<ref>Han, D., K. Zhou, & A. M. Bauer. 2004. Phylogenetic relationships among gekkotan lizards inferred from c-mos nuclear DNA sequences and a new classification of the Gekkota. Biological Journal of the Linnean Society 83: 353– 368.</ref><ref>Gamble, T., A. M. Bauer, E. Greenbaum, & T.R. Jackman. 2008. Out of the blue: A novel, trans-Atlantic clade of geckos (Gekkota, Squamata). Zoologica Scripta 37: 355-366.</ref>

sentences: '''Enterīts''' ir [[iekaisums]] tievajā, resnajā [[Zarnas|zarnā]] vai [[Kuņģis|kuņģī]]. Tas galvenokārt ir iekaisums, bet var būt izolēta [[slimība]]. Enterīts var būt akūts un hronisks.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Alabela
 | official_name            = ''Alabel''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Provincial Capitol, Sarangani Province, Philippines.JPG
| image2                   = SILP Church.jpg
| image3                   = Alabel.jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator sarangani alabel.png
 | pushpin_map              = Philippines#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Soksksarhena]]
 | subdivision_name2        = [[Sarangani]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1947
 | established_title2       = Municipalitāte kopš
 | established_date2        = 1971
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 13
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 510.98
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 88294
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 6 | latm = 06 | lats = 08 | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 17 | longs = 13 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 9501
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 74
 | website                  = {{URL|http://www.alabel-sarangani.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
'''Vana''' var būt:
* [[Vana]], pilsēta Turcijā;
* [[Vana Džena]] (王峥, ''Wáng Zhēng''), Ķīnas vieglatlēte, vesera metēja;
* [[Vana Japina]] (王亚平, ''Wáng Yàpíng''), Ķīnas kosmonaute;
* [[Vana Mena]] (王濛, ''Wáng Méng''), Ķīnas šorttrekiste.

sentences: '''4. oktobris''' ir 277. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (278. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 88 dienas.

sentences:
pie [[Liepāja]]s|thumb|300px]]
'''Jūra''' ir liela [[sālsūdens]] ūdenstilpe, kas saistīta ar [[okeāns|okeānu]], ko parasti no okeāna vairāk vai mazāk atdala [[sauszeme]] un kas no tā atšķiras ar ūdens īpašībām, dzīvajiem organismiem, [[okeāna straume|straumēm]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 211. lpp.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Phoxinus.jpg
|  att_nosaukums = [[Mailīte]]s (''Phoxinus phoxinus'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Phoxinus
|       ģints_lv = Mailītes
|       binomial = Phoxinus <small>([[Constantine Samuel Rafinesque|Rafinesque]], 1820)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Mailītes, mailīšu ģints''' (''Phoxinus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') ģints, kas apvieno 21 saldūdens [[zivis|zivju]] [[suga|sugu]]. Tās sastopamas [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]], tomēr tikai vienai sugai (parastajai [[mailīte]]i) izplatība saistīta ar [[Eirāzija]]s teritoriju.<ref name=fish/> Lielākā daļa sugu mājo vai nu Eiropā, vai Āzijā, un to izplatība ir salīdzinoši ierobežota.<ref name=fish/> Nesenā pagātnē mailīšu ģintī tika sistematizētas arī [[Ziemeļamerikas raudas]] (''Chrosomus''), kas mūsdienās izdalītas atsevišķā ģintī.<ref>Strange, R.M. & Mayden, R.L. (2009): Phylogenetic Relationships and a Revised Taxonomy for North American Cyprinids Currently Assigned to Phoxinus (Actinopterygii: Cyprinidae). Copeia, 2009 (3): 494-501.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Magnuss fon der Pālens
|     vārds_orig = ''Carl Magnus Freiherr von der Pahlen
Матвей Иванович Пален''
|         attēls = Magnus Freiherr von der Pahlen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1779
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1863
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Palmse]], [[Krievijas Impērija]]
([[Rietumviru apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|kinematogrāfijas darbu|filma|filma}}
s ielās]]
'''Kinofilma''' jeb vienkārši '''filma''' ir [[kinematogrāfija]]s darbs. Kinofilmas var iedalīt pēc dažādiem kritērijiem, piemēram, pēc satura: [[mākslas filma|mākslas filmās]] jeb spēlfilmās, [[dokumentālā filma|dokumentālajās filmās]], [[populārzinātniskā filma|populārzinātniskajās filmās]]; pēc ilguma: [[pilnmetrāžas filma|pilnmetrāžas filmās]] un [[īsfilma|īsfilmās]]. Filmas tiek uzņemtas ar [[kinokamera|kinokamerām]], bet izrādītas [[kinoteātris|kinoteātros]]. Pēc tam filmas var tikt izplatītas [[DVD]] ierakstos vai [[videokasete|videokasetēs]], rādītas [[televīzija|televīzijā]]. Kino pirmsākumos filmas bija bez [[skaņa]]s ([[mēmais kino]]), kā arī melnbaltas ([[melnbaltais kino]]), bet mūsdienās gandrīz ikviena filma ir ar skaņu un krāsām.

sentences: '''Nēmejas lauva''' [[sengrieķu mitoloģija|sengrieķu mitoloģijā]] ir [[Tifons|Tifona]] un [[Ehidna (mitoloģija)|Ehidnas]] bērns. To nevarēja ievainot ar mirstīgo ieročiem dēļ necaurduramā zelta kažoka. Tā nagi bija asāki par jebkuru ieroci un spēja saplēst jebkuras bruņas. Galu galā to nogalināja Hērakls, kā vienu no saviem uzdevumiem.

sentences: '''Ukrainofobija''' ({{val|uk|Українофобія}}, no "Ukraina" + {{val|grc|φόβος}} (''fobos'') — 'bailes') ir pret [[ukraiņi]]em, [[ukraiņu kultūra|ukraiņu kultūru]], [[ukraiņu valoda|ukraiņu valodu]] un [[Ukraina|Ukrainu]] vērsta negatīva [[attieksme]].<ref name="Okara">Андрій Окара (1998). "[http://www.ji.lviv.ua/n18texts/okara.htm “Українські тумани” та “русское солнце”: Українофобія як ґностична проблема] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20181023180932/http://www.ji.lviv.ua/n18texts/okara.htm |date={{dat|2018|10|23||bez}} }}". Український Вибір (№ 5-6).</ref> Kā [[ksenofobija]]s paveids, tā īpaši izpaužas aizskarošu [[etnonīms|etnonīmu]] lietošanā un [[Stereotips|stereotipiskā]] noteiktu negatīvu iezīmju piedēvēšanā ukraiņiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.unian.ua/politics/475385-scho-take-ukrajinofobiya-i-yak-jiji-rozpiznati.html |title=Що таке українофобія і як її розпізнати |website=www.unian.ua |access-date=2022-03-23 |language=uk}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jānis Rācenis
|     vārds_orig =
|         attēls = Janis Racenis.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1915
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Erlangenes Universitāte]]
|        zinātne = [[entomoloģija]]
|     sasniegumi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Alkatība
| operators =
| attēls = Greed 1924 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Ērihs fon Štroheims]]
| producents = * Ērihs fon Štroheims
* Eibs Lērs
* [[Ērvings Tālbergs]]
| scenārijs = Ērihs fon Štroheims
| aktieri = * [[Gibsons Goulends]]
* [[Seizū Pitsa]]
* [[Džīns Hērsholts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Greed''
| studija = ''The Goldwyn Company–Metro-Goldwyn''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1924|12|4}}
| ilgums = * 140 minūtes (oriģinālā versija)
* 239 minūtes (atjaunotā versija)
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Alkatība"''' ({{Val|en|Greed}}) ir 1924. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ērihs fon Štroheims]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gibsons Goulends]], [[Seizū Pitsa]] un [[Džīna Hērsholts]]. Filma balstīta uz [[Frenks Noriss|Frenka Norisa]] 1889. gada romānu ''McTeague''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Emirs Dizdarevičs
|     vārds_orig = ''Emir Dizdarević''
|         attēls = Dizdarevic,Emir 2015 Wien.JPG
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Emirs Dizdarevičs 2015. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Dienvidslāvija|Zenica|td=Bosnija un Hercegovina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{YUG}}
{{BIH}}
{{CRO}}
{{BIH}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Noderīgi draugi
| attēls                   = Friends with benefits poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Friends With Benefits''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Vils Glaks]]
| producents               =
* [[Liza Glocere]]
* Vils Glaks
* [[Mārtins Šafers]]
* [[Džerijs Zakers]]
* [[Dženeta Zakere]]
| scenārija autors         =
* [[Kīts Merimens]]
* [[Deivids A. Ņūmens]]
* Vils Glaks
| galvenajās lomās         =
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Mila Kūnisa]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Dženna Elfmane]]
* [[Braiens Grīnbergs]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Vudijs Harelsons]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Olive Bridge Entertainment]]''
* ''[[Castle Rock Entertainment]]''
* ''[[Zucker Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Screen Gems]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|7|18|Ņujorka|2011|7|22|ASV|2011|9|9|Latvija|}}
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/friends-benefits-2011|title=Friends With Benefits|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 27, 2018|archive-date={{dat|2016|04|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160420142117/http://bbfc.co.uk/releases/friends-benefits-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=friendswithbenefits10.htm|title=Friends With Benefits (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|149,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Noderīgi draugi"''' ({{val|en|Friends With Benefits}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Vils Glaks]]. Galvenās lomas atveido [[Džastins Timberleiks]], [[Mila Kūnisa]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Dženna Elfmane]], [[Braiens Grīnbergs]], [[Ričards Dženkinss]] un [[Vudijs Harelsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|7|18||bez}} Ņujorkā.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Šveicē|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Šveices rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Tukāns
| abbreviation = Tuc
| name_latin = Tucana
| RA = 0
| dec = -65
| areatotal = 295
| arearank = 48. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Tuc''
| starmagnitude = 2,87
| neareststarname = ''ζ Tuc''
| stardistance = 28
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Eridāna]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences: '''Pokemoni''' ([[Japāņu valoda|japāņu]]: '''ポケットモンスター''' ''Pocket Monsters'', '''ポケモン''' ''Pokémon'') ir videospēļu sērija [[Nintendo]] konsolēm, kā arī kāršu spēļu un anime franšīze. Lai gan ir atšķiras atkarībā no konkrētās interpretācijas sērijas, nemainīgas paliek radības. Šobrīd viņu skaits ir 718. Pokemonus, var notvert, apmācīt un izmantot lai sacenstos savā starpā kaujās vai citās darbībās.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimdota Līvena
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1943
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 9
|           dz_vieta = [[Latvijas ģenerālapgabals]], [[Ostlande]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2006
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 22
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Mārtiņš Poišs]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laima Līvena''' (dzimusi {{dat|1934|6|9}}, mirusi {{dat|2006|10|22}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]] un [[tulkotāja]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hobits: Negaidīts ceļojums
| attēls                   = The Hobbit- An Unexpected Journey.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Hobbit: An Unexpected Journey''
| žanrs                    = fantāzijas piedzīvojumu filma
| režisors                 = [[Pīters Džeksons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Ians Makellens]]
* [[Martins Frīmens]]
* [[Richard Armitage|Ričards Armitedžs]]
* [[James Nesbitt|Džeimss Nesbits]]
* [[Ken Stott|Kens Skots]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Ians Holms]]
* [[Kristofers Lī]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Elaidža Vuds]]
* [[Endijs Serkiss]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[WingNut Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|11|28|[[Velingtona]]s pirmizrāde|2012|12|12|Jaunzēlande}}
| ilgums                   = 169 minūtes<!--Theatrical runtime: 166:00--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''THE HOBBIT – AN UNEXPECTED JOURNEY'' (12A)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hobbit-unexpected-journey-2012-3|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=29 November 2012|accessdate=29 November 2012|archive-date={{dat|2013|01|05||bez}}|archive-url=https://www.webcitation.org/6DRkGHeHv?url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hobbit-unexpected-journey-2012-3}}</ref>
| valsts                   =
* {{NZL}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,017 miljardi}}<ref name="AUJ Box Office">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hobbit.htm |title=An Unexpected Journey Box Office |publisher=Box Office Mojo |accessdate=2013. gada 4. maijā}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Gredzenu pavēlnieks: Karaļa atgriešanās]]
| nākamā                   = [[Hobits: Smoga posta zeme]]
| imdb                     = 0903624
}}
'''"Hobits: Negaidīts ceļojums"''' ({{val|en|The Hobbit: An Unexpected Journey}}) ir 2012. gada fantāzijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir [[Pīters Džeksons]]. Šī ir pirmā daļa filmu triloģijā, kas balstīta uz [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns|Džona Ronalda Rūela Tolkīna]] 1937. gada grāmatu "[[Hobits (grāmata)|Hobits]]". Filmas darbība norisinās [[Viduszeme|Viduszemē]] 60 gadus pirms "[[Gredzenu pavēlnieks (filmu sērija)|Gredzenu pavēlnieka]]" filmu triloģijas sākuma. Filmā burvja Gendalfa nolīgtais [[Hobiti|hobits]] Bilbo Baginss dodas ceļojumā kopā ar trīspadsmit rūķiem.

sentences: '''Lavs''' ({{val-en|Love}}) ir angļu uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Fabiāns fon Belinshauzens
|     vārds_orig = ''Fabian von Bellingshausen''
|         attēls = Fabian_Gottlieb_von_Bellingshausen.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Sāmsala]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1852
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Kronštate]] (tagad {{RUS}})
}}
'''Fabiāns Gotlībs fon Belinshauzens'''{{efn|Arī '''Fadejs Belinshauzens''' vai '''Fabiāns fon Bellingshauzens'''<ref>{{LPE|1|719}}</ref>}} ({{val|de|Fabian Gottlieb Thaddeus von Bellingshausen}}, {{val|ru|Фаддей Фаддеевич Беллинсгаузен}}; 1778-1852) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Krievijas Impērija]]s jūrasbraucējs un kara flotes virsnieks. Tiek uzskatīts par vienu no [[Antarktīda]]s pirmatklājējiem.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazīts-(Mg)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-80
|ķīm_formula=K2Mg2Ca1,5Al9,5Si26,5O72·28(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=Adatveida kristāli, iegareni kristāli, radiāli izkārtoti adatveida kristāli
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.506 nε = 1.499
|pleohroisms=
|blīvums=2,108
}}
__NOTOC__

sentences: '''Izkliedētā skaitļošana''' jeb '''izkliedētā datošana''' ({{val-en|distributed computing}})<ref>{{AkadTerm|term=izkliedētā skaitļošana|lang=LV}}</ref> ir [[datorzinātne]]s nozare, kas pēta izkliedētas sistēmas. Izkliedētas sistēmas ir [[programmatūra]]s sistēmas, kuras komponentes ir atsevišķas sistēmas, kas savienotas [[datoru tīkls|tīklā]] un koordinē savu darbību apmainoties ar ziņojumiem.<ref name="Coulouris">{{cite book|last=Coulouris|first=George|author2=Jean Dollimore|author3=Tim Kindberg|author4=Gordon Blair|title=Distributed Systems: Concepts and Design (5th Edition)|url=https://archive.org/details/distributedsyste0000coul_e0z4|publisher = Addison-Wesley|year=2011|location=Boston|isbn=0-132-14301-1}}</ref> Komponentes savā starpā sazinās, lai kopīgi sasniegtu kādu vienu konkrētu mērķi. Trīs izkliedētas sistēmas raksturojošas īpašības ir: komponenšu [[laiksakritība]] ({{val-en|concurrency}}), vienota pulksteņa neesamība un neatkarīga komponenšu [[atteice]].

sentences: '''Bībeles kodi''', pazīstami arī kā '''Toras kodi''', ir daudznozīmīgi [[vārds|vārdi]] vai [[frāze]]s, kurus pēc daudzu cilvēku domām var atrast kodētā formā [[Bībele]]s tekstā vai arī ebreju [[Tora|Torā]]. Toties citi apgalvo, ka šādas kodētas frāzes var atrast jebkurā apjomīgā tekstā. Vienkāršākā metode, kā atrast šādas kodētas frāzes, ir vienādā attālumā izvietoti [[burts|burti]] ({{val-en|Equidistant Letter Sequence (ELS)}}). Lai varētu izrakstīt kodētas frāzes no teksta, jāizvēlas viens sākuma burts un nākamie burti tiek ņemti pēc noteiktas secības (skatīt attēlu). [[13. gadsimts|13.gadsimtā]] spāņu rabīns [[Bačja ben Ašers]] bija pirmais, kurš pēc ELS metodes no [[Bībele]]s teksta izveidoja šādas it kā kodētas frāzes.

sentences: '''Top40 valstu uzskaitījums pēc militārajiem izdevumiem''' parāda 40 [[valstis]] ar lielāko militāro budžetu savu bruņoto spēku uzturēšanai.

sentences: '''Autotrofi''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''αὐτός'' (''autos'') — 'pats' un ''τροφή'' (''trofḗ'') — 'barošanās') jeb '''producenti''' ir [[organisms|organismi]], kuri no vienkāršām [[neorganiskas vielas|neorganiskām vielām]] var sintezēt sarežģītus organiskus savienojumus, piemēram, [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]], [[tauki|taukus]] un [[olbaltumvielas]]. Tas var notikt, izmantojot gaismas enerģiju ([[fotosintēze]]) vai iegūstot enerģiju no [[neorganiskas vielas|neorganiskām vielām]] ķīmisko reakciju ceļā ([[hemosintēze]]).

sentences: '''Pērnavas svīta (D2pr)''' ir [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[Eifela stāvs|eifela stāva]] pērnavas horizonta [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība, kas ir izplatīta visā valsts teritorijā, bet virspusē iziet tikai Igaunijas teritorijā. Svīta uzguļ [[ķemeru svīta|ķemeru]] un [[rēzeknes svīta]]s nogulumiem un to klāj [[narvas svīta]]s nogulumi. Vislielākais pērnavas svītas biezums 45-53 metri ir Latvijas centrālajā daļā (Rīgas apkārtnē), bet austrumu virzienā tas samazinās līdz apm. 8 metriem (Viļānos).<ref name="ld">{{Latvijas daba|4|111}}</ref> Nosaukums veidots no [[Pernu|Pērnavas upes]], kuras krastos un pietekās atsedzas svītas [[stratotips|stratotipiskais]] griezums. Nosaukumu 1933. gadā deva krievu ģeologs [[Dmitrijs Obručevs|D. Obručevs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Persea americana fruit 2.JPG
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Laurales
|         rinda_lv = Lauru rinda
|           dzimta = Lauraceae
|        dzimta_lv = Lauru dzimta
|            ģints = Persea
|         ģints_lv =
|             suga = P. americana
|          suga_lv = Avokado
|         binomial = Persea americana
|         sinonīmi = ''Persea gratissima''
|        izplatība = no Meksikas dienvidiem līdz Andu kalniem
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = 3 pasugas:
* ''P. a. var. americana''
* ''P. a. var. drymifolia''
* ''P. a. var. nubigena''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Andersonvilas cietums
|native_name   = ''Andersonville National Historic Site''
|image         = AndersonvilleWall.jpg
|caption       = Cietuma koka sienas posma rekonstrukcija
|map_image     = Džordžija#ASV
|map_text      =
|map_width     =
| latd  = 32 | latm  = 11 | lats  = 42 | latNS  = N
| longd = 84 | longm =  7 | longs =  44 | longEW = W
|location      = {{vieta|ASV|Džordžija|Andersonvila}}
|designer      =
|type          = Memoriāls
|material      = Koks
|area          = 208 ha
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         = 1864
|complete      = 1865
|open          =
|governing     = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
|dedicated_to  =
|visitors      = 	1436759 (2011)<ref>https://irma.nps.gov/Stats/Reports/National</ref>
|extra         =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1970|10|16|N|bez}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = 70000070<ref>https://npgallery.nps.gov/NRHP</ref>
}}
}}
'''Andersonvilas cietums''', kas atrodas netālu no Andersonvilas, Džordžijas štatā, (pazīstams arī kā ''Camp Sumter''), bija [[Amerikas Valstu Konfederācija|Konfederācijas]] karagūstekņu nometne [[Amerikas pilsoņu karš|Amerikas pilsoņu kara]] pēdējos četrpadsmit mēnešos. Lielākā daļa cietuma atrodas Meikonas apgabala dienvidrietumos, blakus Andersonvilas pilsētas austrumu daļai. Koncentrācijas nometnes vietā atrodas arī Andersonvilas Nacionālā kapsēta un Nacionālais karagūstekņu muzejs. Cietums tika izveidots 1864. gada februārī un darbojās līdz 1865. gada aprīlim.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 132259-10-0
|      ķīmiskā formula = dažādu ķīmisko<br />elementu maisījums
|              molmasa = 28,965
|              blīvums = 1,2
|  kušanas temperatūra = -216,2 °C
| viršanas temperatūra = -194,3 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{cita nozīme|vielām, kas piešķir krāsu|gaismas noteiktiem viļņa garumiem|krāsa}}
s krāsas]]
'''Krāsas''' ir šķidri vai viegli sašķidrināmi  [[ķīmiska viela|vielu]] [[maisījums|maisījumi]], kuras uzklāj uz virsmas vai piesūcina to, lai tā dotu noteiktas [[krāsa]]s gaismu, kā arī aizsargātu virsmu no apkārtējās vides iedarbības. Parasti tas ir [[pigments|pigmentēts]] šķidrums ar attiecīgajām [[krāsvielas|krāsvielām]]. Ir dažāda veida krāsas, piemēram, [[akvareļa krāsas]], [[eļļas krāsas]], [[guaša]] un [[līmes krāsas]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Sekiguči''' var būt:
* [[Kunimicu Sekiguči]];
* [[Hisao Sekiguči]].

sentences: '''Mašīnu un traktoru stacija''' ('''MTS''') bija valsts uzņēmums [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un citās tās satelītvalstīs, kas bija apgādāts ar [[Traktors|traktoriem]], [[Labības kombains|kombainiem]] u.c. komplicētām lauksaimniecības mašīnām, ar kurām MTS uz līguma pamata par noteiktu samaksu natūrā (pamatforma) un naudā veica [[Kolhozs|kolhozos]] un [[Padomju saimniecība|padomju saimniecībās]] [[lauksaimniecība]]s darbus. Katram darbam bija sava natūrmaksas likme.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magbasīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.32-10
|ķīm_formula=KBa(Al,Sc)(Mg,Fe++)6Si6O20F2
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārti violets
|svītra=Balta
|habituss=Šķiedrains, masīvs
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.597 nβ = 1.609 nγ = 1.615
|pleohroisms=
|blīvums=3,41
}}
__NOTOC__

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}

sentences:
[[Kategorija:Soda veidi]]
[[Kategorija:Nāve]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]
[[Kategorija:Bioētika]]
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]

sentences:
[[File:Usmas ezers.JPG|thumb|250px|Usmas ezers]]
'''Ūdenstilpe''' ir dabīgs vai mākslīgs zemes virsas pazeminājums, kurā ir uzkrājies [[ūdens]]. Ir beznoteku ūdenstilpes vai ūdenstilpes ar vāju noteci. Ūdenstlpes veidojas, ja [[ezerdobe|ezerdobē]] ūdens pietece pārsniedz zudumus, kas rodas filtrācijas un iztvaikošanas procesā.<ref>{{LPE|10|88}}</ref> Parasti pie ūdenstilpēm pieskaita [[ezers|ezerus]], [[dīķis|dīķus]] un [[ūdenskrātuve]]s,<ref>[https://likumi.lv/ta/id/292166-noteikumi-par-udenstilpju-klasifikatoru Ministru kabineta noteikumi Nr. 403 «Noteikumi par ūdenstilpju klasifikatoru»]</ref> bet plašākā nozīmē pieskaita arī [[jūra]]s un [[okeāns|okeānus]].

sentences: '''Jelgava—Meitene''' ir 33 kilometrus gara [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija no [[Jelgava (stacija)|Jelgavas]] līdz [[Lietuva]]s robežai (no [[Meitene (stacija)|Meitenes]] stacijas līdz robežai ir 5 km). Līnija pie [[dzelzceļa līnija Tukums II—Jelgava|Tukuma virziena līnijas]] tilta Jelgavā (Šauļu rampa) atdalās no [[dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|dzelzceļa līnijas Jelgava—Liepāja]], tālāk iet caur [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] [[Platones pagasts|Platones]], [[Lielplatones pagasts|Lielplatones]] un [[Elejas pagasts|Elejas]] pagastiem un turpinās Lietuvā [[Šauļi|Šauļu]] virzienā.  Kopš 2023. gada 27. decembra līnijā kursē starptautiskais vilciens Viļņa–Rīga–Viļņa, bez tam līnijā pastāv mazintensīva kravas satiksme. Līnijas nozīmība varētu pieaugt, attīstoties ''[[Rail Baltica]]'' projektam.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 235px
|        attēls = Juancito.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|          suga = E. asinus x caballus
|       suga_lv = Mūlis
|      binomial = Equus asinus x caballus
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ketamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 6740-88-1
|      ķīmiskā formula = C13H16CINO
|              molmasa = 237,725
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 262 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Ketamīns''' ir viela, ko izmanto cilvēku un veterinārajā medicīnā. Ketamīns tiek izmantots kā [[narkoze]]s līdzeklis, tomēr cilvēki to izmanto arī kā apreibinošu vielu — [[halucinogēni|halucinogēnu]] ar disociatīvu iedarbību. Ketamīnu pirmoreiz sintezēja 1962. gadā, meklējot daudz drošāku vielu un alternatīvu [[fenciklidīns|fenciklidīnam]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nelikumība
| attēls                   = Lawless film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lawless''
| žanrs                    = drāma, kriminālfilma
| režisors                 = [[Džons Hilkouts]]
| producents               =
* [[Lūsija Fišere]]
* [[Duglass Viks]]
* [[Megana Elisona]]
* [[Maikls Benaroja]]
| scenārija autors         = [[Niks Keivs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Šia Lebafs]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Mia Vašikovska]]
* [[Džesika Česteina]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Gajs Pīrss]]
| mūzika                   =
* [[Vorens Elliss]]
* Niks Keivs
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Red Wagon Entertainment]]''
* ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Revolt Films]]''
* ''[[BlumHansonAllen Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|5|19|Kannu filmu festivāls|2012|8|29|ASV|2013|2|8|Latvija|}}
| ilgums                   = 113 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lawless-2012|title=Lawless|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 8, 2018|archive-date={{dat|2017|06|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170621201648/http://www.bbfc.co.uk/releases/lawless-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|53,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wettestcountry.htm|title=Lawless (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 8, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nelikumība"''' ({{val|en|Lawless}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Hilkouts]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Hārdijs]], [[Šia Lebafs]], [[Gērijs Oldmens]], [[Mia Vašikovska]], [[Džesika Česteina]], [[Džeisons Klārks]] un [[Gajs Pīrss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|5|19||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Botulus_microporus.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Botulus microporus}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Platyhelminthes
| tips_lv =Plakantārpi
| klase =Trematoda
| klase_lv =Sūcējtārpi
| iedalījums =
* apakšklase {{TaksoSaite|Aspidogastrea}}
* apakšklase {{TaksoSaite|Digenea}}
* {{TaksoSaite|Azygiida}}
* {{TaksoSaite|Echinostomida}}
* {{TaksoSaite|Opisthorchiida}}
* {{TaksoSaite|Plagiorchiida}}
* {{TaksoSaite|Strigeata}}
* {{TaksoSaite|Strigeatida}}
| kategorijas =nē
}}
'''Sūcējtārpi''' jeb '''trematodes''' ({{val|en|Trematoda}}) ir plašākā parazītisko [[Plakantārpi|plakantārpu]] klase (18 000—24 000 sugu). Barību uzsūc caur mutes atveri (lenteņi ar visu [[bioloģisks ķermenis|ķermeni]]). Kāpuru stadijā daudz kopīgu īpašību ar [[skropstiņtārpi]]em. Parazitē arī mājlopos un [[cilvēks|cilvēkos]] ([[helmintoze]]).

sentences: {{Commonscat|Swimmers from the United States}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2495
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2495''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|5|6|SK}} 13:49:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2014
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2014
| Beigu_datums           = 2014. gada 2. vai 3. septembris
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-025A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2480]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2505]]''
}}
'''''Kosmos-2495''''' (''Космос-2495'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2014. gada maijā.

sentences: '''Dārfūra''' ({{val-ar|دارفور}}; ''Dārfūr'' — ‘[[furi|furu]] zemes’) ir reģions [[Sudāna]]s rietumos. No 17. līdz 19. gadsimtam pastāvēja kā neatkarīgs [[Dārfūras sultanāts]], bet pēc tam bija daļa no [[Britu impērija]]s Āfrikas kolonijām. Dārfūra sastāv no trim federālajām zemēm: Rietumdārfūras, Dienviddārfūras un Ziemeļdārfūras. Šos reģionus kopš 2006. gada pārvalda Transnacionālā Dārfūras reģionāla pārvalde. Sudānas valdības uzsāktais karš pret etniskajām grupām, kas nepieder pie [[arābi]]em, ir novedis pie tā, ka Darfūrā kopš [[2003. gads|2003]]. gada valda humanitārā krīze.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Sīmanis Kānanietis
|      dzimšanas datums = [[1. gadsimts p.m.ē.]]
|          nāves datums = ap [[65. gads|65]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                attēls = Rubens apostel simon.jpg
|         attēla izmērs =
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Galilejas Kāna|Kāna]], [[Galileja]], [[Jūdeja]], [[Romas impērija]]
|           nāves vieta = miršanas vieta ir neskaidra
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = laiva; airis; krusts un zāģis; zivs (vai divas zivis); šķēps
|            aizbildnis = zāģētāji un ādmiņi
|            svētvietas =
|                strīdi =
|                  godā = {{ubl|[[28. oktobris]] (rietumu [[kristietība|kristietībā]])|[[10. maijs]] ([[pareizticība|pareizticībā]])}}
}}

sentences: '''Tālskatis''' ir [[optika|optisks]] instruments, kas paredzēts, lai ar aci novērotu tālus priekšmetus. Tālskata optiskā sistēma sastāv no divām daļām: [[objektīvs|objektīva]] (tas veido apgrieztu attēlu fokālajā plaknē) un [[okulārs|okulāra]], kas paredzēts attēla palielināšanai (darbojas līdzīgi [[lupa]]i).

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Farizeji''' bija viena no senā [[Jūdaisms|jūdaisma]] sektām [[Otrais Jeruzalemes templis|Otrā Jeruzalemes tempļa]] laikā. Lai arī tās saknes meklējamas jau Otrā tempļa celšanas laikā, farizeju paražas nostiprinājās ap 2. gadsimtu p.m.ē, un pēc tempļa sagrāves 70. gadā kalpoja par pamatu [[Rabīniskais jūdaisms|rabīniskajam jūdaismam]]. Nosaukums cēlies no vārda saknes, kas apzīmē "atšķelt", "atdalīt", un sākotnēji varēja kalpot farizeju pretiniekiem, lai apzīmētu tos par ķecerīgu sektu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
s kafejnīcas vitrīnā]]
'''''Kopi Luwak''''' ir pasaulē dārgākā [[kafija]], ko iegūst no [[kafijas pupiņas|kafijas pupiņām]], kas pirms tam pārstrādātas [[parastā palmciveta|parastās palmcivetas]]<ref>http://www.ttc.lv/esta.php?dlcelex=32000R2724{{Novecojusi saite}} Komisijas 2000. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 2724/2000, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, regulējot tirdzniecību ar tām</ref> [[barības trakts|barības traktā]]. Civetas pārtiek no [[kafijas krūms|kafijas krūma]] ogām, bet to sēklas — kafijas pupiņas — barības traktā netiek sagremotas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ansītis un Grietiņa: Raganu mednieki
 | oriģinālnos = ''Hansel & Gretel: Witch Hunters''
 |      attēls = Hansel and Gretel Witch Hunters .jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, šausmu filma
 |    režisors = [[Tomijs Virkola]]
 |  producents =
* [[Vills Ferels]]
* [[Bo Flins]]
* [[Ādams Makejs]]
* [[Kevins Mesiks]]
 |   scenārijs = Tomijs Virkola
 |     aktieri =
* [[Džeremijs Renners]]
* [[Džemma Artertone]]
* [[Famke Jansena]]
* [[Pīters Stormars]]
 |      mūzika = [[Atli Evarsons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Gary Sanchez Productions]]''
* ''[[Studio Babelsberg]]''
* ''[[Flynn Picture Co.]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2013|1|25|ASV|2013|2|1|Latvija|2013|2|28|Vācija|}}
 |      ilgums = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hansel-gretel-witch-hunters-2012|title=Hansel & Gretel: Witch Hunters|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018|archive-date={{dat|2017|06|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170628054643/http://www.bbfc.co.uk/releases/hansel-gretel-witch-hunters-2012}}</ref>
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{DEU}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hanselandgretelwitchhunters.htm|title=Hansel & Gretel: Witch Hunters (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|226,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ansītis un Grietiņa: Raganu mednieki"''' ({{val|en|Hansel & Gretel: Witch Hunters}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s šausmu komēdija, kura režisors un scenārija autors ir [[Tomijs Virkola]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeremijs Renners]], [[Džemma Artertone]], [[Famke Jansena]] un [[Pīters Stormars]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|25||bez}} ASV.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ilzeskalns
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Skats uz Ilzeskalnu.jpg
| image_caption =
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Ilzeskalna pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=64127&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 165
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 38
| lats = 31
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 23
| longs = 32
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 153
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4619 Ilzeskalns
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
'''Žesti''' ir apzinātas vai neapzinātas [[Roka|roku]], [[Kāja|kāju]] vai [[Galva|galvas]] kustības, kas pavada [[Cilvēks|cilvēku]] saskarsmi.
	Lielākā daļa galveno saprašanās žestu ir vienādi visā pasaulē. Kad cilvēki ir priecīgi, viņi smaida; kad bēdājas vai ir dusmīgi, viņi sarauc [[Piere|pieri]] vai drūmi skatās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fickaraldo
| operators =
| attēls = Fitzcarraldo.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu filma, drāma
| režisors = [[Verners Hercogs]]
| producents = * Verners Hercogs
* [[Luckis Stipetičs]]
| scenārijs = Verners Hercogs
| aktieri = * [[Klauss Kinskis]]
* [[Klaudija Kardināle]]
* [[Hosē Levgojs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fitzcarraldo''
| studija = * ''[[Verners Hercogs|Werner Herzog Filmproduktion]]''
* ''Pro-ject Filmproduktion''
* ''Filmverlag der Autoren''
* ''[[ZDF]]''
* ''Wildlife Films Peru S.A., Iquitos''
| montāža =
| izplatītājs = ''Filmverlag der Autoren''
| izdošana = {{Filmas datums|1982|3|5|Rietumvācija}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = * {{FRG}}
* {{PER}}
| valoda = * [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Ašaninku valoda|ašaninku]]
| budžets = 14 miljoni [[Vācijas marka]]s
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Fickaraldo"''' ({{Val|de|Fitzcarraldo}}) ir 1982. gada [[Rietumvācija]]s episka [[piedzīvojumu filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Verners Hercogs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klauss Kinskis]], [[Klaudija Kardināle]] un [[Hosē Levgojs]].

sentences: '''Radiointerferometrs''' ir instruments [[radioastronomija|radioastronomiskiem]] novērojumiem, kas sastāv no divām vai vairākām [[radioteleskops|radioteleskopa]] antenām, kas novietotas noteiktā attālumā viena no otras. Jo lielāks attālums starp antenām, jo augstāka tā izšķirtspēja. Radiointerferometrs ļauj realizēt astronomijā lielāko iegūstamo izšķirtspēju, kas sasniedz 10<sup>−5</sup> [[Grāds (leņķis)|leņķa sekundes]].

sentences: {{Citas nozīmes|matemātikas un datorzinātnes jēdzienu|grafs (nozīmju atdalīšana)|grafs}}

sentences:
{{atveidošana+}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|ادولة ليبيا }}
''Dawlat Libya''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Lībijas Valsts
|            valsts_nosaukums = Libya
|               karoga_attēls = Flag of Libya.svg
|            karoga_nosaukums = Lībijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Seal of the Government of National Unity (Libya).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Lībijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 80px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Lībijas himna|Lībija, Lībija, Lībija]]''
|               kartes_attēls = Libya_(Libya_centered;_orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Tripole]]
| latd= 32 | latm= 52 | latNS= N | longd= 13 | longm= 11 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas = arābi, berberi
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = Prezidents
|                valsts_galva = [[Mohamed al-Menfi]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|               valsts_galva2 =
[[Abdul Hamid Dbeibeh]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Lībijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta = 1951.
|        neatkarības_notikums = no [[Itālija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1951|12|24}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 1,759,541
|               platība_rangs = 17.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|          iedzīvotāju_skaits = 6,244,174
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 108.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,55
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 218.
|                     IKP_PPP = $70,386 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2013
|               IKP_PPP_rangs = 80.
|          IKP_PPP_per_capita = $11,497
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 82.
|                         HDI = {{samazinājās}} 0.724
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija =  augsts
|                   HDI_rangs = 105.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Lībijas dinārs]]
|                valūtas_kods = LYD
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.ly]]
|              tālsarunu_kods = 218
|                iso_kods_num = 434
|              iso_kods_alfa2 = LY
|              iso_kods_alfa3 = LBY
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ziemassvētki
| operators =
| attēls = Scrooged film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = fantāzija, komēdija
| režisors = [[Ričards Doners]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Bills Marijs]]
* [[Kārena Allena]]
* [[Džons Forsaits]]
* [[Džons Glovers]]
* [[Bobkats Goldvaits]]
* [[Kerola Keina]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Maikls Dž. Pollards]]
* [[Elfrija Vudvarda]]
| mūzika = [[Denijs Elfmans]]
| oriģinālnos = ''Scrooged''
| studija = ''Mirage Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1988|11|23}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|100,3 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ziemassvētki"''' ({{Val|en|Scrooged}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] fantāzijas [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Ričards Doners]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bills Marijs]], [[Kārena Allena]], [[Džons Forsaits]], [[Džons Glovers]], [[Bobkats Goldvaits]], [[Kerola Keina]], [[Roberts Mičums]], [[Maikls Dž. Pollards]] un [[Elfrija Vudvarda]]. Filma balstīta uz [[Čārlzs Dikenss|Čārlza Dikensa]] 1843. gada noveli "[[Ziemassvētku dziesma]]".

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lazdulejas pagasts
| karte             = Lazdulejas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs2            = [[Egļuciems (Lazdulejas pagasts)|Egļuciems]]
| platība           = 87,17
| iedzīvotāji       = 256<ref name="PMLP">[https://www.pmlp.gov.lv/lv/media/7140/download PMLP dati]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2021
| blīvums           = {{#expr: 256 / 87.17 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Hetere Lina Maka Donalda
| vārds_orig = ''Heather Lynn MacDonald''
| attēls = Attēls:Heather Mac Donald (cropped).jpg
| att_nosaukums = Maka Donalda 2015. gadā
| dz_gads = 1956
| dz_mēnesis = 11
| dz_vieta = [[Losandželosa]], ASV
| dz_diena = 23
| nodarbošanās = Rakstniece, esejiste, politiskā komentētāja
|dzimums=S
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Anno''' bija [[Turaida (zeme)|Turaidas]] novada [[līvi|līvu]] valdnieks. [[Indriķa hronika|Indriķa hronikā]] Anno minēts kā pirmais līvu valdnieks, uzticams bīskapa Meinarda sabiedrotais no 1195. gada, kas viņu brīdināja atgriezties savā pilī Ikšķilē, kad tas caur Turaidu bija nolēmis bēgt uz Igauniju. Iespējams, ka Anno bija [[Kaupo]] priekštecis Turaidas līvu valdnieka amatā.

sentences: {{Commonscat|Photographers by country|Fotogrāfi pēc valsts}}

sentences:
{{Infobox flag
| Name = Gabonas
| Article =
| Image = Flag of Gabon.svg
| Alt = Flag of Gabon
| Use = <!-- Required for |Symbol -->
| Symbol = <!-- |Use="6-digit FIAV usage code" is required. -->
| Proportion = 3:4
| Adoption = 1960.gada 9.augustā
| Design = Trīs horizontālas joslas - zaļa, zelta un zila.
| Designer =
| Image2 = Presidential Standard of Gabon (1990-2016).svg
| Imagetext2 = Gabonas prezidenta standarts
| Alt2 =
| Use2 = <!-- Required for |Symbol2 -->
| Symbol2 = <!-- |Use2="6-digit FIAV usage code" is required. -->
| Proportion2 = 3:4
| Adoption2 = 1990.gadā
| Design2 =
| Designer2 =
}}
'''Gabonas karogs''' sastāv no 3 horizontālām joslām — zaļas, dzeltenas un zilas. Karogs tika pieņemts 1960. gadā, aizstājot iepriekšējo kolonijas karogu, kura kreisajā augšējā stūrī atradās [[Francijas karogs]]. Pašreizējais karogs pastāv kopš [[Gabona|Gabonas republikas]] neatkarības iegūšanas tajā pašā gadā, kad pašreizējais karogs tika pieņemts. Jaunajā karogā tika paplašināta vidējā dzeltenā josla un noņemts [[Francijas karogs]].

sentences: [[Edvīns Holls|Edvīna Holla]] vārdā nosauktais '''Holla efekts''' apraksta [[elektriskais spriegums|elektriskā sprieguma]] rašanos [[Elektriskais vadītājs|elektriskajā vadītājā]], pa kuru plūst [[elektriskā strāva]] un kurš atrodas stacionārā [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]]. Spriegums rodas perpendikulāri gan strāvas, gan magnētiskā lauka virzienam un saucas '''Holla spriegums''' <math>U_{\mathrm{H}}</math>.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada februārī,}}
'''Odāls''' bija mantojumā nedalāmais zemes apjoms paražu tiesībās [[vikingi|vikingu]] laikmetā. (9. gs - 11. gs){{fact}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļpaskābes struktūrformula

Slāpekļpaskābes šķīdums [[vārglāze|vārglāzē]]
|       citi nosaukumi = ūdeņraža dioksonitrāts(III), ūdeņraža nitrīts
|           CAS numurs = 7782-77-6
|      ķīmiskā formula = HNO2
|              molmasa = 47,013
|              blīvums = šķīdumiem ap 1000
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās, kamēr nesāk sadalīties
|                 citi =
}}
'''Slāpekļpaskābe''' (HNO2) ir vāja neorganiska vienvērtīga skābe, kas pastāv tikai atšķaidītos ūdens šķīdumos, kā arī gāzes fāzē. Slāpekļpaskābes šķīdumi ir vāji gaišzilā krāsā. Slāpekļpaskābes sāļus sauc par [[nitrīti]]em. Nitrīti ir samērā stabilas, visai toksiskas vielas. Slāpekļpaskābei turklāt piemīt [[mutagēns|mutagēnas]] īpašības, jo tā iedarbojas uz organisko savienojumu [[aminogrupa|aminogrupām]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sliktais leitnants
| operators =
| attēls = Bad Lieutenant.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Abels Ferrara]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Hārvijs Keitels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bad Lieutenant''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Aries Films''
* ''LIVE Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|1992|11|20}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1430619649/weekend/|title=Bad Lieutenant |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sliktais leitnants"''' ({{Val|en|Bad Lieutenant}}) ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Abels Ferrara]]. Filmā galveno lomu atveido [[Hārvijs Keitels]].

sentences:
{{starpviki+}}
'''Aprikotīns''' ir [[kvarca paveidi|kvarca paveids]] — caurspīdīgi [[aprikozes|aprikozu]] krāsas [[olis|oļi]]. Aprikotīnu atrod [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ņūdžersija]]s štatā, Keipmejā, Sansetbīčā.

sentences: '''Tehniskais progress''' ir tāda [[tehnika]]s vai [[tehnoloģija]]s pilnveidošanās, kuras rezultātā, atkarībā no konkrētās jomas, pieaug [[ražošana]]s vai pakalpojumu sniegšanas efektivitāte, vai tiek sasniegts kāds cits pozitīvs efekts tautsaimniecībā vai sabiedrībā. Tehniskais progress var attīstīties pakāpeniski - evolūcijas veidā, vai radikāli, kā [[tehniskā revolūcija]] (tehniskais apvērsums). Kā vienā, tā otrā gadījumā progresa pamatā ir [[inovācija]]. Parasti evolucionārā un revolucionārā tehniskā progresa fāzes secīgi mainās - pēc tehniska apvērsuma seko ilgāka pakāpeniskas tehnikas un tehnoloģijas pilnveidošanās fāze, līdz nobriest priekšnosacījumi jaunam tehniskam apvērsumam. Rezultātā tehniskais progress attīstās nelineāri, viļņveidīgi, jeb [[Tehnoloģiskais cikls|tehnoloģisko ciklu]] veidā.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Vahava
 |        alt_name =
 |     native_name = ''Wachau''
 |   iucn_category =
 |           photo = Wachau_(2).JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Vahavas ieleja
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Austrija#Eiropa
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =  48.364444 |  latNS = N
 | longd = 15.434167 | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{AUT}}
 |    nearest_city =
 |            area =
 |     established =
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website = https://www.donau.com/de/wachau-nibelungengau-kremstal/
 |       footnotes =
 |        embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vahavas kultūrainava
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 2000 <small>(24. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/970 970]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{AUT}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''Vinda''' ir vienkārša [[ūdens]] smelšanas ierīce, ko jau ap 1550. gadu [[Anno Domini|p.m.ē.]] lietoja [[Senā Ēģipte|Senajā Ēģiptē]] un [[Senā Divupe|Senajā Divupē]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Garlībs Helvigs Merķelis
|          vārds_orig = ''Garlieb Helwig Merkel''
|              attēls = Garlībs Merķelis.jpg
|          att_izmērs = 125px
|       att_nosaukums = Garlībs Helvigs Merķelis
|             dz_gads = 1769
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Rīgas apriņķis|Lēdurga|td=Latvija}}
|              m_gads = 1850
|           m_mēnesis = 05
|             m_diena = 09
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Katlakalns (Ķekavas pagasts)|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Daniēls Merķelis
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[žurnālistika|žurnālists]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = "Latvieši, sevišķi Vidzemē, filozofiskā gadsimteņa beigās"; "Vidzemes senatne"; "Vanems Imanta"
|         ietekmējies = [[Johans Gotfrīds Herders]]
|          ietekmējis =
|          alma_mater = Frankfurtes pie Oderas universitāte
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Garlībs Helvigs Merķelis''' ({{val|de|Garlieb Helwig Merkel}}; [[1769]]. — [[1850]].) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] rakstnieks un publicists, viens no spilgtākajiem [[Apgaismības laikmets|apgaismības]] ideju pārstāvjiem Baltijā. Viņam ir izcila nozīme [[dzimtbūšana]]s atcelšanā Baltijā.

sentences:
{{citas nozīmes|daiļliteratūras veidu|romāns (nozīmju atdalīšana)|romāns}}
 darbs "[[Dons Kihots]]" (attēlā redzama titullapa) bija viens no pirmajiem populārajiem romāniem]]
'''Romāns''' ir visplašākais [[proza]]s darbs vai sacerējums, kurā parasti raksturīgi izvērsta tēlu sistēma, atklāta atsevišķa cilvēka un [[sabiedrība]]s attieksme ilgākā laika posmā, daudzpusīgi atsedzot galvenā varoņa dzīvi, personību, izaugsmi, domu un jūtu pasauli.<ref>M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 66. lpp.</ref> Sarežģīta kompozīcija, plašs, detalizēts vēstījums par tēloto laiku, galveno varoņu dzīvi un viņu attiecībām ar sava laikmeta sabiedrību.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Izdomātu [[Persona|personu]] un notikumu tēlojums vispārinātā pasaules un cilvēcisko attieksmju skatījumā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{my|}}
''Pyidaunzu Thanmăda Myăma Nainngandaw''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Mjanmas Savienības Republika
|            valsts_nosaukums = Myanmar
|               karoga_attēls = Flag of Myanmar.svg
|            karoga_nosaukums = Mjanmas karogs
|              ģerboņa_attēls =State seal of Myanmar.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Mjanmas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Kaba Ma Kyei]]''
|               kartes_attēls = Myanmar_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Nepjido]]
|             lielākā_pilsēta = [[Jangona]] (Rangūna)
|              valsts_valodas = [[birmiešu valoda]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Mjanmas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Vin Mjins]] (''Win Myint'')
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana =
|        neatkarības_notikums = no [[Lielbritānija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1948|01|04}}
|                 platība_km2 = 676 578
|          iedzīvotāju_skaits = 50 020 000<ref name=unpop>{{en ikona}} {{cite paper | url=http://www.un.org/esa/population/publications/wpp2008/wpp2008_text_tables.pdf | title=World Population Prospects, Table A.1| version=2008 revision  | format=PDF | publisher=United Nations | author=Department of Economic and Social Affairs Population Division | date=2009 | accessdate= 2009-05-12}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 73,9
|                     IKP_PPP = $67,963 miljardi<ref name=imf2>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/02/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=518&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=42&pr.y=8 | title= Burma (Myanmar) | publisher= International Monetary Fund | accessdate= 2009-10-01}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2008
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $1 156
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{samazinājās}} 0,583
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 147.
|                      valūta = [[kjats]] (K)
|                valūtas_kods = mmK
|                  laika_zona = [[MST]]
|                  utc_offset = +6:30
|                      domēns = [[.mm]]
|              tālsarunu_kods = 95
|                iso_kods_num = 104
|              iso_kods_alfa2 = MM
|              iso_kods_alfa3 = MMR
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Zigmunds Freids
|          vārds_orig = ''Sigismund Freud''
|              attēls = Sigmund Freud LIFE.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1856
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Morāvija|Freiberga Morāvijā|3s=Pršībora|td=Čehija}}
|              m_gads = 1939
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 23
|             m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = Austrija
|             tautība = [[Ebreji|ebrejs]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/biography/Sigmund-Freud|title=Sigmund Freud|publisher=Encyclopædia Britannica}}</ref>
|             dzimums = V
|            paraksts = FreudSignature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|             zinātne = [[psihiatrija]], [[neiroloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[psihoanalīze]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|     vārds_orig = ''Simon van der Meer''
|         attēls = Simon Van der Meer.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Hāga]], {{NED}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Ženēva]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandieši|nīderlandietis]]
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas = ''Gay van der Meer''
|   dzīvesbiedrs = ''Catharina M. Koopman''
|          bērni = ''Esther van der Meer''<br />''Mathijs van der Meer''
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
|   darba_vietas = [[CERN]]
|     alma_mater = [[Delftas tehnoloģiju universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = daļiņu kūļa [[stohastiskā dzesēšana]]
|    apbalvojumi = 1984. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
|       piezīmes =
}}
'''Simons van der Mērs''' (''Simon van der Meer''; dzimis {{dat|1925|11|24}}, miris {{dat|2011|3|4}}) bija [[nīderlandieši|nīderlandiešu]] [[fiziķis]], kas strādāja [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātāju]] jomā. 1984. gadā viņš kopā ar [[Karlo Rubia|Karlo Rubiu]] saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] "par viņu izšķirošu ieguldījumu lielā projektā, kurš ļāva atklāt lauka daļiņas W un Z, [[vājā mijiedarbība|vājās mijiedarbības]] nodrošinātājas".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1984 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1984/}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Martins Garriks
|Vārds_orig       = ''Martin Garrix''
|Attēls           = Martin Garrix @ Web Summit 2017.jpg
|Att_izm          = 260px
|Apraksts         = Martins Garriks 2017. gadā
|Dz_vārds         = Marteins Gerards Garritsens
|Pseidonīms       =
* GRX<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix/ |title=These Are Martin Garrix's Top 5 Tracks That You Didn't Know He Produced |last=Lucas |date=16 November 2015 |website=Your EDM |access-date=22 April 2017 |archive-date={{dat|2017|05|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170512043207/http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix }}</ref>
* YTRAM<ref>{{ziņu atsauce|url=https://djmag.com/news/martin-garrix-debuts-new-deep-house-alias-tomorrowland |title=Martin Garrix reveals secret alias at Tomorrowland |date=24 July 2017 |work=[[DJ Mag]] |access-date=30 July 2017}}</ref>
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1996|5|14}}
|Vieta            = {{vieta|Nīderlande|Amstelvēna}}
|Žanrs            =
* {{hlist|''[[Progressive house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.edmtunes.com/2015/01/martin-garrix-returns-progressive-house-forbidden-voices/ |title=Martin Garrix Returns To Progressive House With Free Track 'Forbidden Voices' |last=Vance |first=William |date=18 January 2015 |website=EDM Tunes |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[big room house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.edmsauce.com/2015/01/18/martin-garrix-leaves-big-room-doesnt-go-deeper/ |title=Martin Garrix Leaves Big Room, Doesn't Go Deeper |last=Reis |first=Sean |date=18 January 2015 |website=EDM Sauce |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[Dutch house]]''|''[[electro house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://wonderlandinrave.com/martin-garrix-anuncia-novidades-com-justin-bieber/ |title=Martin Garrix anuncia novidades com Justin Bieber |last=Leite |first=Hosannah |website=Wonderland in Rave |language=pt-BR |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[future bass]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.billboard.com/articles/news/7809521/martin-garrix-troye-sivan-there-for-you |title=Martin Garrix and Troye Sivan Are 'There For You' With Feel Good Future Bass: Watch Video |last=Bein |first=Kat |date=26 May 2017 |website=[[Billboard (laikraksts)|Billboard]] |access-date=1 February 2018}}</ref>}}
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], mūziķis, ierakstu producents
|Gadi             = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija =
* ''[[Universal Music Group]]''
* ''[[Epic Records]]''
* ''[[RCA Records]]''
* ''[[Columbia Records]]''
* ''[[Sony Music Entertainment]]''
|Mlapa            = {{URL|www.martingarrix.com}}
|Dzimums          = V
}}
'''Marteins Gerards Garritsens''' ({{val|nl|Martijn Gerard Garritsen}}), plašāk pazīstams kā '''Martins Garriks''' ({{val|en|Martin Garrix}}) ir [[Nīderlande|nīderlandiešu]] [[diskžokejs]], ierakstu producents, mūziķis. Viņa zināmākie singli ir ''[[Animals (Martin Garrix dziesma)|Animals]]'', ''[[In the Name of Love]]'' un ''[[Scared to be Lonely]]''. Pēc ''[[DJ Mag]]'' veidotā dīdžeju Top 100, Garriks ieņēma pirmo vietu trīs gadus pēc kārtas (2016., 2017. un 2018.).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Verners Cēge fon Manteifels
|          vārds_orig = ''Werner Zoege von Manteuffel''
|              attēls = Maximilian Friedrich Werner Zoege von Manteuffel.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1857
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Veike-Mārjas pagasts]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1926
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 14
|             m_vieta = [[Tallina]], {{EST}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]]
|         pasniedzēji = Eduards Georgs fon Vāls
|            studenti =
|          sasniegumi = sterilizētu cimdu ieviešana ķirurģijā
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: s karte XIII. gs. vidū. Krustnešu karagājiens virzījās gar [[Lielupe]]s krastiem uz Mežotni, kas atrodas uz dienvidiem no Rīgas.]]

sentences:
{{cita nozīme|supervaroni|2003. gada filmu|Pārgalvis (filma)}}
{{Tēla infokaste
| name          = Pārgalvis
| color         = #69A0F3
| series        =
| image         = Daredevil 65.jpg
| caption       =
| first         = ''Daredevil'' #1 (1964. gada aprīlī)
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Bils Everets]]
| portrayer     =
| voice         =
| nickname      =
| alias         = Metjū Maikls "Mets" Mērdoks
| species       = cilvēks
| gender        = vīrietis
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         = Biedri
| data21        = [[Elektra Natčjosa|Elektra]]<br />[[Zirnekļcilvēks]]
| lbl22         = Ienaidnieki
| data22        = visa [[Mafija]]
| lbl23         = Īpašie spēki
| data23        = Pārcilvēciskas jūtas, radiolokācija, akrobātiskas iemaņas, cīņas mākslas
| lbl24         = Aprīkojums
| data24        = Divi kaujas zižļi, kas savienoti ar trosi
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
}}
'''Pārgalvis''' ({{val|en|Daredevil}}), īstajā vārdā ir '''Metjū Maikls "Mets" Mērdoks''' ({{val|en|Matthew Michael "Matt" Murdock}}), ir [[supervaronis]] ''[[Marvel Comics]]'' izdotajos [[Komikss|komiksos]]. Tēlu izveidoja scenārists redaktors [[Stens Lī]] un mākslinieks [[Bils Everets]]. Pirmo reizi Pārgalvis parādījās komiksā ''Daredevil #1'', ko publicēja {{dat|1964|4|10}}.<ref name="thejackfaq4">{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.povonline.com/jackfaq/JackFaq4.htm | title=The Jack F.A.Q. - Page 4 | last=Evanier | first=Mark | work=PovOnline | accessdate=2009-05-02 | archiveurl=https://www.webcitation.org/6FfWNZSos?url=http://www.povonline.com/jackfaq/JackFaq4.htm | archivedate=2013-04-06 }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Tēlotāja māksla]]
[[Kategorija:Apģērbs]]
[[Kategorija:Galvassega]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Common kestrel falco tinnunculus.jpg
 | att_nosaukums = [[Lauku piekūns]] (''Falco tinnunculus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neognathae
 | apakšklase_lv = Neognati
 |         kārta = Falconiformes
 |      kārta_lv = Piekūnveidīgie
 |        dzimta = Falconidae
 |     dzimta_lv = Piekūnu dzimta
 |         ģints = Falco
 |      ģints_lv = Piekūni
 |      binomial = Falco <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Piekūni,''' '''piekūnu ģints''' (''Falco'') ir [[piekūnu dzimta]]s (''Falconidae'') ģints, kas apvieno 39 plēsīgo [[Putni|putnu]] [[suga]]s.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/falcons/ World Bird List: Seriemas, falcons, 2020]</ref> Viena no tām ir izmirusi.<ref name=world/>

sentences: {{Commonscat|National anthems|Pasaules valstu himnas}}

sentences: Par '''digrāfu''' sauc [[burts|burtu]] pāri, ar ko apzīmē vienu [[fonēma|fonēmu]] vai fonēmu sekvenci, kas neatbilst šo burtu parastajai skaniskajai vērtībai. Parasti (bet ne vienmēr) tā ir skaņa, ko dotās valodas [[ortogrāfija|ortogrāfijā]] nav iespējams apzīmēt ar vienu burtu. Parasti terminu "digrāfs" lieto [[grafēma|grafēmām]], kuru [[izruna]] gandrīz vienmēr ir viena un tā pati.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Garkalnes pagasts
| karte             = Garkalnes novads karte.png
| karte2            = Garkalnes novads.png
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Garkalnes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Garkalnes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     =LVA Garkalnes pagasts flag.png
| karoga_nosaukums  =Garkalnes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ropažu novads
| centrs2           = [[Berģi (Rīga)|Berģi]] ([[Rīga]])
| mērs              =
| mērs_partija      =
| platība           = 150,5<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.raplm.gov.lv/uploads/filedir/Nozares/Pasvaldibas/Administrat%C4%ABvi%20teritori%C4%81lais%20iedal%C4%ABjum%20ar%20platibu.doc |title=Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrija |access-date={{dat|2009|08|28||bez}} |archive-date={{dat|2012|04|26||bez}} |archive-url=https://www.webcitation.org/67CSnViHZ?url=http://www.raplm.gov.lv/uploads/filedir/Nozares/Pasvaldibas/Administrat%C4%ABvi%20teritori%C4%81lais%20iedal%C4%ABjum%20ar%20platibu.doc }}</ref>
| iedzīvotāji       = 8879<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/1aaaa/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|02|12||bez}} |archive-date={{dat|2018|12|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181209124341/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/1aaaa/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2018
| blīvums           = {{#expr: 8879 / 150.5 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mājaslapa         = www.garkalne.lv
}}

sentences: {{Commonscat|Victims of murder|Slepkavību upuri}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''A Simple Plan''
| attēls                   = Simple plan poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = trilleris, kriminālfilma
| režisors                 = [[Sems Reimi]]
| producents               =
* [[Džeimss Džekss]]
* [[Ādams Šrēders]]
| scenārija autors         = [[Skots B. Smits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bills Pakstons]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Bridžita Fonda]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mutual Film Company]]''
* ''[[Savoy Pictures]]''
* ''[[BBC]]''
* ''[[Tele-München]]''
* ''[[UGC-PH]]''
* ''[[Toho-Towa/Marubeni]]''
* ''[[Newmarket Capital Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|9|11|Toronto kinofestivāls|1998|12|11|ierobežots vietu skaits|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.bbfc.co.uk/releases/simple-plan-1998|title=A Simple Plan|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 10, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{GER}}
* {{FRA}}
* {{JAP}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0120324/|title=A Simple Plan|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2022|12|11||bez}}}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|16,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''A Simple Plan''''' ir 1998. gada krimināltrilleris, kas balstīts uz Skota B. Smita tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Sems Reimi]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bills Pakstons]], [[Billijs Bobs Torntons]] un [[Bridžita Fonda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|9|11||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Vidussibīrijas plakankalne
|attēls                 = Plato Putorana 01.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Putorana pie [[Ņižņaja Tunguska]]s upes
|lat_dir =N |lat_deg =64|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =103|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Krievija#Krasnojarskas novads
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Sibīrija]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2000
|platums                = 2000
|kalns                  = [[Kameņs]]
|augstums               = 1701
|pilsētas               =
}}
'''Vidussibīrijas plakankalne''' ({{val|ru|Среднесибирское плоскогорье}}, {{val|sah|Орто Сибиир хаптал хайалаах сирэ}}) ir plašs kalnu apgabals [[Sibīrija]]s centrālajā daļā starp [[Ļena]]s un [[Jeņiseja]]s upēm. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]], [[Sahas Republika|Sahas Republikā]] un [[Irkutskas apgabals|Irkutskas apgabalā]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]].<ref>[http://bse.sci-lib.com/article105564.html Определение "Среднесибирское плоскогорье" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Gasterosteus_microcephalus.JPG
| att_nosaukums = [[Sīkgalvas stagars]] (''Gasterosteus microcephalus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Perciformes
|      kārta_lv = Asarveidīgās
|    apakškārta = Cottoidei
| apakškārta_lv = Platgalvju apakškārta
|    infrakārta = Gasterosteales
| infrakārta_lv = Stagaru infrakārta
|        dzimta = Gasterosteidae
|     dzimta_lv = Stagaru dzimta
|         ģints = Gasterosteus
|      ģints_lv = Stagari
|      binomial = Gasterosteus <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Volstrīta
 | oriģinālnos = ''Wall Street''
 |      attēls = Attēls:Wall Street film.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Olivers Stouns]]
 |  producents = [[Edvards R. Presmens]]
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Maikls Daglass]]
* [[Čārlijs Šīns]]
* [[Derila Hanna]]
* [[Mārtins Šīns]]
* [[Hals Holbruks]]
 |      mūzika =
 |   operators = [[Roberts Ričardsons]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1987|9|11}}
 |      ilgums = 126 minūtes
 |      valsts = {{ASV}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|16,5 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|43,8 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb = 0094291
}}
'''Volstrīta''' ({{val|en|Wall Street}}) ir 1987. gada drāma, kuras režisors ir [[Olivers Stouns]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Maikls Daglass]], [[Čārlijs Šīns]], [[Derila Hanna]] un [[Mārtins Šīns]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ortofosforskābes struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Ortofosforskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža oksofosfāts(V)
|           CAS numurs = 7664-38-2
|      ķīmiskā formula = H3PO4
|              molmasa = 98
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 42 °C
| viršanas temperatūra = 158 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 548 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Ortofosforskābe''' (H3PO4) pieder pie [[fosfors|fosfora]](V) savienojumiem - [[fosforskābes|fosforskābēm]] un ir vispazīstamākā no tām. Bieži to sauc vienkārši par '''fosforskābi'''.

sentences: '''Līgo, laiva, uz ūdeņa''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Dāvids Cimze|Dāvida Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Martī''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tu sāpināji manas jūtas
| operators =
| attēls = You hurt my feelings 2023.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[komēdijdrāma]]
| režisors = [[Nikola Holafsenere]]
| producents =
| scenārijs = Nikola Holafsenere
| aktieri = * [[Džūlija Luisa-Dreifusa]]
* [[Tobiass Menziss]]
* [[Mišela Votkinsa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''You Hurt My Feelings''
| studija = * ''FilmNation Entertainment''
* ''Likely Story''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[A24]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2023|5|26|ASV}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3699737345/?ref_=bo_we_table_8|title=
You Hurt My Feelings |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tu sāpināji manas jūtas"'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://mail.go3.lv/tvod/tu-sapinaji-manas-jutas,vod-6288617|title=Go3|website=Go3|access-date=2024-01-31}}</ref> ({{Val|en|You Hurt My Feelings}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Nikola Holafsenere]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūlija Luisa-Dreifusa]], [[Tobiass Menziss]] un [[Mišela Votkinsa]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hasans Muratovičs
|     vārds_orig = ''Hasan Muratović''
|         attēls = HasanMuratovic.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = H. Muratovičs 1990. gados
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1940
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Olovo]], [[Dienvidslāvijas karaliste]] (tagad {{BIH}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2020
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Sarajeva]], {{BIH}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Bosnieši|bošņāks]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 2 dēli
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Amatpersonas infodaļa
| amatp_virsr = Valsts amati
|       amats = [[Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja|Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas]] viceprezidents
| term_sākums = 2002. gads
| term_beigas = 2004. gads
|    piezīmes =
}}
{{Amatpersonas infodaļa
|       amats = [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] ārējās tirdzniecības un ekonomisko attiecību ministrs
| term_sākums = 1997. gada 3. janvāris
| term_beigas = 1999. gada 4. februāris
|    piezīmes =
}}
{{Amatpersonas infodaļa
|       amats = [[Bosnijas un Hercegovinas Republika]]s premjerministrs
| term_sākums = 1996. gada 30. janvāris
| term_beigas = 1997. gada 3. janvāris
|    piezīmes =
}}
{{Amatpersonas infodaļa
|       amats = Bosnijas un Hercegovinas Republikas ministrs bez portfeļa
| term_sākums = 1992. gada jūnijs
| term_beigas = 1996. gada 30. janvāris
|    piezīmes =
}}
}}
'''Hasans Muratovičs''' (''Hasan Muratović''; dzimis 1940. gada 11. aprīlī, miris 2020. gada 14. novembrī) bija [[Bosnieši|bošņāku]] politiķis, uzņēmējs, profesors. 1996. un 1997. gadā viņš bija [[Bosnijas un Hercegovinas Republika]]s premjerministrs, bijis [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] ārējās tirdzniecības un ekonomisko attiecību ministrs. No 2002. līdz 2004. gadam Muratovičs ir bijis [[Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja|Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas]] viceprezidents. Viņš ir bijis [[Sarajevas Universitāte]]s rektors.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Pālmera arhipelāgs
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Antarktīda-fiziskā
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Antarktika]]
|latd=64|latm=15|lats=0 |latNS=S |longd=62|longm=50|longs=0 |longEW=W
|platība             =
|garums              = 256
|salu skaits         =
|galvenās salas      = [[Anvera]], [[Brabanta]]
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Fransē kalns]]
|augstums            = 2825
|valsts                            = Antarktika
|valsts adm vienības tips          = Pretenzija
|valsts adm vienība                = [[Britu Antarktiskā teritorija]], [[Argentīnas Antarktīda]],<br />[[Čīles Antarktiskā teritorija]]
|iedzīvotāji      =0
|piezīme          =
}}
'''Pālmera arhipelāgs''' ({{val|fr|Archipel Palmer}}, {{val|en|Palmer Archipelago}}, {{val|es|Archipiélago Palmer}}) ir neapdzīvotu salu arhipelāgs [[Antarktīdas pussala]]s ziemeļrietumu piekrastē [[Antarktika|Antarktikā]]. Stiepjas 256 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā gar [[Deivisa krasts|Deivisa]] un [[Danko krasts|Danko]] krastiem. No Deivisa krasta arhipelāgu ([[Triniti sala|Triniti salu]]) atdala [[Orleānas šaurums]] ziemeļdaļā, no Greiema krasta — [[Žerlaša šaurums]] vidusdaļā un no [[Vilhelma arhipelāgs|Vilhelma arhipelāga]] — [[Bismarka šaurums]] dienviddaļā. Lielākās salas ir [[Anvera]] un [[Brabanta]]. Vistālāk ziemeļaustrumos atrodas [[Tauera]]s sala, vistālāk dienvidos — [[Vīnkes sala]] un vairākas nelielas saliņas. Augstākā virsotne ir 2825 m augstais [[Fransē kalns]] Anveras salā.<ref>[http://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=110482 SCAR Composite Gazetteer]</ref>

sentences: '''Lēkums''' ({{val-en|hop}}) ir starpposms savienojumu ķēdē starp divām [[datoru tīkls|datoru tīkla]] iekārtām. Piemēram, [[Internets|internetā]] [[Pakete (informācijas tehnoloģijas)|datu paketei]] ir jāiziet cauri vairākiem [[maršrutētājs|maršrutētājiem]], pirms tā sasniedz savu gala mērķi. Katru reizi, kad pakete tiek pārsūtīta uz nākamo maršrutētāju, notiek lēkums. Jo vairāk lēkumu, jo ilgāk pakete ceļos līdz gala mērķim.<ref>{{AkadTerm|term=lēkums|lang=LV}}</ref> Šo posmu skaitu, kas ceļā no nosūtītāja līdz saņēmējam jāveic paketei, sauc par '''lēkumu skaitu''' ({{val-en|hop count}}).<ref>{{AkadTerm|term=lēkumu skaits|lang=LV}}</ref> Lai izvairītos no datortīklu pārslogošanas, parasti ir noteikts maksimālais lēkumu skaits, kuru sasniedzot pakete tālāk pārsūtīta vairs netiek. [[IPv4]] protokolā to sauc par '''dzīvlaiku''' ({{val-en|time to live}}).<ref>{{AkadTerm|term=dzīvlaiks|lang=LV}}</ref> Internetā, lai noskaidrotu, cik daudz lēkumu ir starp avota un mērķa adresēm, var izmantot [[traceroute]]/tracepath komandas.

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Frognera parks
| photo = Frognerparken 20091015-11.JPG
| photo_width = 270
| type = Publisks parks
| location = {{vieta|Norvēģija|Oslo}}
| latd                = 59
| latm                = 55
| lats                = 36
| latNS               = N
| longd               = 10
| longm               = 42
| longs               = 5
| longEW              = E
| map_type = Oslo
| map_alt  =
| region =
| area = 450 000 m²
| created = ap 1750. gadu [[baroks|baroka]] stila parks ar [[Frognera muiža|Frognera muižu]]. <br/>[[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākums liels publiskais parks
| operator =
| visitation_num =
| website =
}}

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par [[bioķīmija|bioķīmiju]].

sentences: '''Mikrocaurulītes''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido globulārs [[Olbaltumvielas|proteīns]] [[tubulīns]]. To galvenās funkcijas ir saglabāt [[Šūna|šūnas]] formu, kā arī nodrošina [[Šūnas organoīdi|organoīdu]] pārvietošanās ceļu.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    = [[File:Muslim Schoolboys - Chittagong - Bangladesh (13058130525).jpg|200px|Bengāļu skolēni ostas pilsētā [[Čitagonga|Čitagongā]].]]
| paraksts  = Bengāļu skolēni ostas pilsētā [[Čitagonga|Čitagongā]]
| tauta     = Bengāļi
| skaits    = 250—300 miljoni
| vieta     = {{BAN}} 162,9 miljoni
{{IND}} 91,9 miljoni
{{PAK}} 2 miljoni
{{SAU}} 1,3 miljoni
{{UAE}} 1,08 miljoni
| valoda    = [[bengāļu valoda]]
| reliģija  = [[islāms]], [[hinduisms]]
| grupas    =
| radi      =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Honda Racing Corporation''
| native_name      =
| logo             = Honda_Racing_Corporation_(logo).png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1982. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country = {{vieta|Japāna|Kanto reģions|Asaka}}
{{Vieta|Apvienotā Karaliste|Safolka|Ipsviča}}
{{vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Ālsta}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = sacīkšu motocikli un to daļas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 250+ (2020)
| parent           = [[Honda]]
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Timola struktūrformula

 Timola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=960
|kušanas temperatūra=48-52 °C
|viršanas temperatūra=232 °C
}}
'''Timols''' (5-metil-2-izopropilfenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad timols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Timols ir bezkrāsaina kristāliska viela ar īpatnēju [[ķimenes|ķimeņu]] smaržu un asu garšu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Vitol''
| logo             =
| caption          =
| type             = privāta kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1966. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ženēva]]
| location_country = {{CHE}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         = biržas produkti
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Vitol Holding B.V'', {{NED}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.vitol.com vitol.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Vitol''''' ir [[Šveice|Šveicē]] reģistrēta uzņēmumu grupa, kas nodarbojas ar [[nafta]]s un
biržas produktu tirdzniecību un loģistiku. Dibināta 1966. gadā. Galvenie biroji atrodas [[Roterdama|Roterdamā]] un  [[Ženēva|Ženēvā]].

sentences:
[[Kategorija:Jelgava]]
[[Kategorija:Transporta infrastruktūra Jelgavā]]
[[Kategorija:Autoceļi Latvijā pēc teritoriālās vienības|Jelgava]]

sentences: '''Ēdamās sēnes''' ir [[sēnes|sēņu valsts]] organismu grupa, kuru [[sēne|augļķermeņus]] cilvēki var izmantot [[uzturs|uzturā]]. Augļķermeņi var atrasties zem zemes (piemēram, [[trifeles]]) vai arī virs zemes (piemēram, dažādas [[bērzlapes]]), kur cilvēki tos nolasa. Nav noteiktas definīcijas, ko var uzskatīt par ēdamām sēnēm, tomēr parasti ar ēdamām sēnēm saprot sēnes, kas nesatur indīgas vielas un ir pietiekami gardas un aromātiskas, lai tās būtu vērts lietot kā pārtikas produktus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Meitene ar pērļu auskaru
| attēls                   = Girl with a pearl earring.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Girl with a Pearl Earring''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Pīters Vebers]]
| producents               =
* [[Endijs Patersons]]
* [[Anands Takers]]
| scenārija autors         = [[Olīvija Hetrīda]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Toms Vilkinsons]]
* [[Džūdija Pārfita]]
* [[Kilians Mērfijs]]
* [[Esija Devisa]]
| mūzika                   = [[Aleksandrs Desplā]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[UK Film Council]]''
* ''[[Archer Street Productions]]''
* ''[[DeLux Productions]]''
* ''[[Inside Track]]''
* ''[[Film Fund Luxembourg]]''
* ''[[Wild Bear Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Pathé]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|8|31|Tellarida|2004|1|9|ASV|2004|1|16|Apvienotā Karaliste|2005|1|14|Latvija}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-pearl-earring-2003|title=Girl with a Pearl Earring|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 2, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{LUX}}
* {{NLD}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|33 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=girlwithapearlearring.htm|title=Girl with a Pearl Earring (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|11|1||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Meitene ar pērļu auskaru"''' ({{val|en|Girl with a Pearl Earring}}) ir 2003. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Luksemburga]]s un [[Nīderlande]]s kopražojuma romantiska drāmas filma, kas balstīta uz [[Treisija Ševaljē|Treisijas Ševaljē]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Pīters Vebers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Kolins Fērts]], [[Toms Vilkinsons]], [[Džūdija Pārfita]], [[Kilians Mērfijs]] un [[Esija Devisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|8|31||bez}} Tellaridā.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Posturālās ortostatiskās tahikardijas sindroms
| synonyms      = Posturālās tahikardijas sindroms (POTS)
| image         = Dependent_Acrocyanosis_in_a_Norwegian_33-year_old_male_POTS_patient.jpg
| caption       = Akrocianoze Norvēģu POTS pacientam.
| field         = [[Kardioloģija]], [[Neiroloģija]]
| symptoms      = Daudz biežāk pieceļoties: [[reibonis]], problēmas domāt, [[tahikardija]], vājums, [[sirdsklauves]], [[siltuma nepanesamība]], [[acrocyanosis]]
| complications =
| onset         = Visbiežākais (modālais) sākuma vecums ir 14 gadi
| duration      = > 6 mēneši<ref>{{grāmatas atsauce | vauthors = Lawrence RA, Lawrence RM |title=Breastfeeding E-Book: A Guide for the Medical Professional |date=2010 |publisher=Elsevier Health Sciences |isbn=9781437735901 |page=580 |url=https://books.google.com/books?id=c4BnozBW3EMC&pg=PA580 |language=en}}</ref>
| types         = Neiropātisks POTS, Hiperadrenerģisks POTS, Sekundārais POTS.
| causes        = Antivielas pret alfa 1 adrenerģisko receptoru un muskarīna acetilholīna M4 receptoru<ref name = "Miller_2019">{{publikācijas atsauce | vauthors = Miller AJ, Doherty TA | title = Hop to It: The First Animal Model of Autoimmune Postural Orthostatic Tachycardia Syndrome | journal = Journal of the American Heart Association | volume = 8 | issue = 19 | pages = e014084 | date = October 2019 | pmid = 31547756 | pmc = 6806054 | doi = 10.1161/JAHA.119.014084 }}</ref><ref name = "Gunning_2019">{{publikācijas atsauce | vauthors = Gunning WT, Kvale H, Kramer PM, Karabin BL, Grubb BP | title = Postural Orthostatic Tachycardia Syndrome Is Associated With Elevated G-Protein Coupled Receptor Autoantibodies | journal = Journal of the American Heart Association | volume = 8 | issue = 18 | pages = e013602 | date = September 2019 | pmid = 31495251 | pmc = 6818019 | doi = 10.1161/JAHA.119.013602 }}</ref><ref name = "Fedorowski_2017">{{publikācijas atsauce | vauthors = Fedorowski A, Li H, Yu X, Koelsch KA, Harris VM, Liles C, Murphy TA, Quadri SM, Scofield RH, Sutton R, Melander O, Kem DC | display-authors = 6 | title = Antiadrenergic autoimmunity in postural tachycardia syndrome | journal = Europace | volume = 19 | issue = 7 | pages = 1211–1219 | date = July 2017 | pmid = 27702852 | doi = 10.1093/europace/euw154 | pmc = 5834103 }}</ref>
| risks         = Ģimenes vēsture
| diagnosis     = Sirdsdarbības ātruma palielināšanās par 30 sitieniem minūtē stāvot<ref name=":0"/>
| differential  = [[Dehidratācija]], sirds problēmas, [[virsnieru mazspēja]], [[epilepsija]], [[parkinsona slimība]]
| prevention    =
| treatment     = Izvairīšanās no faktoriem, kas izraisa simptomus, uztura sāls un ūdens palielināšana, [[kompresijas zeķes]], vingrinājumi, medikamenti
| medication    = [[Beta blokatori]], [[Ivabradīns]], [[midodrīns]] un [[fludrokortizons]]
| prognosis     = ~90% uzlabojas ar ārstēšanu,<ref name=":1"/> 25% pacientu nevar strādāt<ref name = "Busmer_2011">{{publikācijas atsauce| vauthors = Busmer L |date=2011 |title= Postural orthostatic tachycardia syndrome: Lorna Busmer explains how nurses in primary care can recognise the symptoms of this poorly understood condition and offer effective treatment |journal=Primary Health Care |volume=21 |issue=9 |pages=16–20 |doi=10.7748/phc2011.11.21.9.16.c8794 }}</ref>
| frequency     = ~ 500,000 (ASV)<ref name=Bogle_2017/>
| deaths        =
| alt           =
}}
'''Posturālās ortostatiskās tahikardijas sindroms''' ('''POTS''') ir stāvoklis, kad stāvokļa maiņa no guļus uz stāvus, un otrādi, izraisa neparasti lielu (vai lielāku par normālu) [[Tahikardija|sirdsdarbības ātruma palielināšanos]].<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Benarroch|first=Eduardo E.|date=2012-12|title=Postural Tachycardia Syndrome: A Heterogeneous and Multifactorial Disorder|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3547546/|journal=Mayo Clinic Proceedings|volume=87|issue=12|pages=1214–1225|doi=10.1016/j.mayocp.2012.08.013|issn=0025-6196|pmc=3547546|pmid=23122672}}</ref> POTS ir [[Autonomā nervu sistēma|autonomās nervu sistēmas]] traucējumi, kas var izraisīt dažādus simptomus.<ref name=":3">{{cite journal|last1=Vernino|first1=Steven|last2=Bourne|first2=Kate M.|last3=Stiles|first3=Lauren E.|last4=Grubb|first4=Blair P.|last5=Fedorowski|first5=Artur|last6=Stewart|first6=Julian M.|last7=Arnold|first7=Amy C.|last8=Pace|first8=Laura A.|last9=Axelsson|first9=Jonas|date=November 2021|title=Postural orthostatic tachycardia syndrome (POTS): State of the science and clinical care from a 2019 National Institutes of Health Expert Consensus Meeting - Part 1|journal=Autonomic Neuroscience: Basic and Clinical|volume=235|pages=102828|doi=10.1016/j.autneu.2021.102828|issn=1566-0702|pmc=8455420|pmid=34144933|last10=Boris|first10=Jeffrey R.|last11=Moak|first11=Jeffrey P.|last12=Goodman|first12=Brent P.|last13=Chémali|first13=Kamal R.|last14=Chung|first14=Tae H.|last15=Goldstein|first15=David S.}}</ref> Tas notiek ar simptomiem, kas var ietvert [[Reibonis|reiboni]], vājumu, domāšanas traucējumus (smadzeņu migla), neskaidru redzi, nogurumu, galvassāpes, sirds pārsitienus, slodzes nepanesamību, sliktu dūšu, samazinātu koncentrēšanos spēju, trīci, sinkopi (ģīboni), aukstumu vai sāpes ekstremitātēs, sāpes krūtīs un elpas trūkumu.<ref name=":0" /><ref name="auto1">{{cite journal|vauthors=Wells R, Paterson F, Bacchi S, Page A, Baumert M, Lau DH|date=June 2020|title=Brain fog in postural tachycardia syndrome: An objective cerebral blood flow and neurocognitive analysis|journal=Journal of Arrhythmia|volume=36|issue=3|pages=549–552|doi=10.1002/joa3.12325|pmc=7280003|pmid=32528589}}</ref><ref name="auto">{{cite journal|vauthors=Ross AJ, Medow MS, Rowe PC, Stewart JM|date=December 2013|title=What is brain fog? An evaluation of the symptom in postural tachycardia syndrome|journal=Clinical Autonomic Research|volume=23|issue=6|pages=305–311|doi=10.1007/s10286-013-0212-z|pmc=3896080|pmid=23999934}}</ref> Citi bieži saistītie stāvokļi ir [[Migrēna|migrēnas]] galvassāpes, [[Ēlersa–Danlosa sindroms]], astma, autoimunā slimība, vazovagālā sinkope, [[Tuklās šūnas|tuklo šūnu]] aktivācijas sindroms, kairinātu zarnu sindroms, [[bezmiegs]], [[Galvassāpes|hroniskas galvassāpes]], [[Hroniskā noguruma sindroms|hroniska noguruma sindroms]] un fibromialģija.<ref name=":0" /><ref name=":32">{{cite journal|last1=Vernino|first1=Steven|last2=Bourne|first2=Kate M.|last3=Stiles|first3=Lauren E.|last4=Grubb|first4=Blair P.|last5=Fedorowski|first5=Artur|last6=Stewart|first6=Julian M.|last7=Arnold|first7=Amy C.|last8=Pace|first8=Laura A.|last9=Axelsson|first9=Jonas|date=November 2021|title=Postural orthostatic tachycardia syndrome (POTS): State of the science and clinical care from a 2019 National Institutes of Health Expert Consensus Meeting - Part 1|journal=Autonomic Neuroscience: Basic and Clinical|volume=235|pages=102828|doi=10.1016/j.autneu.2021.102828|issn=1566-0702|pmc=8455420|pmid=34144933|last10=Boris|first10=Jeffrey R.|last11=Moak|first11=Jeffrey P.|last12=Goodman|first12=Brent P.|last13=Chémali|first13=Kamal R.|last14=Chung|first14=Tae H.|last15=Goldstein|first15=David S.}}</ref><ref name=":4">{{cite journal|last1=Raj|first1=Satish R.|last2=Fedorowski|first2=Artur|last3=Sheldon|first3=Robert S.|date=March 14, 2022|title=Diagnosis and management of postural orthostatic tachycardia syndrome|journal=CMAJ|language=en|volume=194|issue=10|pages=E378–E385|doi=10.1503/cmaj.211373|issn=0820-3946|pmc=8920526|pmid=35288409|doi-access=free}}</ref> POTS simptomus var ārstēt ar dzīvesveida izmaiņām, piemēram, palielinot šķidruma un [[sāls]] uzņemšanu, kompresijas zeķes, lēnu celšanos pēc sēdus vai guļus stāvokļa, palielinot [[Elektrolīts|elektrolītu]] uzņemšanu, izvairoties no ilgstoša gultas režīma un medikamentiem.

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Ozolmuižas pagastā|Ozolmuiža|Ozolmuiža}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ozolmuiža
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Ozolmuižas katoļu baznīca 2004-08-05.jpg
| image_caption = Ozolmuižas katoļu baznīca
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Ozolmuižas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=62477&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 227
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 29
| lats = 32
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 13
| longs = 22
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 157
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4633 Ozolaine
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Neolīta revolūcija''' parasti tiek saistīta ar pastāvīgu apmetņu ierīkošanu un [[Zemkopība|zemkopības]] apgūšanu. Klimatisko apstākļu dēļ Neolīta kultūras periods [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] sākas tikai pēc 6. gadu tūkstoša pr.Kr., kad vasarās vidējā temperatūra sasniedz ap +20 °C, bet ziemās — ap +5 °C. [[Eiropa|Eiropas]] ziemeļu daļā ([[Skandināvija|Skandināvijā]] un [[Baltijas jūra|Baltijā]]), par Neolīta revolūciju varam runāt vēl vēlāk — tikai sākot no apmēram 2000. g. p.m.ē.

sentences: '''Dopings''' ir viela, kam piemīt īpašība uz laiku paaugstināt ķermeņa fiziskās un garīgās spējas. To lieto [[sports|sporta]] aktivitātēs un [[fizisks vingrinājums|fiziskos vingrinājumos]], lai veicinātu izturību un līdz ar to uzlabotu iegūto rezultātu. Mūsdienās profesionālajā sportā dopinga lietošana ir aizliegta.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-lizīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H14N2O2
|molmasa=146,19
|blīvums=
|kušanas temperatūra=224 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra= —
|izoelektriskais punkts=9,74
}}
'''Lizīns''' ('''''Lys''''', 2,6-diaminoheksānskābe, ''d''-α,ε-diaminokapronskābe, C6H14N2O2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Adatu vai heksagonālu plāksnīšu veida kristāli no ūdens. Lizīns ir izteikti bāziska aminoskābe.

sentences: '''Skalva''' jeb '''Skalava''' ({{val-la|Schalavonia}}, {{val-de|Schalowe}}) bija [[rietumbalti|rietumbaltu]] [[Skalvji|skalvju]] apdzīvota [[teritorija]] [[Nemuna]]s lejtecē. Pēc [[Pēteris no Duisburgas|Pētera no Duisburgas]] hronikas ziņām Skalva bija viena no [[Prūsija]]s zemēm. Skalvji, kuru kultūra pēc arheoloģiskā materiāla tuvāka [[kurši]]em, dzīvoja līdzās [[kurši]]em, [[žemaiši]]em, [[jātvingi]]em un [[prūši]]em Nemunas pietekas [[Jūra (upe)|Jūras]] baseinā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Embriks Strands
|     vārds_orig = ''Embrik Strand''
|         attēls = Embriks Strands.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = LU profesors
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Ola (pilsēta)|Ola]] (''Ål i Hallingdal''), {{NOR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1947
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[norvēģi]]s
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Ida Sofie Augusta Kinck''
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Embriks Strands''' (''Embrik Strand'', dzimis {{dat|1876|6|2}}, miris {{dat|1947|11|3}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] entomologs, lielāko mūžas daļu nodzīvoja [[Vācija|Vācijā]] un [[Latvija|Latvijā]]. Savā zinātniskajā darbībā Strands īpašu uzmanību pievērsa [[zirnekļi]]em, [[tauriņi]]em un [[Plēvspārņu kārta|plēvspārņiem]].

sentences: izstrādāja pirmo [[algoritms|algoritmu]] ar lietojumu datorsistēmās]]

sentences: '''Reilijs''' ({{val|en|Reilly}}) var būt:

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kabalzarīts
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/C.31-06
|ķīm_formula=Ca(Mg,Al,Fe++)2(AsO4)2(H2O,OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Gaišbrūns, brūni sārts, oranžbrūns
|svītra=Balta
|habituss=Agregāti, plānas kārtiņas, vāji izteikti atsevišķi kristāli
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.700 nγ = 1.760
|pleohroisms=
|blīvums=3,89
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīmens Daisons
|     vārds_orig = ''Freeman Dyson''
|         attēls = Freeman Dyson cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Krautorna, [[Bērkšīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2020
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Karaliskie gaisa spēki]], [[Padziļināto studiju institūts]], [[Djūka Universitāte]], [[Kornela Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]], [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Hanss Bēte]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Daisona sfēra]], [[projekts ''Orion'']], [[TRIGA]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Frīmens Džons Daisons''' ({{val|en|Freeman John Dyson}}; dzimis {{dat|1923|12|15}}, miris {{dat|2020|2|28}}) bija [[Anglija|angļu]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] fiziķis un matemātiķis. Pazīstams ar darbiem [[kvantu elektrodinamika|kvantu elektrodinamikā]], [[cietvielu fizika|cietvielu fizikā]], [[astronomija|astronomijā]] un [[kodolinženierija|kodolinženierijā]]. Zinātnieka vārdā nosaukta [[Daisona sfēra]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Santakrusa
 | official_name            = ''Santa Cruz''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/3/2/2
| image1                   = SantaCruzMunicipalHaljf9559 04.JPG
| image2                   = Pila & Sta Cruz Laguna.JPG
| image3                   = BattleofSantaCruzjf9467 02.JPG
| image4                   = Laguna Provincial Capitol (P. Guevara Avenue, Santa Cruz, Laguna; 06-28-2023).jpg
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Santa Cruz, Laguna.png
 | image_seal               =
 | seal_size                = 70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator laguna santa cruz.svg
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kalabarsona]]
 | subdivision_name2        = [[Laguna]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1602
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 26
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 38.59
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 123574
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 17 | lats =  | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 25 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4009
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 12
 | website                  = {{URL|http://www.santacruzlaguna.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
siltuma daudzuma mērīšanai izmantoja [[Antuāns Lavuazjē]] un [[Pjērs Simons Laplass]]]]
{{Līdzīgs|Kolorimetrs}}
'''Kalorimetrs''' ir ierīce, ko [[kalorimetrija|kalorimetrijā]] izmanto [[siltums|siltuma]] daudzuma mērīšanai [[ķīmiska reakcija|ķīmiskajās reakcijās]] un fizikālajās pārvērtībās, kā arī, lai noteiktu [[īpatnējā siltumietilpība|īpatnējo siltumietilpību]]. Vienkāršu kalorimetru veido ūdens trauks, kas atrodas virs reakciju kambara, un šajā ūdenī ir termometrs. Notiekot reakcijai, kurā izdalās siltums, ūdens uzņem šo siltumu un tā temperatūra paaugstinās. Izmērot ūdens sākuma un beigu temperatūru, var aprēķināt siltuma daudzumu, kas izdalījies reakcijas laikā. Šī metode tiek izmantota tikai mācību procesā, jo mērījumā netiek ņemts vērā siltuma zudums ārējo apstākļu dēļ.

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Kabala''' ({{val|he|קבלה}}, {{val|en|Kabbalah}}) ir garīga mācība, kas radusies no ļoti senas [[Misticisms|mistiskas]] tradīcijas, ko tās lietpratēji gadu tūkstošiem mutiskā veidā nodeva nelielam skaitam īpaši izraudzītu mācekļu. Ebreju valodā ar jēdzienu קבלה sākotnēji tika saprasta "piegādāšana, pārņemšana un tālāknodošana". Ar laiku arī ebreju svēto rakstu ([[Tora]]s) apslēpto zināšanu kopēji tika saukti par ''Ba’ale Ha-Kabbalah'' (בעלה הקבלה) vai ''Mekuballim'' (מקובלים), no šiem vārdiem pakāpeniski izveidojās jauns vārds "Kabala".
== Kabalas mērķis ==
Kabalas studiju mērķis ir panākt īstenības vienotību sajūtās un apziņā, dziļāk izprast dzīves un pasaules likumsakarības, kas ļautu cilvēkam, tautai un cilvēcei pareizi orientēties parādību norisēs.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{atsauces+}}
'''Datubāzes izdevniecība''' ir datorizdevniecības vai [[Internets|Interneta]] tehnoloģijas izmantošana, lai varētu izveidot dokumentus, kuros apkopota no konkrētās [[datubāze]]s iegūtā informācija.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kritiens
| operators =
| attēls = Fall-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Skots Manns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Greisa Kerolīna Kerija]]
* [[Virdžīnija Gārdnere]]
* [[Meisons Gudings]]
* [[Džefrijs Dīns Morgans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fall''
| studija = * ''Tea Shop Productions''
* ''BuzzFeed Studios''
* ''Capstone Pictures''
* ''Flawless Productions Inc.''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate]]''
* ''Signature Entertainment''
* ''Roadshow Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|8|12}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kritiens"''' ({{Val|en|Fall}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] trillera filma, kuras režisors ir [[Skots Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Greisa Kerolīna Kerija]], [[Virdžīnija Gārdnere]], [[Meisons Gudings]] un [[Džefrijs Dīns Morgans]].

sentences: '''27. aprīlis''' ir gada 117. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (118. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 248 dienas.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republic of Zimbabwe''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Zimbabves Republika
|            valsts_nosaukums = Zimbabwe
|               karoga_attēls = Flag of Zimbabwe.svg
|            karoga_nosaukums = Zimbabves karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Zimbabwe.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Zimbabves ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto = "Vienotība, brīvība, darbs"<ref name="BEAVERCT">{{publikācijas atsauce |url=https://news.google.com/newspapers?id=AFwtAAAAIBAJ&sjid=ydkFAAAAIBAJ&pg=3340,2548451&dq=zimbabwe+unity-freedom-work&hl=en |title=Zimbabwe |work=The Beaver County Times |date=13 September 1981 |accessdate=2 November 2011}}</ref>
|                valsts_himna = ''[[Simudzai Mureza wedu WeZimbabwe]]''<ref name="CIA-WF">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/zi.html |title=The World Factbook – Zimbabwe |publisher=Central Intelligence Agency |access-date={{dat|2010|12|15||bez}} |archive-date={{dat|2020|04|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200416053740/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/zi.html }}</ref>
|               kartes_attēls = Location Zimbabwe AU Africa.svg
|             kartes_paraksts = Zimbabves atrašanās vieta Dienvidāfrikā
|               galvaspilsēta = [[Harare]]
| latd= 17 | latm= 50 | latNS= S | longd= 31 | longm= 03 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = 16<ref name="constitution">The following languages, namely Chewa, Chibarwe, English, Kalanga, Koisan, Nambya, Ndau, Ndebele, Shangani, Shona, sign language, Sotho, Tonga, Tswana, Venda and Xhosa, are the officially recognised languages of Zimbabwe.  ([http://www.kubatana.net/docs/legisl/constitution_zim_draft_copac_130125.pdf CONSTITUTION OF ZIMBABWE (final draft)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131002110534/http://www.kubatana.net/docs/legisl/constitution_zim_draft_copac_130125.pdf |date={{dat|2013|10|02||bez}} }}).</ref> ([[Angļu valoda|angļu]], [[Šonu valoda|šonu]] un [[ziemeļndebelu valoda]])
|             etniskās_grupas =  {{unbulleted list
  | 82% šoni
  | 14% ndebeli
  | 2% citi āfrikāņi
  | {{nowrap|1% baltādainie}}
  | 1% krāsainie un indieši
 }}
|        etniskās_grupas_gads = 2003
|              valsts_iekārta = [[Pusprezidentālisms|Pusprezidentāla]], [[parlamentāra republika|parlamentāra]] [[republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Zimbabves prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Emersons Mnangagva]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Zimbabves viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Constantino Chiwenga]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Zimbabves vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Dibināta
|          neatkarības_datums = [[1901]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = Proklamēta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1965|11|11}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1980|4|18}}
|                 platība_km2 = 390,757
|               platība_rangs = 60.
|              procenti_ūdens = 1,0
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2017
|          iedzīvotāju_skaits = 16 711 612<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Population of Zimbabwe |url=http://www.worldometers.info/world-population/zimbabwe-population/ |publisher=Worldometers |accessdate=23 December 2017}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 70.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 43
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
| GDP_nominal = $17.491 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=43&pr.y=6&sy=2017&ey=2019&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=512%2C946%2C914%2C137%2C612%2C546%2C614%2C962%2C311%2C674%2C213%2C676%2C911%2C548%2C193%2C556%2C122%2C678%2C912%2C181%2C313%2C867%2C419%2C682%2C513%2C684%2C316%2C273%2C913%2C868%2C124%2C921%2C339%2C948%2C638%2C943%2C514%2C686%2C218%2C688%2C963%2C518%2C616%2C728%2C223%2C836%2C516%2C558%2C918%2C138%2C748%2C196%2C618%2C278%2C624%2C692%2C522%2C694%2C622%2C142%2C156%2C449%2C626%2C564%2C628%2C565%2C228%2C283%2C924%2C853%2C233%2C288%2C632%2C293%2C636%2C566%2C634%2C964%2C238%2C182%2C662%2C359%2C960%2C453%2C423%2C968%2C935%2C922%2C128%2C714%2C611%2C862%2C321%2C135%2C243%2C716%2C248%2C456%2C469%2C722%2C253%2C942%2C642%2C718%2C643%2C724%2C939%2C576%2C644%2C936%2C819%2C961%2C172%2C813%2C132%2C726%2C646%2C199%2C648%2C733%2C915%2C184%2C134%2C524%2C652%2C361%2C174%2C362%2C328%2C364%2C258%2C732%2C656%2C366%2C654%2C734%2C336%2C144%2C263%2C146%2C268%2C463%2C532%2C528%2C944%2C923%2C176%2C738%2C534%2C578%2C536%2C537%2C429%2C742%2C433%2C866%2C178%2C369%2C436%2C744%2C136%2C186%2C343%2C925%2C158%2C869%2C439%2C746%2C916%2C926%2C664%2C466%2C826%2C112%2C542%2C111%2C967%2C298%2C443%2C927%2C917%2C846%2C544%2C299%2C941%2C582%2C446%2C474%2C666%2C754%2C668%2C698%2C672&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPRPPPPC%2CNGDPDPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database: Zimbabwe |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |date=April 2018 |accessdate=11 June 2018}}</ref>
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_year = 2017
| GDP_nominal_per_capita = $1,176<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|                     IKP_PPP = $33.959 miljardi<ref name=imf2/>
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $2,079<ref name="imf2" />
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = 0.516<ref name="HDI">{{Tīmekļa atsauce|url=http://hdr.undp.org/sites/default/files/2016_human_development_report.pdf|title=2016 Human Development Report|year=2016|accessdate=21 March 2017|publisher=United Nations Development Programme}}</ref>
|                    HDI_gads = 2015
|              HDI_kategorija = {{palielinājās}}
|                   HDI_rangs = 154
|                        Gini = 50.1<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=GINI Index|url=http://data.worldbank.org/indicator/SI.POV.GINI?page=3|publisher=World Bank|accessdate=21 July 2013}}</ref>
|                   Gini_gads = 1995
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[ASV dolārs]]
|                valūtas_kods = USD
|                  laika_zona = [[CAT]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.zw]]
|              tālsarunu_kods = 263
|                iso_kods_num = 716
|              iso_kods_alfa2 = ZW
|              iso_kods_alfa3 = ZWE
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
[[Kategorija:Limbažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Limbažu rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''"Cūkas driķos"''' arī '''"Cūkas griķos", "Bejas Cūkdriķis"''' ir divdaļīga pāru rotaļdeja jeb [[dancis]], kas [[Latvija|Latvijā]] pierakstīts [[Alūksnes novads|Alūksnes novadā]]. Latvijā, [[Lietuva|Lietuvā]] un [[Igaunija|Igaunijā]] mūsdienās par pāru deju daudz izplatītāks un iemīļotāks ir variants diviem pāriem, kas dejo krustā. Igaunijā to sauc par "Kaera Jaan" un dejo ar atbilstošās tautas dziesmas tekstu. Lietuvā šai dejai "Kiaulė grikiuos" ir teksts [[Lietuviešu valoda|lietuviešu valodā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Speciālo uzdevumu vienība S.W.A.T.
| attēls                   = S w a t ver6.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''S.W.A.T.''
| žanrs                    = asa sižeta filma, kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Klārks Džonsons]]
| producents               =
* [[Dens Halsteds]]
* [[Kriss Lī]]
* [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Eijers]]
* [[Deivids Makkenna]]
| galvenajās lomās         =
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Mišela Rodrigesa]]
* [[Kolins Ferels]]
* [[Džeremijs Renners]]
* ''[[LL Cool J]]''
| mūzika                   = [[Eliots Goldenštāls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Original Film]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|8|8||bez}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/swat-2003-3|title=S.W.A.T.|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 23, 2019|archive-date={{dat|2019|04|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190423163056/http://www.bbfc.co.uk/releases/swat-2003-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=swat.htm|title=S.W.A.T.|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|207,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Sviedru dziedzeri''' ir mazas tubulāras struktūras [[Āda|ādā]], kas izdala [[Sviedri|sviedrus]]. Izšķir divus sviedru dziedzeru tipus, kas atšķiras uzbūves, funkcijas, anatomiskā novietojuma un sekrēta sastāva. Pirmais tips ir [[Ārējās sekrēcijas dziedzeri|eksokrīni]] sviedru dziedzeri, kas ir sastopami gandrīz visā ķermeņa ādā un tā galvenā funkcija ir sviedru izdale, lai atdzesētu ķermeni.<ref>Kurosumi, Kazumasa; Shibasaki, Susumu; Ito, Toshiho (1984). "Cytology of the Secretion in Mammalian Sweat Glands". In Bourne, Geoffrey H.; Danielli, James F. Protein Diffusion in Cell Membranes: Some Biological Implications. Orlando, Florida: Academic Press. pp. 253–330. {{ISBN|9780123644879}}.</ref> Ar sviedru palīdzību izdalās organisma [[Vielmaiņa|vielmaiņas]] galaprodukti. Sviedru dziedzeri piedalās arī ūdens un minerālvielu maiņas regulācijā, tāpēc svīšana pastiprinās, ja lietots daudz šķidruma. Sviedru dziedzeru darbība tomēr nevar aizstāt nieru funkcijas un nodrošināt organisma iekšējās vides nemainīgumu. Ar 1 L sviedru cilvēka organisms zaudē 4—5 g [[vārāmā sāls]], bet sāls daudzuma krasa samazināšanās slikti ietekmē daudzas ķermeņa funkcijas. Tos inervē [[simpātiskā nervu sistēma]], tāpēc pastiprināta svīšana notiek daudzos emocionālos stāvokļos, kuros palielinās simpātiskās nervu sistēmas aktivitāte, piemēram, bailēs, sāpēs, dusmās dažkārt parādās «auksti» sviedri, jo reizē ar sviedru izdalīšanos simpātiskie nervi sašaurina ādas asinsvadus un āda atdziest. Uztraukumā visbiežāk svīst delnas.<ref>{{tīmekļa atsauce|title = Medicīnas terminoloģija|url = http://www.neslimo.lv/pme/?name=svisana|accessdate = 11.12.2015}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanfernando
 | official_name            = ''San Fernando''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/3/2
| image1                   = San Fernando LU overlooking Pagdaraoan (San Fernando, La Union; 02-24-2023).jpg
| image2                   = 303City of San Fernando, La Union 36.jpg
| image3                   = 4152Poblacion San Fernando, La Union 01.jpg
| image4                   = SanFernandoCityLaUnionjf9895 10.JPG
| image5                   = SanFernandoCityLaUnionjf9870 16.JPG
| image6                   = 4194Barangays of San Fernando City, La Union 04.jpg
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator la union san fernando.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ilokosa]]
 | subdivision_name2        = [[Launiona]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1786
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1998
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 59
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 102.72
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 125640
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 16 | latm = 37 | lats =  | latNS = N
 | longd =120  | longm = 19 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2500
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 101
 | website                  = {{URL|http://www.sanfernandocity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Moss
|     vārds_orig = ''Friedrich Mohs''
|         attēls = Friedrich Mohs.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1773
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Gernrode]], [[Anhaltes-Bernburgas firstiste]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Kvedlinburga]], [[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1838
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Agordo]], [[Lombardijas-Venēcijas karaliste]], [[Austrijas impērija]]
([[Belluno province]], [[Veneto]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Halles universitāte]], [[Freibergas universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]], [[mineraloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Mosa skala]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Asterisk''' ir [[telefonu centrāle]]s projekts ar atvērto [[pirmkods|pirmkodu]], ko izstrādājis [[Marks Spensers]] no kompānijas [[Digium]]. ''Asterisk'' ir realizētas visas klasiskās [[telefonu centrāle]]s iespējas, tas uztur lielu skaitu [[VoIP]] protokolu un nodrošina tādas funkcijas, kā balss pasts, konferences, interaktīvā balss izvēlne (''IVR''), izsaukumu apstrādes centrs (zvanu likšana rindā un to sadale aģentiem, izmantojot dažādus algoritmus), ''CDR'' ieraksti un citas funkcijas. Lai izveidotu paša funkcionalitati, var izmantot īpašu ''Asterisk'' valodu zvanīšanas plāna sastādīšanā, uzrakstot moduli [[C (programmēšanas valoda)|valodā C]], vai arī izmantojot ''AGI'', kas ir elastīgs un un universāls interfeiss integrācijām ar ārējām datu apstrades sistēmām. Veicamais caur ''AGI'' var tikt uzrakstīts jebkurā programmēšanas valodā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Džordžisms''' ir ekonomiska ideoloģija, kas balstīta uz amerikāņu ekonomista [[Henrijs Džordžs|Henrija Džordža]] darbiem. Džordžisti apgalvo, ka indivīdiem vajadzētu būt tiesībām uz to vērtību, ko tie paši radījuši, bet zemes ekonomiskā vērtība (ieskaitot dabas resursus) būtu jādalās vienlīdzīgi visiem sabiedrības locekļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cgocouncil.org/cwho.html|title=Introduction to Georgist Philosophy and Activity|website=web.archive.org|access-date=2023-08-06|date=2019-04-29|archive-date=2019-04-29|archive-url=https://web.archive.org/web/20190429102952/http://www.cgocouncil.org/cwho.html}}</ref>

sentences: '''Hemiluminiscence''' ir [[luminiscence]]s veids, kas pavada eksotermiskās ķīmiskās reakcijas, ja viens no reaģentiem ir ierosinātā stāvoklī.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Zivis
| abbreviation = Psc
| name_latin = Pisces
| RA = 1
| dec = +15
| areatotal = 889
| arearank = 14. vieta
| numbermainstars = 21
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = [[η Psc]]
| starmagnitude = 3.6
| neareststarname =Van Mānena zvaigzne
| stardistance = 14.1
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers = Piscīdas
| bordering = [[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
[[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
| r_latvija =rudenī
| latmax = 90
| latmin = 65
}}

sentences:
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Ziemeļu Ledus okeāna jūras]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]

sentences:
[[Kategorija:Volejbolistes]]
[[Kategorija:Latvijas sportistes|Volejbolistes]]
[[Kategorija:Latvijas volejbolisti| Volejbolistes]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Karls Veiprehts
|     vārds_orig = ''Carl Weyprecht''
|         attēls = Karl Weyprecht.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Darmštate]], {{DEU}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Mihelštate]], {{DEU}}
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = ģeofiziķis, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Ludvigs Veiprehts<br/>Marija Hoenšilde
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
}}
'''Karls Georgs Ludvigs Vilhelms Veiprehts''' ({{val|de|Carl Georg Ludwig Wilhelm Weyprecht}}; {{dat|1838|9|8}} — {{dat|1881|3|29}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Austroungārija]]s flotes virsnieks, ģeofiziķis un [[polārpētnieks]]. Kopā ar kartogrāfu [[Jūliuss fon Pajers|Jūliusu fon Pajeru]] viņš no 1872. līdz 1874. gadam vadīja Austroungārijas Ziemeļpola ekspedīciju, kuras laikā tika atklāts [[Franča Jozefa Zeme]]s arhipelāgs. Veiprehts 1879. gadā kopā ar [[Georgs fon Neimajers|Georgu fon Neimajeru]] nodibināja Starptautisko polāro komisiju, kuras pētniecības projekti 1882.–1883. gadā noveda pie [[Pirmais Starptautiskais polārais gads|Pirmā Starptautiskā polārā gada]].

sentences: '''DUAL''' [[tabula]] ir speciāla vienas rindas tabula, kas pieejama pēc noklusējuma visās [[Oracle Database|Oracle datubāzēs]]. Tā ir noderīga tādu pseidokolonnu datu atlasīšanai kā piemēram - SYSDATE vai USER. Tabulai ir viena kolonna ar datu tipu VARCHAR2(1), nosaukumu DUMMY, kuras vērtība ir X.

sentences: '''Katabatiskais vējš''' (no {{val-el|κατάβασις}} — nolaišanās) ir blīva un auksta [[gaiss|gaisa]] plūsma, kas veidojas, atdzisušām gaisa masām [[gravitācija]]s ietekmē nolaižoties pa zemes virsmas nogāzēm. Par katabatikām sauc arī lejupejošas gaisa plūsmas [[Cumulonimbus|gubu-lietus mākoņos]].

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Lāheras ezers
| attēls       = Laacher See - Luftaufnahme.jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{DEU}}
| vieta2       = {{flagicon image|Flag of Rhineland-Palatinate.svg}} [[Reinzeme-Pfalca]]
| vieta3       =
| map          = Reinzeme-Pfalca#Vācija
| plat_d= 50 | plat_m= 24 | plat_s= 45 | plat_NS=N
| gar_d= 7 | gar_m= 16 | gar_s= 12 | gar_EW=E
| platība      = 3,31
| garums       = 1,964
| platums      = 1,186
| Vid_dziļums  = 31
| Max_dziļums  = 51
| tilpums      = 0,103
| augstums_vjl = 275
| izteka       =
| baseins      = 12,2
| lielbaseins  =
| debits       =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
| citas_daļas  =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Furosemīda struktūrformula

Furosemīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 5-(aminosulfolil)-4-hlor-2[(2-furanilmetil)]aminobenzoskābe
|           CAS numurs = 54-31-9
|      ķīmiskā formula = C12H11ClN2O5S
|              molmasa = 330,745
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 206 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 151 mg/l
|                 citi =
}}
'''Furosemīds''' (''Furosemidum'') ir medikaments, kas pieder pie tā saucamajiem "cilpas" [[diurētiķi]]em (urīndzenošiem preparātiem, kas iedarbojas uz Henles cilpām [[nieres|nierēs]]). Tā rezultātā samazinās ūdens absorbcija tajās. Lieto dažādas izcelsmes [[tūska|tūsku]] ārstēšanai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Alfavila
| operators =
| attēls = Alphaville1965.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, ''neo-noir''
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = Andrē Mišelins
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Edijs Konstantins]]
* [[Anna Karina]]
* [[Akims Tamirofs]]
* [[Hovards Vernons]]
| mūzika = [[Pauls Misraki]]
| oriģinālnos = ''Alphaville''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Athos Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1965|5|5}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Alfavila"''' ({{Val|fr|Alphaville}}) ir 1965. gada [[Franču jaunais vilnis|Franču jaunā vilņa]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edijs Konstantins]], [[Anna Karina]], [[Akims Tamirofs]] un [[Hovards Vernons]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oge Nilss Bors
|     vārds_orig = ''Aage Niels Bohr''
|         attēls = Aage Bohr.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oge Bors 1955. gadā
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|         m_gads = 2009
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{DEN}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Nilss Bors]], Margrēta Nūrlunda
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[atomfizika]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Kopenhāgenas Universitāte]]|[[Kolumbijas Universitāte]]}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1975)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Paracetamola struktūrformula

Paracetamola molekulas modelis: melnā krāsā iekrāsoti [[ogleklis|oglekļa]],
baltā - [[ūdeņradis|ūdeņraža]], zilā - [[slāpeklis|slāpekļa]], sarkanā - [[skābeklis|skābekļa]] atomi
|       citi nosaukumi = acetaminofēns,
''N''-(4-hidroksifenil)acetamīds
|           CAS numurs = 103-90-2
|      ķīmiskā formula = C8H9NO2
|              molmasa = 151,169
|              blīvums = 1263
|  kušanas temperatūra = 442 K (169 °C)
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|coordinates={{coord|16|35|S|179|11|E|scale:2500000|display=inline}}
|valsts=Fidži
|attēls=2004.03.04_08_Vanua_Levu_ferry_Fiji.jpg
|garums=180
|platums=50
|iedzīvotāji=135 961
|iedzīvotāju gads=2007
|augstums=1111
|augstākais kalns=[[Nasorolevu]]
|arhipelāgs=[[Vanua Levu grupa]]
|valsts adm vienības tips=Apgabals
|valsts adm vienība=[[Ziemeļu apgabals (Fidži)|Ziemeļu apgabals]]
|blīvums=23,27
|valsts lielpilsēta=[[Labasa]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji=27 949
|pamatiedzīvotāji=galvenokārt [[fidžieši]] un [[Fidži indieši]]}}
'''Vanua Levu''', kas agrāk bija pazīstama kā '''Sandalkoka sala''', ir otrā lielākā [[sala]] [[Fidži]]. Tā atrodas 64 [[Kilometrs|kilometrus]] uz [[ziemeļi]]em no Fidži lielākās salas [[Viti Levu]]. Salas platība ir 5587,1 [[Kvadrātkilometrs|kvadrātkilometri]], un tās iedzīvotāju skaits ir 135 961.

sentences: '''Hidromorfons''' (C17H19NO3) ir centrālas darbības [[opioīds|opioīdu]] klases pretsāpju līdzeklis. Medicīnas ziņā tas ir pretsāpju līdzeklis, savukārt juridiski tā ir [[narkotika]]. Hidromorfonu izmanto medicīnā [[analgēzija]]i kā [[morfīns|morfīna]] aizvietotāju. Tā tiek uzskatīta par spēcīgāko pretklepus vielu. Tas tika izstrādāts neilgi pēc [[heroīns|heroīna]] aizliegšanas medicīniskiem nolūkiem.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Akira Torijama
 |            vārds_orig = 鳥山 明
 |                attēls = Akira Toriyama.jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs =
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dat|1955|4|5}}
 |              dz vieta = {{vieta|Japāna|Aiči prefektūra|Kijosi}}
 |           mirš datums = {{miršanas datums un vecums|2024|3|1|1955|4|5}}
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = [[manga]] mākslinieks
 |         darbības gadi = 1978–2024
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 | dzīvesbiedra_nosaukums=
 |          dzīvesbiedrs = Josimi Kato
 |                 bērni = 2
 |             mājaslapa =
 |              paraksts = Signature of Akira Toriyama.svg
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva =
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva =
 |              DGAbalva =
 |          tonijasbalva =
 |        spēlmaņu_nakts =
 |              kristaps =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums =
}}
'''Akira Torijama''' ({{val|ja|鳥山 明}} / ''Toriyama Akira'', dzimis {{dat|1955|4|5}} Kijosi, [[Aiči prefektūra|Aiči prefektūrā]], miris {{dat|2024|3|1}}) bija [[Japāna|japāņu]] [[manga]] ([[komikss|komiksu]]) mākslinieks. Visplašāk pazīstams kā mangas sērijas "[[Dragon Ball]]" autors. Pamatojoties uz komiksa panākumiem, pēc tā motīviem tika radīti [[anime]] seriāli, filmas un [[datorspēles]].

sentences:
]]
'''Rīgas kuģis''' ir nosaukums ar [[12. gadsimts|12. gadsimta]] beigām datētam vācu tirgotāju kuģim, kura atliekas tika atsegtas 1939. gadā [[Vecrīga|Vecrīgā]], senās Rīgas ostas akvatorijā.

sentences:
{{Islāms}}
'''Islāmfobija'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Svarīgākie lēmumi 2015. gadā |publisher= [[Valsts valodas centrs]] |url= http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2015.pdf |accessdate= 2016. gada 6. novembrī |archive-date= 2021. gada 5. Novembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20211105030719/http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2015.pdf }}</ref> ir pret [[islāms|islāmu]] vai [[musulmaņi]]em vērsti [[aizspriedums|aizspriedumi]] vai [[diskriminācija]].<ref>[http://www.academia.edu/545302/Differentiating_Islamophobia_Introducing_a_new_scale_to_measure_Islamoprejudice_and_Secular_Islam_Critique ''Differentiating Islamophobia'' {{en ikona}} ]</ref><ref>* Sandra Fredman, ''Discrimination and Human Rights'', Oxford University Press, {{ISBN|0-19-924603-3}}, p.121.
* Yvonne Yazbeck Haddad, ''Muslims in the West: From Sojourners to Citizens'', Oxford University Press, {{ISBN|0-19-514806-1}}, p.19
* ''Islamophobia: A Challenge for Us All'', [[Runnymede Trust]], 1997, p. 1, cited in Quraishi, Muzammil. ''Muslims and Crime: A Comparative Study'', Ashgate Publishing Ltd., 2005, p. 60. {{ISBN|0-7546-4233-X}}. Early in 1997, the Commission on [[British Muslims]] and Islamophobia, at that time part of the Runnymede Trust, issued a consultative document on Islamophobia under the chairmanship of Professor Gordon Conway, [[Vice-Chancellor]] of the [[University of Sussex]]. The final report, ''Islamophobia: A Challenge for Us All'', was launched in November 1997 by [[Home Secretary]] [[Jack Straw (politician)|Jack Straw]]</ref> Tiek uzskatīts, ka termins cēlies [[1980]]. gadu beigās,<ref>''Islamophobia: A Challenge for Us All'', [[Runnymede Trust]], 1997, p. 1, cited in Quraishi, Muzammil. ''Muslims and Crime: A Comparative Study'', Ashgate Publishing Ltd., 2005, p. 60; [[Kofi Annan|Annan, Kofi]]. [http://www.un.org/News/Press/docs/2004/sgsm9637.doc.htm "Secretary-General, addressing headquarters seminar on confronting Islamophobia"], [[United Nations]] press release, December 7, 2004.</ref> bet plašāk sākts lietot pēc [[2001. gads|2001]]. gada [[11. septembris|11. septembra]] [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|uzbrukuma ASV]].<ref>
* Casciani, Dominic. [http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/3768327.stm "Islamophobia pervades UK — report"], BBC News, June 2, 2004.
* Rima Berns McGowan writes in ''Muslims in the Diaspora'' (University of Toronto Press, 1991, p. 268) that the term "Islamophobia" was first used in an unnamed American periodical in 1991.</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Čūsknesis
| abbreviation = Oph
| name_latin = Ophiuchus
| RA = 17
| dec = 0
| areatotal = 948
| arearank = 11. vieta
| numbermainstars = 10
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 8
| brighteststarname = Ras-Alhague
| starmagnitude = 2,1
| neareststarname = Bārnarda zvaigzne
| stardistance = 5,96
| numbermessierobjects = 7
| meteorshowers =
| bordering = [[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences: kontinenta dreifs no dienvidu uz ziemeļu puslodi un sadursme ar [[Sibīrija (kontinents)|Sibīrijas kontinentu]].]]

sentences:
{{DEFAULTSORT:Tilzzas pagasts}}
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Abrenes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Akūts''' (◌́) ir [[diakritiskā zīme]], kas tiek lietota daudzās modernās valodās ar alfabētiem, kas veidoti no [[latīņu alfabēts|latīņu]], [[Grieķu alfabēts|grieķu]] un [[kirilica]]s alfabētiem. Tā [[bezatstarpju rakstzīme]]s [[HTML]] ievade ir <code>&#x301;</code>.

sentences: '''Darbības potenciāls''' [[neirofizioloģija|neirofizioloģijā]] ir impulsveida [[spriegums|potenciāla]] vilnis, kurš pārvietojas starp dažādu veidu [[šūnas membrāna|šūnu membrānām]]. [[Kairinājums|Kairinājuma]] sākumā šūnas membrānas potenciāla izmaiņa ir salīdzinoši lēna, bet sasniedzot noteiktu membrānas potenciāla vērtību, sākas straujas, negraduālas impulsveida membrānas potenciāla svārstības, kas nedziestoši izplatās pa [[šūna|šūnu]] un tās [[derivāti]]em.<ref name="LU">[http://priede.bf.lu.lv/grozs/DzivniekuFiziologijas/Uzturzinatniekiem/2_1_neiarla_vad.doc LU Bioloģijas fakultātes mājas lapa - studiju materiāli Bioloģijas fakultātes studentiem: Fizioloģisko funkciju neirālā regulācija]{{Novecojusi saite}} ("Word" dokuments)</ref> Šūnas membrānas potenciāls ir [[spriegums]] starp abām membrānas pusēm. Cilvēkam [[neirons|neirona]] membrānas potenciāla vērtība miera stāvoklī ir -70 [[volts|mV]].<ref name="LU" /> Tiklīdz sākas svārstības, tā vērtība pieaug līdz +40 mV.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Black Turnstone, breeding plumage (2112366200).jpg
| att_nosaukums = Melnais akmeņtārtiņš riesta tērpā
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Charadriiformes
|      kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|        dzimta = Scolopacidae
|     dzimta_lv = Sloku dzimta
|         ģints = Arenaria
|      ģints_lv = Akmeņtārtiņi
|          suga = A. melanocephala
|       suga_lv = Melnais akmeņtārtiņš
|      binomial = Arenaria melanocephala <small>([[Nicholas Aylward Vigors|Vigors]], 1829)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Melnais akmeņtārtiņš''' (''Arenaria melanocephala'') ir vidēji liels [[sloku dzimta]]s (''Scolopacidae'') [[Tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgais]] [[bridējputns]]. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref> Tam salīdzinoši ar otru [[akmeņtārtiņi|akmeņtārtiņu ģints]] sugu — [[akmeņtārtiņš|akmeņtārtiņu]] (''Arenaria interpres'') — ir neliels izplatības areāls. Melnais akmeņtārtiņš sastopams [[Ziemeļamerika]]s ziemeļrietumos gar [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] krastu līdz [[Meksika]]s ziemeļrietumiem.<ref name=pla/><ref name=all/> Tas ligzdo tikai [[Aļaska|Aļaskā]].<ref name=pla/>

sentences:
]]
'''Mežatundra''' ir pārejas [[bioma]] starp arktisko [[tundra|tundru]] un [[taiga|taigu]]; tajā mijas [[mežs|meža]] un tundras veģetācija.<ref>[https://tezaurs.lv/me%C5%BEatundra Tezaurs.lv Mežatundra]</ref> Mežatundras ainavām raksturīga nenoteikta robeža, tā stiepjas 30—300 km platā joslā [[Eirāzija]]s un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļos. Eirāzijā mežatundra stiepjas no [[Kolas pussala]]s rietumos līdz [[Indigirka]]s baseinam austrumos, Ziemeļamerikā — no [[Aļaska]]s rietumos līdz [[Labradoras pussala]]i austrumos.

sentences:
== Now Commons ==
{{NowCommons|Aizpute Roman Catholic Church.jpg}}

sentences:
. Daugavas svīta.]]
'''Daugavas svīta (D3dg)''' ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Frānas stāvs|Frānas stāva]] stratigrāfiskā vienība [[Latvija|Latvijā]], kas ir izplatīta lielā valsts teritorijas daļā ([[Latvijas ieliece]]s centrālajā daļā un [[Polijas-Lietuvas ieplaka|Polijas-Lietuvas ieplakā]]), izņemot Latvijas ziemeļus un dienvidaustrumus. Svītas ziemeļu robeža iet no [[Baltijas jūra]]s piekrastes uz dienvidiem no [[Pāvilosta]]s rietumos līdz [[Alūksne]]i austrumos. Dienvidu robežai ir sarežģīta konfigurācija, un tā izsekojama no [[Skaistkalne]]s uz ziemeļaustrumiem līdz [[Ludza]]i. Tālāk ārpus Latvijas teritorijas svīta turpinās [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]], atsedzoties [[Veļikaja|Veļikajas upes]] krastos, kā arī [[Baltkrievija]]s teritorijā. Dienvidu virzienā Daugavas svīta iestiepjas [[Lietuva]]s teritorijā, kur to [[Fācija|faciāli]] aizvieto apakšdaļā [[Ņamuneļa slāņi]], bet augšdaļā [[Istras svīta]].

sentences:
vācieši pēc [[Sudetu aneksija|Sudetu pievienošanas]] [[nacistiskā Vācija|nacistiskajai Vācijai]] 1938. gada oktobrī aizkrāso [[Šumperka]]s ceļa zīmes nosaukumu [[čehu valoda|čehu valodā]]]]
'''Pārvācošana''' jeb '''ģermanizācija''' ({{val|de|Germanisierung}}) ir [[vācu valoda]]s un kultūras izplatīšana nevācu tautu vidū brīvprātīgas vai piespiedu [[Asimilācija (socioloģija)|pārtautošanas]] ceļā.

sentences: '''Zeltnesis''' ir ceturtais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas starp [[Vidējais pirksts|vidējo pirkstu]] un [[Mazais pirkstiņš|mazo pirkstiņu]]. Parasti uz tā tiek valkāts [[laulību gredzens]].

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajona pagasti|Metrienas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Mahārāštra
 | native_name             = महाराष्ट्र
 | settlement_type         = [[Indijas štati un teritorijas|Indijas štats]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              =
 | image_seal              = Seal of Maharashtra.svg
 | capital                 = [[Mumbaja]]
 | largest_city            =
 | official_language       = [[marathu valoda]]
 | spoken_language         =
 | image_map               = IN-MH.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Mahārāštras atrašanās vieta Indijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{IND}}
 | established_title       = Dibināta
 | established_date        = {{dat|1960|5|1}}
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 307713
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 112372972
 | population_as_of        = 2011. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Indijas laiks]]
 | utc_offset              = +5:30
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
 | website                 = {{URL|http://maharashtra.gov.in/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IN-MH
 | footnotes               =
}}

sentences: '''DNS reparācija''' ir attiecināma uz vairāku procesu kopumu, kad [[šūna]] identificē un izlabo bojājumus [[DNS]] molekulās, kurās ir iekodēts tā [[genoms]]. Vienā [[cilvēks|cilvēka]] šūnā vienas [[diena]]s laikā ir līdz vienam miljonam šādu bojājumu.<ref name="lodish">Lodish H, Berk A, Matsudaira P, Kaiser CA, Krieger M, Scott MP, Zipursky SL, Darnell J. (2004). Molecular Biology of the Cell, p963. WH Freeman: New York, NY. 5th ed.</ref> Šos bojājumus izraisa gan normālas [[vielmaiņa]]s aktivitātes, gan ārēji faktori, kā [[ultravioletais starojums]] un [[radiācija]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
[[SQL]] kontekstā, '''datu definēšanas''' jeb '''datu aprakstīšanas valoda''' ('''DDL''') ir sintakse datu bāzes objektu, piemēram, tabulu, indeksu un lietotāju izveidei un modificēšanai. DDL vaicājumi ir līdzīgi datorprogrammēšanas [[programmēšanas valoda|valodai]], kas definē [[datu struktūras|datu struktūru]], īpaši datubāzu shēmu. Visbiežāk lietotie DDL vaicājumu piemēri ir CREATE, ALTER un DROP.

sentences: [[SQL]] '''Insert''' teikums nodrošina iespēju [[datu bāze]]s tabulām pievienot ierakstus. Tam ir divi pamatveidi - pievienot tieši vienu ierakstu un pievienot (kopēt) ierakstus izmantojot apakšvaicājumu. Pēdējā variantā tiek pievienoti tieši tik ieraksti, cik atgriež apakšvaicājums, iespējams nulle (0), viens (1) vai daudzi.

sentences: '''Vēstures cienītāju klubs''' jeb '''vēstures rekonstruktoru klubs''' ir brīvprātīga ļaužu apvienība — [[klubs]], — kurā apvienojušies cilvēki, kuri brīvajā laikā neprofesionāli interesējas par [[vēsture|vēsturi]], mājas apstākļos nodarbojas ar dažādu vēsturisku laikmetu priekšmetu un apģērba rekonstrukciju izgatavošanu, rīko dažādus tematiskus pasākumus, kuros tērpjas vēsturisko apģērbu kopijās, spēlē [[lomu spēle]]s pēc iepriekš atrunāta scenārija (piemēram, kādas vēsturiskas kaujas rekonstrukcija, bruņinieku turnīrs u.tml.).

sentences:
[[File:Unit Load Device 003.JPG|thumb|Transportēšana]]
'''Loģistika''' ir izejvielu, [[resurss|resursu]], [[ražošana]]s, gatavās produkcijas, [[pakalpojums|pakalpojumu]] un informācijas plānošanas, izpildes un kontroles process no tās radīšanas vietas līdz [[patērētājs|patērētājam]], lai samazinātu izmaksas un pilnīgāk apmierinātu patērētāja vajadzības.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Curriculum vitae''''' (saīsināti '''CV''' vai '''vita'''; no [[latīņu valoda]]s "dzīves ceļš") ir īss dzīves apraksts, [[biogrāfija]]. Daudzās valstīs CV ir pirmais dokuments, ko [[darba devējs]] pieprasa cilvēkiem, kas piesakās uz darbu. Parasti pēc CV izskatīšanas labākie kandidāti tiek izsaukti uz [[darba intervija|interviju]]. Netiek rakstīts [[proza]]s veidā, bet gan parasti tabulas vai aizzīmēta saraksta veidā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetilēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H2
|molmasa=26,04
|blīvums=1,097
|kušanas temperatūra=-84 °C
|viršanas temperatūra=-80,8 °C
}}
'''Acetilēns''' (no {{val|la|acetum}} — [[etiķis]] — un {{val|el|hyle}} — viela; '''etīns''', C2H2) ir vienkāršākais [[alkīni|alkīns]] — [[ogļūdeņradis]] ar trīskāršo saiti molekulā. Acetilēns ir bezkrāsaina, degtspējīga gāze, kas šķīst [[acetons|acetonā]]. Acetilēnu var iegūt, [[kalcija karbīds|kalcija karbīdam]] reaģējot ar ūdeni, vai arī pirolizējot [[metāns|metānu]]. Saspiestā un sašķidrinātā veidā acetilēns ir nestabils un var spontāni sadalīties, tāpēc to uzglabā, izšķīdinātu acetonā, vai arī iegūst uz vietas. Acetilēnu lieto metināšanai un metālapstrādei (dzelzs virsmas cietināšanai). Acetilēnu agrāk lietoja arī par ķīmisko izejvielu, taču šādiem mērķiem mūsdienās vairāk lieto naftas [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]], jo tie ir lētāki.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Iliganas līcis
| attēls       = Midway Beach, Mindanao.jpg
| paraksts     = Līča piekraste pie Initao [[Austrummisamisa|Austrummisamisā]]
| karte        =
  | vietaskarte          = Filipīnas#Mindanao
  | reljefa_karte = jā
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
| vieta        = {{PHL}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Boholas jūra]]
| plat_d= 8 | plat_m= 25 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 124| gar_m= 05 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 2390
| platība_ha   =
| garums       = 93
| platums      = 80
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Iligana]]
}}
'''Iliganas līcis''' ({{val|fil|Look ng Iligan}}, {{val|en|Iligan Bay}}) ir [[Boholas jūra]]s līcis [[Filipīnas|Filipīnās]], [[Mindanao]] salas ziemeļu piekrastē. Atdala [[Zamboangas pussala|Zamboangas pussalu]] rietumos no [[Mindanao]] pamatdaļas austrumos un dienvidos Pie ieejas ap {{nobr|80 km}} plats, kopā ar tā atzaru Pangilas līci iestiepjas sauszemē par {{nobr|93 km}}. Līcī ietek vairākas upes, lielākās no kurām ir [[Manduloga]] un no [[Lanao ezers|Lanao ezera]] iztekošā [[Agusa]]. Līča krastos [[Austrummisamisa]]s, [[Rietummisamisa]]s, [[Ziemeļlanao]] un [[Dienvidzamboanga]]s provinces un [[Iligana]]s neatkarīgā pilsēta. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir [[Iligana]], [[Osamisa]] un [[Orokjeta]]. Intensīva kuģu satiksme un nozīmīgs zvejas rajons.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-dodekāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)10CH3
|molmasa=170,34
|blīvums=749,3
|kušanas temperatūra=−9,6 °C
|viršanas temperatūra=216,2 °C
}}

sentences:
{{coord|48|50|55|N|2|20|36|E|region:FR-75_type:landmark|display=title}}
{{Infobox University
|name        = Parīzes Universitāte
|native_name = ''L'Université de Paris''
|image_name  = Coat of arms of the University of Paris.svg
|latin_name  = Universitas magistrorum et scholarium Parisiensis
|motto       = ''Hic et ubique terrarum''
|mottoeng    =
|established = Ap 1150—1793, 1896
|closed      = 1970
|type        =
|location    = {{vieta|Francija|Parīze}}
}}
'''Parīzes Universitāte''' ({{val|fr|L'Université de Paris}}), pazīstama arī kā '''Sorbonna''' (''Sorbonne, la Sorbonne''), bija universitāte [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Viena no pirmajām Eiropā dibinātajām universitātēm.

sentences: '''Ziemeļupe ''' ir [[Buļļupe]]s līcis [[Buļļu sala|Daugavgrīvas sala]]s vidusdaļā. Lielākais līča dziļums ir 17 metri.

sentences:
{{cita nozīme|Ziemeļāfrikas tautu|ciemu Ezeres pagastā|Mauri (ciems)}}
, 13. gadsimta Hadīta Bajāda va Rijāda (''Hadîth Bayâd wa Riyâd'') glezna [[Vatikāns|Vatikāna]] bibliotēkā. ]]
'''Mauri''' bija [[viduslaiki|viduslaiku]] [[musulmaņi]], pārsvarā [[berberi|berberu]] un [[arābi|arābu]] ciltis, kas apdzīvoja [[Ziemeļāfrika]]s [[Magriba]]s reģionu (mūsdienu [[Maroka]], [[Alžīrija]], [[Tunisija]], [[Rietumsahāra]], [[Mauritānija]]), [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]], Francijas dienvidrietumus ([[Langdoka-Rusijona]]),<ref>Romas province ''Gallia Narbonensis'' (''Marca Gothica''). </ref> [[Sicīlija|Sicīliju]] un [[Malta|Maltu]]. Mauri savu zemi Pireneju pussalā [[Arābu valoda|arābu valodā]] sauca par [[Andalusa|Andalusu]] ({{val|ar|الأندلس}}, ''Al-Ándalus'').

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFF00
| bg_color = #0000DD
| nos = SK Super Nova
| logo =
| pilns = Sporta klubs "Super Nova"
| pilsēta = {{Vieta|Latvija|Salaspils}}
| līga = 1. līga
| sez = 2023.
| poz = 10. vieta [[Virslīgā]] {{decrease}}
| dib = 2000
| stad = [[Salaspils stadions]]
| ietilp =
| prez = {{flaga|Latvija}} [[Jānis Engelis]]
| tren = {{flaga|Latvija}} [[Ervīns Pērkons]]
| kapteinis =
| mediji = [http://www.supernova.lv/ Oficiālā vietne]
| sadarbojas =

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Liepājas Universitāte
|attēls       = Liepājas Universitāte logo.png
|att_izm      = 220px
|att_apraksts = Liepājas Universitātes logo
|moto         =
|dibin        = 1954<br />
''Universitāte kopš 2008. gada''
|valsts       = Latvija
|valsts_en    = Latvia
|vieta        = [[Liepāja]], Lielā iela 14
|tips         = Valsts universitāte
|dotācijas    =
|rektors      = Dace Medne
|pasniedz     = 203<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://izm.izm.gov.lv/upload_file/Izglitiba/Augstaka_izglitiba/Statistika/2007/6.Personals1.doc |title=Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrija. Augstskolu un koledžu personāls |access-date={{dat|2009|02|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150105175952/http://izm.izm.gov.lv/upload_file/Izglitiba/Augstaka_izglitiba/Statistika/2007/6.Personals1.doc |archivedate={{dat|2015|01|05||bez}} }}</ref>
|studenti     = 3300 (''2008'')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://izm.izm.gov.lv/upload_file/Izglitiba/Augstaka_izglitiba/Statistika/2007/4.Stud-kopsk.doc |title=Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrija. Studējošo kopskaits |access-date={{dat|2009|02|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150105180252/http://izm.izm.gov.lv/upload_file/Izglitiba/Augstaka_izglitiba/Statistika/2007/4.Stud-kopsk.doc |archivedate={{dat|2015|01|05||bez}} }}</ref>
|publik       = 0<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scopus.com/ |title=Scopus. Liepājas Universitātes (LPA) publikācijas 2007. gadā. Meklēts 2008. gada 29. jūnijā |access-date={{dat|2019|10|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190906134435/https://www.scopus.com/ |archivedate={{dat|2019|09|06||bez}} }}</ref>
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = {{URL|http://www.liepu.lv}}
}}
'''Liepājas Universitāte''' ir jaunākā Latvijas [[universitāte]], kas ieguvusi šādu statusu 2008. gada 12. jūnijā, kad [[Saeima]] pieņēma likumu "Par Liepājas Universitātes Satversmi". Tā ir arī vienīgā universitāte [[Kurzeme|Kurzemē]]. Augstskolas iepriekšējais nosaukums bija '''Liepājas Pedagoģijas akadēmija''', bet no izveidošanas 1954. gadā līdz 1993. gadam tā saucās '''Liepājas Pedagoģiskais institūts'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kvadrāts
| operators =
| attēls = Kvadrats-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Rūbens Ēstlunds]]
| producents =
| scenārijs = Rūbens Ēstlunds
| aktieri = * [[Klāss Bangs]]
* [[Elizabete Mosa]]
* [[Dominiks Vests]]
* [[Terijs Notarijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Square''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2017|5|20|[[Kannu kinofestivāls]]|2017|8|25|Zviedrija}}
| ilgums = 151 minūtes
| valsts = * {{SWE}}
* {{FRA}}
* {{GER}}
* {{DEN}}
| valoda = * [[Zviedru valoda|zviedru]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Dāņu valoda|dāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2651031041/|title=The Square |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kvadrāts"''' ({{Val|en|The Square}}) ir 2017. gada [[Zviedrija]]s, [[Francija]]s, [[Vācija]]s un [[Dānija]]s kopražojuma [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Rūbens Ēstlunds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klāss Bangs]], [[Elizabete Mosa]], [[Dominiks Vests]] un [[Terijs Notarijs]]. Filma aizskar tādas tēmas kā [[vārda brīvība]] un [[politkorektums]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-reviews/square-review-1005693/|title=‘The Square’: Film Review {{!}} Cannes 2017|last=McCarthy|first=Todd|last2=McCarthy|first2=Todd|website=The Hollywood Reporter|access-date=2022-06-02|date=2017-05-19|language=en-US}}</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|ūdens avotu|Avots (nozīmju atdalīšana)|avots}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilsulfoksīda struktūrformula

Dimetilsulfoksīda molekulas modelis

Dimetilsulfoksīda paraugs
|       citi nosaukumi = DMSO, metilsulfinilmetāns
|           CAS numurs = 67-68-5
|      ķīmiskā formula = С2Н6OS
|              molmasa = 78,13
|              blīvums = 1100,4
|  kušanas temperatūra = 18,5 °C
| viršanas temperatūra = 189 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilsulfoksīds''' (DMSO) ir organisks savienojums, kas pieder pie [[sulfoksīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, mazliet viskozs šķidrums ar specifisku saldenu garšu. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet neattīrīts dimetilsulfoksīds ož pēc [[dimetilsulfīds|dimetilsulfīda]]. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar daudziem citiem [[šķīdinātājs|šķīdinātājiem]]. Samērā higroskopisks. DMSO pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī daudzi neorganiskie [[sāļi]]. Plaši tiek izmantots [[ķīmija|ķīmijā]] un [[medicīna|medicīnā]].

sentences:
{{cita nozīme|upi Ziemeļamerikā|pilsētu Argentīnā|Riogrande (Argentīna)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Riogrande
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Rio Grande
  | citvaloda1        = es
  | oriģinālnosaukums1= Río Bravo del Norte
  | attēls            =
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Riogranderivermap.png
  | kartes_paraksts   = Riograndes upes baseins
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Kolorādo]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Meksika]]
  | garums            = 3051
  | iztekas_augstums  = 3658
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 471 900
  | pietekas          = <!--
  | sāk_plat_d= 44| sāk_plat_m= 06| sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 76| sāk_gar_m= 24| sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 49| iet_plat_m= 30| iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 64| iet_gar_m= 30| iet_gar_s= | iet_gar_EW=E -->
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Krauklis (nozīmju atdalīšana)|Krauklis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Krauklis
| abbreviation = Crv
| name_latin = Corvus
| RA = 12
| dec = −20
| areatotal = 184
| arearank = 70. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''γ Crv''
| starmagnitude = 2,59
| neareststarname = ''α Crv''
| stardistance = 48,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 60
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2531''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2531''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Strela-3M]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki|Gaisa kosmiskie spēki]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnyje sputnikovyje sistemy|ISS]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2018
| Starts                 = {{dat|2018|11|30|SK}} 02:27 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2530]]'', ''[[Kosmos-2532]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       =
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,5°
| Periods                =
| Apoapsīda              = ~ 1500 km
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2530]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2532]]''
}}
'''''Kosmos-2531''''' (''Космос-2531'') ir [[Krievija]]s militārais [[sakaru pavadonis]]. Tas orbītā tika palaists 2018. gada novembrī.
Domājams, kosmiskais aparāts ir ''[[Strela-3M]]'' (''Rodnik-S'') sērijas pavadonis.<ref name="russianspaceweb" />

sentences:
{{cita nozīme|kalniem|ģeopolistisko reģionu|Kaukāzs}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kaukāzs
|attēls                 = Ushba Mountain, Georgia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Ušba]]s kalns, [[Gruzija]]
 | pushpin_map         = Kaukāzs#Krievijas Eiropas daļa#Gruzija#Eiropa#Āzija
 | map_caption         =
 | map_alt             = Kaukāzs
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = y
|lat_dir =N |lat_deg =42|lat_min =30 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =45|lon_min =0|lon_sec =
|region                 = Eiropa, Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = [[Eiropa]], [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{ubl|{{ARM}}|{{AZE}}|{{GEO}}|{{RUS}}}}
|ģeo_apgabals           = [[Kaukāzs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1100
|platums                = 160
|kalns                  = [[Elbruss]]
|augstums               = 5642
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Tiflopedagoģija''' (no {{val|el|τυφλόςs}} (''typhlos'') — 'neredzīgs') ir speciālās [[pedagoģija]]s nozare, kas risina vājredzīgu un [[aklums|neredzīgu]] [[bērns|bērnu]] mācīšanas un [[audzināšana]]s problēmas.

sentences: '''Augstais komisārs nacionālo minoritāšu jautājumos''' ir [[EDSO]] amatpersona. Komisāra postenis ir veidots saskaņā ar EDSA 1992. g. samita lēmumu. Darba galvenā metode ir "klusā diplomātija", mērķis — agrīnā konfliktu novēršana un steidzama rīcība saspīlējuma pārejas konflikta fāzē novēršanai.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Portugal|Portugāles riteņbraucēji}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernsts Reinholds fon Mengdens
|     vārds_orig = ''Ernst Reinhold von Mengden''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Carnikava]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 22
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = [[Krievijas Impērija]]s virskambarkungs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = Tēvs [[Magnuss Gustavs brīvkungs fon Mengdens]], [[Zviedru Vidzeme]]s [[Vidzemes landmaršali|landmaršals]]  (1663-1726), māte [[Doroteja Sofija fon Rozena]] (1690-1773)
|          brāļi = [[Gustavs Johans fon Mengdens]] (1708-1773), [[Frīdrihs fon Mengdens]] (1724-1787), [[Oto fon Mengdens]] (1724).
|          māsas = [[Anna Barbara fon Mengdena]] (1707),[[Sofija Elizabete fon Mengdena]] (1711-1791), [[Regīna Šarlote fon Mengdena]] (1714-1752), [[Anna Doroteja fon Minniha|Anna Doroteja fon Mengdena (fon Minniha)]] (1716-1760), [[Auguste Juliāna fon Mendgena]] (1719-1787), [[Sabīna fon Mengdena]](1720<ref name="adelsvapen.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Mengden_nr_198|title=Von Mengden nr 198 - Adelsvapen-Wiki|website=www.adelsvapen.com}}</ref>-), [[Marija Aurora fon Mengdena]] (1722-), [[Jakobīna fon Mengdena]] (1721-1772),
|   dzīvesbiedrs = 1.[[Auguste Juliāna grāfiene fon Mengdena (Cēge fon Manteifele)]], 2. [[Helēna Ģertrūde Elizabete fon Mengdena]], 3.[[Johanna Helēna fon Krīdenere]].
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Grāfs Ernsts Reinholds fon Mengdens''' (dzimis 1726. gada 20. septembrī, miris 1798. gada 22. jūnijā) bija vācbaltu aristokrāts, [[Krievijas Impērija]]s virskambarkungs, landrāts (1779), [[Valsts padomnieks (Krievijas Impērija)|valsts padomnieks]] (1786), [[Carnikava]]s, [[Suntaži|Suntažu]] (''Sunzel''), [[Odziena]]s (''Odsen'') dzimtskungs.

sentences: '''Radiotehnika''' (RRR) ir [[Rīga|Rīgā]] bāzēts [[Latvija]]s elektronikas un akustisko sistēmu zīmols. Uzņēmuma pirmsākumi meklējami [[1927]]. gadā, tā pamatspecializācija bija akustisko sistēmu ražošana, iebūvējamo skaļruņu ražošana, korpusu ražošana profesionālajām akustiskajām sistēmām, shēmplākšņu ražošana, shēmplākšņu montāža, ieskaitot SMD montāžu, kā arī elektromehānisko mezglu un bloku montāža.<ref>[http://www.rrr.lv/lv/par-uznemumu Radiotehnika / Par uzņēmumu] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100710061737/http://www.rrr.lv/lv/par-uznemumu |date={{dat|2010|07|10||bez}} }}, rrr.lv</ref>

sentences:
]]
'''Zaļā Ceturtdiena'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/wp-content/uploads/2016/09/vairakvardu_ieteikumi-1.pdf#page=6 |title=Vairākvārdu nosaukumu rakstība (ieteikumi) |date=2012. gada 12. aprīlis |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2022. gada 13. aprīliī |archive-date=2022. gada 3. Marts |archive-url=https://web.archive.org/web/20220303021324/https://vvc.gov.lv/wp-content/uploads/2016/09/vairakvardu_ieteikumi-1.pdf#page=6 }}</ref> ({{val|la|Dies Cenae Domini}}) ir [[kristieši|kristiešu]] svētki, ko tradicionāli atzīmē [[ceturtdiena|ceturtdienā]] pirms [[Lieldienas|Lieldienām]]. Tā ir piektā [[Klusā nedēļa|Klusās nedēļas]] diena, un pēc tās nāk [[Lielā Piektdiena]]. Saskaņā ar [[Jaunā Derība|Jauno Derību]], Zaļajā Ceturtdienā notika [[pēdējais vakarēdiens]] — [[Jēzus Kristus]] pēdējā maltīte kopā ar [[apustulis|apustuļiem]] pirms [[Jēzus krustā sišana|krustā sišana]]s.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Salvia officinalis1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Salvia officinalis|Ārstniecības salvija}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Lamiales
|         rinda_lv =Panātru rinda
|           dzimta =Lamiaceae
|        dzimta_lv =Lūpziežu dzimta
|            ģints =Salvia
|         ģints_lv =Salvijas
|             suga =S. officinalis
|          suga_lv =Ārstniecības salvija
|         binomial =Salvia officinalis L.
}}

sentences: '''Zabriskipoints''' ({{val|en|Zabriskie Point}}) ir daļa no [[Amargosas grēda]]s, kas atrodas [[Nāves ielejas nacionālais parks|Nāves ielejas nacionālajā parkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Kalifornija]]s štatā, netālu no robežas ar [[Nevada|Nevadu]]. Šis vieta ir slavena ar skaistām [[ainava|ainavām]], kuras laika gaidā ir radījusi [[erozija]]. Tā ir veidojusies no [[Furneiskrīka ezers|Furneiskrīka ezera]]<!-- Furnace Creek Lake --> [[nogulumieži]]em, kad tas izžuva pirms 5 miljoniem gadu — ilgi pirms radās [[Nāves ieleja]]. Šai vietai nosaukums ir dots par godu [[Kristians Brevorts Zabriskis|Kristianam Brevortam Zabriskim]] (''Christian Brevoort Zabriskie''). Viņš [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākumā bija ''[[Pacific Coast Borax Company]]'' viceprezidents un ģenerāldirektors. Šī kompānija Nāves ielejā nodarbojās ar [[boraks|boraka]] ieguvi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = A dark-throated Thrush female - Dhanachuli, Uttarakhand India.jpg
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Turdidae
 |     dzimta_lv = Mežastrazdu dzimta
 |         ģints = Turdus
 |      ģints_lv = Mežastrazdi
 |          suga = Turdus atrogularis
 |       suga_lv = Melnrīkles strazds
 |   kategorijas = nē
 |  binomial = Turdus atrogularis <small>([[Feliks Paweł Jarocki|Jarocki]], 1819)</small>
}}
'''Melnrīkles strazds''' (''Turdus atrogularis'') ir [[mežastrazdu dzimta]]s (''Turdidae'') [[dziedātājputns]], kas sastopams [[Eiropa]]s pašos austrumos un [[Āzija]]s rietumos un centrālajā daļā.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22736108/0 IUCN: Turdus atrogularis]</ref><ref name=world/> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/thrushes/ World Bird List: Thrushes]</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Peņigas
| settlement_type          = Skrajciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Penigas
| established_date         = [[1885]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="pen" />
| population_total         = 17
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 35 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 45 | longs = 50 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Peņigas
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Peņigas''' (sarunvalodā '''Peņīgas''', kļūdaini '''Penigi''') ir [[skrajciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] ziemeļrietumos, [[Daugava]]s labajā [[krasts|krastā]], 2 [[kilometrs|km]] augšpus [[Aiviekste]]s [[ieteka]]s Daugavā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastais granātābols
|         binomial = Punica granatum
|           attēls = Illustration Punica granatum2.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Myrtales
|         rinda_lv = Mirtes
|          rinda_r = Miršu rinda
|           dzimta = Lythraceae
|        dzimta_lv = Vējmietiņi
|         dzimta_r = Vējmietiņu dzimta
|            ģints = Punica
|         ģints_lv = Granātāboli
|             suga = P. granatum
|          suga_lv = Parastais granātābols
|           suga_r = Granātābols
|         sinonīmi = ''Punica malus''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Irāna]], [[Afganistāna]], [[Pakistāna]], [[Indija]]s ziemeļi
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksogēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6N6O6
|molmasa=222,117
|blīvums=1820
|kušanas temperatūra=205,5 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Heksogēns''' (C3H6N6O6, RDX, ciklonīts, ciklotrimetilēntrinitramīns u.c.) ir samērā jutīga [[sprāgstviela]], kuru iegūst, nitrējot [[urotropīns|urotropīnu]]. Tīrā veidā heksogēns ir balta, kristāliska viela. Sprāgstvielās to parasti sajauc ar citām vielām, lai uzlabotu stabilitāti.

sentences: '''Dūņas''' ir smalkgraudains, mīksts, organogēns [[drupiezis]], kas sastāv no minerālo un organisko vielu maisījuma, kas nogulsnējas ūdenstilpju dibenā.

sentences: '''Nūbijas tuksnesis''' ([[Arābu valoda|arābu]]: صحراء النوبة) ir [[tuksnesis]] [[Āfrika|Āfrikā]], [[Sahāra]]s austrumu daļā. Tas atrodas starp [[Nīla]]s upi un Etbejas kalnu grēdu.

sentences: '''Tetrahidrokanabinols''' (zināms arī kā '''THC''' un '''delta-9-tetrahidrokanabinols''') ir galvenā [[kaņepes|kaņepju]] augu psihoaktīvā viela. Tas pirmoreiz tika ekstraktēts tīrā veidā 1964. gadā.<ref name="doi10.1021/ja01062a046">{{Laikraksta atsauce |doi=10.1021/ja01062a046 |year=1964 |last1=Gaoni |first1=Y. |last2=Mechoulam |first2=R. |journal=Journal of the American Chemical Society |volume=86 |issue=8 |pages=1646–1647}}</ref><ref>[http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml Interview with the winner of the first ECNP Lifetime Achievement Award: Raphael Mechoulam, Israel] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110430032241/http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml |date={{dat|2011|04|30||bez}} }} 2007. gada februāris</ref><ref>{{Laikraksta atsauce |last1=Geller |first1=Tom |year=2007 |url=http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080619013348/http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archivedate={{dat|2008|06|19||bez}} |title=Cannabinoids: A Secret History |journal=Chemical Heritage Newsmagazine |volume=25 |issue=2 |accessdate={{dat|2008|05|31||bez}} }}</ref> Aukstumā THC ir stiklaini cieta viela, bet sasilis tas kļūst viskozs un lipīgs.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Mauritania|Mauritānija}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Nicas pagasts}}
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
{{atsauces+}}
Uz mūsu planētas Zemes ir vairāk kā 2 000 000 visdažādāko dzīvības formu, kas tiek sistematizētas un sakārtotas noteiktā kārtībā. Katrai dzīvības formai tiek dots unikāls nosaukums, kas atbilst [[Binārā nomenklatūra|binārās nomenklatūras]] principiem. Visi organismi, vadoties no radniecības pakāpes, tiek apvienoti grupās, kuras savukārt top apvienotas augstāka ranga grupās, veidojot dažādas pakāpes radniecības līmeņus jeb taksonomiskās vienības. Organismu klasifikācija ir vienota gan mūsdienās dzīvojošajiem, gan arī izmirušajiem organismiem. Tā pamatā sastāv no šādām taksonomiskajām vienībām:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Subrahmanyan Chandrasekhar''
| attēls = Subrahmanyan Chandrasekhar.gif
| att_izmērs =
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =19
| dz_vieta =[[Lahora]], [[Britu Indija]], mūsdienās [[Pakistāna]]
| m_gads =1995
| m_mēnesis=8
| m_diena=21
| m_vieta =[[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pilsonība =[[Britu Indija]], [[Indija]] (1910-1953)<br>[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1953-1995)
| tautība = [[tamili|tamils]]
| darba_vietas = [[Čikāgas Universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]], [[Madrasas Universitāte]]
| zinātne =[[astrofizika]], [[matemātika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Čandrasekara robeža]]
| apbalvojumi = 1983. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
Episko teātri izveidoja [[vācieši|vācietis]] [[Bertolts Brehts]].
Galvenās episkā teātra iezīmes<ref>Bertolts Brehts / Līga Ulberte // 20.gadsimta teātra režija pasaulē un Latvijā. Rīga: Jumava, 2002, 544.-572. lpp.</ref>:

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu matemātikā|jēdzienu ekonomikā|Procenti}}
'''Procents''' ({{val|la|pro centum}} — ‘uz simtu’), senāk arī '''nosimte,'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.tezaurs.lv/#/sv/nosimte |title= Nosimte |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2017. gada 9. septembrī}}</ref> ir [[skaitlis]], kas izsaka kāda daudzuma vai lieluma simto daļu. Procentu apzīmē ar [[procentu zīme|procentu zīmi]] %. Tas nozīmē, ka, piemēram, 45% būs 45 simtās daļas jeb 45/100, kā decimāldaļskaitlis tas ir 0,45.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|Priedaine|Priedaine}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums = Priedaine
| tips = stacija
| attēls = File:Priedaines stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts = Priedaines stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta = 1909
| citi_nosaukumi = Sosnovij
| stacijas_tips = pasažieru
| arhitekts = Jānis Šarlovs
| platformas = 3 (1 neizmantota)
| platformu_tips =
| sliežu_ceļi = 3
| adrese =
| latd = 56
| latm = 58
| lats = 17.66
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 53
| longs = 13.27
| longEW = E
| tuvākās_stacijas = [[Zasulauks (stacija)|Zasulauks]] (10 km)
[[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (8 km)
| tuvākie_pp_un_cp = [[Babīte (stacija)|Babīte]] (4 km)
[[Imanta (stacija)|Imanta]] (7 km)
[[Lielupe (stacija)|Lielupe]] (2 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 17
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Frederiks Molonijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Frederick Moloney''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Frederiks Greiems "Freds" Molonijs
 |              dz_dat = {{dat|1882|8|4}}
 |             dz_viet = [[Otava (Ilinoisa)|Otava]], [[Ilinoisa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             mir_dat = {{dat|1941|12|24}}
 |            mir_viet = [[Čikāga]], [[Ilinoisa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība = amerikānis
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 1 bronza
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 110 metru barjerskrējiens vīriešiem|110 metru barjerskrējiens]]}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
Stāstījuma sākums '''''in medias res''''' ({{val|la|darbības vidū}}) nozīmē, ka darba pirmā aina ir visspraigākā notikuma attēlojums (sk. ''ab ovo'', ''ab initio'').<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/284369/in-medias-res|title=In medias res|publisher=''[[Encyclopædia Britannica]]''|accessdate=July 31, 2013}}</ref> Bieži [[ekspozīcija (literatūra)|ekspozīcija]] tiek apieta un aizpildīta pakāpeniski, vai nu caur dialogu, atmiņām vai aprakstu par pagātnes notikumiem. Piemēram, "[[Hamlets]]" sākas pēc Hamleta tēva nāves. Tēli atsaucas uz karaļa Hamleta nāvi, pirms to parāda sižets, jo [[luga]] ir vairāk vērsta uz atriebību, nekā uz pašu tēlu motivāciju, [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]] izmanto ''in media res'', lai izvairītos no nevajadzīgas ekspozīcijas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(II) formulvienības struktūrformula

Pudele ar dzelteno asinssāli
|       citi nosaukumi = dzeltenais asinssāls,
kālija ferocianīds, E536,
 dzeltenais prusiāts,
dzeltenais asins sārma sāls
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = K4[Fe(CN)6]
|              molmasa = 368,35
|              blīvums = trihidrātam 1850
|  kušanas temperatūra = 69—71 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = trihidrātam 28,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(II)''' jeb '''dzeltenais asinssāls''' (K4[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(II)]]. Dzeltenais asinssāls ir gaišdzelteni, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] šķīstoši kristāli. No ūdens kristalizējas [[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] K4[Fe(CN)6]·3H2O veidā. Pie 100 °C kristālhidrāts zaudē ūdeni un pārvēršas par baltu, higroskopisku pulveri. Lai arī vielas sastāvā ir [[cianīdi|cianīdgrupas]], kālija heksacianoferāts(II) nav indīgs, jo tās ir ļoti stabilā kompleksā heksacianoferāta(II) anjona sastāvā. Pat ar jutīgām analītiskām metodēm dzeltenā asinssāls šķīdumā nevar konstatēt cianīdjonus. Dzeltenais asinssāls praktiski nešķīst izplatītākajos organiskos šķīdinātājos. Tā kristāli ir [[diamagnētisms|diamagnētiski]].

sentences: '''Cilvēka papilomas vīrusa''' ('''CPV''' vai '''''HPV''''' no [[Angļu valoda|angļu]] ''human papillomavirus'') '''infekcija''' ir [[Vīruss|vīrusa]] [[Infekcija|infekciju]] grupa, ko izraisa cilvēka papilomas vīruss. Tai raksturīga papilomu ([[kārpas|kārpu]]) rašanās uz [[Āda (materiāls)|ādas]] un [[Gļotāda|gļotādas]], hroniska norise ar [[Recidīvs (medicīna)|recidīviem]], plaša izplatība un augsta [[kontagiozitāte]]. Cilvēka papilomas vīruss ir visbiežāk sastopamā [[STS infekcija|seksuāli transmisīvā infekcija]] pasaulē, ar kuru ir inficēti vairāk nekā 440 miljoni cilvēku. Ir vairāk nekā simts dažādu veidu CPV (no kuriem vairāk nekā 80 ir pilnībā atšifrēts [[genoms]]) un trīsdesmit līdz četrdesmit no tiem izraisa [[Dzimumorgānu sistēma|dzimumorgānu]] infekciju.

sentences:
s baktērijas [[elektronmikroskops|elektronmikroskopā]]]]
'''Bakterioloģija''' ir [[zinātne]], kas pēta [[baktērijas]]. Bakterioloģija ir daļa no [[mikrobioloģija]]s, kas nodarbojas ar [[mikroorganismi|mikroorganismu]] izpēti, tostarp baktēriju pētīšanu. Bakterioloģija palīdz saprast baktēriju bioloģiju, struktūru, funkcijas, to ietekmi uz [[dabiskā vide|vidi]] un cilvēka [[veselība|veselību]], kā arī attīstīt metodes to identificēšanai un kontrolei. Bakterioloģijas nozīme ir ļoti svarīga [[medicīna|medicīnā]], [[pārtikas drošība|pārtikas drošībā]], [[dabas aizsardzība|vides aizsardzībā]] un citas nozarēs, kurās ir nepieciešams saprast un kontrolēt baktēriju darbību, piemēram, bakterioloģija ir saistīta ar baktēriju izraisītu slimību izpēti un diagnosticēšanu, [[antibiotikas|antibiotiku]] izstrādi un [[higiēna|higiēnu]].

sentences: {{Commonscat|Poets by country|Dzejnieki pēc valsts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(II) hlorīda kristālrežģis

Nedaudz oksidējies dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts
|       citi nosaukumi = dzelzs dihlorīds
|           CAS numurs = 7758-94-3
16399-77-2 (dihidrāts)
13478-10-9 (tetrahidrāts)
|      ķīmiskā formula = FeCl2
|              molmasa = 126,751
|              blīvums = 3160
|  kušanas temperatūra = 677 °C
| viršanas temperatūra = 1023 °C
| šķīdība ūdenī        = 64,4 g/100 mL (10 °C),
68,5 g/100mL (20 °C),
105,7 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(II) hlorīds''' jeb '''dzelzs dihlorīds''' (FeCl2) ir divvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīrs dzelzs dihlorīds ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas gaisā kļūst dzeltenīga, jo veidojas [[dzelzs trihlorīds]]. Uzsūcot gaisā esošo ūdeni, dzelzs dihlorīds kļūst zaļgans. Dzelzs(II) hlorīds labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[etanols|spirtā]], [[acetons|acetonā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. No ūdens šķīdumiem zem 12,3 °C izkristalizējas [[kristālhidrāts]] FeCl2 · 6H2O; no 12,3 °C līdz 76,5 °C — FeCl2 · 4H2O; virs 76,5 °C — FeCl2 · 2H2O, kas temperatūrās virs 120 °C pāriet monohidrātā FeCl2 · H2O. Dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts ir zilganzaļi, gaisā izplūstoši [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli.

sentences:
]]
'''Terorisms''' (no {{val|la|terror}} — 'šausmas') ir politiskās [[vardarbība]]s forma, ko īsteno nevalstiski grupējumi ar nolūku panākt politiskas izmaiņas: pretējās puses piekāpšanos politiskos, juridiskos vai ekonomiskos jautājumos. Terorismu vispirms raksturo nevis tieša un tūlītēja vardarbība, bet gan vardarbības draudi. Terorismam raksturīgākās iezīmes parādās jau [[Franču revolūcija]]s laikā, taču atsevišķas terorismam raksturīgas iezīmes ir vēsturiski novērojamas jau agrāk dažādos pasaules reģionos. Terorisms kļuva īpaši aktuāls 20. gadsimta otrajā pusē, kā reakcija uz situāciju [[Ziemeļīrija|Ziemeļīrijā]], [[Basku Zeme|basku zemēs]] un jo īpaši pēc [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|11. septembra teroraktiem ASV]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepkavību lielvalsts
| operators =
| attēls = Assassination Nation poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, trilleris
| režisors = [[Sems Levinsons]]
| producents =
| scenārijs = Sems Levinsons
| aktieri = * [[Odesa Janga]]
* [[Suki Voterhausa]]
* [[Hari Nefa]]
* [[Abra (dziedātāja)|Abra]]
* [[Anika Noni Rouza]]
* [[Kolmens Domingo]]
* [[Moda Apatova]]
* [[Bills Skašgords]]
* [[Džoels Makheils]]
* [[Bella Torna]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Assassination Nation''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Foxtail Entertainment''
* ''Phantom Four Films''
* ''Creative Wealth Media Finance''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Neon''
* ''Gozie AGBO''
* ''30West''
* ''Refinery29''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2018|9|21|ASV}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6205872/|title=
Assassination Nation (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|05}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepkavību lielvalsts"''' ({{Val|en|Assassination Nation}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] satīriska melnās komēdijas trillera filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ellecanada.com/culture/movies-and-tv/assassination-nation-will-make-you-rethink-your-relationship-with-the-internet|title=Assassination Nation Will Make You Rethink Your Relationship with the Internet|website=Elle Canada|access-date=2023-10-05|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.comingsoon.net/movies/news/1025739-assassination-nations-suki-waterhouse-signs-on-for-misbehaviour|title=Assassination Nation's Suki Waterhouse Signs On For Misbehaviour|last=Hermanns|first=Grant|website=ComingSoon.net - Movie Trailers, TV & Streaming News, and More|access-date=2023-10-05|date=2019-01-08|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://decider.com/2020/04/29/woman-crush-wednesday-maude-apatow/|title=Woman Crush Wednesday: Maude Apatow is Taking Over 'Hollywood'|access-date=2023-10-05|date=2020-04-29|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theverge.com/2018/1/24/16921552/sundance-2018-assassination-nation-film-review-sam-levinson|title=Assassination Nation is a vicious, cathartic horror film about misogyny|last=Robertson|first=Adi|website=The Verge|access-date=2023-10-05|date=2018-01-24|language=en-US}}</ref> kuras režisors un scenārija autors ir [[Sems Levinsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Odesa Janga]], [[Suki Voterhausa]], [[Hari Nefa]], [[Abra (dziedātāja)|Abra]], [[Anika Noni Rouza]], [[Kolmens Domingo]], [[Moda Apatova]], [[Bills Skašgords]], [[Džoels Makheils]] un [[Bella Torna]].

sentences:
{{Citas nozīmes|Rīgas līcī ietekošu upi|Ķīšupe|Ķīšupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ķīšupe
| attēls            =
| paraksts          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = [[Višezers]]
| augštece          = Viršupe
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=16 | sāk_plat_s=35 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=2 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=37 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=44 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 37<ref>{{USIK}}</ref>
| iztekas_augstums  = 58,3
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 42
| caurtece          = 1,3
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       =
| baseins           = 102,6
| pietekas          =
}}
'''Ķīšupe''' (arī '''Kižupe''', '''Tišupe''', '''Tīšu strauts''', augštecē '''Viršupe''', '''Višupīte''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95268 |title=Informācija par objektu: Ķīšupe |accessdate={{dat|2018|01|26||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir upe [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Siguldas novads|Siguldas]], [[Limbažu novads|Limbažu]] un [[Saulkrastu novads|Saulkrastu]] novados. Sākas Laugas purvā [[Lēdurgas pagasts|Lēdurgas pagastā]] no [[Višezers|Višezera]]. Tek pa [[Metsepoles līdzenums|Metsepoles līdzenumu]] un [[Piejūras zemiene|Piejūras zemieni]].<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Saulkrastos ietek [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]]. Pietekas — [[Ķidurga]], [[Ķivurga]], [[Pupaļurga]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Udzima wa Komori''
''Union des Comores''
{{ara|الاتحاد القمري}}
|    pilnais_valsts_nosaukums = Komoru Savienība
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of the Comoros.svg
|            karoga_nosaukums = Komoru karogs
|              ģerboņa_attēls = Seal of the Comoros.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Komoru ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                valsts_himna = ''[[Komoru himna|Udzima wa ya Masiwa]]''
|               kartes_attēls = Location_Comoros_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Moroni]]
| latd=11 | latm=45 | latNS=S | longd=43 | longm=12 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[komoriešu valoda]],
[[franču valoda]],
[[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Federāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Komoru prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Azali Assoumani]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Komoru vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = no [[Francija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1975|7|6}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 2235
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits = 798 000
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 357
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = $830 miljoni
|                IKP_PPP_gads = 2011
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $1220
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,433
|                    HDI_gads = 2011
|              HDI_kategorija = zems
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Komoru franks]]
|                valūtas_kods = KMF
|                  laika_zona = [[EAT]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.km]]
|              tālsarunu_kods = 269
|                iso_kods_num = 174
|              iso_kods_alfa2 = KM
|              iso_kods_alfa3 = COM
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Ligūrija
 | official_name           = ''Liguria''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           = Palazzo della regione Liguria Genoa.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = Reģiona valdības ēka
 | image_flag              = Flag of Liguria.svg
 | image_shield            = Coat of arms of Liguria.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Dženova]]
 | largest_city            = [[Dženova]]
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Liguria in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       = Dibināta
 | established_date        = 1948
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            = prezidents
 | leader_name             = Džovanni Toti
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 5418.21
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1501223
 | population_as_of        = 2023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|http://www.regione.liguria.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-42
 | footnotes               =
}}

sentences: '''Ņūtona gredzeni''' ir gredzenveida [[interference]]s joslas, kas novērojamas plānā mainīga biezuma [[gaiss|gaisa]] slānī caurspīdīgas plakanas un nedaudz izliektas (lēcveidīgas) [[virsma]]s vai divu izliektu virsmu saskares punkta apkārtnē. Interferences aina sastāv no gaišiem un tumšiem gredzeniem, ja izmanto monohromatisku gaismas avotu, vai daudzkrāsainiem gredzeniem, ja izmanto nemonohromatisku gaismas avotu.

sentences: '''Izoelektriskais punkts''' (pI) ir [[viela]]s [[šķīdums|šķīduma]] [[pH]] vērtība, pie kuras vielas [[molekula]]i nav [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]]. Izoelektriskais punkts raksturīgs [[amfotēriskums|amfotēriem]] savienojumiem, īpaši [[aminoskābes|aminoskābēm]]. Vienkāršākajā gadījumā (kad aminoskābei ir viena [[aminogrupa]] un viena [[karboksilgrupa]]) izoelektrisko punktu aprēķina kā vidējo no abām [[disociācijas konstante|disociācijas konstantēm]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums = 240px
 |         attēls = Saffran crocus sativus moist.jpg
 |         valsts = Plantae
 |      valsts_lv = Augi
 |           tips = Magnoliophyta
 |        tips_lv = Segsēkļi
 |          klase = Liliopsida
 |       klase_lv = Viendīgļlapji
 |          rinda = Asparagales
 |       rinda_lv = Sparģeļu rinda
 |         dzimta = Iridaceae
 |      dzimta_lv = Skalbju dzimta
 |          ģints = Crocus
 |       ģints_lv = Krokusi
 |           suga = C. sativus
 |        suga_lv = Safrāns
 |       binomial = Crocus sativus
 |    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Baltijas Starptautiskā ģeogrāfijas olimpiāde''' (starptautiskais saīsinājums: ''Baltic iGeo'') ir kopš 2014. gada notiekoša ikgadēja starptautiska [[ģeogrāfija]]s olimpiāde skolēniem. Dalībvalstis, kas sūta savu skolēnu komandas, šobrīd ir [[Igaunija]], [[Latvija]], [[Lietuva]], [[Baltkrievija]], [[Krievija]] un [[Polija]]. Olimpiāde ietver rakstiskus pārbaudes darbus, [[multivide]]s testus un praktiskos darbus. Skolēni ar augstāko punktu summu tiek apbalvoti ar zelta, sudraba un bronzas medaļām.

sentences:
[[Kategorija:Protestanti| ]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc reliģijas un valsts]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Elisona Krausa
|          Attēls = Alison Krauss MerleFest 2007 01.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Elisona Krausa 2007. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1971|7|23}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Dekatura}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1984–pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Rounder Records|Rounder]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Elisona Krausa''' (''Alison Krauss'', dzimusi {{dat|1971|7|23}}) ir amerikāņu [[blūgrāss|blūgrāsa]] un [[kantri]] mūzikas dziedātāja, kā arī [[vijole]]s spēlētaja. Viņa ienāca mūzikas industrijā vēl kā bērns. Viņa uzvarēja vietējajos konkursos jau desmit gadu vecumā, bet pirmo ierakstus veica 14 gadu vecumā. [[1985]]. gadā viņa noslēdza līgumu ar ''[[Rounder Records]]'' un [[1987]]. gadā, 16 gadu vecumā, izdeva savu pirmo [[mūzikas albums|albumu]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kristaps Reinholds Girgensons
|          vārds_orig = ''Christoph Reinhold Girgensohn''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1752
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Zosēni (Zosēnu pagasts)|td=Latvija}}
|              m_gads = 1814
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 15
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Jaunpiebalga|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|              vecāki = Georgs Reinholds Girgensons un Anna Lūcija Bādenhāgene
|               brāļi =
|               māsas = Juliana Luīzija, Renāte Šarlote, Barbara Elizabete
|        dzīvesbiedrs = Doroteja Renāte Elizabete Fitkava, Anna Helēna Mīleke
|               bērni = Ernests Georgs, Leonards Oto Gotlībs, Gustavs Kārlis, Auguste Luīze, Šarlote Napjerska, Oto Kristaps Heinrihs, Vilhelms Johans, Teodors
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās =
|  rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kristaps Reinholds Girgensons''' ({{val|de|Christoph Reinhold von Girgensohn}}, 1752—1814) bija [[Vidzemes guberņa]]s [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[luterāņi|luterāņu]] mācītājs un rakstnieks.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žozefs Lagranžs
|     vārds_orig = ''Joseph Lagrange''
|         attēls = Лагранж.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Turīna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1813
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Itālis<br/>Francūzis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = ''[[École polytechnique]]''
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]], [[matemātiskā fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Žozefs Luijs Lagranžs''' ({{val-fr|Joseph-Louis Lagrange}}; dzimis '''Džuzepe Luidži Lagranča''' ({{val|it|Giuseppe Luigi Lagrancia}}) {{dat|1736|1|25}} [[Turīna|Turīnā]], miris {{dat|1813|4|10}} [[Parīze|Parīzē]]) bija itāļu matemātiķis un astronoms, kurš daļu mūža pavadīja [[Prūsija|Prūsijā]], bet daļu - [[Francija|Francijā]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Seksuālā revolūcija''' ir kustība, kas atbalsta kardinālu uzskatu maiņu jautājumā par cilvēku seksuālo dzīvi, ikdienu un atbrīvošanos no seksuālās dzīves ierobežojošiem stereotipiem, kas aizsākās 20. gadsimta vidū, laikā kad bija aktuāla subkultūra [[hipiji]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Marta Rācene (Dzērbele)
|     vārds_orig =''Zilākalna Marta''
|         attēls =Zilākalna Marta jaunībā.jpg
|     att_izmērs =150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =1908
|     dz_mēnesis =3
|       dz_diena =30
|       dz_vieta =[[Dauguļu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =1992
|      m_mēnesis =5
|        m_diena =22
|        m_vieta =[[Iecava]]
|   nodarbošanās =medmāsa, dziedniece
| dzimums = S
}}
'''Zilākalna Marta''', īstajā vārdā '''Marta Rācene''' (1908—1992), bija latviešu [[dziednieki|tautas dziedniece]], kas lielāko mūža daļu pavadīja savā zemnieku saimniecībā [[Zilākalna pagasts|Zilākalna pagasta]] "Žāzēnu" mājās.

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
| name = Čāndlers Bings
| series = ''[[Friends]]''
| image =
| caption =
| first = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| family = Nora Binga (māte)
Čārlzs Bings (tēvs)
| spouse = [[Monika Gellere]]
(2001–pašlaik)
| children = Ērika Binga
(adoptētā meita)
Džeks Bings
(adoptētais dēls)
| occupation =
| portrayer = [[Metjū Perijs]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona bicolor
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona bicolor <small>Frey, 1965</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona bicolor''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu]] suga. Sastopama austrumu [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ([[Meina]],<ref name="Frey1965"/> [[Ņūhempšīra]]<ref name="Frey1969"/>). Šīs sugas ūdensblusu mātītes ir [[Partenoģenēze|partenoģenētiskas]].<ref name="Frey1965"/>

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Retrovīruss''' ir [[RNS]] saturošs [[vīrusi|vīruss]], kas vairojas, transkribējot savu RNS par [[DNS]] un iekļaujot šo DNS [[šūna]]s [[hromosomas|hromosomās]]. Retrovīrusi ir nozīmīga vēzi izraisošo vīrusu grupa.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Tafelbērhs
| Nosaukums2           = ''Tafelberg''
| Photo                = Table Mountain DanieVDM.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Dienvidāfrika
| plat_d = 33 | plat_m  = 57 | plat_s = 26.33 | plat_NS = S
| gar_d  = 18 | gar_m   = 24 | gar_s  = 11.19 | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        = y
| Augstums             = 1084,6
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta      = {{flag|DĀR}}
}}
'''Tafelbērhs''' ({{val|af|Tafelberg}}) ir kalns ar plakanu virsotni, kas atrodas netālu no [[Keiptauna]]s [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Šprē
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Šprē
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Spree
| valsts1           = Vācija
| citnosaukums1     = Sprjevja
| citvaloda1        = wen
| citvaloriģin1     = Sprjewja
| valsts2           = Čehija
| citnosaukums2     = Sprēva
| citvaloda2        = cs
| citvaloriģin2     = Spréva
| attēls            = Berlin-friedrichshain osthafen 20050922 437.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Šprē [[Berlīne|Berlīnē]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Augšlauzica]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Hāfele]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}<br />{{DEU}}
| garums            = 400
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 430
| ietekas_augstums  = 29
| kritums           =
| caurtece          = 36
| gada_notece       =
| baseins           = 9793
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=12 | iet_gar_s=32 | iet_gar_EW=E
}}
'''Šprē''' ({{val|de|Spree}}, {{val|wen|Sprjewja}}, {{val|cs|Spréva}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]] ([[Saksija|Saksijā]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgā]] un [[Berlīne|Berlīnē]]). [[Hāfele]]s kreisā krasta pieteka. Izteka [[Lauzicas kalni|Lauzicas kalnos]] netālu no [[Čehija]]s robežas. Tek caur [[Šprēvalde|Šprēvaldi]] — daļēji [[sorbi|sorbu]] apdzīvotu apvidu. Tek cauri [[Berlīne]]s centram un tās rietumos ietek [[Hāfele|Hāfelē]]. Upes nosaukums, iespējams, radies no [[slāvi|slāvu]] cilts [[sprevjāni|sprevjānu]] vārda, kuri šeit dzīvoja 8. gadsimtā.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Die Gewässernamen Brandenburgs|url=https://www.worldcat.org/oclc/37113207|publisher=Verlag Hermann Böhlaus Nachfolger|date=1996|location=Weimar|isbn=3-7400-1001-0|oclc=37113207|first=Gerhard|last=Schlimpert}}</ref>

sentences:
'''Hroma maisījums''' ir [[kālija dihromāts|kālija dihromāta]] un koncentrētas [[sērskābe]]s maisījums. Tas nav vienkāršs dihromāta šķīdums sērskābē, jo šķīstot notiek arī ķīmiska reakcija, kurā veidojas [[hroma(VI) oksīds]] jeb hroma trioksīds CrO3. Hroma maisījums ir tumši brūns, biezākā slānī gandrīz melns šķidrums. To dēvē arī par '''hromsērskābi''', kas nav īsti korekti, jo hromsērskābe ir sērskābes un hroma trioksīda maisījums.
{{kodīgs|Hroma maisījums ir ļoti kodīgs un toksisks šķidrums!}}

sentences: '''Baltkrievu virtuve''' ({{val|be|беларуская кухня}}) ir [[baltkrievi]]em raksturīgo [[ēdiens|ēdienu]] un to gatavošanas īpatnību kopums, kas veidojies dažādu ģeogrāfisku un vēsturisku apstākļu ietekmē.

sentences:
* B — [[izvirpošana]] ar [[Grieznis|griezni]] griežņturī * C — urbuma [[paplašināšana]] ar [[Paplašinātājurbis|paplašinātājurbi]] * D — [[izrīvēšana]] ar [[Rīvurbis|rīvurbi]] * E un F — norīvēšana ar [[Norīvis|norīvi]] * G — gremdēšana ar [[Gremdurbis|gremdurbi]] * H — [[Vītne|vītnes]] izveidošana ar [[Vītņurbis|vītņurbi]]]]
'''Urbšana''' ir materiālu mehāniskās apstrādes veids, kurā ar [[Urbis|urbi]] tiek izveidots [[urbums]].

sentences:
[[Kategorija:Kibernētika]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]
[[Kategorija:Sistēmu teorija]]

sentences: '''Aizguvums''' ir tāds vārds, kas ir ticis aizgūts no vienas [[valoda]]s un iekļauts citā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/article.php?id=206 |title=LZA Terminoloģijas komisija<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|03|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070818085025/http://termini.lza.lv/article.php?id=206 |archivedate={{dat|2007|08|18||bez}} }}</ref> Valoda, no kuras vārds tiek aizgūts, tiek saukta par [[devējvaloda|devējvalodu]], bet valoda, kurā šis vārds tiek iekļauts, tiek saukta par [[aizguvējvaloda|aizguvējvalodu]].<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=aizguv%C4%93jvaloda&list=aizguv%C4%93jvaloda&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm - aizguvējvaloda] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140831120415/http://termini.lza.lv/term.php?term=aizguv%C4%93jvaloda&list=aizguv%C4%93jvaloda&lang=LV |date={{dat|2014|08|31||bez}} }} {{lv ikona}}</ref> Nevēlamie aizguvumi no citām valodām tiek saukti par [[barbarismi]]em.

sentences: '''Derības šķirsts''' ir svēta reliģiska [[artefakts|artefakta]] jēdziens, kas pirmo reizi pieminēts [[Vecā Derība|Vecajā Derībā]]. Saskaņā ar [[Izceļošanas grāmata|Izceļošanas grāmatu]], Derības šķirsts bija īpaša koka [[lāde (tara)|lāde]], kas izgatavota no [[akācijas]] koka un pārklāta ar [[zelts|zeltu]]. Tajā novietotas divas akmens plāksnes ar [[desmit baušļi]]em, kurus [[Dievs]] deva [[Mozus|Mozum]]. Derības šķirsts Mozum tiek dot [[Sīnājs|Sīnāja]] kalnā, lai [[izraēļi]] to nes tālāk uz apsolīto zemi [[Kanaāna|Kanaānu]].

sentences: '''Latvijas skolu reformas''' ir [[skola|skolu]] reformu virkne [[Latvija|Latvijā]], kas aizsākās [[1995]]. gadā un turpinājās [[2004]]. gadā ar valsts un pašvaldību finansēto vidusskolu [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautību]] izglītības programmu pakāpenisku pāreju uz [[Divvalodība|divvalodu]] izglītību (60% latviski un 40% [[Mazākumtautība|mazākumtautību]] valodās), bet 2017. gadā pieņēma lēmumu par pakāpenisku pāreju uz mācībām [[latviešu valoda|latviešu valodā]] līdz 2025. gadam.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Ogres rajona slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Ogre|Slimnīcas iela 2}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = lokālas nozīmes daudzprofilu slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = http://ogresslimnica.lv/
| other_links         =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Steppentarpan Equus ferus gmelini.jpg
| att_nosaukums = Bodderts, 1784
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus ferus
| suga_lv =Savvaļas zirgs
| pasuga =Equus ferus ferus
| pasuga_lv =Tarpāns
| binomial =† Equus ferus ferus <small>([[Boddaert]], 1785)</small>
}}
'''Tarpāns''' (''Equus ferus ferus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[savvaļas zirgs|savvaļas zirga]] (''Equus ferus'') [[Eirāzija]]s pasuga. Mūsdienās tarpāni ir izmiruši. Pēdējais tarpāns nomira [[Ukraina|Ukrainā]] [[1876]]. gadā. Pēc citiem datiem pēdējais tarpāns nomira [[1918]]. gadā [[Poltova]]s guberņā Mirgorodas tuvumā [[Krievija|Krievijā]]<ref>http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D1%80%D0%BF%D0%B0%D0%BD</ref>. Vārds ''tarpāns'' ir cēlies no [[kazahu valoda]]s, un tas nozīmē — zirgs<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=%2Fusr%2Flocal%2Fshare%2Fstarling%2Fmorpho&morpho=0&basename=%5Cusr%5Clocal%5Cshare%5Cstarling%5Cmorpho%5Cvasmer%5Cvasmer&first=13998 |title=Vasmer's Etymological Dictionary : Query result<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|01|07||bez}} |archive-date={{dat|2019|02|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190220031718/http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=%2Fusr%2Flocal%2Fshare%2Fstarling%2Fmorpho&morpho=0&basename=%5Cusr%5Clocal%5Cshare%5Cstarling%5Cmorpho%5Cvasmer%5Cvasmer&first=13998 }}</ref>.

sentences: '''18. februāris''' ir gada 49. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 316 (317 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences: '''3. novembris''' ir gada 307. diena (308. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 58 dienas.

sentences:
'''Parabola''' ir visu to [[plakne]]s punktu [[kopa]], kas atrodas vienādā attālumā no kāda fiksēta plaknes punkta un kādas fiksētas plaknes [[taisne]]s (kas neiet caur fiksēto punktu). Šo punktu sauc par parabolas fokusu, bet taisni - par [[parabolas direktrise|parabolas direktrisi]]. Parabola ir viena no otrās kārtas līknēm.<br />
Parabolu var iegūt arī šķeļot [[konuss|konusu]] ar plakni, kas paralēla kādai no tā veidulēm.

sentences: '''Pīrsings''' ({{val|en|piercing}} — 'caurdure') ir ķermeņa caurduršanas māksla. Ar vārdu pīrsings var saprast gan rotu, kura tiek ievērta izdurtajos caurumos uz sejas vai ķermeņa, vai pat pašu caurduršanas procesu. Vārds pīrsings ir cēlies no [[angļu valoda]]s vārda "pierce", kas latviski nozīmē — izdurt. Pīrsinga duršanai nav vecuma ierobežojuma, kā tas, piemēram, ir ar [[tetovējums|tetovēšanos]]. Pīrsings ir moderna parādība, Latvijā sastopama gadus 8, ne ilgāk. Tā ieviesusies no [[Āzija]]s — Indijas, Irānas, kur pat notiek dažādi pīrsingu [[festivāls|festivāli]]. Cilvēki vienmēr izturējušies ar cieņu pret [[metāls|metālu]]. Iespējams mūs apbur tā spēks un skaistums, tādēļ vēlme izdaiļot [[Cilvēka ķermenis|ķermeni]] ar metālu kļūt arvien populārāka. Fantāzijai ar realitāti vairs nav robežu, jo pīrsingu var veikt jebkurā [[āda]]s laukumiņā.

sentences:
[[Kategorija:Informācijas tehnoloģiju pārvaldība]]
[[Kategorija:Utilītprogrammas]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Tropidophora fimbriata shell.jpg
| att_nosaukums   = ''Tropidophora fimbriata'', 1846. gada zīmējums
| att_izmērs      = 200px
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| virstips        = Lophotrochozoa
| virstips_lv     = Spirālveidīgie
| tips            = Mollusca
| tips_lv         = Gliemji
| klase           = Gastropoda
| klase_lv        = Gliemeži
| apakšklase      = Orthogastropoda
| dzimta          = Pomatiidae
| ģints           = Tropidophora
| suga            = Tropidophora fimbriata
| binomial        = <small>([[Jean-Baptiste Lamarck|Lamarck]], 1822)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Tropidophora fimbriata''''' ir ''[[Tropidophora]]'' [[ģints (bioloģija)|ģints]] [[gliemeži|gliemezis]], kas pieder ''[[Pomatiidae]]'' [[dzimta (bioloģija)|dzimtai]].<ref>[http://zipcodezoo.com/Animals/T/Tropidophora_fimbriata/ ZipcodeZoo Taxonomy Tropidophora fimbriata]{{Novecojusi saite}}</ref> [[Endēms]] [[Maskarēnu salas|Maskarēnu salām]].

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-treonīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9NO3
|molmasa=119,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=256 °C
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=5,60
}}
'''Treonīns''' ('''''Thr''''', 2-amino-3-hidroksibutānskābe, α-amino-β-oksisviestskābe, C4H9NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Treonīnam ir divi hirālie oglekļa atomi, tāpēc tam ir iespējami 4 optiskie [[izomēri]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Muzkels
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =25 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =73|lon_min =30 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 130
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Padomju virsnieku smaile]]
|augstums               = 6233
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Muzkels''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Музкӯл}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|497|Muzkols}}</ref> Izvietojusies Pamira vidusdaļā [[kalnu Badahšana|Kalnu Badahšanā]] starp [[Murgoba (upe)|Murgobas]] upi un [[Sarezas ezers|Sarezas ezeru]] dienvidos un [[Zulumarts|Zulumartu]] un [[Sarikola grēda|Sarikola grēdu]] ziemeļos. Stiepjas 130 km garumā austrumu—rietumu virzienā. Grēda veidota no metamorfajiem slānekļiem, kaļķakmeņiem, smilšakmeņiem. Vidējais augstums no 5370 m rietumdaļā līdz 5720 m austrumdaļā. Augastākā virsotne ir [[Padomju virsnieku smaile]] (6233 m). Korē 440 ledāji ar kopējo platību ap 330 km². Piekājē augstkalnu tuksnesis.

sentences:
{{Basketbola kluba infokaste
 |               text_color = #FFCD35
 |                 bg_color = #4169E1
 |                    klubs = BC Kalev/Cramo
 |                     logo = [[File:BC KC logo Dark RGB@4x-8.png|150px|BC Kalev/Cramo logo|alt=BC Kalev/Cramo logo]]
 |                 logo_izm =
 |                  pilsēta = [[Tallina]], {{EST}}
 |                     līga = [[Igaunijas basketbola līga|Korvpalli Meistriliiga]],
 [[VTB Vienotā līga]],
[[Latvijas—Igaunijas Basketbola līgā]],
 [[Basketbola Čempionu līga]]
 |               konference =
 |                 divīzija =
 |                 dibināts = 1998
 |          beidza_pastāvēt =
 |                 darbojās =
 |                    arēna = ''[[Saku Suurhall]]''
 |                   krāsas = zils, balts
 |                īpašnieks =
 |               prezidents =
 |               menedžeris =
 |       galvenais_treneris = {{flaga|Igaunija}} [[Heiko Rannula]]
 |                kapteinis =
 |                   mediji =
 |               sadarbojas =
 |                    name1 = ''Ehitustööriist''
 |                   dates1 = 1998—2005
 |                    name2 = ''BC Kalev/Cramo''
 |                   dates2 = 2005—pašlaik
 |                    name3 =
 |                   dates3 =
 |                    name4 =
 |                   dates4 =
 |                    name5 =
 |                   dates5 =
 |                    name6 =
 |                   dates6 =
 |                    name7 =
 |                   dates7 =
 |                    name8 =
 |                   dates8 =
 |                    name9 =
 |                   dates9 =
 |                   name10 =
 |                  dates10 =
 |                      BAA =
 |                      NBL =
 |                      NBA =
 |                     WNBA =
 |             Izaicinājums =
 |                Eirokauss =
 |                 Eirolīga =
 |                      LBL =
 |                      LKL =
 |                      BBL =
 |                     LSBL =
 |                     PSRS =
 |                    līga1 = [[Igaunijas basketbola līga|Igaunijas]]
 |                 uzvaras1 = 12
 |                    līga2 = [[Igaunijas kauss]]
 |                 uzvaras2 = 7
 |                    līga3 = [[Latvijas—Igaunijas Basketbola līga]]
 |                 uzvaras3 = 1
}}
'''BC Kalev/Cramo''' ir profesionāls [[Igaunija]]s [[basketbols|basketbola]] klubs, kas ir dibināts 1998. gadā. Klubs bāzēts Igaunijas galvaspilsētā [[Tallina|Tallinā]].

sentences:
{{EPS L10}}
'''EPS L10''' jeb '''Étage à Propergol Stockables L10''' (no [[franču valoda|franču]] — uzglabājamās degvielas pakāpe) ir [[nesējraķete|nesējraķešu]] [[Ariane 5]] [[augšējā raķešpakāpe]].

sentences:
[[Kategorija:Elementārdaļiņu fizika]]
[[Kategorija:Matērija]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Mēģene]] ar silīcijskābi
|       citi nosaukumi = ortosilīcijskābe
|           CAS numurs = 10193-36-9
|      ķīmiskā formula = H4SiO4
|              molmasa = 95,988
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Silīcijskābe''', pazīstama arī kā '''kramskābe'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&list=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze - silīcijskābe] {{lv ikona}}</ref>, ir ļoti vāja [[silīcijs|silīciju]] un [[skābeklis|skābekli]] saturoša [[skābe]] ar mainīgu sastāvu ([SiOx(OH)4-2x]n). [[Hidrolīze|Hidrolizējoties]] [[silikāti]]em (silīcijskābes [[sāļi]]em) vai silīcija skābajiem [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]], rodas '''ortosilīcijskābe''' H4SiO4, kas eksistē tikai vājos ūdens šķīdumos. Uzglabājot tā polimerizējas un veido koloīdos šķīdumus — [[sols (šķīdums)|solus]], kuri vēlāk pārvēršas recekļainās liela tilpuma nogulsnēs ar lielu ūdens saturu vai arī pilnīgi sarec, veidojot [[gels|gelu]]. Ir pazīstama arī '''metasilīcijskābe''' H2SiO3. Silīcijskābju sastāvs ir atkarīgs no iegūšanas veida un reakciju apstākļiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Teodors Šeinpflugs
|     vārds_orig = ''Theodor Scheinpflug''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1862
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Pērnava]], [[Livonijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Biķernieku mežs]], [[Rīga]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Drošais jaukšanas algoritms 1''' jeb '''SHA-1''' ({{val-en|Secure Hash Algorithm 1}})<ref>{{AkadTerm|term=SHA-1|lang=EN}}</ref> ir [[kriptogrāfiska jaucējfunkcija]], ko izstrādāja ASV [[Nacionālās drošības aģentūra]] (NSA) un kas ir ASV [[Federālais informācijas apstrādes standarts]] (FIPS), ko publicējis ASV [[Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts]] (NIST).<ref>http://csrc.nist.gov/publications/fips/fips180-4/fips-180-4.pdf</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kornēlija Birkmane
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences: '''.bw''' ir [[Botsvāna]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Kanjoni
| attēls = The Canyons.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Canyons''
| žanrs = erotiska filma, drāma, trilleris
| režisors = [[Pols Šreiders]]
| producents = [[Brekstons Poups]]
| scenārija autors = [[Brets Īstons Elliss]]
| galvenajās lomās = * [[Lindsija Loena]]
* Džeimss Dīns
| mūzika = * [[Brendans Kanings]]
* [[Me & You]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Post Empire Films]]''
* ''[[Sodium Fox]]''
* ''[[Prettybird Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2013|8|2||bez}}
| ilgums = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/canyons-2013|title=Canyons|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 10, 2018|archive-date={{dat|2014|10|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141025034532/http://www.bbfc.co.uk/releases/canyons-2013}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|250,000}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|265,670}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=canyons.htm|title=The Canyons (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 10, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Kanjoni"''' ({{val|en|The Canyons}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] erotiska drāma, kuras režisors ir [[Pols Šreiders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lindsija Loena]] un Džeimss Dīns. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|8|2||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Betmens
| attēls                   =  The Batman Poster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Batman''
| žanrs                    = supervaroņu filma
| režisors                 = [[Mets Rīvss]]
| producents               =
* Dilans Klārks
* Mets Rīvss
| scenārija autors         =
* Mets Rīvss
* [[Pīters Kreigs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Zoja Kravica]]
* [[Pols Deino]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Pīters Sārsgārds]]
* [[Endijs Serkiss]]
* [[Kolins Ferels]]
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                = [[Greigs Freizers]]
| montāža                  =
* [[Viljams Hojs]]
* Tailers Nelsons
| studija                  =
* ''[[DC Films]]''
* ''6th & Idaho''
* ''Dylan Clark Productions''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2022|3|4|ASV un Latvija}}
| ilgums                   =
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |title= ‘The Batman’ Director Matt Reeves Shares First Look at Zoë Kravitz as Catwoman Selina Kyle |url= https://deadline.com/2021/10/the-batman-director-matt-reeves-shares-look-zoe-kravitz-catwoman-1234856882/ |author= Bruce Haring |date= October 15, 2021  |access-date=January 2, 2022 |website=[[Deadline Hollywood]]}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|770,9 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Batman |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr2204258821/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|1|23||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Betmens"''' ({{val|en|The Batman}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kas balstīta uz ''[[DC Comics]]'' tēlu [[Betmens|Betmenu]]. Tā ir jauna sadaļa ''[[Warner Bros.]]'' veidotajā [[Betmens (filmu sērija)|"Betmena" filmu sērijā]]. Filmas režisors un viens no scenāristiem ir [[Mets Rīvss]], otrs scenārists ir [[Pīters Kreigs]]. Galveno lomu, Brūsu Veinu jeb Betmenu, atveido [[Roberts Patinsons]], pārējās lomas atveido [[Zoja Kravica]], [[Pols Deino]], [[Džefrijs Raits]], [[Džons Turturo]], [[Pīters Sārsgārds]], [[Endijs Serkiss]] un [[Kolins Ferels]]. Filmas sižets stāsta par galvenā varoņa otro gadu kopš viņš uzsācis cīnīties ar noziedzības apkarošanu, kā Betmens atklāj korupciju [[Gotema]]s pilsētā un vajā [[Ridlers|Ridleru]] (Deino), sērijveida slepkavu, kas kā savu mērķi izvēlējies Gotemas eliti.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glutārskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–CH2–CH2–COOH
|molmasa=132,12
|blīvums=1192
|kušanas temperatūra=95 - 98 °C
|viršanas temperatūra=200 °C
}}
'''Glutārskābe''' (pentāndiskābe, 1,3-propāndikarbonskābe, n-pirovīnskābe, HOOC-(CH2)3-COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Glutārskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''glutarātiem'''. Glutārskābe ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Interesanti, ka glutārskābes tuvākie homologi - [[dzintarskābe]] ar 4 oglekļa atomiem un [[adipīnskābe]] ar 6 oglekļa atomiem - daudz sliktāk šķīst ūdenī. Relatīvi laba šķīdība ir visu piesātināto dikarbonskābju, kurām molekulā ir nepāra skaits oglekļa atomu, īpašība.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Tjunga
| valsts            = RUS
| citnosaukums      =
| citvaloda         = ru
| citvaloriģin      = Тюнг
| valsts1           =
| citnosaukums1     = sah
| citvaloda1        = Түҥ
| citvaloriģin1     =
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             = Vilyuy.png
| kartes_paraksts   = Viļujas baseins
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Vidussibīrijas plakankalne]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Viļuja]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{RUS}}
| garums            = 1092
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 460
| ietekas_augstums  = 88
| kritums           =
| caurtece          = 180
| gada_notece       =
| baseins           = 49 800
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
|
}}
'''Tjunga''' ({{val-ru|Тюнг}}; {{val-sah|Түҥ}}) ir [[upe]] [[Austrumsibīrija|Austrumsibīrijā]], [[Viļuja]]s kreisā krasta pieteka. Tās garums ir 1092 km, bet baseina platība ir 49 800 km2.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''MRC-100''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              =
| KA_veids               = tehnoloģiju pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[PocketQube]]'' ''3p''
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte]], {{HUN}}
| Lielākie_izgatavotāji  = Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte, {{HUN}}
| Starta_gads            = 2021
| Starts                 = {{dat|2021|3|22|SK}} 06:07:12 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Falcon 9 Full Thrust]]''
| Starta_vieta           = [[Vandenberga Gaisa spēku bāze|Vandenberga]]
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Starta_laukums         = ''SLC-4E''
| Palaists_kopā_ar       = ''[[ION SCV-011]]'', ''[[Alba Cluster|Alba Cluster 7]]'', ''[[Skykraft-3]]'', ''[[Orbiter SN3]]'', ''[[ABA First Runner]]'', 4 × ''[[Blackjack (pavadonis )|Blackjack]]'', ''[[Droid.001]]'', ''[[FASat-Delta / RUNNER-1]]'', ''[[GHOSt]]'', ''[[HotSat-1]]'', 4 × ''[[ICEYE]]'', ''[[MuSat-1]]'', 4 × ''[[ÑuSat]]'', ''[[Otter Pup]]'', ''[[AMATERU-III]]'', 4 × ''[[Skykraft ATM]]'', ''[[Tomorrow-R2]]'', ''[[Winnebago-1]]'', ''[[EIVE]]'', ''[[EPICHyper-2]]'', ''[[FOREST-2]]'', ''[[GEI-SAT]]'', ''[[Grégoire]]'', ''[[Kelpie 2]]'', 2 × ''[[Lemur-2]]'', ''[[MDQSAT-1C]]'', ''[[MDQSAT-1D]]'', ''[[MISR-A]]'', ''[[MISR-B]]'', ''[[Outpost Mission 1]]'', ''[[Pleiades-Squared]]'', 14 × ''[[SpaceBEE]]'', ''[[SpeiSat]]'', ''[[Tiger-4]]'', ''[[XVI]]'', 4 × ''[[FOSSASat FEROX]]'', ''[[Istanbul (pavadonis)|Istanbul]]'', ''[[ROM-2]]'', ''[[Satlla-2I]]'', ''[[Unicorn-2I]]'', ''[[URESAT-1]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne =
| Masa                   = 0,25 kg
| Enerģija               =
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = nē
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          = LEO
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija = 97,5 °
| Periods = 94,5 min
| Apoapsīda = 511,1 km
| Periapsīda = 492,7 km
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr                = ''[[SMOG-1]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''MRC-100''''' ir [[Ungārija]]s tehnoloģiju [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadonis]]. To izgatavoja un apkalpo [[Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte]]s studenti un pasniedzēji. Pavadonis orbītā tika nogādāts 2023. gada 12. jūnijā, un brīvā lidojumā palaists 22. jūnijā.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Galisija]]s karaļi'''.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Liļa Budžurova
 |    vārds_orig = ''Lilâ Bucurova''
 |        attēls = Буджурова Лиля.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Liļa Budžurova 2015. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1958
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 1
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Uzbekijas PSR|Anrena|td=Uzbekistāna}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = žurnāliste, dzejniece
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Liļa Budžurova''' ({{val|crh|Lilâ Rustem qızı Bucurova}}, {{val|uk|Ліля Рустемівна Буджурова}}, dzimusi {{dat|1958|11|1}}) ir [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] [[Dzejnieks|dzejniece]] un [[Žurnālists|žurnāliste]].<ref name=VIP>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vipstav.ru/rating/persons/20730-budzhurova-lilya-rustemovna.html |title=Буджурова Лиля Рустемовна |accessdate=2018-04-24 |work=Известные люди юга России |publisher=vipstav.ru |date= |language=ru |archive-date=2019-09-17 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190917012329/http://www.vipstav.ru/rating/persons/20730-budzhurova-lilya-rustemovna.html }}</ref>

sentences: ir viens no dižākajiem matemātiķiem vēsturē]]'''Matemātiķis''' ir [[persona]], kurai [[Matemātika|matemātikā]] ir plašas zināšanas, un kura tās izmanto savā darbā, parasti risinot dažādas matemātiskas problēmas. Matemātiķi savā darbā izmanto skaitļus, datus, matemātiskos modeļus un rēķināšanu. Matemātiķi veicina arī tālāku matemātikas attīstību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vakariņas idiotiem
| attēls                   = Dinner for schmucks ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dinner for Schmucks''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Džejs Roučs]]
| producents               =
* [[Valters F. Parkss]]
* [[Lorija Makdonalda]]
* Džejs Roučs
| scenārija autors         =
* [[Deivids Guijons]]
* [[Maikls Hendelmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Karels]]
* [[Pols Rads]]
* [[Džefs Danems]]
* [[Brūss Grīnvuds]]
* [[Rons Livingstons]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Parkes + MacDonald]]''
* ''[[Everyman Pictures]]''
* ''[[Reliance Entertainment]]''
* ''[[BIG Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|7|30||bez}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dinner-schmucks-2010-0|title=Dinner for Schmucks|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|69 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dinnerforschmucks.htm|title=Dinner for Schmucks (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 29, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|86,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vakariņas idiotiem"''' ({{val|en|Dinner for Schmucks}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem ir [[Džejs Roučs]]. Galvenās lomas atveido [[Stīvs Karels]], [[Pols Rads]], [[Džefs Danems]], [[Brūss Grīnvuds]] un [[Rons Livingstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|7|30||bez}}.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Thief''
| operators =
| attēls = Thief 1981.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta, trilleris, neo-noir
| režisors = [[Maikls Manns]]
| producents = * [[Džerijs Brukhaimers]]
* Ronijs Kāns
| scenārijs = Maikls Manns
| aktieri = * [[Džeimss Kāns]]
* [[Tjūsdeja Velda]]
* [[Džims Beluši]]
* [[Roberts Proskijs]]
* [[Villijs Nelsons]]
| mūzika = ''[[Tangerine Dream]]''
| oriģinālnos = ''Thief''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1981|3|27}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1903461889/|title=Thief |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Thief''''' ir 1981. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Manns]], kuram tā ir pirmā režisētā pilnmetrāžas filma. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Kāns]], [[Tjūsdeja Velda]], [[Džims Beluši]], [[Roberts Proskijs]] un [[Villijs Nelsons]]. Filma balstīta uz Frenka Hoimera 1975. gada grāmatu ''The Home Invaders: Confessions of a Cat Burglar''.

sentences: {{Commonscat|Sports in Czechoslovakia|Sports Čehoslovākijā}}

sentences: '''Prorektors''' ir [[Augstskola|augstākās izglītības iestādes]] [[Rektors|rektora]] vietnieks, kas parasti atbild par kādu konkrētu darbības jomu. Amata prasības katrā valstī ir specifiskas.

sentences:
[[Kategorija:Tieslietas| ]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences: '''14. jūlijs''' ir gada 195. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (196. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 170 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirogallola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=1300
|kušanas temperatūra=131-134 °C
|viršanas temperatūra=309 °C
}}
'''Pirogallols''' (1,2,3-trihidroksibenzols, pirogallusskābe, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em. Pirogallols ir bezkrāsaini prizmveidīgi kristāli, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences: '''Pulsārs''' ir rotējoša [[neitronu zvaigzne]]. Zvaigznes [[rotācija]] rada ap zvaigzni intensīvu [[magnētiskais lauks|magnētisko lauku]], kas ir miljoniem reižu spēcīgāks nekā uz [[Zeme]]s. Gluži kā bāka pulsārs izstaro starojuma kūļus no karstiem punktiem, kas atrodas uz zvaigznes virsas vai virs tās.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Taenīts
|attēls=Widmanstatten patterns 2.jpg
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-20
|ķīm_formula=(Fe,Ni)
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Gaiši pelēka, sudrabaina
|svītra=Gaiši pelēka
|habituss=Graudaina masa
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams (sitiena rezultātā nelūst bet gan deformējas)
|cietība=5—5,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=8,01
}}

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Ogleklis]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Sērs]]

sentences: '''Barometrs''' ({{val-el|βαρύς}}, ''baros'' — ‘smagums’, {{gree|μετρέω}}, ''metron'' — ‘mērs’) ir [[mērinstruments]], mēraparāts [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]] mērīšanai.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Dokumenti]]
[[Kategorija:Ciparu informācijas nesēji]]
[[Kategorija:Informācijas meklēšana]]
[[Kategorija:Elektroniskā publicēšana]]

sentences:
{{Vielas infokaste
 |               attēls =
Amonjaka struktūrformula un molekulas modelis
 |       citi nosaukumi =
 |      ķīmiskā formula = NH3
 |              molmasa = 17,027
 |              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 0,7625<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | title= Ammonia - Density at Varying Temperature and Pressure | publisher= Engineering ToolBox | language= en | accessdate= 2019. gada 6. augustā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605002639/https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | archivedate= 2019. gada 5. Jūnijs }}</ref>
 |  kušanas temperatūra = 195,42 K (-78,27 °C)
 | viršanas temperatūra = 240,74 K (-33,49 °C)
 |        šķīdība ūdenī = 89,9 g/100ml (pie 0 °C)
 |                 citi =
}}

sentences: '''Hītons''' ({{val|en|Heaton}}) ir angļu uzvārds. Cilvēki ar šādiem uzvārdiem:

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ludmila Kolčanova
 |      vārds_orig = Людмила Колчанова
 |          attēls = File:Lyudmila Kolchanova (2013 World Championships in Athletics).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ludmila Kolčanova 2013. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1979|10|1}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievija|Kostromas apgabals|Šarja}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut =
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=175}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=64}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 {{oss|V=2012}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|Tāllēkšana}}
}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #004080
| nos        = Tallinas "Kalev"
| logo       =
| pilns      = Tallinas futbola klubs "Kalev" (''Jalgpalliklubi Tallinna Kalev'')
| iesauka    =
| pilsēta    = {{Vieta|Igaunija|Tallina}}
| dib        = 1911
| dib_mēn    =
| dib_dat    =
| dib_com    =
| stad       = ''Kalevi Keskstaadion''
| ietilp     = 12000
| prez       = {{flaga|EST}} [[Ragnars Klavans]]
| tren       = {{flaga|EST}} Līvo Lētma
| līga       = [[Igaunijas futbola Meistarlīga|Igaunijas Meistarlīga]]
| sez        = 2023.
| poz        = 3. vieta
| pattern_la1=|pattern_b1=_collarwithbodywhite|pattern_ra1=|
  leftarm1=ffffff|body1=1941A5|rightarm1=ffffff|shorts1=000000|socks1=1941A5|
  pattern_la2=|pattern_b2=_thinwhitestripes|pattern_ra2=|
  leftarm2=1941A5|body2=1941A5|rightarm2=1941A5|shorts2=000000|socks2=1941A5|
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|rinda_lv=Neļķu rinda|suga_lv=Purva skābene|suga=Rumex palustris|ģints_lv=Skābenes|ģints=Rumex|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|dzimta=Polygonaceae|rinda=Caryophyllales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|attēls=Rumex palustris kz1.jpg|autors=Sm.|binomial=Rumex palustris}}'''Purva skābene''' ({{val|la|Rumex palustris}}) ir [[Skābenes|skābeņu]] suga, kura ir sastopama [[Eiropa]]s rietumu (neiekļaujot [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]]), centrālajā un dienvidaustrumu daļā. Vietām aug arī [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. Ļoti līdzīga [[jūrmalas skābene]]i; daži autori to nodala tikai kā jūrmalas skābenes varietāti: ''R. maritimus var. paluster (Sm.) Schltdl.''

sentences: '''Ornitopters''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''ornithos'' "putns" un ''pteron'' "spārns") ir [[gaisa kuģis]], kas [[lidošana|lido]] vicinot tā [[spārns|spārnus]]. Konstruktori parasti mēģina imitēt [[putns|putnu]], [[sikspārnis|sikspārņu]] un [[kukainis|kukaiņu]] spārnu vicināšanu lidojuma laikā. Ir divu veidu ornitopteri — tie, kurus darbina dzinējs un tie, kurus darbina [[pilots|pilota]] muskuļu spēks.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Karpa
|        attēls = Common carp.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopterygii
|      klase_lv = Starspurzivis
|         kārta = Cypriniformes
|      kārta_lv = Karpveidīgās
|        dzimta = Cyprinidae
|     dzimta_lv = Karpu dzimta
|   apakšdzimta = Cyprininae
|apakšdzimta_lv = Īstās karpas
|         ģints = Cyprinus
|      ģints_lv = Karpas
|       ģints_r = Karpu ģints
|          suga = Cyprinus carpio
|       suga_lv = Karpa
|      binomial = Cyprinus carpio <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences: <div style="width:50%; float:right; font-size:150%; text-align:right; vertical-align:text-top">

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Allium ursinum
|           attēls = Allium ursinum0.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Angiosperms
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Asparagales
|         rinda_lv = Sparģeļu rinda
|           dzimta = Amaryllidaceae
|        dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|      apakšdzimta = Allioideae
|   apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|            ģints = Allium
|         ģints_lv = Sīpoli
|             suga = A. ursinum
|          suga_lv = Laksis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Rusova Livonijas hronika''' ([[vācu valoda|vāciski]]: ''Chronica der Prouintz Lyfflandt''; 1578; 1584) ir jaunākā [[Livonijas hronika]], kurā aprakstīta [[Livonija]]s vēsture no tās pirmsākumiem līdz 1583. gadam.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Abhāzijas karš
| partof            = [[Gruzijas pilsoņu karš|Gruzijas pilsoņu kara]]
| image             = 1993_Georgia_war1.svg
| caption           = Karadarbība 1993. gada augustā - 1993. gada oktobrī
| date              = {{dat|1992|8|14|N}} — {{dat|1993|9|27|N}}
| place             = Abhāzija, Rietumgruzija
| casus             =
| result            = Abhāzijas uzvara, Abhāzija kļūst par ''de facto'' neatkarīgu republiku, bet starptautiski tiek atzīta par Gruzijas sastāvdaļu. Gruzija saglabā kontroli pār augšējo Kodori ieleju.
| combatant1        =  [[Abhāzija]]
 [[Kaukāza kalnu tautu konfederācija]]
 [[Krievija]]
| combatant2        =  [[Gruzija]]
* Valdības spēki
*  Mhedrioni
* Zviadisti
 [[UNA—UNSO]] (bataljons "Argo")
| commander1        =  [[Vladislavs Ardzinba]]
 [[Vladimirs Aršba]]
 [[Aslambeks Abdulhadžijevs]]
 [[Šamils Basajevs]]
| commander2        =  [[Eduards Ševardnadze]]
 [[Tengizs Kitovani]]
 [[Tengizs Sigua]]
 [[Valerijs Bobrovičs]]
| strength1  = ~5 000 karavīru
| strength2  = ~5 000 karavīru
~20 tanku
~20 bruņumašīnu
| casualties1       = 2 220 nogalināti kaujinieki
~8 000 ievainoto
122 bez vēsts pazuduši
1 820 nogalināti civiliedzīvotāji
| casualties2       = 4 000 nogalināti kaujinieki un civiliedzīvotāji
10 000 ievainoti
1 000 pazuduši bez vēsts
250 000 pārvietoto etnisko gruzīnu
| casualties3       = Kopumā 25 000–30 000 nogalināti
}}
'''Abhāzijas karš''' ({{val|ka|აფხაზეთის ომი}}, {{val|ab|Аԥсуа-Ақыртуа аибашьра}}) norisinājās no 1992. līdz 1993. gadam starp [[Gruzija]]s valdības spēkiem un [[Abhāzija]]s separātistu spēkiem, [[Krievija]]s bruņotajiem spēkiem un Ziemeļkaukāza kaujiniekiem. Abhāzijā dzīvojošie etniskie [[gruzīni]] lielākoties cīnījās Gruzijas valdības spēku pusē. Etniskie [[armēņi]] (Bagramjana bataljons) un Abhāzijā dzīvojošie [[krievi]] lielākoties atbalstīja [[Abhāzi|abhāzus]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.crisisgroup.org/home/index.cfm?l=1&id=4377|title=The International Crisis Group Europe Report N°176, 15 September 2006, page 5.}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.agbu.org/publications/article.asp?A_ID=159|title=Armenian General Benevolent Union - Publications|website=web.archive.org|access-date=2023-05-05|date=2007-10-17|archive-date=2007-10-17|archive-url=https://web.archive.org/web/20071017232803/http://www.agbu.org/publications/article.asp?A_ID=159}}</ref> un daudzi cīnījās viņu pusē. Separātisti saņēma atbalstu no tūkstošiem [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāza]] un [[Kazaki|kazaku]] kaujinieku, kā arī no [[Krievijas Federācijas Bruņotie spēki|Krievijas Federācijas spēkiem]], kas izvietoti Abhāzijā un tās tuvumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.crisisgroup.org/~/media/Files/europe/195_russia_vs_georgia___the_fallout.pdf|title=Archived copy|access-date={{dat|2023|05|06||bez}}|archive-date={{dat|2016|03|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160304050242/http://www.crisisgroup.org/~/media/Files/europe/195_russia_vs_georgia___the_fallout.pdf}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.conflicts.rem33.com/images/Georgia/RUSSIA%20VERSUS%20GEORGIA.htm|title=Rusiant-Georgian War 1992-93|website=www.conflicts.rem33.com|access-date=2023-05-05}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Rūta Kazāka
| vārds_orig =
| attēls =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Fokuss
| attēls                   = 2015 Focus film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Focus''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma, kriminālfilma, drāma
| režisors                 =
* [[Džons Rekva]]
* [[Glens Fikara]]
| producents               = [[Denīze Di Novi]]
| scenārija autors         =
* Džons Rekva
* Glens Fikara
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Margota Robija]]
| mūzika                   = [[Niks Urata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
* ''[[Kramer & Sigman Films]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Zaftig Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2015|2|27||bez}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/focus-2015|title=Focus|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 1, 2019|archive-date={{dat|2019|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190601110038/https://bbfc.co.uk/releases/focus-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=focus2015.htm|title=Focus (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|159,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Fokuss"''' ({{val|en|Focus}}) ir 2015. gada romantiska kriminālkomēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Džons Rekva]] un [[Glens Fikara]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]] un [[Margota Robija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|2|27||bez}}.

sentences:
{{Cita nozīme|ietaisi|auto|automašīna}}
{{Citas nozīmes|ietaisi|Mašīna (nozīmju atdalīšana)|mašīna}}
.]]
'''Mašīna''' (no {{val|la|machina}} — 'ietaise') ir ietaise, kas paredzēta lietderīga [[Darbs (fizika)|darba]] veikšanai. To veido [[piedziņa]], [[izpildsistēma]]s un [[vadības sistēma]]s. '''Mehānisms''' no mašīnas atšķiras ar to, ka tas ir paredzēts [[Mehāniskā kustība|kustības]] pārveidošanai un [[spēks|spēku]] pārnešanai, bet '''aparāts''' (no {{val|la|apparātus}} — 'sagatavotais') ir precīza tehniska ierīce vai rūpnieciskā ierīce.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Charlie Hebdo}}
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = ''Charlie Hebdo'' apšaude
| attēls            = Charlie-Hebdo-2015-11.JPG
| attēla_apraksts   =
| vieta             = {{vieta|Francija|Parīze}}<ref>{{cite web|url=http://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/europe/france/11330241/Charlie-Hebdo-shooting-several-terror-attacks-foiled-in-recent-weeks-says-Francois-Hollande.html|title=Charlie Hebdo shooting: 'several terror attacks' foiled in recent weeks, says Francois Hollande|author=Andrew Marszal|work=The Telegraph|date=7 January 2015}}</ref>
| koordinātas       =
| map_type          = Parīze
| map_caption       =
| map_alt           =
| map_size          =
| latd  = 48 | latm  = 51 | lats  = 33.29 | latNS  = N
| longd =  2 | longm = 22 | longs = 12.93 | longEW = E
| datums            = {{dat|2015|1|7|N}}
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = Bruņots uzbrukums
| bojā_gājušie      = 12
| ievainotie        = 11
| izraisītāji       =
* Saīds Kuašī
* Šerīfs Kuašī
* Hamīds Murāds {{small|(turēts aizdomās)}}
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''''Charlie Hebdo'' apšaude''' notika {{dat|2015|1|7||bez}} [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Glorija
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1716815361/weekend/|title=Gloria (1980) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|9}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 122 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1980|10|1}}
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| operators = [[Freds Šulers]]
| oriģinālnos = ''Gloria''
| mūzika = [[Bills Konti]]
| aktieri = * [[Džīna Roulendsa]]
* [[Džūlija Kārmena]]
* [[Baks Henrijs]]
* [[Džons Adamess]]
| scenārijs = Džons Kasavetiss
| producents = [[Sems Šo]]
| režisors = [[Džons Kasavetiss]]
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Gloria 1980 movie poster.jpg
| imdb =
}}'''"Glorija"''' ({{Val|en|Gloria}}) ir 1980. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Kasavetiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīna Roulendsa]], [[Džūlija Kārmena]], [[Baks Henrijs]] un [[Džons Adamess]].

sentences:
{{slikts tulkojums}}
 Stoksa plūsmā ar ļoti zemu [[Reinoldsa skaitlis|Reinoldsa skaitli]]. Uz objektu, kas pārvietojas caur šķidrumu, iedarbojas pretestības spēks virzienā, kas ir pretējs tā kustībai]]

sentences: '''Sadursme''' jeb '''trieciens''' [[Klasiskā mehānika|klasiskajā mehānikā]] ir [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] īslaicīga mijiedarbība ar šo ķermeņu [[Ātrums|ātrumu]] krasu izmaiņu. Visās sadursmēs saglabājas kopējais [[impulss]].

sentences:
[[Kategorija:Deputāti]]
[[Kategorija:Latvijas politiķi]]
[[Kategorija:Rīgas dome|Deputati]]

sentences:
{{Dalībnieks:Edgars2007/Pieprasīt datu atjaunošanu}}
'''Vikipēdijas pieprasītās lapas''' ir tie raksti, uz kurām norāda visvairāk sarkano saišu (no rakstiem). Pastāv arī Vikipēdijas īpašā lapa "[[Special:WantedPages|Pieprasītās lapas]]", taču tās dati tiek reti atjaunināti un tajā ir saites uz visām Vikipēdijas vārdtelpām (dažādām diskusijām, veidnēm u.t.t.). Šī rakstu statistika var nebūt pilnīga.

sentences:
'''Antociāni''' jeb antocianīni ir augu [[Bioloģiskie pigmenti|pigmenti]], kas piešķir augiem sarkano, zilo un violeto krāsu to struktūrās. Krāsainie antociānu pigmenti tiek tradicionāli izmantoti kā dabiskās ēdienu [[krāsvielas]], un tiem piemīt [[Antioksidants|antioksidējošās]] un baktericīdās īpašības. Šo pigmentu krāsu un stabilitāti ietekmē vides pH līmenis, gaisma, temperatūra un molekulu struktūra. [[Krizantemīns]] jeb cianidīna—3—glikozīds ir visbiežāk sastopamais antociāns augos.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Khoo|first=Hock Eng|last2=Azlan|first2=Azrina|last3=Tang|first3=Sou Teng|last4=Lim|first4=See Meng|date=2017-01|title=Anthocyanidins and anthocyanins: colored pigments as food, pharmaceutical ingredients, and the potential health benefits|url=http://foodandnutritionresearch.net/index.php/fnr/article/view/1257|journal=Food & Nutrition Research|language=en|volume=61|issue=1|pages=1361779|doi=10.1080/16546628.2017.1361779|issn=1654-6628|pmc=PMC5613902|pmid=28970777}}</ref>
s (''Ribes nigrum'') satur lielu daudzumu antociānu]]

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Kalupe (nozīmju atdalīšana)|Kalupe}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Kalupe
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Kalupes katoļu baznīca 2.jpg
| image_caption            = [[Kalupes katoļu baznīca]]
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Augšdaugavas novads]]
| subdivision_name2        = [[Kalupes pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 2,38
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2000
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=60188&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 684
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  =  5 | lats  = 50 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 32 | longs = 39 | longEW = E
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 107
| website                  =
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Mihails Barišņikovs
 | vārds_orig              = ''Михаил Барышников''
 | attēls                  = Mikhail Baryshnikov.jpg
 | attēla izmērs           = 220px
 | komentārs               = Mihails Barišņikovs 2012. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{ddv|1948|01|27}}
 | dz. vieta               = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = baletdejotājs
baletmeistars
aktieris
 | darbības gadi           = 1968—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = [[Džesika Lenga]] (partnerattiecības, 1976—1982)
[[Līza Rinhārta]] (2006—pašlaik)
 | bērni = 4
 | paraksts = Mikhail Baryshnikov autograph.jpg
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Mihails Barišņikovs''' ({{val|ru|Михаил Барышников}}; dzimis {{dat|1948|01|27}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvijas krievs|Latvijas krievu]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[Baleta dejotājs|baletdejotājs]], baletmeistars un aktieris.

sentences: '''5. decembris''' ir gada 339. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (340. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 26 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Brins''' var būt:
* [[Ingvars Brins]] (''Yngvar Bryn'', 1881—1947) — norvēģu daiļslidotājs un vieglatlēts;
* [[Sergejs Brins]] (''Sergey Brin'', dzimis 1973.) — amerikāņu matemātiķis un datorzinātnieks.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Donijs Brasko
| attēls                   = Donnie brasco ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Donnie Brasco''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Maiks Ņūels]]
| producents               =
* [[Marks Džonsons]]
* [[Berijs Levinsons]]
* [[Luiss Didžiamo]]
* [[Geils Mutrukss]]
| scenārija autors         = [[Pols Atanasio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Als Pačīno]]
* [[Maikls Madisens]]
* [[Bruno Kirbijs]]
* [[Džeimss Ruso]]
* [[Enna Heiča]]
| mūzika                   = [[Patriks Doils]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Baltimore Pictures]]''
* ''[[Mandalay Entertainment]]''
* ''[[Mark Johnson Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|2|28||bez}}
| ilgums                   = 123 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/donnie-brasco-1997|title=Donnie Brasco|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921011541/https://www.bbfc.co.uk/releases/donnie-brasco-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|124,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=donniebrasco.htm|title=Donnie Brasco (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Donijs Brasko''' ({{val|en|Donnie Brasco}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors ir [[Maiks Ņūels]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Als Pačīno]], [[Maikls Madisens]], [[Bruno Kirbijs]], [[Džeimss Ruso]] un [[Enna Heiča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|2|28||bez}}.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Zamzams
|      krāsu_shēma = avots
|           attēls = بئر_زمزم_الأثري.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Saūda Arābija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 21.422 | plat_NS = N
| gar_d  = 39.826 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Saūda Arābija|Meka|Harāma mošeja}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences: '''Uzlabots šifrēšanas standarts''' jeb '''AES''' ({{val-en|Advanced Encryption Standard}})<ref>{{AkadTerm|term=Advanced Encryption Standard|lang=EN}}</ref>, pazīstams arī pēc tā sākotnējā [[Nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]] nosaukuma '''''Rijndael''''', ir [[cipardati|cipardatu]] [[šifrēšana]]s standarts, ko ieviesa ASV [[Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts]] (NIST) 2001. gadā.<ref name="fips-197">{{Tīmekļa atsauce|url=http://nvlpubs.nist.gov/nistpubs/FIPS/NIST.FIPS.197.pdf|title=Announcing the ADVANCED ENCRYPTION STANDARD (AES)|publisher=ASV Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts (NIST)|work=Federālais informācijas apstrādes standartu publikācija 197|date=2001. gada 26. novembrī|accessdate=2012. gada 2. oktobrī|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170312045558/http://nvlpubs.nist.gov/nistpubs/FIPS/NIST.FIPS.197.pdf|archivedate=2017. gada 12. martā|df=|language=en}}</ref>

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
]]
'''Mikrocefālija''' (no {{val|el|μικρός}}, ''mikros'' — 'mazs' un ''κεφαλή'', ''kephalē'' — 'galva' <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/microcephaly|title=Definition of microcephaly|website=Merriam-Webster|access-date=02.04.2021}}</ref>) ir [[patoloģija]], kuras raksturīgākā iezīme ir par normu mazāks [[galvaskauss]] un [[smadzenes]].<ref name=":4">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cdc.gov/ncbddd/birthdefects/microcephaly.html|title=Facts about Microcephaly|website=Centers for Disease Control and Prevention|access-date=02.04.2021}}</ref> Šī [[slimība]] var izraisīt [[garīgā atpalicība|garīgu]] un [[Fiziska atpalicība|fizisku atpalicību]] un ir [[Iedzimta slimība|iedzimta]] vai pirmajos dzīves gados iegūta, ir reta un [[Neārstējama slimība|nav ārstējama]].<ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/microcephaly|title=Microcephaly|website=World Health Organization|access-date=02.04.2021}}</ref>

sentences: '''Interneta azartspēles''' ir mūsdienās populārākais{{Nepieciešama atsauce}} [[Azartspēles|azartspēļu]] spēlēšanas veids, kas cilvēkiem ļauj spēlēt kazino spēles - [[Spēļu automāts|spēļu automātus]], [[Totalizators|totalizatoru]], galda spēles un izlozes - no saviem mobilajiem telefoniem un datoriem, pat nepametot mājokli.

sentences: [[Ekonomika|Ekonomikā]] un rūpnieciskajā dizainā '''plānotā''' jeb '''priekšlaicīgā novecošanās''' ({{val|en|planned obsolescence}}) ir tāda [[Prece|produkta]] plānošanas vai projektēšanas politika, kurā lietderīgās lietošanas laiks ir mākslīgi ierobežots, lai produkts novecotu (t.i., nebūtu modē vai vairs nedarbotos) pēc noteikta laika perioda.<ref name="bulow19862">{{publikācijas atsauce<!-- no bot -->|last=Bulow|first=Jeremy|date=November 1986|title=An Economic Theory of Planned Obsolescence|url=https://pdfs.semanticscholar.org/3308/b5dddf1480228dd55e98bff6f61f86d40416.pdf|journal=The Quarterly Journal of Economics|publisher=Oxford University Press|volume=101|issue=4|pages=729–749|doi=10.2307/1884176|jstor=1884176|s2cid=154545959}}</ref> Šīs stratēģijas pamatojums ir radīt ilgtermiņa pārdošanas apjomu, samazinot laiku starp atkārtotiem pirkumiem (saukts par "aizstāšanas cikla saīsināšanu").<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Bidgoli|first=Hossein|title=The Handbook of Technology Management, Supply Chain Management, Marketing and Advertising, and Global Management|date=2010|publisher=Wiley|isbn=978-0470249482|pages=296}}</ref> Tā ir apzināta produkta kalpošanas laika saīsināšana, lai piespiestu patērētājus iegādāties aizstājēju produktus.<ref>Giles Slade (2006), "Made to Break: Technology and Obsolescence in America", Harvard University Press, p5.</ref>

sentences:
hieroglifus]]
'''Hentai''' ({{val|ja|変態}}, ''burtiski — perverts'' {{audio|Ja-Hentai.oga|''hentai''}}) ir [[Rietumu pasaule]]s apzīmējums japāņu animācijai ([[anime]]) un komiksiem ([[manga]]), kuros kā pamatelements ir [[Pornogrāfija|pornogrāfiskās]] ainas. Anime un manga, kurās kā pamatelements ir  [[Erotika|erotiskās]] ainas rietumu pasaulē sauc par [[ečī]]. Šī žanra izveide balstās un specifisko [[Japāna|japāņu]] kultūru attiecībā pret [[Estētika|estētiku]] un [[Seksualitāte|seksualitāti]]. Japānā vārda "hentai" vietā lai apzīmētu tiek izmantoti citi termini, piemēram, {{Nihongo|''dzuhati-kin''|18禁||burtiski 'aizliegts līdz 18 gadu vecumam'}}.

sentences: '''Laktātdehidrogenāze''' ('''LDH''' vai '''LD''') ir [[Enzīmi|enzīms]], kas atrodams gandrīz visās dzīvās šūnās. LDH katalizē [[Pirovīnogskābe|piruvāta]] pārvēršanos par [[Pienskābe|laktātu]] un atpakaļ, jo tas pārvērš NAD<sup>+</sup> par Nikotīnamīda adenīndinukleotīdu ([[Nikotīnamīda adenīndinukleotīds|NADH]]) un atpakaļ. Dehidrogenāze ir enzīms, kas pārnes [[Hidrīdi|hidrīdu]] no vienas molekulas uz otru.

sentences: '''28. decembris''' ir gada 361. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (362. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 4 dienas.

sentences:
{{Programmēšanas valodas infokaste
|name = PL/SQL
|logo =
|caption =
|file_ext =
|paradigm = [[Objektorientētā programmēšana|objektorientēta]], [[Imperatīvā programmēšana|imperatīva]]
|released = 1991
|author =
|developer = [[Oracle Corporation]]
|latest_release_version =
|latest_release_date =
|latest_test_version =
|latest_test_date =
|typing = [[stingrā tipizācija|stingra]], [[statiskā tipizācija|statiska]]
|implementations =
|dialects =
|influenced by = [[Ada (programmēšanas valoda)|Ada]], [[Pascal]]
|influenced = [[PL/pgSQL]]
|operating system = [[Vairākplatformu programmatūra|vairākplatformu]]
|license =
|working_state =
|website =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ķirbis
| attēls                   = Pumpkinposter02.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Pumpkin''
| žanrs                    = melnā komēdija, romantiska filma
| režisors                 =
* [[Entonijs Abramss]]
* [[Ādams Larsons Broders]]
| producents               =
* [[Kārena Barbera]]
* [[Alberts Berdžers]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Rons Jerksa]]
* [[Andrea Sperlinga]]
| scenārija autors         = Ādams Larsons Broders
| galvenajās lomās         =
* [[Kristīna Riči]]
* [[Henks Heriss]]
* [[Brenda Bletina]]
| mūzika                   = [[Džons Otmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[American Zoetrope]]''
| izplatītājs              = ''[[United Artists]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2002|6|28}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pumpkin.htm|title=Pumpkin (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 10, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|308 552}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ķirbis"''' ({{val|en|Pumpkin}}) ir 2002. gada ASV melnā kinokomēdija, kuras režisori ir [[Entonijs Abramss]] un [[Ādams Larsons Broders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kristīna Riči]], [[Henks Heriss]] un [[Brenda Bletina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|6|28||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Cesvaines rajons]]
[[Kategorija:Madonas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Cesvaines pagasts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Trusītis Pēterītis 2: Mazais bēglis
| attēls = Peter Rabbit 2 - RT poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Peter Rabbit 2: The Runaway''
| žanrs =
| režisors = [[Vills Glaks]]
| producents = * Vills Glaks
* Zare Nalbandians
* Ketrīna Bišopa
* Džodija Hildebrenda
| scenārija autors = * Vills Glaks
* Patriks Barlejs
| galvenajās lomās = * [[Rouza Bairna]]
* [[Dounals Glīsons]]
* [[Deivids Ojelovo]]
* [[Elizabete Debiki]]
* [[Margota Robija]]
* [[Džeimss Kordens]]
| mūzika = [[Dominiks Lūiss]]
| operators = [[Pīters Menzess jaunākais]]
| montāža = [[Mets Villa]]
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Animal Logic]]''
* ''[[MRC]]''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|last=Goldsmith|first=Jill|date=2020-07-22|title=THR Parent Valence Media Rebrands As MRC|url=https://deadline.com/2020/07/hollywood-reporter-parent-rebrands-to-mrc-1202992082/|access-date=2020-07-26|website=Deadline|language=en}}</ref>
* ''2.0 Entertainment''
* ''Olive Bridge Entertainment''
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2021|3|25|Austrālija|2021|5|17|Apvienotā Karaliste|2021|7|11|ASV|2021|8|27|Latvija}}
| ilgums = 93 minūtes<ref name="BBFCPeterRabbit">{{Tīmekļa atsauce|title=Peter Rabbit 2: The Runaway is given a U age rating by the BBFC|url=https://www.25thframe.co.uk/news/news.php/peter-rabbit-2-the-runaway-is-given-a-u-age-rating-by-the-bbfc|last=Hyde|first=Robert|website=25th Frame|date=July 19, 2020|accessdate=August 2, 2020}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{AUS}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}<ref name="UK-debut">{{Tīmekļa atsauce|title= Box Office: 'Peter Rabbit 2' Nabs Promising $6.4 Million Debut In The United Kingdom |url= https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2021/05/24/box-office-peter-rabbit-2-nabs-promising-64-million-debut-in-the-united-kingdom/ |last= Mendelson |first= Scott |website= [[Forbes]] |date=May 24, 2021|access-date=June 3, 2021}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|153,9 miljoni}}<ref name="mojo">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2869200385/ |title=Peter Rabbit 2: The Runaway (2021) |website=BoxOfficeMojo |access-date= {{dat|2022|4|11||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Trusītis Pēterītis]]"
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Trusītis Pēterītis 2: Mazais bēglis"''' ({{val|en|Peter Rabbit 2: The Runaway}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[animācijas spēlfilma]]. Filmas režisors ir [[Vills Glaks]]. Galvenās lomas atveido [[Rouza Bairna]], [[Dounals Glīsons]], [[Deivids Ojelovo]], [[Elizabete Debiki]], [[Margota Robija]], bet animēto tēlu lomu ierunājis [[Džeimss Kordens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2021|3|25||bez}} Austrālijā, savukārt {{dat|2021|5|17}} filmu sāka demonstrēt Apvienotās Karalistes kinoteātros un tikai {{dat|2021|7|11||bez}} ASV. Filma ir turpinājums 2018. gada filmai "[[Trusītis Pēterītis]]".

sentences:
— vispazīstamākais korozijas piemērs.]]
'''Korozija''' (no {{val|la|corrosio}} — 'sabrukšana') ir [[metāls|metālu]], to [[sakausējums|sakausējumu]] un dažādu izstrādājumu sabrukšana apkārtējās vides ķīmiskā vai elektroķīmiskā iedarbībā.

sentences: '''Fotometrija''' ir [[optika]]s nozare, kas pēta gaismas avotu izstaroto elektromagnētisko enerģiju un tās mērīšanu. Gaismas avotus iedala termiskajos un luminiscentajos. Katrā gaismas avotā noteikta veida [[enerģija]] pārvēršas elektromagnētiskā starojuma enerģijā, ar cilvēka aci var saskatīt tikai daļu no šī starojuma, kas ir robežās starp 400 - 760 nm.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Klonazepama struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Klonopin
|           CAS numurs = 1622-61-3
|ķīmiskā formula       = C15H10CIN3O3
|molmasa               = 315,715
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
{{Pareizrakstība}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums+}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,
 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,
3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C8H11NO2
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128 °C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

sentences:
{{cita nozīme|2015. gada filmu|2021. gada filmu|Makbets (2021. gada filma)}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Makbets
| attēls                   =  Macbeth 2015 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Macbeth''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džastins Kurzels]]
| producents               =
* [[Īeins Kanings]]
* [[Emīls Šērmans]]
* [[Lora Hestingsa-Smita]]
| scenārija autors         =
* [[Džeikobs Koskovs]]
* [[Maikls Leslijs]]
* [[Tods Luizo]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Meriona Kotiljarda]]
* [[Pedijs Konsidains]]
* [[Šons Heriss]]
* [[Džeks Reinors]]
* [[Elizabete Debiska]]
* [[Deivids Tjūliss]]
| mūzika                   = [[Džeds Kurzels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Film4]]''
* ''[[DMC Film]]''
* ''[[Anton Capital Entertainment]]''
* ''[[Creative Scotland]]''
* ''[[See-Saw Films]]''
| izplatītājs              = ''[[StudioCanal]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|5|23|Kannu filmu festivāls|2015|10|2|Apvienotā Karaliste|2015|12|4|ASV|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/macbeth-2015|title=Macbeth|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2019|archive-date={{dat|2019|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191019101404/https://bbfc.co.uk/releases/macbeth-2015}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15-20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=macbeth15.htm|title=Macbeth|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Makbets"''' ({{val|en|Macbeth}}) ir 2015. gada drāma, kas balstīta uz [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] tāda paša nosaukuma [[Makbets|traģēdiju]]. Filmas režisors ir [[Džastins Kurzels]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Meriona Kotiljarda]], [[Pedijs Konsidains]], [[Šons Heriss]], [[Džeks Reinors]], [[Elizabete Debiska]] un [[Deivids Tjūliss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|23||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: Par '''virzītu nogriezni''' sauc [[nogrieznis|nogriezni]], kas atrodas uz [[taisne]]s, kurai piešķirts pozitīvais virziens. Starp diviem telpas [[Punkts (ģeometrija)|punktiem]] ''A'' un ''B'' var novilkt tikai vienu nogriezni — ''AB'' (jo apzīmējumi ''AB'' un ''BA'' attiecas uz vienu un to pašu nogriezni), toties starp šiem punktiem var novilkt divus virzītos nogriežņus — ''AB'' un pretēji virzīto ''BA''.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ukru pagasts
| karte             = Ukru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Ukru pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Ukru pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Ukri
| platība           = 94,52
| iedzīvotāji       = 471<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 471 / 94.52 round 1}}
| izveidots         = 1921
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = ''Bleach''
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Tite Kubo]]
|  orig nosaukums = ブリーチ
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda =
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = piedzīvojumi, cīņas mākslas, pārdabiskums
|        izdevejs = ''[[Shueisha]]''
|          izdota = no {{dat|2001|8|7|ģ|bez}} līdz {{dat|2016|8|22|d|bez}}
| izdota latviski =
|       tulkotajs =
|         formats = [[manga]]
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|           isbn2 =
|           isbn3 =
<!-- var tikt ievietoti līdz 6 ISBN numuriem -->
|        izdevums = <!-- ja ir izdevums nevis sējums, tad ierakstīt "jā" -->
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''Bleach''' ({{val|ja|ブリーチ}}, ''Burīchi'') ir [[Tite Kubo]] veidota [[manga]] sērija.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Japan|Japānas riteņbraucēji}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Gulbenes Sarkanā pils
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Gulbenes sarkanā pils.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Pārbūvētā Gulbenes Sarkanā pils mūsdienās (2011).
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[neogotika]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| coordinates         = {{Coord|57|9|38.52|N|26|45|48.75|E|display=inline,title}}
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Tropidophora carinata Aigrettes.JPG
| att_nosaukums  = ''Tropidophora carinata'' rekonstrukcija.
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| virstips       = Lophotrochozoa
| virstips_lv    = Spirālveidīgie
| tips           = Mollusca
| tips_lv        = Gliemji
| klase          = Gastropoda
| klase_lv       = Gliemeži
| apakšklase     = Orthogastropoda
| apakšklase_lv  =
| kārta          = Architaenioglossa
| kārta_lv       =
| dzimta         = Pomatiidae
| dzimta_lv      =
| ģints          = Tropidophora
| ģints_lv       =
| suga           = Tropidophora carinata
| suga_lv        =
| binomial       = <small>(Born, 1780)</small>
}}
'''''Tropidophora carinata''''' ir ''[[Tropidophora]]'' [[ģints (bioloģija)|ģints]] [[gliemezis]].

sentences:
[[File:PersianGulf vue satellite du golfe persique.jpg|thumb|250px|Persijas līča satelītattēls]]
'''Epikontinentāla jūra''' vai '''šelfa jūra''' ir [[jūra]], kas pilnībā izvietojusies [[Kontinentālais šelfs|kontinenta šelfa]] robežās uz [[kontinents|kontinentālas]] [[zemes garoza]]s un kuru gandrīz pilnībā iekļauj kontinenta krasts vai piekrastes [[sala]]s.<ref>[http://encyclopedia2.thefreedictionary.com/epicontinental+sea McGraw-Hill Dictionary of Scientific & Technical Terms]</ref> Parasti veidojas [[jūras transgresija]]s rezultātā augsta pasaules [[okeāns|okeāna]] līmeņa periodā. Šādas jūras parasti ir seklas (100—200 m).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Šeimuss Hīnijs
|         vārds_orig = ''Seamus Heaney''
|             attēls = Seamus Heaney.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Šeimuss Hīnijs 2009. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1939
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = {{vieta|Ziemeļīrija|Belahija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2013
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 30
|            m_vieta = [[Dublina]], [[Īrija]]
|       dzīves_vieta = {{vieta|Īrija|Dublina}}<ref>{{Grāmatas atsauce| last=Heaney| first=Seamus| title=Opened Ground| url=https://archive.org/details/openedgroundsele00hean| location=New York| publisher=Farrar, Straus, and Giroux| year=1998| isbn=0374526788 | nopp=yes| page=}}</ref><ref name="seambio">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|title= Biography of Irish Writer Seamus Heaney|accessdate= 20 February 2010|work= |publisher= www.seamusheaney.org|date= |quote= Heaney was born on 13th. April 1939, the eldest of nine children at the family farm called Mossbawn in the Townland of Tamniarn near Castledawson, Northern Ireland,...|archiveurl= https://web.archive.org/web/20100224114536/http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|archivedate= {{dat|2010|02|24||bez}}}}</ref>
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, dramaturgs
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1966—2013
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =

sentences:
{{Infobox Museum
 |name           = Tretjakova galerija
 |image          =
 |imagesize      = 300
 |map_type       = Maskavas centrs
 |latitude       = 55.741389
 |longitude      = 37.620278
 |established    = 1856
 |location       = {{vieta|Krievija|Maskava}}
 |type           = Mākslas muzejs
 |visitors       = 1 344 915 (2011)
 |director       = Irina Ļebedeva
 |curator        =
 |publictransit  =
 |website        = {{url|http://www.tretyakov.ru}}
}}
'''Tretjakova galerija''' ({{val|ru|Государственная Третьяковская Галерея}}) ir mākslas galerija [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]. Viena no plašākajām krievu mākslas kolekcijām pasaulē.

sentences: '''11. maijs''' ir gada 131. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (132. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 234 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs Novikovs
|     vārds_orig = ''Николай Иванович Новиков''
|         attēls = Dmitry_Grigorievich_Levitzky_-_Portrait_of_Nikolai_Novikov_-_WGA12915.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1744
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Tihvinska-Avdotjina, [[Maskavas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(Avdotjina, [[Stupinas rajons]], [[Maskavas apgabals]], {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1818
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = Tihvinska-Avdotjina, [[Maskavas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(Avdotjina, [[Stupinas rajons]], [[Maskavas apgabals]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstnieks, filantrops un apgaismotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amerikāņu gangsteris
| operators =
| attēls = American Gangster poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Čīvetels Edžiofors]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Teds Levins]]
* [[Armands Asante]]
* [[Džons Orics]]
* [[Džons Houkss]]
* [[RZA]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''American Gangster''
| studija = * ''Imagine Entertainment''
* ''Scott Free Productions''
* ''Relativity Media''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|10|19}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|266,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1195607553/|title=American Gangster |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amerikāņu gangsteris"''' ({{Val|en|American Gangster}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]], [[Denzels Vašingtons]], [[Čīvetels Edžiofors]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Džošs Brolins]], [[Teds Levins]], [[Armands Asante]], [[Džons Orics]], [[Džons Houkss]] un [[RZA]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Infobox medical condition|
| name          = Šmorla trūce
| image         = Roe-schmorl.jpg
| caption       = Šmorla trūces rentgena attēls mugurkaula jostas daļā
| pronounce     =
| specialty     =
| synonym       = Intraosseālā diska trūce
| symptoms      =
| onset         =
| duration      =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  =
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| prognosis     =
| frequency     =
| deaths        =
}}
'''Šmorla trūce''' ir [[Starpskriemeļu diski|starpskriemeļu diska]] [[Starpskriemeļu diski|pulposusa kodola]] izvirzījumi caur [[Skriemeļi|mugurkaula ķermeņa]] [[Skriemeļi|gala plāksni]] un nonāk blakus esošajā [[Skriemeļi|skriemelī]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hamburga
 | official_name            = ''Freie und Hansestadt Hamburg''
 | settlement_type          = pilsēta un federālā zeme
 | image_skyline            = HH_Rathaus_pano1.jpg
 | image_caption            = Hamburgas rātsnams
 | image_flag               = Flag of Hamburg.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = DEU Hamburg COA.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | image_map                = Locator map Hamburg in Germany.svg
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{DEU}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = Hamburga
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 834. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 755.26
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2015
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1774242
 | population_urban         =
 | population_metro         = 5046182
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 53 | latm = 34 | lats =  | latNS = N
 | longd = 10 | longm = 00 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 20095 - 21149
22041 - 22769
27499
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 6
 | website                  = {{URL|http://www.hamburg.de}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[kategorija:Sievietes Ungārijā|Rakstnieces]]
[[kategorija:Ungārijas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{Citas nozīmes|ķīmisko elementu|urāns|urāns}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 92
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 21
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = U
|             atommasa = 238,02891
|   valences elektroni = [Rn]5f36d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Urāna paraugs un [[uranīts]] (urāna rūda)
|  oksidēšanas pakāpes = +3, +4, +5, '''+6'''
|  elektronegativitāte = 1,38
|              blīvums = 19 100
|  kušanas temperatūra = 1405,3 K (1132,2 °C)
| viršanas temperatūra = 4404 K (4131 °C)
|  īpatnējā pretestība = (0 °C) 2,80{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = (20 °C) 3155
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
''n''-Baldriānskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H10O2
|molmasa=102,13
|blīvums=930
|kušanas temperatūra=–35 °C
|viršanas temperatūra=186 °C
}}
'''Baldriānskābe''' (n-pentānskābe, butānkarbonskābe, С4Н9СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Baldriānskābe ir bezkrāsains šķidrums ar nepatīkamu smaku. Baldriānskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''valerātiem''' ({{Val-la|valeriana}} - [[baldriāns]]).
Baldriānskābei ir 4 struktūr[[izomēri]]:
* ''n''-pentānskābe (''n''-baldriānskābe) СН3–СН2–СН2–СН2–COOH
* 3-metilbutānskābe (izobaldriānskābe) СН3–СH(СН3)–СН2–СООН
* 2-metilbutānskābe (metiletiletiķskābe) СН3–СН2–СH(СН3)–СООН (optiski aktīva)
* 2,2-dimetilpropānskābe (trimetiletiķskābe) СН3–С(СН3)2–СООН

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Henriks Šēbergs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Henrik Sjöberg''
 |              attēls = Henrik Sjöberg.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1875|1|20}}
 |             dz_viet = [[File:Jack of Sweden and Norway (1844–1905).svg|22px]] [[Stokholma]], [[Zviedrijas un Norvēģijas ūnija]] (tagad {{karogs|Zviedrija}}
 |             mir_dat = {{dat|1905|8|1}}
 |            mir_viet = {{vieta|Dānija|Helsingēra}}
 |             tautība = [[Zviedrs]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|Zviedrija|1844}} [[Zviedrija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]] un [[Vingrošana]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vēl viens gads
 | oriģinālnos = ''Another Year''
 |      attēls = Another year poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Maiks Lī]]
 |  producents = [[Džordžīna Lava]]
 |   scenārijs = Maiks Lī
 |     aktieri =
* [[Leslija Menvila]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Ruta Šīna]]
 |      mūzika = [[Gerijs Jeršons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Thin Man Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Classics]]''
* ''[[Momentum Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|15|5|Kannu kinofestivāls|2010|11|5|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/another-year-2010|title=Another Year|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anotheryear.htm|title=Another Year (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|19,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vēl viens gads"''' ({{val|en|Another Year}}) ir 2010. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] filma, kuras režisors ir [[Maiks Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Leslija Menvila]], [[Džims Brodbents]] un [[Ruta Šīna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|15|5||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Maokes kalni
|attēls                 = Sumantri (center) with Ngga Pulu (right) from Carstensz Summit by Christian Stangl flickr.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Karstensa masīva virsotnes Sumantri (centrā) un Nga Pulu (pa labi) Maokes kalnos
|lat_dir =S |lat_deg =4|lat_min =12|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =137|lon_min =0|lon_sec =
|region                = Okeānija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Okeānija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{IDN}}<br/>{{PNG}}
|ģeo_apgabals           = [[Jaungvineja]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 700
|platums                = līdz 150
|kalns                  = [[Džaja]]
|augstums               = 4884
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
 | pushpin_map           = Indonēzija
 | pushpin_relief        = jā
}}
'''Maokes kalni''' ({{val|id|Pegunungan Maoke}} — ‘Sniegotie kaln]’) ir kalnu grēda [[Jaungvineja]]s salas rietumdaļā.<ref>{{PZT|460}}</ref> Stiepjas ap 700 km garumā rietumu—austrumu virzienā galvenokārt [[Indonēzija]]s teritorijā, austrumos nedaudz iestiepjoties [[Papua-Jaungvineja|Papua-Jaungvinejā]], kur Maokes kalni pāriet [[Bismarka grēda|Bismarka grēdā]]. Vidējais augstums 4000—4500 m, augstākā virsotne ir [[Džaja]]s kalns (4884 m vjl). Sastāv no vairākām paralēlām kalnu grēdām, lielākās no kurām ir [[Sudirmana grēda]] rietumos un [[Džajavidžajas grēda]] austrumos. Kalni veidoti no gneisiem, granītiem, smilšakmeņiem, kaļķakmeņiem, slānekļiem. Nogāzes līdz 700 m augstumam klātas ar [[tropu meži]]em, augstāk — ozolu, kastaņu, eikaliptu meži. Virs 4400 m augstuma — klinšainas virsotnes; atsevišķās virsotnēs mēdz veidoties sniegāji un ledāji.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Erektilā disfunkcija
| image           =
| alt             =
| caption         =
| specialitāte    = [[uroloģija]]
| simptomi        = nespēja sasniegt [[erekcija|erekciju]] vai arī tā notiek tikai daļēji
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          =
| riski           = <!--- riska faktori --->
| diagnoze        = <!--- veids, kā nosaka saslimšanu ar konkrētu slimību --->
| DiseasesDB      =
| ICD10           =
| ICD9            =
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     =
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = impotence
}}

sentences: '''Prostaglandīni''' ir fizioloģiski aktīvi [[lipīdi]], kam ir [[hormoni]]em līdzīga darbība. Prostaglandīni ir atrodami gandrīz visos cilvēku un dzīvnieku audos. Tie fermentatīvi tiek iegūti no [[taukskābes|taukskābēm]] un tiek pieskaitīti pie eikosanoīdu grupas. Katra prostaglandīna sastāvā ir 20 [[ogleklis|oglekļa]] atomi. Prostaglandīnus sīkāk iedala [[prostaciklīni|prostaciklīnos]] un [[tromboksāni|tromboksānos]]. Prostaciklīni ir spēcīgi asinsvadu paplašinātāji un kavē [[trombocīti|asins plātnīšu]] agregāciju. Tromboksāniem ir pretēja darbība. Abas grupas piedalās [[iekaisums|iekaisuma]] procesā.

sentences: {{Tilta infokaste|arhitekts=[[Gilberts Roberts]] un [[Vilijams Brauns]]|atklāts={{dat|1973|10|30}}|atrašanās vieta={{vieta|Turcija|Stambula}}|attēls=Bosphorus Bridge.jpg|augstums=165 m|garums=1560 m|latNS=N|latd=41|latm=02|lats=43|longEW=E|longd=29|longm=02|longs=04|map=Stambula|nosauk oriģinālval=''Boğaziçi Köprüsü''|nosaukums=Bosfora tilts|transporta veids=[[Automašīna]]s|šķērso=[[Bosfora šaurums|Bosfora šaurumu]]}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
| nosaukums           = Džonstona atols
| attēls              = Nwrjohnstonair320.gif
| attēla paraksts     = Džonstona salas lidlauks
| attēla izmērs       =
| vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
| mark = Orange pog.svg
| vietējais nosaukums = ''Johnston Atoll''
| nickname            =
| izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
| latd=16 | latm=44 |lats=0| latNS=N | longd=169 | longm=32|longs=0 | longEW=W <!-- kordinātas -->
| arhipelāgs          =
| salu skaits         = 4
| galvenās salas      =
| platība             = 2,67
| garums              = <!-- tikai skaitli -->
| platums             = <!-- tikai skaitli -->
| krasta līnija       = <!-- tikai skaitli -->
| augstākais kalns    = Samitpīks
| augstums            = 6
| valsts                            = ASV
| valsts adm vienības tips          = Teritorija
| valsts adm vienība                = [[ASV Mazās Aizjūras Salas]]
| valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
| valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
| valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
| valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
| valsts galvaspilsēta              =
| valsts lielpilsēta                =
| valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
| valsts vadoņa tituls              =
| valsts vadoņa vārds               =
| iedzīvotāji      = 0
| iedzīvotāju gads =
| blīvums          =
| pamatiedzīvotāji =
| piezīme          =
}}
'''Džonstona atols''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajām Valstīm]] piederošs neapdzīvots [[koraļļi|koraļļu]] [[atols]] [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]].<ref>{{PZT|189}}</ref> Izvietojies okeāna centrālajā daļā ap 1400 km uz dienvidrietumiem no [[Havaju salas|Havaju salām]]. Tā ir ASV [[neinkorporēta teritorija]], ko pārvalda ASV Iekšlietu departamenta Dabas aizsardzības dienests kā daļu no [[ASV Klusā Okeāna Salu Aizsargājamās Teritorijas|ASV Klusā Okeāna Salu Aizsargājamām Teritorijām]]. Statistiski šis atols ietilpst [[ASV Mazās Aizjūras Salas|ASV Mazajās Aizjūras Salās]]. Atolu var apmeklēt tikai ar speciālām atļaujām, galvenokārt tikai zinātnieki.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#0A2343|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=3 (1997, 1998, 2015)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=8|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Netanjels Hakets|bg_color=#FC4C02|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Denver Broncos|logo=Denver Broncos logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Denveras "''Broncos''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Kolorādo|Denvera}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1959|menedžeris=Džordžs Peitons|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Empower Field at Mile High''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=76 125|krāsas=Oranža, tumši zila, balta<br />{{color box|#FC4C02}} {{color box|#0A2343}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Pets Boulens|prezidents=|divīzijas tituli=15}}'''Denveras "Broncos"''' ({{Val|en|Denver Broncos}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Denvera|Denverā]], [[Kolorādo]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā. "Broncos" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Empower Field at Mile High'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis trijās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žaks Prevērs
|     vārds_orig = Jacques Prévert
|         attēls = Jacques Prévert en 1961 dans le film Mon frère Jacques par Pierre Prévert.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žaks Prevērs 1961. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Neijī pie Sēnas]], [[Francija|Francijā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1977
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 11
|        m_vieta = Omonvilapetitā (''Omonville-la-Petite''), [[Lamanša departaments|Lamanša departamentā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{FRA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, kinoscenārists
|rakstīšanas valoda = [[franču valoda]]
|        periods =
|          žanri = [[dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[sirreālisms]], [[simbolisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Žaks Prevērs''' (''Jacques Prévert''; dzimis {{dat|1900|2|4}}, miris {{dat|1977|4|11}}) bija [[Francija|franču]] dzejnieks un kinoscenārists.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trīs krāsas: baltā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}
| budžets =
| valoda = * [[Poļu valoda|poļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = * {{FRA}}
* {{POL}}
* {{SUI}}
| ilgums = 87 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1994|1|26|Francija}}
| izplatītājs = * ''MK2 Diffusion''
* ''Rialto Film''
| studija = * ''MK2 Productions''
* ''France 3 Cinéma''
* ''CAB Productions''
* ''TOR Studio Productions''
* ''Canal+''
| operators =
| oriģinālnos = ''Trois couleurs: Blanc''
| mūzika = [[Zbigņevs Preisners]]
| aktieri = * [[Zbigņevs Zamahovskis]]
* [[Žilija Delpī]]
* [[Janušs Gajoss]]
* [[Ježijs Šturs]]
| scenārijs = * [[Kšištofs Pesevičs]]
* Kšištofs Keslovskis
| producents = [[Marins Karmics]]
| režisors = [[Kšištofs Keslovskis]]
| žanrs = komēdija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = White Poster.jpg
| imdb =
}}'''"Trīs krāsas: baltā"''' ({{Val|fr|Trois couleurs: Blanc}}) ir 1994. gada [[Francija]]s, [[Polija]]s un [[Šveice]]s [[komēdija]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Kšištofs Keslovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Zbigņevs Zamahovskis]], [[Žilija Delpī]], [[Janušs Gajoss]] un [[Ježijs Šturs]]. Tā ir otrā no trim filmām "[[Trīs krāsas (triloģija)|Trīs krāsas]]" triloģijā, kuras tēma ir [[franču revolūcija]]s ideāli — brīvība, vienlīdzība un brālība, pēc "[[Trīs krāsas: zilā|Zilā]]" (1993) un pirms "[[Trīs krāsas: sarkanā|Sarkanā]]" (1994), kura nosaukta Francijas karoga krāsā.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Ugunszemes Lielā sala
|attēls              = Lago Fagnano Hualo.jpg
|attēla paraksts     = Fanjāno ezers salas dienvidos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Argentīna#Čīle
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Isla Grande de Tierra del Fuego''
|izvietojums         = [[Atlantijas okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Ugunszeme]]
|latd=54|latm=10 |lats= |latNS=S
|longd=68|longm= 30|longs= |longEW=W
|platība             = 47 992
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Šiptona kalns]]
|augstums            = 2469
|salu skaits         =
|valsts              = Argentīna
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Tjerra del Fuego province|Tjerra del Fuego]]
|valsts1             = Čīle
|valsts1 adm vienības tips  = Reģions
|valsts1 adm vienība        = [[Magaljanesa]]
|iedzīvotāji         = 135 000
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Riogrande (Argentīna)|Riogrande]]
|valsts1 lielpilsēta  = [[Porvenira]]
|piezīme =
}}
'''Ugunszemes Lielā sala''' ({{val|es|Isla Grande de Tierra del Fuego}}) ir [[Argentīna]]i un [[Čīle]]i piederoša sala [[Dienvidamerika]]s pašos dienvidos, [[Ugunszeme]]s arhipelāga lielākā un apdzīvotākā sala.

sentences:
[[Kategorija:Kalnu sistēmas Eiropā]]
[[Kategorija:Skandināvija]]

sentences:
'''Lucīlijs''' var būt:
* [[Senā Roma|romiešu]] dzejnieks [[Gajs Lucīlijs]];
* romiešu dzejnieks, [[Seneka Jaunākais|Senekas]] draugs [[Lucīlijs Jaunākais]].

sentences: '''Bērensi fon Rautenfeldi''' ({{val|de|Berens von Rautenfeld}}), līdz 1752. gadam '''Bērensi''' ({{val|de|Berens}}) bija [[Rīgas patricieši|Rīgas patriciešu]], vēlāk muižnieku dzimta.

sentences:
un [[ģeogrāfiskais garums|garumā]]]]
'''Ģeogrāfiskā koordinātu sistēma''' (ĢKS) ir [[koordinātu sistēma]], kur katru vietu uz [[Zeme|zemeslodes]] raksturo ar trīs [[skaitlis|skaitļiem]] — [[koordināta|koordinātām]]. Parasti tiek izmantota [[sfēriskā koordinātu sistēma]]. Ģeogrāfiskās koordinātas ir [[Grāds (leņķis)|grādos]] izteikti attālumi no Zemes [[Ekvators|ekvatora]] (ģeogrāfiskais platums) un sākummeridiāna (ģeogrāfiskais garums).<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilēndinitrila struktūrformula

Acetilēndinitrila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Diciānacetilēns, oglekļa subnitrīds,
 butīn-2-dinitrils
|           CAS numurs = 1071-98-3
|      ķīmiskā formula = C4N2
|              molmasa = 76,06
|              blīvums = 907
|  kušanas temperatūra = 20,6 °C
| viršanas temperatūra = 76,5 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Acetilēndinitrils''' jeb '''diciānacetilēns''' (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]]. Acetilēndinitrils, tāpat kā [[diciāns]], sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[gaiss|Gaisā]] deg ar sarkanu kvēpošu [[liesma|liesmu]], kam ir zaļganvioleta apmale.

sentences: '''Perlamutra mākoņi''' jeb polārie stratosfēras mākoņi ir [[mākoņi]], kas veidojas ļoti lielā augstumā virs [[Zeme]]s (20—30 km) un sastāv no [[ledus]] kristāliņiem vai ļoti aukstiem [[ūdens]] pilieniem. Tie ir plāni un tiem viegli tiek cauri [[Saule]]s, [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma. Šos mākoņus var novērot ļoti reti, parasti 55—60° platumos pēc [[saulriets|saulrieta]] un pirms [[saullēkts|saullēkta]]. Dienā spožās [[gaisma]]s dēļ tie nav redzami.

sentences:
{{See also|Poligāmijas legālais statuss}}
[[File:Legality of polygamy.svg|thumb|300px
 | <div style="margin:0 0.5em;">
{{legend|#009e73|Poligāmija ir legāla tikai priekš musulmaņiem}}
{{legend|#56b4e9|Poligāmija ir legāla}}
{{legend|#0072b2|Poligāmija ir legāla dažos reģionos ([[Indonēzija]])}}
{{legend|#d55e00|Poligāmija ir nelegāla, bet nav kriminalizēta}}
{{legend|#000000|Polgāmija ir nelegāla un kriminalizēta}}
{{legend|#e0e0e0|nezināms legālais status}} </div>
{{Bulleted list |style=margin:0.5em 0.5em 0.25em;border-top:1px solid#aaa;font-size:94%; |item_style=line-height:1.3em;
| Indijā, Malaizijā, Filipīnās, Šrilankā un Singapūrā poligāmija ir likumīga tikai [[musulmaņi|musulmaņiem]].
| Nigērijā un Dienvidāfrikā poligāmas laulības saskaņā ar paražu tiesībām un musulmaņiem ir likumīgi atzītas.
}} ]]
'''Poligāmija''' ir [[Laulība|laulību]] veids, kad vienam no viena dzimuma laulātajiem ir vairāki pretējā dzimuma laulību partneri. Poligāmijai ir divas formas: [[poliginija]] un [[poliandrija]].

sentences:
[[Skaitļu teorija|Skaitļu teorijā]] '''aritmētikas pamatteorēma''' apgalvo, ka jebkurš [[naturāls skaitlis]] ''n'' > 1 ir viennozīmīgi izsakāms kā [[pirmskaitlis|pirmskaitļu]] reizinājums formā
<math>n = p_1^{\alpha_1} p_2^{\alpha_2} \ldots p_m^{\alpha_m},</math> kur <math>p_1 < p_2 < \ldots < p_m</math> ir pirmskaitļi un <math>\alpha_1, \alpha_2, \ldots, \alpha_m</math> ir pozitīvi veseli skaitļi un ''m'' ≥ 1.<ref>Pēteris Daugulis, [http://www.de.dau.lv/matematika/daugulis-nt/lecture_2.pdf Veselo skaitļu teorija]{{Novecojusi saite}}, 2. lekcija, 11. lpp.</ref><ref>{{Atsauce
 | last1=Hardy
 | first1=G. H.
 | author1-link=G. H. Hārdijs
 | last2=Wright
 | first2=E. M.
 | author2-link=
 | year=1979
 | title=An Introduction to the Theory of Numbers
 | edition=fifth
 | place=USA
 | publisher=Oxford University Press
 | isbn=978-0-19-853171-5
}}.
Skatīt nodaļas:

§1.3 "Statement of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 3. lpp.,

§2.10 "Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.,

§2.11 "Another Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.</ref>

sentences:
{{cita nozīme|vielu grupu|vienkāršāko fenolu|fenols}}
 — vienkāršākais no fenoliem.]]

sentences: '''Poēma''' ir [[Liroepika|liroepikas]] sacerējums, kas no liriska dzejoļa atšķiras ar lielāku apjomu, tam nereti ir sižeta iezīmes.

sentences:
{{Citas nozīmes|Daugavpils pilsētas daļu|Grīva (nozīmju atdalīšana)|grīva}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Grīva
| settlement_type          = Pilsētas daļa
| image_skyline            = Daugavpils school no. 6.jpg
| image_caption            = [[J. Raiņa Daugavpils 6. pamatskola]]
| image_shield             =
| shield_link              =
| shield_size              =
| image_map                = Grīva (Daugavpils location map).png
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Republikas pilsēta
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Daugavpils]]
| established_title        = Izveidojusies
| established_date         = 19. gadsimta sākums
| established_title2       = Pilsētas tiesības
| established_date2        = 1912. gads
| established_title3       = Pievienota Daugavpilij
| established_date3        = {{dat|1953|05|30|N|bez}}
| area_total_km2           = 11
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = <!-- iedzīvotāju gads -->
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total         = <!-- iedzīvotāju skaits -->
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 55 | latm  = 51 | lats  = 33 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 31 | longs = 15 | longEW = E
| elevation_m              = 90
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5418 Daugavpils-18
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Fašistiskās Itālijas ekonomika''' attiecas uz Itālijas karalistes ekonomiku no 1922. gada beigām līdz 1943. gada vidum, kad valsti vadīja [[Fašistiskā Itālija|fašistiskās Itālijas]] izveidotājs [[Benito Musolīni]].

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Hungary|Ungārijas riteņbraucēji}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Pcubmazatapec.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Fungi
| valsts_lv     = Sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase         = Hymenomycetes
| klase_lv      = Himēnijsēnes
| kārta         = Agaricales
| kārta_lv      = Atmatenes
| dzimta        = Strophariaceae
| dzimta_lv     = Virpainītes
| ģints         = Psilocybe
| ģints_lv      = Kailgalves
| suga          = P. cubensis
| suga_lv       = Kubas kailgalve
| binomial      = Psilocybe cubensis
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vīnes Milzu panorāmas rats
| status              =
| image               = Wiener Riesenrad DSC02378.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vīnes Milzu panorāmas rats
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| location            = [[Vīne]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    = {{AUT}}
| pushpin_map         = Vīne#Austrija#Eiropa
| latd  = 48.216651 | latNS  = N
| longd = 16.395949 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           = Vīnes Milzu panorāmas rats
| label_position      = top
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
}}

sentences: '''Ukrainas krievi''' ({{val|uk|росіяни в Україні}}, {{val|ru|русские в Украине}}) ir lielākā [[mazākumtautība]] [[Ukraina|Ukrainā]] un [[Eiropa|Eiropā]] un lielākā [[krievu diaspora]] pasaulē (2007).

sentences: '''Arkādija''' ({{val|grc|Ἀρκαδία}}) ir [[Grieķija]]s vēsturiskais apgabals, kas atrodas [[Peloponēsa|Peloponēsas pussalas]] centrālajā daļā. Arkādija ir vienīgais vēsturiskais apgabals Peloponēsā, kuram nebija izejas pie jūras. Attiecīgi tam bija robeža ar visiem pārējiem Peloponēsas vēsturiskajiem apgabaliem. Rietumos Arkādija robežojās ar [[Elīda (vēsturiskais apgabals)|Elīdu]], ziemeļos ar [[Ahaja|Ahaju]], ziemeļaustrumos ar [[Korintija|Korintiju]], austrumos ar [[Argolīda|Argolīdu]], dienvidaustrumos ar [[Kinurija|Kinuriju]], dienvidos ar [[Lakonija|Lakoniju]] un [[Mesēnija|Mesēniju]]. Mūsdienās Arkādija ir iekļauta [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsas perifērijā]], [[Arkādijas nome|Arkādijas nomē]] ar galvaspilsētu [[Tripole (Grieķija)|Tripoli]].

sentences:
{{Jāuzlabo|atsauču stils}}
{{vikisaites+}}
'''Funkcionālie budžeti''' jeb operatīvie plāni ir ieņēmumu un izmaksu tāmes, kas sastādītas noteiktām [[uzņēmums|uzņēmuma]] struktūrvienībām vai darba procesiem. Funkcionālie budžeti ir uzņēmuma atsevišķu darbības jomu budžeti, un to sastāvs ir atkarīgs no [[uzņēmējdarbība]]s specifikas. Uzņēmumam var būt šādi funkcionālie budžeti:[1]
* ''' Noieta vai pārdošanas budžets.''' Tas ir konkrēts nākotnes plāns, kas kalpo kā uzņēmējdarbībai izvirzīto mērķu apkopojums un pamatojums ar izstrādātās stratēģijas un taktikas palīdzību. Izstrādājot pārdošanas budžetu jāņem vērā, ka pārdošanas apjomu ietekmē mikrovides (konkurentu darbība, ienākumu līmenis, sakari ar piegādātājiem) un makrovides (politiskie ekonomiskie un sociālie) faktori. Pārdošanas budžeta plānošanas process var būt ilgstošs, jo ir ļoti grūti saskaņot vadošo un zemākstāvošo vadītāju sniegto informāciju. Augstākstāvošajiem vadītājiem var likties, ka, lai nodrošinātu plānoto peļņu nepieciešams viens apjoms, savukārt zemākstāvošie vadītāji, vairāk pārzinot tehnoloģiskos procesus un uzņēmuma resursus, varētu teikt, ka uzņēmums spēs nodrošināt pavisam citu apjomu. Praksē budžeta sagatavošana bieži vien ir kompromiss starp dažādiem vadības līmeņiem, ko sasniedz pārrunu rezultātā, līdz izveidojas budžets, kas apmierina visas ieinteresētās puses. Gatavojoties budžeta plānošanai, ir jāizpēta apkalpojamais tirgus, konkurenti, piegādātāji, klienti un makrovides tendences. Tikai balstoties uz visu iepriekšminēto ievākto informāciju, var tikt izstrādāts pārdošanas budžets.
* '''Ražošanas budžets''' uzņēmumam būs tādā gadījumā, ja tajā tiek ražotas preces. Ražošanas budžetā atspoguļo plānotos preču ražošanas apjomus sadalījumā pa periodiem. Pakalpojumu uzņēmumam atsevišķu ražošanas budžeta nebūs, jo lieko pakalpojumu apjomu nevar nolikt noliktavā.
* '''Materiālu nepieciešamības budžetā''' atspoguļo preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanai vajadzīgo tiešo materiālu apjomu. To aprēķina, plānoto ražošanas apjomu reizinot ar materiālu patēriņa normām. Pakalpojumu uzņēmumam var būt un var arī nebūt atsevišķi materiālu nepieciešamības budžets. Piemēram, transporta uzņēmumam izmaksu struktūrā būtisku vietu ieņem degvielas, smērvielu, rezerves daļu izmaksas, tāpēc ir vērts veidot atsevišķu budžetu, kur parādīsies vajadzīgie materiālu apjomi sadalījumā pa periodiem. Savukārt juridisko vai grāmatvedības pakalpojumu uzņēmumam atsevišķi sagatavot šādu budžetu ir neracionāli, jo materiāliem(papīrs, veidlapas u.tml.) izmaksu struktūrā ir ļoti niecīgs īpatsvars. Šādus materiālus plāno vispārējo izmaksu budžetā.
* '''Materiālu iepirkšanas budžets.''' Ja uzņēmumam materiāli ir nozīmīgs izmaksu postenis un ir atsevišķs materiālu nepieciešamības budžets, ir jāplāno arī materiālu iepirkšanas budžets. Atšķirību no materiālu nepieciešamības budžeta nosaka:
# Optimālam līmenim neatbilstošs krājumu līmenis perioda beigās.
# Racionāli iepirkumu apsvērumi.
# Tiešā darba izmaksu budžets. Nepieciešamo tiešā darba apjomu aprēķina, plānotos ražošanas (pakalpojumu) apjomus reizinot ar darba patēriņa normām. Šajā budžetā aprēķina arī naudas summas darba samaksai un ar to saistītajiem nodokļiem.
* '''Vispārējo izmaksu budžets.''' Tas parasti balstās uz papildu budžetu sastādīšanas principu. Piemēram, vadītāju un pamatdarbību apkalpojošā personāla darba izmaksas (netiešās darba izmaksas) nosaka nevis pēc normām, bet gan pēc iepriekšējo gadu izmaksām. Ja tiek plānotas štatu pārmaiņas, tās iekļauj nākamā gada budžetā. Tāpat, ja ir nepieciešams, paredz arī algu palielinājumu. Līdzīgi prognozē un budžetos iekļauj apkures, komunālo pakalpojumu un sakaru izmaksas. Aptuvenas normas (iepriekšējo gadu vidējos patēriņus) var izmantot netiešo materiālu plānošanai. Plānoto amortizāciju var aprēķināt precīzi, zinot esošos un plānotos pamatlīdzekļus. Tā kā uzņēmumiem gatavās produkcijas krājumi ir jānovērtē ražošanas pašizmaksā un daudzi uzņēmumi peļņas vai zaudējumu aprēķinā izmanto apgrozījuma izmaksu metodi, kura prasa nošķirt ražošanas un neražošanas vispārējās izmaksas, tad, plānojot vispārējās izmaksas, ir jānodala ražošanas un neražošanas vispārējās izmaksas. [2]
* '''Administrācijas izmaksu budžets.''' Tas atspoguļo ar uzņēmuma administrācijas darbību saistītās izmaksas. Administrācijas izmaksu budžets tiek izstrādāts, izmantojot uzņēmuma informāciju par paredzētajām ar uzņēmuma administrācijas darbību saistītajām izmaksām. Parasti administrācijas un citas uzņēmuma netiešās izmaksas aprēķina ar pieskaitījuma likmju palīdzību. Pieskaitīšanas bāze parasti ir pārdotās produkcijas ražošanas izmaksas, vai arī var izmantot kādu no tiešo izmaksu rādītājiem.
* '''Uzņēmuma pētniecības un attīstības izdevumu budžets.''' Tas atspoguļo uzņēmuma izmaksas, kas saistītas, piemēram, ar ražošanas tehnoloģiju pilnveidošanu, vai produkcijas sortimenta attīstības, kvalitātes paaugstināšanu, vai ražošanas iekārtu pilnveidošanu. Lai veiktu darbību, kas virzīta uz uzņēmuma tālāku attīstību, rodas papildu izmaksas, kas jāapmaksā. Līdz ar to rodas nepieciešamība pēc attīstības izmaksu budžeta izstrādāšanas. Attīstības izmaksu budžets ņem vērā gan šī departamenta izmaksas, gan arī darbības rezultātus.
Funkcionālajiem budžetiem, kā arī kapitāla ieguldījumu budžetam jānodrošina pietiekami daudz informācijas, lai sagatavotu:
* budžetā paredzētās peļņas un zaudējumu aprēķinu (pirms procentiem un nodokļiem),
* finansu budžetus.[3]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Klauss Barbjē
|     vārds_orig = ''Klaus Barbie''
|         attēls = Klaus Barbie.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1913
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Vācija|Bonna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1991
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Liona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = Kapteinis
|  dienesta_laiks = 1933–1945
|          valsts = {{flag|Vācija}}
|       struktūra =
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[2. pasaules karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Klauss Barbjē''' ({{val|de|Klaus Barbie}}; dzimis {{dat|1913|10|25}} [[Bonna|Bonnā]], [[Vācija|Vācijā]], miris {{dat|1991|9|23}} ieslodzījumā [[Liona|Lionā]], [[Francija|Francijā]]) bija [[vācieši|vācu]] virsnieks [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā, ''[[Gestapo]]'' un ''[[SS]]'' struktūru dalībnieks. 1942. gadā tika nozīmēts par Lionas ''Gestapo'' priekšnieku [[Višī Francija|Višī Francijā]], kur izcēlās ar īpašu nežēlību. Pats personīgi spīdzināja ieslodzītos, par ko ieguvis iesauku "Lionas miesnieks".

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Svari Vecpilsētas laukumā Jēkabpilī. Atgādina par bijušo laukuma pielietojumu- tirgus placi.
2010.gada 22.jūnijs.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Losandželosa konfidenciāli
| attēls                   =  La confidential.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''L.A. Confidential''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Kērtiss Hensons]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Maikls Neitansons]]
* Kērtiss Hensons
* [[Deivids L. Volpers]]
| scenārija autors         =
* [[Braiens Heldžlends]]
* Kērtiss Hensons
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Rasels Krovs]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Džeimss Kromvels]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Kima Beisingere]]
| mūzika                   = [[Džerijs Goldsmits]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[The Wolper Organization]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|5|14|Kannu filmu festivāls|1997|9|19|ASV|}}
| ilgums                   = 135 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/la-confidential-1997|title=L.A. Confidential|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 8, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190608145730/https://bbfc.co.uk/releases/la-confidential-1997|archivedate={{dat|2019|06|08||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|126,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=laconfidential.htm|title=L.A. Confidential (1997)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 8, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Losandželosa konfidenciāli"''' ({{val|en|L.A. Confidential}}) ir 1997. gada ASV kriminālfilma, kas balstīta uz Džeimsa Elroja tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Kērtiss Hensons]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Speisijs]], [[Rasels Krovs]], [[Gajs Pīrss]], [[Džeimss Kromvels]], [[Denijs DeVito]], [[Deivids Stratērns]] un [[Kima Beisingere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|5|14||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: {{Commons category|Capes of Europe|Eiropas zemesragi}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Bandslam''
| attēls                   =  Bandslamposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma, muzikāla filma, romantiska filma
| režisors                 = [[Tods Grafs]]
| producents               = [[Elēna Goldsmita-Tomasa]]
| scenārija autors         =
* [[Džošs A. Kagans]]
* Tods Grafs
| galvenajās lomās         =
* [[Elija Mičalka]]
* [[Vanesa Hadžensa]]
* [[Skots Porters]]
* [[Gelans Konels]]
* [[Līza Kudrova]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Summit Entertainment]]''
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[Goldsmith-Thomas Productions]]''
| izplatītājs              = ''Summit Entertainment''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|8|6|Vestvuda, Losandželosa|2009|8|14|ASV|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/band-slam-2009|title=Band Slam|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 9, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190609133113/https://bbfc.co.uk/releases/band-slam-2009|archivedate={{dat|2019|06|09||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bandslam.htm|title=Bandslam (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Bandslam''''' ir 2009. gada muzikāla komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Tods Grafs]]. Galvenās lomas atveido [[Elija Mičalka]], [[Vanesa Hadžensa]], [[Skots Porters]], [[Gelans Konels]] un [[Līza Kudrova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|6||bez}} Vestvudā, Losandželosā.

sentences: '''Vaginīts''' ({{val-la|vaginitis}}) jeb '''kolpīts''' ir [[maksts]] [[iekaisums]].<ref name="VHO"/> Šo slimību pavada tādi simptomi kā [[nieze]], [[sāpes]] un izdalījumi no maksts, un parasti tā ir saistīta ar uzbudināmību vai [[vulva]]s [[Infekciju slimības|infekciju]]. Ir trīs galvenās vaginīta formas: [[bakteriālā vaginoze]], [[vaginālā kandidiāze]] un [[Vaginālā trihomoniāze|trihomoniāze]]. Vaginītu var izsaukt vairākas baktērijas uzreiz. Vaginīta simptomi mainās katrai formai. Dažreiz slimība var būt bezsimptomātiska.<ref name="Tr"/>

sentences:
, blīvākā elementa, kristāli]]
Par '''smagajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi augstu [[blīvums|blīvumu]], [[atommasa|atommasu]] vai [[atomskaitlis|atomskaitli]]. Šis terminam nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, tā nozīme var mainīties atkarībā no autora un konteksta.

sentences:
(gaišs disks ap Sauli)]]
'''Spalvu slāņmākoņi''' ''Cirrostratus'' (Cs) ir plāns [[mākoņi|mākoņu]] slānis, kurš dažreiz ir pat grūti pamanāms un tas tikai dod debesīm gaišāku krāsu. Parasti tiem cauri spīd [[Saule]]. Šie mākoņi ir arī iemesls, kāpēc apkārt Saulei bieži vien ir gaiši, balti apļi. No Cs mākoņiem nelīst [[lietus]]. Tie atrodas līdz 6 km augstumā. Spalvu slāņmākoņi bieži vien vēsta par [[siltā fronte|siltās frontes]] tuvošanos, tas nozīmē, ka tuvāko 24 stundu laikā sāks līt.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sarkangalvītes jaunie piedzīvojumi
| attēls                   = Hoodwinked.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hoodwinked''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 =
* [[Korijs Edvardss]]
* [[Tods Edvardss]]
* [[Tonijs Līčs]]
| producents               = [[Korija Reja]]
* [[Keitija Hūtena]]
* [[Deivids K. Lavgrens]]
* [[Sjū Bea Montgomerija]]
* [[Prestons Stucmans]]
* [[Moriss Kanbars]]
| scenārija autors         =
* Korijs Edvardss
* Tods Edvardss
* Tonijs Līčs
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Glenna Klouza]]
* [[Džims Beluši]]
* [[Patriks Varbērtons]]
* [[Entonijs Andersons]]
* [[Deivids Ogdens Staierss]]
| mūzika                   = [[Džons Marks Peinters]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Kanbar Entertainment]]''
* ''[[Kanbar Animation]]''
* ''[[Blue Yonder Films]]''
| izplatītājs              = [[The Weinstein Company]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|16|Losandželosa|2006|1|13|ASV|2006|6|24|Latvija|}}
| ilgums                   = 79 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hoodwinked-2005|title=Hoodwinked!|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hoodwinked.htm|title=Hoodwinked! (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sarkangalvītes jaunie piedzīvojumi"''' ({{val|en|Hoodwinked!}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori un scenārija autori ir [[Korijs Edvardss]], [[Tods Edvardss]] un [[Tonijs Līčs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|12|16||bez}} Losandželosā. Galvenās lomas ierunājuši [[Anna Hetaveja]], [[Glenna Klouza]], [[Džims Beluši]], [[Patriks Varbērtons]], [[Entonijs Andersons]] un [[Deivids Ogdens Staierss]].

sentences:
{{jāuzlabo|jāsakārto [[Palīdzība:Iekšējās saites un tabulas|saites]]}}
'''Fonga ēnojums''' attiecas uz [[interpolācijas]] paņēmienu, kuru izmanto virsmas ēnošanai [[3D datorgrafikā]]. To arī sauc par Fonga interpolāciju<ref name="Watt19922">{{cite book|last = Watt|first = Alan H.|title = Advanced Animation and Rendering Techniques: Theory and Practice|url = https://archive.org/details/advancedanimatio00watt|year = 1992|publisher = Addison-Wesley Professional|isbn = 978-0-201-54412-1|pages = [https://archive.org/details/advancedanimatio00watt/page/n28 21]–26|author2 = Watt, Mark}}</ref> vai normālvektora interpolācijas ēnojumu.<ref name="Foley19962">{{cite book|last = Foley|first = James D.|title = Computer Graphics: Principles and Practice. (2nd ed. in C)|year = 1996|publisher = Addison-Wesley Publishing Company|isbn = 0-201-84840-6|author2 = van Dam, Andries|author3 = Feiner, Steven K.|author4 = Hughes, John F.|pages = 738-739}}</ref> Tas plaknē interpolē normālu, pāri taisnstūra režģa(ar pikseļiem) poligoniem un datorpikseļu krāsām, balstoties uz interpolētā normālu un atspulga modeli. Fonga ēnojums arī var attiekties uz specifisku kombināciju no Fonga interpolācijas un Fonga atspulga modeļiem.

sentences:
<noinclude>{{esoteric}}
</noinclude>{| class="infobox geography" style="width:27em;"
|colspan="2" class="mergedtoprow" align="center" style="line-height:1.2em; font-size:1.35em;"| '''{{#if:{{{logo|}}}|{{{logo}}}|{{PAGENAME}}}}'''{{#if:{{{name<includeonly>|</includeonly>}}}|<br />'''{{{name}}}'''}}
<!---images-->
{{#if: {{{image_1<includeonly>|</includeonly>}}}{{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} |
{{!-}} class="mergedrow"
{{!}} colspan="2" class="maptable" align="center" style="padding:0.3em 0.6em 0.3em 0.6em;"{{!}}
    {{{!}} style="text-align: center; margin: 0 auto; background: none;"
    {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_1}}}|{{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}}|126|252}}px|{{{image_title_1|}}}]]
    {{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_2}}}|126px|{{{image_title_2|}}}]] }}
    {{!-}} style="font-size: 95%;"
    {{#if: {{{image_1<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_1<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_2<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{!}}}
}}
{{#if: {{{image_3<includeonly>|</includeonly>}}}{{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} |
{{!-}} class="mergedrow"
{{!}} colspan="2" class="maptable" align="center" style="padding:0.3em 0.6em 0.3em 0.6em;"{{!}}
    {{{!}} style="text-align: center; margin: 0 auto; background: none;"
    {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_3}}}|{{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}}|126|252}}px|{{{image_title_3|}}}]]
    {{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_4}}}|126px|{{{image_title_4|}}}]] }}
    {{!-}} style="font-size: 95%;"
    {{#if: {{{image_3<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_3<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_4<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{!}}}
}}

sentences: '''Mākslas vingrošana''' ir [[sporta veids]], kurā sportistes individuāli vai komandās (komandā esot vismaz diviem cilvēkiem) veido kompozīcijas ar vienu vai diviem priekšmetiem: aukla, aplis, vāles, bumba, lente, kā arī brīvais vingrojums (netiek izmantots neviens no rīkiem).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nbcolympics.com/rhythmic-gymnastics/about-this-sport/equipment/news=rhythmic-gymnastics-equipment.html|title=Rhythmic Gymnastics Equipment|publisher=NBC Olympics|accessdate={{dat|2012|5|13||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120516075031/http://www.nbcolympics.com/rhythmic-gymnastics/about-this-sport/equipment/news=rhythmic-gymnastics-equipment.html|archivedate={{dat|2012|05|16||bez}}}}</ref> Individuālajās sacensībās sportistes kompozīciju veido, izmantojot tikai vienu rīku. Kad uzstājas komanda, var tikt maksimāli izmantoti divi dažādi rīki. Tajā pašā laikā sportiste vingrojuma laikā var nomainīt savu rīku. Vērtēšanas sistēma laika gaitā ir mainījusies. Līdz 2001. gadam, līdzīgi kā tas ir [[sporta vingrošana|sporta vingrošanā]], sportistu sniegums tika vērtēts līdz 10 ballu sistēmā, savukārt pašlaik — 30 ballu sistēmā. [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] mākslas vingrošana ir iekļauta kopš {{oss|V=1984|L=D}}. Lielākos panākumus tajās ir guvušas [[Krievija]]s sportistes.

sentences: '''Instrukcijas sekundē''' ({{val-en|instructions per second}}) [[dators|datoru]] procesoru ātrdarbības mērvienības. Praksē biežāk lieto terminus '''tūkstots instrukcijas sekundē''' ({{val-en|thousand instructions per second (kIPS)}}), '''miljons instrukcijas sekundē''' ({{val-en|million instructions per second (MIPS)}})<ref>{{AkadTerm|term=MIPS|lang=EN}}</ref> un '''miljards instrukcijas sekundē''' ({{val-en|billion instructions per second (GIPS)}}).

sentences:
[[Kategorija:Folklora]]
[[Kategorija:Mitoloģija]]
[[Kategorija:Bērnu literatūra]]
[[Kategorija:Kino]]
[[Kategorija:Pasakas]]
[[Kategorija:Fantastika]]

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Trautsonas pils
| native_name         = ''Palais Trautson''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vīne#Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Palais_Trautson.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Austrija|Vīne|Neibava}}
| latd  = 48.205833 | latNS  = N
| longd = 16.355278 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1712. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristians Heinrihs Panders
|     vārds_orig = Christian Heinrich Pander
|         attēls = PanderChristian1827.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kristiāns Heinrihs Panders 1827. gadā ([[Jozefs Vilhelms Eduards D'Altons|Jozefa Vilhelma Eduarda D’Altona]] zīmējums)
|     dz_dat_alt = {{dat|1794|7|12}}<ref name="historyorb.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.onthisday.com/date/1794|title=What Happened in 1794|website=OnThisDay.com}}</ref>
|        dz_gads = 1794
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta = [[Carnikava]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]s
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans Martins Panders]] un Ursula Pandera (dzimusi [[Vērmaņi|Vērmane]])
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Amālija Vilhelmīne Pandera]] (dzimusi fon Šērera)
|          bērni = 7
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas zinātņu akadēmija]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[paleontoloģija]]
|    pasniedzēji = [[Ignācs Dēlingers]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kristians Heinrihs Panders''' ({{val|de|Christian Heinrich von Pander}}; dzimis {{dat|1794|7|24}}<ref>{{BBLD}}</ref> (pēc vecā stila {{dat||7|12}}<ref name="historyorb.com" />), miris {{dat|1865|9|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[paleontologs]], [[embriologs]] un [[ģeologs]], kuru [[Čārlzs Darvins]] atzina par savas teorijas priekšteci.<ref name="Charles Robert Darwin 1861">Charles Robert Darwin. ''On the Origin of Species by Means of Natural Selection Or The Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life.'' London: John Murray, Albemarle Street, 1861. p.xviii.</ref>

sentences:
{{Commonscat|Human sexuality}}
[[Kategorija:Seksoloģija]]
[[Kategorija:Personiskā dzīve]]
[[Kategorija:Cilvēka uzvedība]]
[[Kategorija:Seksualitāte]]

sentences: {{cita nozīme|pilsētu|periodu Vācijas vēsturē|Veimāras Republika}}

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Alūksnes rajons]]
[[Kategorija:Valkas rajons]]
[[Kategorija:Smiltenes rajons]]
[[Kategorija:Apes rajons]]
[[Kategorija:Alūksnes apriņķis]]
[[Kategorija:Valkas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Gaujienas pagasts}}

sentences: '''Ģeoloģija''' (no {{val|el|γη (gê)}} — ‘zeme’ un ''λόγος (logos)'' — ‘runa’, burtiski — ‘runa par zemi’) ir zinātne par [[Zeme]]s uzbūvi un tās attīstības vēsturi. Ģeoloģija galvenokārt pēta Zemi veidojošo [[cietviela|cietvielu]], tās uzbūvi, struktūru, fiziskās īpašības, vēsturi un procesus, kas veido Zemi. Ģeoloģija ir viena no [[Zemes zinātne|Zemes zinātnēm]].

sentences: '''Pirmais termodinamikas likums''' ir [[termodinamika]]s princips, kas saskaņā ar [[Enerģijas nezūdamības likums|enerģijas nezūdamības likumu]] nosaka, ka 1) siltumapmaiņas procesā termodinamiskai sistēmai pievadīts [[siltuma daudzums]] tiek patērēts divējādi: mainot sistēmas [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] vai sistēmai pastrādājot mehānisko [[Darbs (fizika)|darbu]] (darbu veic [[gāze]]); 2) termodinamiskajai sistēmai pievadīts [[siltuma daudzums]] un tai pielikts [[Darbs (fizika)|darbs]] izmaina sistēmas [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] (darbu veic ārējie spēki).<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas uzdevumu krājums 11. un 12. klasei|last=Vinogradovs|first=Sergejs|publisher=Lielvārds|year=2006|isbn=9984-11-087-7|pages=40}}</ref>

sentences:
'''Jēzus Kristus ikonogrāfija''' ir sistēmu, skolu un darbu kopums, kas attēlo [[Jēzus Kristus|Jēzu Kristu]].
== Agrīno kristiešu māksla ==
, 250. - 300. g., Priscillas katakombas, [[Roma]].]]Senākos [[Jēzus Kristus]] atveidus [[Simbols|simbolu]] un [[Alegorija|alegorisku]] tēlu veidā var atrast jau agrīno [[Kristietība|kristiešu]] kultūrā. To sakrālā nozīme vajāšanu dēļ bija saprotama vien pašiem kristiešiem. Šīs zīmes tika atstātas, lai iezīmētu savas tikšanās vietas vai apliecinātu savu ticību Kristum (zivs, gans, enkurs, dūja u.c.). Visvairāk agrīno kristiešu simboli atrodami Sv. Kalikstas katakombās [[Roma|Romā]], kurās apglabāti desmitiem tūkstoši kristiešu laika posmā no 150. - 410. gadam pēc Kristus.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Gaila
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Gail
| attēls            = Gail_bei_Dellach.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Gaila pie Dellahas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Obertillaha]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Drava (upe)|Drava]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=43 | sāk_plat_s=02 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=32 | sāk_gar_s=34 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=23 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=53 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 112,2
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 45,08
| gada_notece       =
| baseins           = 1 403
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{cita nozīme|objektu Stambulā|objektu Kijivā|Kijivas Svētās Sofijas katedrāle}}
{{Ēkas infokaste|architectural_style=|building_type=[[Muzejs]]|end_date=537|height=55 m|image=Hagia Sophia Mars 2013.jpg|latNS=N|latd=41|latm=00|lats=31|longEW=E|longd=28|longm=58|longs=48|location={{vieta|Turcija|Stambula}}|map=Stambula|name=Svētā Sofija|start_date=532|completion date=537}}
'''Svētā Sofija''', '''Svētā gudrība''', jeb mūsdienu '''Ajasofjas mošeja''', ir bijusī [[Austrumu pareizticīgā baznīca|Austrumu pareizticīgo]] [[Baznīca (celtne)|baznīca]], kuru [[1453]]. gadā [[Osmaņu impērija|Osmaņu]] turki pārveidoja par [[mošeja|mošeju]] un 1935. gadā — par [[muzejs|muzeju]]. 2020. gadā tā tika atkal pārveidota par mošeju.<ref>[https://apnews.com/article/4bc9aeea3f21e438187a6c2b76c52aa0 AP:Turkey's president formally makes Hagia Sophia a mosque]</ref><ref>[https://ria.ru/20200710/1574182372.html RIA: Эрдоган подписал указ сделать собор Святой Софии мечетью]</ref> Katedrāle atrodas [[Sirkedži|Sirkedži mikrorajonā]] ([[Eminēnī rajons]], [[Stambula]], [[Turcija]]) un tā vēsturē tiek uzskatīta par vienu no diženākajām pasaules celtnēm. [[Konstantinopoles krišana|Konstantinopoles krišanu]] un šīs ēkas nokļūšanu [[Osmaņu impērija|Osmaņu]] varā [[Grieķu pareizticīgā baznīca]] uzskata par vienu no lielākajām [[kristietība]]s traģēdijām.

sentences: '''9. augusts''' ir gada 221. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (222. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 144 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Affliction''
| operators =
| attēls = Affliction (1997 movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[neo-noir]]'', [[drāma]]
| režisors = [[Pols Šreiders]]
| producents =
| scenārijs = Pols Šreiders
| aktieri = * [[Niks Nolte]]
* [[Sisija Speiseka]]
* [[Džeimss Kobērns]]
* [[Vilems Defo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Affliction''
| studija = * ''Largo Entertainment''
* ''Reisman Productions''
* ''Kingsgate Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate|Lions Gate Films]]''
* ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1997|8|28|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1998|12|30|ASV}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0118564/|title=
Affliction (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Affliction''''' ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Šreiders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Niks Nolte]], [[Sisija Speiseka]], [[Džeimss Kobērns]] un [[Vilems Defo]]. Filma ir balstīta uz 1989. gada [[Rasels Benkss|Rasela Benksa]] romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Oaklawn Farm Zoo, Miniature horse.jpg
| att_nosaukums = [[zirga krāsa|Dārks]] miniatūrais zirgs
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|          suga = Equus caballus
|       suga_lv = Mājas zirgs
|   kategorijas = nē
}}
Par '''miniatūro zirgu''' sauc ļoti maza auguma [[mājas zirgs|zirgu]], tas ir mazāks par mazā auguma [[ponijs|poniju]], un bieži to proporcijas ir līdzīgākas zirgam nekā ponijam. Pie miniatūrajiem zirgiem tiek pieskaitīti tie zirgi vai poniji, kas ir mazāki par 86 [[Centimetrs|cm]] skaustā.<ref>[http://www.amha.org/ American Miniature Horse Association<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Miniatūrajiem zirgiem ir vairākas [[šķirne]]s.

sentences: '''Eiropas Sociālais pētījums''' (''European Social Survey'') ir uz akadēmiskiem standartiem balstīts starptautisks salīdzinošs socioloģisks pētījums, kas izveidots ar mērķi iezīmēt un izskaidrot vairāk nekā 30 [[Eiropa]]s valstu iedzīvotāju attieksmes un vērtības. Projekts uzsāka aktīvu darbību 2001. gadā Rodžera Džovela vadībā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Red_Kite_12_(5939333545).jpg
 | att_nosaukums =[[Sarkanā klija]] (''Milvus milvus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 | virskārta=Neognathae
 | virskārta_lv=Neognati
  |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
|  dzimta=Accipitridae
| dzimta_lv=Vanagu dzimta
| apakšdzimta=Milvinae
| apakšdzimta_lv=Kliju apakšdzimta
| ģints = Milvus
| ģints_lv = Klijas
| binomial = Milvus <small>([[Lacépède]], 1799)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Klijas''' jeb '''klījas''' (''Milvus'') ir viena no [[vanagu dzimta]]s (''Accipitridae'') ģintīm, kurā apvienotas 3 mūsdienās dzīvojošas [[plēsīgais putns|plēsīgo putnu]] sugas. Tās ir [[Vecā pasaule|Vecās Pasaules]] putnu sugas un atkarībā no sugas sastopamas [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. [[Latvija|Latvijā]] sastopamas divas kliju ģints [[suga]]s: [[melnā klija]] (''Milvus migrans'') un [[sarkanā klija]] (''Milvus milvus'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/accipitridae/ |title=Vanagu dzimta |access-date={{dat|2016|01|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110901050701/http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/accipitridae/ |archivedate={{dat|2011|09|01||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Skolas Latvijā pēc pilsētas|Jēkabpils]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Jēkabpilī|Skolas]]
[[Kategorija:Skolas Jēkabpils novadā]]
[[Kategorija:Jēkabpils]]

sentences: '''Jūras kauja Zundā''' bija [[Livonijas krusta kari|Livonijas Krusta karu]] pirmā kauja ar [[kurši]]em bīskapa [[Alberts fon Bukshēvdens|Alberta]] vadībā, kas notika 1210. gada 18. aprīlī (Lieldienās) kadā Baltijas jūras šaurumā ("[[Zunds|Zundā]]"), iespējams, pie [[Gotlande]]s krastiem. Krustneši, lai gan devās atceļā uz Vāciju, nolēma uzbrukt astoņiem kuršu vikingu kuģiem. Jūras kaujā uzvarēja kurši, nogalinādami ap 30 bruņinieku un citu pretinieku.<ref>[[Indriķa Livonijas hronika]], XIV. 1.-4.</ref>

sentences:
]]
'''Bauskas demogrāfija''' ir [[Bauska]]s pilsētas iedzīvotāju skaita izmaiņas gadsimtu gaitā, kas nesaraujami saistītas ar Bauskas likteni karos, epidēmijās, kā arī kopējo reģiona ekonomikas situāciju. Līdz Otrajam pasaules karam ievērojamu pilsētas daļu veidoja [[vācbaltieši]] un [[Bauskas ebreji]].

sentences: '''Sesija''' [[datorika|datorikā]], pamatā attiecībā uz [[datortīkls|datortīkliem]], ir ar [[sesijas slānis|sesijas slāņa]] palīdzību nodrošināts stabils savienojums starp lietotāju (vai [[lietotāja aģents|lietotāja aģentu]]) un [[serveris|serveri]], kas sevī ietver liela daudzuma datu pakešu apmaiņu starp lietotāja datoru un serveri. Sesijas parasti tiek īstenotas caur tīkla protokolu (piemēram, [[telnet]] vai [[FTP]]).

sentences: '''Sienas mākonis''' ({{val|en|Wall clouds}}) ir milzīgs [[negaiss|negaisa]] [[mākonis]], kurš, skatoties no priekšpuses, ir līdzīgs vertikālai sienai. Visspēcīgākie [[virpuļviesulis|virpuļviesuļi]] veidojas tieši šajos mākoņos. To platums var būt no 250 metriem, bet garums — līdz 8 km. Rotējoši sienas mākoņi no augšas izskatās līdzīgi [[ciklons|ciklonam]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''PAO NEFAZ''
| native_name      = ''ПАО НЕФАЗ''
| logo             = NEFAZ_logo.png
| caption          =
| type             = Publiska akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1977. gads (1993. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ņeftekamska]]
| location_country = {{RUS}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[kravas mašīna]]s, [[autobuss|autobusi]], speciālā tehnika, piekabes
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[KAMAZ]]'' (50,02 %)<br />''[[Bank URALSIB]]'' (28,50 %)
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://nefaz.ru/ nefaz.ru]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'' kravas mašīnas]]
'''''PAO NEFAZ''''' (''ПАО «НЕФАЗ»'') ir [[Krievija]]s [[autobūve]]s uzņēmums, kas bāzēts [[Ņeftekamska|Ņeftekamskā]]. Tas ietilpst uzņēmumu grupā ''[[KAMAZ]]''. Uzņēmums dibināts 1993. gadā uz '''Ņeftekamskas autorūpnīcas''' bāzes, kas darbu sāka 1977. gadā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akatoreīts
|attēls=Akatoreite-detail.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.35-20
|ķīm_formula=(Mn2+,Fe2+)9Al2Si8O24(OH)8
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Brūni oranža
|svītra=Dzeltenīgi balta
|habituss=Kūlīšveida kristālu agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba - citā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.698 nβ = 1.704 nγ = 1.720
|pleohroisms=
|blīvums=3,48
}}
'''Akatoreīts''' (nosaukts pēc atradnes [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]) ir ļoti rets [[silikātu minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Alus]]
[[Kategorija:Latvijas uzņēmumi pēc produkcijas veida|Alus]]

sentences: '''13. marts''' ir gada 72. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (73. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 293 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Saurischia.png
|    att_nosaukums = Iegurnis, kāds bija raksturīgs zauriegurņa dinozauriem
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        apakštips = Vertebrata
|     apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|            klase = Sauropsida
|         klase_lv = Rāpuļi
|        virskārta = Dinosauria
|     virskārta_lv = Dinozauri
|            kārta = Saurischia
|         kārta_lv = Zauriegurņa dinozauri
|         binomial = Saurischians
|      kategorijas = nē
}}'''Zauriegurņa dinozauri''' ({{val-la|Saurischia}}) ir [[dinozauri|dinozauru]] kārta, kurā ietilpst visi tie dinozauri, kuriem [[iegurnis]] bija līdzīgs [[ķirzakas|ķirzakām]]. Šajā kārtā ietilpa gan [[augēdājs|augēdāji]], gan [[gaļēdājs|gaļēdāji]] dinozauri. Mūsdienu [[putni]] arī mēdz tikt pieskaitīti šai kārtai.

sentences: '''Laika relejs''' ir [[relejs]], kas pārslēdz [[kontakts (elektrotehnikā)|kontaktus]] pēc noteikta, iepriekš iestādīta laika sprīža (aiztures laika) kopš vadības signāla saņemšanas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Pampelmūze
|          platums =
|           attēls = Citrus maxima0.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|          attēls2 = Pomelo fruit.jpg
|      att2_izmērs = 235px
|   att2_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. maxima
|          suga_lv = Pampelmūze
|           suga_r = Pampelmūze
|         binomial = Citrus maxima
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi = ''Citrus grandis''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
.]]
'''Latīņu baznīca''' ({{Val|la|Ecclesia Latina}}) ir vienīgā rietumu autonomā jeb ''[[sui iuris]]'' [[Romas Katoļu baznīca|Katoļu baznīca]], kas līdzās ar 23 [[Austrumu Katoļu baznīcas|Austrumu Katoļu baznīcām]] veido vispārējo Katoļu baznīcu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newadvent.org/cathen/09022a.htm|title=CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Latin Church|website=www.newadvent.org|access-date=2023-05-26}}</ref> Tā ir vislielākā rietumu [[kristīgā baznīca]] un līdz [[Reformācija|protestantu reformācijai]] — bija savulaik arī vienīgā, tādēļ tās vēsturiskais nosaukums ir '''Rietumu baznīca'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.catholicculture.org/culture/library/dictionary/index.cfm?id=34502|title=Dictionary : LATIN CHURCH|website=www.catholicculture.org|access-date=2023-05-26}}</ref> Citos kontekstos tā ir zināma arī kā '''Romas Katoļu baznīca''', jo tā ir tiešākā veidā saistīta ar [[Roma|Romu]] ([[Svētais Krēsls|Svēto Krēslu]]) nekā Austrumu Katoļu baznīcas, kuras arī ir sadraudzībā ar Romu, bet kurām ir savi administratīvie centri (patriarhāti), atšķirībā no Latīņu baznīcas. Šī iemesla dēļ [[Romas pāvests|pāvestam]] ir lielāka nozīme Latīņu baznīcā nekā Austrumu Katoļu baznīcās. Pēc [[Katoļticība|katoļticīgo]] skaita, Latīņu baznīca ietver lielāko daļu no Katoļu baznīcas sekotājiem.

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Sikh Gurus with Bhai Bala and Bhai Mardana.jpg|thumb|Nānaks un pirmie sikhisma [[guru]] ]]
'''Guru Nānaks Dēvs''' ({{val|pa|ਗੁਰੂ ਨਾਨਕ ਦੇਵ}}, ''Guru Nanak Dev'', dzimis {{dat|1469|4|15}} [[Lahora]]s pievārtē, miris {{dat|1539|9|22}} Kartapūrā pie [[Džalandhāra]]s ) - [[sikhisms|sikhisma]] dibinātājs un pirmais no [[desmit sikhisma guru]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Hidra|Hidra}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hidra
| abbreviation = Hya
| name_latin = Hydra
| RA = 8-15
| dec = −20
| areatotal = 1303
| arearank = 1. vieta
| numbermainstars = 17
| numberstarsplanets = 6
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Alfards
| starmagnitude = 1,98
| neareststarname = ''HR 4458''
| stardistance = 31,1
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Mazais Suns]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 54
| latmin = 83
}}

sentences: '''Estrogēni''' ir hormonu grupa, kam ir nozīme [[menstruālais cikls|menstruālajā ciklā]] un reprodukcijā. Tie ir galvenie sieviešu [[dzimumhormoni]]. Lai gan šis hormons zināmā apjomā izstrādājas arī vīrieša organismā, būtiski lielāks estrogēnu (precīzāk, [[estradiols|estradiola]]) daudzums ir sievietēm. Dabiskie estrogēni ir [[steroīdhormoni]], bet sintētiskie ir nesteroīdie. Estrogēni ir atrodami visos [[Mugurkaulnieki|mugurkaulniekos]], kā arī daļai [[Kukaiņi|kukaiņu]]. Estrogēni tiek lietoti arī kā [[hormonālā kontracepcija]], hormonu aizstājējterapijā sievietēm pēc [[menopauze|menopauzes]], kā arī [[Transseksuāļi|transseksuāļiem]]. Līdzīgi kā visi steroīdie hormoni, tie difundē caur šūnas membrānu. Nonākot šūnā, tie piesaistās un aktivē estrogēna receptorus, kas tālāk regulē dažādu [[Gēns|gēnu]] ekspresiju.<ref>Whitehead SA, Nussey S (2001). ''[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK22/?depth=10 Endocrinology: an integrated approach]''. Oxford: BIOS: Taylor & Francis. {{ISBN|1-85996-252-1}}.</ref>  Estrogēni ietekmē sievietes krūšu attīstību, menstruālo ciklu, intīmo veselību un [[vielmaiņa|vielmaiņu]]. Visaktīvākais no estrogēniem ir [[estradiols|estradiols.]]

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Fadila Vokri stadions
| native_name         = ''Stadiumi Fadil Vokrri''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Stadiumi-i-Prishtines-Fadil-Vokrri.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Kosova|Priština}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =42  | latm  =39  | lats  =47  | latNS  =N
| longd =21  | longm =09  | longs =25  | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Kosovo
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               = 1951—1953
| opened              = {{dat|1953}}
| renovated           = 2005, 2016—2018
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               = [[Priština]]s pašvaldība
| operator            =
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Kosovas futbola izlase]]<br>''[[KF Prishtina]]''
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        = 13 500
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Septiņi psihopāti
| attēls                   =  Seven Psychopaths Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Seven Psychopaths''
| žanrs                    = komēdija, kriminālfilma
| režisors                 = [[Mārtins Makdona]]
| producents               =
* [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Zernins]]
* Mārtins Makdona
| scenārija autors         = Mārtins Makdona
| galvenajās lomās         =
* [[Kolins Ferels]]
* [[Vudijs Harelsons]]
* [[Kristofers Vokens]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Toms Veitss]]
* [[Ebija Korniša]]
* [[Olga Kuriļenko]]
| mūzika                   = [[Kārters Burvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blueprint Pictures]]''
* ''[[Film4]]''
* ''[[BFI]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Momentum Pictures]]''
* ''[[CBS Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|9|7|Toronto kinofestivāls|2012|10|12|ASV|2012|12|5|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/seven-psychopaths-2012|title=Seven Psychopaths|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 23, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20161017200839/http://bbfc.co.uk/releases/seven-psychopaths-2012|archivedate={{dat|2016|10|17||bez}}}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1931533/?ref_=bo_se_r_1|title=Seven Psychopaths|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|19,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Septiņi psihopāti"''' ({{val|en|Seven Psychopaths}}) ir 2012. gada kriminālkomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Mārtins Makdona]]. Galvenās lomas atveido [[Kolins Ferels]], [[Vudijs Harelsons]], [[Kristofers Vokens]], [[Sems Rokvels]], [[Toms Veitss]], [[Ebija Korniša]] un [[Olga Kuriļenko]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|7||bez}} Toronto Starptautiskais kinofestivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mora sāls formulvienības modelis

Mora sāls struktūrformula

Mora sāls paraugs
|       citi nosaukumi = amonija dzelzs(II) sulfāts
|           CAS numurs = 10045-89-3
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Fe(SO4)2·6H2O
|              molmasa = 392,13
|              blīvums = 1864
|  kušanas temperatūra = 100—110 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (heksahidrātam)
|                 citi =
}}
'''Mora sāls''' jeb '''amonija dzelzs(II) sulfāts''' ((NH4)2Fe(SO4)2·6H2O) ir [[amonija jons|amonija]] un divvērtīgās [[dzelzs]] [[sērskābe]]s sāls [[kristālhidrāts]] — [[amonija sulfāts|amonija sulfāta]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs(II) sulfāta]] [[dubultsāls]]. Mora sāls ir [[paramagnētisms|paramagnētiski]], gaiši zilganzaļi, [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Līdzīgi citiem dzelzs(II) sāļiem, Mora sāls šķīdums ir zaļgans oktaedriskā akvokompleksa [Fe(H2O)6]2+ veidošanās dēļ.<ref>Greenwood, Norman N.; Earnshaw, Alan (1997). ''Chemistry of the Elements (2nd ed.)''. Butterworth-Heinemann. {{ISBN|0-08-037941-9}}. {{angliski}}</ref> Atšķirībā no daudziem citiem kristālhidrātiem, šis sāls gaisā ir stabils.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва : Издательство иностранной литературы, 1966, 299. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences: '''10. decembris''' ir gada 344. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (345. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 21 diena.

sentences:
{{labs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ísland
|    pilnais_valsts_nosaukums = Islandes Republika
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Iceland.svg
|            karoga_nosaukums = Islandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Iceland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Islandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Lofsöngur]]''
|               kartes_attēls = Iceland_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Reikjavika]]
| latd=64 | latm=08 | latNS=N | longd=21 | longm=56 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = nav, (faktiski — [[islandiešu valoda]])
|             etniskās_grupas =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Islandes prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Gudni Torlācijs Johannesons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Islandes premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Katrina Jakobsdotira]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = [[Neatkarība]] no [[Dānija]]s [[1904]]. gada [[1. februāris|1. februārī]] pašpārvaldes likums. [[1918]]. gada [[1. decembris|1. decembrī]] suverenitāte. [[1944]]. gada [[17. jūnijs|17. jūnijā]] neatkarīga republika
|                 platība_km2 = 103 001
|               platība_rangs = 107.
|              procenti_ūdens = 2,7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2018. gads|2018]]
|          iedzīvotāju_skaits = 350 710
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 172.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 230.
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{increase}} 0,949
|                    HDI_gads = [[2019. gads|2019]]
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 4.
|                        Gini = 24,1
|                   Gini_gads = [[2016. gads|2016]]
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs = 2.
|                      valūta = [[Islandes krona]]
|                valūtas_kods = ISK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.is]]
|              tālsarunu_kods = 354
|                iso_kods_num = 352
|              iso_kods_alfa2 = ISL
|              iso_kods_alfa3 = IS
|                    piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Rihards fon Bergmanis
|              attēls = Rihards Bergmanis.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1805
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1878
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|        dzīves_vieta = [[Vidzemes guberņa]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Jūliuss Jēnihs''' (''Jehnich'', dzimis [[1871]]., miris [[1945]].) bija Latvijas vācbaltiešu luterāņu mācītājs.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Rupata
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Sumatra
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Rupat''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd= 1 |latm= 53 |lats= |latNS= N
|longd= 101 |longm= 35 |longs= |longEW=E
|platība             = 1490,2
|garums              = 50
|platums             = 50
|krasta līnija       = 154
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Riau]]
|iedzīvotāji         = 43 570 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 29,2
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Tandžunmedana]]
|piezīme =
}}
'''Rupata''' ({{val|id|Pulau Rupat}}) ir [[Indonēzija]]i piederoša sala [[Malakas šaurums|Malakas šaurumā]], [[Sumatra]]s austrumu piekrastē. Administratīvi ietilpst [[Riau]] provinces Benkalisas apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Tandžunmedana]] salas ziemeļu krastā.

sentences: {{Commonscat|Moorlands, bogs and swamps}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Moriss Meterlinks
| vārds_orig = ''Maurice Maeterlinck''
| attēls = Maurice Maeterlinck 2.jpg
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1862
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 29
| dz_vieta = {{vieta|Beļģija|Gente}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1949
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 6
| m_vieta = [[Nica]], [[Francijas Ceturtā republika|Francija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], [[esejists]]
| rakstīšanas valoda =
| periods =
| žanri = [[simbolisms]]
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: {{Izolēts raksts|date=2013. gada oktobrī,}}

sentences: '''Tilpuma deformācija''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem. Šajā deformācijā nemainās [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] [[forma]], mainās tikai [[tilpums]], tā notiek, pieliekot visiem ķermeņa [[virsma]]s punktiem vienādu normālo (virsmai perpendikulāro) [[Mehāniskais spriegums|mehānisko spriegumu]], un ir iespējama visu [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļu]] ķermeņiem. Praktiski tas veicams [[Barokamera|barokamerā]].

sentences: {{Commonscat|Yacht racers from the United Kingdom|Lielbritānijas burātāji}}

sentences:
{{Infobox
| child          = {{{child|}}}
| subbox         = {{{subbox|}}}
| italic title   = {{{italic title|<noinclude>no</noinclude>}}}
| bodystyle      = float: {{{align|right}}}; width: {{#if:{{{width|}}}|{{{width|}}}|22em}}; border-spacing: 2px;
| bodyclass      = {{#ifeq:{{{collapsible|}}}|yes|collapsible {{#if:{{{state|}}}|{{{state}}}|autocollapse}}}} hproduct

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=7|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Frenks Raiks|bg_color=#013369|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Indianapolis Colts|logo=Indianapolis Colts logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Indianapolisas "''Colts''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Indiana|Indianapolisa}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1953|menedžeris=Kriss Balards|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Lucas Oil Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=67 000|krāsas=Zila, balta, pelēka, melna<br />{{color box|#013369}} {{color box|#FFFFFF}} {{color box|#A5ACAF}} {{color box|#1D252C}}|īpašnieks=Džims Ersijs|prezidents=|divīzijas tituli=16}}'''Indianapolisas "Colts"''' ({{Val|en|Indianapolis Colts}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Indianapolisa|Indianapolisā]], [[Indiāna]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1953. gadā kā '''Baltimoras "Colts"'''. "Colts" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Lucas Oil Stadium'' stadionā. 1970. gadā komanda ieguva [[Superkauss|Superkausu]], bāzējoties [[Baltimora|Baltimorā]], savukārt 2007. gadā to ieguva, jau pārstāvot Indianapolisas pilsētu.

sentences:
]]
'''Lezginka''' ({{val|lez|Лезги кьуьл}}, {{val|ru|Лезги́нка}}) ir populāra dažādu [[Kaukāzs|Kaukāza]] [[Etniskā grupa|etnisko grupu]] [[deja]], ko mēdz dejot [[lezgīni]] un citas tautas [[Dagestāna|Dagestānā]], kā [[azerbaidžāņi]], [[gruzīni]], [[osetīni]], [[adigi]], arī [[armēņi]] un [[inguši]], [[čečeni]] un [[Karačaja-Čerkesija|karačajieši]]. Izplatīta kļūda ir šo deju attiecināt tikai uz lezgīniem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Fosgēns
|                 attēls =
Fosgēna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un molekulas modelis
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula = COCl2
|                molmasa = 98,9 g/mol
|                blīvums = 4,248 kg/m3
|    kušanas temperatūra = 155 K (-118 °C)
|   viršanas temperatūra = 281 K (8 °C)
|          šķīdība ūdenī = Sadalās<ref>http://www.inchem.org/documents/icsc/icsc/eics0007.htm</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mārlijs un es
| attēls                   = MarleyPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Marley & Me''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Deivids Frankels]]
| producents               =
* [[Kārena Rozenfelts]]
* [[Džils Neters]]
| scenārija autors         =
* [[Skots Frenks]]
* [[Dons Rūss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Ouens Vilsons]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Sunswept Entertainment]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|12|25}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/marley-me-2008|title=Marley & Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 15, 2018|archive-date={{dat|2017|08|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170809155311/http://bbfc.co.uk/releases/marley-me-2008}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|255,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marleyandme.htm|title=Marley and Me (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|20||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mārlijs un es"''' ({{val|en|Marley & Me}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas ir balstīta uz Džona Grogana tāda paša nosaukuma memuāru. Filmas režisors ir [[Deivids Frankels]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]] un [[Ouens Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|25||bez}}.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Obsidiāns
|        attēls = Lipari-Obsidienne (5).jpg
|    att_izmērs = 225
|  att_paraksts = Nošķelts obsidiāna gabals.
|         klase =
|     ŠtruncaID =
|   ķīm_formula = 70–75% SiO2,
plus MgO, Fe3O4
|     singonija =
|         krāsa =
|        svītra = tumši melna vai arī melni zaļa
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība =
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums =
}}
'''Obsidiāns''' ir [[magmatiskie ieži|magmatisks iezis]], kas izveidojas, ja [[lava]]i strauji sacietējot, neveidojas kristāli.<ref>{{Grāmatas atsauce
  | title=A Consumer's Guide to Archaeological Science: Analytical Techniques
  | author=M. E. Malainey
  | year=2010
  | publisher=Springer
  | url=http://books.google.com/books?id=GUlunYOdWvAC&pg=PA150
  | isbn=1441957030
}}</ref><ref name="Svarney">
{{Grāmatas atsauce
  | title=The Handy Geology Answer Book
  | author=P. L. Barnes-Svarney, T. E. Svarney
  | year=2004
  | publisher=Visible Ink Press
  | url=http://books.google.com/books?id=0_GXPSsXoPUC&pg=PA123
  | isbn=1578591562
}}</ref><ref name="Società Italiana di Fisica">{{Grāmatas atsauce
  | title=Physics Methods in Archaeometry
  | author=M. Martini, M. Milazzo, M. Piacentini, Società Italiana di Fisica
  | year=2004
  | volume=154
  | publisher=IOS Press
  | url=http://books.google.com/books?id=IURum42ob9UC&pg=PA422
  | isbn=1586034243
}}</ref> Tas tiek saukts arī par vulkānisko stiklu, pieskaitāms pie [[efuzīvie ieži|efuzīvajiem iežiem]]. Skaistākie obsidiāna paveidi tiek uzskatīti par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]]. Galvenokārt sastāv no silīcija dioksīda (70-75%), ar magnija un dzelzs oksīda piedevām. Jau no 700 000 gadiem p.m.ē. cilvēki to izmantojuši darbarīku izgatavošanai. Obsidiāns ir ciets, taču arī trausls, tā nošķēlumus ar ļoti asām malām izmantoja griešanai un caurduršanai domātiem darbarīkiem — nažiem, skrāpjiem, šķēpu un bultu uzgaļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 | url         = http://www.agni.lv/lv/katalogs/akmens-apstrade
 | title       = Akmens apstrāde
 | date        = 2010
}}</ref> Eksperimentāli tas ticis lietots ķirurģisko skalpeļu asmeņiem.<ref>{{Grāmatas atsauce
  | title=Mechanics of pre-industrial technology: an introduction to the mechanics of ancient and traditional material culture
  | author=Brian Cotterell, Johan Kamminga
  | year=1992
  | pages=127–
  | publisher=Cambridge University Press
  | url=http://books.google.com/books?id=0-xOM8y6Uc8C&pg=PA127
  | accessdate = 9 September 2011
  | isbn=978-0-521-42871-2
}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums = Kokvarde
|        attēls = Hyla02 ST 10.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Amphibia
|      klase_lv = Abinieki
|         kārta = Anura
|      kārta_lv = Bezastainie abinieki
|        dzimta = Hylidae
|     dzimta_lv = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|         ģints = Hyla
|      ģints_lv = Kokvardes
|          suga = Hyla arborea
|       suga_lv = Eiropas kokvarde
|        suga_r = Eiropas kokvarde
|      binomial = Hyla arborea <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Rana arborea''<ref>[http://research.amnh.org/vz/herpetology/amphibia/Amphibia/Anura/Hylidae/Hylinae/Hyla/Hyla-arborea Hyla arborea (Linnaeus, 1758)]</ref>
*''Rana viridis''
*''Hyla viridis''
*''Hyla vulgaris''
*''Calamita arboreus''
*''Calamita viridis''
| izplatība =

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada janvārī,}}
'''Somaklonālā mainība''' ir iedzimstošas izmaiņas no augu audu kultūrām iegūtajos augos<ref>[http://link.springer.com/article/10.1007%2FBF02342540 Somaclonal variation — a novel source of variability from cell cultures for plant improvement - Springer<!-- Bota izveidots nosaukums- -->]</ref>. Izmaiņas var būt [[genotips|genotipiskas]] vai [[Fenotips|fenotipiskas]], fenotipisku izmaiņu pamatā var būt ģenētiskas vai epiģenētiskas izmaiņas.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Dubinska dīķis
| attēls       = Dubinskis pond (2).jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Cēsis}}
| map          = Latvija
| plat_d= 57 | plat_m= 18 | plat_s= 27 | plat_NS=N
| gar_d= 25 | gar_m= 16 | gar_s= 12 | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   = 0,4
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| augstums_vjl =
| izteka       = [[Pirtsupīte]]
| baseins      =
| lielbaseins  = [[Gauja]]s
| debits       =
| valstis      =
| salas        = 1
| pilsētas     =
| citas_daļas  =
}}
'''Dubinska dīķis''' (arī '''Dubinskas dīķis''') ir mākslīgi veidota ūdenstilpe [[Cēsu novads|Cēsīs]].
Ūdenstilpei ir caurteces tipa hidroloģiskais režīms, no dīķa iztek [[Pirtsupīte]], kas ietek [[Gauja]]s pietekā [[Siļķupīte|Siļķupītē]]. Abos dīķos ir labi saglabājušās hidrotehniskās būves.<ref name="ezeri" /> Dubinska dīķī ir atļauts makšķerēt un zvejot, bet aizliegts peldēties un peldināt dzīvniekus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Ierobežota makšķerēšana Cēsu parku dīķos|url=http://www.cesis.lv/lv/sakums/aktualitates/pasvaldiba/ierobezota-makskeresana-cesu-parku-dikos|website=cesis.lv|publisher=Cēsu novada pašvaldība|accessdate={{dat|2018|7|9||bez}}|date={{dat|2015|9|8||bez}}}}</ref>

== Vēsture ==
Izveidots kā [[Dubinska muiža]]s ({{val|de|Dubinsky}}) [[ūdensdzirnavas|dzirnavu dīķis]], dzirnavu enerģija izmantota ādu apstrādāšanai. 1927. gadā muižas ēku vietā [[Cēsu alus darītava]]s īpašnieks uzbūvēja savrupmāju, kurā [[Latvijas PSR]] laikā ierīkoja mazbērnu novietni.<ref>{{laikraksta atsauce|title=Dubinskas dīķis|journal=Druva|date={{dat|2007|11|17||bez}}|url=http://edruva.lv/dubinskas-dikis/|accessdate={{dat|2018|7|9||bez}}|archive-date={{dat|2021|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211208042405/http://edruva.lv/dubinskas-dikis/}}</ref>

sentences:
'''Zemvirsmas izkliede''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface scattering'') jeb '''zemvirsmas gaismas pārnese''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface light transport'') ir gaismas pārneses mehānisms, kurā gaisma iekļūst [[Caurspīdīgums (optika)|caurspīdīga]] objektā cauri tā virsmai, tad tiek izkliedēta, mijiedarbojoties ar materiālu, un iziet no virsmas citā punktā. Gaisma parasti iekļūst virsmā un tiek atstarota vairākkārt neregulāros leņķos materiāla iekšienē, pirms tā iziet ārā no materiāla [[Difūzā atstarošanās|leņķī, kas nav vienāds]] ar to, kādā tā būtu izgājusi, ja tiktu tieši atstarota no virsmas. Zemvirsmas izkliede ir svarīga [[3D datorgrafika|3D datorgrafikā]], jo nepieciešama reālistiskai materiālu, piemēram, [[Marmors|aarmora]], [[āda]]s, [[lapas|lapu]], [[vasks|vaska]], [[piens|piena]] renderēšanai.
== Renderēšanas paņēmieni ==
Lai uzlabotu renderēšanas efektivitāti, daudzi reāllaika datorgrafikas algoritmi aprēķina tikai objekta virsmas atstarojumu. Realitātē daudzi materiāli ir nedaudz caurspīdīgi: gaisma iekļūst virsmā; tiek absorbēta, izkliedēta un atkārtoti izstarota — potenciāli citā punktā. Piemēram, tikai 6% atstarojas tieši no ādas, pārējie 94% tiek izkliedēti zem tās virsmas.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=A Biophysically-Based Spectral Model of Light Interaction with Human Skin |url=http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf |publisher=web.archive.org |access-date={{dat|2018|07|28||bez}} |archive-date={{dat|2005|10|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20051014194937/http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf }}</ref> Jo tālāk caur materiālu gaisma pārvietojas, jo lielāka tās daļa tiek absorbēta. Lai simulētu šo efektu, ir jāgūst mērījums, kas atspoguļo attālumu, ko gaisma ir veikusi caur materiālu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Emblins
| attēls                   = Attēls:Amblin poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Filmas plakāts.
| nosaukums oriģinālvalodā = Amblin'
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               = Deniss Hofmans
| scenārija autors         = [[Stīvens Spīlbergs]]
| galvenajās lomās         = Ričards Levins, Pamela Makmilere
| mūzika                   = Maikls Loids
| operators                = [[Alens Deiviauss]]
| montāža                  = [[Stīvens Spīlbergs]] (titros nav atzīmēts)
| studija                  =
| izplatītājs              = Four Star Excelsior
| izdošanas laiks          = {{dat|1968|12|18}}
| ilgums                   = 26 minūtes
| valsts                   = {{flag|ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi =
| imdb = 0064010
}}
"'''Emblins'''" ({{val|en|Amblin}}) ir [[1968]]. gada [[īsfilma]]. Tā ir pirmā filma, kuru [[Stīvens Spīlbergs]] uzņēmis uz [[35 mm filma]]s lentes. Filma ir īss mīlas stāsts,<ref>{{cite video
 |people     =
 |date       = 2007
 |title      = Spielberg on Spielberg
 |url        =
 |medium     = dokumentālā filma
 |publisher  = }}</ref> kas norisinās [[Hipijs|hipiju]] ērā, vēlajos [[1960. gadi|60. gados]], par jauniešu pāri, kas vēlās kopā veikt ceļu caur tuksnesi uz paradīzes pludmali. Filma ir klusa, bet visu filmu fonā skan akustiskās [[ģitāra]]s pavadījums.

sentences: '''10. jūnijs''' ir gada 161. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (162. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 204 dienas.

sentences:
puķes]] {{commons|Spring|Pavasaris}}
'''Pavasaris''' ir pārejas [[gadalaiki|gadalaiks]] no [[ziema]]s uz [[vasara|vasaru]]. Šis gadalaiks ir laiks, kad daba pamostas un atdzīvojas no ziemas bargā sala. Laiku, kad atmodušies augi sāk ziedēt sauc par ziedoni.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://tezaurs.lv/#/sv/ziedonis | title= Ziedonis | publisher= Tēzaurs | accessdate= 2015. gada 24. augustā | language= latviski | archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/ziedonis | archivedate= 2013. gada 26. februāris }}</ref> Astronomiskais pavasaris [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]] sākas pavasara [[ekvinokcija]]s brīdī ([[20. marts|20.]] vai [[21. marts|21. martā]]) un ilgst līdz [[21. jūnijs|21. jūnijam]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 44.08
| native_name = ''Amstelveen''
| population_total = 90838
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Ziemeļholande]]
| name = Amstelvēna
| subdivision_name2 =
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| subdivision_type = Valsts
| elevation_m =
| motto =
| lats =
| established_title =
| image_shield = Coat of arms of Amstelveen.svg
| image_skyline = Amstelveen Laan van Deshima.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 18
| latd = 52
| established_date =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 51
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.amstelveen.nl/}}
| image_flag = Amstelveen flag.svg
}}'''Amstelvēna''' ({{Val|nl|Amstelveen}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 90 838 iedzīvotāji. Amstelvēna ir [[Amsterdama]]s [[priekšpilsēta]] un tā ietilpst Amsterdamas [[Aglomerācija|aglomerācijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Vara(II) sulfāta kristālhidrāts
|ķīmiskā formula=CuSO4
|molmasa=159,6
|blīvums=3603
|kušanas temperatūra=sadalās pie 650 °C
|viršanas temperatūra=
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Bromoforma struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CHBr3
|molmasa=252,73
|blīvums=2899
|kušanas temperatūra=8,0 °C
|viršanas temperatūra=149 °C
}}
'''Bromoforms''' (tribrommetāns, CHBr3) ir smags, dzeltenīgs, slikti degošs šķidrums ar saldenu smaržu.

sentences:
īpatņu atšķirīgās čaulas, atkarībā no to fenotipa]]
'''Fenotips''' ir [[organisms|organisma]] [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģisko]] un fizioloģisko pazīmju kopums. Fenotips ir [[genotips|genotipa]] ārējā izpausme konkrētos ārējās vides apstākļos. Vienkāršāk sakot, fenotips ir tas, ko cilvēks redz, skatoties uz bioloģisku būtni. To, kā dzīvā būtne izskatīsies, tiek "iestrādāts" [[gēns|gēnos]].

sentences: '''Akvamarīns''' (nosaukums cēlies no [[latīņu valoda]]s ''aqua marine'' - "jūras ūdens) - caurspīdīgs [[minerāls|minerāla]] - juvelierkvalitātes [[berils|berila]] paveids skaistā zili zaļā krāsā. Jo spēcīgāka, izteiktāka zili-zaļā krāsa, jo akmens ir vērtīgāks. Lielākā daļa no pārdošanā esošā akvamarīna ir karsēta cēlākas krāsas iegūšanai. Raksturīgo akmens krāsu dod [[titāns|titāna]] vai divvērtīgās [[dzelzs]] piejaukumi.

sentences:
[[Kategorija:Mezoamerika]]
[[Kategorija:Amerikas pamatiedzīvotāju valodas]]
[[Kategorija:Valodas pēc ģeogrāfiskā reģiona]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Septiņi gadi Tibetā
| attēls = Seven Years in Tibet cover.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Seven Years in Tibet''
| žanrs = biogrāfiska filma, kara filma, drāma
| režisors = [[Žans Žaks Ano]]
| producents = * Žans Žaks Ano
* [[Džons H. Viljamss]]
* [[Īeins Smits]]
| scenārija autors = [[Bekija Džonstone]]
| galvenajās lomās = * [[Breds Pits]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[B. D. Vongs]]
* [[Mako Ivamacu]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Mandalay Entertainment]]''
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1997|10|8|ASV|1997|11|21|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 130 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/seven-years-tibet-1997-1|title=Seven Years in Tibet|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018|archive-date={{dat|2019|02|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190212014256/http://bbfc.co.uk/releases/seven-years-tibet-1997-1}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Vācu valoda|Vācu]]
* [[Nepāliešu valoda|Nepāliešu]]
* [[Hindi]]
* [[Mandarīnu valoda|Mandarīnu]]
* [[Tibetiešu valoda|Tibetiešu]]
| budžets = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|131,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sevenyearsintibet.htm |title=Seven Years in Tibet (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=November 3, 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180805082706/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sevenyearsintibet.htm |archivedate={{dat|2018|08|05||bez}} }}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Septiņi gadi Tibetā"''' ({{val|en|Seven Years in Tibet}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska kara drāma, kas balstīta uz Henriha Harera tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Žans Žaks Ano]]. Galvenās lomas atveido [[Breds Pits]], [[Deivids Tjūliss]], [[B. D. Vongs]] un [[Mako Ivamacu]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|10|8||bez}} ASV.

sentences: Šajā lapā ir uzskaitītas amerikāņu muzikālās [[komēdijdrāma]]s seriāla '''"[[Radīti skatuvei]]"''' (''Glee'') '''sērijas''', ko ASV pārraida ''[[Fox Broadcasting Company|Fox]]''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ernests fon Bergmanis
|          vārds_orig = ''Ernst von Bergmann''
|              attēls = Ernst von Bergmann 1.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1836
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1907
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 25
|             m_vieta = [[Vīsbādene]], {{GER}}
|        dzīves_vieta = [[Rūjiena]], [[Tērbata]], [[Vircburga]], [[Berlīne]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = aseptikas principu ieviešana klīnikā (1886)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Virešu pagasts
| karte             = Virešu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Vireši
| platība           = 154,54
| iedzīvotāji       = 596<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 730 / 154.54 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.viresi.lv
}}
'''Virešu pagasts''' ir viena no [[Smiltenes novads|Smiltenes novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos, [[Gauja]]s abos krastos. Robežojas ar sava novada [[Palsmanes pagasts|Palsmanes]], [[Grundzāles pagasts|Grundzāles]], [[Variņu pagasts|Variņu]], [[Gaujienas pagasts|Gaujienas]] un [[Trapenes pagasts|Trapenes]] pagastiem, kā arī [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] [[Lejasciema pagasts|Lejasciema pagastu]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Kārlis Pečaks
 |    vārds_orig =
 |        attēls = Pečaks Karlis.png
 |    att_izmērs = 250px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1882
 |    dz_mēnesis = 6
 |      dz_diena = 23
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Mangaļu pagasts|td=Latvija}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1938
 |     m_mēnesis = 4
 |       m_diena = 27
 |       m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|Butovas poligons|td=Krievija}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = politiķis, marksists, revolucionārs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Kārlis Pečaks''' (1882–1938) bija latviešu [[marksisms|marksists]] un revolucionārs, Latvijas Sociāldemokrātijas darbinieks (1918), [[LSPR]] Komisāru padomes rūpniecības komisāra vietnieks (1919).

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Hidra|Hidra}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Hidra
| abbreviation = Hyi
| name_latin = Hydrus
| RA = 0h05m - 4h40m
| dec = −58° - −82
| areatotal = 243
| arearank = 61. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''β Hyi''
| starmagnitude = 2,82
| neareststarname = ''β Hyi''
| stardistance = 24,37
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Zelta Zivs]]
[[Eridāna]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 8
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir James Chadwick
| attēls =James Chadwick.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1891
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =20
| dz_vieta =[[Bolingtona]], [[Češīra]], {{GBR}}
| m_gads =1974
| m_mēnesis=7
| m_diena=24
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Berlīnes Tehniskā universitāte]],
[[Liverpūles Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]],
[[Hanss Geigers]]
| studenti =
| sasniegumi =[[neitrons|neitrona]] aklāšana
| apbalvojumi =1935. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Diēta''' ({{val|gr|δίαιτα}}) ir [[ēšana]]s režīms, kas jāievēro [[cilvēks|cilvēkam]] saskaņā ar viņa [[organisms|organisma]] īpatnībām (kuras var atšķirties [[veselība|veselam]] un [[slimība|slimam]] cilvēkam), kas, atkarībā no vēlamā rezultāta, veicina [[svars|svara]] samazināšanos vai palielināšanos.

sentences: '''21. maijs''' ir gada 141. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (142. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 254 dienas.

sentences: '''Lokuss''' ({{Val-la|locus}} - vieta) - fiksēta novietojuma vieta [[hromosoma|hromosomā]], kas nosaka [[gēns|gēnu]] lokalizāciju. Lokusu secīgs uzskaitījums veido ģenētisko jeb hromosomu karti. Kādai bioloģiskai pazīmei atbilstošā lokusa atrašanu sauc par gēnu kartēšanu. [[DNS]] secības variantu dotajā lokusā sauc par [[alēle|alēli]].

sentences:
{{cita nozīme|valodniecības terminu|kopēšanas papīru|pauspapīrs}}
'''Kalks''' (no {{val|fr|calquer}} — 'kopēt') ir [[vārds]] vai vārdu savienojums, kura [[Morfoloģija (valodniecība)|morfoloģiskā]] vai [[semantika|semantiskā]] struktūra veidota pēc konkrēta citas [[valoda]]s parauga, parasti, burtiski pārtulkojot citvalodas vārda vai teiciena sastāvdaļas. Piemēram, pēc [[angļu valoda]]s vārda ''skyscraper'' parauga veidoti [[vācu valoda]]s ''Wolkenkratzer'' un [[latviešu valoda]]s ''debesskrāpis''.<ref name="autogenerated1">[http://termini.lza.lv/term.php?term=kalks&list=kalks&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze]</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|seno [[Gauja]]s [[līvi|līvu]] zemi|Turaida|Turaida}}
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = Taara aed
|nosaukums_latv_val     = Turaida
|sugasvārds             = zeme
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 11. gadsimts
|gads_beigas            = 1206. gads
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              = Turaidu iekļāva [[Livonijas bīskapija]]s sastāvā
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Turaida.jpg
|image_map_caption      = Turaidas zemes (novada) teritorijas variācijas pēc dažādām vēstures kartēm.
|
|galvaspilsēta          =  Turaidas pils
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = līvu [[pagānisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Anno]]
|leader2                = [[Kaupo]]
|leader3                = [[Vesiķis]]
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = vecākais
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences: '''Heiss''' ({{val|en|Hays}} vai ''Hayes'', {{val|de|Heuss}}) ir [[angļu valoda|angļu valodā]] runājošās valstīs izplatīts [[uzvārds]]. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Sji Dzjiņpins
| vārds_orģ           = 习近平
| attēls              = Xi Jinping with Macron and Von der Leyen 2023.jpg
| apraksts            = Sji Dzjiņpins 2023. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskās partijas]] ģenerālsekretārs
| term_sākums         = {{dat|2012|11|15|N|bez}}
| term_beigas         =
| priekštecis         = [[Hu Dzjiņtao]]
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[ĶTR prezidents]]
| term_sākums2        = {{dat|2013|3|14|N|bez}}
| term_beigas2        =
| viceprezidents2     = {{ubl|[[Li Juaņčao]]|[[Vans Cjišaņs]]}}
| priekštecis2        = [[Hu Dzjiņtao]]
| pēctecis2           =
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = [[ĶTR viceprezidents]]
| term_sākums3        = {{dat|2008|3|15|N|bez}}
| term_beigas3        = {{dat|2013|3|14|N|bez}}
| prezidents3         = [[Hu Dzjiņtao]]
| priekštecis3        = [[Džens Cjinhuns]]
| pēctecis3           = [[Li Juaņčao]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{ddv|1953|6|15}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[haņi|haņs]]
| partija             = [[Ķīnas Komunistiskā partija]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = [[Sji Džunsjuņs]]
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = inženieris, advokāts, filozofs, politiķis
| alma_mater          = Ciņhua Universitāte
| reliģija            =
| paraksts            = Xi Jinping signature (2023).svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada janvārī,}}
{{VietasKarte
 |Subantarktika (Indijas okeāns)
 |label= Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka
 |position=left
 |width=300
  |latNS = S|latd = 57|latm = 00|lats = 00
  |longEW = E|longd = 125|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka Subantarktikas kartē
}}
'''Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] (vai [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] dienvidaustrumos). Izvietojusies starp [[Antarktīda]]s kontinenta nogāzi dienvidos, [[Kergelēna plato]] rietumos, [[Dienvidaustrumu Indijas grēda|Dienvidaustrumu Indijas grēdu]] ziemeļos un [[Dienvidtasmana pacēlums|Dienvidtasmana pacēlumu]] austrumos. Tās garums ir ap 4500 km, platums — 1500 km. Vidējais dziļums ap 4000—5000 metru, maksimālais — 6089 metri. Dibena reljefs paugurains, tuvāk Antarktīdas kontinentam — [[abisālais līdzenums]].<ref>{{PZT|70}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Stefanovičs''' var būt:

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Džastins Bībers
|      Vārds_orig = ''Justin Bieber''
|          Attēls = Justin Bieber in 2015.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Džastins Drū Bībers
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1994|3|1}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Kanāda|Ontārio|Londona|3s=Londona (Kanāda)}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[deju pops]], [[ritmblūzs]]<ref name="BILLBOARDBIO">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/artist/justin-bieber/bio/1099520|title=Justin Bieber Biography & Awards|work=Billboard|accessdate=June 15, 2010|archive-date={{dat|2012|12|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121229091443/http://www.billboard.com/artist/justin-bieber/bio/1099520}}</ref><ref name="NY">{{Ziņu atsauce|url=http://www.nydailynews.com/entertainment/music/2010/03/23/2010-03-23_rbpop_mix_on_my_world_20_cant_beef_up_justin_biebers_young_tone.html|title=Justin Bieber, 'My World 2.0'|first=Jim|last=Farber|accessdate=June 14, 2010|work=[[New York Daily News]]|date=March 23, 2010|archive-date=2010-03-26|archive-url=https://web.archive.org/web/20100326131732/http://www.nydailynews.com/entertainment/music/2010/03/23/2010-03-23_rbpop_mix_on_my_world_20_cant_beef_up_justin_biebers_young_tone.html}}</ref><ref name=Allmusicbio/>
|    Nodarbošanās = dziedātājs
|     Instrumenti = [[balss]], [[taustiņinstrumenti]], [[ģitāra]]
|            Gadi = 2007—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Island Records|Island]]'', RBMG
|   Darbojies_arī = ''[[Usher]]''
|           Mlapa = {{URL|http://www.justinbiebermusic.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Džastins Drū Bībers''' ({{val|en|Justin Drew Bieber}};<ref name="ew06">{{Ziņu atsauce|url=http://www.ew.com/ew/article/0,,20350064,00.html?xid=rss-music-reviews-My+World+2.0|title=My World 2.0 (2010)|last=Greenblatt|first=Leah|date=March 10, 2010|work=Entertainment Weekly (Time)|accessdate=June 11, 2010|archive-date={{dat|2011|06|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110607061610/http://www.ew.com/ew/article/0,,20350064,00.html?xid=rss-music-reviews-My+World+2.0}}</ref> dzimis {{dat|1994|3|1}}<ref name="mtv_snl">{{Ziņu atsauce|url=http://newsroom.mtv.com/2010/02/22/justin-bieber-saturday-night-live/|title=Justin Bieber Joins The Ranks Of Youngest 'SNL' Performers|last=Anderson|first=Kyle|date=February 22, 2010|publisher=MTV Newsroom|accessdate=February 24, 2010|archive-date={{dat|2012|07|18||bez}}|archive-url=https://archive.today/20120718/http://newsroom.mtv.com/2010/02/22/justin-bieber-saturday-night-live/}}</ref><ref name="bday">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.muchmusic.com/music/artists/bio.asp?artist=2217|title=Justin Bieber MuchMusic profile|publisher=[[MuchMusic]]|accessdate=2009-07-31}}</ref> [[Stratforda|Stratfordā]], [[Ontārio]], [[Kanāda|Kanādā]]) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un aktieris.<ref name="BILLBOARDBIO"/><ref name=Allmusicbio>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.allmusic.com/artist/p1152032|title=allmusic ((( Justin Bieber > Overview )))|last1=Collar|first1=Matt|last2=Leahey|first2=Andrew |publisher=Allmusic ([[Macrovision|Macrovision Corporation]])|accessdate=October 21, 2009}}</ref> Viņa karjera sākās portālā [[YouTube]], kur viņa video atrada mūziķa pašreizējais menedžeris Skūters Brauns. Brauns aizveda Bīberu uz [[Atlanta|Atlantu]], [[Džordžija|Džordžiju]], lai ierakstītu demo ierakstu, kur viņu noklausījās arī dziedātājs ''[[Usher]]'',<ref name="coverstory">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/news/justin-bieber-the-billboard-cover-story-1004074692.story#/news/justin-bieber-the-billboard-cover-story-1004074692.story|title=Justin Bieber – The Billboard Cover Story|last=Herrera|first=Monica|date=March 19, 2010|work=Billboard|publisher=e5 Global Media|accessdate=May 7, 2010}}</ref> kas sarunāja viņam noklausīšanos pie ''The Island Def Jam Music Group''. Drīz arī Bībers noslēdza līgumu ar ierakstu kompāniju ''[[Island Records]]''.<ref name="mitchell">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story#/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story|title=Usher Introduces Teen Singer Justin Bieber|last=Mitchell|first=Gail|date=2009-04-28|work=[[Billboard (magazine)|Billboard]]|accessdate=2009-07-23|archive-date=2009-07-08|archive-url=https://web.archive.org/web/20090708032027/http://www.billboard.com/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story#/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story}}</ref>

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Kamerūnas
| Article =
| Type = Valts karogs un flaga
| Image = Flag of Cameroon.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use = 111111
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = 1975. gada 20. maijs
| Design = vertikāls trikolors (zaļš, sarkans, dzeltens) ar zelta zvaigzni vidū
| Designer =
}}
'''Kamerūnas karogs''' ir viens no [[Kamerūna]]s valsts simboliem. Karogā izmantotas panafrikāniskās krāsas (zaļa, sarkana, dzeltena; Kamerūna bija otrā valsts pēc [[Gana]]s, kas savā karogā izmantoja šo krāsu salikumu), kas sakārtotas pēc [[Francijas karogs|Francijas Republikas]] karoga parauga.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Pēteris Heinrihs Blankenhāgens''' ({{val|de|Peter Heinrich d. Ä. Blanckenhagen}}; 1723—1794) bija [[Rīga]]s tirgotājs, [[Vidzemes Vispārderīgā un ekonomiskā biedrība|Vidzemes Vispārderīgās un ekonomiskās biedrības]] dibinātājs.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2013. gada augustā,}}{{Novecojis|talk=}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pāvs
| abbreviation = Pav
| name_latin = Pavo
| RA = 20
| dec = -65
| areatotal = 378
| arearank = 44. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Pav''
| starmagnitude = 1,94
| neareststarname = ''δ Pav''
| stardistance = 19,91
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences: '''23. maijs''' ir gada 143. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (144. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 222 dienas.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|             nosaukums = Kanopuss
|                attēls = [[attēls:Canopus.jpg|250px]]
|        citi nosaukumi = Kuģa Ķīļa Alfa, Kuģa Ķīļa α
|            zvaigznājs = Kuģa Ķīlis
|           deklinācija = -52° 41' 44,378"
|     redzamais spožums = -0,72
|    absolūtais spožums = -5,65
|                  masa = 9,0–10,6
|               rādiuss = 49 660 000 km (71,4 R☉)
|   virsmas temperatūra = 7 350 [[Kelvins|K]]
|              attālums = 310±20 [[gaismas gads|gaismas gadi]]
}}
'''Kanopuss''' ({{val-la|Canopus}}), pazīstams arī kā '''Kuģa Ķīļa Alfa''' jeb '''Kuģa Ķīļa α''' (''α Car''; ''Alpha Carinae''), ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|otra spožākā zvaigzne]] nakts debesīs (aiz [[Sīriuss|Sīriusa]]), kas atrodas [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Kanopuss atrodas aptuveni 313 [[gaismas gads|gaismas gadus]]<ref>Howell, E. [http://www.space.com/22858-canopus.html "Canopus: Amizingly Bright Star"]. ''Space.com''. September 18, 2013. Retrieved October 1, 2015.</ref> attālumā no [[Zeme]]s un ir vismaz 9 reizes masīvāks par [[Saule|Sauli]]. Arī tā rādiuss ir samērā iespaidīgs — tas ir teju 70 reizes lielāks nekā [[Saule]]i,<ref>[http://astropixels.com/stars/Canopus-01.html "Canopus"]. ''AstroPixels.com''. 2011. Retrieved October 1, 2015.</ref> padarot to par vienu no lielākajām zvaigznēm [[Saules sistēma]]s apkārtnē. Turklāt, pateicoties savam spožumam, Kanopuss ir kalpojis par svarīgu objektu navigācijas vēsturē.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Andrejs Svilāns
| attēls = Andrejs Svilāns.jpg
| att_izm = 275px
| apraksts = Andrejs Svilāns 2022. gadā
| amats = [[14. Saeima]]s deputāts
| term_sākums = {{dat|2022|12|15|N|bez}}
| term_beigas = {{dat|2023|9|20|N|bez}}
| prezidents = * [[Egils Levits]]
* [[Edgars Rinkēvičs]]
| premjers = * [[Arturs Krišjānis Kariņš]]
* [[Evika Siliņa]]
| amats2 = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s ģenerāldirektors
| term_sākums2 = {{dat|2019|11|1|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2023|01|15|N|bez}}
| priekštecis2 = Juris Jātnieks
| pēctecis2 = Andris Širovs (p. i.)
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1968|6|15}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Madonas rajons|Lielie Strodi|td=Latvija|4s=Lielie Strodi (Varakļānu pagasts)}}
| dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Salaspils}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| partija = [[Latvijas Zaļā partija]]
| dzīvesb =
| profesija = [[dendroloģija|dendrologs]], [[politiķis]]
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
| amats3 = [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] direktors
| priekštecis3 = Ģederts Ieviņš
| pēctecis3 = Artis Vītiņš
| term_sākums3 = 2006. gads
| term_beigas3 = {{dat|2019|11|1|N|bez}}
| apvienība = {{ubl|[[Zaļo un Zemnieku savienība]]|[[Apvienotais saraksts]] (2019—)}}
}}
'''Andrejs Svilāns''' (dzimis {{dat|1968|6|15}} [[Varakļānu pagasts|Varakļānu pagastā]]) ir latviešu [[biologs]], kas specializējies [[Dendroloģija|dendroloģijā]], kā arī [[politiķis]]. Strādājis arī par radio [[Žurnālists|žurnālistu]].<ref name=":3">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/5623354/birokrats-ar-zalajiem-ikskisiem|title=Birokrāts ar zaļajiem īkšķīšiem|last=Tooma|first=Anitra|website=tvnet.lv|access-date=2022-12-15|date=2009-05-12|language=lv}}</ref> Pazīstams kā ilggadējs [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] vadītājs un [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s ģenerāldirektors. Bijis [[14. Saeima]]s deputāts un [[Salaspils novads|Salaspils novada]] domes deputāts vairākos tās sasaukumos. Pārstāv [[Latvijas Zaļā partija|Latvijas Zaļo partiju]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Adenozīntrifosfāta jona struktūrformula

ATF molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = 9-β-D-ribofuranoziladenīn-5'-trifosfāts
9-β-D-ribofuranozil-6-aminopurīn-5'-trifosfāts
|           CAS numurs = 56-65-5
|      ķīmiskā formula = C10H16N5O13P3
|              molmasa = 507,18
|              blīvums = dinātrija sālim 1040
|  kušanas temperatūra = 187 °C (dinātrija sālim)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ~5 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Adenozīntrifosforskābe''' vai, kā [[bioķīmija|bioķīmijā]] pieņemts, '''adenozīntrifosfāts''' (ATF), ir [[nukleotīds]] ar ļoti lielu nozīmi dzīvo organismu [[vielmaiņa|vielmaiņā]]. Tas ir universāls [[enerģija]]s avots organismos noritošajiem bioķīmiskajiem procesiem. Ķīmiski ATF ir [[adenozīns|adenozīna]] un tri[[fosforskābes]] [[esteri]]s. Adenozīns savukārt ir [[purīna bāzes]] [[adenīns|adenīna]] un [[ogļhidrāti|ogļhidrāta]] [[riboze]]s savienojums (tos saistošo [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]] sauc par [[glikozīdsaite|glikozīdsaiti]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Kristaps fon Līvens
|     vārds_orig = ''Carl Christoph von Lieven''
|         attēls = Lieven Karl Andreevich.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1767
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kijeva]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1844
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Balgales muiža]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Otto Andreass Heinrihs fon Līvens, [[Šarlote Margareta fon Līvena|Šarlote Margareta]] (dzimusi Gaugrēbena)
|          brāļi = Frīdrihs Gustavs, [[Kristaps Heinrihs fon Līvens|Kristaps Heinrihs]], [[Johans Georgs fon Līvens|Johans Georgs]]
|          māsas = Katrīna, Vilhelmīne
|   dzīvesbiedrs = Anna Elizabete Vilhelmīne [[Ostenzakeni|Ostenzakena]] (1778-1818), Katrīna fon Rēbindera (mirusi 1821)
|          bērni = Aleksandrs Frīdrihs (1801–1880)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Kārlis Kristaps fon Līvens''' ({{val|de|Carl Christoph von Lieven}}, 1767—1844) bija  [[Krievijas impērija]]s armijas infantērijas [[ģenerālis]] un izglītības darbinieks. Tērbatas mācību apgabala kurators (1817—1828), Krievijas impērijas Tautas izglītības ministrs (1828—1833).
Cēlies no senas [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimtas [[Līveni]]em.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Kaskāžu kalni
 |attēls                 = Mount Rainier 7706.JPG
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Skats uz [[Reinīra kalns|Reinīra kalnu]]
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
 |ģeo_apgabals           =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 1100
 |platums                = 130
 |kalns                  = [[Reinīra kalns]]
 |augstums               = 4392
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
|lat_dir =N |lat_deg =47|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =122|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = ASV#Kanāda#Ziemeļamerika
 | pushpin_relief        = jā
}}
'''Kaskāžu kalni''' ({{val|en|Cascade Range}}) ir kalnu grēda [[Ziemeļamerika]]s rietumu daļā.<ref>{{PZT|341|Kaskādu kalni}}</ref> Sastāv no vairākām mazākām grēdām: [[Augstās Kaskādes]], [[Kanādas Kaskādes]] u.c. Kalnu grēda ir daļa no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] uguns gredzena. 12 kalni pēdējo 4000 gadu laikā izvirduši vismaz vienu reizi no kuriem visbiežāk — [[Senthelensa kalns]]. Mēneša laikā kalnos var tikt reģistrētas pat piecas zemestrīces. Pēdējie izvirdumi notikuši [[2006. gads|2006.]], [[1980. gads|1980.]], [[1921. gads|1921.]] un [[1914. gads|1914.]] gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Džekija Brauna
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|74,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Jackie-Brown#tab=summary|title=Jackie Brown |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= September 28, 2021}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 154 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1997|12|8}}
| izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| studija =
* ''[[A Band Apart]]''
* ''[[Mighty Mighty Afrodite Productions]]''
* ''[[Lawrence Bender Productions]]''
| operators = [[Giljermo Navarro]]
| oriģinālnos = ''Jackie Brown''
| mūzika =
| aktieri =
* [[Pema Grīra]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Roberts Forsters]]
* [[Bridžita Fonda]]
* [[Maikls Kītons]]
* [[Roberts De Niro]]
| scenārijs = Kventins Tarantīno
| producents = * [[Lorenss Benders]]
| režisors = [[Kventins Tarantīno]]
| žanrs = kriminālfilma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Jackie Brown (1997).png
| imdb =
}}
'''"Džekija Brauna"''' ({{Val|en|Jackie Brown}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pema Grīra]], [[Semjuels Džeksons]], [[Roberts Forsters]], [[Bridžita Fonda]], [[Maikls Kītons]] un [[Roberts De Niro]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ardievu, mazā, ardievu
 | oriģinālnos = ''Gone Baby Gone''
 |      attēls = Gone Baby Gone poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = mistērija, drāma
 |    režisors = [[Bens Afleks]]
 |  producents =
* [[Šons Beilijs]]
* [[Alans Leds jaunākais]]
* [[Dantons Risners]]
 |   scenārijs =
* [[Ārons Stokhārds]]
* Bens Afleks
 |     aktieri =
* [[Keisijs Afleks]]
* [[Mišela Monagana]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Eds Heriss]]
* [[Džons Eštons]]
* [[Eimija Raiena]]
 |      mūzika = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[The Ladd Company]]''
 | izplatītājs = ''[[Miramax]]''
 |    izdošana = {{dat|2007|10|19||bez}}
 |      ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gone-baby-gone-2007|title=Gone Baby Gone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 6, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033613/http://bbfc.co.uk/releases/gone-baby-gone-2007}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gonebabygone.htm|title=Gone Baby Gone (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 6, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|34,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ardievu, mazā, ardievu"''' ({{val|en|Gone Baby Gone}}) ir 2007. gada drāma, kas balstīta uz Denīzes Leheinas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Bens Afleks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Keisijs Afleks]], [[Mišela Monagana]], [[Morgans Frīmens]], [[Eds Heriss]], [[Džons Eštons]] un [[Eimija Raiena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|10|19||bez}}.

sentences:
{{Tauta
| native_name = Kaszëbi
| attēls =
| population = [[Polija|Polijā]] no 500 000 (2007) līdz 570 000 (2005)
| regions = {{Polija}}
{{Vācija}}
{{ASV}}
{{Kanāda}}
| reliģija = [[katolicisms]]
| map =
| languages = [[kašūbu valoda|kašūbu]], [[poļu valoda|poļu]]
}}'''Kašūbi''' ([[Kašūbu valoda|kašūbu]]: ''Kaszëbi'', [[Poļu valoda|poļu]]: ''Kaszubi'', [[Vācu valoda|vācu]]: ''Kaschuben'') ir [[Rietumslāvi|rietumslāvu]] [[etniskā grupa]], kas apdzīvo daļu no [[Polija|Polijas]] [[Pomerānija|Pomerānijas]] jeb [[Kašubija|Kašubiju]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           platums = 250px
|            attēls = Manis crassicaudata (29600051791).jpg
|     att_nosaukums = [[Indijas zvīņnesis]] (''Manis crassicaudata'')
|            valsts = Animalia
|         valsts_lv = Dzīvnieki
|              tips = Chordata
|           tips_lv = Hordaiņi
|         virsklase = Tetrapoda
|      virsklase_lv = Četrkājaiņi
|             klase = Mammalia
|          klase_lv = Zīdītāji
|        apakšklase = Theria
|     apakšklase_lv = Dzemdētājzīdītāji
|        infraklase = Eutheria
|     infraklase_lv = Placentāļi
|    augstākā kārta = Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv = Ziemeļu placentāļi
|         virskārta = Laurasiatheria
|      virskārta_lv = Laurāzijas placentāļi
|             kārta = Pholidota
|          kārta_lv = Zvīņnešu kārta
|           kārta_r = Zvīņnešu dzimta
|            dzimta = Manidae
|         dzimta_lv = Zvīņnešu dzimta
|       apakšdzimta = Maninae
|    apakšdzimta_lv = Āzijas zvīņneši
|     apakšdzimta_r = Zvīņneši
|             ģints = Manis
|          ģints_lv = Zvīņneši
|       kategorijas = nē
|          binomial = Manis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Zvīņneši''' jeb '''Āzijas zvīņneši''' (''Manis'') ir [[zvīņnešu dzimta]]s (''Manidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas sugas<ref name=what>[https://www.savepangolins.org/what-is-a-pangolin What is Pangolin?]</ref><ref name=wwf>[https://www.worldwildlife.org/species/pangolin https://www.worldwildlife.org/species/pangolin WWF: Pangolins]</ref> un 3 aizvēsturiskās sugas. Tā ir vienīgā '''Āzijas zvīņnešu apakšdzimtas''' (''Maninae'') ģints. Mūsdienu sugas izplatītas [[Āzija]]s dienvidos un dienvidaustrumos. Ģints tuvākie radinieki ir [[Āfrikas zvīņneši]] (''Smutsiinae'').<ref name=what/>

sentences: '''OGLE-TR-56b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE-TR-56]], kas atrodas 1612 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0235 AU un gads uz tās ilgst tikai 29 stundas. Tuvums centrālajai zvaigznei uz planētas nodrošina lielu karstumu, kas nav piemēroti dzīvībai. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE-TR-56b, tad uz tās būtu 1988 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli.

sentences: '''Dielektriķis''' ir [[viela]], kurā ir maz brīvo [[lādiņnesējs|lādiņnesēju]], tādējādi dielektriķis ir viela, kura ļoti slikti vada [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]]. Tipiski dielektriķi ir [[stikls]], dažādas plastmasas, keramika, [[gumija]], [[Vizla (minerāls)|vizla]], kā arī [[gaiss]]. Dielektriķi ir arī daudzas citas nejonizētas [[gāze]]s un [[šķidrums|šķidrumi]], kā arī [[destilēts ūdens]] jeb pilnīgi tīrs ūdens (dabā tīrs ūdens tikpat kā nemēdz būt).

sentences:
ražots fotoelektronu pavairotājs ''[[Hamamatsu]] R446'' no [[spektrofotometrs|spektrofotometra]].]]
. gadā ražots pavairotājs ar vienu dinodu ФЭУ-2]]
'''Fotoelektronu pavairotājs''' jeb '''fotoelektronu daudzkāršotājs''' ir [[vakuums|vakuuma]] elektroierīce, kurā tiek izmantotas [[fotoefekts|fotoefekta]] un [[sekundārā emisija|sekundārās emisijas]] parādības un kuru lieto kā sevišķi jutīgu [[gaisma]]s [[sensors|sensoru]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Uldis Ofkants
|          vārds_orig =
|              attēls = Uldis Ofkants.jpg
|          att_izmērs = 140px
|       att_nosaukums = Uldis Ofkants ieslodzījuma laikā Mordovijas nometnē
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1941
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2008
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 26
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = [[Rīgas Kinostudija]]s strādnieks
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Listen|filename=Thunder.ogg|title=Pērkons|description=Pērkona rīboņa lietusgāzes laikā|format=[[Ogg]]}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Virve
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 80 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1948|8|26|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Transatlantic Pictures]]''
| operators = * [[Džozefs Valentains]]
* [[Viljams Skols]]
| oriģinālnos = ''Rope''
| mūzika = [[Deivids Batolfs]]
| aktieri = * [[Džeimss Stjuarts]]
* [[Džons Dols]]
* [[Fērlijs Grendžers]]
* [[Džoana Čendlera]]
* [[Sedriks Hārdviks]]
* [[Konstanse Koljera]]
* [[Daglass Diks]]
* [[Edita Evasone]]
| scenārijs = [[Arturs Lorentss]]
| producents = * Alfreds Hičkoks
* [[Sidnijs Beršteins]]
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Rope2.jpg
| imdb =
}}'''"Virve"''' ({{Val|en|Rope}}) ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskais trilleris, kura režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filma ir balstīta uz 1929. gada [[Patriks Hamiltons|Patrika Hamiltona]] tāda paša nosaukuma lugas. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Stjuarts]], [[Džons Dols]], [[Fērlijs Grendžers]], [[Džoana Čendlera]], [[Sedriks Hārdviks]], [[Konstanse Koljera]], [[Daglass Diks]] un [[Edita Evansone]].

sentences: '''Lodveida zibens''' ir spīdošs, lodveida formas atmosfērā sastopama elektriska dabas [[parādība]], kas dažu desmitu sekunžu vai dažu minūšu laikā izlādējas. Tas ir viens no [[zibens]] veidiem. Negaisa [[mākoņi|mākoņos]] tas novērots līdz 100 reižu biežāk nekā [[Zeme]]s tuvumā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
izmantoja [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|iebrukuma]] laikā [[Ukraina|Ukrainā]]]]
'''Informācijas karš (IK)''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''information warfare'') ir koncepcija, kas ietver [[Informācijas tehnoloģijas|informācijas]] un [[Saskarsme|komunikāciju]] [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]] izmantošanu, lai iegūtu konkurences priekšrocības pār pretinieku.  IK ir [[Psiholoģiskā manipulācija|manipulēšana]] ar [[Informācija|informāciju]], kurai uzticas mērķis, lai tas pieņemtu lēmumus pretēji savām interesēm.

sentences:
[[File:HD-Rayleigh-Taylor.gif|thumb|320px|Hidrodinamikas [[simulācija]] (''Rayleigh–Taylor'' nestabilitāte attēlota <ref>Shengtai Li, Hui Li "Parallel AMR Code for Compressible MHD or HD Equations" (Los Alamos National Laboratory) [http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160303182548/http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml |date={{dat|2016|03|03||bez}} }} {{en ikona}}</ref>) ]]
'''Hidrodinamika''' ir [[hidromehānika]]s nodaļa, kas aplūko nesaspiežamu šķidrumu kustību un to mijiedarbību ar cietiem ķermeņiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Kryptopterus species.jpg
|  att_nosaukums = [[Indijas stiklasams]] (''Kryptopterus minor'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|      virskārta = Siluriphysae
|   virskārta_lv = Samveidīgo virskārta
|          kārta = Siluriformes
|       kārta_lv = Samveidīgās
|        dzimta = Siluridae
|     dzimta_lv = Samu dzimta
|      binomial = Siluridae <small>([[Cuvier]], 1816)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Gvarāna
|         binomial = Paullinia cupana
|           attēls = Guaranà original do Brasil.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Sapindaceae
|        dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|            ģints = Paullinia
|         ģints_lv = Paulīniju ģints
|          ģints_r =
|             suga = P. cupana
|          suga_lv = Gvarāna
|           suga_r = Gvarāna
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Interference''' ir viļņu ([[Mehāniskie viļņi|mehānisko]], [[Elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētisko]] u.c.) pārklāšanās telpā un savstarpējā mijiedarbība. Mijiedarbības rezultātā dažos telpas apgabalos viļņu [[Viļņu intensitāte|intensitāte]] palielinās, bet citos samazinās. Vietās, kur intensitāte palielinās notiek '''konstruktīva interference''', bet vietās, kur samazinās - '''destruktīva interference'''. Lai būtu iespējams novērot interferenci, nepieciešami vismaz divi viļņu avoti, tiesa gan tie var būt [[Sekundārs viļņu avots|sekundāri]].

sentences: '''Fotosfēra''' ir [[zvaigzne]]s redzamā virsma — tās [[atmosfēra]]s zemākais, blīvākais slānis, no kura nāk tās [[Starojums|starojuma]] galvenā daļa ([[redzamā gaisma]], [[ultravioletais starojums]], [[siltuma starojums]]).

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums =
|               vārds =Vesels fon Freitāgs-Loringhofens
|          vārds_orig =''Wessel Freiherr Freytag von Loringhoven''
|              attēls = Vesels fon Freitāgs-Loringhofens.jpeg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1899
|          dz_mēnesis =11
|            dz_diena =22
|            dz_vieta =[[Lielbornes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads =1944
|           m_mēnesis =7
|             m_diena =26
|             m_vieta =[[Mamerki|Mauervalde]], {{flaga|Vācija|Nazi}} [[Trešais reihs]]
(tagad [[Vengoževo apriņķis]] {{POL}})
|           pilsonība =
|             tautība =[[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|              pakāpe = [[pulkvedis]] (''Oberst'')
|      dienesta_laiks =
|              valsts = {{LAT}}
{{flaga|Vācija|Nazi}} [[Trešais reihs]]
|           struktūra =
|             vienība =
|        nodarbošanās =
|           komandēja =
|              kaujas = [[Latvijas brīvības cīņas]], [[Otrais pasaules karš]]
|         apbalvojumi =
|           izglītība =
|          cits_darbs =
}}

sentences: '''Skolotājs''' ir [[persona]], kura palīdz citiem [[cilvēks|cilvēkiem]] iegūt [[zināšanas]]. Visbiežāk skolotāji tiek saistīti ar [[darbavieta|darbu]], kuru veic [[skola|skolā]], bet tikpat labi tas var būt arī [[ģimene]]s lokā, ar [[reliģija|reliģijām]] saistītās lietās vai vienkārši uz ielas. Skolotājs parasti ir [[ceļvedis]] vai palīgs [[mācīšanās]] procesā. Dažādās [[kultūra|kultūrās]] skolotāja loma var būt atšķirīga. [[Akadēmiskie priekšmeti]] ir bijuši nozīmīgi daudzās kultūrās, bet skolotāju pienākumos var ietilpt ne tikai palīdzēšana iemācīties šos priekšmetus. Bieži vien skolotājs sniedz arī profesionālas iemaņas, sagatavo skolēnus tālākai [[dzīve]]i, attīsta skolēna [[personība|personību]], kā arī iemāca vienkāršas dzīves iemaņas. Mūsdienās skolotājs ir definēts kā specifisks amats, kas to pielīdzina nozīmības ziņā citām [[profesija|profesijām]].

sentences:
piesaistītas papīra strēmeles]]
'''Elektrostatika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta mierā esošu elektrisko lādiņu [[mijiedarbība|mijiedarbību]], kas notiek ar [[elektriskais lauks|elektriskā lauka]] starpniecību.<ref name="lpe">{{LPE|3|145}}</ref> Nozares pamatā ir [[Kulona likums]], kas apraksta šo lādiņu mijiedarbību. No Kulona likuma arī izriet [[Gausa teorēma]].<ref name="lpe" />

sentences: [[Kombinatorika|Kombinatorikā]] '''Katalāna skaitļi''' veido naturālu skaitļu [[virkne|virkni]], kas sastopama dažādās skaitīšanas problēmās, bieži ietverot [[rekursija|rekursīvi]] definētus objektus. Tie nosaukti par godu [[Beļģija|beļģu]] matemātiķim [[Eižens Šarls Katalāns|Eiženam Šarlam Katalānam]] (''Eugène Charles Catalan'', 1814–1894).

sentences: '''Gāzes strūklas dzinējs''' ir [[reaktīvais dzinējs]], kurš atbrīvo ātri plūstošu [[gāze]]s ([[gaiss|gaisa]] vai [[degviela]]s sadegšanas produktu) strūklu, izraisot grūdienu saskaņā ar [[trešais Ņūtona likums|trešo Ņūtona likumu]]. Gāzes strūklas dzinējs ir plašs jēdziens un tajā tiek iekļauti [[turbodzinējs|turbodzinēji]], [[turboventilators|turboventilatori]], [[raķete]]s, [[caurplūdes reaktīvais dzinējs|caurplūdes]], [[impulsu reaktīvais dzinējs|impulsu]] un [[sūkņu reaktīvais dzinējs|sūkņu reaktīvie dzinēji]], bet parasti ar gāzes strūklu dzinēju saprot [[gāzu turbīna]]s Braitona cikla dzinēju, dzinējs ar rotējošu [[kompresors|kompresoru]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C2H4O2
|molmasa=60,05
|blīvums=1391
|kušanas temperatūra=97 °C
|viršanas temperatūra=?°C
}}
'''Glikolaldehīds''' (2-hidroksietanāls, oksiacetaldehīds, CH2OH−CHO) ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Glikolaldehīds ir vienkāršākais no monooksi[[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī (svaigos šķīdumos eksistē dimēriska cikloacetāla veidā, kas pakāpeniski sadalās). Glikolaldehīdu var uzskatīt par savdabīgu vienkāršu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] - diozi jeb aldozi ar 2 oglekļa atomiem.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Tertulliāns
|          vārds_orig = Tertullianus
|              attēls = Tertullian.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap [[160]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Kartāga]], [[Romas impērija]]
({{TUN}})
|           m_dat_alt = ap [[245]]. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Kartāga]], [[Romas impērija]]
({{TUN}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons]], [[stoicisms]], [[Filons]]
|          ietekmējis = [[Kipriāns]], [[Hieronīms]], [[Svētais Augustīns]], [[Leons I]], [[Halkēdonas koncils]]
|               darbi = ''Apologeticus''
|              valoda = [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Tertulliāns''', pilnā vārdā '''Kvints Septimijs Florents Tertulliāns''' ({{val|la|Quintus Septimius Florens Tertullianus}}); dzimis ap [[160]]. gadu, miris ap [[225]]. gadu) bija ražīgs [[Romas impērija]]s laika [[kristietība|kristiešu]] autors no [[Kartāga]]s. Agrīns kristiešu [[apoloģija|apoloģēts]] un cīnītājs pret [[ķecerība|ķecerībām]], sevišķi [[gnosticisms|gnosticismu]]. Pirmais latīņu autors, kurš plaši izmantoja [[Trīsvienība]]s jēdzienu. Kaut arī ietekmīgs kristietības pamatlicējs, nav kanonizēts, jo dzīves otrajā pusē pieslējās [[montānisms|montānistiem]].

sentences:
.]]
'''Lineārais B raksts''' ir [[rakstība]]s veids, kuru [[Mikēniešu kultūra|mikēniešu kultūrā]] (15.—12. gadsimts pr.Kr.) izmantoja [[Grieķi|grieķu]] tekstu pierakstam, kas ir pati senākā zināmā [[grieķu valoda]]s forma. Šis raksts ir aizgūts no [[Krēta]]s [[mīnojiešu kultūra]]s [[lineārais A raksts|lineārā A raksta]] un pielāgots grieķu valodai. Pati senākā mikēniešu rakstība tiek datēta ar apmēram 1450. gadu pr.Kr. Šie teksti tika atrasti galvenokārt senajās pilsētās [[Knosas pils|Knosā]], [[Kidonija|Kidonijā]], [[Pila (Grieķija)|Pilā]], [[Tēbas (Grieķija)|Tēbās]] un [[Mikēnas|Mikēnās]] u.c. Līdz ar Mikēnu civilizācijas bojāeju pazuda arī lineārais B raksts. Mikēniešu daļai pārceļoties uz [[Kipra|Kipru]] uz lineārā B raksta bāzes tur izveidojās [[kipriešu raksts]]. Tumšajos laikos, kas nāca pēc Mikēnu civilizācijas bojāejas, nekāda rakstība netika konstatēta, līdz 8. gadsimta pr.Kr. sākumā parādījās sengrieķu raksts, kas bija izveidots uz [[Feniķiešu alfabēts|feniķiešu alfabēta]] bāzes. Lineārais B raksts ir vienīgais [[Egejas civilizācija|Egejas]] [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] raksts, kas tika atšifrēts un kura tekstus ir iespējams izlasīt. Šo atšifrēšanu veica angļu arhitekts un lingvists—amatieris [[Maikls Ventriss]]<ref>[http://www.aliens.lv/m-civil/3574-mikeniesu-rakstiba Mikēniešu rakstība]{{Novecojusi saite}}</ref>.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Setaria italica kz01.jpg
| att_nosaukums = [[Itālijas sarene]] (''Setaria italica'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Setaria
| ģints_lv = Sarenes
| kategorijas = nē
| binomial = Setaria
| autors =
}}'''Sarenes''' ({{val|la|Setaria}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kurā klasificētas vairāk nekā 100 [[Lakstaugs|lakstaugu]] sugas ar teju kosmopolītisku izplatības areālu. Sugas ir viengadīgas vai daudzgadīgas, raksturīgas plakanas vai ielocītas [[lapas]], uz mēlītes ir skropstainu matiņu pušķis.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:331287-2|title=Setaria P.Beauv. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-01-20|language=en}}</ref>

sentences: '''Migla''' ir sīku [[ūdens]] pilienu vai [[ledus]] kristālu uzkrāšanās [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] zemākajos slāņos, padarot [[gaiss|gaisu]] mazāk caurspīdīgu un apgrūtinot [[meteoroloģiskā redzamība|redzamību]]. Migla veidojas stabilās gaisa masās, kad nav novērojams [[vējš]] vai cita veida gaisa [[konvekcija]] un gaiss kļūst [[piesātināts tvaiks|piesātināts]] vai tuvojas šim stāvoklim. Praktiski migla ir [[aerosols]], bet meteoroloģijā to pieskaita [[hidrometeori]]em. Pēc būtības migla ir ļoti zemi [[slāņmākoņi]],<ref name="weather.gov">{{tīmekļa atsauce | url= https://www.weather.gov/media/zhu/ZHU_Training_Page/fog_stuff/fog_guide/fog.pdf | title= Fog | publisher= National Weather Service (weather.gov) | language= en | accessdate= 2020. gada 10. augustā}}</ref> kas saskārušies ar zemi.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 75
 | lv  = Septiņdesmit pieci
}}
'''75 (septiņdesmit pieci)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[74 (skaitlis)|74]] un [[76 (skaitlis)|76]]. [[Gads|Gada]] septiņdesmit piektā diena ir [[16. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[15. marts]]).

sentences: {{Commonscat|Biochemists by country|Bioķīmiķi pēc valsts}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Serves pussala
|attēls              = Sõrve lighthouse on Saaremaa island.jpg
|attēla paraksts     = Serves bāka pussalas dienvidu galā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Igaunija
|alt karte =
|mark                = Orange_pog.svg
|position            = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Igaunija]]
|arhipelāgs          =
|latd=57.909944|latNS=N
|longd=22.055561|longEW=E
|platība             =
|garums              = 32
|platums             = 10
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{EST}}
|valsts adm vienības tips1 = Apriņķis
|valsts adm vienība1       = [[Sāremā apriņķis]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = el Kindī
|     vārds_orig = {{ara|الكندي}}
|         attēls = Al-Kindi Portrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[801. gads|801]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Kūfa]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|      m_dat_alt = [[873. gads|873]]. gadā (aptuveni 72 gadu vecumā)
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Abāsīdu kalifāts]]
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[filozofija]], [[matemātika]], [[astronomija]], [[islāma teoloģija]], [[loģika]], [[ētika]], [[fizika]], [[ķīmija]], [[psiholoģija]], [[mūzikas teorija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Mēness aptumsums''' ir [[Saule]]s, [[Zeme]]s un [[Mēness]] stāvoklis, kad Mēness nonāk Zemes [[ēna|ēnā]]. Mēness aptumsumi notiek gandrīz tikpat bieži kā [[Saules aptumsums|Saules aptumsumi]]. Mēness aptumsumus var redzēt visā pret Mēnesi vērstajā Zemes puslodē (atšķirībā no Saules aptumsumiem, kas redzami šaurā joslā). Mēness aptumsums var notikt vienīgi tad, ja visi trīs debess ķermeņi — [[Zeme]], Mēness un [[Saule]] atrodas tieši vai gandrīz uz vienas līnijas. No Zemes skatoties, Mēness aptumsums notiek tikai tad, ja ir [[pilnmēness]], citās [[Mēness fāze|Mēness fāzēs]] to nevar novērot. Parasti pilnais Mēness aptumsums ilgst 104 minūtes.<ref name="liis"/>

sentences:
, [[gaismas diode]] un [[tranzistors]].]]
'''Pusvadītājs''' ir materiāls, kas [[elektrība]]s vadīšanas spējas ziņā ierindojams starp [[metāls|metāliem]] (strāvas vadītājiem) un [[dielektriķis|dielektriķiem]], un kura elektrovadītspēja ir atkarīga no [[elektrons|elektronu]] kustības rakstura. Pie pusvadītājiem pieder daudzi [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|ķīmisko elementu periodiskās tabulas]] IV, V un VI grupas elementi, tādi kā [[germānijs]], [[silīcijs]], [[fosfors]], [[selēns]], daži [[minerāli]] un citi. Pusvadītāji ir ārkārtīgi jutīgi pret ārējo iedarbību ([[temperatūra]]s, apgaismojuma pakāpes maiņu, [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] starojumu). Šīs pusvadītāju īpašības plaši izmanto dažādai [[enerģija]]s pārveidošanai, it īpaši, lai iegūtu aukstumu, [[Siltums|siltumu]], elektrisko enerģiju no siltuma ([[termoelektroģenerators]]), no staru enerģijas ([[fotoelements]], [[saules baterija]]), no [[Jonizējošais starojums|radioaktīvā izstarojuma]] enerģijas ([[atombaterija]]) utt. Ar pusvadītāju aparātu palīdzību ģenerē, pastiprina un transformē [[maiņstrāva|maiņstrāvu]]. Gandrīz jebkuras mūsdienu [[Elektronika|elektroniskās]] ierīces darbība balstās uz pusvadītāju fizikālajām īpašībām.

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Eduards Erdmanis
|          vārds_orig = ''Eduard Erdmann''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1896
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|              m_gads = 1958
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 21
|             m_vieta = [[Hamburga]], {{GER}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[simfoniskā mūzika]], [[kamermūzika]], [[klaviermūzika]]
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ģitāristu|Pētersons|Pētersons}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Mārtiņš Pētersons
|Attēls = Martins Petersons.jpg
|Att_izm = 220px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = Mārtiņš Pētersons
|Dzimis = 1975. gada 11. aprīlī
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = ģitāra
|Žanrs = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]]
|Nodarbošanās = ģitārists
|Gadi = 1993—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī = ''[[Skyforger]]'' (1995, 2008—2011)
''[[Hell Patrol (rokgrupa)|Hell Patrol]]''
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences: [[Golfs|Golfa]] aprindās parasti tiek lietoti speciāli '''golfa termini''', kurus parastam, ar sportu nesaistītam, cilvēkam nesaprast. Tādēļ ir iespējams ielūkoties visbiežāk lietotajos golfa terminos.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Bernhards Triniuss
|     vārds_orig = ''Carl Bernhard von Trinius''
|         attēls = Carl-Bernhard-Trinius.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Eislēbene]], [[Brandenburgas kūrfirste]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1844
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts botāniķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Commonscat|Sculptors from Poland|Poļu tēlnieki}}
[[Kategorija:Poļu mākslinieki]]
[[Kategorija:Tēlnieki]]

sentences:
Sīkākai informācijai skaties rakstu '''[[Nacionālais karogs]]'''.
{{Commonscat|Flags by country|Nacionālie karogi}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Satīra''' ({{val|la|satira}}) ir [[literatūra]]s [[žanrs]], tāpat tas var būt arī [[tēlotājmāksla]]s vai [[grafiskā māksla|grafiskās mākslas]] žanrs. Šī žanra darbos parasti tiek dzēlīgi izsmiets vai nosodīts kāds cilvēks vai arī parādība.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 39 soļi
| operators =
| attēls = The 39 Steps (1935) - poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spiegu trilleris
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts Donats]]
* [[Medlina Kerola]]
* [[Pegija Eškrofta]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The 39 Steps''
| studija = ''Gaumont-British Picture Corporation''
| montāža =
| izplatītājs = ''Gaumont British Distributors''
| izdošana = {{Filmas datums|1935|6|6}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"39 soļi"''' ({{Val|en|The 39 Steps}}) ir 1935. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] spiegu trillera filma, kuras režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Donats]], [[Medlina Kerola]] un [[Pegija Eškrofta]]. Filma balstīta uz [[Džons Bakens|Džona Bakena]] 1915. gada romānu ''The Thirty-Nine Steps''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.brentonfilm.com/alfred-hitchcock-collectors-guide-the-39-steps-1935|title=Alfred Hitchcock Collectors' Guide: The 39 Steps (1935)|last=Reid|first=Brent|website=Brenton Film|access-date=2023-08-29|date=2020-02-01|language=en-GB}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Tengoku to Jigoku''
| operators =
| attēls = HIGH AND LOW JP .jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Akira Kurosava]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Toširo Mifune]]
* [[Tacuja Nakadai]]
* [[Kjoko Kagava]]
* [[Tacuja Mihaši]]
* [[Jutaka Sada]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tengoku to Jigoku''
| studija = * ''Kurosawa Films''
* ''[[Toho]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1963|3|1|Japāna}}
| ilgums = 143 minūtes
| valsts = {{JAP}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = 230 miljoni [[Japānas jena|¥]]
| ienākumi = 460,2 miljoni [[Japānas jena|¥]]
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Tengoku to Jigoku''''' ({{Val|ja|天国と地獄}}) ir 1963. gada [[Japāna]]s kriminālfilma, kuras režisors ir [[Akira Kurosava]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toširo Mifune]], [[Tacuja Nakadai]], [[Kjoko Kagava]], [[Tacuja Mihaši]] un [[Jutaka Sada]]. Filma ir balstīta uz [[Evans Hanters|Evana Hantera]] 1959. gada romānu ''King's Ransom''.

sentences: '''Bakteriofāgi''' jeb fāgi (gr. ''phagos'' - ēst) ir [[vīruss|vīrusi]], kuri inficē tikai [[baktērija]]s. Līdzīgi [[Eikariots|eikariotu]] vīrusiem, tie sastāv no [[Olbaltumviela|proteīnu]] apvalka jeb kapsīdas, kurā ietverta vīrusa ģenētiskā informācija [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] vai [[Ribonukleīnskābe|RNS]] veidā. Bakteriofāgus neatkarīgi viens no otra atklāja [[Frederiks Tvorts]] (Twort) 1915. gadā un [[Fēlikss d’Erells]] (d’Herelle) 1917. gadā. Tāpat kā baktērijas, arī bakteriofāgi ir ļoti plaši izplatīti dabā (augsnē, ūdeņos u.c.).

sentences: '''1729''', saukts arī par '''Hārdija-Rāmānudžana skaitli''' ir kārtas skaitlis starp skaitļiem 1728 un 1730. Šis ir viens no trijiem skaitļiem (1458; 1729 un 81), kuram izpildās īpašība: ja visus tā ciparus saskaita un tad iegūtā skaitļa ciparus samaina vietām, un to sareizina ar iepriekš iegūto skaitli, tad veidojas sākumā iedomātais skaitlis(1458; 1729 vai 81); 1+7+2+9=19 ; 19 x 91=1729.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Pentti Linkola''
| attēls =Pentti Linkola 2.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Penti Linkola 2011. gadā
| dz_gads =1932
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =7
| dz_vieta ={{vieta|Somija|Helsinki}}
| m_gads =2020
| m_mēnesis=4
| m_diena=5
| m_vieta ={{vieta|Somija|Valkeakoski}}
| pilsonība =
| tautība =[[somi|soms]]
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[envaironmentālisms]], [[dziļā ekoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = [[Eino Leino balva]] (1983)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Karlo Penti Linkola''' ({{val|fi|Kaarlo Pentti Linkola}}; dzimis {{dat|1932|12|7}}, miris {{dat|2020|4|5}})<ref name="Yle">{{ziņu atsauce |title=Luonnonsuojelija Pentti Linkola on kuollut |url=https://yle.fi/uutiset/3-11293151 |publisher=Yleisradio |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi}}</ref><ref name=il>{{ziņu atsauce |title=Pentti Linkola 1932-2020: Äärimmäinen luonnonsuojelija ei säästänyt itseään – ihmisten vihaajaksi luultu erakko oli loistava seuramies |url=https://www.iltalehti.fi/kotimaa/a/0d02380b-5fdb-4d05-87e2-e4ac8b93fb47 |publisher=Iltalehti |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |title=Pentti Linkola kuoli kotonaan nukkuessaan, vielä viikko sitten hän osallistui kokoukseen, suunnitteli metsien suojelua – ja odotti, milloin linnut alkavat taas laulaa |url=https://www.aamulehti.fi/a/0e9861e4-95cf-4db6-8dcd-e20f42aa1492 |publisher=Aamulehti |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi |archive-date={{dat|2020|04|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200406105755/https://www.aamulehti.fi/a/0e9861e4-95cf-4db6-8dcd-e20f42aa1492 }}</ref> bija somu [[dziļā ekoloģija|dziļais ekologs]],<ref>Mika LaVaque-Manty, "Arguments and fists: political agency and justification in liberal theory", Routledge, 2002, [https://books.google.com/books?id=eOGHPaT9FWIC&pg=PT159 p. 159].</ref> [[ornitoloģija|ornitologs]],<ref name ="Harris">{{grāmatas atsauce |last= Harris|first=Paul G.|date=2009 |title=Environmental Change and Foreign Policy: Theory and Practice|publisher=[[Routledge]]|page=[https://books.google.com/books?id=HQl5AgAAQBAJ&pg=PT125 125] |isbn=9781134014811}}</ref> polemists, rakstnieks un makšķernieks. Viņš plaši rakstīja par savām idejām un Somijā bija ievērojams domātājs.<ref>Henry Minde, Svein Jentoft, Harald Gaski, "Indigenous peoples: self-determination, knowledge, indigeneity", Eburon Uitgeverij B.V., 2008, [https://books.google.com/books?id=aVJyN5ZAHeUC&pg=PT100 p. 100].</ref><ref name="Schoolfield">George C. Schoolfield, "A history of Finland's literature", U of Nebraska Press, 1998, [https://books.google.cz/books?id=J9Dctlzud-EC&pg=PT271 p.271].</ref> No 1959. līdz 1995. gadam Linkola bija kaislīgs vissezonas makšķernieks. Viņš makšķerēja [[Keitele]]s, [[Peijenne]]s ezeros un [[Somu līcis|Somu līcī]], bet kopš 1978. gada viņš makšķerēja [[Vanajavesi]] ezerā.<ref>Turtiainen, Pekka: ''Kalastaja''. [[Sääksmäki]]: Voipaalan taidekeskus, 2015.</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .au
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1986
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          =
|sponsors              = ''.au Domain Administration''
|domātais-pielietojums = Ar [[Austrālija|Austrāliju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Bieži izmantots Austrālijā
|ierobežojumi          = Atļauta tikai Austrālijā esošo uzņēmumu un privātpersonu registrācija; apakšdomēniem ir papildu prasības
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus
|dokumenti             = [http://www.iana.org/reports/au-report-31aug01.htm ''IANA report on redelegation'']; [http://www.icann.org/cctlds/au/ ''ICANN registry agreement'']
|strīdu-risināšana     = [http://www.auda.org.au/audrp/audrp/ ''.au Dispute Resolution Policy (auDRP)''], [http://www.auda.org.au/policies/auda-2004-01/ ''Complaints (Registrant Eligibility) Policy'']
|mājas-lapa            = [http://www.auda.org.au/ ''auDA'']; [http://www.ausregistry.com.au/ ''AusRegistry'']
|}}
'''.au''' ir [[Austrālija]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences:
[[Kategorija:Popgrupas]]
[[Kategorija:Mūzikas grupas pēc žanra]]

sentences: [[Telesakari|Telesakaros]] un [[skaitļošana|skaitļošanā]] '''bitu ātrums''' jeb '''bitu pārraides ātrums''' ({{val-en|bit rate}}) ir ātrums, ar kādu tiek pārsūtīti [[bits|biti]]. To mēra izsakot skaitļos pārraidīto bitu skaitu vienā sekundē (bit/s), bieži to savieno ar attiecīgo bitu mērvienības prefiksu "kilo" (1 kbit/s = 1,000 bit/s), "mega" (1 Mbit/s = 1,000 kbit/s), "giga" (1 Gbit/s = 1,000 Mbit/s) vai "tera" (1 Tbit/s = 1,000 Gbit/s).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iec.ch/si/binary.htm|title=IEC - SI Zone > Prefixes for binary multiples|website=www.iec.ch|access-date=2020-05-21|archive-date=2020-05-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20200511104612/https://www.iec.ch/si/binary.htm}}</ref> To apzīmē ar burtu ''R''.<ref>{{cite book |url = http://books.google.com/books?id=-kNn_p6WA38C&pg=PA21&dq=bit+%22rate+R%22#v=onepage&q=bit%20%22rate%20R%22&f=false |title=Data Communications and Computer Networks | first =Prakash C | last = Gupta |publisher=PHI Learning |year= 2006 |accessdate=2011. gada 10. jūlijā}} {{En ikona}}</ref> Astoņi biti sekundē (8 bit/s) atbilst vienam [[baits|baitam]] sekundē (1 B/s).

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Togo|Vietas Togo UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Harakiri
| operators =
| attēls = Harakiri Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Masaki Kobajaši]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tacuja Nakadai]]
* [[Šima Ivašita]]
* [[Akira Išihama]]
* [[Tecuro Tamba]]
* [[Rentaro Mikuni]]
| mūzika = [[Toru Takemicu]]
| oriģinālnos = ''切腹, Seppuku''
| studija = ''[[Shochiku]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Shochiku''
| izdošana = {{Filmas datums|1962|9|16}}
| ilgums = 134 minūtes
| valsts = {{JAP}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Harakiri"''' ({{Val|ja|切腹}}, ''Seppuku'') ir 1962. gada [[Japāna]]s vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Masaki Kobajaši]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tacuja Nakadai]], [[Šima Ivašita]], [[Akira Išihama]], [[Tecuro Tamba]] un [[Rentaro Mikuni]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
| minerāls      = Topāzs
| attēls        =
| klase         = [[silikātu minerāls]]
| ŠtruncaID     = 9.AF.35
| ķīm_formula   = [[alumīnijs|Al]]2[[silīcijs|Si]][[skābeklis|O]]4([[fluors|F]],[[hidroksilgrupa|OH]])2
| singonija     = [[rombiskā singonija]]
| krāsa         = bezkrāsains (ja nav piemaisījumu), zils, brūns, oranžs, pelēks, dzeltens, zaļš, rozā un sarkanīgi rozā
| svītra        = balta
| habituss      =
| skaldnība     =
| lūzums        =
| cietība       = 8
| spīdums       =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1.606–1.629
nβ = 1.609–1.631
nγ = 1.616–1.638
| pleohroisms   =
| blīvums       = 3,49—3,57
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ksavers Marnics
|     vārds_orig = ''Xaver Marnitz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Rubene]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmieras novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Harijs Marnics]], [[Meinhards Marnics]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Malajas arhipelāgs
|attēls              = Mount Pinatubo 20081229 01.jpg
|attēla paraksts     = Ezers [[Pinatubo]] apkaimē [[Filipīnas|Filipīnās]]
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Малайский архипелаг.png
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Dienvidaustrumāzija]]
|arhipelāgs          =
|latd=2|latm=0|lats=0|latNS=S |longd=108|longm=0|longs=0|longEW=E
|platība             = 1 590 000
|garums              = 3370
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Kinabalu]]
|augstums            = 4095
|salu skaits         = >25 000
|galvenās salas      = [[Kalimantāna]], [[Sumatra]]
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{TLS}}
{{BRN}}
{{PHL}}
{{IDN}}
{{MYS}}
|iedzīvotāji         = 280 000 000
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Džakarta]]
|piezīme =
}}
'''Malajas arhipelāgs''' ir salu grupa [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]], Pasaules lielākais arhipelāgs kā pēc iedzīvotāju skaita, tā arī pēc platības.<ref>{{PZT|454}}</ref> Izvietojies starp [[Indijas okeāns|Indijas okeānu]] dienvidos un [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]] ziemeļos, kā arī [[Indoķīna|Indoķīnu]] ziemeļaustrumos un [[Austrālija|Austrāliju]] dienvidrietumos. Arhipelāgā ietilpst vairāk kā divdesmit pieci tūkstoši salu, lielākās no tām ir [[Kalimantāna]], [[Sumatra]] un [[Sulavesi]]. Veidojas no trim galvenajām salu grupām: [[Zunda salas|Zunda salām]], [[Moluku salas|Moluku salām]] un [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāga. Arhipelāga salās pilnībā izvietojušās [[Filipīnas]], [[Bruneja]] un [[Austrumtimora]], daļa [[Malaizija]]s un lielākā daļa [[Indonēzija]]s. Apdzīvo pārsvarā [[austronēziešu valodas|austronēziešu]] tautas.

sentences: {{cita nozīme|gaismas laušanu|viļņu apliekšanos|Difrakcija}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Rheubarbariboletus_armeniacus_596300.jpg
| att_nosaukums=Aprikožu samtbekas Itālijā, Sardīnijas salā
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Xerocomus
| ģints_lv =Samtbekas
| suga =X. armeniacus
| suga_lv =Aprikožu samtbeka
| binomial =Xerocomus armeniacus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Baltās ķiveres
 | oriģinālnos = ''The White Helmets''
 |      attēls = The White Helmets film poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Orlando von Ainsīdels]]
 |  producents = [[Džoanna Natasegara]]
 |   scenārijs = Kristofs Deaks
 |     aktieri =
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Netflix]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2016|9|16}}
 |      ilgums = 40 minūtes
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = angļu, arābu
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Baltās ķiveres"''' ({{val|en|The White Helmets}}) ir Lielbritānijas [[dokumentālā filma|dokumentālā]] [[īsfilma]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.hollywoodreporter.com/news/aleppo-documentary-white-helmets-tells-story-syrian-civil-defense-957091|title=Aleppo Documentary Filmmakers: "We Worry About the People We Spent Time With"|accessdate=24 January 2017|date=16 December 2016|work=[[The Hollywood Reporter]]|first=Mia|last=Galuppo}}</ref> Filma seko Sīrijas Civilās aizsardzības brīvprātīgo glābšanas dienesta darbinieku jeb tā saukto "balto ķiveru" ikdienas darbībām. Filmas režisors ir [[Orlando von Ainsīdels]], bet producente — [[Džoanna Natasegara]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://time.com/4481259/netflix-trailer-the-white-helmets/|title=Exclusive: Watch the Trailer for 'The White Helmets'|first=Andrew|last=Katz|work=[[Time]]|date=7 September 2016|accessdate=24 January 2017}}</ref>

sentences: '''Brīvības zvans''' ({{val-en|Liberty Bell}}) ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] cīņas par neatkarību simboliem.

sentences: Konceptu par četrām mūsdienu '''karadarbības paaudzēm''' radīja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] analītiķi 1989. gadā, rakstot par "kara sejas" maiņu un virzīšanos pretim [[Ceturtās paaudzes karadarbība|ceturtās paaudzes karadarbībai]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://globalguerrillas.typepad.com/lind/the-changing-face-of-war-into-the-fourth-generation.html|title=The Changing Face of War: Into the Fourth Generation|publisher=Marine Corps Gazette|access-date={{dat|2021|04|15||bez}}|archive-date={{dat|2021|05|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20210514173658/https://globalguerrillas.typepad.com/lind/the-changing-face-of-war-into-the-fourth-generation.html}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Čopra''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Alumīnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7784-30-7
|      ķīmiskā formula = AlPO4
|              molmasa = 121,9529
|              blīvums = 2566
|  kušanas temperatūra = 1800 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1,2-propāndiola struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CHOHCH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=1036
|kušanas temperatūra=-59 °C
|viršanas temperatūra=188,2 °C
}}
'''1,2-Propāndiols''' (propilēnglikols, CH3CHOHCH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs, eļļains šķidrums. Tas ir divvērtīgais [[spirts]]. Tas ir higroskopisks un labi šķīst ūdenī, [[acetons|acetonā]] un [[hloroforms|hloroformā]]. 1,2-Propāndiols ir relatīvi maztoksisks (salīdzinot ar [[etilēnglikols|etilēnglikolu]]). 1,2-propāndiolam eksistē arī [[izomēri|izomērs]] — [[1,3-propāndiols]].

sentences: '''Glikagons''' ir [[peptīdi|peptīdu]] [[hormoni|hormons]], ko [[aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzerī]] izdala [[Langerhansa saliņas|Langerhansa saliņu]] alfa šūnas. Glikagons izraisa [[glikokenolīze|glikogenolīzi]] aknās un [[lipolīze|lipolīzi]] [[taukaudi|taukaudos]], nodrošina sabalansētu [[glikoze]]s līmeni asinīs. Glikagons darbojas pretēji [[insulīns|insulīnam]], paaugstinot glikozes līmeni asinīs. Kad glikozes līmenis asinīs ir zems, piemēram, pēc ēdienreizes izlaišanas vai lielas fiziskās slodzes, aizkuņģa dziedzeris izdala glikagonu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Kaboom''
| operators =
| attēls = Gregg Araki Kaboom.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, zinātniskā fantastika, mistērija
| režisors = [[Gregs Araki]]
| producents =
| scenārijs = Gregs Araki
| aktieri = * [[Tomass Dekers]]
* [[Heilija Beneta]]
* [[Kriss Zilka]]
* [[Roksana Meskilda]]
* [[Džūno Templa]]
* [[Kellija Linča]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kaboom''
| studija = * ''Desperate Pictures''
* ''Wild Bunch''
* ''Super Crispy Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Wild Bunch Distribution''
* ''IFC Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|5|15|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Kaboom''''' ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] mistērijas [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Gregs Araki]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tomass Dekers]], [[Heilija Beneta]], [[Kriss Zilka]], [[Roksana Meskilda]], [[Džūno Templa]] un [[Kellija Linča]].

sentences: '''Polderis'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=71}}</ref> (no {{val|nl|polder}}) ir ar [[dambis|aizsargdambjiem]] norobežota nosusināta platība [[paliene|palienēs]], piejūras [[zemiene|zemienēs]], jūrai atkarotās teritorijās. Veido [[hidroloģija|hidroloģisku]] sistēmu, kura režīmu regulē mākslīgi. T.s. ziemas jeb nepārplūstošie polderi [[pali|palos]] neapplūst, pretēji t.s. vasaras jeb pārplūstošajiem polderiem. Latvijā 1984. gadā bija polderi apm. 40 000 ha platībā. Par polderi sauc arī ar dambjiem vai [[meliorācija]]s grāvjiem norobežotu [[mārša|māršu]] vai mitrāju. Milzīgas polderu platības ir [[Nīderlande|Nīderlandē]].

sentences:
{{Elektrodinamika}}
[[Fizika|Fizikā]] '''Maksvela vienādojumi''' ir četru [[diferenciālvienādojums|diferenciālvienādojumu]] sistēma, kas apraksta [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]] [[vakuums|vakuumā]]. Tie raksturo [[elektriskais lauks|elektriskā]] un [[magnētiskais lauks|magnētiskā]] lauka savstarpējo mijiedarbību, kā arī to saistību ar [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] un [[strāvas blīvums|strāvas blīvumu]]. Šos vienādojumus [[1861]]. gadā atklāja skotu fiziķis un matemātiķis [[Džeimss Maksvels]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=DactylisGlomerata.jpg|att_izmērs=250px|att_nosaukums={{TaksoSaite|Dactylis glomerata|Parastā kamolzāle}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|binomial=Dactylis|ģints_lv=Kamolzāles|ģints=Dactylis}}
'''Kamolzāles''' ({{val|la|Dactylis}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras sugu sākotnējais izplatības areāls ir [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], taču mūsdienās ir sastopamas visā pasaulē, un bieži tiek uzskatītas par [[Invazīva suga|invazīvām sugām]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/plant/orchard-grass|title=orchard grass {{!}} plant {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2022-09-02|language=en}}</ref>

sentences: '''Debess ekvators''' ir [[debess sfēra]]s lielais riņķis, kura [[plakne]] ir perpendikulāra [[pasaules ass|pasaules asij]] un sakrīt ar [[Zeme]]s [[ekvators|ekvatora]] plakni. To var definēt arī kā [[ekvators|ekvatora]] projekciju debesīs<ref>[http://scienceworld.wolfram.com/astronomy/CelestialEquator.html Celestial Equator]</ref>. Debess ekvators sadala debess sfēru ziemeļu un dienvidu puslodē. Zemes rotācijas [[ass slīpums|ass slīpuma]] dēļ debess ekvators atrodas apmēram 23,439° leņķī pret [[ekliptika]]s plakni.

sentences:
{{Cita nozīme|salu|pilsētu Polijā|Bogatiņa}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Reihenava
|attēls              = Kloster_Reichenau_(Foto_Hilarmont).jpg
|attēla paraksts     = Bijušais Reihenavas klosteris
|attēla izmērs       =
| map_type    = Vācija#Eiropa
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums = Reichenau
|izvietojums         = [[Konstances ezers]]
|arhipelāgs          =
|latd=47.693056|latNS=N
|longd=9.063056|longEW=E
|platība             = 4,3
|garums              = 4,5
|platums             = 1,5
|krasta līnija       = 11
|augstākais kalns    = Hohvarts
|augstums            = 43
|valsts              = Vācija
|valsts adm vienības tips = Zeme
|valsts adm vienība  = [[Bādene-Virtemberga]]
|iedzīvotāji         =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[vācieši]]
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}

sentences:
kristīšana]]
'''Kristības''' jeb '''kristīšana''' [[kristietība|kristīgajā ticībā]] ir [[sakraments]], ar kuru cilvēks tiek uzņemts [[Kristīgā baznīca|kristīgajā baznīcā]] un arī konkrētā [[konfesija|konfesijā]]. Kristību atzīst visi kristietības novirzieni, kaut arī dažādos traktējumos. Lielākā daļa konfesiju praktizē bērnu kristīšanu, taču dažas, kā [[baptisti]] un [[anabaptisms|anabaptisti]], kristī tikai pieaugušus cilvēkus. Neviens cilvēks nevar kristīt pats sevi. Kristību procesu parasti vada [[priesteris]] vai [[diakons]].<ref name="katolis">{{tīmekļa atsauce | url= http://katolis.lv/liturgija/sakramenti/kristibas-sakraments.html | title= Kristības sakraments | publisher= katolis.lv | accessdate= 2019. gada 31. jūlijā | archive-date= {{dat|2019|07|30||bez}} | archive-url= https://web.archive.org/web/20190730232129/http://katolis.lv/liturgija/sakramenti/kristibas-sakraments.html }}</ref> Izņēmums ir nāves briesmu gadījumā, kad kristīt drīkst arī cits cilvēks, arī tāds, kas pats nav kristīts.<ref name="katolis"/>

sentences:
{{nepilnīgs}}
'''Kvorums''' ({{val|la|quorum}}) ir ar likumu noteiktais sēdes vai sapulces dalībnieku skaits, kas ir pietiekams, lai sanākušie būtu tiesīgi lemt.

sentences:
{{Infobox stadium
|stadium_name=Kazaņas arēna
|logo_image=RubinKazanNewStadium.png|map_type=Tatarstāna|latNS=N|latd=55|latm=49|lats=14.3|longEW=E|longd=49|longm=9|longs=40|pushpin_map=|map_caption=Kazan Arena Tatarstānā|location={{vieta|Krievija|Kazaņa}}|broke_ground=2010. gada maijā|opened=2013. gada jūlijā|surface=zāle|construction_cost=450 milijoni [[USD]]|seating_capacity=45 379|tenants=[[Rubin]]<br/>[[2018. gada FIFA Pasaules kauss]]
|native_name=''Казань Арена''}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda_lv=Graudzāļu rinda|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Carex caryophyllea Bovenden.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|dzimta=Cyperaceae|rinda=Poales|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex caryophyllea|suga_lv=Pavasara grīslis|autors=Latourr.|binomial=Carex caryophyllea|sinonīmi=- Carex verna Chaix;
- Carex ruthenica V.I.Krecz.}}'''Pavasara grīslis''' ({{val-la|Carex caryophyllea}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā, un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-caryophyllea-latourr/|title=pavasara grīslis - Carex caryophyllea Latourr. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-06}}</ref>

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Aizkarpatu zemiene
|attēls                 = Zakarpatye lowland.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Aizkarpatu zemienes novietojums Ukrainā
|lat_dir =N |lat_deg =|lat_min =|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =|lon_min =|lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{UKR}}
|ģeo_apgabals           = [[Karpati]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Vidusdonavas zemiene]]
|sastāv                 =
|garums                 = 80—90
|platums                = 22—35
|kalns                  =
|augstums               = 102—120
|pilsētas               = [[Užhoroda]], [[Mukačeve]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Aizkarpatu zemiene''' ({{val|uk|Закарпатська низовина}}) vai '''Pietisas zemiene''' ({{val|uk|Притисянська низовина}}) ir [[Vidusdonavas zemiene]]s ziemeļaustrumu daļa [[Ukraina]]s [[Aizkarpatu apgabals|Aizkarpatu apgabala]] teritorijā. Aluviāls līdzenums, nolaidens dienvidrietumu virzienā. Ziemeļaustrumos zemienei piekļaujas [[Karpati|Karpatu]] priekškalnes.<ref>{{PZT|23}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Aegilops cylindrica sl33.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Aegilops|ģints_lv=Egilopsi|suga=Aegilops cylindrica|suga_lv=Cilindriskais egilopss|sinonīmi=|kategorijas=nē|binomial=Aegilops cylindrica|autors=Host}}'''Cilindriskais egilopss''' ({{val|la|Aegilops cylindrica}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Vidusjūra]]s reģiona un [[stepe]]s joslā [[Āzija|Āzijā]]. Suga ir ievazāta arī [[Latvija|Latvijā]] — tā ir sastopama reti un nevienmērīgi. Sastopamība pa gadiem manāmi variē; atsevišķi eksemplāri un grupas sausās nezālienēs un uz [[Dzelzceļš|dzelzceļiem]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/aegilops-cylindrica-host/|title=cilindriskais egilopss - Aegilops cylindrica Host - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-16}}</ref>

sentences: '''3. janvāris''' ir gada 3. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 362 dienas (363 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Biruta Cepurīte |     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''ئىلھام توختى''
| attēls = Professor Ilham Tohti.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1969
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Ķīna]]
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta=
| pilsonība =[[Ķīna]]
| tautība = [[Uiguri|Uigurs]]
| darba_vietas = [[Ķīnas_Tautību_universitāte|Ķīnas Tautību universitāte]]
| zinātne = [[ekonomika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = [[Saharova balva]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Ārija Elksne
| vārds_orig =
| attēls = Elksne_Arija.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1928
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 7
| dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| m_gads = 1984
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 29
| m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| dzīves_vieta = {{ubl|[[Vesetas iela (Rīga)|Vesetas iela]],[[Rīga]]|[[Baltezers (Ādažu novads)|Baltezers]]}}
| pilsonība = {{LVA}}<br>{{URS}}
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Miķelis Fišers (operdziedātājs)|Miķelis Fišers]]
| bērni = {{ubl|[[Ieva Bērziņa]]|[[Miķelis Fišers (mākslinieks)|Miķelis Fišers]]}}
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejniece, tulkotāja
| rakstīšanas valoda =
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Rīgas Medicīnas institūts]]
| apbalvojumi = Nopelniem bagātā kultūras darbiniece (1975)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
'''Kvadrātvienādojums''' ir otrās [[kāpināšana|pakāpes]] [[vienādojums]], kura vispārīgais veids ir
:<math> a x^2 + b x + c = 0, \,</math>
kur <math>x</math> ir nezināmais un <math>a</math> ≠ 0. Izteiksmi <math>a x^2 + b x + c</math> sauc par '''kvadrāttrinomu'''. No [[algebras pamatteorēma]]s seko, ka kvadrātvienādojumam ir tieši divas [[vienādojuma sakne|saknes]] (šīs saknes var būt vienādas).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olivers Kromvels
| vārds_orģ = ''Oliver Cromwell''
| attēls = Oliver Cromwell.jpg
| amats = [[Lords Protektors]]
| term_sākums = {{Dat|1653|12|16|N}}
| term_beigas = {{Dat|1658|09|03|N}}
| priekštecis = [[Čārlzs I Stjuarts]] (karalis)
| pēctecis = [[Ričards Kromvels]] (Lords Protektors)
| dzim_dati = {{Dat|1599|4|25}}
| dzim_vieta = [[Hantingdona]], [[Kembridžšīra]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas karaliste]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1658|9|3|1599|4|25}}
| mir_vieta = [[Londona]],  [[Anglijas republika]]
| tautība =
| partija =
| dzīvesb =
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija = [[kalvinisms]]
| paraksts = Autograph-OliverCromwell.png
| piezīmes =
}}
'''Olivers Kromvels''' ({{val|en|Oliver Cromwell}}, dzimis {{Dat|1599|4|25}}, miris {{Dat|1658|9|3}}) bija [[Anglijas Karaliste|angļu]] 17. gadsimta pirmās puses karavadonis un politiķis. [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā izvirzījās par vienu no [[Jaunā parauga armija]]s militārajiem līderiem. Pēc tam, kad 1649. gadā ar nāvi tika sodīts karalis [[Čārlzs I Stjuarts]], Kromvels dominēja valsts politikā, iekaroja [[Skotija|Skotiju]] un [[Īrija|Īriju]], bet no 1653. līdz 1658. gadam ieņēma [[Lords Protektors|Lorda Protektora]] amatu, faktiski būdams [[diktators]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Valentīna Stešenko-Kuftina
|     vārds_orig = ''Валентина Стешенко-Куфтіна''
|         attēls = Valentina Steshenko-Kuftina.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Lebedina]], [[Krievijas impērija]]
([[Sumu apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1953
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Lielupe (Jūrmala)|Lielupe]], [[Jūrmala]], [[Latvijas PSR]], [[PSRS]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pianiste
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Pārbrauktuve''' ir [[Sliežu ceļš|sliežu ceļa]] un autoceļa viena līmeņa krustojums. Vilcienam ir priekšroka šķērsot pārbrauktuvi. Viena līmeņa krustošanās nevēlamos faktorus — iespējamos sadursmes draudus — novērš [[Ceļa pārvads|ceļa pārvada]] izbūve, t.i. krustošana atšķirīgos līmeņos — pa augšu vai apakšu. Pārbrauktuve rada neērtības gan autovadītājiem — sakarā ar gaidīšanai patērēto laiku, gan visādā ziņā prasa dzelzceļa speciālistu ievērojamu piepūli.

sentences:
{{jāuzlabo|jāsakārto tabula}}{{Atsauces+}} BMW M3 (E90) sedans.]]
 no aizmugures.]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Šķeltovas pagasts
| karte             = Šķeltovas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Šķeltovas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Šķeltovas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Šķeltova
| platība           = 75,3
| iedzīvotāji       = 551<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 551 / 75.3 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Kapfuchs-nachwuchs.jpg
| att_nosaukums =Kāpas lapsas lapsēni
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Vulpes
| ģints_lv =Lapsas
| suga =Vulpes chama
| suga_lv =Kāpas lapsa
| binomial =Vulpes chama <small>([[Andrew Smith (zoologist)|A Smith]], 1833)</small>
| izplatība=

sentences: '''Riboukleāze''' (arī '''RNāze''') ir [[Nukleāzes|nukleāžu]] tips, kas [[Katalīze|katalīzē]] [[RNS]] degradāciju sīkākos komponentos. Ribonukleāzes var iedalīt endoribonukleāzēs un eksoribonukleāzēs.

sentences:
{{Jūdaisms}}
Visus ticīgos [[Ebreji|ebrejus]] vieno [[monoteisms|monoteiska]] reliģija — [[jūdaisms]]. Vienlaikus šī vienotība nebalstās uz kādu vienotu un universāli akceptētu ticības apliecinājumu. Jūdaismā nav centralizētas [[hierarhija]]s, kuras vadītājs, līdzīgi [[Romas pāvests|Romas pāvestam]], varētu vadīt reliģiju. Dažādie ticības pamatprincipi, kas formulēti gadsimtu laikā, ir tikai tik autoritatīvi, cik to radītāji - ievērojami un atzīti [[rabīns|rabīni]]. Galvenais jūdaisma avots ir nevis cilvēki, bet svētie raksti [[Tora]], reliģiskie likumi un tradīcijas. Jūdaisms vairāk uzmanības pievērš reliģiski pareizas darbības un dzīvesveida nozīmei, nevis vienkārši ticībai.

sentences:
{{navbox
|name = Guanduna
|title = [[Guanduna]]s prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Cjinjuaņa]]
* [[Čaodžou]]
* [[Dunguaņa]]
* [[Dzjanmeņa]]
* [[Dzjejana]]
* [[Džaņdzjana]]
* [[Džaocjina]]
* [[Džuhai]]
* [[Džunšaņa (pilsēta)|Džunšaņa]]
* [[Fošaņa]]
* '''[[Guandžou]]'''
* [[Hejuaņa]]
* [[Huidžou]]
* [[Jandzjana]]
* [[Juņfu]]
* [[Maomina]]
* [[Meidžou]]
* [[Šaņtou]]
* [[Šaņvei]]
* [[Šaoguaņa]]
* [[Šeņdžeņa]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Guanduna]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| binomial = Iris pseudacorus
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Iris pseudacorus 3 RF.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Asparagales
| rinda_lv = Sparģeļu rinda
| dzimta = Iridaceae
| dzimta_lv = Skalbju dzimta
| ģints = Iris
| ģints_lv = Skalbes
| suga = Iris pseudacorus
| suga_lv = Purva skalbe
| kategorijas = nē
}}'''Purva skalbe''' (''Iris pseudacorus'') ir dekoratīvs augs [[Skalbes|skalbju]] ģintī. Tas ir plaši sastopams [[Eiropa|Eiropā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Diezgan bieži visā [[Latvija]]s teritorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/iris-pseudacorus-l/|title=purva skalbe - Iris pseudacorus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-11-17}}</ref>

sentences: '''Ķengaraga dīķis''' ir ūdenstilpe, kas atrodas pie Tirdzniecības centra "Ščecina" un [[Rīgas 51. vidusskola]]s (attiecīgi [[Latgales iela (Rīga)|Latgales iela]] 264 un 262). Dīķis savienots ar [[Daugava|Daugavu]] caur kanālu, kuram pāri iet gājēju tiltiņš ([[Ķengaraga promenāde]]). Dīķa centrā ir neliela saliņa.

sentences: '''Hronometrs''' ir precīzs atsperes [[pulkstenis]], kurš nepieciešams, lai glabātu precīzu [[Griniča]]s laiku uz kuģa.<ref name="piemērs">Jūras astronomija I daļa, R. Brūvels, Rīga - Jūrniecības departaments, 1932., 410. lpp.</ref> [[jūrniecības astronomija|Jūrniecības astronomijā]] hronometru izmanto, lai noteiktu ģeogrāfisko [[garums|garumu]]. Tas tika izgatavots astoņpadsmitajā gadsimtā un kļuva par svarīgu [[navigācija]]s līdzekli, kamēr neieviesa modernās sakaru, [[radionavigācija]]s un pavadoņu navigācijas sistēmas.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s akvatinta "Viņi nevēlas" (''No quieren'') sērijā "Kara katastrofas" (''Los Desastres de la Guerra'')]]
'''Posttraumatiskā stresa sindroms''' ('''PTSS''') jeb '''pēctraumas stresa traucējumi''' ({{val|en|post-traumatic stress disorder}} (PTSD)) ir dabiska psihosomatiska reakcija uz [[trauma|traumu]] — uz dažāda veida [[nāve|dzīvības briesmām]], kā piemēram, uz vienu vai vairākiem [[vardarbība|vardarbīgiem]] vai [[katastrofa|katastrofāliem]] notikumiem, vai uz nopietnas medicīniskas [[diagnostika|diagnozes]] saņemšanu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''National Space Science Data Center''''' jeb '''NSSDC''' (no {{val|en| }} "Nacionālais kosmiskās zinātnes datu centrs") ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[Saules sistēma]]s izpētes nodaļas departaments. Tas tika izveidots, lai arhivētu NASA kosmosa misiju datus. NSSDC atrodas NASA [[Godarda kosmisko lidojumu centrs|Godarda kosmisko lidojumu centrā]] [[Grīnbelta (Mērilenda)|Grīnbeltā, Mērilendā]]. NSSDC sniedz brīvu pieeju NASA datiem zinātniekiem un citiem interesentiem. Tiek piedāvāti gan neapstrādāti zinātniski dati, gan attēli.

sentences:
atomu daudzumu [[mezosfēra|mezosfērā]]]]
'''Lidars''', arī '''LIDAR''' ({{val|en|Light Detection and Ranging}} — "Atrašana un attāluma noteikšana ar gaismu")<ref name="NOAA">[https://oceanservice.noaa.gov/facts/lidar.html "LIDAR—Light Detection and Ranging—is a remote sensing method used to examine the surface of the Earth"]. NOAA.</ref> un '''aerolāzerskenēšana''' ir tālizpētes tehnoloģija informācijas iegūšanai un apstrādei par attālinātiem objektiem, izmantojot aktīvās optiskās sistēmas, kas izmanto gaismas absorbcijas un izkliedes parādības optiski caurspīdīgā telpā. Parasti tie ir [[lāzers|lāzeri]], tomēr īsās distancēs gaismas avoti var būt arī citi.<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://map.lgia.gov.lv/index.php?lang=0&cPath=4_5&txt_id=126&0&ap=87 |title=LĢIA: Kas ir aerolāzerskenēšana? |access-date={{dat|2021|02|17||bez}} |archive-date={{dat|2020|11|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201102102257/http://map.lgia.gov.lv/index.php?lang=0&cPath=4_5&txt_id=126&0&ap=87 }}</ref>

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Vidzemes priekšpilsēta|Rīgas Vidzemes priekšpilsētā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Frīdrihs Jēkabs Hūgenbergers
|     vārds_orig = ''Karl Friedrich Jacob Hugenberger''
|         attēls = Hugenbergers.JPG
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1784
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Kuldīga]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1860
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''Roger Penrose''
| attēls = Roger Penrose at Festival della Scienza Oct 29 2011.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Rodžers Penrouzs 2011. gadā
| dz_gads = 1931
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 8
| dz_vieta = [[Kolčestera]], [[Eseksa]], {{GBR}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība =
| vecāki = [[Laionels Penrouzs]]
| darba_vietas = [[Londonas Universitāte]],
[[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]]
| zinātne = [[matemātika]], [[kosmoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[matrica]]s [[Mūra-Penrouza pseidoinversija]], [[Penrouza mozaīka]], [[tvistoru teorija]] ''(twistor theory)'', [[kosmiskās cenzūras hipotēze]], [[spinu tīkls]] (''spin network''), [[laiktelpa]]s ģeometrija
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2020)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Sers Rodžers Penrouzs''' ({{val|en|Sir Roger Penrose}}, dzimis {{dat|1931|8|8}}) ir [[Lielbritānija|britu]] [[matemātiķis]] un [[fiziķis]]. Viņš ir emeritēts profesors [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]. Pazīstams ar pētījumiem [[relativitātes teorija|vispārīgajā relativitātes teorijā]], un līdz ar [[Stīvens Hokings|Stīvenu Hokingu]] ir viens no mūsdienu pazīstamākajiem [[kosmoloģija|kosmologiem]]. Penrouzs ir darbojies arī atpūtas matemātikā un [[Zinātnes filozofija|zinātnes filozofijā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Dorothy Crowfoot Hodgkin''
| attēls =Old Dorothy Hodgkin from Pugwash site.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Dorotija Kraufuta Hodžkina ar insulīna struktūru
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =12
| dz_vieta =[[Kaira]], [[Ēģipte]], formāli {{OTA}}
| m_gads =1994
| m_mēnesis=7
| m_diena=29
| m_vieta =[[Šiptona pie Storas]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|angliete]]
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =[[Džons Desmonds Bernals]]
| studenti =
| sasniegumi =bioloģiski aktīvu vielu ([[penicilīns|penicilīna]], [[insulīns|insulīna]]) struktūras noteikšana ar [[rentgendifraktometrija]]s palīdzību
| apbalvojumi =1964. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Rūta Konela
 | vārds_orig              = ''Ruth Connell''
 | attēls                  = Ruth Connell by Gage Skidmore.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Rūta Konela 2016.gadā
 | dz. vārds               = Rūta Konela
 | dz. datums              = {{ddv|1979|4|20}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Skotija|Falkērka}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, kinoproducente, dejotāja, horeogrāfe
 | darbības gadi           = 1998—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Rūta Konela''' ({{val|en|Ruth Connell}}; dzimusi {{dat|1979|4|20}}) ir skotu teātra, televīzijas un kino [[aktrise]], kinoproducente, profesionāla [[dejotāja]] un [[horeogrāfe]]. Viņa ir zināma ar Rovēnas lomu [[The CW|CW]] seriālā ''[[Supernatural (seriāls) |Supernatural]]'' (2014—2020).<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Supernatural Season 10 Adding New Mysterious Witch to the Mix, New Details|url=http://hwhills.com/supernatural-season-10-adding-new-mysterious-witch-to-the-mixnew-details/|publisher=Hollywood Hills|accessdate=6 October 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20141211111533/http://hwhills.com/supernatural-season-10-adding-new-mysterious-witch-to-the-mixnew-details/|archivedate=11 December 2014}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Supernatural Season 10 spoilers: Scot Ruth Connell to play Rowena & more!|url=http://primetime.unrealitytv.co.uk/tomorrow-will-post-done-supernatural-season-10-spoilers-scot-ruth-connell-play-rowena-recurring-role/|publisher=Prime Time|accessdate=6 October 2014|archive-date={{dat|2016|03|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160324091647/http://primetime.unrealitytv.co.uk/tomorrow-will-post-done-supernatural-season-10-spoilers-scot-ruth-connell-play-rowena-recurring-role/}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Misisipi|Misisipi}}
{{Upes infokaste
 | nosaukums         = Misisipi
 | citvaloda         = en
 | oriģinālnosaukums = Mississippi
 | attēls            = Mississipi River - New Orleans.JPG
 | attēla_izmērs     =
 | paraksts          = Misisipi [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]]
 | karte             = Mississippirivermapnew.jpg
 | kartes_paraksts   = Misisipi baseins
 | kartes_izmērs     = 250px
 | izteka            = [[Itaskas ezers]], [[Minesota]]
 | augštece          =
 | satekupes         =
 | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
 | baseina_valstis   = {{USA}} (98,5% no kopējās baseina teritorijas)<br />{{CAN}} (1,5%)
 | tek_caur          = {{USA}} ([[Minesota]], [[Viskonsina]], [[Aiova]], [[Ilinoisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]], [[Luiziāna]])
 | garums            = 3776
 | iztekas_augstums  = 450
 | ietekas_augstums  = 0
 | kritums           =
 | caurtece          =
 | gada_notece       = 12 743
 | baseins           = 2 981 076
 | pietekas          = [[Misūri (upe)|Misūri]], [[Ohaio (upe)|Ohaio]]
 | sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=14 | sāk_plat_s=23 | sāk_plat_NS=N
 | sāk_gar_d=95 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=W
 | iet_plat_d=29 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
 | iet_gar_d=89 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=W
}}
'''Misisipi''' ({{val|en|Mississippi}}, {{izrunā|ˌmɪsɪˈsɪpi}}, no [[odžibvu valoda]]s ''misi-ziibi'' — ‘lielā upe’) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] centrālajā daļā starp [[Klinšu kalni]]em un [[Apalači]]em. Tā ir viena no pasaulē lielākajām un garākajām upēm. Upes garums ir 3776 km, un tā ir otrā garākā upe ASV aiz Misisipi pietekas [[Misūri (upe)|Misūri]] upes (4090 km). Misisipi—Misūri upju sistēma ir ceturtā [[pasaules garākās upes|garākā upe pasaulē]]. Šīs upju sistēmas garums ir 6275 km. Misisipi upes kritums ir 450 m. Tā iztek no [[Itaskas ezers|Itaskas ezera]] [[Minesota]]s štatā un plūst uz dienvidiem caur desmit ASV štatiem ([[Minesota|Minesotu]], [[Viskonsina|Viskonsinu]], [[Aiova|Aiovu]], [[Ilinoisa|Ilinoisu]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasu]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]] un [[Luiziāna|Luiziānu]]), līdz ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]]. Misisipi gada notece ir {{nobr|12 743}} km³ jeb vidēji {{nobr|16 200}} m³/s. Pēc šī rādītāja tā ir desmitā lielākā upe pasaulē. Aprīlī ūdens caurtece palielinās līdz pat {{nobr|28 160}} m³/s, kas parasti ir arī [[plūdi|plūdu]] laiks. Postošākie plūdi bija 1927. gadā, kad applūda aptuveni 60 000 km² un gāja bojā aptuveni 250 cilvēki, un 2011. gadā, kad upuru skaits sasniedza gandrīz 400 cilvēkus. Baseina platība ir {{nobr|2 981 076}} km², kas aptuveni ir 1/8 daļa no visas kopējās [[Ziemeļamerika]]s kontinenta platības. Upes platums platākajā vietā sasniedz 11 km.

sentences:
'''Hercs''' var būt:
* [[hercs]] — SI sistēmas frekvences mērvienība;
* [[Heinrihs Rudolfs Hercs]] (''Heinrich Rudolf Hertz'') — vācu fiziķis;
* [[Gustavs Hercs]] (''Gustav Ludwig Hertz'') — vācu fiziķis, Nobela prēmijas laureāts.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Alprazolāma struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 28981-97-7
|ķīmiskā formula       = C17H13CIN4
|molmasa               = 308,765
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Night Moves''
| operators =
| attēls = Night Moves 1975 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir''
| režisors = [[Arturs Penns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Sjūzena Klārka]]
* [[Dženifere Vorena]]
* [[Melānija Grifita]]
* [[Džeimss Vudss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Night Moves''
| studija = ''Hiller Productions, Ltd. – Layton''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|6|11}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Night Moves''''' ir 1975. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Arturs Penns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Sjūzena Klārka]], [[Dženifere Vorena]], [[Melānija Grifita]] un [[Džeimss Vudss]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Ģertrūde Gavrilova
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{cita nozīme|laikmetu|2002. gada animācijas filmu|Ledus laikmets (filma)}}
 mūsdienās.]]
'''Ledus laikmets''' ir apzīmējums periodiskiem aukstuma periodiem [[Zeme]]s klimatiskajā vēsturē. No arheoloģiskajiem izrakumiem ir zināms par vismaz pieciem lieliem ledus laikmetiem.

sentences: {{Citas nozīmes|personu, kas nodarbojas ar zveju|zvejnieks (nozīmju atdalīšana)|zvejnieks}}

sentences:
{{mazais burts}}
'''dbm''' ('''''d'''ata'''b'''ase '''m'''anager'') ir [[datubāzes dzinējs]] (''database engine''), ko 1979. gadā radīja [[Kens Tomsons]]. To izplatīja [[AT&T]].

sentences: '''Radiācijas joslas''' ir [[magnetosfēra]]s iekšējie apgabali, kuros debess ķermeņa [[magnētiskais lauks]] notur lādētās daļiņas.

sentences: '''Līgavas pūrs''' ir nauda, vērtslietas un īpašumi, kurus sievietei, stājoties [[laulība|laulībā]], dod radinieki un citi piederīgie. Par pūru sauc arī jaunās [[sieva]]s sagādāto gaidāmajai [[ģimene]]s dzīvei. Agrāk bija ierasta prakse šo krājumus pirms laulībām krāt un glabāt vienuviet, tas ir, [[pūra lāde|pūra lādē]]. Dažādās kultūrās un pasaules vietās pūra veidošanas tradīcijas ir atšķirīgas. Viena no pūra pamatnozīmēm ir jaunās sievas aizsardzība pret [[vīrs|vīru]] un viņa radiniekiem gadījumos, kad tie slikti izturas. Pūrs būtībā ir dāvana vīram un viņa ģimenei, bet [[šķiršanās]] gadījumā par pūra īpašnieci atkal kļūst sieva.{{fact}} Nereti pūrā ietilpst arī [[zeme (teritorija)|zeme]] un [[dārglietas]], jo tas no jaunā vīra dod papildus labvēlību, kurš šo zemi un dārglietas peļņas nolūkos arīdzan var izmantot laulības laikā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žaks Adamārs
|     vārds_orig = Jacques Hadamard
|         attēls = Hadamard2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Versaļa]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Bordo Universitāte]], [[Sorbonna]], [[Francijas Koledža]] (''Collège de France''), [[École polytechnique|Politehniskā skola]] (''École Polytechnique''),
|     alma_mater = [[Augstākā normālskola]] (''École Normale Supérieure'')
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Šarls Ermits]], [[Žans Gastons Darbū]], [[Pols Emils Apels]], [[Emils Pikārs]]
|       studenti = [[Moriss Frešē]], [[Pols Levi]], [[Andrē Veils]]
|     sasniegumi = [[pirmskaitļu teorēma]], [[Adamāra matrica]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Jordan_by_Lipofsky_16577.jpg
|att_izm     = 225px
|apraksts    = [[Maikls Džordans]] lecienā, lai ietriektu bumbu grozā no augšas (''[[slam dunk]]'').
|savienība   = [[Starptautiskā basketbola federācija|FIBA]]
|iesauka     =
|pirmais     = 1891. gads [[Springfīlda (Masačūsetsa)|Springfīlda]], [[Masačūsetsa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    = Kontakts
|komanda     = 12 līdz 15 (5 uz laukuma katrai komandai)
|jdzimums    = Atsevišķs
|kategorijas = Iekštelpu vai ārpustelpu
|bumba       = [[Basketbola bumba]]
|olimpisks   = Kopš 1936. gada
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = 𒁹𒄬𒆷𒁶𒋾
|nosaukums_latv_val     = Elama
|sugasvārds             =
|
|kontinents             = Āzija
|reģions                = Tuvie Austrumi
|valsts                 =
|laikmets               =
|statuss                = Impērija
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         =
|
|gads_sākums            = 2700
|gads_beigas            = 539 p.m.ē
|
|date_end               =
|event_start            =
|event_end              =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              = karogs
|image_coat             =
|image_map              = Elam Map-en.svg
|image_map_caption      = Aptuvena Elamas valsts atrašanās vieta [[Persijas līcis|Persijas līča]] tuvumā
|national_motto         =
|galvaspilsēta          = [[Sūsa (Irāna)|Sūsa]]
|kopīgas_valodas        = [[elamiešu valoda]]
|reliģija               =
|nauda                  = ''nav zināms''
|
|title_leader           =
|leader1                =
|year_leader1           =
|leader2                =
|year_leader2           =
|stat_year5             =
|stat_platība5          =
|flag_p1                =
|p1                     = Protoelamas civilizācija
|s1                     = Ahemenīdu impērija
|flag_s1                = Standard of Cyrus the Great.svg
|_noautocat = yes
}}

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Valda Avotiņa pamatskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Salaspils iela (Rīga)|Salaspils iela]] 14, [[Rīga]], LV-1057, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   = Speciālā pamatskola
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 55 | lats  = 7 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 10 | longs = 52 | longEW = E
|established           = 1980
|headmaster             = Gunta Maslovska
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 251 (2016)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{url|http://www.rvapsac.lv/}}
}}

sentences:
'''Artūrs''' vai '''Arturs''' var būt:
* [[Karalis Arturs]] — leģendārs britu valdnieks;

sentences: '''Verdenas līgums''' bija [[843]]. gadā [[Verdena|Verdenā]] parakstīts līgums, kura rezultātā [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] mazdēli [[Lotars I]], [[Ludviķis Vācietis]] un [[Kārlis II Plikgalvis]] sadalīja savā starpā vectēva atstāto [[Franku impērija|Franku impēriju]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Kziznas komunisti}}
[[Kategorija:Komunisti]]
[[Kategorija:Ķīnas cilvēki|Komunisti]]

sentences:
{{DEFAULTSORT:Mezzvidu pagasts}}
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Bērzgales pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{jāuzlabo|jādzēš vai jāizveido nozīmju atdalīšna}}
[[File:Chicago ghetto.jpg|thumb|[[Čikāga]]s geto ''South Side'' rajonā, 1974. gada maijs]]
'''Geto'''
* Viduslaikos — Rietumeiropas pilsētās izolēts ebreju kvartāls ar savu iekšējo jurisdikciju.
* Jaunākajos laikos — [[Trešais reihs|Nacistiskās Vācijas]] un tās okupētajās teritorijās ebreju nometināšanas vietas pilsētās. Gandrīz visi ebreju geto ieslodzītie tika iznīcināti [[Holokausts|holokausta]] laikā.
Mūsdienās terminu "geto" dažkārt lieto, lai apzīmētu pilsētas rajonus, kuros apmetušās etniskās minoritātes, piemēram, [[Ņujorka|Ņujorkas]] [[Afroamerikāņi|afroamerikāņu]] geto — [[Hārlema (ASV)|Hārlema]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Nivhi
|attēls=
|skaits=4466 <small>(2010)</small>
|vieta=[[Krievija]]
|valoda=[[nivhu valoda]], [[krievu valoda]]
|reliģija=[[šamanisms]]
|grupas=
|radi=
}}

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Tiksi līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       = Круиз Якутск - Ленские столбы - Тикси - Якутск, 2017 (275).jpg
| paraksts     = Līča krasts ar [[Tiksi (polārstacija)|Tiksi polārstaciju]]
|vietaskarte         = Jakutija#Krievija
|mark                =
|position            =
|reljefa_karte = jā
| vieta        = {{RUS}}
| vieta2       = [[Jakutija]]
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Buorhajas līcis]]
| plat_d=71| plat_m=39| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=129| gar_m=10| gar_s= | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 21
| platums      = 17
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 11
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = Brusņeva sala
| pilsētas     = [[Tiksi]]
}}
'''Tiksi līcis''' ({{val|ru|бухта Тикси}}, {{val|sah|Тиксии хомо}}) ir [[Laptevu jūra]]s [[Buorhajas līcis|Buorhajas līča]] līcis tā rietumu piekrastē. Administratīvi ietilpst [[Krievija]]s [[Sahas Republika]]s Bulunas ulusā. Izstiepts austrumu—rietumu virzienā 21 km garumā. Ziemeļu robeža ir Bikovskas pussala ar Muostahas ragu, dienvidu — Kosistija rags. Ziemeļu krastu veido galvenokārt ledus un irdeni ieži. Līča vidusdaļā 2 km² lielā Brusņeva sala. Lielākā līcī ieplūstošā upe ir [[Sogo]] tā dienvidrietumos. Līcis aizsalis no oktobra līdz jūlijam.<ref>[http://bse.sci-lib.com/article110520.html Определение "Тикси бухта" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

sentences: '''Franko diktatūra Spānijā''' izveidojās [[Spānijas pilsoņu karš|Spānijas pilsoņu kara]] laikā un beidzās drīz pēc [[Francisko Franko]] nāves 1975. gadā, kad 1978. gadā Spānijā pieņēma demokrātisku konstitūciju. Franko diktatūra sava ilglaicīguma dēļ kategorizēta kā [[fašisms|fašistiska]] savā sākumposmā, līdz [[autoritārisms|autoritārai]] savas pastāvēšanas beigās. Franko nebija dogmatisks ideologs, bet konservatīvs pragmatiķis, kas piemērojās situācijai Spānijā un pasaulē un izmantoja to, lai saglabātu savu režīmu. Franko vara balstījās uz pilsoņu kara laikā radušos dažādu labējo un konservatīvo spēku koalīciju – falangistiem, monarhistiem, katoļiem. Režīma pirmo dekāžu ideoloģiskais fašisms un korporatīvās valsts kapitālisms deva vietu katoliskam antikomunismam un liberālam kapitālismam. Diktatūras desmitgadēs Spānija no nabadzīgas lauksaimniecības zemes kļuva par salīdzinoši attīstītu valsti, kas pēc Franko nāves mierīgi izveidoja konstitucionālas monarhijas sistēmu un iestājās [[Eiropas Kopiena|Eiropas Kopienā]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Melnā saule
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Gunars Saliņš]]
|  orig nosaukums =
|       tulkotajs =
|     ilustrators =
|     vaka autors = Ilmārs Rumpēters
|          valsts = ASV
|          valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = dzeja
|        izdevejs = [[Grāmatu draugs]]
|          izdota = [[1967]]
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec = "[[Miglas krogs un citi dzejoļi]]" (1957)
|           pirms = "[[Satikšanās]]" (1979)
}}

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Gleišera šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Bafina līcis]]
| savieno1     = [[Džonsa šaurums]]
| atdala       = [[Elsmīra sala]]
| atdala1      = [[Koburgas sala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=76| plat_m= 10| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=79| gar_m= 23| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 55
| platums      = 22—45
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences:
hibernācijas stāvoklī]]
'''Hibernācija''' ({{val|la|hibernātus}}, no ''hībernus'' — 'ziema') jeb '''ziemas guļa''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] spēja ilgstoši saglabāt neaktivitāti un samazinātu [[vielmaiņa|vielmaiņu]]. Dzīvniekiem šajā stāvoklī ir zema [[ķermeņa temperatūra]], lēna [[elpošana]] un [[sirdsdarbība]], lēna vielmaiņa. Visbiežāk hibernāciju novēro ziemā. Tās mērķis ir saglabāt enerģiju, kad pietiekams daudzums ēdiena nav pieejams. Hibernācija var ilgt dienas, nedēļas vai mēnešus atkarībā no sugas, apkārtējās vides temperatūras, gada laika, attiecīgā dzīvnieka ķermeņa stāvokļa. Pirms ieiešanas hibernācijas stāvoklī dzīvniekam ir jāuzkrāj pietiekoši liels daudzums enerģijas, lai pietiktu līdz perioda beigām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ftalskābes izomēru struktūrformulas
|ķīmiskā formula=C6H4(COOH)2
|molmasa=166,14
|blīvums=''o''-ftalskābei 1593 kg/m3
''m''-ftalskābei 1526 kg/m3
''p''-ftalskābei 1522
|kušanas temperatūra=''o''-ftalskābei 210 °C
''m''-ftalskābei 346 °C
''p''-ftalskābei 402 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ftalskābe - sadalās
''m''-ftalskābe - sublimējas
''p''-ftalskābe - sublimējas
}}
'''Ftalskābe''' (benzoldikarbonskābe, C6H4(COOH)2) ir vienkāršākā aromātiskā divvērtīgā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Visi ftalskābes [[izomēri]] ir bezkrāsainas cietas vielas, kas nešķīst ūdenī (relatīvi labāk šķīst ''o''-ftalskābe). Ftalskābes sāļus un esterus sauc par '''ftalātiem'''.

sentences: '''Ēze''' ir vaļēja krāsns metālu karsēšanai un kausēšanai. Kalšanai nepieciešamā dzelzs temperatūra ir 1100—1300°С, un ēze bija pirmais un vienkāršākais līdzeklis tādu sasniegt.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |title=Виды горнов |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171230060307/http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |archivedate={{dat|2017|12|30||bez}} }}</ref> Vēsturiski to lietoja [[kalējs|kalēji]] metāla nokaitēšanai pirms apstrādes — kalšanas un rūdīsanas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/llvv/ |title=“Latviešu literārās valodas vārdnīca”: ēze |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ |archivedate={{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref><ref>[https://lv.oxforddictionaries.com/skaidrojums/eze Oxford Dictionaries: ēze]{{Novecojusi saite}}</ref> Pirmās ēzes zināmas no vairāk kā 4000 gadu senatnes, bet Latvijas teritorijā tās pazīstamas kopš mūsu ēras sākuma. Ēze sastāv no ar [[ķieģeļi]]em izlikta, vaļēja [[pavards|pavarda]], kurā ievieto degošo vielu — agrāk koku vai ogles, mūsdienās biežāk koksu, mazutu vai deggāzi,— un pievieno tajā vai virs tās karsējamo materiālu. Pavarda sānos vai tā dibenā atstāj caurumus — dūkas, caur kuriem ar [[plēšas|plēšām]], [[ventilators|ventilatoriem]] vai [[kompresors|kompresoriem]] pievada spēcīgākai degšanai vajadzīgo papildus gaisu. Virs pavarda atrodas dūmgāzu savācējs, parasti ar [[dūmvads|dūmvadu]] un [[skurstenis|skursteni]].<ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 3. sējums, 1983., 243. lpp.</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aktinolīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts, kalcija [[amfibols]]
|ŠtruncaID=8/F.10-20
|ķīm_formula=Ca2(MgFe)5Si8O22(OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļš, zaļganmelns, zaļi pelēks, melns
|svītra=Balta
|habituss=Plāni asmeņveida kristāli, šķiedraini agregāti, radiāli adatveida kristālu agregāti
|skaldnība=Labi izteikta vienā virzienā
|lūzums=Adatains, skabargains
|cietība=5—6
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,613—1,646 nβ = 1,624—1,656 nγ = 1,636—1,666
|pleohroisms=ir
|blīvums=3,07
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zaubes pagasts
| karte             = Zaubes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Zaube
| platība           = 162,76
| iedzīvotāji       = 812<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 812 / 162.76 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Labā sieviete
| attēls                   = A Good Woman film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Good Woman''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Maiks Bārkers]]
| producents               =
* [[Džonatans Inglišs]]
* [[Alans Grīnspans]]
* [[Hovards Himelšteins]]
* [[Stīvs Sīberts]]
| scenārija autors         = Hovards Himelšteins
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Toms Vilkinsons]]
* [[Helēna Hanta]]
| mūzika                   = [[Ričards G. Mičels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Lions Gate Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|9|15||bez}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/good-woman-2004|title=A Good Woman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 2, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{ITA}}
* {{ESP}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|6,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goodwoman.htm|title=A Good Woman (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 2, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Labā sieviete"''' ({{val|en|A Good Woman}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Itālija]]s un [[Spānija]]s drāma, kuras režisors ir [[Marks Bārkers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Toms Vilkinsons]] un [[Helēna Hanta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|12|6||bez}}.

sentences:
{{cita nozīme|salām Indonēzijā|salām Filipīnās|Sulu arhipelāgs}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sulas salas
|attēls              = Sula Islands Topography.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Kepulauan Sula''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Moluku salas]]
|latd= 1 |latm= 51 |lats= |latNS= S
|longd=125 |longm= 19|longs= |longEW=E
|platība             = 4775.62
|garums              = 270
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Lida Godo
|augstums            = 1380
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmoluku]]
|iedzīvotāji         = 167 781
|blīvums             = 35,1
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Sanana]]
|piezīme =
}}
'''Sulas salas''' ({{val|id|Kepulauan Sula}}) ir salu grupa [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku]] arhipelāgā.<ref>{{PZT|664}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Ziemeļmoluku]] provincē, veido divus apriņķus — Sulas salas un Taliabu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gabriela Mistrala
|         vārds_orig = ''Gabriela Mistral''
|             attēls = Gabriela Mistral-01.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1889
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Vikunja}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1957
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Hempstīda|2s=Ņujorka (štats)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Čīliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Gabriela Mistral.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1914—1957
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Lusila Godoja Alkajaga''' ({{val|es|Lucila Godoy Alcayaga}}; dzimusi {{dat|1889|4|7}}, mirusi {{dat|1957|1|19}}), plašāk pazīstama ar savu pseidonīmu '''Gabriela Mistrala''' (''Gabriela Mistral''), bija čīliešu dzejniece, diplomāte un [[feminisms|feministe]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Sigeru Mijamoto
 |    vārds_orig = 宮本 茂
 |        attēls = Shigeru Miyamoto 20150610 (cropped).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1952
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 16
 |      dz_vieta = {{vieta|Japāna|Kioto|Sonobe|3s=Sonobe (Kioto)}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{JPN}}
 |       tautība = [[japānis]]
 |  nodarbošanās = videospēļu dizaineris un producents
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Jasuko Mijamoto
 |         bērni = 2
 |    alma_mater = Kanazavas mākslas koledža
 |      paraksts = Shigeru Miyamoto's signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Sigeru Mijamoto''' ({{val|ja|宮本 茂}}; {{Unicode|[mijamoto ɕiɡeɾɯ]}}; dzimis {{dat|1952|11|16}}<ref name="NP SF64 guide">{{cite book|title= Star Fox 64 Player's Guide|publisher=Nintendo of America|year=1997|pages=116–119|isbn=|title-link=Star Fox 64}}</ref>) ir [[japāņi|japāņu]] [[videospēles|videospēļu]] dizaineris un producents, kas visu savu karjeru strādājis ''[[Nintendo]]'', kur šobrīd ieņem vienu no direktora amatiem. Mijamoto radījis vairākas no augstāk novērtētajām un komerciāli veiksmīgākajām uzņēmuma videospēļu sērijām, tādas kā ''[[Mario (videospēļu sērija)|Mario]]'', ''[[The Legend of Zelda]]'' un ''[[Donkey Kong]].''

sentences: {{Commonscat|Sports in Burkina Faso|Sports Burkinafaso}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kuldīga
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | motto                    =
 | image_skyline            = Kuldiga bridge.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Ķieģeļu tilts pār Ventu
 | image_flag               = Flag of Kuldīga.svg
 | flag_link                = Kuldīgas karogs
 | image_shield             = Kuldiga_COA.svg
 | shield_link              = Kuldīgas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd =56  | latm =58  | lats =07  | latNS =N
| longd =21  | longm =58  | longs =18  | longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Kuldīgas novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1378. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Goldingen}}
 | area_total_km2           = 13
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Kuldīga}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-3301
LV-3302
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.kuldiga.lv}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{cita nozīme|2008. gada karu starp Krievijas Federāciju un Gruziju|1921. gada karu starp Krievijas PFSR un Gruzijas Demokrātisko Republiku|Krievijas—Gruzijas karš (1921)}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Šepards''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Arhitektūra pēc valsts|Somija]]
[[Kategorija:Somija]]

sentences: '''Žūšanas plaisas''' ir [[plaisas]], kas rodas [[žūšana|izžūstot]] un sablīvējoties ar [[Ūdens|ūdeni]] piesūcinātām mālainām vai kaļķainām [[Dūņas|dūņām]], kā rezultātā uz dūņu virsmas veidojas neregulāri poligonāli apgabali. Plaisu dziļums parasti nepārsniedz dažus centimetrus. [[Māls|Mālos]] ir zināmas žūšanas plaisas līdz 3 metru dziļumam un līdz 10—15 centimetriem platumā (ļoti reti līdz 1 metram). Žūšanas plaisas var būt taisnas un izliektas. Šķērsgriezumā var būt taisnstūrainas vai V-veida formas plaisas, retāk citas formas. Pēc V-veida plaisām var noteikt plasta augšējo un apakšējo robežu. [[Fosilijas|Fosilā]] stāvoklī žūšanas plaisas parasti ir aizpildītas ar [[drupu materiāls|drupu materiālu]] vai kādu citu [[Ieži|iezi]], kas ir izveidojies uz saplaisājušās virsmas.<ref>Геологический словарь, Том второй: Трещины усыхания (высыхания). Москва, Недра. 1978; 325. lpp</ref>

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Volīnijas slaktiņš
| attēls            = Lipniki massacre.jpg
| attēla_apraksts   = Luckas vojevodiste. Poļu līķi, kas savesti uz identifikācijau un apbedīšanu, 1943. gada 26. marta slaktiņa upuri
| vieta             = [[Volīnija]], [[Galīcija]], [[Poļesje]], Holmščina
| koordinātas       =
| datums            = 1943—1944
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = šaušana, [[galvas nociršana]], dedzināšana
| bojā_gājušie      =
* 50 000—60 000 poļu<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Motyka |first1=Grzegorz |title=Od rzezi wołyńskiej do akcji Wisła |date={{dat|2011||bez}} |publisher=Wydawnictwo Literackie |location=[[Krakova]] |isbn=ISBN 978-83-08-04576-3 |page=447}}</ref>
* 2 000—3 000 ukraiņu, kurus nogalināja poļu partizānu vienības atbildes darbību rezultātā<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Motyka |first1=Grzegorz |title=W kregu łun w Bieszczadach |date=2009. g |page=13}}</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Ukrainas nemiernieku armija|Ukrainas sacelšanās armija]], [[ukraiņi|Ukrainas iedzīvotāji]], ''[[Armia Krajowa]]'', ''[[Armia Ludowa]]'', [[Polijas pašaizsardzība Volīnijā]], [[Ukraiņu nacionālistu organizācija]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            = Polijas, PSRS un Vācijas ražojuma šaujamieroči, dakšas, cirvji, naži, izkaptis, lāpas
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Volīnijas slaktiņš''' ({{val|pl|Rzeź wołyńska}}, ukraiņu vēsturē — '''Volīnijas traģēdija''' ({{val|uk|Волинська трагедія}}, {{val|pl|Tragedia Wołynia}})) bija [[Ukrainas nemiernieku armija]]s veikta [[etniskā tīrīšana]] — [[poļi|poļu]] civiliedzīvotāju masveida iznīcināšana Rietumukrainā,<ref>Władysław Siemaszko, Ewa Siemaszko ''Ludobójstwo dokonane przez nacjonalistów ukraińskich na ludności polskiej Wołynia 1939—1945'', Warszawa 2000, Wydawnictwo «von Borowiecky», ISBN 83-87689-34-3 — podsumowanie strat polskich. Ryszard Torzecki, op.cit., s. 267 szacował straty ludności polskiej na Wołyniu na 30-40 tys. osób, co pokrywa się z liczbą 36 543-36 750 ofiar udokumentowanych w źródłach z pracy Władysława i Ewy Siemaszków (patrz wyżej).</ref><ref name="motika2003">{{tīmekļa atsauce |last1=Мотика |first1=Ґжеґож |title=Антипольська акція ОУН-УПА |url=http://www.ji.lviv.ua/n28texts/motyka1.htm |publisher=Український Альманах 2003}}</ref> [[Volīnija]]s teritorijā,<ref name="igori">{{grāmatas atsauce |last1=Ільюшин |first1=Ігор |title=Енциклопедія історії України. Волинська трагедія 1943 |date=2003 |publisher=Інститут історії України НАН України |isbn=ISBN 966-00-0734-5 |page=688}}</ref> kas līdz 1939. gadam atradās [[Polijas Otrā republika|Polijas Otrās republikas]] sastāvā. Sākās 1943. gada martā un sasniedza maksimumu tā paša gada jūlijā. Slaktiņa mērķis bija novērst potenciālās Polijas pretenzijas uz šo apgabalu, balstoties uz poļu minoritātes vēlmēm.<ref>[https://www.jstor.org/stable/3600827 Snyder, Timothy (2003b). "''The Causes of Ukrainian-Polish Ethnic Cleansing 1943''". Past & Present. 179 (179): 197—234. doi:10.1093/past/179.1.197. ISSN 0031-2746. JSTOR 3600827.]</ref> Upuru vidū bija arī [[ebreji]], [[krievi]], [[čehi]], [[gruzīni]] un [[ukraiņi]], kas bija daļa no poļu ģimenēm vai pretojās UPA darbībām, piemēram, slēpjot poļu bēgļus.<ref>[https://ipn.gov.pl/download/1/169564/Wolyn-1943-rozliczenie-Konferencja-IPN.pdf "Wołyń 1943 — Rozliczenie"] (PDF), Konferencje IPN, 41: 27—30, 2010</ref> Kopā tika nogalināti 50-60 tūkstoši cilvēku. Poļu atbildes darbības, kas sākās 1943. gada vasaras beigās, savukārt noveda pie dažiem tūkstošiem upuru ukraiņu civiliedzīvotāju vidū.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 63
 | lv  = Sešdesmit trīs
}}

sentences: '''Elektromagnētisms''' ir parādību kopums, kurās izpaužas [[Viela|vielas]] elektrisko un magnētisko īpašību sakars. Elektromagnētisma jēdziens ir saistīts ar elektromagnētiskā lauka jēdzienu. [[Elektriskais lauks]] izraisa elektrības nesēju (parasti [[Elektrons|elektronu]]) kustību. Tā savukārt izraisa magnētisko lauku. Ap visiem vadiem, kuros plūst [[Elektriskā strāva|strāva]], ir magnētiskais lauks. Visos magnētos pastāv elektriskās strāvas ķēdes (pastāvīgajos magnētos tās ir noslēgtas un ir ierobežotas viena vai vairāku domēnu robežās). Elektriskie un magnētiskie lauki ar vienādu zīmi atgrūžas, ar pretēju zīmi — pievelkas. Parasti praksē vairāk lieto magnētiskos laukus, jo ar tiem vieglāk panākt lielākus mehāniskos mijiedarbības [[Spēks|spēkus]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akdalaīts
|attēls=
|klase= Hidroksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/F.09-10
|ķīm_formula=(Al2O3)4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Balta, bāli zaļgandzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Lēcveida agregāti, atsevišķi kristāli līdz 0,1 mm lieli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=7 - 7,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.747 nε = 1.741
|pleohroisms=
|blīvums=3,68
}}
__NOTOC__

sentences: '''20. februāris''' ir gada 51. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 314 (315 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ērgļu pilsdrupas.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanna Ārente
|          vārds_orig = ''Hannah Arendt''
|              attēls = Hannah Arendt 1975 (cropped).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hanna Ārente 1975. gadā
|             dz_gads = 1906
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Hannovere]], [[Vācija]]
|              m_gads = 1975
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           pilsonība = [[Vācija]], vēlāk [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība = [[ebreji]]ete
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[politika]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[sengrieķu filozofija]], [[tehnoloģija]], [[ontoloģija]], [[Jaunākie laiki]], [[vēstures filozofija]]
|          alma_mater = [[Heidelbergas Universitāte]]
[[Marburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Martins Heidegers]], [[Karls Jasperss]], [[Rūdolfs Bultmanis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[pirmssokratiķi]], [[Sokrats]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Jēzus Kristus]], [[Svētais Pāvils]], [[Dunss Skots]], [[Svētais Augustīns]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Monteskjē]], [[Imanuels Kants]], [[Aleksiss Tokvils]], [[Kārlis Markss]], [[Martins Heidegers]], [[Bērtrands Rasels]], [[Karls Jasperss]], [[Valters Benjamins]]
|          ietekmējis = [[Jirgens Hābermāss]], [[Moriss Merlo-Pontī]], [[Džordžo Agambens]], [[Seila Benhabiba]], [[Kventins Skiners]], [[Alēns Finkīlkrauts]], [[Jūlija Kristeva]]
|               darbi = ''[[The Origins of Totalitarianism]]'' (1951)
''[[The Human Condition]]'' (1958)
|              valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Volga
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Volga Ulyanovsk-oliv.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Volga pie Uļjanovskas
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Valdaja augstiene]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kaspijas jūra]]
  | sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=15 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=32 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=05 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=45 | iet_plat_m=41 | iet_plat_s=50 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=47 | iet_gar_m=51 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          = [[Krievija]]
  | garums            = 3530
  | iztekas_augstums  = 228
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 243
  | baseins           = 1 360 000
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | vietaskarte       = Krievijas Eiropas daļa#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Xfce
| logo                   =

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Mitāgskogels
| Photo                = Poertschach_Halbinsel_mit_Mittagskogel_03022013_033.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Mitāgskogels no [[Verterezers|Verterezera]]
| karte                = Austrija#Slovēnija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=46.506667 |latNS=N
| longd=13.948889 |longEW=E
| Augstums         = 2145
| Relatīvais_augstums  = 706
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}, {{SLO}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Karavanki]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
. "Misionāra stāsts" (1883). [[Metropoles mākslas muzejs|Metropolitēna mākslas muzejs]]]]
'''Misionārs''' (no {{val|la|missio}} — 'paka, pasūtījums') ir cilvēks, kas savā dzimtajā zemē vai citās zemēs izplata kādu [[reliģija|reliģiju]] ar mērķi pievērst tai neticīgos vai citu reliģiju pārstāvjus. Parasti sastopams universālajās vispasaules reliģijās, un nav izplatīts nacionālajās reliģijās. Tiek nodalīta "ārējā" misija (citās valstīs) un "iekšējā" misija (starp neticīgajiem viņu pašu kanoniskajā teritorijā). Misionāru darbs dažkārt ir atšķirīgs no [[prozelītisms|prozelītisma]], tomēr nav skaidras atšķirības starp misionāru darbu un prozelītismu. Mēdz notikt, ka tie, kurus misionāri cenšas pievērst savai ticībai, šos mēģinājumus noraida, un dažreiz mēdz pat nogalināt tos, kas pie viņiem nākuši ar šādiem nolūkiem. Tā tas notika ar pieciem protestantu misionāriem no [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[1956. gads|1956. gadā]], kad tie mēģināja pievērst protestantismam vaorani cilts indiāņus [[Ekvadora]]s [[Amazone]]s baseinā.<ref>[http://www.20min.ch/news/wissen/story/Der-gefaehrlichste-Indianerstamm-20778227 Der gefährlichste Indianerstamm] 16.05.09</ref> Līdzīga traģēdija notika [[19. gadsimts|XIX gadsimta]] 30. gadu beigās [[Eromangas sala|Eromangas]] salā [[Jaunhebridu salas|Jaunhebridu]] salās (tagad [[Vanuatu]] daļa), kad vietējie iedzīvotāji nogalināja misionārus un pēc tam apēda viņu līķus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newsru.com/religy/08dec2009/aufgegessen.html|title=Туземцы попросили прощения за то, что съели миссионера|website=NEWSru.com|access-date=2021-05-16|date=2009-12-08|language=ru}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Asterolepis ornata-2.JPG
| att_nosaukums = ''[[Asterolepis ornata]]'' fosilijas ([[Latvijas Dabas muzejs|LDM]])
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|         kārta = Euantiarcha
|      kārta_lv = Īstie antiarhi
|        dzimta = Asterolepididae
|     dzimta_lv = Asterolepidīdi
|         ģints = Asterolepis
|      ģints_lv = Asterolepji
|   kategorijas = nē
| binomial =Asterolepis <small>Eichwald 1840</small>
}}
'''Asterolepji''' (''Asterolepis'') ir izmirusi [[Antiarhi|antiarhu]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] ģints no [[Amerika]]s un [[Eirāzija]]s [[Devons|devona]] nogulumiem. Tās bija horizontāli saplacinātas [[Bentoss|bentosa]] detrītēdājas [[zivis]], kas dzīvoja [[saldūdens]] vai [[sājūdens]] piekrastes rajonos. [[Galva|Galvu]] un ķermeņa lielāko daļu klāja bruņu plātnes, bet astes daļu samērā biezas [[zvīņas]]. Ģinti pirmo reizi aprakstīja un nosaukumu deva [[Eihvalds]] 1840. gadā. Nosaukums Asterolepis veidots no [[Latīņu valoda|latīņu]] vārdiem ''aster'' — zvaigzne un ''lepis'' — zvīņas, sakarā ar zvaigžņveida ornamentējumu uz kaula bruņu plātnēm. Ģints tipveida suga ir ''[[Asterolepis ornata]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Androsace lanuginosa.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Androsace lanuginosa''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Ericales
| rinda_lv = Viršu rinda
| kategorijas = jā
| binomial = Androsace
| autors = [[Linnaeus]]
| klada =
| klada_lv =
| apakšklase = Asteridae
| apakšklase_lv = Asterveidīgie
| dzimta = Primulaceae
| dzimta_lv = Prīmulu dzimta
| ģints = Androsace
| ģints_lv = Vairodzenes
}}'''Vairodzenes''' (''Androsace'') ir [[prīmulu dzimta]]s ģints, kura ir sastopama daudzviet [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]] un [[Dienvidamerika]]s dienvidos. Ģintī ir klasificētas varāk nekā 170 sugas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:60437104-2|title=Androsace L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2024-03-11|language=en}}</ref> no kurām [[Latvija|Latvijā]] ir sastopamas trīs:<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/primulaceae/|title=Prīmulu dzimta - Primulaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-03-11}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Automatizācija]]
[[Kategorija:Ēku inženierija]]
[[Kategorija:Lietu internets]]
[[Kategorija:Rūpnieciskā automatizācija]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nogalināt Bilu 2. daļa
| oriģinālnos = ''Kill Bill: Volume 2''
| attēls =  Kill Bill Volume 2.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma
| režisors = [[Kventins Tarantīno]]
| producents = [[Lorenss Benders]]
| scenārijs = Kventins Tarantīno
| aktieri = * [[Uma Tūrmane]]
* [[Deivids Karedīns]]
* [[Maikls Madsens]]
* [[Derila Hanna]]
* [[Gordons Liu]]
* [[Maikls Parkss]]
| mūzika = * [[RZA]]
* [[Roberts Rodrigess]]
| operators = [[Roberts Ričardsons]]
| montāža =
| studija = ''[[A Band Apart]]''
| izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|4|8}}
| ilgums = 137 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|154,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0378194/|title=Kill Bill Vol. 2 (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|28}}}}</ref>
| iepriekšējā = [[Nogalināt Bilu 1. daļa]]
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nogalināt Bilu 2. daļa"''' ({{Val|en|Kill Bill: Volume 2}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Uma Tūrmane]], [[Deivids Karedīns]], [[Maikls Madsens]], [[Derila Hanna]], [[Gordons Liu]] un [[Maikls Parkss]].

sentences: '''Pasaules okeāns''' ir termins, ar ko apzīmē visu [[Zeme]]s [[okeāns|okeānu]] kopumu. Visi pasaules okeāni savā starpā ir savienoti un veido vienu vienotu, milzīgu ūdenstilpi. Rezultātā no jebkura Pasaules okeāna piekrastes punkta pa ūdens ceļu var sasniegt jebkuru citu piekrastes punktu. Pasaules okeāns ir mainīgs — Zemes vēstures gaitā [[kontinentu dreifs|kontinentu dreifa]] rezultātā Pasaules okeāna un kontinentu forma un izvietojums ir pastāvīgi mainījies un turpina mainīties.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezitiloksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H10O
|molmasa=98,14
|blīvums=858
|kušanas temperatūra=-53 °C
|viršanas temperatūra=129 °C
}}
'''Mezitiloksīds''' (izobutenilmetilketons, izopropilidēnacetons, 4-metil-3-pentēn-2-ons, CH3C(O)CH=C(CH3)2) pieder pie nepiesātinātajiem [[ketoni]]em. Mezitiloksīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar piparmētru smaržu.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls = {{image array|perrow=3
| image1 = Haydn portrait by Thomas Hardy (small).jpg | caption1 = [[Jozefs Haidns|Haidns]]
| image2 = Franz Joseph, circa 1915.JPG | caption2 = [[Francis Jozefs I]]
| image3 = Johann Strauss II (3).jpg | caption3 = [[Johans Štrauss II|Štrauss]]
| image4 =| caption4 = [[Ervīns Šrēdingers|Šrēdingers]]
| image5 = Bertha-von-Suttner-1906.jpg | caption5 = [[Berta fon Zutnere|fon Zutnere]]
| image6 = Bundesarchiv_Bild_102-13774,_Adolf_Hitler.jpg | caption6 = [[Ādolfs Hitlers|Hitlers]]
| image7 = Sigmund Freud LIFE.jpg | caption7 = [[Zigmunds Freids|Freids]]
| image8 = Anefo 933-1302 Huub Rothengatter, Alain Prost, Niki Lauda 29.10.1984 Lauda crop.jpg | caption8 = [[Nikijs Lauda|Lauda]]
| image9 = SchwarzeneggerJan2010.jpg | caption9 = [[Arnolds Švarcenegers|Švarcenegers]]
}}
| tauta     = Austrieši
''Österreicher''
| skaits    = 7,5 miljoni
| vieta     = [[Austrija]] 7,3 miljoni
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] 0,7 miljoni
[[Kanāda]] 0,2 miljoni
[[Vācija]] 0,18 miljoni
[[Šveice]]
[[Itālija]]
[[Austrālija]] u.c.
| valoda    = [[vācu valoda]]
| reliģija  = katoļi — 66%
protestanti — 4%
| grupas    =
| radi      = [[vācieši]], [[šveicieši]]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Like Crazy''
| attēls                   = Like Crazy.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Dreiks Doremuss]]
| producents               =
* [[Džonatans Švarcs]]
* [[Andrea Sperlinga]]
* Stīvens Spīlbergs
| scenārija autors         =
* [[Bens Jorks Džonss]]
* Dreiks Doremuss
| galvenajās lomās         =
* [[Antons Jeļčins]]
* [[Felisita Džonsa]]
* [[Dženifere Lorensa]]
| mūzika                   = [[Dastins O'Halorans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[Super Crispy Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|10|28|ASV|}}
| ilgums                   = 90 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/crazy-2011|title=Like Crazy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 20, 2019|archive-date={{dat|2013|03|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20130317024141/http://www.bbfc.co.uk/releases/crazy-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|250 000}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=likecrazy.htm|title=Like Crazy (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Like Crazy''''' ir 2011. gada romantiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Dreiks Doremuss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Antons Jeļčins]], [[Felisita Džonsa]] un [[Dženifere Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|22||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
'''Gērings''' var būt:
* [[Hermanis Gērings]] (1893—1946), [[Trešais reihs|Trešā reiha]] politiķis, kara noziedznieks;
* [[Kārlis Gērings]] (1841—1879), Vācijas šahists un filozofs.

sentences:
{{Coord|0|N|180|W|display=title}}
[[File:International Date Line.png|thumb|Datuma maiņas līnija]]
'''Datuma maiņas līnija''' ir starptautiski pieņemta, nosacīta līnija [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], iedomāta līnija uz [[Zeme]]s virsas, kas iet no [[ziemeļpols|ziemeļpola]] līdz [[dienvidpols|dienvidpolam]]. Šajā vietā jaunais [[datums]] robežojas ar iepriekšējo datumu. Datuma maiņas līnija aptuveni atbilst 180° [[Ģeogrāfiskais garums|meridiānam]] (antimeridiānam), līdz ar to atrodas pretējā pusē [[Griničas meridiāns|Griničas meridiānam]] un to šķērsojot, mainās datums.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = 2012 Suedchinesischer Tiger.JPG
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Felidae
| dzimta_lv =Kaķu dzimta
| ģints =Panthera
| ģints_lv =Panteras
| suga =P. tigris
| suga_lv =Tīģeris
| pasuga =P. t. amoyensis
| pasuga_lv =  Ķīnas tīģeris
| binomial =Panthera tigris amoyensis
([[Hilzheimer]], 1905)
| izplatība =

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Luidži Pirandello
|     vārds_orig = ''Luigi Pirandello''
|         attēls = Luigi Pirandello 1932.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1867
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 28
| dz_vieta =
| m_dat_alt =
| m_gads = 1936
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 10
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Itāļi|itālis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[rakstnieks]], [[dzejnieks]]
|rakstīšanas valoda = [[itāļu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
|slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| alma_mater =
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1934)<br />Francijas Goda Leģiona ordenis
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Minska
 | native_name              = ''Мінск, Минск''
 | settlement_type          = Baltkrievijas galvaspilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Minsk, Belarus.svg
 | image_shield             = Coat of arms of Minsk.svg
 | shield_size              = 75px
 | pushpin_map              = Baltkrievija#Eiropa
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{BLR}}
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_name1        = {{nobr|apgabala līmeņa pilsēta}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pirmoreiz minēta
 | established_date         = 1067. gadā
 | established_title1       = [[Magdeburgas tiesības]]
 | established_date1        = {{ubl|1499. gadā|(vai 1496. gads)}}
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           = 409.5
 | population_as_of         = 2020. gada 1. janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 2020600
 | population_density_km2   = auto
 | population_urban         =
 | population_metro         = 2645500
 | timezone                 = FET
 | utc_offset               = +3
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 53 | latm = 55| lats =  | latNS = N
 | longd = 27 | longm = 33 | longs =  | longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 280
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 220001–220141
 | website                  = {{URL|http://www.minsk.gov.by/}}
 | footnotes                =
 | blank_name               = [[ISO 3166]] kods
 | blank_info               = BY-HM
 | blank1_name              = Pilsētas svētki
 | blank1_info              = septembra otrajā sestdienā
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Karls Lūiss
 |          attēls = Save The World Awards 2009 show06 - Carl Lewis.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds = Frediriks Karltons Lūiss
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1961|7|1}}
 |         dz_viet = {{flaga|ASV}} [[Birmingema (ASV)|Birmingema]], [[Alabama]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 191 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 81 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]], [[4 x 100 m stafete]], [[tāllēkšana]]
 |         kar_sāk = 1979
 |        kar_beig = 1997
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Gabrjela de Kastilja
| oriģinālnosaukums    = Base Antártica Gabriel de Castilla
| attēls               = Gabriel-de-Castilla-Base.jpg
| paraksts             = Skats uz staciju no [[Fostera osta]]s
| karte                = Dienvidšetlendas salas
| paraksta_izvietojums = right
| valsts               = {{ESP}}
| latd=62| latm=58| lats=38| latNS= S
| longd=60| longm= 40| longs= 33| longEW=W
| novietojums          = [[Disepšena]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1990
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = Spānijas Armija
| pers_vasara          = 14
| pers_ziema           =
| augstums             = 15
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- formātā UTC+/-xx -->
| mājaslapa            =
}}
'''Gabrjela de Kastilja''' ({{val|es|Base Antártica Gabriel de Castilla}}) ir [[Spānija]]s vasaras [[polārstacija]] [[Antarktika|Antarktikā]]. Izvietojusies [[Dienvidšetlendas salas|Dienvidšetlendas salās]], [[Disepšena]]s salas krastā pie tās iekšējā līča [[Fostera osta]]s 1 km no [[Argentīna]]s stacijas [[Desepsjona]]s.

sentences: '''Pavadzīme''' ir [[dokuments]], kuru izdod [[Juridiska persona|juridiska]] vai [[fiziska persona]] — kādas [[prece]]s [[piegādātājs]]. Pavadzīmē tiek norādīts piegādājamās preces nosaukums, tips, veids, [[mērvienība]], preces piegādātāja un saņēmēja nosaukums ([[uzņēmums]]), kā arī abu pušu rekvizīti — [[adrese]]s, [[Banka|banku]] [[Bankas konts|konti]], [[Norēķins|norēķinu]] [[summa]], norēķinu termiņš u.c. Atsevišķos gadījumos pavadzīme var tikt pielietota arī pakalpojumu piegādē.

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 2010. gada Čīles zemestrīce
|attēls            = 2010 Chile earthquake - Building destroyed in Concepción.jpg
|attēla izm        =
|attēla virsraksts =
|karte             = Čīle
|kartes_paraksts   = Zemestrīces epicentra atrašanās vieta
| plat_d = 35 | plat_m  = 54 | plat_s = 32.4 | plat_NS = S
| gar_d  = 72 | gar_m   = 43 | gar_s  = 58.8 | gar_EW  = W
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  =
|datums            = {{Dat|2011|2|27|N|bez}}<ref name=sismologia>{{Atsauce |url=http://www.sismologia.cl/events/sensibles/2010/02/27-0634-28L.S201002.html |language=Spanish |title=Informe de sismo sensible |at=sismologia.cl |publisher=Servicio Sismológico, [[University of Chile|Universidad de Chile]] |date=27 February 2010 |accessdate=20 January 2013 |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304031953/http://www.sismologia.cl/events/sensibles/2010/02/27-0634-28L.S201002.html }}</ref>
|laiks             = 03:34 [[CST]] ([[UTC-03:00]])
|ilgums            =
|stiprums          = 8,8 balles pēc [[Rihtera skala]]s
|dziļums           = 35<ref name="USGS"/> vai 30,1<ref name="sismologia"/> km
|epicentrs         =
|tips              =
|skartās valstis   =
* {{flag|Čīle}}
* {{flag|Argentīna}}
|postījumi         =
|intensitāte       =
|paātrinājums      = 0,65 [[Paātrinājums|g]]
|cunami            = Jā
|nogruvumi         =
|pēcgrūdieni       =
|cietušie          =
* 525 bojāgājušie
* 25 bez vēsts pazudušie<ref name="muertos">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.interior.gob.cl/filesapp/listado_fallecidos_desaparecidos_27Feb.pdf |title=Subsecretaría del Interior de Chile (31 January 2011). «Informe final de fallecidos y desaparecidos por comuna» |access-date={{dat|2015|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121114043429/http://www.interior.gob.cl/filesapp/listado_fallecidos_desaparecidos_27Feb.pdf |archivedate={{dat|2012|11|14||bez}} }}</ref>
}}
'''2010. gada Čīles zemestrīce''' bija {{dat|2010|2|27||bez}} plkst. 3.34 pēc vietējā laika (06.34 UTC) notikusi [[zemestrīce]] ar 8,8 [[magnitūda|magnitūdu]].<ref name="reuters 1">{{ziņu atsauce|url=http://www.reuters.com/article/idUSTRE61Q0S920100227|title=Reuters earthquake report|work=[[Reuters]]|accessdate=27 February 2010|date=10 June 2010|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100228184435/http://www.reuters.com/article/idUSTRE61Q0S920100227|archivedate={{dat|2010|02|28||bez}}|deadurl=no}}</ref><!---<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.jma.go.jp/en/quake/|title=Japan Meteorological Agency report|work=[[Japan Meteorological Agency]]|accessdate=27 February 2010}} Information of this link almost changes</ref>---><ref name="sismologia"/><ref name="USGS">{{tīmekļa atsauce|url=http://earthquake.usgs.gov/earthquakes/eqinthenews/2010/us2010tfan/|title=USGS Earthquake Details|publisher=[[United States Geological Survey]]|accessdate=27 February 2010|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100301114502/http://earthquake.usgs.gov/earthquakes/eqinthenews/2010/us2010tfan/|archivedate={{dat|2010|03|01||bez}}|deadurl=no}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.unavco.org/community_science/science_highlights/2010/M8.8-Chile.html |title=Science Highlights 2010 – UNAVCO Event Response – Mw=8.8 Chile Earthquake Feb. 27, 2010 |publisher=UNAVCO |date= |accessdate=23 March 2011 |archive-date={{dat|2014|04|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140418034203/http://www.unavco.org/community_science/science_highlights/2010/M8.8-Chile.html }}</ref> Tās epicentrs bija Čīles dienvidcentrālās daļas piekraste. Tā ir astotā spēcīgākā ar [[seismogrāfs|seismogrāfu]] fiksētā zemestrīce pasaules vēsturē.

sentences:
[[File:Global temperature changes after nuclear winter.jpg|thumb|ASV kodolziemas aprēķins]]
'''Kodolziema''' ir hipotētisks [[Zeme]]s globālā klimata stāvoklis, kas varētu rasties pēc plaša mēroga [[kodolkarš|kodolkara]]. Tiek uzskatīts, ka pēc liela daudzuma [[dūmi|dūmu]] un [[sodrēji|sodrēju]] izmešanas [[stratosfēra|stratosfērā]], kas notiktu pēc aptuveni 30—40% pasaules valstu rīcībā esošo [[kodolieroči|kodolieroču]] detonēšanas, samazinātos līdz Zemei nonākošo [[Saule]]s staru apjoms, kas novestu pie arktiska klimata iestāšanās uz visas planētas.

sentences:
{{Citas nozīmes|militārpersonu|Askari (nozīmju atdalīšana)|Askari}}
, Dienvidāfrikā 1943. gadā]]
'''Askari''' (no [[Somāļu valoda|somāļu]], [[svahili]] un [[Arābu valoda|arābu]] عسكري, ʿaskarī, kas nozīmē "karavīrs" vai "militārs", arī "policija" somāliski) bija vietējais karavīrs, kas dienēja Eiropas [[Koloniālisms|koloniālo]] lielvaru armijās Āfrikā, īpaši [[Āfrikas Lielie ezeri|Āfrikas Lielo ezeru]] reģionā, [[Ziemeļaustrumāfrika|Ziemeļaustrumāfrikā]] un [[Centrālā Āfrika|Centrālajā Āfrikā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Mērnieki
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Limbažu novads]]
| subdivision_name2        = [[Ainažu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēti -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| area_total_km2           = 0,52
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2018
| population_footnotes     = <ref name=lgia>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2561&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 44
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  =57  | latm  =51| lats  =34| latNS  =N
| longd =24  | longm =30| longs =23| longEW =E
| elevation_m              = 30
| website                  =
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-4035 Ainaži
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| nosaukums =
| attēls = Cute Monkey cropped.jpg
| att_izmērs = 235px
| att_nosaukums = [[Indijas cepurainais makaks]] (''Macaca radiata'')
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Primates
| kārta_lv = Primāti
| virsdzimta = Cercopithecoidea
| virsdzimta_lv = Zemākie šaurdeguna pērtiķi
| dzimta = Cercopithecidae
| dzimta_lv = Mērkaķu dzimta
| apakšdzimta = Cercopithecinae
| apakšdzimta_lv = Mērkaķu apakšdzimta
| cilts = Papionini
| cilts_lv = Paviānu cilts
| ģints = Macaca
| ģints_lv = Makaki
| binomial =Macaca <small>([[Bernard Germain de Lacépède|Lacépède]], 1799)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Makaki, makaku ģints''' (''Macaca'') ir viena no [[mērkaķu apakšdzimta]]s [[paviānu cilts]] (''Papionini'') ģintīm, kas apvieno 23 mūsdienās dzīvojošas [[mērkaķu dzimta|mērkaķu]] sugas. Šī ir viena no visplašāk izplatītajām mērkaķu ģintīm pasaulē. Lielākā daļa makaku sugu ir sastopamas [[Āzija|Āzijā]], sākot ar [[Afganistāna|Afganistānu]] un beidzot ar [[Japāna|Japānu]], bet [[berberu makaks]] (''Macaca sylvanus'') mājo [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Eiropa]]s dienvidos, [[Gibraltāra klintis|Gibraltāra klintīs]]. Vispazīstamākās makaku sugas ir [[rēzus makaks]] (''Macaca mulatta'') un berberu makaks.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Malgrata de Mara
 | official_name            = ''Malgrat de Mar''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | image_skyline            = Panoramica Malgrat.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Escut de Malgrat de Mar.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Spānija
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ESP}}
 | subdivision_type1        = Autonomais apgabals
 | subdivision_name1        =  [[Katalonija]]
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name2        = [[Barselonas province]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 8.92
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 18504
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 41 | latm = 39 | lats =  | latNS = N
 | longd = 2 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 08380
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 4
 | website                  = {{url|http://www.ajmalgrat.cat/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{cita nozīme|organisma stāvoklis, kurā nav iespējas apēst tik daudz, cik vajadzētu|apzinātu badošanos|gavēšana}}
” — fotogrāfija, kas raksturo [[Lielā depresija|Lielo depresiju]], laiku, kad cilvēki bija spiesti badoties, jo nepietika līdzekļi pabarot sevi un bērnus]]
'''Badošanās''' ir organisma stāvoklis, kad cilvēks nav fiziskas vai finansiālas iespējas [[ēšana|apēst]] tik daudz, lai apmierinātu šo pamatvajadzību ilgākā laika posmā. Badošanās laikā pilnīgi vai daļēji ir traucēta [[pārtika]]s uzņemšana. Badošanos var izraisīt arī [[nepietiekams uzturs]]. Badošanās izraisa '''izsalkumu''' — sajūtu, kas rodas, kad ilgstoši nav uzņemta barība. Ja ilgstoši nav iespējams iegūt pārtiku, iestājās [[bads]].

sentences: '''Meža dravniecība''' ir vēsturisks [[Biškopība|dravniecības]] veids, kurā [[medus]] un citi bišu produkti tika iegūti no dorēs jeb koku dobumos dzīvojošām [[Medusbites|bitēm]].

sentences:
''Skatīt arī: [[:Kategorija:Mākslinieki pēc valsts]].''
{{Commonscat|Artists by country}}

sentences: '''27. marts''' ir gada 86. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (87. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 279 dienas.

sentences: '''Jelgavas pilsētas bibliotēka''' (līdz 2016. gada 27. aprīlim — '''Jelgavas Zinātniskā bibliotēka''') ir [[Kultūra|kultūras]] iestāde, kas pilda savas funkcijas saskaņā ar [[Latvijas Republikas bibliotēku likums|Latvijas Republikas bibliotēku likumu]]<ref name="Bibliotēku likums">{{tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=48567|title=Bibliotēku likums}}</ref> un citiem Latvijas Republikas normatīvajiem aktiem. Jelgavas pilsētas bibliotēka ir [[Jelgava]]s pilsētas pašvaldības iestāde, reģiona galvenā bibliotēka, [[Zemgale]]s lielākā publiskā bibliotēka. Bibliotēkai ir trīs filiāles — Miezītes bibliotēka, Pārlielupes bibliotēka un bērnu bibliotēka "Zinītis". Bibliotēka ir konsultatīvais un metodiskais centrs 28 [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] [[Pašvaldība|pašvaldības]] bibliotēkām un starpbibliotēku abonementa centrs Zemgales reģionā.

sentences: '''Strenču Psihoneiroloģiskā slimnīca''' ir valsts [[Sabiedrība ar ierobežotu atbildību|SIA]], kas atrodas [[Strenči|Strenčos]] un sniedz [[psihiatrija|psihiatrisko]] un [[narkoloģija|narkoloģisko]] neatliekamo medicīnisko palīdzību. No 2019. gada vienīgā specializētā slimnīca Latvijā, kas stacionārā piedāvā modificēto elektrokonvulsīvo terapiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.strencupns.lv/par-mums/|title=Par mums|website=VSIA "Strenču psihoneiroloģiskā slimnīca"|access-date=2022-11-30|language=lv-LV}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Cietsirdīgie ļaudis
 | oriģinālnos = ''Fierce People''
 |      attēls = Fierce people ver2.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = trilleris, drāma
 |    režisors = [[Grifins Danns]]
 |  producents =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Dirks Vitenborns]]
* Grifins Danns
 |   scenārijs = Dirks Vitenborns
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Donalds Saterlends]]
* [[Antons Jeļčins]]
* [[Kristena Stjuarta]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{filmas datums|2005|4|24|Tribekas filmu festivāls|2006|4|28|Kanāda|2007|9|30|ASV|}}
 |      ilgums = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fierce-people-2005|title=Fierce People|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 9, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019032908/http://bbfc.co.uk/releases/fierce-people-2005}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|269,755}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fiercepeople.htm|title=Fierce People (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 9, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Cietsirdīgie ļaudis"''' ({{val|en|Fierce People}}) ir 2005. gada ASV drāma, kura uzņemta pēc Dirka Vitenborna tāda paša nosaukuma noveles. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Grifins Danns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Daiena Leina]], [[Donalds Saterlends]], [[Antons Jeļčins]] un [[Kristena Stjuarta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|4|24||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidrazīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem
un saišu leņķiem

Hidrazīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 302-01-2
|      ķīmiskā formula = N2H4
|              molmasa = 32,05
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = 2 °C
| viršanas temperatūra = 113,5 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Hidrazīns''' ([[slāpeklis|N]]2[[ūdeņradis|H]]4) ir bezkrāsains, higroskopisks šķidrums ar asu smaku, šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[spirti|spirtos]], tvaiki ar gaisu veido eksplozīvu maisījumu; toksisks. Hidrazīns ar ūdeni veido [[hidrāts|hidrātu]] (stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]]), ar [[skābe|skābēm]] veido hidrazīnija [[sāļi|sāļus]] (tāpat kā amonjaks veido [[amonija sāļi|amonija sāļus]]). Hidrazīns ir vāja bāze, 15 reizes vājāka par amonjaku.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Ground squirrel berkeley marina 01.jpg
|  att_nosaukums = [[Kalifornijas zemes vāvere]] (''Spermophilus beecheyi'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveru dzimta
|    apakšdzimta = Xerinae
| apakšdzimta_lv = Zemes vāveres
|          cilts = Marmotini
|       cilts_lv = Murkšķi
|       binomial = Marmotini <small>([[Reginald Innes Pocock|Pocock]] 1923)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Murkšķi''', '''murkšķu cilts''' (''Marmotini'') ir viena no [[Vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') [[grauzējs|grauzēju]] ciltīm. Tā kopā ar [[Āfrikas vāveres|Āfrikas vāveru cilti]] (''Protoxerini'') un [[asspalvainās zemes vāveres|asspalvaino zemes vāveru cilti]] (''Xerini'') veido [[zemes vāveres|zemes vāveru apakšdzimtu]] (''Xerinae'').

sentences:
[[Kategorija:Ieroči]]
[[Kategorija:Masu iznīcināšanas ieroči]]
[[Kategorija:Indes]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]

sentences: '''Neitronu zvaigzne''' ir [[zvaigzne]] evolūcijas beigu stadijā, kurai ir ārkārtīgi mazs diametrs, augsta [[temperatūra]] un ārkārtīgi liels [[blīvums]]. Neitronu zvaigznes izveidojas no [[pārmilzu zvaigzne]]s kodola [[gravitācijas kolapss|gravitācijas kolapsa]] rezultātā, ja zvaigznes kodola masa ir 1,4 līdz 2—3 [[Saule]]s masu robežās.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eberhards Zāvari
|     vārds_orig = ''Eberhard Savary''
|         attēls = Eberhard Savary.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = Savariņu muiža, [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmiera]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pimelīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H12O4
|molmasa=160,17
|blīvums=1280
|kušanas temperatūra=103 - 105 °C
|viršanas temperatūra=272 °C pie 100 mmHg
}}
'''Pimelīnskābe''' (heptāndiskābe, 1,5-pentāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)5–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pimelīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''pimelinātiem''' ({{Val-el|pimelos}} - tauki). Pimelīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Base64''''' ir metode [[binārie dati|bināro datu]] atspoguļošanai [[ASCII]] simbolu virknes veidā, pārvēršot tos ciparu virknējumā ar [[bāze (aritmētika)|bāzi]] 64. Termins nāk no [[MIME]] standarta.

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Ariane 5G
| oriģ. nosaukums = Ariane V
| izgat. nosaukums =
| attēls =
| attēla paraksts =
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = [[Ariane (nesējraķešu saime)|Ariane]]
| raķešu grupa = [[Ariane 5]]
| valsts = [[Francija]] / [[Eiropa]]
| izgatavotājs = [[EADS SPACE Transportation|EADS]]
| augstums = 52 m
| diametrs = 5,4 m
| masa = 746 000 kg
| pakāpes = 2
| LEO masa = 16 000 kg
| GTO masa = 6800 kg
| statuss = nelido
| starta vietas = [[Gaijanas kosmiskais centrs|Kuru]]
| startu skaits = 16
| veiksmīgie = 13
| avārijas = 1
| daļēji = 2
| pirmais = 04.06.1996 (avārija)
| pirmais pavadonis = 30.10.1997
| pakāpju apraksts =
  {{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 0
  | bloku skaits = 2
  | pakāpes veidne = {{EAP P238}}
  }}
{{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 1
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{EPC H158}}
  }}
{{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 2
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{EPS L9.7}}
  }}
}}
'''''Ariane 5G''''' bija ''[[Arianespace]]'' [[nesējraķete]]s ''[[Ariane 5]]'' sākotnējā versija.

sentences: '''Vienādmalu''' jeb '''regulārs trijstūris''' ir [[trijstūris]], kam visas malas ir vienādas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Turdus_viscivorus_in_Karpacz_Poland.png
 | att_nosaukums =[[Dziedātājstrazds]] (''Turdus philomelos'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |      binomial = Passeri <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Paprastasis klevas1.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Parastās kļavas (''Acer platanoides'') lapas
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Sapindaceae
|        dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|            ģints = Acer
|         ģints_lv = Kļavas
|         binomial = Acer
|        izplatība =  Kļavu ģints sugu izplatība
|      kategorijas = nē
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
{{papildu atsauces+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
'''CERTUS''' (latīņu val.— drošs, stingrs, apņēmīgs, noteikts) ir Latvijā pirmā domnīca, kas veidota ar 100% privātā finansējuma palīdzību un apvieno teju visas vadošās Latvijas [[Tautsaimniecība|tautsaimniecības]] nozares — [[Farmācija|farmācijas]], [[Informācijas tehnoloģijas|IT]], kokrūpniecības, finanšu, lauksaimniecības un citas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://certusdomnica.lv/about/organization/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|11|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160205184112/http://certusdomnica.lv/about/organization/ |archivedate={{dat|2016|02|05||bez}} }}</ref><ref>http://www.delfi.lv/news/national/politics/vjaceslavs-dombrovskis-registre-nodibinajumu-domnica-certus.d?id=46034037</ref>

sentences: '''Moralitē''' ir XV un XVI gs. izplatīta [[alegorija|alegoriska]] [[teātris|teātra]] forma, kurā tēli ir personificētas morālas īpašības (Pieticība, Lepnums) vai abstrakti jēdzieni (Jaunība, Zināšanas). Izrādē ļaunuma spēki (Miesa, Septiņi nāves grēki u.tml.) cīnās ar Žēlastību, Patiesību, Pieticību, arī Dievu un eņģeļiem par cilvēka dvēseli.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vārīšanās punkts
| operators =
| attēls = Boiling-Point-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Filips Barantini]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Stīvens Greiems]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Boiling Point''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Vertigo Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|8|23}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11127680/|title=Boiling Point (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vārīšanās punkts"''' ({{Val|en|Boiling Point}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Filips Barantini]]. Filmā galveno lomu atveido [[Stīvens Greiems]].

sentences:
{{atsauces+}}
{{Japāņu rakstība}}
'''Japāņu rakstība''' ir [[rakstība]], kuru lieto, rakstot tekstu [[japāņu valoda|japāņu valodā]]. Ir divi fonētiski [[alfabēts|alfabēti]] (hiragana un katakana), kā arī [[logogramma|logogrāfiskā]] sistēma [[kandži]] (漢字), kura ir savulaik aizgūta no [[Ķīna]]s.  Svešvārdus pieraksta, lietojot katakanas fonētisko alfabētu, bet [[Latīņu alfabēts|latīņu burtus]] reti lieto saīsinājumos (piemēram NATO) un kā dizaina elementu. Visus japāņu valodas vārdus ir iespējams pierakstīt kanā.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Lāfanta
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Lavant
| attēls            = Wolfsberg_-_Fleischbrücke3.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Lāfanta Volfsbergā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Cirbickogels|Cirbickogela]] kalna
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Drava (upe)|Drava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=03 | sāk_plat_s=34 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=14 | sāk_gar_m=34 | sāk_gar_s=40 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=38 | iet_plat_s=22 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=56 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 71
| iztekas_augstums  = 2170
| ietekas_augstums  = 348
| kritums           =
| caurtece          = 12,5
| gada_notece       =
| baseins           = 969
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{cita nozīme|ciemu|upi|Piķurga}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Ulbroka
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Stopinu_novada_dome.JPG
| image_caption            = Ropažu novada dome
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ropažu novads]]
| subdivision_name2        = [[Stopiņu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 3.45
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total         = 2788
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->867 iedz
| latd = 56 | latm = 56 | lats = 27 | latNS = N
| longd = 24 | longm = 17 | longs = 10 | longEW = E
| elevation_m              = 10
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-2130
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
'' — dzīvnieku suga, kam nav nepieciešams skābeklis nevienā dzīves posmā]]
'''Anaerobais organisms''' jeb '''anaerobs''' ir jebkurš organisms, kam nav vajadzīgs [[skābeklis]], lai augtu. Skābeklis var būt tam kaitīgs vai pat nāvējošs. Tas ir pretstats [[Aerobi organismi|aerobam organismam]].

sentences:
== Pasākuma informācija ==
Pasākumā paredzēts izveidot rakstus par Latvijas vēsturniekiem.
{{Infobox
|label1 = Sagatavošanās pirms pasākuma
|data1  =
{{clickable button 2| Special:UserLogin| Izveido dalībniekvārdu| class = mw-ui-progressive}}
{{clickable button 2|Reģistrējies pasākumam| url = https://lv.wikipedia.org/w/index.php?title=Vikip%C4%93dija:Vikidarbn%C4%ABca/BSA_2017&action=edit&section=2| class = mw-ui-progressive}}
}}
{| class="wikitable"
|-
|  '''Datums''' || {{dat|2017|5|11|N|bez}} (ceturtdiena)
|-
|  '''Laiks''' || 13.00—16.00
|-
|  '''Vieta''' ||Baltijas Starptautiskā akadēmija, Lomonosova iela 4 ([http://www.openstreetmap.org/way/152861304 karte])<!--
|-
|  '''Organizētāji''' || -->
|-
|  '''Dalības maksa''' || '''Bezmaksas'''
|-
|  '''Dalībniekiem''' || '''Nav nepieciešamas zināšanas par Vikipēdijas formatējumu'''
|-
|  '''Kas jāņem līdzi?''' ||
* Savs portatīvais dators
* Labs garastāvoklis un vēlme darboties :)
|}

sentences: '''15. jūlijs''' ir gada 196. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (197. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 169 dienas.

sentences: '''Interneta pornogrāfija''' ir [[pornogrāfija]], kas tiek izplatīta caur [[Internets|Internetu]], pamatā izmantojot [[tīmekļa vietne]]s, [[vienranga failu koplietošanas tīkli|vienranga failu koplietošanas tīklus]], [[IRC]] un [[tīkls USENET|Usenet]]. Jau no Interneta pirmsākumiem pornogrāfija tiek daudzās valstīs pasaulē apkarota un ierobežota, it īpaši [[bērnu pornogrāfija]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jaunsibīrijas salas
|attēls              = Bennett-Insel_4_2014-08-25.jpg
|attēla paraksts     = Beneta salas ainava
|attēla izmērs       =
| map_type    = Jakutija#Krievija#Āzija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = starp [[Laptevu jūra|Laptevu jūru]] un [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūru]]
|arhipelāgs          =
|latd=75.266667|latNS=N
|longd=145.25|longEW=E
|platība             = 38 400
|garums              = 700
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Delonga kalns
|augstums            = 426
|salu skaits         = ~20
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips  = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība        = [[Sahas republika]]
|iedzīvotāji         = 250
|iedzīvotāju gads    = 2019
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Jaunsibīrijas salas''' ({{val|ru|Новосибирские острова}}, {{val|sah|Саҥа Сибиир арыылара}}) ir neapdzīvots arhipelāgs [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]], [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos.<ref>{{PZT|304|Jaunsibīrijas salas}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Rietumos arhipelāga krastus apskalo [[Laptevu jūra]], austrumos — [[Austrumsibīrijas jūra]]. Dienvidos [[Dmitrija Lapteva šaurums]] to atdala no [[Āzija]]s krasta. Pirmie ziņas par salu eksistenci 1712. gadā izplatīja [[kazaki]] Jakovs Permjakovs un Merkurijs Vagins.<ref>[http://bse.sci-lib.com/article082307.html Определение "Новосибирские острова" в Большой Советской Энциклопедии]</ref> Arhipelāgā nav pastāvīgo iedzīvotāju, tikai militārās bāzes un polārstaciju personāls, kas periodiski mainās rotācijas kārtībā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūliuss Dērings
|     vārds_orig = ''Julius Döring''
|         attēls = Derings.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1818
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas karaliste]],
(tagad {{GER}}).
|         m_gads = 1898
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|mākslas virziens = [[Romantisms]], [[reālisms]]
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Tumes pagasts
| karte             = Tumes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Tumes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Tumes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Tume
| platība           = 111,8
| iedzīvotāji       = 1806<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1806 / 111.8 round 1}}
| izveidots         = 1884
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.tume.lv
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Centrāleiropas Universitāte
|native_name   = Central European University
|image_name    = Logo_of_Central_European_University.svg
|latin_name        = Universitas Europae Centralis
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1991
|vision            =
|type              = privāta pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Vīne#Austrija#Eiropa
| latd  = 48.173931 | latNS  = N
| longd = 16.388075 | longEW = E
| academic_staff    = 357 (2018/19)
| administrative_staff  = 775 (2018/19)
|students          = 1320 (2018/19)
|postgrad          = 875 (2018/19)
|doctoral          = 445 (2018/19)
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{Oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences: '''Pilsētvides izpēte''' ir cilvēka veidotu struktūru izpēte, taču parasti tiek asociēta ar pamestu graustu, pazemes tuneļu vai ēku drupu izpēti kā [[vaļasprieks|vaļasprieku]]. Šai aktivitātei raksturīga attiecīgās vietas dokumentācija, uzņemot fotogrāfijas vai video ierakstus.<ref name="SFGATE_062008">{{Ziņu atsauce|url=http://www.sfgate.com/cgi-bin/article.cgi?f=/c/a/2007/08/19/CMA4QVBMQ.DTL|title=The Art of Urban Exploration|work=San Francisco Chronicle|access-date=20 June 2008|date=19 August 2007|last=Nestor|first=James}}</ref>

sentences:
paciņa, uz kā attēlota sieviete, kura tur rokā tādu pašu paciņu, uz kuras atkal attēlota šī sieviete utt.]]
'''Rekursija''' ir process, kurā kaut kādi objekti tiek atkārtoti vai definēti pašlīdzīgā veidā (tātad, sarežģītākus reducējot uz vienkāršākiem, tos uz vēl vienkāršākiem utt.). Piemēram, ja divu spoguļu virsmas ir paralēlas viena otrai, tad atkārtotie [[attēls|attēli]], kas rodas, ir bezgalīgas rekursijas veids. Rekursijas jēdzienam ir daudzas nozīmes atkarībā no zinātnes nozares, piemēram, sākot ar [[lingvistika|lingvistiku]] un beidzot ar [[loģika|loģiku]]. Visizplatītākie rekursijas pielietojumi ir [[matemātika|matemātikā]] un [[datorzinātne|datorzinātnē]], kurās tā veido [[Funkcija|funkciju]] definēšanas metodi, kurā funkcija tiek definēta ar pašas definīciju. Konkrētāk, tas definē bezgalīgu skaitu ar gadījumiem (funkcijas vērtībām), izmantojot galīgu izteiksmi, kas dažu instanču gadījumā var atsaukties uz citām instancēm, bet tā, ka neveidojas cilpa vai bezgalīga ķēde ar atsaucēm. Termins tiek lietots arī vēl vispārīgāk, lai aprakstītu procesu ar pašlīdzīgā veidā atkārtojošiem objektiem.

sentences:
salīdzinājumā pirms (zemāk) un pēc (augstāk) Kekaralas dambja uzcelšanas.]]
'''Kekaralas aizsprosts''' ir [[aizsprosts]], kas atrodas [[Arāla jūra]]s ziemeļos, atdalot [[Ziemeļu Arāla jūra|Ziemeļu Arāla jūru]] (sauktu par Mazo jūru) no daudz lielākās [[Dienvidu Arāla jūra]]s (saukta par Lielo jūru). Celtniecības darbi tika pabeigti 2005. gada augustā.

sentences:
{{novecojis}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''NASDAQ OMX Group, Inc.''
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[2007. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ņujorka]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[fondu birža]]s
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           = ''[[NASDAQ]]'', ''[[NASDAQ OMX Nordic]]''
| homepage         = [http://www.nasdaqomx.com/ nasdaqomx.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''NASDAQ OMX Group, Inc.''''' (saīsinājumā ''NDAQ'') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] reģistrēts uzņēmums, kas pārvalda [[fondu birža]]s ASV, [[Ziemeļvalstis|Ziemeļvalstīs]] un [[Baltija|Baltijā]] un [[Armēnija|Armēnijā]]. Galvenais birojs atrodas [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences:
== Instrukcijas ==
Lieto, ja militārpersonas rakstā jau ir cita infokaste (skatīt, piemēram, rakstu [[Gustavs Mannerheims]])

{{Militārpersonas mazā infokaste
|             platums =
|     dienesta_pakāpe =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|              pakāpe =
|     mācību_iestādes =
|              armija =
|                karš =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Vargs Vikerness
|Attēls = Varg Vikernes.jpg
|Att_izm = 250px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = dzimis Kristians Vikerness, 18 gadu vecumā oficiāli nomainīja vārdu uz Vargs
|Dzimis = 1973. gada 11. februārī
|Vieta = {{flagicon|Norway}} [[Bergena]], [[Norvēģija]]
|Instrumenti = balss, ģitāra, basģitāra, bungas, sintezators
|Žanrs = [[Melnais metāls (mūzikas žanrs)|Melnais metāls]]
[[Tumšais ambients]]
[[Nāves metāls]]
|Nodarbošanās = dziedātājs
|Gadi = 1988-pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī = Uruk-Hai (1988-89)
[[Old Funeral]] (1990)
Satanel (1990)
[[Mayhem]] (1993)
[[Burzum]] (1991-2020)
|Mlapa = http://burzum.org
|Dzimums = V
}}
'''Vargs Vikerness''', dzimis '''Kristians Vikerness''' (dzimis [[1973]]. gada [[11. februāris|11. februārī]] netālu no [[Bergena]]s [[Norvēģija|Norvēģijā]], pašlaik likumīgais vārds ir '''Luijs Kašē'''), pazīstams arī kā '''Grāfs Grišnaks''' ([[norvēģu valoda|norvēģu]]: ''Count Grishnackh''), ir [[Norvēģija]]s [[Melnais metāls (mūzikas žanrs)|melnā metāla]] [[mūziķis]]. Galvenokārt zināms kā grupas [[Burzum]] dibinātājs un vienīgais dalībnieks, bet ir spēlējis arī basģitāru grupā [[Mayhem]]. Izcietis 16 gadu cietumsodu par Mayhem ģitārista [[Eironimuss|Eironīmusa]] slepkavību [[1993]]. gadā. Viņš ir [[neopagānisms|neopagānisma]] novirziena [[odalisms|odalisma]] ideju sekotājs. Dokumentālās filmas ''[[Metal: A Headbanger's Journey]]'' veidotājs [[Sems Duns]] viņu ir nosaucis par visu laiku zināmāko metāla mūziķi, saistībā ar viņa dalību vairāku baznīcu nodedzināšanā Norvēģijā [[1992]]. gadā.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''NASDAQ''
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1971. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ņujorka]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[fondu birža]]s
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[NASDAQ OMX Group]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.nasdaq.com/ nasdaq.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
, [[Ņujorka|Ņujorkā]]]]

sentences: '''Diakritiskās zīmes''' ({{val|gr|διακριτικός}} — 'atšķirt; atšķirīgs') ir papildu rakstu zīmes, kas tiek rakstītas virs vai zem [[Burts|burta]], blakus vai pāri tam, lai norādītu citādu burta [[izruna|izrunu]], nekā tas parasti tiktu izrunāts. [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] diakritiskās zīmes norāda uz [[skaņa]]s garumu (ā, ē, ī, ū), mīkstinājumu (ģ, ķ, ļ, ņ) vai arī uz [[šņācenis|šņāceni]] (č, š, ž, dž). Īpašas diakritiskās zīmes lieto [[Fonētika|fonētiskajā]] [[Transkripcija (valodniecība)|transkripcijā]], piemēram, [[zilbes intonācija]]s zīmes. Diakritiskās zīmes arī lieto, lai atšķirtu [[Homonīms|homonīmus]], piemēram, [[Franču valoda|franču valodā]] gan ''là'', gan ''la'' tiek izrunāti abi vienādi — kā {{IPA|[la]}}, bet to nozīme ir atšķirīga. [[Tilde (zīme)|Tilde]], [[Punkts (pieturzīme)|punkts]], [[komats]], [[apostrofs]] un citas zīmes tiek izmantotas kā diakritiskās zīmes, lai gan tām ir arī citi izmantošanas veidi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = ''Kyrre Gørvell-Dahll''
|Attēls           = Kygo (28481718120) (2).jpg
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Kygo 2016. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1991|9|11}}
|Vieta            = {{flaga|Norvēģija}} [[Norvēģija]], [[Bergena]]
|Žanrs            =
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]], ierakstu producents
|Gadi             = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Records]]''
|Mlapa            = [https://www.kygomusic.com/]
|         Dzimums = V
}}
'''''Kygo''''' ir [[Norvēģija]]s [[Diskžokejs|DJ]], ierakstu producents, mūziķis un mūzikas autors.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''High Flying Bird''
| attēls                   =  High Flying Bird (2019 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, sporta filma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               = [[Džozefs Malloks]]
| scenārija autors         = [[Tarels Elvins Makkreinijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Andrē Holands]]
* [[Zezija Bītza]]
* [[Melvins Gregs]]
* [[Sonja Sona]]
* [[Zekerijs Kvinto]]
| mūzika                   = [[Deivids Vailders Sevedžs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Extension 765]]''
* ''[[Harper Road Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|1|27|Slemdensas filmu festivāls|2019|2|8|ASV|}}
| ilgums                   = 91 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/high-flying-bird-2019|title=High Flying Bird|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190604183502/https://bbfc.co.uk/releases/high-flying-bird-2019|archivedate={{dat|2019|06|04||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''High Flying Bird''''' ir 2019. gada ASV sporta drāma, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Andrē Holands]], [[Zezija Bītza]], [[Melvins Gregs]], [[Sonja Sona]] un [[Zekerijs Kvinto]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|1|27||bez}} Slemdensas filmu festivālā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Schweizerische Eidgenossenschaft''
''Confédération suisse''
''Confederazione Svizzera''
''Confederaziun svizra''
''Confoederatio Helvetica (CH)''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Šveices Konfederācija
|            valsts_nosaukums = Schweiz
|               karoga_attēls = Flag of Switzerland (Pantone).svg
|            karoga_nosaukums = Šveices karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Switzerland (Pantone).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Šveices ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = "''[[Šveices himna|Swiss Psalm]]''"
|               kartes_attēls = Europe-Switzerland.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Berne]]<ref>''De jure'' "federāla pilsēta"; ''de facto'' galvaspilsēta</ref>
| latd=46 | latm=57 | latNS=N | longd=7 | longm=27 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Cīrihe]]
|              valsts_valodas = [[vācu valoda]],
[[franču valoda]],
[[itāļu valoda]],
[[retoromāņu valoda]]<ref>[http://www.admin.ch/ch/d/sr/101/a4.html?lang=en Federal Constitution] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20091101024339/http://www.admin.ch/ch/d/sr/101/a4.html?lang=en |date={{dat|2009|11|01||bez}} }}, article 4, "National languages" : ''National languages'' are German, French, Italian and Romansh; [http://www.admin.ch/org/polit/00083/index.html?lang=en Federal Constitution] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080919134534/http://www.admin.ch/org/polit/00083/index.html?lang=en |date={{dat|2008|09|19||bez}} }}, article 70, "Languages", paragraph 1: The ''official languages'' of the Confederation are German, French and Italian. Romansh shall be an official language for communicating with persons of Romansh language.</ref>
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Federāla valsts]] ar [[parlamentārisms|parlamentāru sistēmu]] un tiešo [[demokrātija|demokrātiju]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Šveices federālā padome|Federālā padome]]
|                valsts_galva = [[Viola Amherd]] ([[prezidents]])
[[Karin Keller-Sutter]] ([[viceprezidents]])
[[Gi Parmelens]]
[[Ignasio Kasī]]
[[Albert Rösti]]
[[Elisabeth Baume-Scheider]]
[[Beat Jans]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Šveices federālais kanclers|Federālais kanclers]]
|               valsts_galva2= [[Viktors Rossi]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Dibināšanas datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1291|8|1}}
|       neatkarības_notikums2 = ''de facto''
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1499|9|22}}
|       neatkarības_notikums3 = Federāla valsts
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1848|9|12}}
|       neatkarības_notikums4 =
|         neatkarības_datums4 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 41 284
|               platība_rangs = 136
|              procenti_ūdens = 4,2
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2019
|          iedzīvotāju_skaits = 8 570 700<ref name="Population">[https://www.bfs.admin.ch/bfs/de/home/statistiken/bevoelkerung.gnpdetail.2019-0447.html "Bevölkerungsbestand am Ende des 2. Quartal 2019" [Recent monthly and quarterly figures: provisional data] (XLS) (official statistics) (in German, French, and Italian). Neuchâtel, Switzerland: Swiss Federal Statistical Office (FSO), Swiss Confederation. 19 September 2019.]</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 96
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 198
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 65
|                     IKP_PPP = $480,938 miljardi<ref name=imf2>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/02/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=146&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=47&pr.y=11 |title=Switzerland|publisher=International Monetary Fund |accessdate= 2009-10-01}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $58,731<ref name=imf2 />
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{nemainījās}} 0,955 <ref>{{en ikona}} [http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2009_EN_Complete.pdf Human Development Report 2009]. The United Nations. Atjaunināts 2009-10-05.</ref>
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 2
|                        Gini = 33,7
|                   Gini_gads = 2013
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Šveices franks]]
|                valūtas_kods = CHF
|                  laika_zona = CET
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = CEST
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.ch]]
|              tālsarunu_kods = 41
|                iso_kods_num = 756
|              iso_kods_alfa2 = CH
|              iso_kods_alfa3 = CHE
}}

sentences: '''Nostrifikācija''' ({{val|en|nostrification}} — 'pielīdzināšana') ir ārzemju vai citas sistēmas izglītības dokumenta, zinātniskās pakāpes pielīdzināšana attiecīgam savas valsts vai citas sistēmas dokumentam, pakāpei.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=cits&id=2060993&g=1|title=Letonika.lv. Enciklopēdijas - Terminu un svešvārdu skaidrojošā vārdnīca. nostrifikācija|website=www.letonika.lv|access-date=2019-02-27}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eižens Bergs
|     vārds_orig = ''Eugen Berg''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Liepupe (ciems)|Liepupe]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Limbažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Biķernieku mežs]], [[LSPR]]
([[Rīga]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Individuālā psiholoģija''' ir viens no [[psiholoģija]]s dziļuma virzieniem, kura pamatlicējs ir [[Alfrēds Ādlers]] (ebreju izcelsmes austriešu psihologs, psihoanalītiķis un ārsts, individuālās psiholoģijas pamatlicējs). Tā izriet no Ādlera koncepcijas par, indivīdam piemītošā nepilnvērtības kompleksa un centieniem to pārvarēt, kā galveno motivācijas avotu. Nepilnvērtības izjūtu, kura rodas jau agrā bērnībā, nosaka cilvēkam specifisks „dzīves stils”. Atšķirībā no psihoanalīzes Individuālā psiholoģija uzskata, ka sociālā rakstura pamatā ir iedzimta sociāla sajūta, kuras uzdevums, galvenokārt ir audzināšana sevis pilnīgākas attīstības labā. Neirotiķiem un nesociāliem elementiem, šī sajūta nepiemīt, to aizstāj tieksme pēc neapzinātiem fiktīviem mērķiem. Individuālās psiholoģijas terapijas mērķis ir šāda veida izkropļojumu atklāšana un noteikšana pacienta dzīves stilā. Pats Ādlers, kurš piederēja pie Austrijas sociāldemokrātijas, saskatīja individuālajā psiholoģijā reformistisku programmu ar kuras mērķi sasniegt harmoniju cilvēkā un sabiedrībā. Individuālā psiholoģija pievērsās arī daiļrades izpētei, pamatojoties uz savu mācību par kompensējošo darbību, kā bioloģisko un sociālo nepilnvērtību pārvarēšanas veidu. Individuālā psiholoģija tāpat nodarbojās arī ar grupu psiholoģiju, t.i., ar izteiktu sociālo nepilnvērtības sajūtu. Kopumā individuālā psiholoģija nav izstrādājusi sev vispārpsiholoģisku teoriju, aprobežojoties lielākoties ar empīriska rakstura novērojumiem. Lielāku popularitāti tā sasniedza 1920. gados, jo īpaši pedagoģijas un psihoterapijas jomās. Vēlāk individuālā psiholoģija pēc būtības sevi noliedza, tai pat laikā dodot spēcīgu stimulu attīstīties kā sociālpsiholoģiskajām un grupu metodes terapijām tā arī socioloģiskiem novirzieniem psiholoģijā un medicīnā.

sentences:
{{citas nozīmes|Latvijas kultūrvēsturisko novadu|Latgale (nozīmju atdalīšana)|Latgale}}
{{Latvijas vēsturiskā novada infokaste
| novada_nosaukums   = Latgale
| karte              = Latgales_Mara.jpg
| ģerboņa_attēls     = Coat of Arms of Latgale.svg
| ģerboņa_nosaukums  = Latgales ģerbonis
| karoga_attēls      = Flag of Latgale.svg
| karoga_nosaukums   = Latgales karogs
| vpilsētas          = [[Daugavpils]], [[Jēkabpils]] (abas daļēji), [[Rēzekne]]
| platība            = 14 547
| platības_gads      =
| iedzīvotāji        = 301 593
| iedzīvotāji_gads   = 2011
| blīvums            =
| teritorijas        = {{collapsible list|title=12 novadi (6 daļēji)|[[Balvu novads]]
[[Līvānu novads]]
[[Ludzas novads]]
[[Preiļu novads]]
[[Rēzeknes novads]]
[[Varakļānu novads]]

daļēji:
[[Aizkraukles novads]]
[[Alūksnes novads]]
[[Augšdaugavas novads]]
[[Jēkabpils novads]]
[[Krāslavas novads]]
[[Madonas novads]]}}
| novadu_centri      = {{collapsible list|title= 6 centri (3 daļēji)|[[Balvi]]
[[Līvāni]]
[[Ludza]]
[[Preiļi]]
[[Rēzekne]]
[[Varakļāni]]
daļēji:
[[Jēkabpils]], [[Daugavpils]], [[Krāslava]]}}
| mājaslapa          = lpr.gov.lv
|Attēls_symbol=Latgales_Mara.jpg|karte2=Latgale_location_Latvia.svg}}
'''Latgale''' ({{val|ltg|Latgola}}) ir viena no [[latvieši|latviešu]] [[latviešu vēsturisko zemju likums|vēsturiskajām zemēm]].<ref>[http://titania.saeima.lv/LIVS13/saeimalivs13.nsf/webSasaiste?OpenView&restricttocategory=788/Lp13 Latviešu vēsturisko zemju likums] titania.saeima.lv</ref> Latgales teritoriālā identitāte izsekojama līdz [[Jersika (valsts)|Jersikas]] ķēniņa valsts laikiem 12. un 13. gadsimta mijā. Latīņu tekstos saukta par „Letiju” (''Lettia''), bet senkrievu rakstos par „Lotigolu” (''Лотыголa''). Pēc 1561. gada [[Žečpospolita]]s, vēlāk [[Krievijas Impērija]]s varas laikā (1772—1918) apgabals tika dēvēts par „Inflantiju” ({{val|pl|Inflanty}}, {{val|ru|Инфлянтия}}). Nosaukumu „Latgale” 1900. gadā no seno „[[Lotigola|lotigolu]]” apzīmējuma darināja un ieviesa latgaliešu rakstnieks un politiskais darbinieks [[Francis Kemps]] (1876—1953).<ref>Zeids Teodors. Senākie rakstītie Latvijas vēstures avoti līdz 1800. gadam. — Zvaigzne: Rīga, 1992., 207. lpp.</ref>

sentences:
[[attēls:Phospholipids aqueous solution structures LV.png|thumb|Lipīdu dubultslāņu struktūras|right|250px]]
'''Bioloģiskā membrāna''' jeb '''biomembrāna''' ir noslēdzoša vai atdaloša membrāna, kas kalpo kā selektīvi caurlaidīga barjera [[organisms|dzīvos organismos]]. [[Eikariots|Eikariotu]] [[šūna|šūnu]] bioloģiskās membrānas sastāv no [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]] dubultslāņa ar iestrādātiem integrālajiem [[olbaltumvielas|proteīniem]] (permanenti iestrādāti vai savienoti ar biomembrānu, kuri parasti pilda receptorās vai transporta funkcijas, kā arī tie var būt dažādi [[enzīmi]]) vai perifērajiem proteīniem, kas īslaicīgi pievienojas biomembrānai funkciju pildīšanai. [[Lipīdi]] šūnu membrānā nodrošina plūstenu matricu, kur proteīniem rotēt un [[difūzija|difundēt]] dažādu fizioloģisku funkciju veikšanai. Proteīni ir pielāgoti augstajai membrānas plūstamībai (lipīdu dubultslāņa [[viskozitāte]], ko ietekmē tās pakojums un apkārtējā vide) lipīdu dubultslānī dažādu anulāro lipīdu klātbūtnē. Šūnu membrānas ir atšķirīgas no izolējošiem [[audi]]em, ko veido šūnu slāņi kā piemēram [[gļotāda]] vai [[bazālā membrāna]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''IM Flash Singapore''
| native_name      =
| logo             = IM Flash Singapore.jpg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             = iekļauts ''[[Micron Technology]]'' meitas uzņēmumā ''Micron Semiconductor Asia Pte.''
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2007. gads
| founder          =
| defunct          = 2012. gads
| location_city    =
| location_country = {{SGP}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektroniskā rūpniecība]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Micron Technology]]'', {{USA}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''IM Flash Singapore''''' bija [[Singapūra]]s [[pusvadītājs|pusvadītāju]] komponenšu uzņēmums, kas ražoja ''NAND'' [[zibatmiņa]]s mikroshēmas. Tas no 2007. līdz 2012. gada bija ''[[Micron Technology]]'' un ''[[Intel|Intel Corporation]]'' kopuzņēmums. Tagad tas nav atsevišķa juridiska vienība, rūpnīca pieder ''Micron'' meitas uzņēmumam ''Micron Semiconductor Asia Pte.''

sentences:
[[Kategorija:UNESCO]]
[[Kategorija:Dabas aizsargājamās teritorijas]]

sentences:
{{Citas nozīmes|[[ketoni|ketonu]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
| attēls =
Metiletilketona struktūrformula un molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C4H8O
| molmasa = 72,11
| blīvums = 805
| kušanas temperatūra = -86 °C
| viršanas temperatūra = 80 °C
| CAS numurs = 78-93-3
}}
'''Metiletilketons''' (metilpropanons, 2-butanons, CH3−CO−C2H5 ) pieder pie [[ketoni]]em. Metiletilketons ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums ar asu, atsvaidzinošu smaržu.

sentences: '''Maņa''' ir spēja uztvert iekšējās un ārējās vides kairinājumus un tos izvērtēt. Maņas nodrošina apkārtējās vides [[uztvere|uztveri]]. Izšķir piecas pamata maņas — [[redze|redzi]], [[dzirde|dzirdi]], [[oža|ožu]], [[garša|garšu]] un [[tauste|tausti]]. Redzes, dzirdes un ožas orgāni kairinājumu uztver no [[attālums|attāluma]], bet garšas un taustes orgāni — tiešā kontaktā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #000000
| bg_color        = #FFEE00
| nos             = ''VVV-Venlo''
| logo_links      = VVV-Venlo logo.svg
| logo_izm        = 160px
| pilns           = ''Venlose Voetbal Vereniging Venlo''
| iesauka         =
| pilsēta         = {{Vieta|Nīderlande|Venlo}}
| līga            = ''[[Eerste Divisie]]''
| sez             = 2022.—2023.
| poz             = 7. vieta
| dib             = 1903
| dib_mēn         = 2
| dib_dat         = 7
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[De Koel]]''
| ietilp          = 8000
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            =
| tren            = {{flaga|Nīderlande}} Riks Kreiss
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://vvv-venlo.nl/}}
| sadarbojas      =
| pattern_la1=_thinblackborder
| pattern_b1=_vvv1718h
| pattern_ra1=_thinblackborder
| leftarm1=ffff00
| body1=ffff00
| rightarm1=ffff00
| shorts1=000000
| socks1=FFEE00
| pattern_la2=_thinblueborder
| pattern_b2=_vvv1718a
| pattern_ra2=_thinblueborder
| leftarm2=FFFFFF
| body2=FFFFFF
| rightarm2=FFFFFF
| shorts2=FFFFFF
| socks2=FFFFFF
}}

sentences: '''Soģi''' ([[ivrits|ivritā]]: ''shoftim'' שופטים), seno [[izraēļi|izraēļu]] reliģiskie, politiskie un militārie vadoņi aptuveni 200 gadus ilgā posmā starp [[Kanaāna]]s iekarošanu un [[Izraēlas karaliste]]s izveidošanu, kuru darbība apraktīta [[Bībele]]s [[Soģu grāmata|Soģu grāmatā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bibelesbiedriba.lv/latviesu-bibele/sogu/Sogugram01.htm |title=SOĢU GRĀMATA 1. nod<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|11|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091106071524/http://www.bibelesbiedriba.lv/latviesu-bibele/sogu/Sogugram01.htm |archivedate={{dat|2009|11|06||bez}} }}</ref>. Lai arī izraēļiem bija priesteru kārta un arī [[divpadsmit ciltis|divpadsmit cilšu]] vadoņi, tomēr vienotu visu cilšu vadību tie uzņēmties nespēja, tāpēc krīzes brīžos vadību uzņēmās soģi, kas par savas autoritātes pamatu uzskatīta Dieva iedvesmu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Ca
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-30
|ķīm_formula=(Ca0,5,Na,K)4[Al4Si8O24]·12H2O
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, zaļš, dzeltens, balts, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta vienā plaknē
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ille
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Ill
| attēls            = Ill_Feldkirch-Gisingen.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ille pie Feldkirhes
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ohzentāles ledājs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Reina]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=52 | sāk_plat_s=09 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=10 | sāk_gar_m=06 | sāk_gar_s=32 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=17 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=09 | iet_gar_m=33 | iet_gar_s=31 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 75,3
| iztekas_augstums  = 2240
| ietekas_augstums  = 429
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 1281
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''13. jūlijs''' ir gada 194. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (195. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 171 diena.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .tv
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = .TV Korporācija ([[VeriSign]] [[uzņēmums]])
|sponsors              = [[Tuvalu]] valdība
|domātais-pielietojums = Ar [[Tuvalu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek tirgots kā [[televīzija]]s un [[video]] mājas lapu domēns, bet var tikt izmantot jebkuram mērķim
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus. Daži otrā līmeņa domēni, tādi kā '''.gov.tv''' paredzēti [[Tuvalu]] esošajām iestādēm
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     = [[UDRP]]
|mājas-lapa            = [http://www.verisign.tv/ www.verisign.tv]
|}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #1293CC
| nos             = SPAL
| logo            =
| pilns           = ''Società Polisportiva Ars et Labor''
| iesauka         = ''Spallini''<br/> ''Biancazzurri'' (baltzilie)
| pilsēta         = {{Vieta|Itālija|Ferrāra}}
| līga            = [[Itālijas futbola čempionāta B sērija|Itālijas B sērija]]
| sez             = 2020.—2021.
| poz             = 9. vieta
| dib             = 1907
| dib_mēn         =
| dib_dat         =
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = [[Paolo Macas stadions]]
| ietilp          = 16 134
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|ASV}} Džo Takopina
| tren            = {{flaga|Spānija}} Peps Klotets
| kapteinis       =
| mediji          = {{url|spalferrara.it/}}
| sadarbojas      =
| pattern_b1=_spal1718h
| body1=007FFF
| pattern_la1=_spal1718h
| leftarm1=007FFF
| pattern_ra1=_spal1718h
| rightarm1=007FFF
| pattern_sh1=_spal1718h
| shorts1=FFFFFF
| pattern_so1=_spal1718h
| socks1=FFFFFF
| pattern_b2=_spal1718a
| body2=000000
| pattern_la2=_spal1718a
| leftarm2=000000
| pattern_ra2=_spal1718a
| rightarm2=000000
| pattern_sh2=_spal1718a
| shorts2=FFFFFF
| pattern_so2=
| socks2=CF2F3B
| pattern_b3=_spal1718t
| body3=007FFF
| pattern_la3=_spal1718t
| leftarm3=
| pattern_ra3=_spal1718t
| rightarm3=
| pattern_sh3=_spal1718t
| shorts3=
| pattern_so3=
| socks3=000000
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metilglioksāla struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O2
|molmasa=72,06
|blīvums=1045,5
|kušanas temperatūra=?°C
|viršanas temperatūra=72 °C
}}
'''Metilglioksāls''' (pirovīnogskābes aldehīds, 2-oksopropanāls, acetilformaldehīds, propāndions, α-ketopropionaldehīds, propanolons, CH3−CO−CHO) ir vienkāršākais keto[[aldehīds]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetoīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,10
|blīvums=1002
|kušanas temperatūra=15 °C
|viršanas temperatūra=144-148 °C
}}
'''Acetoīns''' (acetilmetilkarbinols, 3-oksi-2-butanons, 3-hidroksibutanons, CH3COCH(OH)CH3) pieder pie oksi[[ketoni]]em. Acetoīns ir bezkrāsaina vai dzeltenīga šķidra viela ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nāvi večiņām!
| attēls                   = The Ladykillers movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ladykillers''
| žanrs                    = melnā komēdija, trilleris
| režisors                 = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| producents               =
* [[Berijs Sonenfīlds]]
* [[Berijs Džozefsons]]
* [[Toms Džeikobsons]]
* Džoels un Ītans Koeni
| scenārija autors         = Džoels un Ītans Koeni
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Irma P. Hola]]
* [[Marlons Vaijans]]
* [[Dž. K. Simonss]]
* [[Tzi Ma]]
* [[Raiens Hērsts]]
* [[Bleiks Klārks]]
| mūzika                   = [[Kārters Burvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Tom Jacobson Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|3|26||bez}}
| ilgums                   = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ladykillers-2004|title=The Ladykillers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 29, 2019|archive-date={{dat|2016|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160413222219/http://www.bbfc.co.uk/releases/ladykillers-2004}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ladykillers.htm|title=The Ladykillers (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nāvi večiņām!"''' ({{val|en|The Ladykillers}}) ir 2004. gada melnā komēdija, kas balstīta uz Viljama Rouza tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Irma P. Hola]], [[Marlons Vaijans]], [[Dž. K. Simonss]], [[Tzi Ma]], [[Raiens Hērsts]] un [[Bleiks Klārks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|3|26||bez}}.

sentences: '''Asins plazma''' ir [[asinis|asiņu]] šķidrā daļa — iedzeltens, puscaurspīdīgs [[šķidrums]], kas sastāv no [[neorganiskās vielas|neorganiskām]] un [[organiskās vielas|organiskām]] vielām. Plazmā ietilpstošo [[ķīmiskie savienojumi|ķīmisko savienojumu]] un [[ķīmiskie elementi|ķīmisko elementu]] skaits ir ļoti liels. Asins plazmas sastāvā ir apmēram 93% [[ūdens]], 7,3g/100ml [[olbaltumvielas]] ([[albumīns]], [[globulīni]], [[fibrinogēns]]), elektrolīti (<1% no kopējās plazmas masas), gāzes (CO2; O2; N2), barības vielas ([[glikoze]] un citi [[ogļhidrāti]], [[aminoskābe]]s, [[lipīdi]], [[holesterīns]], [[vitamīni]], [[mikroelementi]]), [[vielmaiņa]]s produkti ([[urīnviela]], [[kreatinīns]], [[urīnskābe]], [[bilirubīns]]), [[hormoni]] un citas vielas.<ref name="autogenerated1">{{grāmatas atsauce | author= L. Aberberga-Augškalne | title= Fizioloģija rehabilitologiem | page= 128 | publisher= SIA Nacionālais apgāds | year= 2002 | isbn= 9984-26-087-9}}</ref>

sentences: '''''Mikko''''' bija [[1970. gadi|1970. gados]] [[Somija]]s uzņēmuma ''[[Nokia]]'' elektronikas nodaļas izstrādātu [[minidators|minidatoru]] sērija.

sentences:
[[Kategorija:Luterāņi| ]]
[[Kategorija:Protestanti pēc valsts]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Maržinālā tirdzniecība''' ({{val|en|Margin trading}}) ir spekulatīvu tirdzniecības operāciju veikšana, izmantojot naudu un/vai preces, kas tirgotājam ir piešķirti kredītā pret saskaņotās summas ķīļu — [[marža]]s ({{val|en|Margin}}) ķīlu. Maržinālais aizdevums atšķiras no vienkārša [[aizdevums|aizdevuma]] ar to, ka saņemtā naudas summa parasti ir vairākas reizes lielāka par nodrošinājuma (maržas) summu. No vienkārša kredīta maržinālais kredīts atšķiras ar to, ka saņemamā naudas summa (vai saņemto preču vērtība) vairākas reizes pārsniedz ķīlas (maržas) summu.

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''Vendi''' ({{val|la|wendi}}) bija [[Kursa (valsts)|Ziemeļkursas]] [[somugri]] un viena no sešām maztautām, kas piedalījās [[latvieši|latviešu]] veidošanā.<ref name=latvieši>Ceļā uz latviešu tautu. Latvijas Nacionālais vēstures muzejs. Rīga 2016, {{ISBN|978-9984-747-37-8}}</ref>   [[Indriķa hronika]] sniedz informāciju, ka no [[Venta]]s lejteces vendus padzina [[kurši]], un tie apmetās Senajā kalnā (''Monte Antiquo'') [[Rīga]]s vietā. Taču arī no turienes kurši tos izspieda, un vendi pārcēlās uz [[Cēsis|Cēsīm]] [[latgaļi|latgaļu]] zemēs. Neizceļojušie vendi tupināja apdzīvot [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] dienvidu un daļēji rietumu piekrasti.<ref>[http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true Heinrici Chronicon Livoniae, X.14.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141213023118/http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true |date={{dat|2014|12|13||bez}} }}: ''Wendi autem humiles erant
eo tempore et pauperes utpote a Winda repulsi, qui est fluvius Curonie, et habitantes in Monte Antiquo, iuxta quem 1206. (latīniski)</ref> Cēsu vendi [[1206]]. gadā pieņēma Romas katoļu ticību un kļuva par [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] uzticamiem sabiedrotajiem cīņās pret [[igauņi]]em un [[krievi]]em. Cēsu apkārtnē tie pamazām saplūda ar [[Vidzeme]]s [[latgaļi|latgaļu]] etnosu, Kurzemē — kuršiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dimetilētera struktūrformula
|ķīmiskā formula=C2H6O
|molmasa=46,07
|blīvums=1,59
|kušanas temperatūra=-138,5 °C
|viršanas temperatūra=-23 °C
}}
'''Dimetilēteris''' (metoksimetāns, koka ēteris, CH3−O−CH3) ir visvienkāršākais [[ēteri]]s. Dimetilēteris ir bezkrāsaina, sprādzienbīstama gāze. Dimetilēteris šķīst ūdenī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ksilola izomēru struktūrformulas

 Ksilola izomēru molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C6H4(CH3)2
|molmasa=106,16
|blīvums=880 (860 ''m''- un ''p''-ksilolam)
|kušanas temperatūra=''o''-ksilolam -25 °C
''m''-ksilolam -48 °C
''p''-ksilolam 13 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ksilolam 144 °C
''m''-ksilolam 139 °C
''p''-ksilolam 138 °C
}}
'''Ksilols''' (dimetilbenzols, C6H4(CH3)2) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums. Tam ir 3 [[izomēri]]: o-ksilols, jeb 1,2-dimetilbenzols, m-ksilols, jeb 1,3-dimetilbenzols un p-ksilols, jeb 1,4-dimetilbenzols.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Augusts Rozenbergers
|     vārds_orig = ''Otto August Rosenberger''
|         attēls = Otto August Rosenberger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Halle]], [[Vācijas impērija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kēnigsbergas observatorija]], [[Halles Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kēnigsbergas Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji = [[Frīdrihs Beselis]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[komēta|komētu]] pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Hipatija
|          vārds_orig = Υπατία
|              attēls = Hypatia Sanzio.png
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Hipatija [[Rafaēls|Rafaēla]] [[freska|freskā]]
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 370
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Aleksandrija]], [[Romas impērija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 415
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = Aleksandrija, Romas impērija
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = S
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Neoplatonisms]]
|           intereses = [[Matemātika]], [[astronomija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: ierauga [[rūgšana|uzrūgšana]] 10 stundu laikā aptuveni 25,5 °C temperatūrā]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Rodžers Dīkinss
 | vārds_orig              = ''Roger Deakins''
 | attēls                  = RogDeakinsBFI120921 (16 of 17) (51473086144) (cropped).jpg
 | att_izmērs              =
 | komentārs               = Rodžers Dīkinss 2021. gadā
 | dz vārds                = Rodžers Aleksandrs Dīkinss
 | dz datums               = {{dzimšanas datums un vecums|1949|5|24}}
 | dz vieta                = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Torkī}}
 | mirš datums             =
 | mirš vieta              =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[kinooperators]]
 | darbības gadi           = 1982–pašlaik
 | vecāki                  =
 | brāļi                   =
 | māsas                   =
 | dzīvesbiedrs            = Izabella Džeimsa Purefoja Ellis (precējies 1991)
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | paraksts_izm            =
 | akadēmijasbalva         = [[90. Kinoakadēmijas balva|2018]]: "[[Pa asmeni skrejošais 2049]]" (2017)
[[92. Kinoakadēmijas balva|2020]]: "[[1917 (filma)|1917]]" (2019)
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              = 2001: "[[Cilvēks, kura nebija]]" (2001)
2008: "[[Kur sirmgalvjiem nav vietas]]" (2007)
2011: "[[Īstenā drošsirdība]]" (2010)
2018: "[[Pa asmeni skrejošais 2049]]" (2017)
[[73. BAFTA kino balva|2020]]: "[[1917 (filma)|1917]]" (2019)
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | spēlmaņu_nakts          =
 | kristaps                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Sers Rodžers Aleksandrs Dīkinss''' ({{val|en|Sir Roger Alexander Deakins}}; dzimis {{dat|1949|5|24}} [[Torkī]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]) ir [[Anglija|angļu]] [[kinooperators]]. Ieguvis divas [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]s par [[Labākais operatora darbs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labāko operatora darbu]] filmās "[[Pa asmeni skrejošais 2049]]" (2017) un "[[1917 (filma)|1917]]" (2019).

sentences:
{{Mēneši}}
'''Decembris''' ({{val|la|December}}) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir [[gads|gada]] divpadsmitais [[mēnesis]]. Decembrī ir 31 [[diena]]. Decembris ir [[ziema]]s pirmais un [[gads|gada]] pēdējais mēnesis. Decembrī ir ziemas [[saulgrieži]], kad [[diena]] ir visīsākā un [[nakts]] visgarākā.

sentences:
{{cita nozīme|provinci|upi|Pampanga (upe)}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Pampanga
| official_name = ''Pampanga''
| image_skyline = PampangaProvincialCapitoljf654.JPG
| imagesize =
| image_caption = Provinces kapitolijs [[Sanfernando (Pampanga)|Sanfernando]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Pampanga in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Centrālā Lusona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1571
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2002.2
| population_total = 2437709
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =15 | latm =04 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm =40 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Sanfernando (Pampanga)|Sanfernando]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 21
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Mabalakata]]
| p3 = [[Sanfernando (Pampanga)|Sanfernando]]
| p4 = '''19 municipalitātes'''
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[pampangi]], [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-PAM
| website                  = {{URL|http://www.pampanga.gov.ph/}}
}}
'''Pampanga''' ({{val|fil|Lalawigan ng Pampanga}}, {{val|en|Province of Pampanga}}, {{val|pam|Lalawigan ning Pampanga}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts vidusdaļā, [[Centrālā Lusona|Centrālās Lusonas]] reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās un 19 municipalitātēs un sīkāk 505 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Sanfernando (Pampanga)|Sanfernando]]. Provinci apdzīvo galvenokārt [[pampangi]] (84 %), [[tagali]] (14 %) un [[sambali]] (2 %).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Leopolds Dītrihs Ernsts fon Pecolds
|     vārds_orig = ''Leopold Dietrich Ernst von Pezold''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Viljandi]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1907
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Karlsrūe]] [[Vācijas impērija]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mākslinieks, mākslas vēsturnieks, žurnālists
|        dzimums = V
|         vecāki = Augusts fon Pecolds, Karolīne, dzimusi Tīlinga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija, dzimusi Millere
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Nonomino''' jeb '''9-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no deviņiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 1285 unikāli nonomino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 9910 nonomino pozīcijas.

sentences: {{Commonscat|Writers from Belarus|Rakstnieki no Baltkrievijas}}

sentences: '''18. jūlijs''' ir gada 199. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (200. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 166 dienas.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Valentīna Gotovska
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds = Valentīna Tolstika
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1965|9|3}}
| dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Krāslava|td=Latvija}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{LAT}}
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērvienība|cm=178}}
| svars = {{mērvienība|kg=59}}
| iesauka =
| izglītība = [[LSPA]]
| augstskola = <!------ Profesionālā informācija ------>
| disc = [[Tāllēkšana]], [[augstlēkšana]]
| kar_sāk =
| kar_beig = 2005
| klubs =
| treneris = *[[Jurijs Gotovskis]]
*[[Ludmila Olijare]]
*[[Aleksandrs Čumakovs]]
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 4 ({{oss|V=1992}}, {{oss|V=1996}}, {{oss|V=2000}}, {{oss|V=2004}})
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = 6,91 m
| PR1_d = [[tāllēkšana]]
| PR2 = 1,97 m {{icon|lr-v}}
| PR2_d = [[augstlēkšana]]
| PR3 =
| PR3_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums = S
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
}}
'''Valentīna Gotovska''' (dzimusi '''Tolstika'''<ref name="lovg">{{LVOG|189}}</ref> {{dat|1965|9|3}} [[Krāslava|Krāslavā]]) ir bijusī [[Latvija]]s [[vieglatlēte]], startējusi [[tāllēkšana]]s un [[augstlēkšana]]s sacensībās. Pēc karjeras beigām strādā par viegatlētikas un fiziskās sagatavotības treneri. V. Gotovska ir pašreizējā [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekordiste]] augstlēkšanā (1,97 m) un ilgu laiku bija rekordiste arī tāllēkšanā (6,91 m).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Le Monde}}
'''Laikraksta ''Le Monde'' 100 gadsimta grāmatas''' ir pēc [[Francija]]s [[mazumtirdzniecība|mazumtirgotāja]] ''[[Fnac]]'' un [[Parīze]]s laikraksta ''[[Le Monde]]'' 1999. gada pavasarī rīkotās aptaujas veidots [[20. gadsimts|20. gadsimta]] simts labāko grāmatu saraksts.

sentences:
[[Image:P2P-network.svg|thumb|200px|Vienādranga tīkls, kurā saistītie mezgli savstarpēji dalās ar resursiem, neizmantojot centralizētu sistēmu]]
[[Image:Server-based-network.svg|thumb|200px|[[Klients-serveris|Klienta-servera]] tīkla arhitektūra, kurā klients izmanto servisus un resursus no centralizēta servera]]

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|attēls=Euphrasia stricta (Larvik).JPG|dzimta=Orobanchaceae|suga_lv=Stāvais žibulītis|suga=Euphrasia stricta|ģints=Euphrasia|ģints_lv=Žibulīši|kategorijas=nē|att_izmērs=|dzimta_lv=Brūnkāšu dzimta|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|binomial=Euphrasia stricta|klase=Magnoliopsida|rinda=Lamiales|rinda_lv=Panātru rinda}}'''Stāvais žibulītis''', arī '''ārstniecības žibulītis''' ({{val|la|Euphrasia stricta}}) ir augu suga [[Brūnkāšu dzimta|brūnkāšu dzimtā]]. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā — [[Pļava|pļavās]], atmatās, ceļu un [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] malās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/euphrasia-stricta-dwolff-ex-jflehm/|title=stāvais žibulītis - Euphrasia stricta D.Wolff ex J.F.Lehm. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-14}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Montānskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C28H56O2
|molmasa=424,75
|blīvums=
|kušanas temperatūra=90 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Montānskābe''' (oktakozānskābe, С27Н55СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Montānskābe ir balta kristāliska viela.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Bisko salas
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Antarktīda-fiziskā
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Antarktika]]
|latd=65|latm=26|lats=0 |latNS=S |longd=65|longm=30|longs=0 |longEW=W
|platība             =
|garums              = 150
|salu skaits         = >30
|galvenās salas      = [[Reno sala]], [[Lavuazjē sala]]
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|valsts                            = Antarktika
|valsts adm vienības tips          = Pretenzija
|valsts adm vienība                = [[Britu Antarktiskā teritorija]], [[Argentīnas Antarktīda]],<br />[[Čīles Antarktiskā teritorija]]
|iedzīvotāji      =0
|piezīme          =
}}
'''Bisko salas''' ({{val|en|Biscoe Islands}}, {{val|es|Islas Biscoe}}) ir neapdzīvotu salu arhipelāgs [[Antarktīdas pussala]]s rietumu piekrastē. Stiepjas 150 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā gar [[Greiema krasts|Greiema]] un [[Lubē krasts|Lubē]] krastiem, no kuriem arhipelāgu atdala līdz 40 km platie [[Kristela šaurums|Kristela]] (dienviddaļā) un [[Grandidjē šaurums|Grandidjē]] (ziemeļdaļā) šaurumi. No [[Adelaidas sala]]s dienvidos arhipelāgu atdala [[Matas šaurums]]. Lielākās salas ir [[Reno sala]], [[Lavuazjē sala]], [[Rabo sala]] un [[Pita salas|Pita salu]] grupa.

sentences:
cilmes šūnas, iekrāsotas zaļā krāsā]]
'''Cilmes šūnas''' jeb '''mātšūnas''' ir nediferencētas [[šūna]]s, kādas ir visos daudzšūnu [[organisms|organismos]], un tās var [[šūnu dalīšanās|dalīties]] meitšūnās un [[šūnu diferencēšanās|diferencēties]] cita veida šūnās. Cilmes šūnas nodrošina organisma nemitīgu atjaunošanos. Visvairāk cilmes šūnu ir [[embrijs|embrionālajā]] un zīdaiņa attīstības posmā, kad to uzdevums ir veidot [[orgāns|orgānus]]. Arī [[zigota]] ir uzskatāma par cilmes šūnu. Ar laiku cilmes šūnu daudzums organismā samazinās, kas izskaidro organisma novecošanas procesu, jo tās nespēj atjaunot visas bojātās šūnas.

sentences:
<p style="text-align: center; font-size: .8em; padding-bottom: 0.3em;"> [[1. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|1]] · [[2. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|2]] · [[3. autobusu maršruts (Jūrmala)|3]] · [[4. autobusu maršruts (Jūrmala)|4]] · [[5. autobusu maršruts (Jūrmala)|5]] · [[6. autobusu maršruts (Jūrmala)|6]] · [[7. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|7]] </p>
<noinclude>[[Kategorija:Apakšveidnes]]</noinclude>

sentences: '''Dzimstības kontrole''' jeb '''populācijas kontrole''' ir [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaita]] pieauguma ierobežošanas politika, kuru cenšas ieviest nabadzīgās vai blīvi apdzīvotās pasaules daļās, ar [[kontracepcija]]s vai [[sterilizācija]]s programmām.<ref>[http://dictionary.reference.com/browse/population-control "Collins English Dictionary — Complete & Unabridged 10th Edition"] Skatīts: 2015. gada 12.oktobrī</ref>

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{cita nozīme|jaunu organisma atdalīšanos no mātes vispārīgi|jaunas dzīvības nākšanu pasaulē cilvēkiem|dzemdības}}

sentences:
neiroglija parādīta ar [[Goldzi metode|Goldži metodes]] palīdzību]]
'''Neiroglija''' jeb vienkārši '''glija''' ir [[Nervu audi|nervu audu]] struktūrelements, kas aptver [[Neirons|neironus]] un nespēj dot nervu [[Impulss|impulsus]]. Neiroglija piešķir smadzenēm formu un blīvumu, tai ir saistaudu nozīme. Tā izpilda dažas funkcijas, kuras veicina neironu normālu darbību. Neiroglijā izšķir [[Makroglija|makrogliju]], [[Mikroglija|mikrogliju]] un [[Oligodendroglija|oligodendrogliju]].<ref name="ENC"/>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
 |             vārds = Semjuels Bekets
 |        vārds_orig = ''Samuel Beckett''
 |            attēls = Samuel Beckett, Pic, 1 (cropped).jpg
 |        att_izmērs =
 |     att_nosaukums = Semjuels Bekets 1977. gadā
 |           dz_gads = 1906
 |        dz_mēnesis = 4
 |          dz_diena = 13
 |          dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom.svg}} [[Dublina]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (tagad {{IRL}})
 |            m_gads = 1989
 |         m_mēnesis = 12
 |           m_diena = 22
 |           m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
 |      dzīves_vieta =
 |         pilsonība = {{IRL}}
 |           tautība = [[īri|īrs]]
 |           dzimums = V
 |            vecāki =
 |             brāļi =
 |             māsas =
 |      dzīvesbiedrs =
 |             bērni =
 |          paraksts = Samuel Beckett signature.svg
 |        pseidonīms = ''Andrew Belis''
 |      nodarbošanās = romānu rakstnieks, [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], teātra direktors, valodnieks, kinorežisors, scenārists, tulkotājs
 |rakstīšanas valoda = {{ubl|[[angļu valoda]]|[[franču valoda]]}}
 |           periods =
 |             žanri =
 |            temati =
 |      lit virzieni = {{ubl|[[modernisms]]|''[[Nouveau Roman]]''}}
 |  slavenākie darbi = “[[Gaidot Godo]]”
 |       ietekmējies =
 |        ietekmējis =
 |        alma_mater = [[Trinitijas koledža (Dublina)|Trinitijas koledža]]
 |       apbalvojumi = {{ubl|[[Nobela prēmija literatūrā]] (1969)|[[Kara krusts]]  (1945)}}
 |          piezīmes =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija
| Name         = Deguns
| Latin        = nasus
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Neus1.jpg
| Width        = 200
| Caption      = Cilvēka deguns profilā
| Image2       =
| Caption2     =
| Precursor    =
| System       =
| Artery       =
| Vein         =
| Nerve        =
| Lymph        =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandra Alise fon Volfa
|     vārds_orig = ''Alexandra (Alexandrine) Alice Marie Baronesse von Wolff''
|         attēls = Giuseppe e Licy nel castello di Stomersee.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Aleksandra Alise fon Volfa un Džuzepe Tomazi di Lampedūza [[Stāmerienas pils|Stāmerienas pilī]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Nica]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1982
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Palermo]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltiete
|   nodarbošanās = Psihoanalītiķe
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = s
|         vecāki = Boriss fon Volfs
 Alise Barbi
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Andrejs Pilārs fon Pilhavs
 [[Džuzepe Tomazi di Lampedūza]]
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Noteikti izlasi1}}
{{Palīdzība}}
Šajā rakstā ir aprakstīta pati '''svarīgākā pamatinformācija''', kas ir nepieciešama, uzsākot darbu Vikipēdijā. Izlasot šo īso pamācību, Tu uzzināsi pietiekami daudz, lai veiksmīgi uzsāktu savas gaitas Vikipēdijā, un izvairīsies no nevajadzīgiem starpgadījumiem un kļūdām. Ja Tev radīsies papildu jautājumi par kādu no apskatītajām tēmām, tad plašāka informācija vienmēr ir pieejama sadaļā [[Palīdzība:Saturs|Palīdzība]]. Var izmantot arī tiešās saites šīs lapas labajā pusē.

sentences: '''Augu hormoni''' jeb '''fitohormoni''' ({{val-el|φυτο}}, ''fito'' — 'augs' un ''ορμόνη'' — 'ierosināt') ir mazmolekulāras [[organiskā viela|organiskas vielas]], kas zemās koncentrācijās [[augi|augos]] pilda specifisku regulējošu funkciju.<ref>Plant Physiology: Translated by Gudrum and David W. Lawlor, Hans Mohr, Peter Schopfer, Gudrun Lawlor, D. W. Lawlor, 629. lpp., {{ISBN|3-540-58016-6}}</ref>

sentences: '''Siekalu dziedzeri''' ir ārējās sekrēcijas [[dziedzeris|dziedzeri]] [[mutes dobums|mutes dobumā]], kuri ražo [[siekalas]]. Mutes dobumā atveras triju lielo siekalu dziedzeru pāru izvadkanāli — [[pieauss siekalu dziedzeris|pieauss]], [[zemžokļa siekalu dziedzeris|zemžokļa]] un [[zemmēles siekalu dziedzeris|zemmēles]]. Bez tam mutes dobumā ir apmēram 600 mazo siekalu dziedzeru.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Acizzia uncatoides adult nymphs sugars Hamptons Rd 22 Aug 2009.png
| att_nosaukums = ''Acizzia uncatoides'' uz ''[[Acacia melanoxylon]]''.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Arthropoda
|       tips_lv = Posmkāji
|         klase = Insecta
|      klase_lv = Kukaiņi
|    apakšklase = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
|         kārta = Hemiptera
|      kārta_lv = Blaktis
|        dzimta = Psyllidae
|     dzimta_lv = Lapblusiņas
|   apakšdzimta = Acizziinae
|      ģints_lv =
|         ģints = Acizzia
|          suga = Acizzia uncatoides
|      binomial = Acizzia uncatoides (Ferris & Klyver, 1932)
| sinonīmi =
* ''Psylla uncatoides'' Ferris & Klyver, 1932
* ''Neopsylla uncatoides'' (Ferris & Klyver, 1932)
* ''Psyllia uncatoides'' Ferris & Klyver, 1932
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}
'''''Acizzia uncatoides''''' ir [[Lapblusiņas|lapblusiņu]] suga. Sastopama [[Austrālija|Austrālijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] ([[Čīle|Čīlē]], [[Kolumbija|Kolumbijā]]), [[Meksika|Meksikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ([[Kalifornija|Kalifornijā]] un [[Havajas|Havajās]]), [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] ([[Alžīra|Alžīrā]]), [[Eiropa|Eiropā]] ([[Portugāle|Portugālē]], [[Francija|Francijā]], [[Itālija|Itālijā]], [[Sicīlija|Sicīlijā]], [[Spānija|Spānijā]], [[Malta|Maltā]], [[Kanāriju Salas|Kanāriju salās]], [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas salā]]) un [[Dienvidrietumāzija|Dienvidrietumāzijā]] ([[Lībija|Lībijā]], [[Izraēla|Izraēlā]]).<ref name="HDO"/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Izopropanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CHOH
|molmasa=60,10
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=185 K (-88 °C)
|viršanas temperatūra=355 K (82 °C)
}}
'''Izopropanols''' (2-propanols, izopropilspirts, (CH3)2CHOH) ir vienkāršākais otrējais [[spirts]]. Tas labi šķīst ūdenī (veido [[azeotropais maisījums|azeotropo maisījumu]]), un to lieto kā šķīdinātāju.

sentences: '''Dispersā sistēma''' ir divu vielu maisījums, kurā viena viela (dispersā fāze) lielāku vai mazāku daļiņu veidā ir izkliedēta kādā citā vielā (dispersā vide). Pēc daļiņu lieluma tās sīkāk iedalās rupjdispersās sistēmās (daļiņas ≥100 [[nm]]), koloidālajos [[šķīdums|šķīdumos]] (daļiņas 100—1 nm) un īstajos šķīdumos (daļiņas ≤ 1 nm). Koloidālajiem šķīdumiem ir novērojams '''Tindala efekts''', kas ļauj tos atšķirt no īstajiem šķīdumiem.

sentences:
{{Muzeja infokaste
|name          = Nacionālā mākslas galerija
| native_name  = National Gallery of Art
| native_name_lang = en
|image         = National Gallery of Art - West Building.JPG
|established   = 1937
|pushpin_map   = Vašingtonas centrs
|latitude      = 38.89147
|longitude     = -77.02001
|location      = {{vieta|ASV|Vašingtona|Nacionālā aleja}}
|visitors      = 4,6 miljoni (2009)<ref name=AN>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.theartnewspaper.com/attfig/attfig09.pdf|title=Exhibition and museum attendance figures 2009|publisher=[[The Art Newspaper]]|location=London|date=April 2010|accessdate=20 May 2010|archive-date={{dat|2013|10|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20131002094032/http://www.theartnewspaper.com/attfig/attfig09.pdf}}</ref>
|website       = [http://www.nga.gov/ www.nga.gov]
}}
'''Nacionālā mākslas galerija''' ({{val|en|National Gallery of Art}}) un tās skulptūru dārzs ir nacionālais mākslas [[muzejs]], kas atrodas [[Nacionālā aleja|Nacionālajā alejā]], [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{atjaunot}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''YouTube''
| logo_attēls          = YouTube Logo 2017.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              = ''Broadcast Yourself''
| veids                = video vietne
| valsts               = {{flaga|ASV}} 901 ''Cherry Ave'', [[Sanbruno]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| īpašnieks            = neatkarīgs (2005—2006)
''[[Google|Google Inc.]]'' (2006—pašlaik)
| izveidotāji          = [[Stīvs Čens]], [[Čads Harlijs]],
[[Javeds Karims]]
| darbību_uzsāka       = [[2005. gads|2005. gada]] [[februāris|februārī]]
| valodas              = 54 valodas<ref name="valodas"/>
| komerciāla           =
| reģistrācija         = iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{flag|Pasaule}} 3. vieta<ref name="pasaule"/>
{{flag|Saūda Arābija}} 2. vieta<ref name="Saūda Arābija"/>
{{flag|Alžīrija}} 2. vieta<ref name="Alexa"/>
{{flag|Latvija}} 3. vieta<ref name="Latvija"/>
{{flag|ASV}} 3. vieta<ref name="ASV"/>
| mājas_lapa           = {{URL|http://youtube.com/}}
}}

sentences: '''Otrais termodinamikas likums''' ir [[termodinamika]]s princips, kas nosaka ierobežojumus [[siltums|siltuma]] pārejai no viena ķermeņa uz citu. Otrais termodinamikas likums papildina [[Pirmais termodinamikas likums|pirmo termodinamikas likumu]], tā kā [[Pirmais termodinamikas likums|pirmajā termodinamikas likumā]] no visiem torētiski iespējamajiem procesiem nav pilnībā nošķirti procesi, kas saskan ar [[Enerģijas nezūdamības likums|enerģijas nezūdamības likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Otro termodinamikas likumu sauc par otro termodinamikas sākumu, tāpat kā pirmo termodinamikas likumu sauc par pirmo termodinamikas sākumu, jo termodinamika balstās tieši uz šiem diviem likumiem. <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://alexandr4784.narod.ru/putilov.html|title=К. А. Путилов. Термодинамика. 1971}}</ref>

sentences:
'''Dumbrājs''' ir purvaiņu [[mežs|meža]] augšanas apstākļu tips slapjās kūdraugsnēs, kurā kokaudzi veido [[Melnalksnis|melnalkšņi]] kopā ar [[bērzi]]em. Dumbrājā starp [[cinis|ciņiem]] [[pavasaris|pavasarī]] ilgstoši stāv [[ūdens]], tāpēc tajā ir daudz atmirušu koku stumbru. Zemsedzē aug mitrumu mīloši platlapju augi un papardes.

[[Latvija|Latvijā]] dumbrāji nelielās platībās sastopami visā valsts teritorijā. Lielākie melnalkšņu dumbrāji ir Piejūras zemienē [[Liepāja]]s un [[Rīga]]s apkārtnē un Austrumlatvijas zemienē. Aizņem 4% no Latvijas mežu kopplatības.<ref>Autoru kolektīvs J. Broka vadībā, ''Meža enciklopēdija'', 1. sējums. - Rīga, apgāds "Zelta Grauds", 2003. g., 83.-84. lpp.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Igors Girkins
|     vārds_orig = ''Игорь Гиркин''
|         attēls = Igor Ivanovich Strelkov Yekaterinburg3.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Igors Girkins 2015. gadā
|        dz_gads = 1970
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Signature of Igor Strelkov.png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Igors Girkins''' ({{val|ru|Игорь Всеволодович Гиркин}}, dzimis {{dat|1970|12|17}} [[Maskava|Maskavā]]), pazīstams ar pseidonīmu '''Strelkovs''' ({{val|ru|Стрелков}}), ir [[Krievija]]s publicists, krievu [[nacionālisms|nacionālists]] un [[monarhists]], vairāku militāro konfliktu dalībnieks. Viņam bijusi nozīmīga loma vairākos militāros konfliktos, īpaši 2014. gadā [[Donbasa karš|Donbasa karā]]. Ukrainas varas iestādes viņu vaino [[Terorisms|terorismā]] un [[Eiropas Savienība]] iekļāva sankcijām pakļauto personu sarakstā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hidroksīda kristālrežģis

Kālija hidroksīda granulas
|       citi nosaukumi = kālija sārms
|           CAS numurs = 1310-58-3
|      ķīmiskā formula = KOH
|              molmasa = 56,11
|              blīvums = 2044
|  kušanas temperatūra = 406 °C
| viršanas temperatūra = 1320 °C
| šķīdība ūdenī        = 1,1 kg/l
|                 citi =
}}
'''Kālija hidroksīds''' (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs [[sārms]]. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] šķīdumu, vai arī metāliskā [[kālijs|kālija]] reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā [[nātrija hidroksīds]], tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro [[ziepes|ziepju]] ražošanai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Korķskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C8H14O4
|molmasa=174,20
|blīvums=1272
|kušanas temperatūra=141 - 144 °C
|viršanas temperatūra=230 °C pie 15 mmHg
}}
'''Korķskābe''' (suberīnskābe, oktāndiskābe, 1,6-heksāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)6–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Korķskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''suberātiem''' ({{Val-la|suber}} - korķis). Korķskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini adatveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Soulja''''' ir viena no [[Londona]]s apvienības ''[[Ammunition Promotions]]'' dibinātajām ierakstu kompānijām, kas specializējas [[dabsteps|dabstepa]] ierakstu izdošanā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija sulfāta pushidrāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-18-9
|      ķīmiskā formula = CaSO4
|              molmasa = 136,142
|              blīvums = 2960
|  kušanas temperatūra = 1460 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 2,1 mg/100 ml
(anhidrīts)
|                 citi =
}}
'''Kalcija sulfāts''' (CaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir galvenais minerāla [[ģipsis|ģipša]] komponents. [[Kalcijs|Kalcija]] sulfāts var veidot vairākus kristālhidrātus.
* CaSO4 - [[anhidrīts]], dabā sastopams reti, jo hidratējas
* CaSO4·0,5H2O - pushidrāts, galvenā celtniecības ģipša sastāvdaļa
* CaSO4·2H2O - dihidrāts, galvenā [[ģipšakmens]] sastāvdaļa

sentences: '''Zaļais konservatīvisms''' ir [[Konservatīvisms|konservatīvisma]] un [[Dabas aizsardzība|vides aizsardzības]] kombinācija. Rūpes par vidi ir pauduši gan konservatīvie [[Politiķis|politiķi]], gan [[Filozofs|filozofi]] visā modernā konservatīvisma vēsturē, un [[Edmunds Bērks]] (modernā konservatīvisma filozofiskais pamatlicējs) savā [[Reflections on the Revolution in France|''«Reflections on the Revolution in France»'']] citēts, sakot: "Zeme, veida un vienlīdzīgu visu māti nevajadzētu [[Monopolistiskā konkurence|monopolizēt]], lai veicinātu jebkura vīrieša lepnumu un greznību."<ref>{{grāmatas atsauce|title=Reflections on the Revolution in France|last=Burke|first=Edmund|year=1792}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Gruzijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Gruzijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Rūgtais mēness
| operators =
| attēls = Bitter-Moon-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantika, trilleris
| režisors = [[Romans Polaņskis]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Hjū Grānts]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Pīters Kojots]]
* [[Emanuela Senjē]]
| mūzika = [[Vangelis]]
| oriģinālnos = ''Bitter Moon''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1992|9|23|Francija}}
| ilgums = 139 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{GBR}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1162315265/weekend/|title=Bitter Moon |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|29}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Rūgtais mēness"''' ({{Val|en|Bitter Moon}}) ir 1992. gada [[Francija]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiska trillera filma, kuras režisors ir [[Romans Polaņskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hjū Grānts]], [[Kristīna Skota Tomasa]], [[Pīters Kojots]] un [[Emanuela Senjē]]. Filma balstīta uz franču rakstnieka Paskāla Bruknera romānu ''Lunes de fiel''.

sentences:
[[Kategorija:Neirozinātne]]
[[Kategorija:Klīniskā psiholoģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences: '''Dinamīts''' ir [[sprāgstviela]], ko izgudroja [[Zviedrija|zviedru]] ķīmiķis un inženieris [[Alfrēds Nobels]] [[1866]]. gadā (patentēja [[1867]]. gadā). Tas ātri kļuva populārs, jo bija daudz drošāks par alternatīvām - [[šaujampulveris|šaujampulveri]] un [[nitroglicerīns|nitroglicerīnu]].

sentences:
glezna ''[[Septiņi nāves grēki (glezna)|Septiņi nāves grēki]]'']]
'''Septiņi nāves grēki''' ir [[kristietība|kristietībā]] un ārpus tās populārs apzīmējums “galvenajiem” [[grēks|grēkiem]], tomēr tas nav sastopams [[Bībele|Bībelē]] šādā formā un ir vēlāk izveidots galveno, nevis “nāves” grēku saraksts.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Hanna Maļara
| vārds_orģ = ''Ганна Маляр''
| attēls = Hanna Maliar (official portrait).jpg
| att_izm = 200px
| apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>| amats = [[Ukrainas Aizsardzības ministrija|Ukrainas aizsardzības ministra]] vietniece
| term_sākums = {{dat|2021|8|4|N}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
| priekštecis =
| pēctecis = <!------ Personas dati ------>
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1978|7|28}}
| dzim_vieta = [[Kijiva]], [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni = 1
| profesija = [[juriste]], [[Advokāts|advokāte]], [[pedagoģe]], [[politiķe]]
| alma_mater = Kijivas Starptautiskais valodniecības un tiesību institūts
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Hanna Maļara''' ({{val|uk|Ганна Василівна Маляр}}; dzimusi {{dat|1978|7|28}} [[Kijiva|Kijivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[juriste]] un [[pedagoģe]], kura kopš 2021. gada 4. augusta ir viena no vairākiem [[Ukrainas Aizsardzības ministrija|Ukrainas aizsardzības ministra]] vietniekiem premjerministra [[Deniss Šmihaļs|Denisa Šmihaļa]] valdībā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.mil.gov.ua/ministry/kerivnicztvo/kerivnicztvo-ministerstva-oboroni-ukraini/malyar-ganna-vasilivna.html|title=archive.ph|access-date=2022-07-10|archive-date=2022-07-10|archive-url=https://archive.today/20220710215434/https://www.mil.gov.ua/ministry/kerivnicztvo/kerivnicztvo-ministerstva-oboroni-ukraini/malyar-ganna-vasilivna.html}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://zakon.rada.gov.ua/go/893-2021-%D1%80|title=Про призначення Маляр Г.В. заступником Міністра оборони України|website=Офіційний вебпортал парламенту України|access-date=2023-06-16|language=uk}}</ref> Absolvējusi Kijivas Starptautisko valodniecības un tiesību institūtu, bijusi docente tajā pašā institūtā, pirms viņa sāka strādāt valsts dienestā.<ref name=":0" />

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Oulujoki
| citvaloda      = fi
| oriģinālnosaukums = Oulujoki
| citvaloda2      = sv
| oriģinālnosaukums2 = Ule älv
| attēls            = Oulujoki_river_at_Laanila,_Oulu.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Oulujoki pie Oulu
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Oulujervi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Botnijas līcis]]
| sāk_plat_d=64 | sāk_plat_m=33 | sāk_plat_s=00 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=50 | sāk_gar_s=00 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=65 | iet_plat_m=01 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=26 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FIN}}
| garums            = 106
| iztekas_augstums  = 122,7
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 250-270
| gada_notece       =
| baseins           = 22 900
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Somija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Reliktstarojums''' ({{val-en|cosmic microwave background radiation, CMB}}) ir zemas intensitātes [[kosmiskais radiostarojums]], kas aizpilda [[Visums|Visumu]] un veido vienmērīgu radiostarojuma fonu ar niecīgām intensitātes fluktuācijām. Tas radies Visuma agrīnā evolūcijas posmā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Skābekļa difluorīds
|                 attēls =
Skābekļa difluorīda molekulas modelis

Skābekļa difluorīda struktūrformula ar [[ķīmiskā saite|saišu]] garumiem un leņķiem
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 7783-41-7
|        ķīmiskā formula = OF2
|                molmasa = 53.996
|                blīvums = 1,88
|    kušanas temperatūra = -223,8 °C
|   viršanas temperatūra = -144,75 °C
|          šķīdība ūdenī = 6,8 ml/100 ml (0 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Skābekļa difluorīds''' ir [[skābeklis|skābekļa]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]]. Tajā skābeklim ir neraksturīgā [[oksidēšanās pakāpe]] +2, kas ir tāpēc, ka fluors ir vienīgais elements, kam ir lielāka [[elektronegativitāte]] nekā skābeklim. Istabas temperatūrā tas ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]].<ref name="Oxygen">E. A. V. Ebsworth, J. A. Connor and J. J. Turner. ''The Chemistry of Oxygen. Chapter 22 of Comprehensive Inorganic Chemistry.'' Pergamon Press 1973</ref>

sentences: '''Virusoloģija''' ir [[bioloģija]]s nozare, kura pēta [[vīruss|vīrusus]], to [[uzbūve|uzbūvi]], [[evolūcija|evolūciju]], [[Organismu klasifikācija|klasifikāciju]] un veidu kā vīrusi izplatās, izplatot slimības. [[1892]]. gadā krievu zinātnieks [[Dmitrijs Ivanovskis]] pirmoreiz pierādīja vīrusu eksistenci, kas arī ir virusoloģijas kā zinātnes sākums. Ivanovskis vairākus gadus pētīja [[tabaka]]s augus un nonāca pie secinājuma, ka slimības šim augam izraisa jauna veida "baktērijas". Viņš vēl nezināja, ka tie ir vīrusi.

sentences: '''Kaskadieris''' ({{Val-fr|cascade}} - savstarpēji saistīti [[akrobātika]]s elementi) ir [[kino]] profesija; sarežģītu un bīstamu triku izpildītājs.

sentences:
2006. gada 7. oktobrī]]
'''Smogs''' jeb '''smacenis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/smacenis |title= Smacenis |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2014. gada 21. februārī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/smacenis |archivedate= 2013. gada 26. Februāris }}</ref> ir viens no [[gaisa piesārņojums|gaisa piesārņojuma]] veidiem. Tas veidojas stipri piesārņotās [[Lielpilsēta|lielpilsētās]] un rūpniecības rajonos kā [[Mehiko]], [[Ņujorka]], [[Losandželosa]], [[Singapūra]] un citās. To galvenokārt veido indīgo gāzu maisījumi, [[dūmi]], [[tvaiki]], dažādi [[aerosols|aerosoli]], kurināmā atkritumi, [[putekļi]] un automobiļu [[izplūdes gāzes]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Zilā jūras dzelme
 | oriģinālnos = ''The Deep Blue Sea''
 |      attēls = The Deep Blue Sea (2011 film) poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Terenss Deiviss]]
 |  producents =
* [[Keita Ogborna]]
* [[Šons O'Konors]]
 |   scenārijs = Terenss Deiviss
 |     aktieri =
* [[Toms Hidlstons]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Saimons Rasels Bīls]]
* [[Harijs Hadens-Patons]]
 |      mūzika = [[Semjuels Bārbers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Film4]]''
* ''[[UK Film Council]]''
* ''[[Artificial Eye]]''
 | izplatītājs = ''[[Music Box Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2011|9|11|Toronto kinofestivāls|2011|11|25|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/deep-blue-sea-2011|title=The Deep Blue Sea|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 18, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|3,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deepbluesea12.htm|title=The Deep Blue Sea (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 18, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Zilā jūras dzelme"''' ({{val|en|The Deep Blue Sea}}) ir 2011. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Terenss Deiviss]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Hidlstons]], [[Reičela Vaisa]], [[Saimons Rasels Bīls]] un [[Harijs Hadens-Patons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|11||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Citas nozīmes|jūras zīdītāju|Delfīns|Delfīns}}
 (''Delphinus'')]]
Par '''delfīniem''' sauc lielāko daļu [[zobvaļi|zobvaļu apakškārtas]] (''Odontoceti'') dzīvnieku. Tie ir tuvi radinieki [[vaļi]]em un [[cūkdelfīni]]em. Ir gandrīz 40 delfīnu [[suga]]s, kas iedalītas 17 [[ģints (bioloģija)|ģintīs]]. To lielumi ir ļoti dažādi. Mazākais ir [[Jaunzēlandes baltgalvas delfīns]] (''Cephalorhynchus hectori maui''), kas ir 1,2 [[metrs|metrus]] garš un sver 40 [[Kilograms|kg]], bet lielākais ir [[zobenvalis]] jeb plēsoņdelfīns, kas ir 9,5 metrus garš un sver 10 [[tonna]]s. Delfīni ir plaši izplatīti visā pasaulē, bet visbiežāk sastopami seklākajās [[jūra]]s. Tie visi ir plēsīgi un pamatā barojas ar [[zivis|zivīm]] un [[kalmāri]]em. Delfīni ir vieni no inteliģentākajiem [[dzīvnieki]]em [[pasaule|pasaulē]]. To draudzīgā un interaktīvā attieksme pret [[cilvēki]]em tos padarījusi ļoti populārus cilvēku vidū.

sentences:
(''Chlorociboria aeruginascens'')]]
'''Gada sēne''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 2003. gada katru gadu izraugās [[Latvijas Mikologu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://miko.ldm.gov.lv/GADA_SENES.htm |title=LMB: gada sēnes |access-date={{dat|2021|01|08||bez}} |archive-date={{dat|2019|12|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191220014447/http://miko.ldm.gov.lv/GADA_SENES.htm }}</ref> Parasti par Gada sēni tiek izraudzīta suga, kurai [[mikoloģija|mikologi]] vēlas pievērst sabiedrības uzmanību, lai iegūtu vairāk informācijas sugas izpētei vai arī veiktu īpašus pasākumus tās [[dabas aizsardzība|aizsardzībai]]. Par Gada sēni kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta, iegūtie rezultāti tiek izmantoti publikācijās par sugas izplatību Latvijā.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
[[Image:Pierre-Auguste Renoir - Suzanne Valadon - Dance at Bougival.jpg|thumb|200px|right|[[Pjērs Ogists Renuārs]], ''Dejas Buživālā'', 1883]]
'''Slēgtais satvēriens''' ir dejotāju savstarpējais novietojums, kas tiek izmantots galvenokārt klasiskajās Eiropas un Amerikas [[Balles_dejas|balles dejās]].

sentences:
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Ieroči]]
[[Kategorija:Masu iznīcināšanas ieroči]]

sentences: '''Slāvi''' ir [[etnolingvistika|etnolingvistiska]] tautu grupa, kas mūsdienās galvenokārt apdzīvo [[Austrumeiropa|Austrumeiropu]], Dienvidaustrumeiropu, kā arī [[Āzija]]s ziemeļus un vidusdaļu un runā kādā no [[slāvu valodas|slāvu valodām]].

sentences:
{{Coord|41|18|40|N|72|55|36|W|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name = Jeila Universitāte
|latin_name = Universitas Yalensis
|image_name = Yale University Shield 1.svg
|motto = ''Lux et veritas''
|established = {{dat|1701|10|9|N|bez}}
|type = Privāta
|calendar= Semestris
|endowment = {{ASV dolārs|23,9 miljardi}}<ref name="news.yale.edu">http://news.yale.edu/2014/09/24/investment-return-202-brings-yale-endowment-value-239-billion</ref>
|president = Pīters Salovejs<ref name=nhregister23rdPres>{{Ziņu atsauce | url=http://nhregister.com/articles/2013/07/01/news/new_haven/doc51d22565bfa00732291606.txt | title=Peter Salovey takes the helm as Yale’s 23rd president | work=New Haven Register | date=July 1, 2013 | accessdate=22 July 2013 | author=Shelton, Jim }}{{Novecojusi saite}}</ref>
|faculty = 4171<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://oir.yale.edu/yale-factsheet#Faculty |title=Yale "Factsheet" |website=Yale Office of Institutional Research |publisher=Yale University |date=Fall 2013 |accessdate=24 July 2014 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140701134747/http://oir.yale.edu/yale-factsheet#Faculty |archivedate={{dat|2014|07|01||bez}} }}</ref>
|students = 12 223
|undergrad = 5414
|postgrad = 6809
|location = {{vieta|ASV|Konektikuta|Ņūheivena}}
|former_names =''Collegiate School''
(1701—1718)
''Yale College''
(1718—1887)
|athletics =
|colors = Zila {{color box|#0F4D92}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.yale.edu/printer/identity/yaleblue.html |title=Yale University – Identity Guidelines |publisher=Yale.edu |accessdate=December 4, 2011}}</ref>
|nickname =
|mascot =
|affiliations    =
|website = {{URL|http://www.yale.edu/|Yale.edu}}
|logo =
}}
'''Jeila Universitāte'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kā pareizi latviski rakstīt vārdu savienojumu: Jēlas Universitāte vai Jēla Universitāte (ASV) |year= 2010 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=12 |accessdate= 2017. gada 10. maijā |quote=Par savu nosaukumu minētajai universitātei ir jāpateicas kādam Velsas tirgonim vārdā Elaihu Jeilam ''(Elihu Yale)'', kurš itin devīgi sponsorējis topošo augstskolu, turklāt šī uzvārda izruna patiešām ir [jeil]. Protams, ''Yale'' faktiski ir kļuvis par visa universitātes kompleksa nosaukumu un tādējādi arī par jaunvietvārdu, kas mazliet sarežģī dzimtes jautājumu. Taču ar ''Hārvardu'' un vēl dažu labu patiesībā ir gluži tāpat, tāpēc, paturot prātā šo un citas analoģijas, par visprecīzāko varētu atzīt universitātes nosaukuma variantu '''Jeila Universitāte'''.}}</ref> ({{val|en|Yale University}}) ir privāta [[universitāte]]. Tā atrodas [[Ņūheivena|Ņūheivenā]], [[Konektikuta|Konektikutas štatā]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Bridgestone
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
|traded_as         = <!--{{Tyo|5108}}<br>{{OTC Pink|BRDCY}}-->
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1931. gads]]
|founder           = ''Shojiro Ishibashi''
| defunct          =
| location_city    = [[Tokija]]
| location_country = {{JPN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = mašīnbūve
| products         = [[riepa]]s
| services         =
|revenue           =  {{increase}} 3,024 triljoni [[Japānas jena|JPY]] (2011.)
|operating_income  =  {{increase}} 191,32 miljardi JPY (2011.)
|net_income        =  {{increase}} 102,97 miljardi JPY (2011.)
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
|assets            =  {{increase}} 2,677 miljardi JPY (2011.)
|equity            =  {{increase}} 1,165 miljardi JPY (2011.)
| owner            =
| num_employees    = ~ 140 000
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
|homepage          =  [http://www.bridgestone.com/ bridgestone.com]
| footnotes        =
| intl             = yes
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Rihards Zorge
| vārds_orig = ''Richard Sorge''
| attēls = Bundesarchiv Bild 183-1985-1003-020, Richard Sorge.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1895
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 4
| dz_vieta = [[Baku]], [[Baku guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br>(tagad {{AZE}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1944
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 7
| m_vieta = [[Tokija]], [[Japānas Impērija]] (tagad {{JAP}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = izlūkdienesta darbinieks, žurnālists
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
pleciem un kopā cīnās pret [[Rāvana|Rāvanu]], zīmējums tapis ap 1820. gadu]]
'''“Rāmājana”''' ({{val|sa|रामायण}}, ''rāmāyaṇa'', {{izrunā|ɽɑː.mɑ́ː.jɐ.ɳɐ}} — ‘[[Rāma]]s ceļojums’) ir viens no diviem [[Senā Indija|senindiešu]] nozīmīgākajiem [[eposs|eposiem]]; otrs eposs ir “[[Mahābhārata]]”. Tajā stāstīts par dievības [[Rāma]]s dzīvi un varoņdarbiem. “Rāmājana” ir sarakstīta [[sanskrits|sanskritā]]. Tiek uzskatīts, ka eposs aizsākts rakstīt ne agrāk par 300. gadu p.m.ē. un pabeigts 1. gadsimtā p.m.ē. Par tās autoru tradicionāli tiek uzskatīts dzejnieks [[Vālmīki]], lai gan ir skaidrs, ka tekstam ir vairāki autori, un tas ir veidojies arī mutvārdu ceļā no paaudzes paaudzē. “Rāmājana” ir sadalīta septiņās kāndās (nodaļās) un sastāv no 24 tūkstošiem [[distihs|distihu]]. “Rāmājanā” stāstīts par dievišķo varoni Rāmu un par viņa sabiedroto [[Lakšmana]]s, [[Hanumāns|Hanumāna]] un citu cīņām, cenšoties atbrīvot savu sievu [[Sīta|Sītu]] no milžu karaļa [[Rāvana]]s gūsta [[Šrilanka|Lankas salā]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Bob Bīmons
 |      vārds_orig = ''Bob Beamon''
 |          attēls = 1992 Bob Beamon.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Bob Bīmons 1992. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds = Roberts Bobs Bīmons
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1946|8|29}}
 |         dz_viet = {{Vieta|ASV|Ņujorka|Kvīnsa}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = Amerikānis
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 189 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 72 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = [[1968. gada vasaras olimpiskās spēles|1968]]
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 8,90 m
 |           PR1_d = [[Tāllēkšana]]
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Sport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{karogs|ASV}}}}
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Gold|[[1968. gada vasaras olimpiskās spēles|Mehiko 1968]]|Tāllēkšana}}
}}
'''Roberts "Bobs" Bīmons''' ({{val|en|Robert "Bob" Beamon}}; dzimis {{dat|1946|8|29}} [[Kvīnsa|Kvīnsā]], [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlēts]], startēja [[tāllēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Arabidopsis
|        autors = Heynth.
|        attēls = Arabidopsis thaliana.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Arabidopsis thaliana (L.) Heynh.}}
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Spermatophyta
| nodalījums_lv = Sēklaugi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Brassicales
|      rinda_lv =
|        dzimta = Brassicaceae
|     dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|         ģints = Arabidopsis
|      ģints_lv = Sīkplikstiņi
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Žaks Deridā
|          vārds_orig = Jacques Derrida
|              attēls = Derrida main.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1930
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Alžīrija|El Biāra}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2004
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 9
|             m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[filozofs]], [[rakstnieks]]
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = V
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ogļskābā gāze/ oglekļa dioksīds. struktūrformula
 ar starpatomu attālumu

Oglekļa dioksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ogļskābā gāze,
oglekļa(IV) oksīds,
 ogļskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 124-38-9
|      ķīmiskā formula = CO2
|              molmasa = 44,01
|              blīvums = 1,98
|  kušanas temperatūra = 216 K (-57 °C; 5,185 [[bārs (mērvienība)|bar]] spiedienā)
| viršanas temperatūra = 195 K (-78 °C) ([[sublimācija (fizikā)|sublimējas]])
| šķīdība ūdenī        = 1,45 g/l pie 25 °C, 100 kPa
|                 citi =
}}
'''Ogļskābā gāze''' jeb '''oglekļa dioksīds''' (CO2) ir smaga, bezkrāsaina [[gāze]] ar nedaudz skābenu [[smarža|smaržu]] un [[garša|garšu]]. Tā veidojas visu [[ogleklis|oglekli]] saturošo vielu degšanā.

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Aizkraukles viduslaiku pils
| native_name = ''Aizkraukles viduslaiku pils''
''castrum Ascrad''
''Ordensburg Ascheraden''
| image = Aizkraukle castle ruins (2).jpg
| image_size =
| caption =
|map_type = Latvia
|map_size =
|map_alt =
|map_caption =
| relief = jā
| location = [[Aizkraukles pagasts]], [[Aizkraukles novads]], {{LAT}}
| lat_degrees = 56
| lat_minutes = 36
| lat_seconds = 52
| lat_direction = N
| long_degrees = 25
| long_minutes = 09
| long_seconds = 12
| long_direction = E
| locmapin =
| built = pirms 1420. gada
| architect =
| architecture =
| area =
| visitation_num =
| visitation_year =
| governing_body = Privātīpašums
| embedded =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aizkraukles viduslaiku pils
|      numurs = 108
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Ušakovs
|     vārds_orig = ''Георгий Ушаков''
|         attēls = Georgy Ushakov.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Lazareva (Ebreju autonomais apgabals)|Lazareva]], [[Amūras apgabals]], [[Krievijas Impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|   nodarbošanās = polārpētnieks, ģeogrāfs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Aleksejs Ušakovs<br />Praskovja Lukina
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Irina Ušakova
|          bērni = Maola
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Georgijs Ušakovs''' ({{val|ru|Георгий Алексеевич Ушаков}}; dzimis {{dat|1901|01|30}},<ref>[https://bounb.ru/ebibl/history-eao/ushakov83?showall=1&template=accessibility Биробиджанская областная универсальная научная библиотека им. Шолом-Алейхема. Коллекция «Георгий Ушаков (1901—1963)»]</ref> miris {{dat|1963|12|3}}) bija [[Padomju Savienība|padomju]] [[polārpētnieks]] un [[ģeogrāfs]].

sentences:
]]
'''[[Inženierģeodēzija]]''' ir [[ģeodēzija]]s zinātnes virziens, ko izmanto inženierizpētes darbos, veicot zemes virsmas un formas mērījumus<ref name="Amelin3"> S.V.Amelin_ M.P.Smirnov_ V.I.Ryazancev i.dr. Ustroistvo_ remont i tekuschee soderjanie jeleznodorojnogo puti. – M_ Transport 1981. – 286 s.</ref> transporta ceļu līniju izmeklēšanā pirms būvniecības, rekonstrukcijas un uzturēšanas darbos, zemes ierīcībā, mežierīcībā, mežizstrādē, videssaimniecībā un aizsardzībā, [[Derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] ieguvē u.c.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-K
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-25
|ķīm_formula=(K2,Ca,Na2,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}

sentences: '''Mijindukcija''' jeb '''savstarpējā indukcija''' ir [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēka]] (EDS) rašanās vienā kontūrā, kad mainās [[strāvas stiprums]] citā kontūrā. Tas ir [[Elektromagnētiskā indukcija|elektromagnētiskās indukcijas]] īpašs gadījums. Mijindukcija ir iespējama tad, ja kontūrs aptver daļu no cita kontūra strāvas radītās [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskās plūsmas]].

sentences: '''Franču—libāņu līgums (1936)'''. Noslēgts starp Franciju un tās pakļautībā esošo [[Libānas Republika|Libānas Republiku]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heksanola struktūrformula

1-heksanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heksilspirts, ''n''-heksān-1-ols,
 heksilalkohols
|           CAS numurs = 111-27-3
|      ķīmiskā formula = C6H14O
|              molmasa = 102,17
|              blīvums = 813,6
|  kušanas temperatūra = –46,7 °C
| viršanas temperatūra = 158 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,59 g/100 ml (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''1-Heksanols''', ko parasti dēvē vienkārši par '''heksanolu''' jeb '''heksilspirtu''', ir vienvērtīgais [[spirts]] ar 6 [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Tā [[molekulformula]] ir CH3(CH2)5OH un tas pieder pie tā saucamajiem augstākajiem spirtiem. 1-Heksanols ir bezkrāsains [[šķidrums]], kas nedaudz šķīst [[Ūdens|ūdenī]], bet labi sajaucas ar [[ēteris|ēteri]] vai kādu citu spirtu, piemēram, [[Etanols|etanolu]]. 1-Heksanols ir viens no 17 heksanola struktūr[[izomēri]]em un to izmanto parfimērijā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Indras pagasts
| karte             = Indras pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Indras pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Indras pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Indra
| platība           = 130,36
| iedzīvotāji       = 1300<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1300 / 130.36 round 1}}
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: izskats, kad no izdomātas [[banka]]s pienāk vēstule, kurā ar viltu no interneta lietotāja mēģina iegūt slepenu informāciju]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Preila
| image_skyline =Preila from bird's-eye view.jpg
| imagesize = 300px
| image_caption =
| image_flag =
| image_shield =
| pushpin_map = Lithuania
| pushpin_label_position = right
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Pašvaldība
| subdivision_name1 = [[Neringa]]
| established_title3 =
| established_date3 =
| area_total_km2 =
| population_as_of = 2010
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total = 272
| population_density_km2 =
| timezone=[[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset=+2
| timezone_DST=[[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST=+3
| latd = 55
| latm = 22
| lats = 24
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 04
| longs = 05
| longEW = E
| elevation_m =
| website = }}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tomasa Krauna afēra
| operators =
| attēls = The Thomas Crown Affair (1968 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Normans Džuisons]]
| producents = Normans Džuisons
| scenārijs = Alans Trastmens
| aktieri = * [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]]
* [[Feja Danaveja]]
| mūzika = [[Mišels Legrāns]]
| oriģinālnos = ''The Thomas Crown Affair''
| studija = * ''The Mirisch Corporation''
* ''Simkoe''
* ''Solar Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|6|19}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Thomas-Crown-Affair-The-(1968)|title=The Thomas Crown Affair (1968) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tomasa Krauna afēra"''' ({{Val|en|The Thomas Crown Affair}}) ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un producents ir [[Normans Džuisons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]] un [[Feja Danaveja]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = Pirmais angļu-afgāņu karš
|partof      =  [[Lielā spēle|Lielās spēles]]
|image       =
|caption     = Britu karaspēka iznīcināšana atkāpšanās laikā uz Džalālābādu (1842)
|date        = [[1839|1839. —]] [[1842]].
|place       = [[Afganistāna]]
|casus       =
|result      = Briti pamet Afganistānu<ref>https://books.google.lv/books?id=qTDfAQAAQBAJ&pg=PA5&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false</ref> un tā saglabā neatkarību.
|combatant1  =  [[Britu impērija]]
|combatant2  =  [[Afganistāna]]
|commander1 = [[Viljams Maknagtons]]{{Kritis kaujā}}
[[Džons Kīns]]
[[Viljams Elfinstons]]{{Padevies}}
[[Džordžs Polloks]]
|commander2 = [[Dosts Muhammeds]]{{Padevies}}
[[Muhammeds Akbars]]
|casualties1 = '''Miruši:'''
 ap 5000 kareivju un 12 000 civiliedzīvotāju
|casualties2 = '''Miruši:'''
 vismaz 7000 kareivju un nezināms skaits civiliedzīvotāju
}}
'''Pirmais angļu-afgāņu''' karš norisinājās starp [[Afganistāna|Afganistānu]] un [[Britu impērija|Britu impēriju]] no [[1839]]. līdz [[1842|1842. gadam]]. Šis karš iezīmēja vienu no vissmagākajiem triecieniem [[Britu impērija|britu]] varai šajā reģionā.

sentences:
{{cita nozīme|bioloģijas terminu|Franca Kafkas noveli|Pārvērtība}}
 un līdz galam nepārveidojušos [[žoklis|žokli]]]]
'''Pārvēršanās''' jeb '''metamorfoze''' (no {{val|grc|μεταμόρφωσις}} (''metamórfōsis'') — 'pārvēršanās') ir dzīvo organismu pārvēršanās to attīstības laikā pēc dzimšanas, izšķilšanās no olas vai izdīgšanas no sēklas. Pārvēršanās visvairāk raksturīga [[augi]]em (lapu veidošanās no saknēm un stublājiem vai otrādāk), [[kukaiņi]]em (attīstība no [[kāpurs|kāpuriem]]) un [[abinieki]]em (attīstība no [[kurkulis|kurkuļiem]]).

sentences:
]]
'''Hidrosfēra''' (no {{val|el|ὑδρο-}} (''hydro-'') — ‘ūdens’ un {{gree|σφαῖρα}} (''sphaĩra'') — ‘lode’) ir viens no [[Zeme]]s apvalkiem, kuru veido [[okeāns|okeānos]], [[jūra|jūrās]], virs zemes virsmas ([[ezers|ezeri]], [[upe]]s, [[purvs|purvi]] un citi iekšzemes ūdeņi) un [[pazemes ūdeņi|pazemē]] esošais [[ūdens]]. Ūdens klāj aptuveni 75% no Zemes virsmas. Tā kopējā masa ir aptuveni 1,4{{E|18}} [[tonna]]s, kas ir 0,023% no visas Zemes masas. Hidrosfēra nav krasi norobežota ne no [[Litosfēra|litosfēras]], ne no [[Atmosfēra|atmosfēras]]. Ūdens, kas atrodas atmosfērā (aptuveni 2{{E|13}} tonnas), zemes [[Ieži|iežos]], [[Ledājs|ledājos]], kā arī dzīvo organismu sastāvā, arī pieder hidrosfērai. Taču litosfērā un [[Zemes mantija|zemes mantijā]] cieši (ķīmiski) saistītais ūdens hidrosfērā neietilpst<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Hidroloģija (Ievads un hidroloģiskie aprēķini)|last=Zīverts|first=A.|publisher=LLU|year=2004|location=Jelgava|pages=6}}</ref>.

sentences: '''23. decembris''' ir gada 357. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (358. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 8 dienas.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Susaju pagasts}}
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Čehijā]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Friedrich von Meyendorff''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1839
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Ranka]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Gulbenes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1911
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Vecbebri]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Aizkraukles novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks un politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs – Aleksandrs fon Meijendorfs, māte – Emīlija, dzimusi fon Rihtere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Marija, dzimusi Pulza, 2. Sofija, dzimusi Tranzē-Rozeneka
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Savas baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Храм_Светог_Саве_Сербског_у_Биограду.jpg
| image_size            =
| caption               = Svētā Savas baznīca
| map_type              = Serbija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Svētā Savas baznīca
| position              = left
| latd                  = 44.798056
| longd                 = 20.468539
| location              = {{vieta|Serbija|Belgrada}}
| religious_affiliation = [[Serbu pareizticīgo baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neobizantijas stils]]
| architect             = Bogdans Nestorovičs un Aleksandrs Deroko
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1935
| year_completed        = 2004
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Svētā Savas baznīca" width=280 height=280 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q330385"
}
</mapframe>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Murgu aleja
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|39,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt7740496/|title=Nightmare Alley (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 150 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|12|1|Ņujorka|2021|12|17|ASV|2022|1|20|Latvija}}
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
| studija = * ''[[TSG Entertainment]]''
* ''[[Double Dare You Productions]]''
| operators = [[Dens Lostsens]]
| oriģinālnos = ''Nightmare Alley''
| mūzika = [[Neitans Džonsons]]
| aktieri = * Bredlijs Kūpers
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Rūnija Mara]]
* [[Rons Pērlmans]]
* [[Mērija Stīnbērdžena]]
* [[Deivids Stratērns]]
| scenārijs = * Giljermo del Toro
* [[Kims Morgans]]
| producents = * [[Mailss Deils]]
* Giljermo del Toro
* [[Bredlijs Kūpers]]
| režisors = [[Giljermo del Toro]]
| žanrs = ''neo-noir'', psiholoģiskais trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Nightmare Alley (2021 film).jpg
| imdb =
}}'''"Murgu aleja"''' ({{Val|en|Nightmare Alley}}) ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Giljermo del Toro]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Keita Blanšeta]], [[Toni Kolete]], [[Vilems Defo]], [[Ričards Dženkinss]], [[Rūnija Mara]], [[Rons Pērlmans]], [[Mērija Stīnbērdžena]] un [[Deivids Stratērns]]. Filma ir balstīta uz 1946. gada [[Viljams Lindsejs Grešams|Viljama Lindseja Grešama]] [[Murgu aleja (romāns)|tāda paša nosaukuma]] romāna, un tā ir otrā grāmatas adaptācija pēc [[Murgu aleja (1947. gada filma)|1947. gada versijas]].

sentences: '''Telefons''' (no {{val|el|τῆλε}} ''(tele)'' — 'tālu' un ''φωνή'' ''(fōne)'' — 'balss') jeb '''tālrunis''' ir sakaru ierīce, kas pārraida cilvēka runu elektrisku signālu veidā. Par tā izgudrotāju parasti uzskata [[Aleksandrs Greiems Bells|Aleksandru Greiemu Bellu]], kas telefonu izgatavoja [[Bostona|Bostonā]] 1876. gadā, kaut arī ir citi varianti par tā izcelsmi.<ref name="WDL">{{cite web |url = http://www.wdl.org/en/item/11375/ |title = Alexander Graham Bell Laboratory Notebook, 1875-1876 |website = [[World Digital Library]] |date = 1875-1876 |accessdate = 2013-07-23 }}</ref>

sentences: '''Aborts''' ir dabīga vai mākslīga [[grūtniecība]]s pārtraukšana pirms [[dzemdības|dzemdībām]], augļa vai [[Embrijs|embrija]] attīstības stadijā esošajam [[Bērns|bērnam]] ejot bojā. Sabiedrībā ir dažādi uzskati par to, kad un vai vispār pieļaujama grūtniecības mākslīga pārtraukšana. Viedokļu daudzveidības diapazons ietver gan pilnīgu mākslīgo abortu neatzīšanu, gan aborta pieļaušanu jebkurā grūtniecības stadijā.

sentences: '''Pārmiesošanās''' jeb '''reinkarnācija''' (no {{val|la|reincarnatio}} — 'atgriešanās ķermenī') ir pieņēmums, ka [[dvēsele]] pēc [[Cilvēka ķermenis|ķermeņa]] [[nāve]]s atgriežas uz [[Zeme]]s jaunā ķermenī (pārmiesojas). Šis uzskats ir plaši izplatīts pasaulē, it īpaši [[Indija|Indijā]], jo tas ir [[hinduisms|hinduisma]] un [[budisms|budisma]] mācības pamatā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = Desiderius Erasmus Roterodamus
|         attēls = Holbein-erasmus.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Roterdamas Erasms [[Hanss Holbeins Jaunākais|Hansa Holbeina Jaunākā]] gleznā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[1466. gads|1466]]. vai {{dat|1469|10|28}}
 [[Svētā Romas impērija]],
 [[Holande]], [[Roterdama]]
(tagad {{NLD}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1536
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{CHE}}, [[Berne]]
|   dzīves_vieta = [[Kembridža]], [[Turīna]], [[Lēvene (Beļģija)|Lēvene]], [[Bāzele]], [[Freiburga Breizgavā]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = teologs, filozofs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Muļķibas slavinājums]]
(''Stultitiae Laus''), 1509
''[[Novum Instrumentum omne]]'', 1516
|    ietekmējies = [[Antīkā literatūra]], [[Samosatas Lukiāns]], [[Bībele]], [[Džons Kolets]], [[Lorenco Valla]], [[Tomass Linakrs]], [[Tomass Mors]]
|     ietekmējis = [[Tomass Mors]], [[Mārtiņš Luters]], [[Viljams Tindeils]]
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte|Sorbonna]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Turīnas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Kirgizstāna]]
[[Kategorija:Kirgizstāna]]

sentences:
'''Benders''' var būt:
* [[Banders (Futurāma)|Benders]] — tēls animācijas seriālā "Futurāma";

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Goodreads''
| logo_attēls          =
| veids                = Sociālais portāls, katalogs
| īpašnieks            = ''[[Amazon]]''
| darbību_uzsāka       = 2006. gada decembrī
| valodas              = [[Angļu valoda|angļu]]
| reģistrācija         = Nepieciešama, lai veidotu savu katalogu, komentētu
| popularitāte         = {{increase}} 265. vieta alexa.com <ref>{{tīmekļa atsauce|title= Goodreads Ranking|url= http://www.alexa.com/siteinfo/goodreads.com|publisher= Alexa|accessdate= 22 October 2012|archive-date= {{dat|2019|01|07||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20190107054703/https://www.alexa.com/siteinfo/goodreads.com}}</ref>
| mājas_lapa           = {{URL |http://www.goodreads.com/}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Spalvmākoņi''' ''Cirrus'' (Ci) ir plāni, spalvām līdzīgi baltas krāsas [[mākoņi]]. Tie bieži vien izskatās arī kā garas, diegiem līdzīgas līnijas, kuras tuvāk horizontam krustojas (saiet) kopā. Spalvmākoņi atrodas 7—10 km augstumā virs zemes, bet tropu joslā tie var atrasties pat 18 km augstu. Krēslas laikā tieši spalvmākoņus vēl ilgi apspīd [[Saule]]s stari, naktī mākoņi liekas biezāki. Cauri šiem mākoņiem brīvi tiek Saules stari, kā arī [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma. No spalvmākoņiem nav nokrišņu, bet ja tādi tomēr ir, tie iztvaiko, vēl nenokļuvuši līdz zemei. Spalvmākoņiem reti ir ēna.

sentences:
{{Jūras infokaste
|                 jūra = Austrumsibīrijas jūra
|               attēls =
|          vietaskarte = Arktika
| latd = 72 |latm =  |lats =  |latNS = N
| longd = 164 |longm =  |longs =  |longEW = E
| paraksta_izvietojums = bottom
|               relief = jā
|               okeāns = Ziemeļu Ledus okeāns
|              platība = 944 600
|               garums =
|              platums =
|          Max_dziļums = 358
|          Vid_dziļums = 66
|              tilpums = 60 700
|              valstis = [[Krievija]]
|             pilsētas = [[Peveka]]
}}
'''Austrumsibīrijas jūra''' ({{val|ru|Восто́чно-Сиби́рское мо́ре}}) ir [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīga [[malas jūra]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Ūdensvīrs
| abbreviation = Aqr
| name_latin = Aquarius
| RA = 23
| dec = -15
| areatotal = 980
| arearank = 10. vieta
| numbermainstars = 10, 22
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''β Aqr''
| starmagnitude = 2,9
| neareststarname = ''EZ Aqr''
| stardistance = 11,3
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =[[Eta Akvarīdas]]
| bordering = [[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
[[Mazais Zirgs]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Mežāzis]]
[[Dienvidu Zivs]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Maiks Taisons
 |       piktogramma_1 = Boxing pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 26px
 | piktogramma_1 saite = Bokss
 |          vārds_orig = ''Mike Tyson''
 |              attēls = Mike Tyson 2019 by Glenn Francis.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Taisons 2019. gadā

 |         pilns vārds = Maikls Džeralds "Maiks" Taisons
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1966|6|30}}
 |             dz_viet = {{Vieta|ASV|Ņujorka|Bruklina}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = amerikānis
 |              garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |               svars =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka = Iron Mike<ref name="espn1">Puma, Mike., [http://static.espn.go.com/classic/biography/s/Tyson_Mike.html Sportscenter Biography: 'Iron Mike' explosive in and out of ring], ''[[ESPN]].com'', 2005-10-10, Retrieved on 2007-03-27</ref>
The Baddest Man on the Planet<ref name="bollywood">[https://web.archive.org/web/20070418013243/http://www.cbc.ca/arts/film/story/2007/04/13/tyson-bollywood.html "Mike Tyson Goes Bollywood"] - CBC News, 13 April 2007</ref>
Kid Dynamite
The Baby Bull<ref>[http://articles.latimes.com/1986-05-11/sports/sp-5608_1_mike-tyson Boxing's Baby Bull]- L.A. Times, 11 May 1986</ref>
 |           mājaslapa =

 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =

 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Bokss]]
 |          disciplīna = Smagsvari
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |          karj cīņas =

 |            liel uzv = [[Lerijs Holmss]], [[Maikls Spinks]]

 |         karj stat 1 = Cīņas
 |    karj stat 1_dati = 58
 |         karj stat 2 = Uzvaras
 |    karj stat 2_dati = 50
 |         karj stat 3 = Uzvaras ar nokautu
 |    karj stat 3_dati = 44
 |         karj stat 4 = Zaudējumi
 |    karj stat 4_dati = 6
 |         karj stat 5 = Neizšķirti
 |    karj stat 5_dati = 0
 |         karj stat 6 = Cīņas bez iznākuma
 |    karj stat 6_dati = 2

 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = Boksa slavas zāle (2011)
 |             dzimums = v
 |           atjaunots =

 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Maikls Džeralds "Maiks" Taisons''' ({{val|en|Michael Gerard "Mike" Tyson}}; dzimis {{dat|1966|6|30}} [[Bruklina|Bruklinā]], [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[bokseris]]. Viņš bija neapstrīdams čempions smagajā svarā,<ref group="P">Par neapstrīdamu čempionu sauc bokseri, kas attiecīgajā svara klasē ir ticis atzīts visu boksa organizāciju versijās.</ref> viņam pieder rekords kā jaunākajam bokserim, kas ir bijis smagsvaru čempions [[WBC]], [[WBA]] un [[IBF]] versijās. WBC titulu viņš ieguva 20 gadu, 4 mēnešu un 22 dienu vecumā. Karjeras laikā viņš kļuva slavens, pateicoties savam niknajam un iebiedējošajam boksēšanās stilam, kā arī pateicoties savai strīdīgajai uzvedībai cīņas ringā un ārpus tā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Equus_quagga_burchellii_-_Etosha,_2014.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Hippotigris
| apakšģints_lv = Zebras
|          suga = Equus quagga
|       suga_lv = Līdzenumu zebra
|        pasuga = Equus quagga burchelli
|     pasuga_lv = Burčela zebra
|      binomial = Equus quagga burchelli <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1824)</small>
|      sinonīmi =
*''Equus quagga antiquorum''
*''Equus quagga zebroides''
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Paranoja
| operators =
| attēls = Disturbia.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', psiholoģisks trilleris
| režisors = [[D. Dž. Karuso]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šia Lebafs]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Sāra Rēmere]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Disturbia''
| studija = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''Cold Spring Pictures''
* ''The Montecito Picture Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|4|4}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|118,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3947857409/|title=Disturbia |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|5|29}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Paranoja"''' ({{Val|en|Disturbia}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors ir [[D. Dž. Karuso]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šia Lebafs]], [[Deivids Morss]], [[Sāra Rēmere]] un [[Kerija Anna Mosa]].

sentences: {{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}

sentences:
'''1937. gada Pasaules izstāde Parīzē''' ({{val|fr|Exposition Internationale des Arts et Techniques dans la Vie Moderne}}) bija [[Pasaules izstāde]], kas notika [[Francija]]s galvaspilsētā no [[1937]]. gada 25. maija līdz 25. novembrim. Izstādes uzsvars bija uz mākslas un tehnikas nozīmi modernajā dzīvē, tajā piedalījās 44 valstis, īpaša sacensība izvērtās starp pretī stāvošajiem [[PSRS]] un [[Trešais Reihs|Trešā Reiha]] paviljoniem.
Izstādes halles bija izvietotas ap [[Eifeļa tornis|Eifeļa torni]] [[Marsa lauks|Marsa laukā]] (''Champ-de-Mars''), [[Trokadero pils]] (''palais du Trocadéro'') dārzā  un [[Sēna]]s krastos, kopumā aizņemot 101 [[hektārs|hektāru]]. To apmeklēja 34 miljoni skatītāju, ieejas biļete dienā maksāja 6 [[Franks (naudas vienība)|frankus]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Piedzīvojums
| operators =
| attēls = L'avventuraSmall.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Mikelandželo Antonioni]]
| producents = Amato Penasiliko
| scenārijs = * Mikelandželo Antonioni
* Elio Bartolīni
* Tonīno Gverra
| aktieri = * [[Gabriēle Ferceti]]
* [[Monika Viti]]
* [[Lea Masāri]]
| mūzika = Džovanni Fusko
| oriģinālnos = ''L'Avventura''
| studija = ''Cino Del Duca''
| montāža =
| izplatītājs = ''Cino Del Duca''
| izdošana = {{Filmas datums|1960|5|15|[[Kannu kinofestivāls]]|1960|6|29|Itālija}}
| ilgums = 143 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Piedzīvojums"''' ({{Val|it|L'Avventura}}) ir 1960. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s kopražojuma [[drāma]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Mikelandželo Antonioni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gabriēle Ferceti]], [[Monika Viti]] un [[Lea Masāri]].

sentences:
{{cita nozīme|elementu|hokejistu|Ronalds Cinks}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 30
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 2
 |               simbols = Zn
 |              atommasa = 65,38<ref name="jlab"/>
 |    valences elektroni = [Ar]3d104s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Cinka gabaliņi un no cinka izgatavots auto modelītis
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+2''', +1
 |   elektronegativitāte = 1,65
 |               blīvums = 7134<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 692,68 K (419,53 °C)
 |  viršanas temperatūra = 1180 K (907 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 5,90{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = 3850
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,139
}}

sentences:
{{jāuzlabo|Vikipēdija nav vārdnīca, jāsadala vairākos rakstos vai (ja nevar uzrakstīt plašu rakstu par katru) jādzēš}}
'''Refleksija''' (no {{val|la|reflexio}} — 'vēršanās atpakaļ') ir daudznozīmju [[jēdziens]].

sentences:
'''Spektroskopija''' ir fizikas nozare, kurā pēta atomu kodolu, atomu un molekulu struktūru, kādas vielas vai vides ķīmisko sastāvu, izmantojot to spektrus.
{{Commonscat|Spectroscopy}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Apera interrupta (6261602457).jpg|att_nosaukums=<i>Apera interrupta</i>|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Apera|ģints_lv=Rudzusmilgas|binomial=Apera|sinonīmi=|kategorijas=nē}}
'''Rudzusmilgas''' ({{val|la|Apera}}) ir neliela viengadīgu graudzāļu dzimtas ģints. Savvaļā rudzusmilgu sugas ir sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika]] un [[Āzija|Āzijā]], bet ir introducētas un naturalizētas lielākajā daļā [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikas]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://wcsp.science.kew.org/namedetail.do?name_id=394103|title=World Checklist of Selected Plant Families: Royal Botanic Gardens, Kew|website=wcsp.science.kew.org|access-date=2022-09-10}}</ref><ref>Cabi, E. & M. Doğan. 2012. Poaceae. 690–756. In A. Güner, S. Aslan, T. Ekim, M. Vural & M. T. Babaç (eds.) Türkiye Bitkileri Listesi. Nezahat Gökyiğit Botanik Bahçesi ve Flora Araştırmaları Derneği Yayını, Istanbul</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ucjeps.berkeley.edu/cgi-bin/get_JM_treatment?8738,8809|title=UC/JEPS: Jepson Manual treatment for APERA|website=ucjeps.berkeley.edu|access-date=2022-09-10}}</ref>

sentences:
{{Atjaunot}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''WikiLeaks''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              = Mēs atveram valdības (''We open governments'')
| veids                = dokumentu arhīvs
| valsts               =
| īpašnieks            = ''The Sunshine Press''<ref name=aboutwikileaks/>
| izveidotāji          = [[Džūljans Asānžs]]
| darbību_uzsāka       = 2006. gada decembrī
| valodas              =
| komerciāla           = nē
| reģistrācija         =
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = pasaule: 861 (2010. gada decembris)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.alexa.com/siteinfo/wikileaks.org|title=wikileaks.org – Traffic Details from Alexa|publisher=[[Alexa Internet]], Inc|accessdate=10 December 2010|archive-date={{dat|2011|12|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20111204145837/http://www.alexa.com/siteinfo/wikileaks.org}}</ref>
| mājas_lapa           = [http://wikileaks.org wikileaks.org]

[[IP adrese]]s:
[http://213.251.145.96 213.251.145.96]
[http://46.59.1.2 46.59.1.2]

[[Augšējā līmeņa domēni]]s:
[http://wikileaks.at wikileaks.at]
[http://wikileaks.ch wikileaks.ch]
[http://wikileaks.de wikileaks.de]
[http://wikileaks.fi wikileaks.fi]
[http://wikileaks.is wikileaks.is]
[http://wikileaks.nl wikileaks.nl]
[http://wikileaks.no wikileaks.no]

[http://wikileaks.ch/mirrors.html Oficiālais spoguļserveru saraksts] (1559 serveri 2010. gada 10. decembris<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.wikileaks.ch/mirrors.html |title=WikiLeaks |access-date={{dat|2010|12|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20101210183255/http://www.wikileaks.ch//mirrors.html |archivedate={{dat|2010|12|10||bez}} }}</ref>)
}}

sentences: '''Hidrometrija''' ir sauszemes [[hidroloģija]]s nozare, kas izstrādā [[ūdens]] objektu pētīšanas un hidroloģiskā režīma mērīšanas metodes, kas balstās uz regulāriem novērojumiem.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Livberzes pagasts}}
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
'''Tehnoloģiskais''' '''determinisms''' ir [[Redukcionsms|redukcionistiska]] interpretācija par [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]] lomu [[sabiedrība]]s attīstībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sciencedirect.com/topics/computer-science/technological-determinism|title=ScienceDirect|last=Kline|first=Ronald R.|access-date=28.11.2019.|date=2015}}</ref> Saskaņā ar tehnoloģiskā determinisma skaidrojumiem tehnoloģijas ir galvenie vēstures un sociālo pārmaiņu virzītāji. Tehnoloģiju attīstība un inovācija kļūst par galveno sociālo, ekonomisko un politisko pārmaiņu dzinējspēku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://medium.com/@vorapilailuckthi/technological-determinism-social-media-9232614920ef|title=Medium|last=Thitivesa|first=V.|access-date=29.11.2019.|date=2017}}</ref> Tā mēģina izskaidrot to, kam un kāda varētu būt kontrolējošā vara cilvēku lietās. Tehnoloģiskais determinisms izpaužas dažādos līmeņos, kas sākas ar jaunāko tehnoloģiju dažādu izmaiņu ieviešanu, un dažkārt šīs izmaiņas var izraisīt arī jau esošo zināšanu zudumu. Piemēram, jaunāko lauksaimniecības rīku un metožu ieviešana ir piedzīvojusi pakāpenisku zināšanu zudumu par tradicionālajiem lauksaimniecības veidiem. Tāpēc tehnoloģijas ietekmē arī zināšanu līmeni sabiedrībā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.communicationtheory.org/technological-determinism/|title=Communication Theory|last=|first=|access-date=28.11.2019|date=}}</ref>

sentences: '''Naids''' ir emocionāla un gribas reakcija ar spilgti negatīvu attieksmi, vai pretīgumu un riebumu pret konkrētu indivīdu vai indivīdu grupu, dzīvu būtni vai notikumu. Naids parasti ir pretstats [[mīlestība]]i. Naidu var izraisīt [[konflikts|konflikti]] vai [[dusmas]] pret kādu cilvēku.

sentences:
{{citas nozīmes|valūtu vairākās valstīs|dolārs (nozīmju atdalīšana)|dolārs}}
{{cita nozīme|valūtu vairākās valstīs|ASV oficiālo valūtu|ASV dolārs}}
 banknote]]
'''Dolārs''' (bieži tiek apzīmēta ar [[dolāra zīme|dolāra zīmi]] '''$''') ir oficiālā [[valūta]] vairākās valstīs. Dolāra nosaukums ir atvasināts no [[sudrabs|sudraba]] monētas [[tālers|tālera]], kas bija izplatīta daudzās [[Eiropa]]s valstīs. Mūsdienās tā ir oficiālā naudas vienība [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un citās valstīs. Angļvalodīgajās zemēs dažreiz par dolāriem dēvē arī spāņu [[peso]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jozefs Hofmanis
|     vārds_orig = ''Josef Hoffmann''
|         attēls = Josef-Hoffmann.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1870
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Brtnice]], [[Austroungārija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vīne]],{{AUT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts, dizainers
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Auce]]
[[Kategorija:Dobeles novadā dzimušie]]

sentences:
vārīšanās]]
'''Viršana''' jeb '''vārīšanās''' ir process, kurā [[viela]] no [[šķidrums|šķidrās]] fāzes pāriet [[gāze|gāzveida]] fāzē. [[Viršanas temperatūra]] ir stipri atkarīga no [[spiediens|spiediena]] tāpēc, ka [[Tvaiks|tvaiku]] [[tilpums]] parasti ir ievērojami lielāks par iztvaicētā šķidruma [[tilpums|tilpumu]]. Konstantā spiedienā tīras vielas viršanas temperatūra ir konstanta. Viršanas temperatūrā vielas tvaiku spiediens kļūst vienāds ar apkārtējās [[atmosfēra]]s spiedienu. Tāpat kā citu fāžu pāreju apstākļos nemainīgā spiedienā, viršanas procesa laikā saglabājas konstanta temperatūra. Tīru šķidrumu dažreiz ir iespējams pārkarsēt virs vārīšanās temperatūras, tāds šķidrums ir metastabils un ārēju iedarbību ietekmē var sākt vārīties ļoti strauji. Šķidruma pāreja gāzveida fāzē notiek arī temperatūrās, kas ir zemākas par viršanas temperatūru, tikai iztvaikošana notiek no atklātas virsmas (neveidojas tvaika burbuļi šķidruma iekšienē).

sentences: '''Izzināšana''' ir [[cilvēks|cilvēka]] [[informācija]]s apstrādes procesi un to likumsakarības, uzmanība, uztvere, paternu atpazīšana, [[zināšanas|zināšanu]] reprezentācijas, [[atmiņa]], [[valoda]], [[domāšana]], problēmu risināšana, radošums, lēmumu pieņemšana, mākslīgais un cilvēka [[intelekts]]. Kognitīvos procesus pēta [[kognitīvā psiholoģija]]. Šos procesus sauc arī par '''kognitīvajiem procesiem''' ({{val|la|cognitio}} — 'izzināšana, priekšstats, jēdziens').

sentences: '''Rīgas Centrālcietums''' ir lielākais [[cietums]] [[cietumi Latvijā|Latvijā]], tajā sodu izcieš ap 1225 ieslodzīto.<ref name="IEVP" /> Tas ir izmeklēšanas cietums, kurā atrodas daļēji slēgtā un slēgtā cietuma nodaļa. Cietums atrodas [[Mazā Matīsa iela|Mazajā Matīsa ielā]] 3, [[Rīga|Rīgā]], un tas ir atklāts 1905. gadā. 2008. gadā Centrālcietums tika apvienots ar [[Matīsa cietums|Matīsa cietumu]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Oksfordas angļu valodas vārdnīca
| image            = OED2 volumes.jpg
| image_caption    =
| books            =
| author           =
| editors          =
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{GBR}}
| language         = Angļu
| discipline       =
| publisher        = ''[[Oxford University Press]]''
| pub_date         =
* 1884—1928 (pirmais izdevums)<ref name="Liniņš"/>
* 1989 (otrais izdevums)<ref name="Liniņš"/>
* 3. izdevums tiek gatavots<ref name=Dickson>Andrew Dickson, [https://www.theguardian.com/news/2018/feb/23/oxford-english-dictionary-can-worlds-biggest-dictionary-survive-internet "Inside the OED: can the world’s biggest dictionary survive the internet?"], ''[[The Guardian]]'', 23 February 2018 (page visited on 23 February 2018).</ref>
| english_pub_date =
| media_type       =
| number_of_books  =
| list_books       =
| oclc             =
| preceded by      =
| followed by      =
| website          =
}}
'''Oksfordas angļu valodas vārdnīca''' ({{val|en|Oxford English Dictionary}}) ir galvenā [[angļu valoda]]s [[vārdnīca]], ko izdod ''[[Oxford University Press]]''. Vārdnīcā izsekojama angļu valodas attīstība laika gaitā.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Makahalara līcis
| attēls       = Opol, Misamis Oriental waterfront2.JPG
| paraksts     = Makahalaras līcis pie Opolas
| karte        =
  | vietaskarte          = Filipīnas#Mindanao
  | reljefa_karte = jā
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
| vieta        = {{PHL}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Boholas jūra]]
| plat_d= 8 | plat_m= 40 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 124| gar_m= 38 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 970
| platība_ha   =
| garums       = 35
| platums      = 50
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Kagajana de Oro]]
}}
'''Makahalara līcis''' ({{val|fil|Look ng Macajalar}}, {{val|en|Macajalar Bay}}) ir [[Boholas jūra]]s līcis [[Filipīnas|Filipīnās]], [[Mindanao]] salas ziemeļu piekrastē. Pie ieejas ap {{nobr|50 km}} plats, iestiepjas sauszemē par {{nobr|35 km}}. Līcī ietek vairākas upes, lielākā no kurām ir [[Kagajana (Mindanao)|Kagajana]]. Lielākās pilsētas krastos ir [[Kagajana de Oro]] un [[Elsalvadora]]. Intensīva kuģu satiksme un nozīmīgs zvejas rajons; pēdējos gados zivju resursi stipri noplicināti piesārņojumu un nelegālu zvejas metožu dēļ.<ref>[https://cda.gov.ph/updates/what-has-bfar-done-the-silent-killer-of-macajalar-bay/ WHAT HAS BFAR DONE?: THE SILENT KILLER OF MACAJALAR BAY]</ref><ref>[https://www.xu.edu.ph/projects-and-programs-mmc/past-projects/macajalar-bay-development-alliance-mmc Macajalar Bay Development Alliance]</ref>

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Nosaukums   =
| ImageMap    =
| MapCaption  =
| Attēls      = Ankle en.svg
| Paraksts    = Cilvēka potītes sānu skats (angļu valodā)
| Platums     =
| Attēls2     =
| Paraksts2   =
| Latīņu      = tarsus
| Grieķu      =
| Priekštecis =
| Sistēma     =
| Artērija    =
| Vēna        =
| Nervs       =
| Limfa       =
| MeshName    = Ankle+joint
| MeshNumber  = A02.835.583.378.062
<!-- Piezīme: TA un FMA vērtības ir ņemts no Vikidatiem -->
| Code        =
| Dorlands    = a_64
| DorlandsID  = 12161605
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Kesko Oyj''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| Birža               = ''[[NASDAQ OMX Helsinki]]''
| Indekss             = KESBV<ref>[http://www.omxnordicexchange.com/priceinformation/microsite/Shareinformation/?InstrumentId=HEX24288 Aktier - aktiekurser för bolag listade på NASDAQ OMX Nordic]</ref>
| Dibināšanas_datums  = 1940. gads
| Sēdeklis            = {{FIN}}, [[Helsinki]]
| Vadība              = Mati Halmesmeki (Matti Halmesmäki, prezidents un [[augstākā amatpersona]]), Esa Kiiskinen (Esa Kiiskinen, [[direktoru padomes]] [[priekšsēdētājs]])
| Peļņa               = 194,6 milj. [[eiro|EUR]] (2015. gadā)<ref name="AR2015">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.kesko.fi/contentassets/f8ad27d967244f2c8ea7886ee1d74853/kesko_tilinpaatostiedote_2015.pdf}}</ref>
| Darbinieku_skaits   = 21 935 (2015. gadā)<ref name="AR2015" />
| Apgrozījums         = 8,68 miljardi [[eiro|EUR]] (2015. gadā)<ref name="AR2015" />
| Aktīvi              =
| Nozare              = [[tirdzniecība]]
| Produkti            = pārtika, saimniecības preces, būvmateriāli, darbarīki, mašīnas
| Mājaslapa           = [http://www.kesko.fi www.kesko.fi]
}}
]]
'''''Kesko Oyj''''' ir [[Somija]]s [[tirdzniecība]]s uzņēmumu grupa. Tā galvenā darbības nozare ir pārtikas, būvniecības un tehnikas, brīvā laika pavadīšanas preču un automašīnu tirdzniecība. Tam ir meitas uzņēmumi citās valstīs, tai skaitā [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Latvija|Latvijā]], [[Igaunija|Igaunijā]], [[Lietuva|Lietuvā]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Mesavouno
| Nosaukums2       = Μέσα Βουνό
| Photo            = Beach - Perissa - Santorini - Greece - 07.jpg
| Augstums         = 366
| karte            = Grieķija
| reljefa_karte    = jā
| latd = 36| latm = 21| lats = 50| latNS = N
| longd = 25| longm = 28| longs = 41| longEW = E
| Atrašanās vieta  = {{GRE}}, [[Santorīna]]
| Kalnu grēda      =
}}
'''Mesavouno''' ({{val|el|Μέσα Βουνό}}) ir kalns [[Grieķija|Grieķijā]]. Tas atrodas [[Dienvidegejas perifērija|Dienvidegejas salu]] rajonā, valsts dienvidaustrumu daļā, 240 km uz dienvidaustrumiem no [[Atēnas|Atēnām]], [[Santorīna]]s salā, tās dienvidaustrumu galā. Mesavouno virsotne atrodas 366 metrus [[virs jūras līmeņa]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēdējā detaļa
| operators =
| attēls = Last detail.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[drāma]]
| režisors = [[Hals Ešbijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Otiss Jangs]]
* [[Endijs Kveids]]
* [[Kliftons Džeimss]]
* [[Kerola Keina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Last Detail''
| studija = * ''Acrobat Productions''
* ''Bright-Persky Associates''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|12}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://m.the-numbers.com/movie/Last-Detail-The#tab=summary |title=The Last Detail (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate={{dat|2022|8|21}} |archive-date={{dat|2022|08|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220821121353/https://m.the-numbers.com/movie/Last-Detail-The#tab=summary }}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pēdējā detaļa"''' ({{Val|en|The Last Detail}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Hals Ešbijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Otiss Jangs]], [[Endijs Kveids]], [[Kliftons Džeimss]] un [[Kerola Keina]]. Filma ir balstīta uz 1970. gada [[Derils Panisens|Derila Panisena]] romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Burgundi''' bija viena no [[ģermāņi|ģermāņu]] ciltīm, kas 5. gadsimtā iebruka mūsdienu [[Francija]]s dienvidaustrumu daļā un nodibināja šeit pirmo karalisti.

sentences:
{{Nepilnīgs}}
'''Cikls''' [[programmēšana|programmēšanā]] ir jēdziens, ar ko apzīmē vairākkārtīgu kādas instrukciju kopas izpildīšanu.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Vaiņodes Svētā Krusta Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10958175
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Tīkliņš
| abbreviation = Ret
| name_latin = Reticulum
| RA = 4
| dec = -60
| areatotal = 114
| arearank = 82. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Ret''
| starmagnitude = 3,4
| neareststarname = ''ζ2 Ret''
| stardistance = 39,3
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Zelta Zivs]]
[[Dienvidu Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 23
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Modeļa infokaste
| name        = Olga Kuriļenko
| vārds_orig  = ''Ольга Куриленко''
| nationality = [[Ukraiņi|Ukrainiete]]
| image       = Festival de Cinema de Sitges 2019 (49500414408) (cropped).jpg
| caption     = Olga Kuriļenko 2019. gadā
| birth_name  =
| birth_date  = {{dzimšanas datums un vecums|1979|11|14}}
| birth_place = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Berdjanska|td=Ukraina}}
| death_date =
| death_place =
| height       = 176 cm
| occupation = aktrise, modele
| yearsactive = 2001—pašlaik
| dzimums = S
}}
'''Olga Kuriļenko''' ({{val|uk|Ольга Костянтинівна Куриленко}}, {{val|ru|Ольга Константиновна Куриленко}}; dzimusi {{dat|1979|11|14}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] tautības [[Francija]]s aktrise un modele.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Maļorka
|vietējais nosaukums = ''Mallorca''
|attēls              = Día de playa (7563009630).jpg
|attēla paraksts     = Palmas katedrāle un pludmale
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Spānija#Baleāru salas
|map_custom          = no
|reljefa_karte = jā
|izvietojums         = [[Vidusjūra]]
|arhipelāgs          = [[Baleāru Salas]]
|salu skaits         = 5
|latd=39|latm=37|lats=0|latNS=N |longd=2|longm=59|longs=0|longEW=E
|platība             = 3640.11
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Puigmahors]]
|augstums            = 1445
|valsts              = Spānija
|valsts adm vienības tips = [[Spānijas autonomie apgabali|Autonomais apgabals]]
|valsts adm vienība       = [[Baleāru Salas]]
|iedzīvotāji         = 869 067
|iedzīvotāju gads    = 2010
|blīvums             = 238,75
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Palma (pilsēta)|Palma]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   = 404 681
|piezīme =
}}
'''Maļorka''' ([[spāņu valoda|spāņu]] un {{val|ca|Mallorca}}) ir lielākā [[Spānija]]s sala, tās platība ir 3640,11 km². Tā atrodas [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Baleāru Salas|Baleāru salu]] arhipelāgā. Tajā atrodas Baleāru salu administratīvais centrs [[Palma (pilsēta)|Palma]]. Sala ir iecienīts tūrisma objekts, īpaši angļu un vācu ceļotāju vidū.<ref name="tourists" />

sentences:
, 1862)]]
'''Rasisms''' ir [[uzskats]], ka daļa [[cilvēki|cilvēku]] vērtējami augstāk vai zemāk par citas [[rase (cilvēku klasifikācija)|rase]]s cilvēkiem.

sentences: '''Kazkopība''' ir viena no lauksaimniecības nozarēm. [[Kaza]]s ir izturīgi un mazprasīgi mājlopi. Kazas audzē [[Mazāzija|Mazāzijā]], Āfrikā, Vidusjūras zemēs un citos reģionos. No kazām iegūst gaļu, pienu, ādas, vilnu. Kazu vilna ir izturīga, elastīga, ar zīda spīdumu. Daudzās valstīs audzē Angoras kazas, no kurām iegūst vērtīgo mohēras vilnu. Lielākās mohēras ražotājas ir Lesoto un Turcija.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vasko Nunjess de Balboa
|     vārds_orig = ''Vasco Núñez de Balboa''
|         attēls = Balboa.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1475. gads|1475]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Badahosa]], [[Spānija]]
|      m_dat_alt = [[1519. gads|1519]]. gadā laika posmā starp 12. un 21. janvāri
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Akla]], [[Panama]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[spāņi|spānis]]
|   nodarbošanās = jūrasbraucējs, pētnieks, gubernators un konkistadors
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts = Firma de Vasco Nuñez de Balboa.jpg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Андрей Сахаров''
| attēls = RIAN archive 25981 Academician Sakharov.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1921
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 21
| dz_vieta = [[Maskava|Maskavā]],  [[Krievijas PFSR]]
(tagad {{RUS}})
| m_gads = 1989
| m_mēnesis= 12
| m_diena= 14
| m_vieta = [[Maskava|Maskavā]], {{USSR}}
(tagad {{RUS}})
| pilsonība =
| tautība = [[krievi|krievs]]
| darba_vietas = PSRS ZA Fizikas institūts
| alma_mater = [[Maskavas Valsts universitāte]]
| zinātne = [[kodolfizika]]
| pasniedzēji = [[Igors Tamms]]
| studenti =
| sasniegumi = [[ūdeņraža bumba]]s izstrāde, PSRS Cilvēktiesību komitejas dibināšana
| apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1953, 1955, 1962), [[Staļina prēmija]] (1953), [[Ļeņina prēmija]] (1956), [[Nobela miera prēmija]] (1975), PSRS apbalvojumi 1980. gadā atņemti
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: {{Commonscat|Cardinals from France|Kardināli no Francijas}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņetiķskābes ketoformas struktūrformula

Skābeņetiķskābes enolformas struktūrformula (''cis-trans'' izomēri)
|ķīmiskā formula=C4H4O5
|molmasa=132,07
|blīvums=
|kušanas temperatūra=ketoformai 161 °C
enolformas ''cis''-izomēram 152 °C
enolformas ''trans''-izomēram 184 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Skābeņetiķskābe''' (ketodzintarskābe, oksobutāndiskābe, НООС–С(ОН)=СН–СООН jeb НООС–С(О)−СН2–СООН) pieder pie divvērtīgajām keto[[karbonskābe|karbonskābēm]], bet tās [[enoli|enolforma]] - pie divvērtīgajām nepiesātinātajām hidroksikarbonskābēm. Labi šķīst ūdenī. Skābeņetiķskābes sāļus sauc par '''oksālacetātiem'''.

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais svētmoceklis un apliecinātājs Avakums
|dzimšanas datums=1620. gada 25. novembrī (5. decembrī)
|nāves datums=1682. gada 14. (24.) aprīlī
|piemiņas diena=14. aprīlī un 2. decembrī pēc [[Jūlija kalendārs|Jūlija kalendāra]]
|godā=[[Vecticībnieki|vecticībā]]
|attēls=Protopop Avvakym.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=Pievolgas vecticībnieku ikona (17. gadsimta beigas—18. gadsimta sākums)
|dzimšanas vieta=Grigorova, [[Ņižņijnovgorodas apgabals|Ņižņijnovgorodas apriņķis]], [[Maskavas cariste]]
|nāves vieta=Pustozjorska, [[Maskavas cariste]]
|nosaukums=Святой священномученик и исповедник Аввакум
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=
|aizbildnis=
|svētvietas=
|strīdi=
}}
'''Avakums Petrovs''' ({{val|ru|Авва́кум Петро́в}}) vai '''Avakums Petrovičs''' ({{val|ru|Аввакýм Петро́вич}}; dzimis 1620. gada 15. novembrī, miris 1682. gada 14. aprīlī) bija [[Krievu pareizticīgā baznīca|Krievu pareizticīgās baznīcas]] virspriesteris (protopops), reliģijas darbinieks un rakstnieks, patriarha [[Nikons|Nikona]] un cara [[Aleksejs Mihailovičs|Alekseja Mihailoviča]] veikto reformu pretinieks un [[vecticība]]s aizsācējs. Viņa rakstītais darbs "Protopopa Avakuma dzīvesstāsts, viņa paša rakstītais" ir pirmais [[autobiogrāfija]]s darbs krievu literatūrā, tāpēc krievu literatūrā viņš tiek uzskatīts par šī žanra aizsācēju.

== Dzīvesgājums ==
Dzimis [[Grigorova]]s ciemā priestera Pjotra ģimenē. 15 gadu vecumā zaudējis tēvu. Tēvs, pēc paša Avakuma teiktā, bijis dzērājs, bet māte Marija bija "liela dievlūdzēja un gavētāja", kas vienmēr "mācīja bīties Dieva". 17 gadu vecumā pēc mātes pavēles apprecējās ar 14 gadus veco [[Bārenis|bāreni]], kalēja meitu Anastasiju Markovnu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                    = ''Calligra Suite''
| logo                    = Calligra-logo.svg|150px
| screenshot              = Calligra Stage 2.4.png
| caption                 = ''Calligra Stage'' ekrānšāviņš
| collapsible             =
| developer               = [[KDE]]
| frequently updated      =
| programming language    = [[C++]] ([[Qt (ietvars)|Qt]], [[KDE]])
| operating system        = ''[[Unix|Unix-like]]'', ''[[Microsoft Windows|Windows]]'', ''[[Android]]''<ref name=CalligraAndroid>{{Tīmekļa atsauce |url=http://blogs.kde.org/node/4521 |title=Calligra on Android |publisher=blogs.kde.org |date= |accessdate=2012-03-30 |archive-date=2012-04-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20120420215759/http://blogs.kde.org/node/4521 }}</ref>
| platform                =
| size                    = ~115 [[Megabaits|MB]] ([[xz|xz-kompresija]] [[pirmkods]]), ~20 [[Megabaits|MB]] (tulkojumi)<ref>ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/calligra-latest/{{Novecojusi saite}}</ref>
| language                = 31 valodā<ref>ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/calligra-latest/calligra-l10n/{{Novecojusi saite}}</ref>
| status                  = Aktīvs
| genre                   = [[Graphic art software|Grafika]] un [[ofisa komplekts]]
| license                 = [[GNU General Public License#2. versija|GPLv2+]], [[GNU Lesser General Public License#2. versija|LGPLv2+]]
| website                 = {{URL|http://calligra.org/}}
}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=0|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Dags Pedersons|bg_color=#006778|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Jacksonville Jaguars|logo=Jacksonville Jaguars logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Džeksonvilas "''Jaguars''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Florida|Džeksonvila}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1993|menedžeris=Trents Bālkī|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''TIAA Bank Field''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=67 814|krāsas=Gaiši zila, melna, zelta<br />{{color box|#006778}} {{color box|#000000}} {{color box|#9F792C}}|īpašnieks=Šahids Kāns|prezidents=Marks Lempings|divīzijas tituli=3}}'''Džeksonvilas "Jaguars"''' ({{Val|en|Jacksonville Jaguars}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Džeksonvila|Džeksonvilā]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1993. gadā. "Jaguars" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs ne reizi nav ieguvis [[Superkauss|Superkausu]]. "Jaguars" ir viens no četriem NFL klubiem, kas nekad nav piedalījies Superkausa izcīņā.

sentences:
'''Patriarhs''' ({{val|grc|πατριάρχης}} (''patriarchēs'') — 'ģints galva', kas savukārt no ''πατριά'' (''patria'') — 'ģimene' un ''ἄρχειν'' (''archein'') — 'valdīt') var būt:
* [[Vecā derība|Vecajā derībā]] — ebreju pirmsenči no [[Ādams|Ādama]] līdz [[Ābrams|Ābramam]], [[Īzāks|Īzākam]], [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkabam]] un viņa dēliem.
* Ģints galva [[patriarhāts|patriarhātā]].
* Augstākā garīgā amatpersona [[pareizticība|pareizticīgo]] baznīcā.
* Visizcilākais, arī visvecākais cilvēks (kādā noteiktā darbības sfērā).

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Grieķijā|pilsētu ASV|Olimpija (ASV)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Olimpija
 | native_name              = {{gree|Ολυμπία}}
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Ancient Olympia, Greece2.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 37 | latm  = 38 | lats  = 16.8 | latNS  = N
 | longd = 21 | longm = 37 | longs =   48 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | area_total_km2           = 544.9
 | elevation_m              = 63
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 13409
 | population_as_of         = {{dat|2011|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | footnotes                =
}}
'''Olimpija''' ({{val|el|Ολυμπία}}, ''Olympía'') ir [[Senā Grieķija|Senās Grieķijas]] pilsēta [[Elīda|Elīdā]], [[Peloponēsa]]s ziemeļrietumu daļā.<ref name="lpe">{{LPE|7|305}}</ref> Olimpija bija [[reliģija]]s un [[māksla]]s centrs, tāpat tā pazīstama kā [[Zevs|Zeva]] kulta vieta,<ref name="lpe" /> te tika rīkotas arī Zevam veltītās [[Antīkās olimpiskās spēles|olimpiskās spēles]]. Pēc [[kristietība]]s ieviešanas Olimpija panīka.<ref name="lpe" /> 426. gadā m.ē. pilsēta tikusi nodedzināta.<ref name="lpe" />

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Hanzas vidusskola
|logo                   =
| logo_size =
|seal_image             =
|image                  = Rīgas Hanzas vidusskola.jpg
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Grostonas iela]] 5, [[Rīga]], LV-1013, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 7 | longs = 13 | longEW = E
|established           = 1993
|headmaster             = Valdis Lapiņš
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 1016 (2019)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{URL|http://www.rhv.edu.lv}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| rinda = Asterales
| ģints_lv = Kaķpēdiņas
| ģints = Antennaria
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| dzimta = Asteraceae
| rinda_lv = Asteru rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| binomial = Antennaria
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| att_nosaukums = ''Antennaria dioica''
| att_izmērs =
| attēls = Antennaria dioica kz06.jpg
| kategorijas = nē
}}'''Kaķpēdiņas''' ({{Val-la|Antennaria}}) ir [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtas]] ģints. Augi ir daudzgadīgi [[Lakstaugs|lakstaugi]], vairumam sugu dabiskais izplatības ir [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]], dažas sugas (''A. chilensis'', ''A. linearifolia'', ''A. sleumeri'') ir sastopamas [[Dienvidamerika|Dienvidamerikas]] [[Mērenā josla|mērenajā joslā]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Thapa|first=Ramhari|last2=Bayer|first2=Randall J.|last3=Mandel|first3=Jennifer R.|date=2020-05-13|title=Phylogenomics Resolves the Relationships within Antennaria (Asteraceae, Gnaphalieae) and Yields New Insights into its Morphological Character Evolution and Biogeography|url=https://www.ingentaconnect.com/content/10.1600/036364420X15862837791221|journal=Systematic Botany|language=en|volume=45|issue=2|pages=387–402|doi=10.1600/036364420X15862837791221|issn=0363-6445}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada augustā,}}
{{Mazais burts|title=dig}}'''dig''' (saīsinājums no ''domain information groper'') ir tīkla administrēšanas [[komandrinda]]s rīks, kas paredzēts [[DNS serveris|DNS servera]] noteikšanai. Komanda ''dig'' ir noderīga tīkla problēmu testēšanai. ''dig'' var darboties gan interaktīvā režīmā no komandrindas, gan arī, lasot pieprasījumus no [[operētājsistēma]]s faila. Ja lieto komandu ''dig'', neierakstot servera vārdu, tad šī komanda lietos operētājsistēmas noklusējuma risinājumu, kas parasti ir konfigurēts, izmantojot ''resolv.conf'' failu. Bez argumentiem komanda ''dig'' nosaka ''DNS root'' zonu. ''dig'' atbalsta [[Domēna nosaukums|domēnu]] ar [[Starptautisks domēna vārds|starptautiskajiem nosaukumiem]] (IDN) noteikšanu. ''dig'' ir daļa no domēna nosaukumu servera programmatūras komplekta ''[[BIND]]''. Dig var aizstāt vecākus rīkus, piemēram, ''[[nslookup]]'' un ''[[host]]'' rīkus.

sentences:
ir daži faktori, kas veido sociālo vidi]]
'''Sociālā vide''' ir fiziskie vai sociālie apstākļi, kurā [[Cilvēks|cilvēki]] dzīvo vai kurā kaut kas notiek vai attīstās. Vide var būt vēl svarīgāka nekā iedzimtība. Tā ietver visus tos faktorus, kas ietekmē cilvēku attīstību un [[Uzvedība|uzvedību]], tostarp [[Ģimene|ģimeni]], [[Draudzība|draugus]], [[Skola|skolu]], [[Kultūra|kultūru]], [[Sabiedrība|sabiedrību]] un vides faktorus, piemēram, [[Stress|stresu]], [[Izglītība|izglītību]], pieredzi, mācīšanos, [[Uzturs|uzturu]] un fizisko aktivitāti. Piemēram, cilvēks, kas uzaudzis nelabvēlīgā vidē, varētu būt mazāk emocionāli stabils un tam varētu attīstīties dažādas [[Psihiski traucējumi|psiholoģiskas problēmas]].
{{Sabiedrība-aizmetnis}}
[[Kategorija:Personiskā dzīve]]
[[Kategorija:Socioloģija]]
[[Kategorija:Sabiedrība]]

sentences:
{{Citas nozīmes|Sarkanās armijas virsnieku|Kalniņš|Kalniņš}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Frīdrihs Kalniņš
| vārds_orig =
| attēls = Fr. Kalniņš.JPG
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1887
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 23
| dz_vieta = [[Ternejas pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 25
| m_vieta = [[Komunarkas masu kapi]] pie [[Maskava]]s, [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|Latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[brigādes komandieris]]
|  dienesta_laiks = 1914—1918 un 1918—1938
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{flaga|Latvija|LSPR}} [[Latvijas Sociālistiskā Padomju Republika|LSPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = Sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]],
[[Latvijas brīvības cīņas]],
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Sarkanā Karoga ordenis]]
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: '''Fobija''' ({{val|el|φόβος}} — ‘bailes’) ir uzmācīga [[bailes|baiļu]] sajūta no ikdienišķām lietām vai sociālām situācijām. Šādas sajūtas veidojas dažādu [[psihoze|psihožu]] rezultātā. Ļoti bieži šīs fobijas ir iracionālas. Fobijas mēdz iedalīt specifiskajās un sociālajās fobijās. Specifiskās fobijas ir bailes no konkrētiem [[priekšmets|priekšmetiem]], [[dzīvnieki]]em vai [[dabas parādība|parādībām]], bet sociālās fobijas ir bailes no dažādām ikdienišķām situācijām, piemēram, no platu ielu šķērsošanas vai no cilvēku pūļiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tēvocis Bunmī, kas var atcerēties savas iepriekšējās dzīves
| operators =
| attēls = Boonmee-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, fantāzija
| režisors = [[Apičhatpons Vīrasethakuls]]
| producents = * Saimons Fīlds
* Kīts Grifits
* Šarls de Meo
* Apičhatpons Vīrasethakuls
| scenārijs = Apičhatpons Vīrasethakuls
| aktieri = * Thanapats Saisajmars
* Jendžira Pongpasa
* Sakda Kaevbuade
| mūzika =
| oriģinālnos = ''ลุงบุญมีระลึกชาติ''
| studija = ''Kick the Machine''
| montāža =
| izplatītājs = ''Kick the Machine''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|5|21|[[Kannu kinofestivāls]]|2010|6|25|Taizeme}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{THA}}
| valoda = * [[Isana valoda|isana]]
* [[Taju valoda|taju]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tēvocis Bunmī, kas var atcerēties savas iepriekšējās dzīves"''' ({{Val|th|ลุงบุญมีระลึกชาติ}}) ir 2010. gada [[Taizeme]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Apičhatpons Vīrasethakuls]]. Filmā galvenās lomas atveido Thanapats Saisajmars, Jendžira Pongpasa un Sakda Kaevbuade. Filmu iedvesmoja budistu abata Phra Sriparijativeti 1983. gada grāmata ''A Man Who Can Recall His Past Lives''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Skudrskābes struktūrformula un molekulas modelis
|citi nosaukumi = metānskābe, ūdeņraža karbonskābe
|CAS numurs = 64-18-6
|ķīmiskā formula=HCOOH
|molmasa=46,03
|blīvums=1220
|kušanas temperatūra=281,5 K (8,4 °C)
|viršanas temperatūra=373,9 K (100,8 °C)
}}
'''Skudrskābe''' (metānskābe, HCOOH) ir vienkāršākā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Skudrskābe ir bezkrāsains, ļoti kodīgs šķidrums ar asu smaku. Skudrskābe ir viena no spēcīgākajām organiskajām skābēm. Ar to jāapietas uzmanīgi, jo skudrskābe, atšķirībā no neorganiskajām skābēm, viegli izkļūst cauri [[āda]]i un tauku slānim, radot dziļas, ilgi nedzīstošas čūlas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Velsas Prinča rags
|vietējais nosaukums =''Cape Prince of Wales''
|attēls              = BeringSt-close-VE.jpg
|attēla paraksts     = [[Beringa šaurums]] ar Velsas Prinča ragu austrumos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika
|reljefa_karte       = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|izvietojums         = [[Beringa šaurums]]
|apskalo             =
|atdala              = [[Čukču jūra]]
|atdala1             = [[Beringa jūra]]
|latd=65|latm=38|lats= 24|latNS=N
|longd=168|longm=07|longs=12|longEW=W
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{ASV}}
|valsts adm vienības tips1 = Pavalsts
|valsts adm vienība1       = [[Aļaska]]
|piezīme =
}}
'''Velsas Prinča rags''' ({{val|en|Cape Prince of Wales}}) ir klinšains [[zemesrags]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošajā [[Aļaska]]s pavalstī, [[Ziemeļamerika]]s kontinenta galējais rietumu punkts.<ref>{{PZT|752}}</ref> Izvietojies [[Sūarda pussala]]s galā [[Beringa šaurums|Beringa šauruma]] austrumu krastā. No [[Eirāzija]]s kontinenta galējā austrumu punkta [[Dežņova rags|Dežņova raga]] to šķir {{nobr|86 km}}.

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Czechoslovakia|Čehoslovākijas tenisisti}}

sentences:
<includeonly>{| class="infobox" style="width: 260px; font-size: 90%;"
|-
! colspan="2" style="font-size: larger; text-align:center;" | {{#if: {{{nosaukums|}}}|{{{nosaukums}}}}}
|-

{{#if: {{{attēla_nosaukums|}}}|
{{!}} colspan="2" align="center" {{!}} [[Image:{{{attēla_nosaukums|}}}|{{#if:{{{attēla_izmērs|}}}|{{{attēla_izmērs|}}}|250px}}|border|{{{attēla_apraksts}}}]]
 {{{attēla_apraksts}}}}}
|-

{{#if:{{{gerbona_attels|}}}
   |

               {{#if:{{{bīskapa_attēls|}}}{{{image_symbol|}}}
               |
               }}

               {{#if:{{{ģerboņa_nosaukums}}} |[[{{{ģerboņa_nosaukums|}}}|{{{flag_caption|Ģerbonis}}}]]
               }}
               {{#if:{{{biskapa_attēls|}}}{{{image_symbol|}}} |[[{{{bīskapa_vārds}}}|{{{symbol_type|Bīskaps}}}]]
               }}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Admontīts
|attēls=
|klase=Borāts
|ŠtruncaID=5/H.17-10
|ķīm_formula=Mg<nowiki>[</nowiki>B6O10<nowiki>]</nowiki>·7H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Labi izteikti [[euhedrāls|euhedrāli]] kristāli
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2-3
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.442 nγ = 1.504
|pleohroisms=nav
|blīvums=1,84
}}
'''Admontīts''' (nosaukts pēc atradnes vietas - Admontas masīva) ir rets [[minerāls]], kas pirmoreiz aprakstīts [[1978]]. gadā, [[Austrija|Austrijā]], [[Štīrija|Štīrijā]], [[Admonta|Admontas masīvā]], Šildmauerā, [[ģipšakmens]] iegulās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetazolamīda struktūrformula

Acetazolamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = N-[5-(aminosulfolil)-1,3,4-tiadiazol-2-il]acetamīds,
diakarbs, fonurīts
|           CAS numurs = 59-66-5
|      ķīmiskā formula = C4H6N4O3S2
|              molmasa = 222,245
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 260,5 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 980 mg/l pie 30 °C
|                 citi =
}}
'''Acetazolamīds''' jeb '''diakarbs''' ir medikaments, kas pieder pie [[diurētiķi]]em (urīndzenošiem preparātiem) ar mērenu iedarbību. Nomāc [[ferments|fermenta]] [[karboanhidrāze]]s darbību, līdz ar to samazinās [[nātrijs|nātrija]] jonu atpakaļuzsūkšanās organismā.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 226. lpp.</ref> To nodrošina medikamenta molekulā esošā sulfonamīda grupa (−SO2NH2). Preparāts kavē [[acs]] šķidruma un muguras smadzeņu [[likvors|likvora]] veidošanos, tādēļ lietojams [[glaukoma]]s un [[epilepsija]]s ārstēšanā. Acetazolamīda urīndzenošais efekts, to ieņemot, attīstās strauji, bet ilgst tikai dažas dienas, neskatoties uz lietošanas turpināšanu.

sentences:
Kategorija '''Personālie datori''' satur saites uz rakstiem, kas ir saistīti ar [[personālais dators|personālajiem datoriem]].
{{Commonscat|Computers}}

sentences: '''IV Internacionāle''' jeb '''Ceturtā Internacionāle''' ir starptautiska [[komunisms|komunisma]] organizācija, kas bija alternatīva [[kapitālisms|kapitālismam]] un [[staļinisms|staļinismam]]. To izveidoja [[Ļevs Trockis|Ļeva Trocka]] sekotāji. Tās galvenā doma bija, ka ar [[strādnieku šķira]]s palīdzību tiks celts [[sociālisms]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fabiāns Gotlībs fon der Ostenzakens
|     vārds_orig = ''Fabian Gottlieb von der Osten-Sacken''
|         attēls = Fabian Wilhelm von Osten-Sacken.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = portrets (1822-1828)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1752
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]]
(tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1837
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kijiva]]
(tagad {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Vilhelms Ferdinands fon der Ostenzakens, Hedviga Eleonora fon Udama
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = feldmaršals
|  dienesta_laiks = 1766–1835
|          valsts = [[Krievijas impērija]]
|       struktūra = sauszemes armija
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievu-turku karš (1768–1774)]], [[Krievu-turku karš (1787—1792)]], [[Polijas dalīšanas]], [[Napoleona kari]], [[Novembra sacelšanās]]
|     apbalvojumi =
|       izglītība =
}}
}}

sentences: '''Antoloģija''' ({{val|grc|ἀνθολογία}} (''anthología''), no (''ἄνθος'') (''ánthos'') — 'zieds', ''λέγω'' (''légō'') — 'vācu, lasu') ir krājums, kurā ietverti dažādu [[Autors|autoru]] daiļdarbu, to fragmentu vai izteicienu izlase.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds =
|     vārds_orig = ''Otto Hermann von Vietinghoff
genannt Scheel''
|         attēls = Houdon_Otto_Hermann_von_Vietinghoff_1791.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Oto Hermaņa fon Fītinghofa krūšutēls
 (Houdon 1791, Bodes muzejs Berlīnē)
|        dz_gads = 1722
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = SIA ''Helmes Latvia''
| logo             = Helmes_logo.jpg
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1991. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Rīga]]
| location_country = {{LAT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         =
| services         = programmatūras izstrāde
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Helmes]]'', {{EST}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.helmes.com/latvia/ helmes.com/latvia/]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''SIA ''Helmes Latvia''''' (agrākie nosaukumi: '''''T2T''''', '''''Lattelecom Technology''''', '''''MicroLink Latvia''''', '''''MicroLink Systems''''', '''''Fortech''''', '''''Fortek''''') ir [[Latvija]]s integrēto [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] risinājumu un pakalpojumu sniedzējs. Tā kapitāldaļu turētājs ir [[Igaunija]]s uzņēmums ''[[Helmes]]''. Uzņēmums ir dibināts 1991. gadā.

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Limbaži}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Limbaži
| tips                = stacija
| attēls              = Limbažu stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Limbažu stacijas ēka 2011. gadā
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Rūjiena|Rīga—Rūjiena]]
| atvērta             = 1934
| slēgta              = 2004
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 2
| platformu_tips      = sānu, salas
| sliežu_ceļi         = 4 + 2 strupceļi + pievedceļi
| adrese              = Stacijas iela 7, Limbaži,
Limbažu nov., LV-4001
| latd  = 57| latm  = 30| lats  = 32.15| latNS  = N
| longd = 24| longm = 43| longs = 19.45| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Puikule (stacija)|Puikule]] (20 km)
 [[Skulte (stacija)|Skulte]] (26 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Katvari (stacija)|Katvari]] (5 km)
 [[Lielezers]] (5 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 82
}}
'''Limbaži''' bija [[dzelzceļa stacija]] līnijā [[Dzelzceļa līnija Rīga—Rūjiena|Rīga—Rūjiena]] starp [[Lielezers|Lielezera]] un [[Katvari (stacija)|Katvaru]] pieturām. Tā atradās [[Limbažu novads|Limbažu novada]] [[Limbaži|Limbažos]]. Mūsdienās blakus stacijai atrodas Limbažu autoosta — bijusī dzelzceļa stacijas ēka funkcionē kā autoostas ēka. Visas sliežu ceļu atliekas nojauktas tranzītielas izbūves laikā, bet dzelzceļa peronu vietā mūsdienās ir autobusu piestātnes. Saglabājusies stacijas noliktavas ēka, kaut arī tās koka nojume nojaukta apmēram 2012. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Vācijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Vācijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
[[Kategorija:Indijas kultūra]]
[[Kategorija:Hinduisms]]
[[Kategorija:Garīgums]]
[[Kategorija:Fiziski vingrinājumi]]

sentences: '''Rinda''' ({{val-la|ordo}}) ir augu sistemātikas pamattaksons. Tas apvieno radniecīgas [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]]. Dzīvnieku sistemātikas gadījumā [[kārta]] ir rindai atbilstošs [[taksons]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 94
 | lv  = Deviņdesmit četri
}}
'''94 (deviņdesmit četri)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[93 (skaitlis)|93]] un [[95 (skaitlis)|95]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit ceturtā diena ir [[4. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[3. aprīlis]]).

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Brasa]]
[[Kategorija:Brasa]]

sentences: {{Commonscat|World Wide Web|Vispasaules tīmeklis}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Reefer Madness''
| attēls                   = Reefer Madness (1936).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    =
| režisors                 = Luī Ganjē
| producents               = Dveins Espers
| scenārija autors         = Pols Frenklins
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''Motion Picture Ventures''
* ''[[New Line Cinema]]'' (pārizdevums)
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1936|1|15}}
| ilgums                   = 68 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 000}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
saskatīti uz [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[nauda]]s zīmes]]
'''Deisms''' ir [[reliģijas filozofija|reliģiska filozofija]], kurā [[Dievs|Dievu]] skata tikai kā pasaules pirmscēloni, kas ir nošķirts, nav līdzdalīgs un atbildīgs par pasaules turpmākām norisēm un procesiem. Deisti uzskata, ka, piemēram, mūsdienu pasaule ir tās pašas likumu varā, ne [[Dievs|Dieva]] pakļautībā. Līdz ar to deisti noliedz arī visu pārdabisko, [[pareģojums|pareģojumus]] un [[brīnums|brīnumus]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ramils Gulijevs
 |      vārds_orig = ''Ramil Quliyev''
 |          attēls = Ramil Guliyev London 2017.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ramils Gulijevs 2017. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1990|5|29}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Azerbaidžānas PSR|Baku|td=Azerbaidžāna}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{plainlist|
* {{AZE}}
* {{TUR}}
}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=187}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=80}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 9,97 s
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 19,76 s
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|200 m}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|200 m}}
{{Medal|Silver|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|4 × 100 m stafete}}
{{Medal|Silver|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|200 m}}
}}
'''Ramils Gulijevs''' ({{val|az|Ramil Eldar oğlu Quliyev}}; dzimis {{dat|1990|5|29}}) ir [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]] dzimis [[Turcija]]s [[vieglatlēts]], startē [[sprints|sprinta]] distancēs, lielākos panākumus guvis 200 m distancē, kur bijis pasaules un Eiropas čempions.

sentences: '''Smilšu pulkstenis''' ir vienkāršs [[Laiks|laika]] mērīšanas instruments. Sastāv no diviem stikla traukiem, kuri novietoti viens virs otra un savienoti ar šauru caurulīti. Vienā no traukiem ir iepildīta smilts vai cits birstošs materiāls. Smilts, kādā noteiktā laikā caur trauku savienojuma vietu, sabirst apakšējā traukā. Tad smilšu pulksteni jāapgriež otrādi un laika atskaite var sākties no jauna.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Pirmā tikšanās 2020/2021 gadā
| attēls     = Latvian Wikipedians meeting at 26-08-2021 in Riga.jpg
| datums     = {{dat|2021|8|26}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Sveiks, Švejk!
| apraksts   = satikšanās un kopienas aktualitāšu apspriešana
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = jā
| adrese     = Stabu iela 23, Rīga
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Biafra}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Meistars Joda}}
# {{u|Feens}}
}}

sentences:
{{Valodas infokaste
| name          = Hakasu valoda
| nativename    = ''хакас тілі''
| familycolor   = Altajiešu
| pronunciation =
| states        = [[Krievija|Krievijas Federācijā]] (galvenokārt [[Hakasija|Hakasijā]])
| speakers      = 43 tūkstoši
| region        =
| rank          =
| fam1          = [[Altajiešu valodas|Altajiešu]]
| fam2          = [[Tjurku valodas|Tjurku]]
| fam3          = [[Sibīrijas tjurku valodas|Sibīrijas tjurku]]
| fam4          = Dienvidsibīrijas tjurku
| script        = [[kirilica]]
| nation        =  [[Hakasija]] (Krievija)
| agency        =
| iso1          =
| iso2          =
| iso3          = kjh
| map           =
}}

sentences:
[[Kategorija:Madagaskara]]
[[Kategorija:Pilsētas pēc valsts]]
[[Kategorija:Āfrikas pilsētas]]

sentences: '''Ričardss''' (sieviešu dzimtē '''Ričardsa''') var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{jāuzlabo|sadaļu par embrioģenēzi jāpārnes atsevišķā rakstā, bet šo jāsāk ar somatiskās embrioģenēzes definīciju ievadā}}
{{sadalīt}}
== Embrioģenēze ==
Dabiskos apstākļos embrioģenēze sākas no [[zigota]]s izveidošanās brīža. Zigota veidojas saplūstot divām gametām sievišķajai un vīrišķajai, segsēkļiem ir raksturīga divkāršā apaugļošanās, kuras rezultātā veidojas triploīda endosperma, bet [[kailsēkļi]]em rezerves sēklā uzkrājas megagametofīta audos. Tālāk embrijs attīstās vairākos secīgos etapos<ref name=":0">George, Edwin F., Michael A. Hall, and Geert-Jan De Klerk. "Somatic embryogenesis." ''Plant propagation by tissue culture''. Springer Netherlands, 2008. 335-354.</ref>[[Segsēkļi|Segsēkļu]] embrioģenēzi var iedalīt trīs galvenajos posmos:
* Asimetriska zigotas dalīšanās, tās laikā izveidojas mazāka apikālā šūna un lielāka bazālā šūna.
* Globulārā stadija, tās laikā tiek determinēti šūnu slāņi un attīstības ass.
* Dīgļapu stadijas izveidošanās, tās laikā sākās saknes un pumpura aizmetņu iniciācija<ref name=":1">Davey, Michael R., and Paul Anthony. ''Plant cell culture: essential methods''. John Wiley & Sons, 2010. </ref>

sentences: '''Autbrīdings''' ir tādu vienas [[suga|sugas]] īpatņu krustošana, kuriem iepriekšējās 4—6 paaudzēs nav kopīgu senču. Visbiežāk šajā gadījumā vecāku formas ir cēlušās no ģenētiski dažādām populācijām. Ar neradniecisko krustošanu var kombinēt dažādu īpatņu vērtīgās pazīmes, lai radītu jaunas augu vai dzīvnieku šķirnes. Krustojot neradnieciskus īpatņus, kaitīgās recesīvās [[mutācija|mutācijas]] no homozigotiskā stāvokļa pāriet heterozigotiskā stāvoklī, tādējādi parasti paaugstinot [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīdu]] dzīvotspēju un produktivitāti, kā arī noturību pret ārējiem apstākļiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Dzudzilo''' var būt:

sentences: Visu rakstisku darbu sākumā ir '''ievadteikums'''. Ievadteikums ir daļa no [[galvenā rindkopa|galvenās rindkopas]], kas ir pati svarīgākā [[romāns|romāna]], [[novele]]s vai [[īsais stāsts|īsā stāsta]] daļa, jo tās mērķis ir pievērst potenciālā lasītāja uzmanību.{{fact}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vecmāmiņas acuraugs
| attēls                   = Grandma's Boy poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Grandma's Boy''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Nikolauss Gūsens]]
| producents               =
* [[Allens Koverts]]
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Niks Svardsons]]
| scenārija autors         =
* Allens Koverts
* [[Niks Bakajs]]
* [[Berijs Verniks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Linda Kardelīni]]
* Allens Koverts
* [[Niks Svardsons]]
* [[Dorisa Robertsa]]
* [[Šērlija Džounsa]]
* [[Šērlija Naita]]
| mūzika                   = [[Vedijs Vahtels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Level 1 Entertainment]]''
* ''[[Happy Madison Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|1|6||bez}}
| ilgums                   = 90 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/grandmas-boy-2007|title=Grandma's Boy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 17, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|6,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=grandmasboy.htm|title=Grandma's Boy (2006)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 17, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vecmāmiņas acuraugs"''' ({{val|en|Grandma's Boy}}) ir 2006. gada komēdija, kuras režisors ir [[Nikolauss Gūsens]]. Viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Allens Koverts]]. Citas lomas filmā atveido [[Linda Kardelīni]], [[Niks Svardsons]], [[Dorisa Robertsa]], [[Šērlija Džounsa]] un [[Šērlija Naita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|1|6||bez}}.

sentences: '''Daudzdimensiju analīze''' ir [[datu analīze]]s process [[statistika|statistikā]] un [[ekonometrija|ekonometrijā]], kas sagrupē [[dati|datus]] divās vai vairāk kategorijās: datu [[dimensija|dimensijās]] un novērojumos. Piemēram, datu krājums par Latvijas iedzīvotāju skaitu reģionos konkrētā gadā ir uzskatāms par vienas dimensijas datiem. Savukārt Latvijas reģionu iedzīvotāju skaita izmaiņas pa gadiem ir divdimensiju datu krājums. Viens no daudzdimensiju analīzes piemēriem ir [[klasteru analīze]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada jūnijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
|             name = ''Baskin-Robbins''
|             logo = Baskin-Robbins logo.svg
|        logo_size = 150px
|            image = File:BaskinRobbinsMelrose.jpg
|       image_size = 250px
|    image_caption = ''Baskin-Robbins'' restorāns [[Losandželosa|Losandželosā]]
|             type = [[meitasuzņēmums]]
|       foundation = 1945. gadā, [[Glendeila (Kalifornija)|Glendeilā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], {{USA}}
|          founder = [[Bērts Beiskins]] (''Burt Baskin'')
[[Ērvs Robinss]] (''Irv Robbins'')
|    location_city = 130 ''Royall Street'', [[Kentona]], [[Masačūsetsa]]
| location_country = {{USA}}
|      area_served = vispasaules
|         industry = [[pārtikas rūpniecība]]
|       key_people = Naigels Treviss (''Nigel Travis'') (priekšsēdētājs un izpilddirektors)
|         products = [[saldējums]],
[[aukstie dzērieni]],
[[saldējuma kūka]]s,
[[saldētie produkti]]
|           parent = ''[[Dunkin' Brands]]''
|         homepage = {{URL|baskinrobbins.com}}
}}

sentences: '''Kas tie tādi, kas dziedāja''' ir populāra [[latviešu tautasdziesma]] [[Dāvids Cimze|Dāvida Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompanijas infokaste
 |         aviokompanija = Air Astana
 |                  logo = AirAstanaNewLogo.png
 |           logo izmērs =
 |                attēls = Airbus A320-232, Air Astana AN1137134.jpg
 |         attēla izmērs =
 |       attēla paraksts = Air Astana Airbus A320-200
 |                  IATA = KC
 |                  ICAO = KZR
 |             izsaukums = ASTANALINE
 |              dibināta = {{dat|2001|8|29}}
 |        darbību uzsāka =
 |     darbību pārtrauca =
 |          galvenā bāze = {{ubl|[[Almati starptautiskā lidosta]]|[[Nursultana Nazarbajeva starptautiskā lidosta]]}}
 |           citas bāzes =
 | lojalitātes programma =
 | aviokompāniju alianse =
 |                 flote = 32
 |             galamērķi = 64
 |               sauklis =
 |       mātes kompānija = {{ubl|''[[Samruk-Kazyna]]'' (51%)|''[[BAE Systems PLC]]'' (49%)}}
 |             īpašnieki =
 |         galvenā mītne = {{vieta|Kazahstāna|Almati}}
 |                vadība =
 |           apgrozījums =
 |              ieņēmumi =
 |            mājas lapa = {{URL|https://airastana.com/}}
}}

sentences: '''Pārspriedums''' ir [[domraksts]], kurā [[autors]] cenšas risināt kādu problēmu, izteikt savus [[Argumentācija|argumentus]], [[Vērtējums|vērtējumu]], attieksmi un [[Secinājums|secinājumus]].<ref name=":0">Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 25. lpp.</ref> Pārspriedumā ir trīs daļas: ievads, iztirzājums, nobeigums. Pārsprieduma domrakstā parasti tiek risināta kāda problēma, par kuru sakopoti fakti un argumentācija, tiek pausta sava attieksme pret problēmu un tās vērtējums.<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/9-klase/tekstu-veidi-4539/re-f0d6e9d9-1a08-46e3-bd10-7ea973f34e56</ref> Pārspriedums [[Vēstījums|vēstījumā]] un [[Apraksts|aprakstā]] visiem secinājumiem un vērtējumiem ir palīgnozīme, bet pārspriedumā pati galvenā prasme ir pierādot secināt un novērtēt. Pārsprieduma kodolu veido autora [[Spriedums|spriedumi]] un to argumentācija.<ref name=":0" />

sentences: '''Nakts''' ir [[laiks|laika]] periods, kad [[Saule]] atrodas zem [[horizonts|horizonta]]. Nakts ir pretējs laika periods [[diena]]i. Brīdis, kad iestājas nakts, ir atkarīgs no [[gadalaiks|gadalaika]], [[laikapstākļi]]em, [[ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] un citiem apstākļiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''JPMorgan Chase & Co''
| Logo                = <br />
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[Publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/jpm.html JPM])
| Indekss             = [[DJIA]]
| Dibināšanas_datums  = [[1799]]. gadā kā ''Bank of the Manhattan Company''
| Sēdeklis            = [[Parka avēnija]] 270, [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Vadība              = Džeimss Daimons (''James Dimon'')
| Darbinieku_skaits   = 250 000 (2018)
| Apgrozījums         = {{Increase}} 99,624 miljardi USD (2017)
| Aktīvi              = {{Increase}} 2,534 triljoni USD (2017)
| Peļņa               = {{Increase}} 8,3 miljardi USD (2017)
| Nozare              = Finanses un apdrošināšana
| Produkti            = Finanšu pakalpojumi un investīcijas
| Mājaslapa           = {{url|www.jpmorganchase.com}}
}}
'''''JPMorgan Chase & Co''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] bāzēta multinacionāla investīciju banka un finanšu pakalpojumu uzņēmums. Sevišķi spēcīga banka ir aktīvu pārvaldīšanā un privāto kapitālieguldījum jomā. ''JPMorgan Chase'' pārvaldībā esošais [[hedžfonds]] ir lielākais ASV. Pēc 2017. gada datiem tā ar 2,534 [[triljons|triljoniem]] [[ASV dolārs|ASV dolāru]] lieliem aktīviem ir lielākā banka ASV un sestā lielākā banka pasaulē.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.relbanks.com/top-us-banks/assets|title=The Largest Banks in the United States|website=www.relbanks.com}}</ref> Pēc 2018. gada datiem tā ir vērtīgākā banka pasaulē pēc tirgus kapitalizācijas.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://banksdaily.com/topbanks/World/market-cap-2018.html|title=Top 50 Banks in the World 2018 ranked by market capitalization|website=banksdaily.com}}</ref> Pēc 2018. gada datiem visā pasaulē tajā strādā ap 250 000 darbinieku.

sentences:
{{Infobox settlement
| official_name           = Tilburga
| native_name             = ''Tilburg''
| settlement_type         = Municipalitāte
| image_skyline           = Tilburg kerk.jpg
| imagesize               = 200px
| image_caption           = Svētā Jozefa baznīca
| image_flag              = Flag of Tilburg.svg
| flag_size               = 125px
| image_shield            = Coat of arms of Tilburg.svg
| shield_size             = 80px
| nickname                =
| motto                   =
| pushpin_map             = Nīderlande
| coordinates_region      = NL
| subdivision_type        = [[Pasaules valstis|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flag|Nīderlande}}
| subdivision_type1       = [[Nīderlandes provinces|Province]]
| subdivision_name1       = [[Ziemeļbrabante]]
| established_title       = Pirmoreiz minēta
| established_date        = 709
| area_footnotes          = (2009)
| area_total_km2          = 119.15
| area_land_km2           = 117.30
| area_water_km2          = 1.85
| area_urban_km2          =
| area_metro_km2          =
| elevation_m             =
| elevation_footnotes     =
| population_as_of        = 2009. gada 31. maijs
| population_footnotes    = Avots: <br /> [[Statistics Netherlands|CBS]], [http://statline.cbs.nl/ Statline].
| population_total        = 203,492
| population_density_km2  = 1723
| population_urban        =
| population_metro        =
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| latd=51 |latm=33 |lats=18 |latNS=N
| longd=5 |longm=5 |longs=26 |longEW=E
| coordinates_display     = inline,title
| postal_code_type        = [[Pasta indekss]]
| postal_code             = 5000–5049, 5056, 5070, 5071
| area_code               = 013
| website                 = [http://www.tilburg.nl/ www.tilburg.nl]
}}
{{commonscat|Tilburg|Tilburga}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Molize
 | official_name           = ''Molise''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           = Uffici Regione Molise.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = Reģiona valdības ēka
 | image_flag              = Flag of Molise.svg
 | image_shield            = Regione-Molise-Stemma.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Kampobaso]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Molise in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       = Dibināta
 | established_date        = 1970
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            = prezidents
 | leader_name             = Frančesko Roberti
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 4460.65
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 289101
 | population_as_of        = 2023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|http://www.regione.molise.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-67
 | footnotes               =
}}

sentences: '''Planimetrija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''planum'' — 'plakne' un [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''μετρεω'' — 'mēru') ir [[Eiklīda ģeometrija]]s sadaļa, kurā tiek pētīti vienas [[plakne]]s (divdimensiju) objekti: plakanās [[Ģeometriska figūra|figūras]], [[Leņķis|leņķi]], [[Attālums|attālumi]], [[Laukums|laukumi]].

sentences: '''Oksidēšanas pakāpe''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] [[atoms|atoma]] nosacīts [[elektriskais lādiņš]] [[molekula|molekulā]] (pieņemot, ka savienojums sastāv no [[jons|joniem]] un [[elektrons|elektronu]] pāreja no viena atoma pie otra ir pilnīga). Par oksidēšanas pakāpi (retumis '''oksidēšanas stāvokli''') šis lielums nosaukts tādēļ, ka elektronu atdošana, veidojoties [[ķīmiskā saite|ķīmiskajai saitei]], ir [[oksidēšanās]]. Oksidēšanas pakāpe ir pozitīva, ja elektroni ir atvilkti nost no atoma un negatīva, ja tie ir pievilkti klāt atomam.

sentences:
auļos savvaļā]]
Dažādos veidus, kā [[zirgs]] pārvietojas, sauc par '''zirga gaitām'''. Tās var būt gan dabiskas, gan [[cilvēks|cilvēku]] trenētas un attīstītas.<ref>Ensminger, M. E. Horses and Horsemanship 6th edition USA: Interstate Publishers 1990 {{ISBN|0-8134-2883-1}} p. 65-66</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona pulchella
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial= Alona cambouei <small>Guerne & Richard, 1893</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona cambouei''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu]] suga. Izplatīta [[Austrālija|Austrālijā]], [[Āfrika|Āfrikas]] dienvidos un austrumos, [[Tropi|tropu]] [[Āzija|Āzijā]] (no [[Palestīna]]s līdz [[Ķīna]]s).<ref name="Sinev2001"/> Ķermenis ir ovāls. Galva samērā maza; galvas vairodziņš iegarens. Pieaugušie īpatņi ir 0,32 līdz 0,46 mm gari; I. fāzes juvenilie īpatņi ir 0,23—0,26 mm gari, II. fāzes — 0,30—0,34 mm.<ref name="Sinev2001"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Nine-banded Armadillo.jpg
| att_nosaukums =[[Gardeguna bruņnesis]] (''Dasypus novemcinctus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| virskārta =Xenarthra
| virskārta_lv =Amerikas placentāļi
| kārta =Cingulata
| kārta_lv =Bruņneši
| dzimta=Dasypodidae
| dzimta_lv=Bruņnešu dzimta
| dzimta_r=Bruņneši
| kategorijas =nē
| binomial=Cingulata <small>([[Illiger]], 1811)</small>
}}
'''Bruņneši''', '''bruņnešu kārta''' (''Cingulata'') ir [[Amerikas placentāļi|Amerikas placentāļu]] (''Xenarthra'') [[zīdītāji|zīdītāju]] kārta. Bruņnešu kārtā mūsdienās ir viena dzimta — '''bruņnešu dzimta''' (''Dasypodidae''). Šajā kārtā ir vēl 2 izmirušas dzimtas - ''[[Pampatheriidae]]'' un ''[[Glyptodontidae]]''. Bruņneši no citiem dzīvniekiem atšķiras ar savu bruņām līdzīgo ādu. [[Acteki]] tos sauc par ''azotochtli'', kas [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē bruņurupučtruši.<ref>McDougall, Len (2004). The Encyclopedia of Tracks & Scats. Globe Pequot. p. 266.</ref> Bruņnešu dzimtā ir 21 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s, kas iedalītas 9 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]]. Dažas sugas savā starpā var atšķirt tikai pēc to joslu skaita biezajā bruņu [[āda|ādā]].

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Maiami
 | official_name            = ''Miami''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Miami collage 20110330.jpg
 | image_flag               = Flag of Miami, Florida.svg
 | image_shield             = Escudo de Miami.svg
 | shield_size              = 80px
 | pushpin_map              = ASV
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis]]
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Florida]]
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Maiamideidas apgabals]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1825. gads|1825]]. gadā
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = [[1896. gads|1896]]. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 143.1
 | area_land_km2            = 92.42
 | area_water_km2           = 50.7
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 15890
 | population_as_of         = 2012
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 413892
 | population_urban         = 5502379
 | population_metro         = 5564635
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC-5]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[UTC-4]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | latd = 25 | latm = 47 | lats = | latNS = N
 | longd = 80 | longm = 13 | longs = | longEW = W
 | postal_code_type         = [[ZIP kods|ZIP kodi]]
 | postal_code              = 33010–33299
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 2
 | website                  = {{URL|http://www.ci.miami.fl.us/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Igaunija| ]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Eiropu|Igaunija]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Igaunija]]

sentences: '''Jonu dzinējs''' ir reaktīvā [[raķešdzinējs|raķešdzinēja]] veids, kurā par darbvielu izmanto jonizētu [[gāze|gāzi]] (tipiski [[ksenons|ksenonu]], [[Argons|argonu]], [[Slāpeklis|slāpekli]], [[Amonjaks|amonjaku]], [[Cēzijs|cēziju]], [[Indijs|indiju]] u.c.), kas paātrināta [[Elektriskais lauks|elektriskajā]] vai [[Elektromagnētiskais lauks|elektromagnētiskajā laukā]]. Zemās [[jauda]]s dēļ jonu dzinējs nav izmantojams [[kosmosa kuģis|kosmosa kuģa]] palaišanai no [[Zeme]]s, taču atklātā [[kosmoss|kosmosā]] ilgākā [[laiks|laikā]] ļauj sasniegt daudz lielāku [[ātrums|ātruma izmaiņu]] nekā [[ķīmiskais raķešdzinējs|ķīmiskais dzinējs]].

sentences:
'''Levins''' var būt:
* [[Emanuels Levins]] — franču un ebreju filozofs;
* [[Tonijs Levins]] — amerikāņu mūziķis.

sentences: '''Pusmetāli''' jeb '''metaloīdi''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskie elementi]], kuri pēc savām īpašībām ieņem starpstāvokli starp [[metāli]]em un [[nemetāli]]em. Pusmetāliem parasti ir metāliska un nemetāliska [[Alotropija|alotropiskā]] modifikācija. Vienots standarts pusmetālu noteikšanai un pilns pusmetālu saraksts nepastāv.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Frīdrihs Parots
| vārds_orig = ''Johann Jakob Friedrich Wilhelm Parrot''
| attēls = Friedrich_Parrot.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1791
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Karlsrūe]] (tagad {{GER}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1841
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 15
| m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]] (1814)
| zinātne = [[medicīna]], [[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Jakobs Frīdrihs Vilhelms Parots''' ({{val-de|Johann Jakob Friedrich Wilhelm Parrot}}, {{val-ru|Иван Егорович Паррот}}, 1791—1841) bija [[Dabaszinātnes|dabaszinātnieks]] un ārsts, kas 1829. gadā pirmais uzkāpa [[Ararats|Araratā]]. Bērnību pavadījis [[Cēsis|Cēsīs]] un Rīgā.

sentences:
{{Navbox
| name = Baltijas valstis
| title = [[Baltijas valstis]]
| image = [[File:Baltic states flag map.svg|75px]]
| state = {{{state|autocollapse}}}
| bodyclass = hlist

sentences: '''Šķidrais slāpeklis''' ir bezkrāsains [[šķidrums]] - [[slāpeklis|slāpekļa]] šķidrais [[agregātstāvoklis]]. [[Atmosfēras spiediens|Atmosfēras spiedienā]] šķidrais slāpeklis vārās pie –195,8° C, tā [[blīvums]] ir 0,808 g/cm3. Šķidrais slāpeklis nav indīgs vai sprādzienbīstams. Izolētos konteineros, piemēram, [[Djuāra trauks|Djuāra traukos]], to var pārvadāt bez ievērojamiem iztvaikošanas zudumiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pārpratums Redrokvestā
| operators =
| attēls = Redrockmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vesterns, trilleris, ''[[neo-noir]]''
| režisors = [[Džons Dāls]]
| producents = * [[Stīvs Golins]]
* [[Sīgurjons Sigvatsons]]
| scenārijs = * Džons Dāls
* Riks Dāls
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Lara Flinna Boila]]
* [[Džeitī Volšs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Red Rock West''
| studija = * ''Propaganda Films''
* ''PolyGram Filmed Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''Roxie Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|6|16}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pārpratums Redrokvestā"''' ({{Val|en|Red Rock West}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Dāls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Deniss Hopers]], [[Lara Flinna Boila]] un [[Džeitī Volšs]].

sentences:
[[Kategorija:Skolas Latvijā pēc pilsētas|Gulbenē]]
[[Kategorija:Gulbene]]
[[Kategorija:Skolas Gulbenes novadā]]

sentences:
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Atlantijas okeāns]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]

sentences: '''7. maijs''' ir gada 127. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (128. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 238 dienas.

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Glagolica
 |tips               = [[alfabēts]]
 |valodas            = [[baznīcslāvu valoda]],
[[bulgāru valoda]],
[[horvātu valoda]]
 |laiks              = 9.—18. gadsimts
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no kreisās uz labo
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = [[Feniķiešu raksts]]
 |fam4               = [[Grieķu alfabēts]]
 |atvasinājumi       =
 |radinieki          =
 |unicode            = ''Glagolitic''
 |iso15924           = Glag (225)
 |sample             = Glagolitic script.svg
 |caption            = «Apaļā» un «stūrainā» glagolica
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Glagolica''' (Ⰳⰾⰰⰳⱁⰾⰹⱌⰰ) ir senākais zināmais slāvu alfabēts, kuru, kā pieņemts uzskatīt, ap 860. gadu izveidojuši brāļi [[svētais Kirils]] un svētais Metodijs. Pamazām glagolicu nomainīja [[kirilica]], taču visilgāk tā saglabājās [[Horvātija]]s [[Katoļticība|Romas katoļu]] lietojumā, kuri atsevišķos reģionos glagolicā rakstītas grāmatas izmantoja līdz pat 20. gadsimta sākumam.<ref name=":0">http://www.britannica.com/EBchecked/topic/234767/Glagolitic-alphabet</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''VSS Enterprise''''' (astes numurs '''''N339SS''''') bija suborbitālā [[kosmoplāns|kosmoplāna]] ''[[SpaceShipTwo]]'' ''Model 339'' klases pirmais eksemplārs. To pēc ''[[Virgin Galactic]]'' pasūtījuma izgatavoja uzņēmums ''[[The Spaceship Company]]''. ''VSS Enterprise'' iznīcināts katastrofā {{dat|2014|10|31||bez}}, kurā gāja bojā viens pilots, bet otrs tika nopietni ievainots.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Liepnas Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca

sentences: '''Blīvuma funkcionāļa teorija''' jeb DFT ({{val|en|Density-functional theory}}) ir viena no visplašāk izmantotajām ''ab initio'' [[atoms|atomu]], [[Molekula|molekulu]], [[Kristāls|kristālu]], virsmu un to mijiedarbību skaitļošanas metodēm.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Argaman|first=Nathan|last2=Makov|first2=Guy|date=2000-01-XX|title=Density functional theory: An introduction|url=http://aapt.scitation.org/doi/10.1119/1.19375|journal=American Journal of Physics|language=en|volume=68|issue=1|pages=69–79|doi=10.1119/1.19375|issn=0002-9505}}</ref> DFT daudzelektronu sistēmas var tikt aprēķinātas, izmantojot [[funkcionālis|funkcionāļus]] (jeb funkcijas no funkcijām). DFT gadījumā funkcionāļi ir atkarīgi no [[Elektronu blīvums|elektronu blīvuma]]. DFT ir viena no populārākajām metodēm, kas pieejamas skaitļošanas [[Fizika|fizikā]] un [[Ķīmija|ķīmijā]].

sentences: '''Pozicionēšana''' ir [[tirgzinība]]s stratēģija, kas palīdz uzņēmumiem, produktiem un pakalpojumiem ieņemt unikālu pozīciju patērētāju prātos, pozicionējoties attiecībā pret konkurentu piedāvātajiem produktiem. Pozicionēšanā tiek uzsvērtas tikai šim uzņēmumam piederošās unikālās īpašības, kas to atšķir no citiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.businessdictionary.com/definition/positioning.html |title=positioning |access-date={{dat|2017|02|12||bez}} |archive-date={{dat|2017|02|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170226045540/http://www.businessdictionary.com/definition/positioning.html }}</ref> Pozicionēšanas galvenais uzdevums ir [[Zīmols|zīmola]] tēla un produkta uztveres veidošana. Šo metodi 1969. gadā savās publikācijās sāka attīstīt tirgzinības teorētiķi Als Rīss un Džeks Trauts, kā rīku, kas palīdz ieņemt stabilu vietu mērķa pircēju prātos.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Boļšojaņuja
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Čukotkas autonomais apvidus#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=66| sāk_plat_m=26| sāk_plat_s=33| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=168| sāk_gar_m=37| sāk_gar_s=04| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=68| iet_plat_m=27| iet_plat_s=43| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=160| iet_gar_m=48| iet_gar_s=10| iet_gar_EW=E
| garums            = 693
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 925
| ietekas_augstums  = 0,2
| kritums           =
| caurtece          = 286
| gada_notece       = 9,03
| baseins           = 57 300
| baseins_latvijā   =
| satekupes          =
| augštece = Ļevijiļukeivēma
| izteka             = [[Anadiras plakankalne]]
| ieteka             = [[Aņuja]]
| tek_caur           =
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      =
}}
'''Boļšojaņuja''' ({{val|ru|Большой Анюй}}), arī '''Ulahaneņīja''' ({{val|sah|Улахан Өньүүй}} — ‘mazā upe’) vai '''Vilgilvēma''' ({{val|ckt|Вылгилвээм }} — ‘bērzu upe’),<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.sakhamemory.ru/liter/book/chukotika/48.pdf |title=Меновщиков Г. А. Местные названия на карте Чукотки. Краткий топонимический словарь |access-date={{dat|2021|03|22||bez}} |archive-date={{dat|2016|08|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160804151331/http://www.sakhamemory.ru/liter/book/chukotika/48.pdf }}</ref> ir upe [[Krievijas Federācija]]s ziemeļaustrumos. Plūst pa [[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotkas autonomā apvidus]] un [[Sahas Republika]]s teritoriju.

sentences:
[[Kategorija:Senie laiki]]
[[Kategorija:Bijušās valstis]]
[[Kategorija:Civilizācijas]]

sentences: Viļņu '''dispersija''' ({{val|la|dispersus}} — ‘izkliedēts, izkaisīts’) [[optika|optikā]] ir starojuma [[vilnis|viļņu]] [[Laušanas koeficients|laušanas koeficienta]] vai arī viļņu izplatīšanās ātruma atkarība no [[Viļņa garums|viļņu garuma]] (vai [[frekvence]]s).<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=162}}</ref> Dispersija raksturo viļņu izplatīšanos vielā. Tiek izšķirta normālā un anomālā dispersija.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts|Šaujamspēle no trešās personas skatpunkta}}
{{Vikikrātuves kategorija|Third-person shooters|Šaujamspēles no trešās personas skatpunkta}}

sentences: s ģerbonis, ko lietoja arī [[Vidzemes Landrātu kolēģija]].]]

sentences:
{{neatkarīgas atsauces+}}
{{Organizācijas infokaste
|name         = Bērnu un jauniešu centrs "Laimīte"
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = BJC Laimite logo.png
|image_border =
|size         =
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = BJC "Laimīte"
|motto        =
|formation    =
|extinction   =
|type         = Interešu izglītības iestāde
|status       =
|purpose      = <!-- focus as e.g. humanitarian, peacekeeping, etc -->
|headquarters = [[Sarkandaugavas iela]] 24, [[Rīga]], [[Latvija]]
|location     =
|coords       = <!-- Coordinates of location using a coordinates template -->
|region_served =
|membership   =
|language     = [[latviešu valoda|latviešu]]
|leader_title = Direktore
|leader_name  = Aiva Sarma
|main_organ   = Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departaments
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = {{URL|http://www.laimite.lv|BJC "Laimīte" mājaslapa}}
|remarks      = <!-- <small>Atjaunots 2019. gada jūlijā</small> Kas atjaunots? -->
|}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
 |name              = Tībingenes Universitāte
 |native_name       = ''Eberhard Karls Universität Tübingen''
 |image_name        = Uni Tübingen Neue Aula Sommer.jpg
 |image_size        = 190
 |caption           = ''Neue Aula''
 |latin_name        = Universitas Eberhardina Carolina
 |motto             = ''Attempto!''
 |mottoeng          =
 |established       = 1477
| map_type            = Vācija#Eiropa
| latd  = 48.525 | latNS  = N
| longd = 9.058889 | longEW = E
 |closed            =
 |type              = Publiska
 |endowment         =
 |rector            = Bernds Englers
 |staff             = apmēram 10 000
 |students          = 27 132 (2012. gada oktobris)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.uni-tuebingen.de/aktuelles/pressemitteilungen/newsfullview-pressemitteilungen/article/so-viele-studierende-wie-noch-nie.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|09|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141013023948/https://www.uni-tuebingen.de/aktuelles/pressemitteilungen/newsfullview-pressemitteilungen/article/so-viele-studierende-wie-noch-nie.html# |archivedate={{dat|2014|10|13||bez}} }}</ref>
 |undergrad         =
 |postgrad          =
 |doctoral          =
 |location          = {{vieta|Vācija|Tībingene}}
 |coor              =
 |campus            =
 |colours           = {{color box|#960018}}{{color box|#D4B44A}}{{color box|#4C4C4C}}
 |nickname          =
 |website           = {{URL|http://www.uni-tuebingen.de/en}}
 |logo              =
 |footnotes         =
}}
'''Tībingenes Universitāte''' ({{val|de|Eberhard Karls Universität Tübingen}}) ir uz [[pētniecība|pētniecību]] orientēta publiska [[universitāte]]. Tā atrodas [[Vācija|Vācijā]], [[Bādene-Virtemberga|Bādenes-Virtembergas]] zemes [[Tībingene]]s pilsētā. Universitāte tika dibināta 1477. gadā, tādējādi tā ir viena no vecākajām universitātēm Vācijā. Universitātei ir 14 fakultātes.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ņūtons, Īzaks}}
[[Kategorija:1643. gadā dzimušie]]
[[Kategorija:1727. gadā mirušie]]
[[Kategorija:Angļu fiziķi]]
[[Kategorija:Anglijas matemātiķi]]
[[Kategorija:Alķīmiķi]]
[[Kategorija:Rožkrustieši]]
[[Kategorija:Anglikāņi]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Osorio''' var būt:

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{Vairāki attēli
| align     = right
| direction = vertical
| header    = Orgonu enerģijas akumulators
| width     = 200
| image1    = Orgone Energy Accumulator (right-angle, closed).JPG
| alt1      = Orgone energy accumulator with door closed.
| caption1  = (Ar aizvērtām durvīm)
| image2    = Orgone Energy Accumulator (right-angle, open).JPG
| alt2      = Orgone energy accumulator with door open.
| caption2  = (Ar atvērtām durvīm)
| footer    = Pamīšus izvietoti organiska un neorganiska materiāla slāņi sienās šķietami palielina orgonu enerģijas koncentrāciju iekšpusē salīdzinoši ar apkārtējo vidi.
}}
'''Orgons''' ir hipotētisks universāls dzīvības spēks, ko pirmo reizi aktualizēja [[Vilhelms Reihs]] 20. gadsimta 30. gados.<ref name=blumenfeld /><ref name=about /> Pēc Reiha nāves 1957. gadā, viņa students [[Čārlzs Kellijs]] attīstīja teoriju, ka orgons ir antientropisks visuma princips, radošs substrāts, kas pēc dabas pielīdzināms [[Mesmera dzīvnieku magnētisms|Mesmera dzīvnieku magnētismam]] (1779), [[Reihenbaha odiskajais spēks|Reihenbaha odiskajam spēkam]] (1845) u.c.<ref name="kelley">Charles R. Kelley Ph.D., "What is Orgone Energy?" 1962</ref> Orgonu uzskatīja par bezveidīgu, visuresošu vielu, līdzīgi kā gaismu nesošo [[Ēters|ēteru]], bet vairāk asociēja ar dzīvo enerģiju, nevis [[inertā matērija|inerto matēriju]]. Tas, iespējams, varēja darboties, lai radītu visu lielumu organizācijas un reorganizācijas, sākot ar mazākajām mikroskopiskām daļiņām, orgonu teorijā sauktām par [[bions|bioniem]], beidzot ar makroskopiskām struktūrām, piemēram, [[organisms|organismiem]], mākoņiem vai pat [[galaktika|galaktikām]].<ref name=skeptic>{{Atsauce |title= orgone energy |work= [[The Skeptic's Dictionary]] |url= http://skepdic.com/orgone.html }}</ref> Orgonu enerģija tiek plaši uzskatīta<ref name="isaacs">{{publikācijas atsauce |journal= [[Journal of Contemporary Psychotherapy]] |author= Isaacs, K. |year= 1999 |title= Searching for Science in Psychoanalysis|url= https://archive.org/details/sim_journal-of-contemporary-psychotherapy_fall-1999_29_3/page/235 | volume= 29 |issue= 3 | pages= 235–252 |quote= [orgone is] a useless fiction with faulty basic premises, thin partial theory, and unsubstantiated application results. It was quickly discredited and cast away. |doi=10.1023/A:1021973219022}}</ref> par pseidozinātni.<ref name=dictionary>{{grāmatas atsauce |title= Elsevier's dictionary of psychological theories |author= Jon E. Roeckelein |publisher= Elsevier |year= 2006 |pages= 493, 517–518 | isbn= 978-0-444-51750-0 |url= http://books.google.com/books?id=1Yn6NZgxvssC }}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |title= Philosophical problems of the internal and external worlds: essays on the philosophy of Adolf Grünbaum| volume= 1 |series= Pittsburgh-Konstanz series in the philosophy and history of science |chapter= Sciences and Pseudosciences. An attempt at a new form of demarcation |author= Robert E. Butts |editor= [[John Earman]] |publisher= University of Pittsburgh Press |year= 1993 |page=163 |isbn= 978-0-8229-3738-8 | url= http://books.google.com/books?id=mT4fwGk3vAYC }}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |title= Pseudo-science and society in nineteenth-century America |author= Arthur Wrobel |edition= illustrated |publisher= University Press of Kentucky |year= 1987 |isbn=978-0-8131-1632-7 |page= 229 |url= http://books.google.com/books?ei=O48zTI3FN-aJOJmW-IYC }}</ref>

sentences: '''Jonizācija''' ir [[jons|jonu]] veidošanās no neitrāliem [[atoms|atomiem]] vai [[molekula|molekulām]]. Lai jonizācija varētu notikt, ir nepieciešama [[enerģija]] — tas ir [[endotermisks process]].

sentences: '''Armēņu alfabēts''' ir [[alfabēts]], kas tiek lietots [[armēņu valoda]]s rakstībā. Armēņu alfabētu [[406]]. gadā radīja [[Armēņi|armēņu]] mūks [[Mesrops Maštocs]]. Sākotnēji tajā bija 36 zīmes: 7 [[patskanis|patskaņi]] un 29 [[līdzskanis|līdzskaņi]]. Vēlāk, aptuveni [[12. gadsimts|12. gadsimtā]] tika pievienoti vēl divi burti. Ar armēņu alfabēta burtiem apzīmē arī skaitļus.

sentences: '''Plastīdas''' ({{val|el|plastos}} — ‘veidojums’, {{gree|eidos}} — ‘izskats, stāvoklis’) ir augu šūnu organoīdi, kuru virsmu sedz divas [[Šūnas membrāna|membrānas]].<ref>Hržanovskis V., Ponomarenko S. ''Botānika''. Rīga : Zvaigzne, 1986., 19. lpp.</ref> Plastīdas sastāv no [[Hloroplasts|stromas]] ar [[pigmenti]]em un dažādas sarežģītības iekšējo membrānu sistēmām. Stromā var atrasties viens vai vairāki cietes graudi, lipoproteīdi un [[ribosoma]]s, kuru skaits vecākos organoīdos samazinās. Plastīdas nodrošina [[fotosintēze|fotosintēzi]], [[ATF]], [[taukskābes|taukskābju]], [[aminoskābes|aminoskābju]] un [[fitohormoni|fitohormonu]] sintēzi, īslaicīgu vai ilgstošu organisko vielu uzkrāšanu.<ref name=rokasgrāmata>''Rokasgrāmata bioloģijā''. Rīga : Zvaigzne ABC, 2015., 37.-38. lpp. ISBN 978-9934-0-1595-3.</ref>

sentences: '''Apakštips''' ({{val|la|subphylum}}) ir [[Organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā apakšvienība]], kas ir atvasināta no tipa. Apakštips ir nākamā vienība zem [[Tips (zooloģija)|tipa]]. Bet zem apakštipa var atrasties vēl arī tādas no tipa atvasinātas vienības, kā infratips un mikrotips. Ja šādas taksonomiskās vienības nav izdalītas, tad parasti zem tipa atrodas vai nu [[Klase (bioloģija)|klase]] vai [[Virsklase|virsklase]]. Taksonomisko vienību "apakštips" lieto [[Zooloģija|zooloģijā]], bet [[Botānika|botānikā]] šai vienībai atbilst apakšnodalījums.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ģerģs Bēkēši
|     vārds_orig = ''Békésy György''
|         attēls = Georg von Békésy nobel.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta}}
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Havajas|Honolulu}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{HUN}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[biofizika]]
|          grāds =
|   darba_vietas = Ungārijas pasts
[[Karaliskais Kārļa institūts]]
[[Hārvarda Universitāte]]
[[Havaju Universitāte]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Etveša Lorānda Universitāte|Budapeštas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1961)
[[ASA zelta madaļa]] (1961)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Čārlzs Borhards''' (''Charles Borchardt'', 1834—1892), īstajā vārdā '''Kārlis Amands Borhards''' (''Carl Amandus Borchardt'') bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] fotogrāfs. Arī viņa brāļi [[Roberts Borhards|Roberts Mihaels Borhards]] (1830–1910) un [[Gothards Ferdinands Borhards]] (1836–1885) bija fotogrāfi.

sentences: {{cita nozīme|Romas pāvestu|vēsturnieku|Cēzarejas Eisebijs}}

sentences: '''Ungārijas Padomju Republika''' jeb '''Padomju Republika Ungārijā''' ([[Ungāru valoda|ungāru]]: ''Magyarországi Tanácsköztársaság'') bija politisks režīms, kas pastāvēja [[Ungārija|Ungārijā]] no 1919. gada 21. marta līdz tā paša gada 6. augustam (133 dienas) un ieņēma 23% tās teritorijas.

sentences: '''Buferšķīdums''' ir [[šķīdums]] ar noteiktu [[pH]], kas, šķīdumu atšķaidot, tikpat kā nemainās un, pievienojot nedaudz [[skābe]]s vai [[sārms|sārma]], mainās maz. To īpašības nosaka šķīdumā esošās [[bufersistēma]]s, ko parasti veido viena un tā paša [[protolīts|protolītu]] pāra abas formas.<ref name="Rauhvargers">{{Grāmatas atsauce |title=Vispārīgā ķīmija |author=Andrejs Rauhvargers |year=1996 |publisher=[[Zinātne (izdevniecība)|Zinātne]] |location=Rīga |isbn=5-7966-1142-9 |pages=181.—184}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Telling Lies in America''
| attēls                   =  Telling Lies in America (1997) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Gajs Ferlands]]
| producents               =
* [[Bens Mairons]]
* [[Frena Rubela Kuzui]]
| scenārija autors         = [[Džo Esterhass]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Beikons]]
* [[Breds Renfro]]
* [[Maksimilians Šells]]
* [[Kalista Flokhārta]]
* [[Pols Dūlijs]]
* [[Lūks Vilsons]]
| mūzika                   = [[Endijs Palijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Banner Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|10|15|ASV|}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/telling-lies-america-1997|title=Telling Lies in America|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 1, 2019|archive-date={{dat|2019|07|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190701164555/https://bbfc.co.uk/releases/telling-lies-america-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=tellingliesinamerica.htm|title=Telling Lies in America|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= July 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|318 809}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Telling Lies in America''''' ir 1997. gada drāma, kuras režisors ir [[Gajs Ferlands]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Beikons]], [[Breds Renfro]], [[Maksimilians Šells]], [[Kalista Flokhārta]], [[Pols Dūlijs]] un [[Lūks Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|10|15||bez}} ASV.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrinierīts
|attēls=
|klase=Hidroksīdu minerāli, uranila hidroksīdi un hidrāti
|ŠtruncaID=4/H.02-10
|ķīm_formula=(K2,Ca,Sr)U3O10·4(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Oranža
|svītra=
|habituss=Plātņveida, pseidoheksagonāli kristāli
|skaldnība=Laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=5,66
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Wild Boar Habbitat 3.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Mammalia
|    klase_lv = Zīdītāji
|       kārta = Artiodactyla
|    kārta_lv = Pārnadži
|      dzimta = Suidae
|   dzimta_lv = Cūku dzimta
|       ģints = Sus
|    ģints_lv = Cūkas
|        suga = Sus scrofa
|     suga_lv = Meža cūka
|    binomial = Sus scrofa ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|   izplatība =

{{legend|#008000|Dabiskais meža cūkas izplatības areāls}}
{{legend|#008080|Teritorijas, kurās meža cūka introducēta}}
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Boksīts''', arī '''alumīnija rūda''', ir [[nogulumieži|nogulumiezis]], kas ir galvenais [[alumīnijs|alumīnija]] ieguves avots pasaulē. Tas galvenokārt sastāv no tādiem [[minerāls|minerāliem]] kā [[gibsīts|gibsīta]] (Al(OH)3), [[bēmīts|bēmīta]] (γ-AlO(OH)) un [[diaspors|diaspora]] (α-AlO(OH)), kam piejaukti klāt [[dzelzs]] oksīdi un [[māls]]. Boksīts ir veidojies [[bazalts|bazalta]] un [[gneiss|gneisa]] sairšanas procesā.

sentences: '''Zinātnieks''' (dažreiz saukts arī par '''pētnieku''') ir cilvēks, kurš ir akadēmiski izglītots lietpratējs kādā no [[zinātne]]s nozarēm. Zinātnieki parasti veic [[pētījums|pētījumus]], [[analīze|analizē]] dažādus procesus, veic [[atklājums|atklājumus]], [[eksperiments|eksperimentē]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Augusts Lebrehts Bretšneiders
|          vārds_orig = ''August Lebrecht Bretschneider''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1771
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = Gersdorfa, [[Saksija]], (tagad {{GER}})
|              m_gads = 1840
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = pedagogs un mūziķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Example
| Image            = Lily Allen gig Nottingham 2009 MMB 01 Example.jpg
| Caption          =
| Alt              =
| Studio           = 5
| Studio link      =
| Internet         =
| Internet link    =
| Live             =
| Live link        =
| Compilation      = 4
| Comp link        =
| EP               = 4
| EPs link         =
| Singles          = 30
| Singles link     =
| B-sides          =
| B link           =
| Video            =
| Video link       =
| Music videos     = 42
| MV link          =
| Soundtrack       =
| Soundtrack link  =
| Tribute          =
| Trib link        =
| Option name      = Dziesmas, kurās piedalījies kā piedziedātājs
| Option           = 13
| Option color     =
| Option link      =
| 1Option name     =
| 1Option          =
| 1Option color    =
| 1Option link     =
| 2Option name     =
| 2Option          =
| 2Option color    =
| 2Option link     =
| 3Option name     =
| 3Option          =
| 3Option color    =
| 3Option link     =
| 4Option name     =
| 4Option          =
| 4Option color    =
| 4Option link     =
| 5Option name     =
| 5Option          =
| 5Option link     =
| 5Option color    =
| References       =
| Ref link         =
}}
Šī ir [[briti|britu]] [[dziedātājs|dziedātāja]] un [[reperis|repera]] '''[[Example]] diskogrāfija'''. Example ir izdevis 3 studijas albumus un 12 singlus. 2 viņa singli - "[[Changed the Way You Kiss Me]]" un "[[Stay Awake]]" ir ieguvuši 1. vietu [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. "[[Changed the Way You Kiss Me]]" ir ieguvusi 1. vietu arī [[Skotija|Skotijā]]

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada februāris}}
'''P=NP problēma''' ir nozīmīga neatrisināta problēma [[datorzinātne|datorzinātnē]]. Problēma apzīmē šādu jautājumu: "Vai uzdevums, kura risinājumu ir ātri pārbaudīt, ir arī ātri atrisināms?". Par problēmas pierādījumu vai apgāšanu [[Kleja Matemātikas institūts]] (ASV) ir piesolījuši atlīdzību — 1 miljonu [[ASV dolārs|ASV dolāru]].

sentences: '''Daugavas Līvu zeme''' bija viena no Senlatvijas zemēm [[Daugava]]s lejtecē no [[Aizkraukle]]s līdz Daugavas ietekai jūrā. Sākotnēji tikai Daugavas [[līvi|līvu]] zeme tika saukta par [[Livonija|Livoniju]], bet vēlāk krustneši šo nosaukumu attiecināja uz visām iekarotajām zemēm Baltijas jūras austrumu krastā. [[Indriķa Livonijas hronika]] Daugavas līvus dēvēja par "augšgala līviem" (''livones superiores''). Daugavas līvu pašnosaukums ir bijis "daugavieši" ({{val-la|Dunenses}}) jeb "veinali" (''Veinalenses'').<ref>[http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00100.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true Heinrici Chronicon Livoniae X.6.]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kolomans Mozers
|     vārds_orig = ''Koloman Moser''
|         attēls = Koloman Moser.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]]
({{AUT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]]
({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dizainers, grafiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''12. novembris''' ir gada 316. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (317. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 49 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|ciklisko [[ēteri]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahidrofurāna struktūrformula un  molekulas modelis

Pudele ar tetrahidrofurānu
|ķīmiskā formula=C4H8O
|CAS numurs=109-99-9
|molmasa=72,11
|blīvums=886
|kušanas temperatūra=164,75 K (-108,4 °C)
|viršanas temperatūra=339,15 K (66 °C)
}}
'''Tetrahidrofurāns''' (THF, C4H8O) ir heterociklisks organisks savienojums, kas pieskaitāms cikliskajiem [[ēteri]]em. Tas ir viens no vispolārākajiem ēteriem. Tetrahidrofurāns ir bezkrāsains, mazviskozs šķidrums ar specifisku ētera smaržu. THF labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
]]
'''Kristietība Armēnijā''' ir lielākā [[reliģija]] valstī. Tā parādījās mūsu ēras 1. gadsimtā, kad šajā valstī sludināja [[Jēzus Kristus]] apustuļi [[Apustulis Tadejs|Tadejs]] un [[Svētais Bartolomejs|Bartolomejs]]. 4. gadsimta sākumā karalis [[Trdats III]] pasludināja [[Kristietība|kristietību]] par valsts reliģiju, tādējādi Armēnija kļuva par pirmo kristīgo valsti pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://armenianprelacy.org/education/church-history/|title=History of the Armenian Church|website=Armenian Prelacy|access-date=2023-05-08|language=en-US}}</ref>

sentences:
]]
'''Peptīdi''' ({{val-el|πεπτος (peptos)}} — 'barojošs') ir vielas, kuru molekulas sastāv no ķēdē savienotiem divu vai vairāku [[aminoskābes|aminoskābju]] atlikumiem. Saites, kas savā starpā saista aminoskābju atlikumus, sauc par [[peptīdsaite|peptīdsaitēm]] —C(O)NH—.  No divām aminoskābēm sastāvošus peptīdus sauc par '''dipeptīdiem''', no trim — par '''tripeptīdiem''' utt. Peptīdus, kuru molekulās ir līdz 20 aminoskābju atlikumu, dēvē par '''oligopeptīdiem''', bet peptīdus ar garāku ķēdi — par '''polipeptīdiem'''. Ja aminoskābju atlikumu ir vairāk par 50, tādus polipeptīdus parasti sauc par [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Scolopendra gigantea.jpg
| att_nosaukums   = [[Milzu skolopendra]] (''Scolopendra gigantea'')
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Arthropoda
| tips_lv         = Posmkāji
| apakštips       = Myriapoda
| apakštips_lv    = Daudzkāji
| klase           = Chilopoda
| klase_lv        = Simtkāji
| kārta           = Scolopendromorpha
| kārta_r         = Skolopendru kārta
| kārta_lv        = Skolopendras
| dzimta          = Scolopendridae
| dzimta_r        = Skolopendru dzimta
| dzimta_lv       = Skolopendras
}}
'''Skolpendru dzimta''' (''Scolopendridae'') pieder pie [[simtkāji|simtkāju kārtas]]. Ap 400 [[dzimta (bioloģija)|dzimtas]] [[suga]]s sastopamas visā pasaulē, īpaši [[subtropi|subtropu]] un [[tropi|tropu]] apgabalos. Mitinās [[augsne|augsnē]], nobirušās lapās, plaisās, spraugās.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| attēls = Oxalis corniculata - 2023-05-06 - 831b.jpg
| att_nosaukums = [[Ragainā zaķskābene]] (''Oxalis corniculata'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Oxalidales
| rinda_lv = Zaķskābeņu rinda
| binomial = Oxalis
| dzimta_lv = Zaķskābeņu dzimta
| dzimta = Oxalidaceae
| ģints_lv = Zaķskābenes
| ģints = Oxalis
| autors = [[Linnaeus]]
}}'''Zaķskābenes''' (''Oxalis'') ir lielākā [[zaķskābeņu dzimta]]s ģints, kurai ir kosmopolītisks izplatības areāls.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000622-2|title=Oxalis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-18|language=en}}</ref> Ģintī ir klasificētas aptuveni 550 sugas,<ref name=":0" /> no kurām 4 ir sastopamas arī [[Latvija|Latvijā]].<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/oxalidaceae/|title=Zaķskābeņu dzimta - Oxalidaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-18}}</ref> Dažas sugas tiek izmantotas dekoratīviem nolūkiem, kā arī uzturā.

sentences:
[[Kategorija:Automašīnas pēc markas]]
[[Kategorija:Citroën]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanss Gross
|          vārds_orig = Hans Gustav Adolf Gross
|              attēls = Hanss Gross.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Hanss Gross
|             dz_gads = 1847
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Grāca]], [[Austrijas impērija]] (tagad {{AUT}})
|              m_gads = 1915
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Grāca]], [[Austroungārija]] (tagad {{AUT}})
|        dzīves_vieta = [[Grāca]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[Austrieši|austrietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
{{infokaste+}}
'''Hanss Gross''' ([[1847]]. gada 16. decembrī [[Grāca|Grācā]], [[Austrija|Austrijā]] — [[1915]]) bija [[Austrija|austriešu]] [[jurisprudence|jurists]], tiesu izmeklētājs, [[Rietumeiropa]]s [[kriminālistika]]s skolas un tiesu [[psiholoģija]]s zinātņu pamatlicējs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Carduelis cannabina 1 (Martin Mecnarowski).jpg
 | att_nosaukums = [[Kaņepītis]] (''Linaria cannabina'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Linaria
 |      ģints_lv = Kaņepīši
 |      binomial = Linaria <small>([[Opretter Johann Matthäus Bechstein|Bechstein]], 1802)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Kaņepīši''', '''kaņepīšu ģints''' (''Linaria'') ir [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder [[dadzīšu apakšdzimta]]i (''Carduelinae''). Apvieno 4 neliela auguma sugas, kas izplatītas [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2020]</ref>

sentences:
[[File:A-small glyphs.svg|thumb|250px|Grafēmas ⟨a⟩ [[alogrāfs|alogrāfi]] dažādos fontos]]
Tipogrāfijā par '''grafēmu''' (no {{val|grc|γράφω}} — ‘rakstu’) sauc rakstu zīmju sistēmas pamatvienību.<ref>[https://mlvv.tezaurs.lv/graf%C4%93ma:1 Mūsdienu latviešu valodas vārdnīca. Grafēma]</ref> Grafēma var būt [[burts]], [[hieroglifs]], [[cipars]], [[pieturzīme]] vai jebkurš cits individuāls simbols kādā [[rakstība|rakstu sistēmā]].

sentences:
{{infokaste+}}

'''Torvalds Kodransons''' ({{val-is|Þorvaldr Koðránsson inn víðförli}}; ap [[950]] — ap [[1002]]) bija [[Īslande|īslandiešu]] "Kristīšanas sāgā" (''Kristni saga'') un citās [[sāgas|sāgās]] pieminēts [[vikingi|vikings]] un pirmais kristiešu misionārs "[[Ceļš no varjagiem uz grieķiem|Austrumu ceļā]]" ({{val-is|Austurveg}}),<ref>[http://norse.ulver.com/articles/jackson/austr/chapter1.html Джаксон, Т. Н. Austr í Görðum : древнерусские топонимы в древнескандинавских источниках. — М.: Языки русской культуры, 2001.] (krieviski)</ref> kas [[Polockas kņazi|Polockas ķēniņa]] valstī nodibināja [[klosteris|klosteri]].

sentences: ar heterohromiju: vienu zilu un otru brūnu aci.]]

sentences:
[[Kategorija:Dzīvnieku šķirnes no Vidējiem Austrumiem]]
[[Kategorija:Suņu šķirnes pēc izcelsmes valsts|Irāna]]
[[Kategorija:Irāna]]

sentences:
'''Nosaukums'''
'''Kālija oksīds'''

Ķīmiskā formula	K2O

[[Molmasa]]	94,196 g/mol

[[Blīvums]]	2350 kg/m3

Šķīdība ūdenī	reaģē veidojot KOH

[[Kušanas temperatūra]] 	350 °C (sadalās par K2O2 un K)

'''Nosaukums'''
'''Kālija superoksīds'''

Ķīmiskā formula	KO2

[[Molmasa]]	71,10 g/mol

[[Blīvums]]	2140 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]] 	425 °C (sadalās)

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        binomial = Allium ampeloprasum'' var. ''porrum
|          attēls = Leeks.JPG
|      att_izmērs = 200px
|          valsts = Plantae
|       valsts_lv = Augi
|      nodalījums = Magnoliophyta
|   nodalījums_lv = Segsēkļi
|           klase = Liliopsida
|        klase_lv = Viendīgļlapji
|           rinda = Asparagales
|        rinda_lv = Sparģeļu rinda
|          dzimta = Amaryllidaceae
|       dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|     apakšdzimta = Allioideae
|  apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|           ģints = Allium
|        ģints_lv = Sīpoli
|            suga = A. ampeloprasum
|         suga_lv = Savvaļas puravi
|          pasuga = A. ampeloprasum'' var. ''porrum
|       pasuga_lv = Puravi
| izcelsmes_vieta =
|     kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabdofans-(Ce)
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/C.29-10
|ķīm_formula=(Ce,La)PO4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Balts, brūns, iesārts, dzeltenbalts
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, pumpurveida, masīvs, paretam —— smalki, radiāli izvietoti adatveida kristāliņi, ļoti reti — heksagonālas prizmas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,688 nε = 1,744
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}

sentences: '''Vielas daudzums''' ir daļiņu ([[atoms|atomu]], [[molekula|molekulu]], [[jons|jonu]], [[brīvais radikālis|brīvo radikāļu]]) skaits.

sentences: '''Bremžu sistēma automašīnai''' ir ar [[berze]]s spēku radīta ātruma salēnināšanai vai auto nekontrolētas aizripošanas nepieļaušanai izveidota sistēma. Parasti automašīnā ir divas bremzes - rokas stāvbremze un darba bremze (pedālis).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada septembris}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Tomašs Žebrovskis
|     vārds_orig = ''Tomasz Żebrowski''
|         attēls = Tomasz Żebrowski.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1714
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Navahrudaka]]s apkaime, [[Polija-Lietuva]]
({{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1758
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Viļņa]], [[Polija-Lietuva]]
({{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jezuīts, astronoms, arhitekts, matemātiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Sudrabainie mākoņi''' (pazīstami arī kā [[mezosfēra]]s mākoņi) ir reti [[atmosfēra]]s [[mākoņi]], kurus var redzēt tikai [[krēsla]]s laikā un tikai mērenajos un polārajos platumos. Labāk tie ir redzami [[vasara|vasarā]] starp 50° un 60° [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]] gan [[ziemeļu puslode|ziemeļu]], gan [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dagnija Šmite
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1948
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = Rīga
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Herberts Šmits, Daina Šmite
|          brāļi = Oļģerts
|          māsas = Ārija
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais Botāniskais dārzs]],
|     akad_amats =
|     alma_mater = Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte
|    pasniedzēji = Artūrs Mauriņš, [[Voldemārs Langenfelds]], [[Gaida Ābele]], [[Edgars Vimba]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Dagnija Šmite''' (1948) ir latviešu bioloģe, botāniķe, specializējusies dendroloģijā, savvaļas rožu ģints (''Rosa'' L.) pētniece.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Zenta Mauriņa
|     vārds_orig =
|         attēls = Zenta Mauriņa (1930).jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Valkas apriņķis|Lejasciems|td=Latvija}}
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Bāzele}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Konstantīns Raudive]]
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = Rakstniece, tulkotāja, esejiste
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Zenta Mauriņa''' (dzimusi {{dat|1897|12|15}} [[Lejasciems|Lejasciemā]], mirusi {{dat|1978|4|25}} [[Bāzele|Bāzelē]], [[Šveice|Šveicē]]) bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]], tulkotāja un domātāja.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Citronskābes struktūrformula

Citronskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H8O7
|molmasa=192,12
|blīvums=1665
|kušanas temperatūra=153 °C
|viršanas temperatūra=sadalās 175 °C temperatūrā
}}
'''Citronskābe''' (2-hidroksipropān-1,2,3-trikarbonskābe, НООС–СН2–C(COOH)(OH)–СН2–СООН) pieder pie trīsvērtīgajām [[karbonskābe|hidroksikarbonskābēm]]. Citronskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Citronskābes sāļus sauc par '''[[citrāti]]em'''.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
[[Fonētika|Fonētikā]] par '''labiodentālu līdzskani''' sauc [[Līdzskanis|līdzskani]], ko artikulē ar apakšlūpu un augšzobiem. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] iekļautie labiodentālie līdzskaņi ir:<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]
[[Kategorija:Filozofija Senajā Grieķijā]]
[[Kategorija:Matemātikas filozofija]]
[[Kategorija:Ezoteriskās skolas]]
[[Kategorija:Misticisms]]
[[Kategorija:Astroloģijas vēsture]]

sentences:
[[Kategorija:Skolas Latvijā pēc pilsētas|Ventspils]]
[[Kategorija:Ventspils]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Ononis natrix natrix inflorescència.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Ononis natrix''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Ononis
| ģints_lv = Blaktenes
| suga =
| suga_lv =
| binomial = Ononis
| kategorijas =
| autors = [[Linnaeus]]
}}'''Blaktenes''' ({{Val|la|Ononis}}) ir [[Tauriņziežu dzimta|tauriņziežu dzimtas]] ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir mērenajā joslā [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Makaronēzija|Makaronēzijā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] līdz [[Mauritānija|Mauritānijai]], ziemeļaustrumu tropiskajā [[Āfrika|Āfrikā]] līdz [[Kenija|Kenijai]]. Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 80 sugas,<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:23071-1|title=Ononis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-14|language=en}}</ref> no kurām dažas ir sastopamas arī [[Latvija|Latvijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/leguminosae/|title=Tauriņziežu dzimta - Leguminosae; syn. Papilionaceae; syn. Fabaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-14}}</ref>

sentences: '''Tepenīcas valnis''' ir smilšainu un mālainu pauguru grēda [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Susāju pagasts|Susāju pagastā]], kas stiepjas no [[Tepenīca]]s ciema centra līdz pat [[Vēdenieši]]em. Tepenīcas apkārtnē valnis izbeidzas ar [[Mitrakolns|Mitrakolnu]] (132 m vjl.).

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-cisteīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO2S
|molmasa=121,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=240 °C
|viršanas temperatūra= —
|izoelektriskais punkts=5,07
}}
'''Cisteīns''' ('''''Cys''''', ''l'' -2-amino-3-merkaptopropānskābe, ''l'' -β-merkaptoalanīns, C3H7NO2S) ir viena no divām sēru saturošajām [[aminoskābe|aminoskābēm]] (otra ir [[metionīns]]). Daudzās [[olbaltumviela|olbaltumvielās]] starp cisteīna molekulu atlikumiem veidojas saites starp sēra atomiem, kas palielina attiecīgo olbaltumvielu stabilitāti. Cisteīns viegli veido dimēru — [[cistīns|cistīnu]], kas sastāv no diviem cisteīna atlikumiem, kuri saistīti ar disulfīda saiti.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļānu vecticībnieku baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Viļānu vecticībnieku baznīca 2009-08-14.jpg
| image_size            =
| caption               = Viļānu vecticībnieku baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Viļānu vecticībnieku baznīca
| position = left
| latd  = 56.558279
| longd = 26.936620
| location              = {{Vieta|Latvija|Rēzeknes novads|Viļāni}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 20. gadsimta trīsdesmitie gadi, 2004. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Kļuču sopka
| Nosaukums2       = ''Ключевская Сопка''
| Photo            = Klyuchevskoi.jpg
| Paraksts         =
| Augstums         = 4754
| Relatīvais_augstums = 4649
| karte            = Kamčatkas novads#Krievija
| reljefa_karte    = jā
| latd= 56 |latm= 03 |lats= 22|latNS= N
| longd= 160 |longm= 38 |longs= 39|longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Krievija|Kamčatkas novads}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2023|4|11}}
| First ascent         = 1788 (Daņiils Gauss)
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Hūns
|     vārds_orig =
|         attēls = Huns 007.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Pašportrets (1864)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Madliena]], [[Vidzemes guberņa]]<br />(tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1877
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Davosa]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|mākslas virziens = Vēsturiskais žanrs
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Kārlis Jēkabs Vilhelms Hūns''',<ref>Edvarda Šmite. Kārlim Hūnam — 175. Studija, 2006., 1. numurs</ref> arī '''Kārlis Teodors Hūns''' ({{val|de|Karl Huhn}}, {{val|ru|Карл Федорович Гун}}, dzimis {{Dat|1831|11|13}} [[Madliena|Madlienā]], miris {{Dat|1877|01|28}} [[Davosa|Davosā]], [[Šveice|Šveicē]]), bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] gleznotājs, viens no vēsturiskā žanra aizsācējiem [[Latvija]]s glezniecībā, kā arī viens no nozīmīgākajiem 19. gadsimta vācbaltiešu māksliniekiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Biutiful''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Biutiful (2010 movie poster).jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
 |  producents =
* Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Džons Kiliks]]
* [[Fernando Bovaira]]
 |   scenārijs =
* Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Armando Bo]]
* [[Nikolass Gjakobone]]
 |     aktieri =
* [[Havjers Bardems]]
* [[Luo Džins]]
* [[Marisela Alvareza]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Televisió de Catalunya]]''
* ''[[Televisión Española]]''
* ''[[Cha Cha Cha Films]]''
* ''[[Focus Features|Focus Features International]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Roadside Attractions]]''
* ''[[LD Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|5|17|Kannu kinofestivāls|2010|10|22|Meksika|2010|12|3|Spānija|}}
 |      ilgums = 144 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/biutiful-2010|title=Biutiful|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 21, 2018|archive-date={{dat|2017|05|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170510100031/http://www.bbfc.co.uk/releases/biutiful-2010}}</ref>
 |      valsts =
* {{ESP}}
* {{MEX}}
 |      valoda =
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Ķīniešu valoda|ķīniešu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|25,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=biutiful.htm|title=Biutiful (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|19||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Biutiful''''' ir 2010. gada [[Spānija]]s un [[Meksika]]s drāmas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Galvenās lomas atveido [[Havjers Bardems]], [[Luo Džins]] un [[Marisela Alvareza]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|5|17||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences: '''Patēriņa cenu indekss''' (PCI) ir [[ekonomika]]s kategorija, kuras pamatā ir [[statistika]]s skaitļu [[dinamiskā rinda]], veidota no vidējām svērtām [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] [[Preču un pakalpojumu grozs|groza]] [[cena|cenām]]. PCI ir [[inflācija]]s [[rādītājs]], jeb [[mērvienība]]. Plašākā nozīmē ar PCI mēdz raksturot arī [[dzīves dārdzība|dzīves dārdzību]].

sentences: '''Pacients''' ir [[persona]], kas tiek ārstēta vai kura ir reģistrēta pie kādas no [[ārstniecības persona|ārstniecības personām]] un, ja nepieciešams, tiek ārstēta.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Precējies ar mafiju
| operators =
| attēls = Married to the mob movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Džonatans Demijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mišela Feifere]]
* [[Metjū Modains]]
* [[Dīns Stokvels]]
* [[Mersedesa Rūela]]
* [[Aleks Boldvins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Married to the Mob''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Orion Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1988|8|19}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1315145217/weekend/|title=Married to the Mob |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Precējies ar mafiju"''' ({{Val|en|Married to the Mob}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[Džonatans Demijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mišela Feifere]], [[Metjū Modains]], [[Dīns Stokvels]], [[Mersedesa Rūela]] un [[Aleks Boldvins]].

sentences: '''Gremdvirzulis''' jeb '''plunžeris''' (no [[Angļu valoda|angļu]] ''plunge'' — 'nirt, gremdēties') ir [[Cilindrs|cilindrisks]] [[virzulis]], kura garums ir ievērojami lielāks par tā diametru.

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisku savienojumu grupu|apdzīvotu vietu Tukuma novadā|Vaski (ciems)}}
 ķīmiskā struktūra]]
'''Vaski''' ir [[ķīmiskais savienojums|ķīmisku savienojumu]] grupa, kas viegli [[kušana|kūst]] un pēc savām īpašībām atgādina [[tauki|taukus]]. To kušanas temperatūras nav noteiktas, jo tās ir [[amorfas viela]]s. Vaski var būt gan dabiski, gan sintētiski. To galvenās sastāvdaļas ir augstāko [[taukskābes|taukskābju]] un augstāko vienvērtīgo (retāk divvērtīgo) spirtu [[esteri]].<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 574. lpp.</ref>

sentences: '''Dzelzceļa līnija Lāčupe—Iļģuciems''' ir mazizmantota 2 km gara [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija, kas savieno [[Lāčupe (stacija)|Lāčupes staciju]] ar [[Iļģuciema Kravas stacija|Iļģuciema Kravas staciju]]. Šajā līnijā ir tikai viens sliežu ceļš, tā nav elektrificēta, tajā pastāv tikai kravas satiksme.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Dafne Shipersa
 |      vārds_orig = ''Dafne Schippers''
 |          attēls = Dafne Schippers2 London 2017 (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Dafne Shipersa 2017. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1992|6|15}}
 |         dz_viet = {{vieta|Nīderlande|Utrehta}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{NED}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=179}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=68}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2012}}, {{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a = 5 ([[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]], [[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2013]], [[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2015]], [[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2017]], [[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2019]])
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 10,81 s (2015)
 |           PR1_d = [[100 m]]
 |             PR2 = 21,63 s (2015)
 |           PR2_d = [[200 m]]
 |             PR3 = 6,78 m (2014)
 |           PR3_d = [[tāllēkšana]]
 |             PR4 = 6545 p (2014)
 |           PR4_d = [[septiņcīņa]]
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates = {{Medaļu infodaļa
|[[Vasaras olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]]|0|1|0
|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]|2|1|2
|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]|4|3|1
|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]|0|1|0
|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]|1|1|0
|Eiropas U-23 čempionāts|1|0|1
|Pasaules čempionāts junioriem|1|0|1
}}
}}
'''Dafne Shipersa''' ({{val|nl|Dafne Schippers}}; dzimusi {{dat|1992|6|15}}) ir nīderlandiešu bijusī [[vieglatlēte]], startēja [[septiņcīņa|septiņcīņā]], [[sprints|sprintā]] un [[Tāllēkšana|tāllēkšanā]].

sentences: {{Commonscat|Ancient Roman amphitheatres in Italy}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=D'Irvila jūra
|attēls=
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Antarktīda
 |latd = 65 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 140 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = bottom
 |alt_karte    = Antarctica relief location map.jpg
| okeāns       = Dienvidu okeāns
|platība=
|garums=
|platums=
|Max_dziļums = 3610
|Vid_dziļums = 500
|sāļums      = 33,7—33,8
|valstis=[[Antarktīda]]
|pilsētas=
}}
'''D'Irvila jūra''' ir [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Antarktīda]]s piekrastē, aptuveni starp 130 un 160° austrumu platuma grādiem, iepretī [[Austrālija (kontinents)|Austrālijai]].<ref>{{PZT|174}}</ref>

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|São Tomé and Príncipe|Santome un Prinsipi}}

sentences:
s ir tipiski gaļēdāji. Katru dienu lauva apēd apmēram 7 kg [[gaļa]]s]]
'''Gaļēdāji''' ir [[suga]]s, kas ikdienā pamatā pārtiek no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] izcelsmes barības, medījot vai izmantojot citu [[plēsējs|plēsēju]] medījumu.<ref>Nutrient Requirements: Carnivores. Duane E. Ullrey. Encyclopedia of Animal Science.</ref> Medījums var būt [[bezmugurkaulnieki]], [[zivis]], [[rāpuļi]], [[putni]] un [[zīdītāji]]. [[latīņu valoda|Latīņu valodā]] gaļēdājs ir ''carnivora''. ''Carne'' nozīmē gaļa, ''vorare'' — apēst.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Reptile''
| operators =
| attēls = Reptile film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Grānts Singers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Benisio del Toro]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Ališija Silverstone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Reptile''
| studija = ''Black Label Media''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|7|[[2023. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto]]|2023|9|29|Netflix}}
| ilgums = 136 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Reptile''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Grānts Singers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Benisio del Toro]], [[Džastins Timberleiks]] un [[Ališija Silverstone]].

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Zinātnieki pēc tautības]]''.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Arnona
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Arnon
| attēls            = Charost_Arnon.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Arnona pie Šaro
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Senmarjēnas (''Saint-Marien'') komūna [[Krēza]]s departamentā
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Šēra (upe)|Šēra]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=25 | sāk_plat_s=09 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=14 | sāk_gar_s=26 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=13 | iet_plat_s=01 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=02 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=42 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 150,72
| iztekas_augstums  = 459
| ietekas_augstums  = 93
| kritums           =
| caurtece          = 14,4
| gada_notece       =
| baseins           = 2 274
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Modele''', vīriešu dzimtē — '''modelis''', ir [[persona]], kuras uzdevums ir demonstrēt kaut ko, piemēram, [[apģērbs|apģērbu]]. Augsti apmaksātas un ārkārtīgi slavenas modeles sauc par [[supermodele|supermodelēm]]. Modeļu izskatam, ķermenim un vecumam ir noteiktas prasības.<ref name=enc>[https://books.google.ru/books?id=CljLw4sH2DMC&pg=PA212 The American Beauty Industry Encyclopedia]</ref><ref>[https://books.google.ru/books?id=WfwjAgAAQBAJ&pg=PT114 Creative Careers in Fashion: 30 Ways to Make a Living in the World of Couture]</ref> Visbiežāk sastopamās modeles ir manekenes (modeles, kas demonstrē tērpus modes skatēs) un fotomodeles (pozē žurnāliem, reklāmām, reklāmas plakātiem).

sentences:
{{nepilnīgs}}
'''Vastlāvji''' jeb '''vastlāvis''' (lejasvācu: ''fastelauendt'' "gavēņa priekšvakars") bija Rīgas saviesīgās dzīves galvenais gada notikums, kuram sāka gatavoties ap Ziemassvētkiem un svinēja nedēļā pirms gavēņa iestāšanās (pirms [[Pelnu diena]]s). To rīkoja Rīgas [[Melngalvji]] ar [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] tirgotāju piedalīšanos. Vastlāvjus svinēja arī [[lībieši]] Kurzemes jūrmalā, bet citur Latvijā šie svētki bija vairāk pazīstami kā [[meteņi]] jeb '''metenis'''.
[[Jaunsudrabiņš|Jaunsudrabiņa]] "Zaļajā grāmatā" minēts, ka kalendārā atzīmētie Vastlāvji [[Sēlija|Sēlijā]] saukti par Pīrāgiem vai Pelnu dienu.<ref>Jānis Jaunsudrabiņš. Kopoti raksti. 11. sējums. Zaļā grāmata. Rīga: Liesma, 1983. - 79 lpp.</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Berils
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts
|ŠtruncaID=8/E.12-10
|ķīm_formula=Be3Al2(<nowiki>SiO</nowiki>3)6
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zaļa, zila, dzeltena, balta, sārta utt.
|svītra=Balta
|habituss=Stabveida, sešstūraini kristāli
|skaldnība=Vidēji izteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7,5—8
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,568—1,602 nε = 1,564—1,595
|pleohroisms=
|blīvums=2,63—2,92
}}

sentences: '''Magnētisms''' ir fizikāla [[parādība]], kas izpaužas kā [[fundamentālā mijiedarbība|mijiedarbība]] starp [[elektriskā strāva|elektriskām strāvām]], elektrisko strāvu un [[magnēts|magnētu]] vai arī starp magnētiem. Pastāvīgajiem magnētiem ir pastāvīgs magnētiskais lauks, ko izraisa [[feromagnētisms]]. Tā ir spēcīgākā un visplašāk pazīstamākā magnētisma izpausme. Tomēr katru materiālu magnētiskais lauks ietekmē dažādi. Dažus materiālus pievelk magnētiskais lauks ([[paramagnētisms]]), citus materiālus tas atgrūž ([[diamagnētisms]]). Vielas, ko magnētiskais lauks ietekmē minimāli, sauc par nemagnētiskajām vielām, piemēram, [[varš]], [[alumīnijs]], gāzes un [[plastmasa]]. Tīram [[skābeklis|skābeklim]] arī piemīt magnētisma īpašības, kad to atdzesē līdz šķidram stāvoklim. Magnētisms ir atkarīgs no saišu tipa starp mikrodaļiņām, kurām piemīt magnētiskais moments.<ref name="lpe">{{LPE|6|343}}</ref> Taču magnētiskās īpašības var arī mainīties atkarībā no daudziem faktoriem (piemēram, no ārējiem apstākļiem).<ref name="lpe" />

sentences: '''Vērpes deformācija''' jeb vienkārši '''vērpe''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] slāņi cits attiecībā pret citu pagriežas, saglabājot nemainīgu tikai to punktu stāvokli, kas atrodas uz ķermeņa slāņiem perpendikulāras ass vai nostiprinātā šai asij perpendikulārā slānī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Titāna izopropoksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=Ti(OCH(CH3)2)4
|molmasa=284,26
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=18-20 °C
|viršanas temperatūra=218 °C ([[spiediens|pie 10 mm Hg]])
}}

sentences: '''Oksidētājs''' ir [[viela]], kuras [[atoms|atomi]] [[oksidēšanās-reducēšanās reakcijas]] laikā pievieno sev [[elektrons|elektronus]] (darbojas kā elektronu [[akceptors]]). No ķīmiskajiem oksidētājiem visspēcīgākais ir [[fluors]], kuru var iegūt tikai, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[fluorīdi|fluorīdu]] kausējumus (neskaitot dažas eksotiskas ķīmiskas metodes). Izmantojot elektrolīzi, uz [[anods|anoda]] var oksidēt gandrīz jebkuru vielu, ja vien elektroda [[potenciāls]] ir pietiekami liels.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Pektusans
| Nosaukums2       = 백두산
长白山
| Photo            = Laika ac Mt. Paekdu (7998657081).jpg
| Paraksts         = Kalderas ezers Pektusana virsotnē
| Augstums         = 2744
| Relatīvais_augstums = 2593
| karte            = Ziemeļkoreja#Ķīna#Dzjiliņa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 41 |latm= 59 |lats= 36|latNS= N
| longd= 128 |longm= 04 |longs= 39|longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Ziemeļkoreja|Rjangando}}
{{vieta|Ķīna|Dzjiliņa}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|1903}}
| First ascent         =
}}

sentences: '''Kas tie tādi sijātāji''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota".

sentences:
'''Siltummašīnas''' ir [[siltumdzinējs]] un [[aukstummašīna]]. Siltuma mašīnā norisinās [[Termodinamiskais cikls|cikliski procesi]]. Jebkura šāda mašīna sastāv no sildītāja, [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja. Siltumdzinēja cikls ir tiešs, tā gaitā [[siltums]] tiek pārvadīts no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar augstāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar zemāku temperatūru. Aukstummašīnas cikls ir apgriezts, tajā siltums tiek pārvadīts no sistēmas ar zemāku temperatūru uz sistēmu ar augstāku temperatūru.
[[Kategorija:Termodinamika]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Alise Koučmena
 |      vārds_orig = ''Alice Coachman''
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1923|11|9}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Džordžija|Olbani|3s=Olbani (Džordžija)}}
 |         mir_dat = {{mdv|2014|7|14|1923|11|9}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Džordžija|Olbani|3s=Olbani (Džordžija)}}
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1948}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Alise Mērija Koučmena''' ({{val|en|Alice Marie Coachman}}; dzimusi {{dat|1923|11|9}}, mirusi {{dat|2014|7|14}}) bija amerikāņu [[vieglatlēte]]. Piedalījusies [[augstlēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Burjatija
|official_name=''Республика Бурятия''
''Буряад Улас''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|republika]]
|image_skyline = Солнечный день на перевале.jpg
|image_caption =
|image_flag = Flag of Buryatia.svg
|image_shield = Coat of Arms of Buryatia.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Map of Russia - Buryat Republic (2008-03).svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Tālo Austrumu federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Ulanude]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1923
|official_language = [[krievu valoda]]
[[burjatu valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=2 pilsēta, 21 rajons
|p1=[[Ulanude]]
|p2=[[Severobaikaļska]]
|p3=[[Barguzinas rajons]]
|p4=[[Bauntas evenku rajons]]
|p5=[[Bičuras rajons]]
|p6=[[Džidas rajons]]
|p7=[[Jeravnas rajons]]
|p8=[[Zaigrajevas rajons]]
|p9=[[Zakamenskas rajons]]
|p10=[[Ivolginskas rajons]]
|p11=[[Kabanskas rajons]]
|p12 = [[Kižingas rajons]]
|p13 = [[Kurumkanas rajons]]
|p14 = [[Kjahtas rajons]]
|p15 = [[Mujas rajons]]
|p16 = [[Muhoršibiras rajons]]
|p17 = [[Okinas rajons]]
|p18 = [[Piebaikāla rajons]]
|p19 = [[Ziemeļbaikāla rajons]]
|p20 = [[Selengas rajons]]
|p21 = [[Tarbagatajas rajons]]
|p22 = [[Tunkas rajons]]
|p23 = [[Horinskas rajons]]
|area_total_km2 = 351334
|total_type=
|population_total = 982629
|population_as_of = 2018
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[krievi]] (64,9 %), {{nobr|[[burjati]] (29,5 %)}}
| population_density_km2   = auto
|website={{url|https://egov-buryatia.ru/}}
|footnotes =
}}
'''Burjatijas Republika''' ({{val|bua|Буряад Улас}}, {{val|ru|Республика Бурятия}}) ir viena no [[Krievijas Federācija]]s republikām [[Tālo Austrumu federālais apgabals|Tālo Austrumu federālajā apgabalā]]. Tā robežojas ar [[Tiva|Tivu]] rietumos, [[Irkutskas apgabals|Irkutskas apgabalu]] ziemeļos, [[Aizbaikāla novads|Aizbaikāla novadu]] ziemeļaustrumos un austrumos, kā arī ar [[Mongolija|Mongoliju]] dienvidos.

sentences:
[[File:Emperoryuandinastycollage.jpg|thumb|Kagani]]
'''Kagans''' bija valdnieka tituls agrajos viduslaikos [[tjurki|tjurku]] tautām. [[Mongoļu impērija]]s "hanu hans". Pirmoreiz minēts [[Ķīna|ķīniešu]] hronikās 3. gs. mūsu ērā saistībā ar [[Centrālāzija]]s tautu sjanbi. 402. gadā titulu pieņēma žužaņi. No tiem pārņēma [[Avāri (senie)|avāri]] un tjurki (no 552. gada), kuri 6. gs. vidū izveidoja pašu lielāko tā laika klejotāju valsti - [[Tjurku kaganāts|Tjurku kaganātu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''A Tale of Love and Darkness''
| attēls                   = A tale-of-love-and-darkness-poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Natālija Portmane]]
| producents               =
* [[Rams Bergmans]]
* [[Deivids Mandils]]
| scenārija autors         = Natālija Portmane
| galvenajās lomās         =
* Natālija Portmane
* [[Amirs Teslers]]
* [[Džilads Kahana]]
| mūzika                   = [[Nikolass Britels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Ram Bergman Productions]]''
* ''[[MoviePlus Productions]]''
* ''[[Mountaintop Productions]]''
* ''[[Voltage Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[United King Films]]''
* ''[[Focus Features#Focus World|Focus World]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|5|16|Kannu filmu festivāls|2015|9|3|Izraēla|}}
| ilgums                   = 95 [[minūte|min]]
| valsts                   = [[Izraēla]]
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Krievu valoda|Krievu]]
* [[Ebreju valoda|Ebreju]]
* [[Arābu valoda|Arābu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
|        ezers = Kaspijas jūra
|       attēls = Caspian see-Iran-1.jpg
|     paraksts = Kaspijas jūras piekraste Irānā
|          map = Tuvie un Vidējie Austrumi#Āzija
| plat_d=40| plat_m=0 | plat_s=0| plat_NS=N
| gar_d=51| gar_m=0 | gar_s= 0| gar_EW=E
|        vieta = {{ubl|{{AZE}}|{{IRN}}|{{KAZ}}|{{RUS}}|{{TKM}}}}
|      platība = 371 000
|       garums = 1050
|  Vid_dziļums = 184
|  Max_dziļums = 1025
|      tilpums = 78 200
| augstums_vjl = -28
|       izteka = beznoteces ezers
|      baseins = 1 400 000
|      valstis = {{ubl|{{ARM}}|{{AZE}}|{{GEO}}|{{IRN}}|{{KAZ}}|{{RUS}}|{{TUR}}|{{TKM}}}}
|        salas = 12 lielākas salas
|     pilsētas = {{ubl|[[Baku]], [[Aktau]], [[Atirau]],|[[Astrahaņa]], [[Turkmenbaši (pilsēta)|Turkmenbaši]]}}
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Hindukušs
|attēls                 = Mountains of Afghanistan.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Afganistāna#Pakistāna#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 36.183333 | latNS  = N
| longd = 71.316667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = Āzija
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}},<br />{{PAK}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 800
|platums                = 50–350
|kalns                  = [[Tiričmīrs]]
|augstums               = 7708
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
|foto=
}}

sentences: '''Bridžs''' ir [[kāršu spēle]], konkrētāk, stiķu ņemšanas spēle, ko parasti spēlē četri cilvēki, no kuriem veidojas divi pāri. Spēlētāji no viena pāra sēž pie galda viens otram pretī, un viņus sauc par partneriem. Parasti spēlētāju izvietojumu apzīmē ar [[Debespuse|debespusēm]]. Tiek izmantota standarta 52 [[Spēļu kārtis|kāršu]] kava. Spēle sastāv no solīšanas un izspēles, pēc kuras tiek saskaitīts rezultāts.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Kena muižas stallis un kūts. Jēkabpils.
2010. gada maijs.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints=Cladium|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Cladium mariscus kz10.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=<i>Cladium mariscus</i>|binomial=Cladium|autors=|ģints_lv=Aslapes}}'''Aslapes''' ({{val|la|Cladium}}) ir [[grīšļu dzimta]]s ģints, kas ir sastopama gandrīz visā pasaulē tropiskajos un [[Mērenā josla|mērenajos reģionos]]. Augiem ir raksturīgas garas, šauras (zālei līdzīgas) [[lapas]] ar asām, bieži robainām (zāģzobam līdzīgām) malām un 1—3 m gari stublāji, kuru galā veidojas sazarota [[Ziedkopa|ziedkopu]]. Tāpat kā daudziem citiem augiem, kas sastopami mitros biotopos, aslapēm ir raksturīgi dziļi, ložņājoši [[sakneņi]].<ref>Keddy, P.A. 2010. Wetland Ecology: Principles and Conservation (2nd edition). Cambridge University Press, Cambridge, UK. p. 89</ref>

sentences: '''Muromieši''' ({{val-non|Móramar}}) bija sena [[somugru valodas|somugru]] tauta, kas dzīvoja [[Oka]]s baseinā mūsdienu [[Vladimiras apgabals|Vladimiras apgabala]] austrumu daļā.  [[Pagājušo laiku stāsts|Pagājušo laiku stāstā]] 858. gadā aprakstīta kā viena no tautām, kuru [[varjagi]] aplika ar [[nodoklis|nodokli]].<ref>[http://old-russian.chat.ru/01povest.htm Pagājušo laiku stāsts]</ref>

sentences: '''Menocore''' ir [[mode]]s tendence [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], nu izplatoties arī plašāk, kas radusies balstoties uz [[normcore]], bet ir paredzēta īpaši [[Sieviete|sievietēm]]. Nosaukums radies sākuma daļu aizgūstot no vārda [[menopauze]], tas ir izvēlēts, jo tamlīdzīga stila [[Apģērbs|apģērbu]] valkā pusmūža un nedaudz jaunāka vai vecāka vecuma sievietes. Tomēr to var valkāt arī stipri jaunākas sievietes, lai sasaistītu sevi ar menocore radītajiem iespaidiem un idejām par piederību augstākai sociālai klasei.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|date=2021-12-09|title=Normcore|url=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Normcore&oldid=1059523104|journal=Wikipedia|language=en}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.racked.com/2017/10/18/16453412/menocore-wealth-age-eileen-fisher|title=Dressing Older Is About Wealth|last=Bernstein|first=Sara Tatyana|website=Racked|access-date=2022-02-02|date=2017-10-18|language=en}}</ref><ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://repeller.com/menocore-fashion-trend/|title=The Menocore Fashion Trend is Everywhere Right Now|website=Repeller|access-date=2022-02-02|date=2018-06-08|language=en-US|archive-date=2022-02-02|archive-url=https://web.archive.org/web/20220202175750/https://repeller.com/menocore-fashion-trend/}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = (Moench) Garcke
| attēls = Silene vulgaris - Gıvışganotu 02.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Silene vulgaris
| suga = Silene vulgaris
| suga_lv = Parastā plaukšķene
| sinonīmi = * ''Silene cucubalus''
* ''Silene latifolia''
}}'''Parastā plaukšķene''' ({{val|la|Silene vulgaris}}) ir augs [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtā]]. Sugas dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija]]s mērenajā joslā, [[Makaronēzija|Makaronēzijā]], un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], taču ir ieviesta arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Japāna|Japānā]] un citur.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:158668-1|title=Silene vulgaris (Moench) Garcke {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-05-23|language=en}}</ref> Suga ir bieži sastopama [[Latvija|Latvijā]], visā valsts teritorijā — pļavās, krūmājos, mežmalās un laucēs, kā arī dažādās nezālienēs.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-vulgaris-moench-garcke/|title=parastā plaukšķene - Silene vulgaris (Moench) Garcke - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-23}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Nuclear and radiation accidents}}

sentences: '''Epifānija''' ({{val|el|ἐπιφάνεια}}, ''epipháneia'' — ‘atspīdēšana, atklāsme’) ir neliela apjoma [[Proza|prozas]] darbs ar īpaši emocionāli piesātinātu domu, kas radies kā pēkšņa atklāsme, atziņa.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref> Antīkajā literatūrā — [[Himna|himnisks]] dzejojums par godu dieviem.<ref>[https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/e/epifanija Vardnica.lv]</ref> Tās pēc žanriskās piederības būtu saucamas par dzejoļiem prozā. Epifāniju žanrs latviešu literatūrā ir dzejnieka [[Imants Ziedonis|Imanta Ziedoņa]] patents.<ref>Ilona Karpenko, Mārīte Milzere. Literatūra 8. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2013. 37.-38. lpp.</ref>

sentences: '''Goldbaha problēma''' (arī '''Goldbaha hipotēze''') ir viena no senākajām un plašāk zināmākajām neatrisinātajām problēmām [[skaitļu teorija|skaitļu teorijā]] un [[matemātika|matemātikā]] kopumā. Tā apgalvo, ka

sentences:
{{noformējums+}}
'''Sistemātiska nomenklatūra''' ir 1892.gadā [[Ženēva|Ženēvā]] starptautiskajā ķīmiķu kongresā pieņemts noteikumu kopums, kas paredz [[ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] nosaukumu veidošanu. Starptautiskā teorētiskās un praktiskas ķīmijas savienība [[IUPAC]] šo starptautisko nomenklatūru ir pilnveidojusi, un nu tā pazīstama kā '''IUPAC nomenklatūra'''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Urotropīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heksametilēntetramīns,
heksamīns, metēnamīns
|           CAS numurs = 100-97-0
|      ķīmiskā formula = C6H12N4
|              molmasa = 140,19
|              blīvums = 1270
|  kušanas temperatūra = 270 °C ([[sublimācija (fizikā)|sublimējas]])
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 85,3 g/100 ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Urotropīns''' (heksametilēntetramīns, (CH2)6N4) ir balta, kristāliska viela, kas kūst (sublimējas) pie 270 °C. Tas ir [[heterocikli|heterocikliskais savienojums]], kas pieskaitāms pie tricikliskajiem [[amīni]]em. Urotropīns satur 6 metilēngrupas, kas saista savā starpā 4 slāpekļa atomus; tā telpiskā struktūra līdzīga [[adamantāns|adamantāna]] struktūrai.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Džeimss Levains
|Vārds_orig       = ''James Levine''
|Attēls           = James Levine 2013.jpg
|Att_izm          =
|Apraksts         = 2013. gadā
|Fons             = diriģents
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat|1943|06|23}}
|Vieta_dz         = {{vieta|ASV|Sinsinati}}
|Miris            = {{miršanas datums un vecums|2021|03|9|1943|06|23}}
|Vieta_mr         = {{vieta|ASV|Palmspringsa}}
|Instrumenti      = [[klavieres]]
|Žanrs            = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[diriģents]]
|Gadi             =
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī    =
|Mlapa            =
|Dzimums          = V
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Imperium Romanum Sacrum''<br />''Heiliges Römisches Reich''
|nosaukums_latv_val     = Svētā Romas impērija
|sugasvārds             = Svētās Romas impērijas
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 =
|laikmets               = Viduslaiki
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = Vēlēta monarhija
|
|gads_sākums            = 962
|gads_beigas            = 1806
|
|event_start            = [[Otons I Lielais|Otons I]] tiek kronēts par Romas imperatoru
|date_start             = {{dat|962|2|2}}
|event_end              = [[Francis II Hābsburgs|Francis II]] atsakās no troņa
|date_end               = {{dat|1806|8|6}}
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     = Vidusfranku valsts
|flag_p1                = Karl der Große 800.jpg
|p2                     = Austrumfranku valsts
|flag_p2                = Ludwig der Deutsche.jpg
|s1                     = Reinas konfederācija
|flag_s1                =
|s2                     = Austrijas Impērija
|flag_s2                = Flag of the Habsburg Monarchy.svg
|s3                     = Prūsijas Karaliste
|flag_s3                = Flag of the Kingdom of Prussia (1803-1892).svg
|s4                     = Bavārijas karaliste
|flag_s4                = Flag of Bavaria (striped).svg
|s5                     = Saksijas Karaliste
|flag_s5                = Flagge Königreich Sachsen (1815-1918).svg
|s6                     = Holšteinas hercogiste
|flag_s6                = Holstein Arms.svg
|s7                     = Oldenburgas hercogiste
|flag_s7                = Civil flag of Oldenburg.svg
|s8                     = Hamburga
|flag_s8                = Flag of Hamburg.svg
|s9                     = Reisas—Greicas firstiste
|flag_s9                = Flagge Fürstentum Reuß ältere Linie.svg
|s10                    = Mēklenburgas—Šverīnas hercogiste
|flag_s10               = Mecklenburg Landesflagge zur See Kaiserreich.svg
|s11                    = Zviedru Pomerānija
|flag_s11               = Naval Ensign of Sweden.svg
|s12                    = Hesenes elektorāts
|flag_s12               = Flag of Hesse.svg
|s13                    = Nasavas—Oranžas—Fuldas hercogiste
|flag_s13               = Wappen_Fürstentum_Oranien-Nassau-Fulda.jpg
|s14                    = Valdekas hercogiste
|flag_s14               = Flag of Waldeck before 1830.svg
|s15                    = Saksijas—Veimāras hercogiste
|flag_s15               = State flag of Saxony before 1815.svg
|s16                    = Saksijas—Gotas—Altenburgas hercogiste
|flag_s16               = VlagSGA.svg

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Alcatel-Lucent S.A.''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''[[Alcatel]]'' {{FRA}}<br />''[[Lucent]]'' {{USA}}
| successor        = ''[[Nokia]]'', {{FIN}}
| foundation       = 2006. gads
| founder          =
| defunct          = 2017. gads
| location_city    = [[Parīze]]
| location_country = {{FRA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektronika]]
| products         = [[telesakari|telesakaru]] iekārtas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Alcatel-Lucent S.A.''''' bija [[Francija|Francijā]] reģistrēts [[telesakari|telesakaru]] iekārtu ražošanas uzņēmums. Dibināts 2006. gadā, ''[[Alcatel]]'' apvienojoties ar ''[[Lucent]]''. 2016. gadā tas apvienojās ar ''[[Nokia]]''. Galvenais birojs atradās [[Parīze|Parīzē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Ēdamais tomāts
|          platums = 235px
|           attēls = Bright red tomato and cross section02.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|             tips = Magnoliophyta
|          tips_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Solanaceae
|        dzimta_lv = Nakteņu dzimta
|            ģints = Solanum
|         ģints_lv = Naktenes
|             suga = S. lycopersicum
|          suga_lv = Ēdamais tomāts
|           suga_r = Tomāts
|         binomial = Solanum lycopersicum
|         sinonīmi = ''Lycopersicon lycopersicum''<br />''Lycopersicon esculentum''
|  izcelsmes_vieta = [[Latīņamerika]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Naieda
| operators =
| attēls = Nyad film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sporta drāma
| režisors = * [[Elizabete Čai Vāsereli]]
* [[Džimijs Čins]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Anete Beninga]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Rīss Ivanss]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Nyad''
| studija = * ''Black Bear Pictures''
* ''Mad Chance Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|1}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Naieda"''' <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kino-foto-un-tv/30.10.2023-kino-neizejot-no-majas-kristine-simsone-par-jaunakajam-filmam.a529657/|title=Kino, neizejot no mājas. Kristīne Simsone par jaunākajām filmām|website=www.lsm.lv|access-date=2024-01-31|language=lv}}</ref> ({{val|en|Nyad}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma, kuras režisori ir [[Elizabete Čai Vāsereli]] un [[Džimijs Čins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Anete Beninga]], [[Džodija Fostere]] un [[Rīss Ivanss]]. Filma balstīta uz amerikāņu peldētājas [[Daiena Naieda|Daienas Naiedas]] autobiogrāfiju ''Find a Way''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://deadline.com/2021/03/annette-bening-diana-nyad-swimmer-movie-free-solo-efm-1234706577/|title=Annette Bening To Star In Swimmer Biopic ‘Nyad’ From ‘Free Solo’ Directors & ‘American Sniper’ & ‘The Imitation Game’ Producers; CAA & STX Launch Sales — EFM Hot Package|last=Wiseman|first=Andreas|website=Deadline|access-date=2023-12-08|date=2021-03-04|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Molmasa''' (apzīmē ar <math> M \ </math>) ir vielas [[masa]], kuras [[vielas daudzums|daudzums]] ir viens [[mols]]. Saskaņā ar šo definīciju molmasa ir vienāda ar [[molekulu masa|molekulas masas]] un [[Avogadro skaitlis|Avogadro skaitļa]] reizinājumu.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Eiselmērs
|attēls=Houtribdijk.jpg
|paraksts=Eiselmēru un [[Markermērs|Markermēru]] atdalošais dambis
|karte=Zuiderzeewerke.png
|map = Nīderlande
| plat_d=52 | plat_m=49 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=5 | gar_m=15 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=1100
|garums=
|platums=
|Vid_dziļums=3
|Max_dziļums=5,5
|tilpums=
|augstums_vjl=0
|valstis=[[Nīderlande]], [[Vācija]],
([[Reina]]s baseinā arī:
[[Austrija]], [[Lihtenšteina]], [[Šveice]],
[[Francija]], [[Luksemburga]], [[Beļģija]])
|pilsētas=[[Amsterdama]], [[Almere]]
}}
'''Eiselmērs''' ({{val|nl|IJsselmeer}}) ir sekls mākslīgs saldūdens [[ezers]] [[Nīderlande]]s ziemeļrietumos.<ref>{{PZT|197|Eiselmēras līcis}}</ref> Izveidots 1932. gadā, kad no [[Ziemeļjūra]]s tika atdalīta [[Zeiderzē]] iekšzemes jūra. Tika izveidots 90 metrus plats un 29 kilometrus garš dambis, uz kura izbūvēta autostrāde A7. Eiselmērs caur [[Ketelmērs|Ketelmēru]] barojas no [[Reina]]s attekas [[Eisela]]s. 1975. gadā Eiselmēra dienvidaustrumu daļā ar dambi tika nodalīts [[Markermērs]], kas tagad ir hidroloģiski patstāvīga ūdenstilpe.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vilhelms Reimerss
|     vārds_orig = ''Wilhelm Heinrich Martin Reimers''
|         attēls = Vilhelms Reimerss-1.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Foto (1925)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Barta]], [[Prūsija]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1934
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = sabiedriskais darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vilhelms Heinrihs Martins Reimerss''' (''Wilhelm Heinrich Martin Reimers'', 1857—1934) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] sabiedriskais darbinieks, [[Rīga]]s [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] vecākais. [[Baltiešu-vācu Nacionālā komiteja|Baltiešu-vācu  Nacionālās komitejas]] (''Baltisch-Deutsches Nationalausschuss'') priekšsēdētājs (1918—1919).

sentences: '''''Pan Pacific'' [[peldēšana]]s čempionāts''' notiek garajā baseinā kopš 1985. gada. Sākotnēji sacensības notika katru otro gadu (gados, kad nenotiek [[Olimpiskās spēles]] un [[Pasaules čempionāts ūdens sporta veidos|Pasaules čempionāts]]). Taču kopš 2002. gada tas notiek [[ziemas olimpiskās spēles|ziemas olimpisko spēļu]] gadā (sacensības tiek rīkotas ik pēc četriem gadiem). Sacensības dibināja četras valstis: [[Kanāda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Austrālija]] un [[Japāna]].

sentences:
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Marksisms]]
[[Kategorija:Komunisms]]
[[Kategorija:Socioloģija]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem

Sērskābes molekulas modelis

Sērskābes paraugs Latvijas ķīmijas vēstures muzejā
|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksosulfāts (VI), vitriola eļļa, vitrioleļļa
|           CAS numurs = 7664-93-9
|      ķīmiskā formula = H2SO4
|              molmasa = 98,08
|              blīvums = 1840
|  kušanas temperatūra = 283 K (10 °C)
| viršanas temperatūra = 610 K (337 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Sērskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]4) tīrā veidā ir eļļains, viegli sasalstošs šķidrums. [[Ūdens]] šķīdumos tā ir stipra, neorganiska divvērtīga [[skābe]]. Sērskābes sāļus sauc par [[sulfāti]]em (dažu metālu sulfātu [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] dēvē arī par [[vitrioli]]em).

sentences: '''Monopolistiskā [[konkurence]]''' ir [[tirgus]] ar daudziem pārdevējiem, kuri piedāvā līdzīgas, bet ne identiskas [[prece]]s.<ref name=pirmaa>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 222. lpp, {{ISBN|9984-15-169-7}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 63
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 25
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Eu
|             atommasa = 151,964
|   valences elektroni = [Xe]4f76s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Tīra eiropija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un gaisā oksidējusies eiropija plāksnīte
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,2
|              blīvums = 5244
|  kušanas temperatūra = 1099 K (826 °C)
| viršanas temperatūra = 1802 K (1529 °C)
}}

sentences:
{{izolēts raksts|2014. gada septembris}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Rišards Kriņickis
|     vārds_orig = ''Ryszard Krynicki''
|         attēls = Ryszard Krynicki.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Austrija|Sanktvalentīna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Poznaņa]], [[Krakova]]
|      pilsonība = {{POL}}
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums = [[vīrietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs, izdevējs
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[reālisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Poznaņas universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Valmieras-Lokno izcilnis''' ir [[Tektonika|tektoniska]] struktūra, kas krasi norobežo [[Baltijas vairoga dienvidu nogāze|Baltijas vairoga dienvidu nogāzi]] no [[Latvijas sedliene]]s, un atrodas [[Latvija]]s ziemeļu daļā, [[Igaunija]]s dienvidaustrumos, kā arī [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]], [[Krievija|Krievijā]]. Izciļņa garums rietumu-austrumu virzienā ir apmēram 200 kilometri, bet platums 20-30 kilometri. Relatīvais augstums uz [[pamatklintājs|pamatklintāja]] virsmas ir apmēram 100 metri. Izcilnis iekļauj sevī [[Valmieras pacēlums|Valmieras]], [[Trikātas pacēlums|Trikātas]], [[Ministes pacēlums|Ministes]] un [[Lokno pacēlums|Lokno]] lokālos pacēlumus, kuru absolūtais augstums ir 270-300 metri z.j.l., bet relatīvais augstums sasniedz ap 50 metriem. Dienvidu malā Valmieras-Lokno izcilnis piekļaujas [[Liepājas-Saldus-Rīgas-Apes-Pleskavas lūzumzona]]i, bet ziemeļos lēzeni pazeminās vairāk par 400 metriem z.j.l. [[Kaledonijas komplekss|Kaledonijas kompleksa]] nogulumos šeit atrodas [[Valmieras-Lokno pacēlums]], kuru šķeļ [[Valmieras lūzums]]. Pilnīgākais [[Nogulumieži|nogulumiežu]] segas griezums atrodas izciļņa ziemeļrietumu daļā, sasniedzot 300 metru biezumu. Savukārt, velves daļā tas būtiski samazinās, jo tur nav ordovika un silūra nogulumu. Arī [[Hercīnais komplekss|Hercīnā kompleksa]] [[Pērnavas svīta]]s virsmā izcilnis izceļas kā 100 metrus augsts [[Tektoniskais valnis|valnis]]. Tas liecina, ka Valmieras-Lokno izciļņa attīstība ir bijusi ilgstoša, un tektoniskā aktivitāte izciļņa robežās ir saglabājusies vismaz līdz [[Devons|devona]] beigām.<ref name="ld">{{Latvijas daba|6|30}}</ref>

sentences: '''Konvencija par bērna tiesībām''' ir 1989. gadā pieņemtā un 1990. g. spēkā stājusies [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] konvencija. Tai ir 196 dalībvalstis; no ANO dalībvalstīm konvenciju parakstīja, bet par dalībvalstīm pagaidām nekļuva ASV.<ref>[https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=IV-11&chapter=4&clang=_en]</ref> Konvencijas izpildi uzrauga Bērna tiesību komiteja 18 ekspertu sastāvā, izskatot un vērtējot dalībvalstu ziņojumus, kā arī izdodot komentārus konvencijai.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Mali]]
[[Kategorija:Mali mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Eiss Ventura: zvēru detektīvs
| attēls                   = ace ventura pet detective.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ace Ventura: Pet Detective''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Toms Šeidieks]]
| producents               = [[Džeimss G. Robinsons]]
| scenārija autors         =
* [[Džeks Bernšteins]]
* [[Džims Kerijs]]
* Toms Šeidieks
| galvenajās lomās         =
* Džims Kerijs
* [[Šons Jangs]]
* [[Kortnija Koksa]]
* [[Touns Loks]]
* [[Dens Marīno]]
| mūzika                   = [[Aira Ņūborns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Morgan Creek Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|2|4}}
| ilgums                   = 82 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ace-ventura-pet-detective-1994|title=Ace Ventura: Pet Detective|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 17, 2018|archive-date={{dat|2016|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161024001607/http://bbfc.co.uk/releases/ace-ventura-pet-detective-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=aceventura.htm|title=Ace Ventura: Pet Detective (1994) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 17, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|107,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Eiss Ventura 2: Dabas aicinājums]]"
| imdb                     =
}}
'''"Eiss Ventura: zvēru detektīvs"''' ({{val|en|Ace Ventura: Pet Detective}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Toms Šeidieks]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Šons Jangs]], [[Kortnija Koksa]], [[Touns Loks]] un [[Dens Marīno]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|2|4||bez}}. 1995. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Eiss Ventura 2: Dabas aicinājums]]".

sentences: '''25. jūlijs''' ir gada 206. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (207. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 159 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Eunectes murinus2.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| apakštips      = Vertebrata
| apakštips_lv   = Mugurkaulnieki
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Serpentes
| apakškārta_lv  = Čūskas
| dzimta         = Boidae
| dzimta_lv      = Žņaudzējčūsku dzimta
| ģints          = Eunectes
| ģints_lv       = Anakondas
| suga           = Eunectes murinus
| suga_lv        = Anakonda
| binomial       = Eunectes murinus <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Anakonda''', arī '''parastā anakonda''' (''Eunectes murinus'') ir [[žņaudzējčūsku dzimta]]s (''Boidae'') [[suga]],<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=634802 ''Eunectes murinus'' (Linnaeus, 1758)]</ref> kas dzīvo [[Dienvidamerika]]s [[tropu josla|tropu joslā]]. Tā ir masīvākā un smagākā, un pēc [[tīklainais pitons|tīklainā pitona]] otra garākā no mūsdienās sastopamajām [[čūskas|čūskām]].

sentences: '''Jaucējfunkcija''' jeb '''jaucējalgoritms''' ({{val|en|Hash function}})<ref>{{AkadTerm|term=hash function|lang=EN}}</ref> ir [[algoritms]], kas pārveido dažāda garuma ievad[[dati|datus]] noteikta, fiksēta garuma [[dati|datu]] [[virkne|virknē]]. Izejas datu virknes garums ir atkarīgs no algoritma. Vienkāršs jaucējfunkcijas veids ir [[kontrolsumma]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |         vārds = Sālahs el Arūri
 |    vārds_orig = صالح العاروري
 |        attēls = 2022-09-13 Russia–Hamas meeting (10) (cropped).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Sālahs el Arūri 2022. gadā
 |       dz_gads = 1966
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 19
 |      dz_vieta =
 |        m_gads = 2024
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 2
 |       m_vieta = {{vieta|Libāna|Beirūta}}
 |     pilsonība =
 |       tautība = [[palestīnieši|palestīnietis]]
 |  nodarbošanās = militārists, politiķis
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Sālahs el Arūri''' ({{val|ar|صالح العاروري}}; dzimis {{dat|1966|8|19}}, miris {{dat|2024|1|2}}) bija ''[[Hamās]]'' vecākais vadītājs un tās militārā spārna ''[[Izz ad-Din al-Qassam]]'' brigādes dibinātājs. Bijis arī ''Hamās'' politiskā biroja priekšsēdētāja vietnieks un ''Hamās'' militārais komandieris [[Rietumkrasts|Jordānas Rietumkrastā]],<ref name="AviIssacharoff">{{Ziņu atsauce|last1=Avi Issacharoff|first1=Avi|title=Israel foiled 17 suicide attacks so far this year, Shin Bet says|url=http://www.timesofisrael.com/israel-thwarted-17-suicide-attacks-so-far-this-year-shin-bet-says/|accessdate=14 August 2015 |work=[[The Times of Israel]] |date=12 August 2015|archive-date=13 August 2015|archive-url=https://web.archive.org/web/20150813230513/http://www.timesofisrael.com/israel-thwarted-17-suicide-attacks-so-far-this-year-shin-bet-says/|dead-url=no}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Saleh al-Arouri |url=https://www.counterextremism.com/extremists/saleh-al-arouri |access-date=28 October 2023 |publisher=Counter Extremism Project |language=en}}</ref> lai gan nāves brīdī viņš dzīvoja [[Libāna|Libānā]].<ref name=":9">{{Tīmekļa atsauce |date=27 October 2023 |title=Israeli forces kill senior Islamic Jihad commander in Jenin; arrest 36 suspects |url=https://www.i24news.tv/en/news/middle-east/palestinian-territories/1698400329-israeli-forces-kill-senior-islamic-jihad-commander-in-jenin-arrest-36-suspects |access-date=28 October 2023 |publisher=[[I24news]] |language=en}}</ref><ref name=":10">{{Tīmekļa atsauce |date=27 October 2023 |title=IDF issues demolition order for house owned by Hamas leader al-Arouri |url=https://www.jpost.com/breaking-news/article-770434 |access-date=28 October 2023 |website=[[The Jerusalem Post]] |language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q47008063}}
'''2018. gada Gente—Vevelgema''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 25. martā. Tā bija 80. reize, kad notika [[Gente—Vevelgema]] sacensības un tās bija 11. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Sūzena Kera
| name_orig     = Susan Kare
| image         = Susan Kare.tif
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1954|2|5}}
| location      = {{vieta|ASV|Itaka}}
| deathdate     =
| deathplace    =
| nationality   = [[amerikāņi (nācija)|amerikāniete]]
| field         =
| training      =
| movement      =
| famous works  = Chicago, Monaco, Geneva burtveidols
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
'''Šrams''' var būt:

sentences: '''Minskas vaivadija''' ([[Latīņu valoda|latīņu]]: ''Palatinatus Minscensis'', [[Poļu valoda|poļu]]: ''Województwo mińskie'') bija administratīvi teritoriāla vienība [[Lietuvas lielkņaziste|Lietuvas lielkņazistē]] (1566—1793).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://literat.ug.edu.pl/glogre/0054.htm|title=Geografia historyczna...|website=literat.ug.edu.pl|access-date=2023-04-01}}</ref> Tās centrs bija [[Minska|Minskas pilsēta]]. Platība — 55 500 km².

sentences:
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Viļānu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Viļānu Svētā Erceņģeļa Miķeļa Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/9992115
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Djibouti|Džibutija}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Melolontha melolontha 3362.JPG
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Melolontha melolontha|Lauku maijvabole}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Coleoptera
| kārta_lv =Vaboļu kārta
| dzimta =Scarabaeidae
| dzimta_lv =Skarabeju dzimta
| ģints =Melolontha
| ģints_lv =Maijvaboles
| kategorijas =nē
}}
'''Maijvaboles''' (''Melolontha'') ir [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]] dzīvojošo [[Skarabeju dzimta|plākšņtaustekleņu jeb skarabeju]] [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]] [[Kukaiņi|kukaiņu]] [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Līdz [[1950. gadi|piecdesmito]] gadu vidum maijvaboles bija ļoti izplatītas un, būdamas augu kaitēkļi, dažos gados radīja ievērojamu kaitējumu [[lauksaimniecība]]i. [[Pesticīdi|Pesticīdu]] masveida izmantošanas dēļ to populācija ir krasi samazinājusies, un dažos reģionos tās ir pilnībā izzudušas. [[1980. gadi|80. gadu]] sākumā pēc tam, kad tika aizliegts izmantot vairākus pesticīdus, to skaits sāka atjaunoties.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Feimanka
| attēls            = Feimanka near Riebiņi.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Feimanka pie [[Riebiņi]]em
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Feimaņu ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dubna (upe)|Dubna]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=17 | sāk_plat_s=18 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=58 | sāk_gar_s=03 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=20 | iet_plat_s=17 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=21 | iet_gar_s=07 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 72
| iztekas_augstums  = 153,9
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 62
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,07
| baseins           = 385,4
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Preiļupe]], [[Sanaude]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Feimanka''' (arī '''Fejmanka''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95921 |title=Informācija par objektu: Feimanka |accessdate={{dat|2016|06|16||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Dubna (upe)|Dubnas]] labā krasta pieteka [[Rēzeknes novads|Rēzeknes]], [[Preiļu novads|Preiļu]] un [[Līvānu novads|Līvānu]] novados.<ref>{{Latvijas daba}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = Atractiellales Oberw. & Bandoni
| attēls =2012-03-13 Phleogena faginea (Fr.) Link 204640.jpg
| att_nosaukums= ''[[Phleogena faginea]]''
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase = Atractiellomycetes
| klase_lv =
| rinda = Atractiellales
| rinda_lv =Atraktiellas
| iedalījums=
* dzimta: [[Atractogloeaceae]]
* dzimta: [[Mycogelidiaceae]]
* dzimta: [[Phleogenaceae]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bandīts
| operators =
| attēls = Bandit (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska kriminālfilma
| režisors = [[Elans Angars]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džošua Diamels]]
* [[Mels Gibsons]]
* [[Eliša Katberta]]
* [[Nestors Karbonels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bandit''
| studija = * ''Goldrush Entertainment''
* ''Yale Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Quiver Distribution''
* ''Redbox Entertainment''
* ''Signature Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|23}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{CAN}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Bandīts"''' ({{Val|en|Bandit}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Kanāda]]s biogrāfiska kriminālfilma, kuras režisors ir [[Elans Angars]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džošua Diamels]], [[Mels Gibsons]], [[Eliša Katberta]] un [[Nestors Karbonels]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Vaiņodes dirižabļu lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Luftschiffhafen Wainoden
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Vaiņodes lidostas angāri un vilciens.jpg
| attela-platums             = 300| paraksts                   = Vilciens pie ''Vaiņodes lidostas dirižabļu angāra''.
| attels2                    = Vainode blimp airport map (1917).png
| attela2-platums            = 300
| paraksts2                  = ''Vaiņodes dirižabļa lidosta'' 1917. gada kartē
| IATA                       =
| ICAO                       = 65,3
|lat_deg=56|lat_min=24|lat_sec=50.1|lat_dir=N
|lon_deg=21|lon_min=52|lon_sec=36.1|lon_dir=E
| karte                      = Dienvidkurzemes novads
| kartes_paraksts            = Dirižabļu lidostas atrašanās vieta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Militārā, likvidēta
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Vaiņodes pagasts]], [[Latvija]]
| elevation-f                = 450
| elevation-m                = 137
| majas_lapa                 =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  =
| r1-length-f                =
| r1-length-m                =
| r1-surface                 =
| pasazieru_skaits           =
| Pasta_kravas               =
| Preces                     =
}}
'''Vaiņodes dirižabļu lidosta''' jeb '''Vaiņodes gaisa kuģu osta''' ({{val-de|Luftschiffhafen Wainoden}}) bija Pirmā pasaules kara militārā lidosta, kas funkcionēja [[Vaiņode|Vaiņodē]] no 1916. gada maija līdz 1917. gada decembrim.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ronaldv.nl/abandoned/airfields/LG/kurzeme.html |title=''Abandoned airfields Kurzeme'' Vaiņode {{en ikona}} |access-date={{dat|2015|04|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150410132024/http://www.ronaldv.nl/abandoned/airfields/LG/kurzeme.html |archivedate={{dat|2015|04|10||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Nišimura''' var būt:
* [[Jūiči Nišimura]];
* [[Akihiro Nišimura]];
* [[Šoiči Nišimura]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums = Tirdzniecības centrs {{nobr|"Domina Shopping"}}
|logo =Logo-domina-shopping.png
|logo izmērs =120px
|attēls = Domina-Shopping-1.jpg
|attēla paraksts = Tirdzniecības centrs "Domina Shopping"
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte =Rīga
|latd =56 |latm =57 |lats =59 |latNS =N |longd =24 |longm =09 |longs =44 |longEW =E
|valsts = {{flag|Latvija}}
|pilsēta = {{Rīga}}
|priekšpilsēta = Vidzemes priekšpilsēta
|apkaime = [[Purvciems (Rīga)|Purvciems]]
|adrese = [[Ieriķu iela (Rīga)|Ieriķu iela]], 3
|atklāts = 2003. gada septembrī
|rekonstrukcija =
|īpašnieks = EfTEN Kinnisvarafond II AS
|platība = 110 000 m²
|tirdz platība = 42 000 m²
|veikalu sk = vairāk nekā 170
|autostāvvieta = gandrīz 2000
|apmeklētāji = |apgrozījums =
|autobuss = {{Rīga sab|t=a|16|21|49}}
|trolejbuss = {{Rīga sab|t=tb|4|12|13|14|17|18|23|31|34|35}}
|tramvajs = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]]
|mājas lapa = {{URL|http://www.domina-shopping.lv/}}
|mikroautobuss = 209
}}

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Boeing apakšveidne}}
|nosaukums            = Boeing 717
|attēls               = AeBal B717 EC-HOA.jpg
|paraksts             = [[Spānija|Spāņu]] ''Aerolíneas de Baleares'' Boeing 717
|tips                 = Pasažieru lidmašīma
|valsts               = {{flag|ASV}}
|ražotājs             = [[Boeing|Boeing Airplane Company]]
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{Dat|1998|9|2}}
|komerciālie lidojumi = {{Dat|1999|10|12}}
|izņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  = AirTran
Midwest Airlines
QantasLink
Hawaiian Airlines
|ražošanā             = [[1998]] - [[2006. gads|2006]]
|skaits               = 156
|izmaksas             =
|attīstīts no         = McDonnell Douglas MD-90
|modifikācijas        =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Johans Frīdrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Johann Friedrich von Medem''
|              attēls =Johans Frīdrihs Mēdems.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =Johana Frīdriha Mēdema portrets. (Gotlībs Šifners, 1784.)
|          dz_gads = 1722
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Vilce]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1785
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs =Luīze Korfa
Luīze Šarlote Manteifele-Cēge
Agnese Brukena
|   brāļi = [[Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems]]
|          māsas =
|               bērni =[[Elīza fon der Reke]]
[[Doroteja fon Mēdema]]
[[Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = ''Rammstein in Amerika''
| Izpildītājs           = ''[[Rammstein]]'' DVD un Blu-ray
| Vāks                  =Rammstein in Amerika.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{dat|2015|09|25}}
| Žanrs                 = ''[[Neue Deutsche Härte]]'', [[industriālais metāls]]
| Garums                = 244 minūtes (2 diski)
| Ierakstu kompānija    = ''[[Universal]]''
| Izpildītājsģen        = ''[[Rammstein]]'' DVD
| Iepriekšējais albums  = ''[[Videos 1995—2012]]''
(2012)
| Šis albums            =''[[Rammstein in Amerika]]''
(2015)
| Nākamais albums       =''[[Rammstein Paris]]''
(2017)
}}

sentences: '''Barbaru karalistes''' bija [[Rietumromas impērija]]s teritorijā izveidotās [[Ģermāņi|ģermāņu]] (barbaru) cilšu karalistes, kas pastāvēja [[Vēlīnais antīkais laikmets|vēlīnajā antīkajā laikmetā]] un agrīno [[Viduslaiki|viduslaiku]] posmā no 5. līdz 8. gadsimtam. Barbaru iekarotāji ieņemtajās teritorijās bija skaitliskā mazākumā, tāpēc tie pārņēma romiešu administrācijas, [[Latīņu valoda|latīņu valodas]] un kultūras elementus, kā arī [[Kristietība|kristietību]] tās [[Ariānisms|ariānisma]] formā, vienlaikus saglabājot savas ģermāņu cilšu tiesību paražas.

sentences:
s pilsētas valdes ēka (celta 1865. gadā), kurā 1917. gadā pieņēma deklarāciju]]
{{Latvijas vēsture}}
'''1917. gada 2. decembra deklarācija par Latvijas autonomiju''' ir [[Latviešu Pagaidu Nacionālā Padome|Latviešu Pagaidu Nacionālās Padomes]] izdots dokuments, ar kuru [[1917]]. gadā pirmo reizi tika oficiāli pasludināts ka [[Latvija]], kurā ietilpst [[Vidzeme]], [[Kurzeme]] un [[Latgale]], ir [[Latvijas autonomijas idejas|autonoma valstsvienība]]. Tā iespaidā [[Krievijas PSFR]] Tautas komisāru padome 1917. gada 14. decembrī izdeva rīkojumu Nr. 93. par [[Daugavpils apriņķis|Daugavpils]], [[Ludzas apriņķis|Ludzas]] un [[Rēzeknes apriņķis|Rēzeknes apriņķu]] atdalīšanu no [[Vitebskas guberņa]]s un to pievienošanu [[Vidzemes guberņa]]i.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Andrejs Gromiko
| vārds_orģ           = ''Андре́й Андре́евич Громы́ко''
| attēls              = Andrei Gromyko 1972.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Andrejs Gromiko 1972. gadā
| amats               = [[PSRS Ārlietu ministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1957|2|14|N}}
| term_beigas         = {{dat|1985|7|2|N}}
| premjers            =
| priekštecis         = [[Dmitrijs Šepilovs]]
| pēctecis            = [[Eduards Ševardnadze]]
| amats2               = [[PSRS Augstākās padomes Prezidija priekšsēdētājs]]
| term_sākums2         = {{dat|1985|7|2|N}}
| term_beigas2         = {{dat|1988|10|1|N}}
| priekštecis2         = [[Vasilijs Kuzņecovs]] (v.i.)
| pēctecis2            = [[Mihails Gorbačovs]]
| dzim_dati           = {{dat|1909|7|18}}
| dzim_vieta          = Starija Hramiki (''Стары́я Грамы́кі''), [[Mogiļevas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Vjetkas rajons]], [[Gomeļas apgabals]], {{BLR}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1989|7|2|1909|7|18}}
| mir_vieta           = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[PSKP]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = ekonomists, diplomāts
| alma_mater          = [[Minskas Lauksaimniecības institūts]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Kristāliskais pamatklintājs''' ir [[platforma|platformas]] kristāliskā pamatne zem [[nogulumiežu sega]]s, veidota no dislocētiem [[Magmatiskie ieži|magmatiskiem]] un [[Metamorfie ieži|metamorfiem iežiem]]. Šo [[Ieži|iežu]] kompleksi veidojušies attiecīgās teritorijas [[Ģeosinklināles|ģeosinklinālās]] attīstības stadijā, kas noslēdzās ar krokojuma, reģionālā [[Metamorfisms|metamorfisma]] un [[granitizācija]]s procesiem. Pēc platformu konsolidēšanās to pamatklintājs īsāku vai garāku laikposmu bija pakļauts [[denudācija]]i, līdz uz to virsmas sāka uzkrāties [[nogulumieži]]. Platformu daļas, kur nav nogulumiežu segas, un pamatklintāju veidojošie ieži atrodas zemes virspusē, sauc par [[vairogs (tektonika)|vairogiem]]. Pamatklintāja pārsedzošo nogulumiežu segas biezums  platformās parasti ir daži kilometri. Vēlākās tektoniskās kustības pamatklintājā ir izpaudušās [[Lūzuma zona|lūzumu]] un lokālu vertikālo kustību veidā.

sentences:
1947. gada februārī piespiedu kārtā izvestie ungāri [[Mlada Boleslava|Mlada Boleslavā]]]]
'''Beneša dekrēti''' ({{val|cz|Benešovy dekrety}}, {{val|sk|Benešove dekréty}}) ir [[Čehoslovākijas Trešā republika|Čehoslovākijas Republikas]] prezidenta [[Edvards Benešs|Edvarda Beneša]] [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā un pirmajos pēckara gados izdota likumu sērija '''"Republikas prezidenta dekrēti"''' ({{val|cz|Dekrety presidenta republiky}}, {{val|sk|Dekréty prezidenta republiky}}), kas legalizēja [[vācieši|vāciešu]] un [[ungāri|ungāru]] padzīšanu no valsts.

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novadā dzimušie]]
[[Kategorija:Rauna]]
{{catmore|Rauna}}

sentences:
{{Citas nozīmes|debess ķermeņa trajektoriju kosmiskajā telpā|Orbīta (nozīmju atdalīšana)|Orbīta}}
'''Orbīta''' ir [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] [[trajektorija]] [[kosmiskā telpa|kosmiskajā telpā]]. Galvenie orbītas raksturlielumi ir [[lielā pusass]] (eliptiskai orbītai) un [[orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāte]].

sentences: '''Galvasnauda''', '''galvas nodoklis''' ({{val|en|poll tax}}) jeb '''kapitācija''' (no {{val|la|caput}} — 'galva') ir [[nodoklis]], ar kuru parasti aplika ikvienu pieaugušu cilvēku, kam pēc tam bija jāmaksā fiksēta summa valsts kasē neatkarīgi no [[nodarbošanās]] vai [[ienākumi|ienākumu]] līmeņa.<ref name="Cambridge">{{Tīmekļa atsauce|url= https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/poll-tax|title=Poll tax|work=dictionary.cambridge.org|publisher=Cambridge Dictionary|accessdate=11 February 2019}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.dictionary.com/browse/poll-tax|title=Poll tax|work=dictionary.com|publisher=Dictionary.com|accessdate=11 February 2019}}</ref> Vēsturiski atsevišķās sabiedrībās galvas nodoklis bija arī obligāts maksājums, lai indivīdam būtu tiesības balsot.<ref name="Cambridge"/>

sentences:
<!-- http://valoda.ailab.lv/latval/vidusskolai/SINTAKSE/prieksmets.htm : par pamatu piemēriem ņemti piemēri no attiecīgās lapas, kas nedaudz pārveidoti, lai nebūtu autortiesību pārkāpums. Tā kā visas pretenzijas turieniešiem par pareizu/nepareizu teikuma priekšmetu :) -->{{ExamplesSidebar|35%|Šajos piemēros teikuma priekšmets ir atzīmēts '''treknrakstā'''.
# '''Jānis''' ir skolēns.
# '''Viens no skatītājiem''' iebļāvās.
# '''Latvijas Republika''' ir mana dzimtene.
# Grāmata "'''Bada spēles'''" ir populāra jauniešu vidū.
# '''Jānis Čakste''' ir pirmais Latvijas prezidents.
# '''Mēs visi''' šodien iesim uz kinoteātri.
# Nav iespējams '''saskaitīt''' visas dziesmas.<ref name="ceplisi" />
# Iemirdzas '''pa zvaigznītei'''.<ref name="gramatika2013" />
}}
'''Teikuma priekšmets''' ir [[teikums|teikuma]] [[teikuma loceklis|loceklis]], kas izsaka to nojēgumu, uz kuru attiecas [[izteicējs|izteicēja]] nosauktā darbība vai pazīme (teikuma priekšmets nosauc darbības darītāju). Kopā ar izteicēju un [[galvenais loceklis|galveno locekli]]) teikuma priekšmets ir viens no trim teikuma virslocekļiem. Latviešu valodā to izsaka ar [[lietvārds|lietvārdu]], tā aizstājēju (piemēram, [[vietniekvārds|vietniekvārdu]]), [[darbības vārds|darbības vārdu]] nenoteiksmē vai nedalāmu vārdu savienojumu.<ref name="ceplisi" /> Vairākās valodās nav teikuma priekšmetu.

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Alzete
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Alzette
| citvaloda2      = de
| oriģinālnosaukums2 = Alzig
| citvaloda3      = lb
| oriģinālnosaukums3 = Uelzecht
| attēls            = Luxembourg_BW_2016-09-15_12-44-12.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Alzete Luksemburgas pilsētā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Tīlas komūna, [[Merta un Mozele]], {{FRA}}
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Zauere]]
| sāk_plat_d=49 | sāk_plat_m=27 | sāk_plat_s=46 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=05 | sāk_gar_m=54 | sāk_gar_s=41 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=49 | iet_plat_m=50 | iet_plat_s=53 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=06 | iet_gar_m=06 | iet_gar_s=43 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}, {{LUX}}
| garums            = 73
| iztekas_augstums  = 372
| ietekas_augstums  = 195
| kritums           =
| caurtece          = 76
| gada_notece       =
| baseins           = 2920
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Luksemburga#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Ipolits Fizo
| vārds_orig =''Hippolyte Fizeau''
| attēls = Hippolyte Fizeau.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1819
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1896
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Ventoja]] (''Venteuil''), [[Marna]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =''[[Bureau des longitudes]]''
| alma_mater =
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Doplera efekts]], [[Fizo-Fuko aparāts]], [[gaismas ātrums]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrelīts
|attēls=[[File:Museo di mineralogia, pietre fluorescenti, agrellite 3.JPG|150px]]
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.15-10
|ķīm_formula=NaCa2Si4O10F
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, pelēkbalta, zaļganbalta
|svītra=Balta
|habituss=Plātņains
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs, slikta - vēl vienā
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.567 nβ = 1.579 nγ = 1.581
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,88
}}
__NOTOC__
'''Agrelīts''' (nosaukts [[Kembridžas Universitāte]]s mineraloga Stjuarta Agrela (''Stuart Agrell'') vārdā) ir rets [[minerāls]].

sentences: Šajā lapā uzskaitīti dažādi ar teātri saistīti jēdzieni.

sentences: Četri '''''Grand Slam''''' [[teniss|tenisa]] turnīri ir [[ATP]] (vīriešiem) un [[WTA]] (sievietēm) sezonas prestižākās sacensības, ņemot vērā pasaules ranga punktus, tradīcijas, naudas balvu fondu un sabiedrības uzmanību. Tie ir:

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Tārgales pagasts
| karte             = Tārgales pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Tārgales pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Tārgales pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Tārgales pagasts Flag.png
| karoga_nosaukums  = Tārgales pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ventspils novads
| centrs            = Tārgale
| platība           = 364,2
| iedzīvotāji       = 1845<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1845 / 364.2 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Melatonīna struktūrformula

Melatonīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = N-[2-(5-metoksi-1H-indol-3-il)etil]acetamīds
|           CAS numurs = 73-31-4
|      ķīmiskā formula = C13H16N2O2
|              molmasa = 232,278
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 117 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 2 g/l
|                 citi =
}}
'''Melatonīns''' ir [[hormons]], kas pieder pie [[indols|indola]] aminoatvasinājumiem — [[triptamīni]]em. To mēdz dēvēt arī par "miega hormonu".<ref>[http://www.zalesinfo.lv/?urls=modules/news_result?next=277 Bezmiegs – kādēļ tas mūs piemeklē un kā ar to cīnīties]</ref> Cilvēka organismā melatonīnu izstrādā [[epifīze]].<ref>Pēteris Apinis. Cilvēks. Anatomija, fizioloģija, patoloģijas pamati. Nacionālais medicīnas apgāds. 392. lpp. {{ISBN|9984-9279-0-3}}</ref> Saskaņā ar "melatonīna teoriju", [[ziema]]s periodā, kad trūkst gaismas, melatonīns izstrādājas lielākā apjomā un izraisa [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.depresija.lv/ziemas-depresija-sezonalie-garastavokla-traucejumi/ |title=Depresija.lv: „Ziemas depresija” – Sezonālie garastāvokļa traucējumi |access-date={{dat|2020|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200329232749/http://www.depresija.lv/ziemas-depresija-sezonalie-garastavokla-traucejumi/ |archivedate={{dat|2020|03|29||bez}} }}</ref><ref>[https://veselam.la.lv/ziemas-tumsa-puse-sezonala-depresija Veselam.LA.lv.: Ziemas tumšā puse: sezonālā depresija]{{Novecojusi saite}}</ref> Citi avoti savukārt apgalvo, ka melatonīns pret depresiju palīdz.<ref>[https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6057892/ NCBI: Circadian modulation of neuroplasticity by melatonin: a target in the treatment of depression]</ref> Latvijā melatonīnu var iegādāties aptiekās kā recepšu medikamentu ar nosaukumu "cirkadīns".<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=melatoninum&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on |title=Melatonīns Latvijas Zāļu reģistrā |access-date={{dat|2013|09|10||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304221425/http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=melatoninum&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on }}</ref> To lieto primāra [[bezmiegs|bezmiega]] ārstēšanai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/EPAR_-_Product_Information/human/000695/WC500026811.pdf |title=Cirkadīna zāļu apraksts |access-date={{dat|2013|09|10||bez}} |archive-date={{dat|2013|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131022022251/http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/EPAR_-_Product_Information/human/000695/WC500026811.pdf }}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Atlass
|attēls                 = High Atlas11.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Augstais Atlass]] [[Maroka|Marokā]]
|lat_dir =N |lat_deg =31|lat_min =03|lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =7|lon_min =54|lon_sec =
|region                = Āfrika
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āfrika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{ALG}}
{{MAR}}
{{TUN}}
|ģeo_apgabals           = [[Magriba]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2100
|platums                = 1020
|kalns                  = [[Tūbkals]]
|augstums               = 4165
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Atlass''' ({{val-ber|''idurar n Waṭlas''}}, {{val-ar|جبال الأطلس}}, ''Jibāl al Aţlas'') ir [[kalnu grēda|kalnu sistēma]], kas atrodas [[Āfrika]]s ziemeļrietumos un stiepjas aptuveni {{nobr|2100 km}} garumā gar [[Vidusjūra]]s piekrasti caur [[Maroka]]s, [[Alžīrija]]s un [[Tunisija]]s teritorijām.<ref>{{PZT|65}}</ref> Dienvidos no Atlasa atrodas [[Sahāra]]s [[tuksnesis]]. Augstākā virsotne ir [[Tūbkals]] (4165 m), kas atrodas [[Augstais Atlass|Augstā Atlasa]] kalnu grēdā Marokas dienvidrietumos. Atlasa kalnos galvenokārt dzīvo [[berberi|berberu]] tautas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Privātās lietas
| attēls                   =  Personal Effects (2008 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Personal Effects''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Deivids Holanders]]
| producents               =
* [[Džils Neters]]
* [[Kirks Šo]]
* [[Tims Makgrets]]
* Deivids Holanders
* [[Elito Deiviss]]
| scenārija autors         = Deivids Holanders
| galvenajās lomās         =
* [[Mišela Feifere]]
* [[Eštons Kučers]]
* [[Ketija Beitsa]]
| mūzika                   = [[Johans Johansons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Cinefilm]]''
| izplatītājs              = ''[[Screen Media Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|12|12|Aiovas pirmizrāde|2009|3|5|ASV|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/personal-effects-2009|title=Personal Effects|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Privātās lietas"''' ({{val|en|Personal Effects}}) ir 2008. gada drāma, kas balstīta uz Rika Mūdija stāstu ''Mansion on the Hill''. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Deivids Holanders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Mišela Feifere]], [[Eštons Kučers]] un [[Ketija Beitsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|12||bez}} Aiova.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija oksīda kristālrežģis

Kalcija oksīds
|citi nosaukumi=nedzēstie kaļķi
|ķīmiskā formula=CaO
|molmasa=56,077
|blīvums=3350
|kušanas temperatūra=2572 °C
|viršanas temperatūra=2850 °C
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''C.R.A.Z.Y.''
| operators =
| attēls = CrazyFilm.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Žans Marks Valē]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Marks Andrē Grondēns]]
* [[Mišels Kotē]]
* [[Daniela Prū]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''C.R.A.Z.Y.''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''TVA Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|5|27}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{CAN}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = 6,5 miljoni [[Kanādas dolārs|CAD]]
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Haralds Zīberts
|     vārds_orig = ''Harald Siebert''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Subate]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{LAT}}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1936
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Liepāja]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Butānas Karaliste
|        vietējais_nosaukums = འབྲུག་རྒྱལ་ཁབ་
'' 'Brug Rgyal-khab''
|           valsts_nosaukums = Butāna
|           karoga_nosaukums = Butānas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Bhutan.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Butānas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls =Emblem_of_Bhutan.svg
|              kartes_attēls = Bhutan_(orthographic_projection).svg
| alt_map = |            kartes_paraksts =
|               valsts_himna = ''[[Druk tsendhen|Druk Tsendhen]]''
|              galvaspilsēta = [[Thimphu]]
| latd=27 |latm=28.0 |latNS=N |longd=89 |longm=38.5 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_valodas = [[Dzongke]]
| demonym = Bhutanese
|             valsts_iekārta = Vienota parlamentāra konstitucionālā monarhija
|       valsts_galvas_tituls = [[Butānas karalis|Karalis]]
|               valsts_galva = [[Džigme Khesars Namgjels Vangčuks]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Tshering Tobgay]]
|       neatkarības_iegūšana = Izveidošanās
|        neatkarības_piezīme = 17. gadsimts
|       neatkarības_notikums = Vangčuku dinastija
|         neatkarības_datums = 1907. gada 17. decembris
|      neatkarības_notikums2 = konstitucionālā monarhija
|        neatkarības_datums2 = 2007
|              platība_rangs = 135.
|                platība_km2 = 38 394
| area_footnote = <ref name=FYP9>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.gnhc.gov.bt/wp-content/uploads/2011/04/5yp09_main.pdf |title=9th Five Year Plan (2002–2007) |publisher=Royal Government of Bhutan |year=2002 |accessdate=2011-08-22 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120320060614/http://www.gnhc.gov.bt/wp-content/uploads/2011/04/5yp09_main.pdf |archivedate=2012-03-20 }}</ref><ref name=official>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bhutan.gov.bt/government/aboutbhutan.php |title=National Portal of Bhutan |publisher=Department of Information Technology, Bhutan |accessdate=2011-08-22 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120423102833/http://www.bhutan.gov.bt/government/aboutbhutan.php |archivedate=2012-04-23 }}</ref>
|             procenti_ūdens = 1,1
|         iedzīvotāju_skaits = 742 737<ref name=clock>{{tīmekļa atsauce |url=http://countrymeters.info/en/Bhutan |title=Bhutan Population clock |year=2012 |publisher=Countrymeters.info |accessdate=2012-10-22}}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 165.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
| population_census = 634 982<ref name=census>{{tīmekļa atsauce |url=http://unstats.un.org/unsd/demographic/meetings/wshops/Taizeme_15Oct07/docs/Countries_presentations/Bhutan_Results.ppt |title=Population and Housing Census of Bhutan — 2005 |format=PPT |publisher=[[UN]] |year=2005 |accessdate=2010-01-05 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
| population_census_year = 2005
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 18,0
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 154.
|                    IKP_PPP = $4,287 miljardi<ref name=imf2>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/01/weodata/weorept.aspx?sy=2009&ey=2012&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=514&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=56&pr.y=0 |title=Bhutan |publisher=International Monetary Fund |accessdate=2012-04-17}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2011
|         IKP_PPP_per_capita = $6112<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
| GDP_nominal = $1,488 miljardi<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_year = 2011
| GDP_nominal_per_capita = $2121<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|                        HDI = {{samazinājās}}0,666
| HDI_change = increase
| HDI_ref = <ref name="UN">{{tīmekļa atsauce |url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2009_EN_Complete.pdf |format=PDF |title=Human Development Report 2009. Human development index trends: Table G |publisher=[[United Nations]] |year=2009 |accessdate=2009-10-05 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091122115116/http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2009_EN_Complete.pdf |archivedate=2009-11-22 |deadurl=no }}</ref>
|                  HDI_rangs = 127.
|                   HDI_gads = 2021
|             HDI_kategorija = vidējs
|                     valūta = [[Butānas ngultrums]]
|               valūtas_kods = BTN
|                 laika_zona = [[Bhutan Time|BTT]]
|                 utc_offset = +6
|             laika_zona_DST = nav
|             utc_offset_DST = +6
| drives_on = left
|                     domēns = [[.bt]]
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 975
}}
'''Butānas Karaliste''' ([[dzongke]]: འབྲུག་ཡུལ ; ''Druk Yul'') ir valsts [[Āzija]]s dienvidos, [[Himalaji|Himalaju]] dienvidu nogāzēs bez pieejas pie jūras. Ziemeļos tā robežojas ar [[Ķīna|Ķīnu]] ([[Tibeta|Tibetu]]), bet dienvidos, austrumos un rietumos ar [[Indija|Indiju]]. Butānu no [[Nepāla]]s atdala [[Indijas štats]] [[Sikima]]. Butānieši savu valsti sauc par ''Druk Yul'', kas burtiski nozīmē "Pērkona Pūķa zeme".

sentences: '''Molekula''' ir mazākā [[viela]]s daļiņa, kas nosaka vielas ķīmisko sastāvu un visas [[fizikāls ķermenis#fizikālās īpašības|fizikālās īpašības]]. Molekula parasti sastāv no diviem vai vairākiem [[atoms|atomiem]], kas saistīti ar dalītu [[elektrons|elektronu]] pāri, veidojot [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]]. Molekula var sastāvēt no vienādiem atomiem (O2) vai dažādiem atomiem (H2O).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kontakts
| attēls                   = Contact ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Contact''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, drāma
| režisors                 = [[Roberts Zemekis]]
| producents               =
* [[Stīvs Stārkijs]]
* Roberts Zemekis
| scenārija autors         =
* [[Džeimss V. Hārts]]
* [[Maikls Goldenbergs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džodija Fostere]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Džeimss Vudss]]
* [[Džons Hērts]]
* [[Toms Skerits]]
* [[Andžela Baseta]]
| mūzika                   = [[Alans Silvestri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[South Side Amusement Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|7|11||bez}}
| ilgums                   = 146 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/contact-1997-0|title=Contact|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 1, 2019|archive-date={{dat|2019|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401205732/http://www.bbfc.co.uk/releases/contact-1997-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=contact.htm|title=Contact (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|171,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kontakts"''' ({{val|en|Contact}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas drāma, kas balstīta uz Karla Sagana tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Roberts Zemekis]]. Galvenās lomas atveido [[Džodija Fostere]], [[Metjū Makonahijs]], [[Džeimss Vudss]], [[Džons Hērts]], [[Toms Skerits]] un [[Andžela Baseta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|7|11||bez}}.

sentences: '''30. decembris''' ir gada 364. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (365. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 1 diena.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Guvernământul Transnistriei''
|nosaukums_latv_val  = <small>Transnistras gubernatorija</small>
|sugasvārds          = gubernatorija
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Austrumeiropa
|valsts              =
|laikmets            = Otrais pasaules karš
|statuss             = [[Rumānijas Karaliste|Rumānija]]s gubernatorija
|statusa_teksts      =
|impērija            = Rumānijas Karaliste
|valdības_veids      = Militāri civilā pārvalde
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1941
|gads_beigas         = 1944
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          = {{dat|1941|8|19||bez}}
|event_end           =
|date_end            = {{dat|1944|1|29||bez}}
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place before
                             after "event_end"--->
|date_post           =
|
|<!--- Flag navigation: Preceding and succeeding entities p1 to p5 and s1 to
       s5 --->
|p1                  = Ukrainas PSR
|flag_p1             = Flag_of_the_Ukrainian_Soviet_Socialist_Republic_(1937-1949).svg
|image_p1            =
|p2                  = Moldāvijas PSR
|flag_p2             = Flag_of_the_Moldavian_Soviet_Socialist_Republic_(1941-1952).svg
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Ukrainas PSR
|flag_s1             = Flag_of_the_Ukrainian_Soviet_Socialist_Republic_(1937-1949).svg
|image_s1            =
|s2                  = Moldāvijas PSR
|flag_s2             = Flag_of_the_Moldavian_Soviet_Socialist_Republic_(1941-1952).svg
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag_of_Romania.svg
|flag                =
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Emblem_of_Transnistria_Governorate_color.svg

sentences: '''Programmatūras izmaiņu pieprasījums''' jeb '''izmaiņu pieprasījums''' ir dokuments, kas izsaka nepieciešamību [[programmatūra]]s sistēmas pilnveidošanai.

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste 2
| nosaukums           = Microsoft Windows
| saime               =
| logo                = Windows logo and wordmark - 2021.svg
| logo izmērs         = 200px
| ekrānuzņēmums       =
| paraksts            =
| izstrādātājs        = [[Microsoft]]
| mājas lapa          = [http://windows.microsoft.com/lv-LV/windows/home microsoft.com]
| pirmkoda modelis       =
| licence                =
| kodola tips            = Hibrīda kodols
| valoda                 = Daudzvalodu
| atjaunošanas metode    = [[Windows Update]]
| atbalstītas platformas = [[ARM]], [[IA-32]], [[x86-64]], Itanium
| pirmā izlaiduma versija  = x
| pirmā izlaiduma datums   = {{dat|1985|11|20|SK}}<br />(kā [[Windows 1.0]])
| pirmā izlaiduma url      = http://support.microsoft.com/kb/32905
| izlaiduma versija        =
| izlaiduma datums         =
| izlaiduma url            =
| iepriekšējā         =
| nākamā              =
| pirmskata versija      =
| pirmskata datums       =
| pirmskata url          =
| atbalsta statuss       =
| citi raksti            =
}}

sentences:
{{Cita nozīme|dzelzceļa staciju|Rīgas apkaimi|Brasa}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Brasa
| tips                = ceļa postenis
| attēls              = File:Brasas stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Brasas stacijas ēka Skultes virzienā 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
[[dzelzceļa līnija Čiekurkalns—Rīga Krasta|Čiekurkalns—Rīga Krasta]]
| atvērta             = 1872
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Kara hospitālis, Brasla
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              = Laktas iela 5, Rīga, LV-1013
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 39.0 | latNS  = N
| longd = 24 | longm =  8 | longs = 47.6 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Zemitāni (stacija)|Zemitāni]] (2 km)
[[Sarkandaugava (stacija)|Sarkandaugava]] (1 km)
[[Čiekurkalns (stacija)|Čiekurkalns]] (2 km)
[[Ganību parks]] (1 km)
| tuvākie_pp_un_cp    =
| attālums_līdz_Rīgai = 6
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

sentences: '''Paplašināmā hiperteksta iezīmju valoda''' jeb '''XHTML''' (saīsinājums no '''Extensible Hypertext Markup Language''') ir iezīmju valoda, kas nodrošina tās pašas iespējas, ko [[HTML]], taču nosaka daudz striktāku valodas sintaksi. Ja HTML ir [[Valoda SGML|SGML]] lietojums, tad XHTML ir [[XML]] lietojums. XHTML 1.0 kļuva par [[Globālā Tīmekļa Konsorcijs|Globālā Tīmekļa Konsorcija]] rekomendāciju 2000. gada 26. janvārī.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Talismans
| attēls                   =  The Lucky One Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lucky One''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Skots Hikss]]
| producents               =
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Kevins Makkormiks]]
| scenārija autors         = [[Vills Feterss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Teilore Šilinga]]
* [[Džejs R. Fērgusons]]
* [[Blaita Danere]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Roadshow Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|4|20|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lucky-one-2012|title=The Lucky One|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 11, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191018065452/https://bbfc.co.uk/releases/lucky-one-2012|archivedate={{dat|2019|10|18||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|99,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=luckyone.htm|title=The Lucky One (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 11, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Talismans"''' ({{val|en|The Lucky One}}) ir 2012. gada romantiska drāma, kas balstīta uz [[Nikolass Spārkss|Nikolasa Spārksa]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Skots Hikss]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Teilore Šilinga]], [[Džejs R. Fērgusons]] un [[Blaita Danere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|4|20||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Gotlībs Frīdrihs Beitlers
|     vārds_orig = ''Wilhelm Gottlieb Friedrich Beitler''
|         attēls = Vilhelms Gotlībs Frīdrihs Beitlers.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1745
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Reitlingene]], [[Bādene-Virtemberga|Virtemberga]] (tagad {{DEU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1811
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] <br />(tagad {{LVA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|   nodarbošanās = matemātikas profesors
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Vilhelms Gotlībs Frīdrihs Beitlers''' (''Wilhelm Gottlieb Friedrich Beitler'', 1745-1811) bija [[vācieši|vācu]] [[matemātiķis]] ''[[Academia Petrina]]'' matemātikas profesors (1775—1811), astronomiskās observatorijas dibinātājs (1783).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Lopbarības biete
|         binomial = Beta vulgaris ''subsp.'' vulgaris
|           attēls = Beta vulgaris z01.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Lopbarības biete
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = B. vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|           pasuga = B. v. vulgaris
|        pasuga_lv = Lopbarības biete
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''15. jūnijs''' ir gada 166. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (167. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 199 dienas.

sentences:
{{novec}}
{{Futbola kluba infokaste
| nos    = FB Gulbene
| logo   =
| pilns  = Futbola biedrība "Gulbene"
| dib    = 2005
| stad   = [[Gulbenes pilsētas stadions]], [[Gulbene]]
| ietilp = 1 500
| prez   = {{flaga|Latvija}} [[Romāns Lajuks]]
| tren   = {{flaga|Latvija}} [[Igors Korabļovs]]
| līga   = [[Ziemeļaustrumu čempionāts futbolā|2. līga Ziemeļaustrumi]]
| sez    = 2016.
| poz    = 4. vieta
| pattern_la1=|pattern_b1=|pattern_ra1=|
 leftarm1=FE9A2E|body1=FE9A2E|rightarm1=FE9A2E|shorts1=000000|socks1=FE9A2E|
| pattern_la2=|pattern_b2=|pattern_ra2=|
  leftarm2=008000|body2=008000|rightarm2=008000|shorts2=000000|socks2=2E8B57|
}}
'''FB Gulbene''' (līdz 2011. gadam '''FB Gulbene 2005''') ir [[Latvija]]s [[futbola komanda|futbola klubs]] no [[Gulbene]]s, kurš piedalās [[Latvijas futbola 2. līga|2. līgas]] [[Latvijas Ziemeļaustrumu reģiona futbola čempionāts|Ziemeļaustrumu reģiona čempionātā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Microsoft PowerPoint''
| logo                   = Microsoft Office PowerPoint (2019–present).svg
| screenshot             = PowerPoint 2010.png
| caption                = Augšā: 2013. gada logotips; <br />Apakšā: 2010. gada ekrānuzņēmums.
| author                 = ''[[Microsoft]]''
| developer              =
| released               =
| latest release version = 2010
| latest release date    = {{dat|2010|06|15|N|bez}}
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = [[C++]]
| operating system       = ''[[Microsoft Windows]]''
| platform               =
| language               =
| status                 =
| genre                  = [[Prezentāciju programmas]]
| license                =
| website                = http://office.microsoft.com/en-us/powerpoint
}}
'''''Microsoft PowerPoint''''' ir programma prezentāciju veidošanai, ko veidojusi kompānija ''[[Microsoft]]'' kā daļu no ''[[Microsoft Office]]'' programmu komplekta. ''PowerPoint'' tiek izstrādāta no 1990. gada. Tai ir pieejama arī ''[[Macintosh|Mac]]'' versija.

sentences:
{{Naudas infokaste
| currency_name_in_local = ''koruna česká''
| image_1 = Czk- coins and banknotes.JPG
| imaginea_1 = Kronas monētas un banknotes
| iso_code = CZK
| using_countries = {{flag|Čehija}}
| inflation_rate = 1,4%
| inflation_source_date = 2014. gada janvāris
| inflation_method = [[Patēriņa cenu indekss|PCI]]
| subunit_ratio_1 = 1/100
| subunit_name_1 = hellers (haléř)
| symbol = Kč
| symbol_subunit_1 = h
| plural_slavic = Y
| frequently_used_coins = 1, 2, 5, 10, 20, 50 Kč
| rarely_used_coins =
| coin_article =
| frequently_used_banknotes = 100, 200, 500, 1000, 2000 Kč
| rarely_used_banknotes =  5000 Kč
| issuing_authority = [[Čehijas Nacionālā banka]]
| issuing_authority_website = {{URL|www.cnb.cz}}
}}
'''Čehijas krona''' ({{val-cs|koruna česká}}) ir [[Čehija]]s oficiālā [[valūta]]. To parasti apzīmē ar ''Kč'' vai ar [[ISO 4217|ISO kodu]] CZK. 1 krona atbilst 100 helleriem. Čehijas krona (un [[Slovākijas krona]] [[Slovākija|Slovākijā]]) nomainīja [[Čehoslovākijas krona|Čehoslovākijas kronu]] {{dat|1993|2|8||bez}}. 2014. gada aprīlī viens [[eiro]] atbilda 27,502 Čehijas kronām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bank.lv/statistika/datu-telpa/galvenie-raditaji/valutu-kursi|title=Eiropas Centrālās bankas publicētie eiro atsauces kursi|publisher=Bank.lv|accessdate={{dat|2014|4|21||bez}}}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Teofils Mejers
|     vārds_orig = ''Theophil Meyer''
|         attēls = Alexander_Theophil_Meyer.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Aloja|td=Latvija|Limbažu novads}}
|         m_gads = 1934
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = garīdznieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Frīdrihs Mejers; Matilde, dzimusi Frāsa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|title            = Grand Theft Auto V
|bilde            = Grand Theft Auto V.png
| developer       = [[Rockstar North]]{{collapsible list|title=Papildu izstrādāja:|[[Rockstar Games|Rockstar NYC]]|[[Rockstar San Diego]]|[[Rockstar Leeds]]|[[Rockstar Toronto]]|[[Rockstar New England]]|[[Rockstar London]]|[[Rockstar Lincoln]]}}
| publisher       = [[Rockstar Games]]
| distributor     = [[Take-Two Interactive]]
| director        = [[Dens Hauzers]]
| producer        = [[Leslijs Benzīss]]
Imrans Sarvars
| designer        = [[Leslijs Benzīss]]
Imrans Sarvars
| artist          = Ārons Garbuts
| writer          = [[Dens Hauzers]]
Ruperts Hamfrīss
Maikls Ansvorts
| composer        =
| series          = ''[[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]]''
| engine          = [[Rockstar Advanced Game Engine|RAGE]], ar [[Euphoria]] un [[Bullet Physics]]
| platforms       = [[PlayStation 3]]
[[Xbox 360]]
[[PlayStation 4]]
[[Xbox One]]
[[PC]]
| released        = {{dat|2013|9|17|N|bez}}
| genre           = Darbības-piedzīvojumu
| modes           = Viena spēlētāja, Vairāku spēlētāju
| media           = [[Blu-ray Disc]] (PlayStation 3)
2× [[DVD-DL]] (Xbox 360)
Ciparu lejupielāde
}}
'''''Grand Theft Auto V''''' ('''GTA V''') ir [[videospēle]], kas tika izdota {{dat|2013|9|17||bez}}. To izstrādāja ''[[Rockstar North]]'' un izdeva ''[[Rockstar Games]], [[Take-Two Interactive]]''. Spēle tika veidota ''[[PlayStation 3]]'' un ''[[Xbox 360]]'' konsolēm. Šī ir 15. spēle ''[[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]]'' sērijā.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Senthelensa kalns
| Photo            = MSH82 st helens plume from harrys ridge 05-19-82.jpg
| Augstums         = 2550
| Atrašanās vieta  = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Augstiene        = [[Kaskāžu kalni]]
}}
'''Senthelensa kalns''' (''Mount St. Helens''; citos avotos sastopams arī nosaukums '''Senthelēnas kalns''' vai '''Svētās Helēnas kalns''') ir aktīvs [[stratovulkāns]]. Tas atrodas 154 [[kilometrs|km]] uz dienvidiem no [[Sietla]]s un 80 km uz ziemeļaustrumiem no [[Portlenda (Oregona)|Portlendas]] jeb, precīzāk, [[Skamanijas apgabals|Skamanijas apgabalā]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Vulkāna nosaukums cēlies no [[Džordžs Vankūvers|Džordža Vankūvera]] drauga [[Apvienotā Karaliste|britu]] diplomāta [[Lords Senthelenss|Lorda Senthelensa]] vārda, kurš [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigās uzrakstīja apkārtnes aprakstu. Vulkāns atrodas [[Kaskāžu kalni|Kaskāžu kalnos]], kas ir daļa no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] uguns gredzena, kurā ir 160 aktīvi vulkāni. Šis vulkāns ir labi pazīstams ar tā biežajiem [[pelni|pelnu]] izvirdumiem un [[piroklastiskā straume|piroklastisko straumi]]. Vulkāns ir bēdīgi slavens ar [[1980. gads|1980. gada]] [[18. maijs|18. maija]] izvirdumu. Šajā izvirdumā gāja bojā 57 cilvēki, iznīcinātas 250 ēkas, 47 tilti, 24 km dzelzceļu, 298 km ceļu. Vulkāna izvirdums radīja masīvu gruvešu lavīnu un 5,1 balli stipru [[zemestrīce|zemestrīci]]. Ticis aprēķināts, ka gruvešu lavīna varēja būt pat 2,9 km3 liela. Pēc izvirduma vulkāna augstums samazinājās par 400 metriem.

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Krustpils rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Krustpils]]
| iedz = 46 563 cilv.
| plat = 2 000 km²
| pils = [[Krustpils]]
| robež =[[Pļaviņu rajons|Pļaviņu rajonu]]
[[Madonas rajons|Madonas rajonu]]
[[Preiļu rajons|Preiļu rajonu]]
[[Līvānu rajons|Līvānu rajonu]]
[[Jēkabpils rajons|Jēkabpils rajonu]]
| mlapa =
}}

sentences:
{{catmore}}
{{commonscat|Food and drink}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kriā atomelektrostacija
| native_name         = ''Centrale nucléaire de Cruas''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Centrale_nucléaire_de_Cruas_(département_de_l'Ardèche,_France)_-_panoramio.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       = [[atomelektrostacija]]
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = ''[[Électricité de France]]''
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{Vieta|Francija|Ardēša}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  = 44.633056 | latNS  =
| longd = 4.756667 | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      = left
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1978
| completion_date     = 1983
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| awards              =
| designations        =
| url                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Arūns Matelis
 |            vārds_orig = ''Arūnas Matelis''
 |                attēls =
 |            att_izmērs =
 |             komentārs =
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dat|1961|4|9}}
 |              dz vieta = {{vieta|PSRS|Lietuvas PSR|Kauņa|td=Lietuva}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = kinorežisors
 |         darbības gadi =
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Malholanda ceļš
| attēls = Mulholland.png
| att_izm = 200px
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mulholland Drive''
| žanrs =
| režisors = [[Deivids Linčs]]
| producents =
| scenārija autors = Deivids Linčs
| galvenajās lomās =
* [[Naomi Votsa]]
* [[Laura Heringa]]
* [[Džastins Terū]]
* [[Enna Millere]]
* [[Marks Pellegrīno]]
* [[Roberts Forsters]]
| mūzika = [[Andželo Badalamenti]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs =
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2001|10|12}}
| ilgums = 147 minūtes
| valsts =
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda =
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|20,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb = 0166924
}}
'''"Malholanda ceļš"''' ({{val|en|Mulholland Drive}} jeb ''Mulholland Dr.'') ir 2001. gada ASV ''[[neo-noir]]'' [[mistērijas filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Deivids Linčs]]. Šajā filmā izpaužas [[sirreālisms|sirreālisma]] elementi. Galvenās lomas atveido [[Naomi Votsa]], [[Laura Heringa]], [[Džastins Terū]], [[Enna Millere]], [[Marks Pellegrīno]] un [[Roberts Forsters]].

sentences:
vecuma grupā 15—24, kuri ir NEET (2023. gada dati)]]
'''NEET''' (akronīms no {{val|en|not in education, employment or training}}) ir termins, kuru attiecina uz jauniešiem, kas '''nemācās, nestrādā un neapgūst [[Arods|arodu]]'''. Šo jēdzienu kopš 2010. gada plaši izmanto kā rādītāju, lai raksturotu jauniešiem veltītu nodarbinātības, izglītības, apmācības un sociālās iekļaušanas politiku 28 [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīs. Šis termins sākotnēji aptvēra vecuma grupu no 15 līdz 24 gadiem, taču vēlāk tā piemērošana tika paplašināta, aptverot 15—29 gadus vecus jauniešus. Šis jēdziens tagad ir galvenais jautājums sarunās par ES līmeņa politiku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.eurofound.europa.eu/topic/neets|title=NEETs|website=Eurofound|access-date=2022-11-30|language=lv}}</ref>

sentences: '''Miozīns''' ({{val-el|mys (myos)}} — 'muskulis') ir viena no kontraktilajām [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]], kas nodrošina [[muskuļi|muskuļu]] saraušanos un ietilpst [[miofibrillas|miofibrillu]] sastāvā. 40—60 % no kopējā muskuļu olbaltumvielu daudzuma ir miozīns. Miozīna [[molmasa]] ir apmēram {{nobr|500 000 g/mol}}. Miozīns savienojas ar otru miofibrillu olbaltumvielu — [[aktīns|aktīnu]] — un veido aktomiozīna kompleksu, kas ir galvenais muskuļu saraušanās sistēmas komponents. Svarīga miozīna īpašība ir spēja sašķelt [[adenozīntrifosforskābe]]s makroerģiskās saites un pārveidot to enerģiju mehāniskajā enerģijā, tādējādi miozīns darbojas kā [[ferments]], kas nodrošina ATF [[hidrolīze|hidrolīzi]].<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 132. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|1228. gada krustnešu karagājienu uz Zemgali|Karagājieni uz Zemgali|Karagājieni uz Zemgali}}
s karte XIII. gs. vidū. Zobenbrāļu karagājiens bija vērsts pret zemgaļu zemēm uz dienvidiem no [[Rīga]]s.]]

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Vīnes starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Flughafen Wien-Schwechat
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = 2011-06-14_10-23-56_Austria_Niederösterreich_Fischamend_Markt.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = VIE
| ICAO                       = LOWW
|lat_deg=48.110833|lat_dir=N
|lon_deg=16.570833|lon_dir=E
| karte                      = Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Vīnes starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = ''Flughafen Wien AG''
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{AUT}}, [[Lejasaustrija]]
| elevation-f                = 600
| elevation-m                = 183
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 11/29
| r1-length-f                = 11 483
| r1-length-m                = 3 500
| r1-surface                 = asfalts
| r2-number                  = 16/34
| r2-length-f                = 11 811
| r2-length-m                = 3 600
| r2-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 27 037 349
| lidojumu_skaits            = 241 004
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{vikisaites+}}
'''Situatīvā apziņa'''{{nepieciešama atsauce}} ir apkārtējās vides un tājā esošo notikumu uztvere un interpretācija.<ref name=":2">Endsley, 1995b, p. 36</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Baiļu rags
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 106 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1962|4|12}}
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''Melville Productions''
* ''Talbot Productions''
| operators = [[Sems Līvits]]
| oriģinālnos = ''Cape Fear''
| mūzika = [[Bernards Hermans]]
| aktieri = * [[Gregorijs Peks]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Pollija Bergena]]
| scenārijs = [[Džeimss Vebs]]
| producents = [[Sajs Bārtlets]]
| režisors = [[Dž. Lī Tompsons]]
| žanrs = ''film noir'', psiholoģiskais trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Cape fear1960s.jpg
| imdb =
}}'''"Baiļu rags"''' ({{Val|en|Cape Fear}}) ir 1962. gada [[Film noir|''noir'']] psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Dž. Lī Tompsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gregorijs Peks]], [[Roberts Mičums]] un [[Pollija Bergena]]. Filma ir balstīta uz [[Džons Makdonalds (rakstnieks)|Džona Makdonalda]] 1957. gada romāna ''[[The Executioners]]''. Filmas pirmizrāde notika {{Dat|1962|4|12|5=bez}}.

sentences: '''30. janvāris''' ir gada 30. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 335 (336 garajā gadā) dienas.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Durbes pagasts}}

sentences:
{{Pārvietot}}
{{jāuzlabo|pareizrakstība, divreiz atkārtojas viens un tas pats teksts, lai gan var nojaust ka tiek stāstīts par citu notikumu - "Romieši neticēja, ka viņam tas izdosies, bet Hannibāla lielajā armijā bija pie karstās saules pieraduši jātnieki un arī [[kaujas ziloņi]]."}}
{{Citas nozīmes|karavadoni|Hanibāls (nozīmju atdalīšana)|Hanibāls}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Hanibāls Barka
|     vārds_orig = ''Hannibal Barca''
|         attēls =HannibalBarca.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[247. p.m.ē.|247]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = visiespējamāk [[Kartāga]], [[Kartāgas valsts]]
([[Tunisa]], {{TUN}})
|      m_dat_alt = [[183. p.m.ē.|183]]/[[182. p.m.ē.|182]]. gads p.m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Libisa]]
([[Genze]], {{TUR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|publiski tiesisku nodokli|Pagasts (nozīmju atdalīšana)|Pagasts}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Lielais Sālsezers
|attēls=Great Salt Lake ISS 2003.jpg
|paraksts=Lielais Sālsezers no kosmosa, 2003. gads
|vieta={{USA}}
|vieta2=[[Jūta]]
| map = ASV#Jūta
| plat_d=41 | plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=112 | gar_m=35 | gar_s= | gar_EW=W
|platība=~4400
|garums=120
|Vid_dziļums=4,3
|Max_dziļums=~10
|tilpums=18,92
|augstums_vjl=1283
|izteka=nav
|baseins=55 685
|valstis=[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|salas=8—15
|pilsētas=[[Soltleiksitija]]<br />[[Ogdena]]
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jokela
 | official_name            = ''Jokela''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Jokela Railway Station.jpg
 | image_caption            = Jokelas dzelzceļa stacija
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Somija
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{karogs|Somija}}
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         =
 | population_total         = 6000
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = EET
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = EEST
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 60 | latm = 33 | lats =10  | latNS = N
 | longd = 24 | longm =57  | longs =59 | longEW =E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
s]]
'''Kaupo no Turaidas''' ([[latīņu valoda|latīņu]]: ''Kaupo'', [[vidusaugšvācu valoda|vidusaugšvācu]]: ''Kōpe'', "Jēkabs") (? — {{dat|1217|9|22}}) bija [[Turaida (zeme)|Turaidas]] novada [[līvi|līvu]] valdnieks. [[Indriķa hronika|Indriķa hronikā]] Kaupo minēts kā '''quasi rex et senior Lyvonum de Thoreida''' t.i., gandrīz ķēniņš un Turaidas līvu vecākais.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils Svētā Miķeļa luterāņu baznīca.
2010. gada 13. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-13
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Blandford's fox 1.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Vulpes
| ģints_lv =Lapsas
| suga =V. cana
| suga_lv =Afganistānas lapsa
| binomial =Vulpes cana <small>([[Blanford]], 1877)</small>
| izplatība =

sentences:
[[Kategorija:Katara]]
[[Kategorija:Pilsētas pēc valsts]]

sentences: '''Mellers''' (no {{val-da|Møller}} — [[dzirnavnieks]]) var būt:

sentences: '''5. februāris''' ir gada 36. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 329 (330 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Hauards''' vai '''Hovards'''<ref>{{Grāmatas atsauce |author=Antonija Ahero |authorlink=Antonija Ahero |title=Angļu īpašvārdu atveide latviešu valodā |url=https://www.personvarduatveide.lv/uploads/sources/32/pdf/anglu_ipasvardu_atveide_latviesu_valoda.pdf#page=69 |year=2006 |publisher=[[Zinātne (izdevniecība)|Zinātne]] |location=Rīga |isbn=9984-698-68-8 |page=72}}</ref> ({{val|en|Howard}}; sieviešu dzimtē [[Hauarda]]) var būt:

sentences: {{Commonscat|Figure skaters from Turkey}}

sentences:
{{infokaste+}}{{Personas infokaste
| vārds =
| dz_gads = 1816
| dz_diena =
| dz_vieta = Kerzeles muiža pie [[Vīlande]]s, [[Vidzemes guberņa]].
| paraksts =
| attēls = Voldemārs fon Boks ar sievu.jpg
}}

sentences: '''Jonizācijas potenciāls''' jeb '''jonizācijas enerģija''' ir minimālā [[enerģija]], kuru pievadot [[atoms|atomam]] vai [[molekula]]i, kāds no ārējo čaulu [[elektrons|elektroniem]] spēj pārvarēt [[potenciāla barjera|potenciāla barjeru]] un atstāt atomu, kurš kļūst par pozitīvu [[jons|jonu]] (katjonu). Jonizācijas potenciālu pieņemts izteikt [[elektronvolts|elektronvoltos]] (eV). Parasti runā par tā saucamo pirmo jonizācijas potenciālu, kas ir neitrāla, neierosināta atoma jonizācijas potenciāls. Daudzelektronu atomiem iespējami arī otrais, trešais un tālāki jonizācijas potenciāli, kas raksturo elektronu atraušanos no katjoniem ar [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] +1, +2 utt.

sentences: '''Tikums''' ir [[morāle]]s princips, norma, to kopums.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca | volume= 1.–8. | location= Rīga | publisher= Zinātne | year= 1972.–1996.}}</ref> Par tikumiem tiek uzskatītas rakstura īpašības, kurām sabiedrībā tiek piešķirta pozitīva nozīme. Par četriem “galvenajiem” tikumiem uzskata [[fiziskais spēks|spēku]], [[spriešana|apdomību]], [[taisnīgums|taisnīgumu]] un [[mērenība|mērenību]],<ref name="e-mistērija">{{tīmekļa atsauce | url= http://www.e-misterija.lv/cilveciskie-un-dieviskie-tikumi/ | title= Cilvēciskie un dievišķie tikumi | publisher= e-misterija.lv | accessdate= 2020. gada 14. janvārī}}</ref> kā arī tiek izdalīti trīs tā sauktie dievišķie tikumi, tas ir, [[ticība]], cerība un [[mīlestība]].<ref name="e-mistērija" /> Pastāv arī citi, it kā mazāk svarīgi tikumi, piemēram, [[godīgums]], [[laipnība]], [[žēlsirdība]], [[labdarība]], [[cēlsirdība]], [[savaldība]] un [[līdzjūtība]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksis Adolfi
|     vārds_orig = ''Alexis Adolphi''
|         attēls = Karl Heinrich Alexander Adolphi.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1815
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = Tihemetsa, [[Pērnavas apriņķis]],  [[Vidzemes guberņa]]
(tagad [[Sārdes pagasts]], [[Pērnavas apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1874
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]]
(tagad {{LVA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = ārsts un dzejnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Jakobs Adolfi, māte - Anna Doroteja Henriete, dzim. fon Strika
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Nensija Hērvāgene (''Nancy Heerwagen'') ; 2. Ernestīne Hērvāgene (''Ernestine Heerwagen'')
|          bērni = [[Hermanis Ernsts Adolfi]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Roberts Garets
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Robert Garrett''
 |              attēls = BASA-3K-7-422-22-Robert Garrett throwing the discus at 1896 Summer Olympics.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1875|5|24}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Mērilenda|Baltimoras apgabals}}
 |             mir_dat = {{dat|1961|4|25}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]] un [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 6 (2 zelta, 2 sudraba un 2 bronza)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — diska mešana vīriešiem|Diska mešana]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — lodes grūšana vīriešiem|Lodes grūšana]]}}
{{MedalSilver      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem|Augstlēkšana]]}}
{{MedalSilver      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — lodes grūšana vīriešiem|Lodes grūšana]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — Vīrieši, trīssoļlēkšana no vietas|Trīssoļlēkšana no vietas]]}}
}}

sentences: '''Krievu alfabēta transliterācija''' jeb '''romanizācija''' ir [[krievu valoda]]s [[transliterācija]] no [[kirilica]]s uz [[latīņu alfabēts|latīņu alfabētu]].

sentences: '''Austrumukraina''' ({{val|uk|Східна Україна}}) ir kultūrvēsturiskais reģions, kas ietver [[Harkivas apgabals|Harkivas]], [[Doneckas apgabals|Doneckas]] un [[Luhanskas apgabals|Luhanskas]] apgabalu.

sentences:
{{Infobox University
|native            = Ļubļanas Universitāte
|image             = University_of_Ljubljana_Palace.jpg
|image_caption = Ļubļanas Universitātes galvenā ēka
|latin_name        = ''Universitas Labacensis''
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1919
|vision            =
|type              = Publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = Gregors Majdičs
|faculty           =
| map_type            = Slovēnija#Eiropa
| latd  = 46.048889 | latNS  = N
| longd = 14.503889 | longEW = E
|staff             = 3 500
|students          = 	37615<ref>https://www.topuniversities.com/universities/university-ljubljana</ref>
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{SLO}}, [[Ļubļana]] un  [[Portoroža]]
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.uni-lj.si/
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Cita nozīme|vienu četrām gada daļām|koka vecuma norādošajiem gredzeniem koka šķērsgriezumā|gadskārta (dendroloģija)}}
{{Citas nozīmes|vienu četrām gada daļām|Gadalaiki (nozīmju atdalīšana)|Gadalaiki}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Palestīnas valsti|Palestīna (nozīmju atdalīšana)|Palestīna}}
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Palestīnas Valsts
|        vietējais_nosaukums = {{val|ar|دولة فلسطين}}
''{{transl|ar|DIN|Dawlat Filasṭin}}''
|           valsts_nosaukums = Palestīna
|           karoga_nosaukums = Palestīnas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Palestine.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Palestīnas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Palestine (Official).svg
|              kartes_attēls = LocationPalestine.svg
|               valsts_himna =
|              galvaspilsēta =
 {{unbulleted list
  | {{nowrap|[[Jeruzaleme]] {{small|(proklamētā)}}<ref name=Pagep161>{{grāmatas atsauce|url=http://books.google.com/?id=NYszJtC66FAC&pg=PA161&dq=%22official+name%22+palestine+page&cd=1#v=onepage&q=|title=Middle East Review| author = Baroud, Ramzy|editor= [[Kogan Page]]|edition=27th| location = London | publisher= [[Kogan Page]] |year=2004| page = 161 | isbn=978-0-7494-4066-4}}</ref><ref name=Bissiop433>{{grāmatas atsauce |title=The World: A Third World Guide 1995–96 |url=https://archive.org/details/worldthirdworldg0000unse |editor= Bissio, Robert Remo |location=Montevideo |publisher=[[ITeM|Instituto del Tercer Mundo]] |year=1995 |page=[https://archive.org/details/worldthirdworldg0000unse/page/443 443] |isbn=978-0-85598-291-1}}</ref>}}
  | {{nowrap|[[Rāmalla]] {{small|(administratīvā)}}}}
 }}
|            lielākā_pilsēta = [[Gaza]]
|             valsts_valodas = [[Arābu valoda|Arābu]]
|             valsts_iekārta = ''[[De jure]]'' parlamentāra demokrātija
''[[de facto]]'' pusprezidentāla sistēma
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Mahmūds Abāss]] (محمود عباس)
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|               valsts_galva2 = [[Mohammads Mustafa]] (محمد مصطفى)
|                platība_km2 = 6220
|area_sq_mi = 2400
|area_footnote =
{{unbulleted list
     | [[Rietumkrasts]]: 5860 km{{smallsup|2}}
     | {{nbsp|3}}{{small|• [[Nāves jūra]]: 220 km{{smallsup|2}} }}<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html |title=CIA - The World Factbook |publisher=cia.gov |date= |accessdate=2012-09-01 |archive-date=2014-05-06 |archive-url=https://web.archive.org/web/20140506164505/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html }}</ref>
     | [[Gazas josla]]: 360 km{{smallsup|2}} <ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gz.html |title=CIA - The World Factbook |publisher=cia.gov |date= |accessdate=2012-09-01 |archive-date=2014-06-08 |archive-url=https://web.archive.org/web/20140608204417/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gz.html }}</ref>
   }}

|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 4 260 636
|density = 707,7/km{{smallsup|2}}
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 124.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2010
|population_refugees = 7 428 260
|population_census_year =
|                    IKP_PPP = {{nowrap|$11,95 miljardi}}
|              IKP_PPP_rangs = –
|               IKP_PPP_gads = 2008
|         IKP_PPP_per_capita = $2900
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = –
|       neatkarības_iegūšana = Suverenitāte ir apstrīdēta
|        neatkarības_piezīme = ar [[Izraēla|Izraēlu]]
|       neatkarības_notikums = Neatkarības deklarācija
|         neatkarības_datums = 1988. gada 15. novembris
|      neatkarības_notikums2 = [[ANO ĢA]] novērotāja valsts rezolūcija
|        neatkarības_datums2 = 2012. gada 29. novembris
|      neatkarības_notikums3 = Valsts statuss
|        neatkarības_datums3 = {{nowrap|''nav spēkā'' <ref>[http://www.israelnationalnews.com/News/News.aspx/162844#.UO6JlEeWxol “the state of Palestine is occupied,” PA official said]</ref><ref name="Limitations">[https://archive.today/20130217023733/au.news.yahoo.com/world/a/-/world/15783743/palestine-name-change-shows-limitations/ Palestine name change shows limitations]: "Israel remains in charge of territories the world says should one day make up that state."</ref>}}
|                  Gini_gads = |Gini_change =   |                       Gini =  |Gini_ref = |                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = 2007
|HDI_change = decrease
|                        HDI = 0,731
|HDI_ref =
|                  HDI_rangs = 106.
|                     valūta = Izraēlas šekelis (NIS){{citation needed|date=October 2012}}
|               valūtas_kods = ILS
|country_code = PLE
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +2
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST = +3
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 970
|                     domēns = [[.ps]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Propilēnoksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CHCH2O
|molmasa=58,1
|blīvums=830
|kušanas temperatūra=-111,9 °C
|viršanas temperatūra=34,2 °C
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vanvitelli akvedukts
| native_name         = ''Acquedotto Carolino''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Itālija#Eiropa
| status              =
| image               = Vanvitelli_aqueduct.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Itālija|Kampānija}}
| latd  = 41.059167 | latNS  = N
| longd = 14.401667 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1762. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kazertas 18. gadsimta karaliskā pils ar parku, Vanvitelli akvedukts un Sanleičio komplekss
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv
|        designation1_date = 1997. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/549 549]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 110,76 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Safety of Objects''
| attēls                   = Safety of objects.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Rouza Troše]]
| producents               =
* [[Dorotija Bērvina]]
* [[Kristīne Večona]]
| scenārija autors         =
* Rouza Troše
* [[A. M. Homsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Glenna Klouza]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Džesika Kempbela]]
* [[Džošua Džeksons]]
* [[Dermots Malronijs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Clear Blue Sky]]''
* ''[[Renaissance Films]]''
* ''[[Infilm]]''
* ''[[Killer Films]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|4|24||bez}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/safety-objects-2001|title=The Safety of Objects|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|319,299}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=safetyofobjects.htm|title=The Safety of Objects (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Safety of Objects''''' ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Rouza Troše]]. Galvenās lomas atveido [[Glenna Klouza]], [[Kristena Stjuarta]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Džesika Kempbela]], [[Džošua Džeksons]] un [[Dermots Malronijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|4|24||bez}}.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabdofans-(Nd)
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/C.29-30
|ķīm_formula=(Nd,Ce,La)PO4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Brūns, iesārts, dzeltenbalts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
__NOTOC__
'''Rabdofans-(Nd)''' (no {{val|el|rhabdos}} — 'stienis' un ''phainesthai'' — 'šķist' tā raksturīgo spektra joslu dēļ) ir rets [[minerāls]], kas atsevišķi izdalīts [[1959]]. gadā. Vāji radioaktīvs — 1248 [[Bq]]/g.

sentences:
{{Vikikrātuves kategorija|Humanities|Humanitārās zinātnes}}
{{Pamatraksts|Humanitārās zinātnes}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Dmitrijs Laptevs''' ({{val|ru|Дмитрий Яковлевич Лаптев}}; dzimis 1701. gadā, miris {{dat|1771|1|31}}) bija [[krievi|krievu]] [[polārpētnieks]] un viceadmirālis.

sentences: '''Kuģošanas vēstures muzejs''' ({{val|sv|Sjöhistoriska museet}}) ir [[muzejs]], kas iepazīstina ar agrāko kuģošanu uz [[bākkuģis|bākkuģa]] "Finngrundet", [[ledlauzis|ledlauža]] "St. Erik", [[torpēdkuģis|torpēdkuģa]] HMS "Spica" un glābšanas [[kuģis|kuģa]] "Bernhard Ingelsson". Kuģu muzejs atrodas līdzās [[Vāsas muzejs|Vāsas muzejam]] esošās ostas Jāgaras piestātnē [[Stokholma|Stokholmā]], [[Jūrgordena|Jūrgordenā]]. Kuģu muzejs ir Jūras vēstures muzeja apakšstruktūra.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktie puiši 2
| attēls                   =  Bad boys two.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bad Boys II''
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Maikls Bejs]]
| producents               = [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         =
* [[Rons Šeltons]]
* [[Džerijs Štāls]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Žordi Molā]]
* [[Gabriela Uniona]]
* [[Pīters Stormars]]
* [[Terēze Rendla]]
* [[Džo Pantoliano]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Simpson/Bruckheimer]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|7|18||bez}}
| ilgums                   = 141 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-boys-ii-2003-3|title=Bad Boys II|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 5, 2019|archive-date={{dat|2016|02|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160215063239/http://bbfc.co.uk/releases/bad-boys-ii-2003-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badboys2.htm|title=Bad Boys II (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|273,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Sliktie puiši]]"
| nākamā                   = "[[Sliktie puiši uz mūžu]]"
| imdb                     =
}}
'''"Sliktie puiši 2"''' ({{val|en|Bad Boys II}}) ir 2003. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Mārtins Lorenss]], [[Žordi Molā]], [[Gabriela Uniona]], [[Pīters Stormars]], [[Terēze Rendla]] un [[Džo Pantoliano]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|7||bez}}. Filma ir turpinājums 1995. gada filmai "[[Sliktie puiši]]".

sentences: '''14/88''' (arī '''1488''' vai '''14 88''') ir kodēts sveiciens, lozungs, ko lielākoties izmanto [[neonacisms|neonacisti]], ''[[White Power]]'' piekritēji un citi labējie radikāļi.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Deniss Tarasovs
| color =
| series = "[[UgunsGrēks|UgunsGrēka]]"
| image =
| caption =
| first = "[[UgunsGrēks|UgunsGrēka]]" 284. sērija (5. sezona)
| last = "[[UgunsGrēks|UgunsGrēka]]" 8. sezona
| creator = Baiba Saleniece
| portrayer = [[Ģirts Liuziniks]]
| voice =
| lbl1 =
| data1 =
| lbl2 =
| data2 =
| lbl3 =
| data3 =
| nickname =
| alias =
| species =
| gender =
| occupation = Jurists
| title =
| family = [[Jānis Ziemelis]] (sievastēvs)
| spouse = [[Elizabete Timmermane]] (bijusī sieva) [[Santa Ziemele]] (bijusī draudzene)
| significantother =
| children = Jānis “Juniors” Ziemelis (bioloģiskais dēls, pieņemts pie Ziemeļu ģimenes.
| relatives =
| religion =
| nationality = [[latvieši|latvietis]]
| lbl21 =
| data21 =
| lbl22 =
| data22 =
| lbl23 =
| data23 =
| extra-hdr =
| lbl31 =
| data31 =
| lbl32 =
| data32 =
| lbl33 =
| data33 =
}}
'''Deniss Tarasovs''' ir [[TV3 Latvija]] seriāla "[[UgunsGrēks]]" tēls. Viņu tēlo [[latvieši|latviešu]] aktieris [[Ģirts Liuziniks]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arno Šikedancs
|     vārds_orig = ''Arno Schickedanz''
|         attēls = SchickedanzArno.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Trešais reihs]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnālists, ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Palīguzsvars''' ir valodas vienības sekundārs izcēlums, kas ir vājāks par galveno [[uzsvars|uzsvaru]], kas [[latviešu valoda|latviešu valodā]] parasti ir uz pirmās [[zilbe]]s. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] palīguzsvaru apzīmē ar {{IPA|[ˌ]}}. Latviešu valodā, lai būtu palīguzsvars, vārdā jābūt vismaz trīs zilbēm, piemēram, vārdā ⟨meitenīte⟩ ar palīguzsvaru izceļ trešo zilbi – {{IPA|[ˈmɛiteˌniːte]}}.<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pal%C4%ABguzsvars&list=pal%C4%ABguzsvars&lang=LV |title=Akadēmiskā terminu datubāze – palīguzsvars |quote=Valodas vienības sekundārs izcēlums, kas ir vājāks par galveno uzsvaru. Lai būtu palīguzsvars, latviešu valodā vārdā jābūt vismaz trim zilbēm, piemēram, vārdā meitenīte ar palīguzsvaru izceļ trešo zilbi -nī-. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007 |access-date={{dat|2014|01|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151029024016/http://termini.lza.lv/term.php?term=pal%C4%ABguzsvars&list=pal%C4%ABguzsvars&lang=LV |archivedate={{dat|2015|10|29||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Anaksagors
|          vārds_orig = Ἀναξαγόρας
|              attēls = Anaxagoras Lebiedzki Rahl.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Anaksagors, daļa no [[freska]]s Atēnu Nacionālajā Universitātē.
|          dz_dat_alt = 500. gads p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Klazomenas]], [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 428. gads p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Lampsaka]], [[Senā Grieķija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[fizika]], [[matemātika]], [[astronomija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = EMpylori.jpg
|           valsts = Bacteria
|        valsts_lv = Baktērijas
|             tips = Proteobacteria
|            klase = Epsilon Proteobacteria
|            kārta = Campylobacterales
|           dzimta = Helicobacteraceae
|            ģints = Helicobacter
|             suga = H. pylori
|          suga_lv = Helikobaktērija
|           suga_r = Helikobaktērija
|         binomial = Helicobacter pylori
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Augu sekundārajā metabolismā''' dažādos [[sintēze]]s ceļos veidojas daudzveidīgas vielas, kas nav vitāli nepieciešamas [[Augi|auga]] augšanai un attīstībai. Sekundārajā metabolismā iegūtās vielas sauc par augu sekundārajiem metabolītiem. Augs tos sintezē, lai nodrošinātu savu aizsardzību pret dažādiem abiotiskiem un biotiskiem traucējumiem: augēdājiem, sēnēm, [[Baktērijas|baktērijām]], [[Ultravioletais starojums|UV starojumu]], citiem augiem; lai piesaistītu apputeksnētājus un [[Sēkla|sēklu]] izplatītājus.<ref name="Chapter 16. Heldt H.W. 2005. Plant biochemistry. Third Edition. Burlington: Elsevier Academic Press, 630 lpp.">{{grāmatas atsauce |last1=Heldt |title=Plant biochemistry. Third Edition. |publisher=Elsevier Academic Press |isbn=0-12-088391-0 |pages=630}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mežakuilis un ūdenskrese
| operators =
| attēls = Hunt for the Wilderpeople.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[drāma]], piedzīvojumu
| režisors = [[Taika Vaititi]]
| producents =
| scenārijs = Taika Vaititi
| aktieri = * [[Sems Nīls]]
* [[Džulians Denisons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hunt for the Wilderpeople''
| studija = * ''Defender Films''
* ''Piki Films''
* ''Curious''
* ''New Zealand Film Commission''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Piki Films''
* ''Madman Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|3|31|Jaunzēlande}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hunt-for-the-Wilderpeople#tab=summary|title=Hunt for the Wilderpeople (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|8|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mežakuilis un ūdenskrese"''' ({{Val|en|Hunt for the Wilderpeople}}) ir 2016. gada [[Jaunzēlande]]s [[piedzīvojumu filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Taika Vaititi]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sems Nīls]] un [[Džulians Denisons]]. Filma ir balstīta uz Berija Krampa grāmatas ''Wild Pork and Watercress''.

sentences: '''10. oktobris''' ir gada 283. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (284. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 82 dienas.

sentences:
(''Campylopus introflexus'')]]
'''Gada sūna''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2016. gada izvēlas [[Latvijas Botāniķu biedrība]]. Latvijā ir vairāk nekā 500 sūnu sugas, kas atšķiras gan pēc izskata, gan augšanas apstākļiem. Izvirzot gada sūnu, Botāniķu biedrība iepazīstina ar interesantiem un maz pazīstamiem organismiem, aicina cilvēkus būt vērīgiem un atbildīgiem par dabas daudzveidības saglabāšanu.<ref>[https://dabasdati.lv/lv/article/2016-gada-suna-ndash-parasta-straussuna/2016/ Gada sūna 2016 — parastā straussūna] Dabasdati 2016. gada 5. janvārī.</ref> Apkopojot informāciju par veiktajiem novērojumiem, sūnu speciālisti var spriest par pētīto sugu izplatību un augšanas apstākļiem. Reto sugu atradnes liecina par dzīvotnes kvalitāti, ne tikai sūnām, bet arī citiem organismiem.

sentences:
{{infokaste+}}
. Gājiena priekšgalā "helsinkieši" [[Eva Biteniece]] un Rolands Silaraups]]
'''Rolands Silaraups''' (1965) ir [[Latvieši|latviešu]] [[disidents]], viens no organizācijas "[[Helsinki-86]]" aktīvistiem.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Lolo Džonsa
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |       piktogramma_2 = Bobsleigh pictogram.svg
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite = Bobslejs
 |          vārds_orig = ''Lolo Jones''
 |              attēls = LoloJones2008.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|8|5}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Aiova|Demoinsa}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = Amerikāniete
 |         dzīvesvieta =
 |              garums = {{mērvienība|cm=175}}
 |               svars = {{mērvienība|kg=64}}
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna = Barjersprints
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Profesionālā informācija2 ------>
 |  pārstāvētā valsts2 = {{USA}}
 |       sporta veids2 = [[Bobslejs]]
 |         disciplīna2 =
 |                poz2 =
 |           tvēriens2 =
 |            kar_sāk2 =
 |           kar_beig2 =
 |       kar_sāk_amat2 =
 |      kar_beig_amat2 =
 |           treneris2 =
 |        bij_treneri2 =
 |              trenē2 =
 |          partneris2 =
 |       klubs_sadaļa2 =
 |        karj spēles2 =
 |         karj cīņas2 =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība =
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ PČT informācija ------>
 |           PČT_saite =
 |          pčt_dalība =
 |         pčt_medaļas =
 |        pčt_lab sasn =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |          taut_sez 1 =
 |              taut 1 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |                 PR1 =
 |               PR1_d =
 |                 PR2 =
 |               PR2_d =
 |                 PR3 =
 |               PR3_d =
 |                 PR4 =
 |               PR4_d =
 |                 PR5 =
 |               PR5_d =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = S
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Lori "Lolo" Džonsa''' ({{val|en|Lori "Lolo" Jones}}; dzimusi {{dat|1982|8|5}}),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nbcolympics.com/athletes/athlete=lolo-jones/index.html|title=Lolo Jones|publisher=Nbcolympics.com|accessdate={{dat|2012|7|27||bez}}}}</ref><ref name="MSN">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nbcolympics.com/athletes/athlete=195/bio/index.html |title=Athletes  > Lolo Jones > Bio |author=MSN |accessdate=2008-08-18 |year=2008 |publisher=NBC Beijing Olympics 2008 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080824152516/http://www.nbcolympics.com/athletes/athlete=195/bio/index.html |archivedate=2008-08-24 }}</ref><ref name="boston">{{ziņu atsauce |url=http://www.boston.com/sports/other_sports/running/articles/2008/02/23/jones_has_made_a_name_for_herself/|title=Jones has made a name for herself|author=John Powers |accessdate=2008-08-18 |publisher=The Boston Globe | date=2008-02-23}}</ref> amerikāņu [[vieglatlēte]] un [[bobslejiste]]. Vieglatlētikā startējusi [[100 m/b]] distancē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 17194-00-2
|      ķīmiskā formula = Ba(OH)2
|              molmasa = 171,342
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 408 °C
| viršanas temperatūra = 780 °C
| šķīdība ūdenī        = 5,6g/100g
|                 citi =
}}
'''Bārija hidroksīds''' (Ba(OH)2) ir balta, [[Kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas parasti ir sastopams monohidrāta veidā (Ba(OH)2·H2O). Bārija hidroksīds ir stiprs [[sārms]], tas ir kodīgs un [[Toksiskums|toksisks]] (tāpat, kā visi šķīstošie bārija savienojumi). Tas veidojas, [[bārija oksīds|bārija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]]. Bārija hidroksīda [[Šķīdums|šķīdumu]] sauc arī par '''barīta ūdeni'''. Bārija hidroksīda dzidru šķīdumu lieto [[analītiskā ķīmija|analītiskajā ķīmijā]] vāju skābju [[titrēšana]]i, jo tas garantēti nesatur [[karbonāti|karbonātjonus]] — [[bārija karbonāts]], kas rodas, bārija hidroksīdam reaģējot ar CO2 vai šķīstošajiem karbonātiem, ir ļoti mazšķīstoša [[viela]] un izgulsnējas.
{{kodīgs|Kā visi [[sārmi]], koncentrēts bārija hidroksīda šķīdums ir kodīgs.}}
{{inde|Šķīstošie bārija savienojumi ir stipri toksiski!}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''CoinJoin''''' ir ''[[Bitcoin]]'' transakciju anonimizācijas metode, ko pirmais aprakstīja [[Gregorijs Maksvels]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|URL=https://bitcointalk.org/index.php?topic=279249|title=CoinJoin: Bitcoin privacy for the real world|author=Maksvels, Gregorijs|date=2013. gada 22. decembrī|language=en}}</ref> Tās pamatprincips ir, ka vairāku neatkarīgu transakciju ieejas un izejas tiek apvienotas vienā transakcijā, kā rezultātā nav vairs iespējams skaidri pateikt, nauda no kuras ieejas ir tikusi nosūtīta uz kuru izeju. ''CoinJoin'' izmantošana kādas [[blokķēde]]s ietvaros palielina anonimitāti ne tikai tiem lietotājiem, kas to izmanto, bet arī pārējiem, jo nav vairs iespējams droši pateikt, ka vienas transakcijas vairākas ieejas kontrolē viena un tā pati persona.

sentences:
{{Citas nozīmes|sievieti, kura audzina bērnus|mamma (nozīmju atdalīšana)|mamma}}
 laikā]]
'''Māte''' ir [[sieviete]], kura ir devusi dzīvību [[bērns|bērnam]]. Dažreiz par mātēm uzskata arī tās sievietes, kuras audzina bērnus, kas nav tiešie viņas pēcteči. Patiesībā tās ir [[pamāte]]s vai [[audžumāte]]s. Arī tās sievietes, kuras [[adopcija|adoptē]] bērnus, dēvē par mātēm. Mātes mīļākā formā mēdz dēvē par '''māmiņām''', '''māmuļām''', '''māmulītēm''', '''māmuliņām''' un '''mammām'''.

sentences:
{{citas nozīmes|Cieceres pieteku|Vēršāda|Vēršāda}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vēršāda
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ciecere]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=40 | iet_plat_s=06 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=30 | iet_gar_s=06 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 16,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[File:Diencephalon small.gif|thumb|Starpsmadzenes]]
'''Starpsmadzenes''' ({{val-la|diencephalon}}) ir galvas [[smadzenes|smadzeņu]] daļa. Tās atrodas starp [[Gala smadzenes|gala]] un [[Vidussmadzenes|vidussmadzenēm]]. Uz smadzeņu pamatnes starpsmadzeņu robeža no priekšas iet pa priekšējo [[Redzes nervi|redzes nervu]] krustojumu, pa [[caurumotā viela|caurumotās vielas]] priekšmalu un [[redze]]s traktu, bet no aizmugures — pa smadzeņu kājiņu malu.<ref name="KozlovCihmestrenko2006"/>

sentences: '''Jūdejas ķēniņvalsts''' bija [[ebreji|ebreju]] valsts, kas izveidojās pēc vienotās [[Izraēlas ķēniņvalsts]] sadalīšanās 931. gadā p.m.ē un turpināja pastāvēt līdz 587. gadam p.m.ē, kad to iznīcināja [[Babilonija]].

sentences: '''Sliežu ceļš''' ir inženierbūvju komplekss [[vilciens|vilcienu]] kustības nodrošināšanai ar noteiktu ātrumu. No tā stāvokļa atkarīga vilcienu kustības nepārtrauktība. Sliežu ceļu veido virsbūve un apakšbūve.

sentences: '''Nu ar Dievu, Vidzemīte''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences: '''Nitrosavienojumi''' ir organiskas vielas, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]] −NO2. Dažreiz pie nitrosavienojumiem pieskaita arī [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]], taču tajos starp [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] atomu ir [[skābeklis]]. Daudzi nitrosavienojumi ir [[sprāgstvielas]] (piemēram, [[trinitrotoluols]]). Nitrosavienojumus lielākoties iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražus]]. Mazmolekulāros nitrosavienojumus iegūst, nitrējot gāzveida fāzē, vielas ar lielāku molekulmasu — šķidrā fāzē.

sentences:
[[Kategorija:Vangaži]]
[[Kategorija:Ielas Ropažu novadā|Vangaži]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Vangaži]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 36
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 8
|              simbols = Kr
|             atommasa = 83,798
|   valences elektroni = [Ar]3d104s24p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kriptona spīdēšana elektriskajā laukā
|  oksidēšanas pakāpes = +2
|  elektronegativitāte = 3,00
|              blīvums = 3,749
|  kušanas temperatūra = 115,79 K (-157,36 °C)
| viršanas temperatūra = 119,93 K (-153,22 °C)
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 45
|lv = Četrdesmit pieci
}}
'''45''' ('''Četrdesmit pieci''') ir [[naturāls skaitlis]], kurš atrodas starp skaitļiem [[44 (skaitlis)|44]] un [[46 (skaitlis)|46]].
{{commons|45}}
== Matemātika ==
* 45 ir [[nepāra skaitlis]]
*
== Zinātnē ==
* [[Rodijs|Rodija]] [[atomskaitlis]]
== Citās nozarēs ==
* Gada 45. diena ir [[14. februāris]]
* [[45. gads]]
* +45 ir [[Dānija]]s tālsarunu kods
* [[futbols|Futbola]] mačs sastāv no diviem periodiem un katrs ir 45 minūtes garš

sentences: '''21. aprīlis''' ir gada 111. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (112. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 254 dienas.

sentences: '''NAVTEX''' ('''''NAV'''igational '''TE'''le'''X''''' - angļu val.), ko dažreiz raksta Navtex vai NavTex, ir starptautisks automatizēts [[Vidējie viļņi|vidējo viļņu]] tiešās drukas pakalpojums, kurš ļauj piegādāt kuģiem navigācijas un meteoroloģiskos brīdinājumus un prognozes, kā arī steidzamu [[Globālā jūras negadījumu un drošības sakaru sistēma|jūrniecības drošības informāciju]] (''Marine Safety Information (MSI)'' - angļu val.).

sentences: {{Commonscat|Volleyball players from Poland}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Medzes pagasts
| karte             = Medzes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Medzes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Medzes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Kapsēde
| platība           = 109,2
| iedzīvotāji       = 1558<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1558 / 109.2 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Megalopoles vēsture''' atspoguļo [[Megalopole]]s dibināšanu un attīstību visā tās pastāvēšanas laikā.

sentences: s noslēgšanas ([[Tērbatas bīskapija]] atradās Krievijas okupācijā, [[Rīgas brīvpilsēta]] saglabāja patstāvību, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] bija Lietuvas vasaļvalsts).]]

sentences:
'''Sinovīts''' (no {{val-la|synovia}} - locītavas šķidrums) ir [[locītavu somiņa|locītavas somiņas]] sinoviālas membrānas iekaisums.

Locītavas somiņas sinoviālā membrāna ir plāna, tā izdala [[sinovijs|sinoviju]] (sinoviālo šķidrumu), kas samitrina locītavu virsmas un tādēļ kopā ar [[locītavas skrimslis|skrimsli]] samazina berzi. <ref>V.Kalbergs. "Cilvēka anatomija I" Rīga, Zvaigzne, 1971, 15. lpp.</ref>

Iekaisuma rezultātā notiek sinoviālā šķidruma uzkrāšanās [[locītavas dobums|locītavas dobumā]], kas rada locītavas pietūkumu un sāpes, īpaši kustību laikā. Šāda locītava taustot ir karsta.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 55.67
| latd = 51
| established_title =
| image_shield = Blason ville be Dendermonde (avec ornements).svg
| image_skyline = Dendermonde town hall and belfry during golden hour (DSCF0501).jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 2
| established_date =
| motto =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 6
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.dendermonde.be/}}
| lats =
| elevation_m =
| native_name = ''Dendermonde''
| name = Dendermonde
| population_total = 45673
| pushpin_map = Beļģija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Beļģija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Flandrija]]
| subdivision_name2 =  [[Austrumflandrija]]
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 = Province
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2018
| image_flag = Dendermonde Belgium.svg
}}'''Dendermonde''' ({{Val|nl|Dendermonde}}) ir [[pilsēta]] [[Beļģija|Beļģijā]], [[Flandrija]]s reģionā, [[Austrumflandrija]]s provincē. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 45 673 iedzīvotāji.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēroglekļa struktūrformula ar starpatomu attālumu

Sēroglekļa molekulas modelis
|       citi nosaukumi = oglekļa disulfīds
|           CAS numurs = 75-15-0
|      ķīmiskā formula = CS2
|              molmasa = 76,1
|              blīvums = 1260
|  kušanas temperatūra = -111,6 °C
| viršanas temperatūra = 46,3 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lielākā temperatūrā hidrolizējas<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 429. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Sērogleklis''' jeb '''oglekļa disulfīds''' (CS2) ir bezkrāsains, viegli gaistošs šķidrums. Tā [[molekula]] ir lineāra un [[izoelektroniskums|izoelektroniska]] [[CO2|oglekļa dioksīda]] molekulai.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Muhammeds Atā
|     vārds_orig = محمد عطا
|         attēls = Mohamed Atta.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1968
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = [[Kafrelšeiha]], {{EGY}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Manhatana]], [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = [[Ēģipte]], [[Vācija]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[ēģiptieši|ēģiptietis]]
|   nodarbošanās = arhitekts
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig =
|         attēls = Jacques-Yves Cousteau.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Žaks Kusto 1976. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1910
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1997
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 25
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|   nodarbošanās = [[okeanogrāfija|okeanogrāfs]]
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 4
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Žaks Īvs Kusto''' ({{val-fr|Jacques-Yves Cousteau}}, {{dat|1910|06|11|N}}—{{dat|1997|06|25|N}}) bija franču zinātnieks [[okeanogrāfija|okeanogrāfs]], jūras flotes virsnieks, autors dokumentālām filmām un televīzijas seriāliem par zemūdens pasauli.

sentences: '''Celtnis''', '''ceļamkrāns''' jeb [[Sarunvaloda|sarunvalodā]] vienkārši '''krāns''' ir [[ierīce]] lielu un smagu kravas pacelšanai un pārvietošanai, tā parasti aprīkota ar [[trīsis|trīšiem]], [[āķis|āķiem]], [[virve|virvēm]], [[trose|trosēm]], [[ķēde|ķēdēm]]. Celtņi tiek iedalīti pēc to izmantošanas mērķa, piemēram, ostās ir konteineru celtņi, kuri izkrauj un iekrauj kuģos kravu, savukārt celtniecībā izmanto cita tipa celtņus, kuru uzdevums ir pacelt vai pārvietot smagas kravas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Mitruma novadīšana''' jeb '''mitruma izvadīšana''' ir [[Audums|audumiem]] piemītoša funkcionāla īpašība, kas raksturo auduma spēju novadīt no ādas [[Mitrums|mitrumu]], t. i., [[Sviedri|sviedrus]]. Mitruma novadīšana notiek, vienai auduma pusei mitrumu piesaistot (bet neuzsūcot pašā audumā), bet otrai pusei — mitrumu izkliedējot pēc iespējas plašākā auduma virsmā, tādējādi palīdzot audumam ātrāk izžūt.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Lei|first=Min|last2=Li|first2=Yuling|last3=Liu|first3=Yanping|last4=Ma|first4=Yanxue|last5=Cheng|first5=Longdi|last6=Hu|first6=Yue|date=2020-02-12|title=Effect of Weaving Structures on the Water Wicking–Evaporating Behavior of Woven Fabrics|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7077655/|journal=Polymers|volume=12|issue=2|pages=422|doi=10.3390/polym12020422|issn=2073-4360|pmc=7077655|pmid=32059351}}</ref> Šī iemesla dēļ, audumi ar augstu mitruma novadīšanas spēju tiek plaši izmantoti sporta apgērbu, un daļēji — arī gultasveļas ražošanā. Šo produktu ražotāji nereti mēdz atsaukties uz šādu audumu pārākām [[termoregulācija]]s īpašībām, tomēr pētījumos tas pagaidām nav pierādīts.<ref name=":0">https://www.researchgate.net/publication/286098490_Effect_of_Moisture-Wicking_Garments_on_Temperature_Regulation_During_Exercise</ref>

sentences: {{Commonscat|Number theorists|Skaitļu teorijas matemātiķi}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pēkšņi stāvoklī
| attēls                   = Knockedupmp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Knocked Up''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Džads Apatovs]]
| producents               =
* [[Šona Robertsone]]
* [[Kleitons Taunsends]]
* Džads Apatovs
| scenārija autors         = Džads Apatovs
| galvenajās lomās         =
* [[Ketrīna Heigla]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Pols Rads]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Džejs Berušels]]
* [[Džona Hills]]
* [[Martins Stārs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Apatow Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|6|1|Pasaules pirmizrāde|2007|9|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 128 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/knocked-2007|title=Knocked Up|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 1, 2018|archive-date={{dat|2017|06|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170624144207/http://www.bbfc.co.uk/releases/knocked-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=knockedup.htm|title=Knocked Up (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|219,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pēkšņi stāvoklī"''' ({{val|en|Knocked Up}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem ir [[Džads Apatovs]]. Galvenās lomas atveido [[Ketrīna Heigla]], [[Sets Rogens]], [[Pols Rads]], [[Leslija Manna]], [[Džeisons Sīgels]], [[Džejs Berušels]], [[Džona Hills]] un [[Martins Stārs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|6|1||bez}}.

sentences:
'''Jaudas koeficients''' ir fizikāls lielums, kas raksturo [[maiņstrāva]]s enerģētiskos parametrus. No tā atkarīga maiņstrāvas patērētāja kvalitāte - cik efektīvi tas izmanto elektroenerģiju. Jaudas koeficientu apzīmē ar '''cosφ''', kas var būt robežās no 0 līdz 1, vai arī izsaka procentos un apzīmē ar grieķu burtu '''λ''' (var būt robežās no 0 līdz 100%). <br />Skaitliski vienāds ar aktīvās [[jauda]]s attiecību pret pilno jaudu:
:<math> \lambda = \cos \varphi = \frac{P}{S}  \,</math>
Aktīvā jauda tiek patērēta derīgā darba veikšanai, bet pilnā vienāda ar aktīvās un reaktīvās jaudas summu.

sentences:
{{līdzīgs|kortizols}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kortizona struktūrformula

Kortizona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-pregnēn-17α,21-diol-3,11,20-trions
11-dehidro-17-hidroksikortikosterons
|           CAS numurs = 53-06-5
|      ķīmiskā formula = C21H28O5
|              molmasa = 360,45
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 222 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 240 °C
|        šķīdība ūdenī = 280 mg/l pie 25 °C
|                 citi =
}}
'''Kortizons''' ir nozīmīgs [[virsnieres|virsnieru]] garozas steroīdais [[hormons]]<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 167. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref>, kas pieder pie [[glikokortikoīdi]]em. Kortizons ir bezkrāsaina kristālveida viela, kas slikti šķīst organiskos šķīdinātājos. Gan cilvēkiem, gan dzīvniekiem virsnieres šo hormonu nelielos daudzumos izdala [[asinis|asinīs]], lai veicinātu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] sintēzi no [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]]. Kortizonu sintezē mākslīgi no augu vai dzīvnieku izcelsmes [[steroīdi]]em. To izmanto arī kortizona [[acetāti|acetāta]] formā. Kortizonu intramuskulāru injekciju veidā lieto akūtu [[leikoze|leikožu]] ārstēšanai.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref>

sentences: '''Petrogrāfija''' (no {{val-el|πέτρος}} "akmens" un ''γράφω'' "rakstīt") ir [[petroloģija]]s novirziens, zinātne par [[ieži]]em - heterogēnām litosfēras sastāvdaļām. Tā pēta iežu sastāvu, uzbūvi, izcelsmi.

sentences:
'''Anarhija''' var būt dažāda veida politisks stāvoklis kādā [[valsts|valstī]] vai cita veida politiski organizētā teritorijā, kura raksturīgākā iezīme ir, ka pārvalde, kas īsteno [[vara|varu]], nav nosakāma. Terminu lieto, aprakstot:
* publiski atzītas [[valdība]]s vai arī kādas uzspiestas politiskas autoritātes neesību,<ref>[http://www.amazon.com/dp/1551642484 Decentralism: Where It Came From--Where Is It Going?]</ref><ref>"Anarchy." ''Oxford English Dictionary''. ''Oxford University Press''. 2004. gads. Pirmoreiz lietots 1667. gadā.</ref>
* politisko nesakārtotību un [[likums|likumu]] trūkumu,<ref>"Anarchy." ''Oxford English Dictionary''. ''Oxford University Press''. 2004. gads. Pirmoreiz lietots 1552. gadā.</ref>
* valsti bez noteiktas politiskas autoritātes, bet kurā pilnībā pastāv [[tiešā demokrātija]]<ref>nezināms autors. "fighting for our lives: an anarchist primer" ''CrimethInc. Black Writers' Bloc Fighting for Our Lives''.</ref> vai [[libertārisms]].<ref name="Anarchy 2004">"Anarchy." ''Oxford English Dictionary''. ''Oxford University Press''. 2004. gads. Pirmoreiz lietots 1850. gadā.</ref>

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Ariane 5G+
| oriģ. nosaukums =
| izgat. nosaukums =
| attēls =
| attēla paraksts =
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = [[Ariane (nesējraķešu saime)|Ariane]]
| raķešu grupa = [[Ariane 5]]
| valsts = [[Francija]] / [[Eiropa]]
| izgatavotājs = [[EADS SPACE Transportation|EADS]]
| augstums = 52 m
| diametrs = 5,4 m
| masa = 747 000 kg
| pakāpes = 2
| LEO masa =
| GTO masa = 7100 kg
| statuss = nelido
| starta vietas = [[Gaijanas kosmiskais centrs|Kuru]]
| startu skaits = 3
| veiksmīgie = 3
| avārijas =
| daļēji =
| pirmais = 02.03.2004
| pirmais pavadonis =
| pakāpju apraksts =
  {{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 0
  | bloku skaits = 2
  | pakāpes veidne = {{EAP P238}}
  }}
{{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 1
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{EPC H158}}
  }}
{{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 2
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{EPS L10}}
  }}
}}
'''''Ariane 5G+''''' bija ''[[Arianespace]]'' [[nesējraķete]]s ''[[Ariane 5]]'' modifikācija.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Piper betle plant.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Piperales
|         rinda_lv = Piparu rinda
|           dzimta = Piperaceae
|        dzimta_lv =
|            ģints = Piper
|         ģints_lv = Piparkrūmi
|             suga = P. betle
|          suga_lv = Betele
|         binomial = Piper betle
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Burhards fon Etingens
|     vārds_orig = ''Burchard von Oettingen''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1850
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
pēc citām ziņām [[Lūa]] (''Ludenhof''), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Jegevas apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1923
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Veimāras Republika]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = zirgkopības speciālists
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Augusts fon Etingens, māte - Ida, dzimusi fon Vilkena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna, dzimusi fon Volfa
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{informācijas izklāsts|konsekventi rakstā uzsvērta Latvija, lai gan Latvijai nav tik būtiska loma - par Latviju rakstam atsevišķi}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
 reljefs [[Ņujorka]] ]]
'' radio, 1931. gads]]
 "Babilona", [[Berlīne]] 1928. gads ]]
'' auto plūdlīnijas]]
 reklāmas [[plakāts]] ]]
'''''Art Deco''''' ir [[māksla]]s termins, kas apzīmē elegantu eklektisku [[Dizains|dizaina]] stilu ar aizsākumiem ap 1920. gadu [[Parīze|Parīzē]]. Stils izplatījās [[Latvija|Latvijā]]<ref>{{Grāmatas atsauce|last = Krastiņš |first=Jānis |authorlink= |title=Rīgas arhitektūras meistari 1850-1940 : The masters of architecture of Riga 1850-1940. |language=Latvian, English |publisher=Jumava |location=Riga |series= |year=2002 |isbn=9984-05-450-0}}</ref><ref>[http://www.makslasvesture.lv/index.php/1915_–_1940._g._Klasiskā_modernisma_un_jaunreālisma_periods] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20171226145552/http://www.makslasvesture.lv/index.php/1915_%E2%80%93_1940._g._Klasisk%C4%81_modernisma_un_jaunre%C4%81lisma_periods|date={{dat|2017|12|26||bez}}}} Mākslas vēsture {{lv ikona}}</ref><ref>[http://www.dizainastudija.eu/index.php/lv/1/112/323/331/index.html] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120108150618/http://www.dizainastudija.eu/index.php/lv/1/112/323/331/index.html|date={{dat|2012|01|08||bez}}}} Ansis Cīrulis Parīzē {{lv ikona}}</ref> un gandrīz pa visu pasauli līdz pat [[otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām. Stils ietekmēja praktiski visas nozares, ieskaitot [[arhitektūra|arhitektūru]], [[tēlotāja māksla|tēlotāja mākslu]], lietišķo mākslu, interjera dizainu, rūpniecisko dizainu, [[mode]]s un juvelierizstrādājumus, kā arī [[glezniecība|glezniecību]], [[grafika|grafiku]] un [[kino]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Historia Lettica
|          attels =
| attela apraksts = ''Historia Lettica'' pirmizdevuma vāks (1649.)
|          autors = Pauls Einhorns
|  orig nosaukums =
|       tulkotajs =
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = 1649
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            isbn2 =
|            isbn3 =
|            isbn4 =
|            isbn5 =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''''Historia Lettica''''' (no [[latīņu valoda]]s — 'latviešu vēsture') ir [[1649. gads Latvijā|1649]]. gadā [[Kēnigsberga|Kēnigsbergā]] publicēta [[vācbalti|vācbaltu]] [[luterisms|luterāņu]] mācītāja [[Pauls Einhorns|Paula Einhorna]] [[vācu valoda|vācu valodā]] sarakstīta grāmata par [[latvieši]]em, [[latviešu mitoloģija|latviešu mitoloģiju]] un [[latviešu valoda|valodu]]. Tā tiek uzskatīta par vienu no senākajiem un plašākajiem vēsturiskajiem avotiem par [[Latvijas vēsture|latviešu tautas vēsturi]].<ref>[http://www.lfk.lv/1649_lv.html Historia Lettica] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131211234547/http://www.lfk.lv/1649_lv.html |date={{dat|2013|12|11||bez}} }} {{lv ikona}}</ref><ref>[http://www.vvk.lv/index.php?sadala=166&id=446 Latvijas nacionālo reāliju standartizēts tulkojums ES oficiālajās valodās] {{lv ikona}}</ref>

sentences:
{{Ostas infokaste
|               name = Antverpenes osta
|        native_name = ''Haven van Antwerpen''
|              image = Zicht_op_het_Delwaidedok.jpg
|          imagesize =
|            caption =
|            country = {{BEL}}
|           location = [[Antverpene]]
|            address =
| latd  = 51.27  | latNS  = N
| longd = 4.336667 | longEW = E
|        pushpin_map = Beļģija#Eiropa
|        map_caption =
|            map_alt =
|      pushpin_image =
|     pushpin_relief = jā
|    pushpin_mapsize =
|          map_label =
|     label_position =
|               mark =
|         mark_width =
|             opened = 1811. gads
|           operated =
|              owner =
|               type =
|          sizewater =
|           sizeland =
|               size =
|             berths =
|             wharfs =
|              piers =
|          employees =
|    leadershiptitle =
|             leader =
|           arrivals = 14 220 (2012)
|       cargotonnage = 190,8 milj t (2012)
|    containervolume =
|         cargovalue =
|   passengertraffic =
|            revenue =
|             profit =
|            website = https://www.portofantwerp.com/
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Johans Frīdrihs Hartknohs''' ({{val-de|Johann Friedrich Hartknoch}}; dzimis {{dat|1740|9|28}} [[Goldapa|Goldapā]], miris {{dat|1789|4|12}} [[Rīga|Rīgā]]) bija [[vācieši|vācu]] grāmatu tirgotājs, izdevējs.
. „Tīrā prāta kritika“. Rīga, J. F. Hartknoha izdevniecība 1781.]]

sentences: '''Pārdozēšana''' ir dažādu [[ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] lietošana lielākās devās nekā ir ieteicamas<ref name="uphs">http://www.uphs.upenn.edu/addiction/berman/glossary/</ref> vai arī ir normāli lietotas.<ref name="uphs"/> Vielu pārdozēšana izraisa [[saindēšanos]] vai [[nāve|nāvi]].<ref name="uphs"/>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Clostridium perfringens.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Firmicutes
| tips_lv =
| dzimta =Clostridiaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Clostridium
| ģints_lv =
| suga =Clostridium perfringens
| suga_lv =
| sinonīmi =
* ''Bacillus aerogenes capsulatus''
* ''Bacillus empysematosus''
* ''Bacillus perfringens''
* ''Bacillus phlegmonis emphysematosae''
* ''Bacillus welchii''
* ''Bacterium welchii''
* ''Clostridium plagarum''
* ''Clostridium welchii''
| kategorijas = nē
}}
'''''Clostridium perfringens''''' ir grampozitīva obligāti anaeroba baktērija. Ir zināmi 168 celmi.<ref name="Hoang.etal2008"/> Patogēns cilvēkiem izraisa [[Gāzes gangrēna|gāzes gangrēnu]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Hermanis fon Keizerlings
|          vārds_orig = ''Hermann Alexander Graf von Keyserling''
|              attēls = Hermann von Keyserling (1880-1946) portrait.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1880
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = Kennu (vācu: ''Könno'', igauņu: ''Kõnnu''), [[Vidzemes guberņa]]
|              m_gads = 1946
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Insbruka]], [[Austrija]]
|        dzīves_vieta = Raikīla [[Igaunijas guberņa]],
[[Darmštate]] [[Vācija]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Vīne]]s Universitāte,
studijas arī [[Tartu Universitāte|Tērbatas]], [[Ženēva]]s, [[Heidelberga]]s universitātēs
|             zinātne = [[filozofija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Sporta interešu zonas}}
{{Commonscat|Sports}}
{{portāls2|Sports}}
{{catmore}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Hjargasnūrs
|attēls=Khyargas-Nuur lake, Uvs aimag, Mongolia.JPG
|karte=Khyargas Nuur and Airag Nuur lakes, Mongolia, Landsat image, 07-28-2015.jpg
|kartes_paraksts=Hjargasnūra ''Landsat'' satelītaina (2015)
| map = Mongolija
| plat_d=49 | plat_m=10 | plat_s=17 | plat_NS=N
| gar_d=93 | gar_m=20 | gar_s=52 | gar_EW=E
|vieta={{MNG}}
|platība=1407
|garums=75
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=80
|tilpums=>66
|augstums_vjl=1028
|izteka=
|baseins=
|valstis=[[Mongolija]], [[Krievija]]
|salas=1
|pilsētas=
}}
'''Hjargasnūrs''' (agrāk arī '''Hirgisnūrs'''; {{val|mn|Хяргас нуур}}) ir liels beznoteces [[sālsezers]] [[Mongolija]]s ziemeļrietumos, [[Uvsnūrs (aimaks)|Uvsnūra]] aimakā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Bellarmīns
|     vārds_orig = ''Robert Bellarmine''
|         attēls = Saint Robert Bellarmine.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = 16.gadsimta portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1542
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1621
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 17
|        m_vieta =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Roberto Frančesko Romolo Bellarmino''' ({{val|it|Roberto Francesco Romolo Bellarmino}}, dzimis {{dat|1542|10|4}}, miris {{dat|1621|9|17}}), pazīstams kā '''Svētais Roberts Bellarmīns''', bija [[Katoļticība|katoļu]] [[kardināls]] un svētais no [[Itāļi|itāļu]] [[Jezuīti|jezuītu]] ordeņa. Viņš bija viens no galvenajiem [[Kontrreformācija|kontrreformācijas]] un [[Inkvizīcija|Romas inkvizīcijas]] dalībniekiem. 1930. gadā viņš tika kanonizēts kā [[svētais]].

sentences:
'''Stols''' var būt:
* [[Stols (kalns)|Stols]] - Alpu virsotne
* [[Dāniels Stols]] (''Daniel Ståhl''; dzimis 1992) — zviedru vieglatlēts;
* [[Džerets Stols]] (''Jarret Stoll''; dzimis 1982) — kanādiešu hokejists;
* [[Džordans Stols]] (''Jordan Staal''; dzimis 1988) — kanādiešu hokejists;
* [[Ēriks Stols]] (''Eric Staal''; dzimis 1984) — kanādiešu hokejists;
* [[Marks Stols]] (''Marc Staal''; dzimis 1987) — kanādiešu hokejists.

sentences: '''Fabula''' ({{val|la|fabula}} — ‘vēstījums’, ‘stāsts’) ir sižeta atklāšanas līdzeklis, kas palīdz noskaidrot [[Notikums|notikumu]] secību un saprast mērķus, kādi bijuši rakstniekam un ir neaizvietojams [[proza]]s [[literatūra]]s paņēmiens. Tā bija viena no vecākajām [[domāšana]]s formām un viens no senākajiem vārda [[māksla]]s [[Žanrs|žanriem]].<ref>Literatūra 6. klasei. Zvaigzne ABC, 1999. 45. lpp.</ref> Fabulā visbiežāk tēlots kāds [[Dzīvnieki|dzīvnieks]], kas darbojas cilvēkam pierastā vidē. Bieži vien fabulas nobeigumā dota pamācība jeb [[morāle]].

sentences:
'''Paralēle''' ir iedomāta [[līnija]] uz [[Zeme]]s virsmas, kura ir paralēla [[ekvators|ekvatoram]], tā [[ģeogrāfiskā karte|kartē]] norāda [[rietumi|rietumu]]—[[austrumi|austrumu]] virzienu.

Uz [[globuss|globusa]] paralēle ir [[riņķa līnija]], kuras visi punkti atrodas vienādā attālumā no [[ekvators|ekvatora]]. Dažādu paralēļu kopgarumi ir dažādi — tie palielinās, ja paralēle atrodas tuvāk ekvatoram un samazinās, ja tā atrodas tuvāk [[Ziemeļpols|Ziemeļpolam]]. Pati garākā paralēle ir [[ekvators]]. Jebkuram [[punkts|punktam]] uz vienas un tās pašas paralēles ir viens un tas pats [[ģeogrāfiskais platums]], bet diviem dažādiem punktiem ir atšķirīgs [[ģeogrāfiskais garums]].

sentences:
[[Kategorija:Televīzijas kanāli pēc valsts]]
[[Kategorija:Indonēzija]]

sentences: '''Akadēmiskā airēšana''', bieži saukta vienkārši '''airēšana''', ir ūdens sporta veids. Tā pirmsākumi meklējami [[17. gadsimts|17. gadsimtā]] [[Anglija|Anglijā]]. Airēšana ir iekļauta [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] programmā no to atjaunošanas [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896. gadā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
 skaņdarba ''Gran Vals'']]
'''''Nokia tune''''' ir [[frāze (mūzika)|muzikāla frāze]] no kompozīcijas '''''Gran Vals''''' solo [[ģitāra|ģitārai]], kuru 1902. gadā uzrakstījis spāņu klasiskais ģitārists un komponists [[Fransisko Tarrega]] (''Francisco Tárrega''). To savos [[mobilais telefons|mobilajos telefonos]] kā zvana melodiju kopš 1994. gada izmanto ''[[Nokia]]''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Kirēnijas pils
| native_name         = Κάστρο της Κερύνειας/''Girne Kalesi''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Kipra#Eiropa
| status              =
| image               = Kyrenia 01-2017 img02 Castle exterior.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[viduslaiki|viduslaiku]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = ''de jure'' {{Flag|Kipra}}, [[Kirēnijas eparhija]], [[Kirēnija]]<br/>''de facto'' {{Flag|Ziemeļkipra}}, [[Girnes ils]], [[Girne]]
| latd  = 35.341389 | latNS  = N
| longd = 33.322222 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 16. gadsimts
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Enterprise Center''
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Scottrade Center 3Apr2005.jpg
| map_type = Sentluisa
| latNS = N
| latd = 38
| latm = 37
| lats = 36
| longEW = W
| longd = 90
| longm = 12
| longs = 9
| location = {{vieta|ASV|Misūri|Sentluisa|2s=Misūri (štats)}}
| broke_ground = {{dat|1992|12|14|N|bez}}
| built = Līdz {{dat|1994|||d|bez}}
| opened = {{dat|1994|10|8|N|bez}}
| cost = {{ASV dolārs|135 milijoni}}
| dimensions =
| cap_concert = 22 000
| cap_basketball = 22 000
| cap_hockey = 18 742
| tenants = [[Sentluisas "Blues"]] ([[Nacionālā hokeja līga|NHL]]) (1995-)
}}
'''''Enterprise Center''''' ir daudzfunkcionāla halle [[Sentluisa|Sentluisā]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Arēna tika atklāta {{Dat|1994|10|8|5=bez}}. Arēnā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] komanda [[Sentluisas "Blues"]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Svetlana Gerasimenko
| vārds_orig = ''Світлана Герасименко''
| attēls = Svetlana Gerasimenko Portrait.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1945
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =23
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijivas apgabals|Barišivka|td=Ukraina}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{USSR}}→{{karogs|Tadžikistāna}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Tadžikistānas Astrofizikas institūts]]
| alma_mater =[[Tarasa Ševčenko Kijivas nacionālā universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[Čurjumova—Gerasimenko komēta]]s atklāšana
| apbalvojumi =
| paraksts =
| dzimums = S
| piezīmes =
}}
'''Svetlana Ivanovna Gerasimenko''' ({{val|ru|Светла́на Ива́новна Герасиме́нко}}; {{val|uk|Світлана Іванівна Герасименко}}; dzimusi {{dat|1945|2|23}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] un [[Tadžikistāna]]s [[Astronoms|astronome]]. Pazīstama kā [[Čurjumova—Gerasimenko komēta]]s atklājēja.

sentences: '''Abitūrija''' ({{val|de|abitur}}, no {{val|la|abire}} — 'aiziet, pamest') ir lielākoties vācvalodīgajās zemēs lietots termins, ar kuru saprot gatavības apliecību, ko, beidzot [[vidējā izglītība|vidējās izglītības]] iestādi, saņem gala pārbaudījumus nokārtojis skolēns. Tās iegūšana ir priekšnoteikums, lai varētu pretendēt uz vietu [[augstskola|augstskolā]]. Atbilstoši skolēnu, kurš gatavojas vidējās izglītības iestādes gala [[eksāmens|eksāmeniem]], sauc par abiturientu, tomēr [[pēcpadomju valstis|pēcpadomju valstīs]] par abiturientu nereti sauc arī cilvēku, kurš stājas augstskolā.

sentences: Kuģa '''tiltiņš''' ir telpa vai vieta, no kurienes notiek [[kuģis|kuģa]] vadība. Pārgājiena laikā uz tiltiņa sardzes [[stūrmanis|stūrmaņi]] nepārtraukti nes navigācijas sardzi. Dažreiz sava sardze ir arī [[Jūras kapteinis|kapteinim]]. Sarežģītos [[navigācija]]s un meteoroloģiskajos apstākļos uz tiltiņa ierobežotu laiku atrodas arī kapteinis. Sardzes stūrmaņi kopā ar kapteini veic kuģa vadību un kuģa navigācijas drošības kontroli.

sentences:
'''8. janvāris''' ir 8. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 357 dienas (358 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Gatis]], [[Ivanda (personvārds)|Ivanda]]

sentences: '''Lihenoloģija''' (no {{val|grc|λειχήν}} (''leikhḗn'') — 'ķērpis' un ''λογία'' (''logíā'') — 'mācība') — agrāk [[botānika]]s, tagad [[mikoloģija]]s nozare, kas pētī [[Ķērpji|ķērpjus]]. Ķērpju pētniekus sauc par '''lihenologiem'''.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Katalina Kovāča
 |    vārds_orig = ''Katalin Kováts''
 |        attēls = Katalin Kováts.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1957
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 16
 |      dz_vieta = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = Nīderlande
 |     pilsonība = {{HUN}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = valodniece, esperantiste, matemātiķe
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Katalina Kovāča''' ({{val|hu|Katalin Kováts}}; dzimusi {{dat|1957|10|16}}) ir [[Ungāri|ungāru]] [[valodniece]], [[Esperanto|esperantiste]] un [[matemātiķe]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://esperanto-ondo.ru/Novaj/Nov11-02.htm |title=Instruantoj de Esperanto estas la “soldatoj” de nia movado. Intervjuo kun la Esperantisto de la Jaro 2010 |accessdate=2020-04-14 |work= |publisher=esperanto-ondo.ru |date= |language=eo }}</ref>

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = "Rītausma"
|          attels =
|          autors = Stefanija Meiere
|  orig nosaukums = Breaking Dawn
|          valsts = ASV
|          valoda = Angļu
|          serija = "Krēsla"
|           zanrs = Fantastika, romantika
|        izdevejs =
|          izdota = 2008
|       tulkotajs = Ieva Elsberga
|         formats = Cietie un mīkstie vāki
|             lpp =
|            pec  =
|           pirms = [[Aptumsums (grāmata)|Aptumsums]]
}}
'''"Rītausma"''' (''Breaking Dawn'') ir ceturtā un pēdējā grāmata [[Stefanija Meiere|Stefanijas Meieres]] [[Krēsla (grāmatu sērija)|"Krēslas" sērijā]], kas ir stāsts par astoņpadsmitgadīgo Izabellu Svonu un [[vampīrs|vampīru]] Edvardu Kalenu. Grāmata ir sadalīta trīs daļās: pirmā un trešā rakstīta no Bellas skatupunkta, savukārt otrā — no Džeikoba Bleka. Grāmata iznāca 2008. gadā, taču latviskais tulkojums tika izdots {{dat|2009|9|12||bez}}.<ref>[http://kultura.delfi.lv/news/book/stefanija-meiere-ritausma.d?id=26763927 Stefanija Meiere 'Rītausma']{{Novecojusi saite}}</ref> Pēc grāmatas motīviem ir tikusi uzņemta filma, kas divās daļās tika izdota 2011.—2012. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|        nosaukums = Acidobaktērijas
|           attēls = Acidobacterium.jpg
|    att_nosaukums = Acidobaktērijas
|           valsts = Bacteria
|        valsts_lv = Baktērijas
|         binomial = Acidobacteria
|             tips = Acidobacteria
|          tips_lv = Acidobaktērijas
|       iedalījums =
''Acidobacteria'' klases:
* ''[[Acanthopleuribacterales]]''
* ''[[Acidobacteriales]]''
* ''[[Holophagales]]''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Ogres Vēstures un mākslas muzejs
| native_name         =
| image               = Ogres muzejs (10.2023).jpg
| imagesize           =
| caption             =
| map_type            =
| established         =
| dissolved           =
| location            = [[Brīvības iela (Ogre)|Brīvības iela 36]], [[Ogre]], [[Ogres novads]]
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            = Ilze Zariņa
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = http://www.ogresmuzejs.lv/
}}
'''Ogres Vēstures un mākslas muzejs''' ir muzejs, kas atrodas [[Brīvības iela (Ogre)|Brīvības ielā]] 36, [[Ogre|Ogrē]], [[Ogres novads|Ogres novadā]]. Muzejs dibināts 1981. gadā kā '''Ogres rajona vēstures un tautas mākslas muzejs'''. Muzeja mērķis ir saglabāt, pētīt un popularizēt Ogres novada kultūras un vēsturisko mantojumu.

sentences:
]]
'''Lietus sezona''' jeb '''mitrā sezona''' ir [[gadalaiks]], kuram raksturīgi, ka noteiktā laika posmā, parasti dažu mēnešu laikā, no gada [[nokrišņu daudzums|nokrišņu daudzuma]] izkrīt lielākā daļa [[nokrišņi]], galvenokārt, [[lietus]] veidā. Lietus sezona ir raksturīga [[subekvatoriālā josla|subekvatoriālajai joslai]], kā arī [[subtropu josla]]i. [[Indija|Indijā]] lietus sezonu dēvē par '''musonu sezonu'''. Pēc [[Kepena klimata klasifikācija]]s lietus sezonā ietilpst visi tie [[mēnesis|mēneši]], kuros izkrīt 60 un vairāk mm nokrišņu.<ref>{{tīmekļa atsauce | url=http://www.hydrol-earth-syst-sci.net/11/1633/2007/hess-11-1633-2007.pdf | title=Updated world Köppen-Geiger climate classification map}}</ref> Pretējais lietus sezonai ir [[sausuma sezona]].

sentences:
'''Petroleja''' ir bezkrāsains, viegli uzliesmojošs [[šķidrums]], kas sastāv no [[ogļūdeņraži]]em. Petroleju iegūst no [[nafta]]s [[destilācija]]s procesā.<br />
Sākotnēji petroleju izmantoja apgaismojumam petrolejas lampās. Mūsdienās to plaši izmanto kā [[degviela|degvielu]] ([[aviācija|aviācijā]], [[raķete|raķeštehnikā]]).

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Ferencs Erkels
|          vārds_orig = ''Erkel Ferenc''
|              attēls = Erkel Ferenc 1880 körül (Kozmata Ferenc felvétele, crop).jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1811
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Ungārijas karaliste|Ģula|td=Ungārija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1893
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 25
|             m_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta|td=Ungārija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|            paraksts =
|               stils = [[Romantisms]]
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Ferencs Erkels''' ({{val|hu|Erkel Ferenc}}; {{dat|1811|11|7|N}} [[Ģula]] — {{dat|1893|6|25|N}} [[Budapešta]]) bija ungāru [[komponists]], pianists, [[pedagoģija|pedagogs]], [[diriģēšana|diriģents]]. [[Ungārijas himna]]s mūzikas autors. Pirmās ungāru [[opera]]s autors.

sentences:
{{dziedāšanas balsis}}
'''Mecosoprāns''' ({{val-it|mezzo-soprano, mezzo}} — ‘puse, vidus’, ''soprano'' — ‘augšējais’) ir sieviešu vokālās [[balss]] tips, kas atrodas starp [[Soprāns (balss)|soprānu]] un [[Kontralts (balss)|kontraltu]], un tā diapazona robežas ir no [[La (nots)|la]] mazās oktāvas līdz [[La (nots)|la]] otrajai oktāvai.{{fact}}

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Balvu ezers
|attēls=Balupes ieteka Balvu ezerā.jpg
|paraksts=Balupes ieteka Balvu ezerā
| map = Latvija
| plat_d=57 | plat_m=7 | plat_s=52 | plat_NS=N
| gar_d=27 | gar_m=14 | gar_s=9 | gar_EW=E
|platība       = 1,68
|garums        = 3,2
|platums       = 0,7
|Vid_dziļums   = 2,2
|Max_dziļums   = 3,9
|tilpums_m3    = 3 700 000
|augstums_vjl=
|izteka        = [[Bolupe]]
|baseins       = 248
|valstis       = {{LAT}}
|salas=
|pilsētas      = [[Balvi]]
}}
'''Balvu ezers''' (arī '''Bolvu azars''')<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=82657&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref> atrodas [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Kubulu pagasts|Kubulu pagastā]] un [[Balvi|Balvu]] pilsētā. Caurteces režīma ezers, kam cauri tek [[Balupe]], kas iztekot no ezera tiek regulēta. Ezera platība ir 167,9 hektāri un maksimālais dziļums ir 3,9 metri.<ref>{{Latvijas daba|1|130}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mums pieder nakts
| attēls                   =  We Own The Night poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''We Own the Night''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]
| producents               =
* [[Marks Butans]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Niks Vekslers]]
| scenārija autors         = Džeimss Grejs
| galvenajās lomās         =
* Vakīns Fīnikss
* Marks Volbergs
* [[Eva Mendesa]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika                   = [[Vojcehs Kilars]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[2929 Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|5|25|Kannu filmu festivāls|2007|10|12|ASV}}
| ilgums                   = 115 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/we-own-night-2007|title=We Own the Night|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2019|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902171946/https://bbfc.co.uk/releases/we-own-night-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=weownthenight.htm|title=We Own the Night (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|54,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mums pieder nakts"'' ({{val|en|We Own the Night}}) ir 2007. gada krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vakīns Fīnikss]], [[Marks Volbergs]], [[Eva Mendesa]] un [[Roberts Djuvals]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|5|25||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| binomial =Helianthemum nummularium
| autors =(L.) Mill.
| attēls =Solvända.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| dzimta =Cistaceae
| dzimta_lv =
| ģints =Helianthemum
| ģints_lv =saulrozītes
| suga =H. nummularium
| suga_lv = Naudiņu saulrozīte
| kategorijas =nē
}}
[[File:Helianthemum nummularium MHNT.BOT.2007.43.43.jpg|thumb|''Helianthemum nummularium'']]

sentences: Pirmais mēģinājums izveidot [[datortīkls|datortīklu]], kas ļautu savā starpā sazināties dažādu [[dators|datoru]] lietotājiem bija [[ARPANET]]. Šis 1969. gadā radītais datortīkls bija pirmais, kurā tika izmantots [[pakešu komutācija]]s princips.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Deutsche Bank''
| native_name      =
| logo             = Deutsche Bank logo without wordmark.svg
| logo_size        =
| logo_caption     = ''Deutsche Bank'' logo
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        = f
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1870
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Frankfurte pie Mainas|Frankfurte]]
| location_country = [[Vācija]]
| location         = [[Deutsche Bank Dvīņu torņi|''Deutsche Bank'' Dvīņu torņi]]
| locations        =
| area_served      = Visa pasaule
| key_people       = ''Paul Achleitner'' (vadītājs)
| industry         = Finanšu un bankas pakalpojumi
| products         =
| services         =
| revenue          = [[€]] 31,91 miljardi (2013)
| operating_income = [[€]] 1,457 miljardi (2013)
| net_income       = [[€]] 666 miljoni (2013)
| aum              =
| assets           = [[€]] 1,611 triljoni (2013)
| equity           = [[€]] 54,71 miljardi (2013)
| owner            =
| num_employees    = 98 219 (2013)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{url|www.db.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
[[File:Religious Leaders, World Economic Forum 2009 Annual Meeting.jpg|thumb|Reliģiskie līderi]]
'''Garīdzniecība''' ir īpaši ordinēta (deleģēta) kalpotāju kārta, kas veido kādas [[reliģija]]s garīgo hierarhiju. [[Kristīgā baznīca|Kristīgajā baznīcā]] šajā terminā var ietilpt sludinātāji, [[mācītājs|mācītāji]], [[priesteris|priesteri]], [[diakons|diakoni]], [[mūks|mūki]], [[klosteris|klostera]] [[abats|abati]], [[kardināls|kardināli]], [[bīskaps|bīskapi]], [[arhibīskaps|arhibīskapi]], [[pāvests|pāvesti]]. Dažādās konfesijās šie amati, amatu nosaukumi, to sadalījumi var krietni atšķirties.
[[Jūdaisms|Jūdaistu]] garīdznieki tiek saukti par [[rabīns|rabīniem]], [[islāms|musulmaņu]] — par  [[Imāms|imāmiem]], [[mulla|mullām]] ([[šiīti|šiītu]] arī par [[ajatolla|ajatollām]]).

sentences: '''Nībelunga gredzens''' ({{val|de|Der Ring des Nibelungen}}) ir [[Rihards Vāgners|Riharda Vāgnera]] [[opera|operu]] tetraloģija. Tā iedalās priekšvakarā "[[Reinas zelts]]" un trijās dienās "[[Valkīra (opera)|Valkīra]]", "[[Zīgfrīds]]" un "[[Dievu mijkrēslis]]". [[Partitūra]]s pirmā izdevuma titullapā Vāgners mīklaini piezīmējis, ka šis darbs “radīts uzticībā vācu garam”. Sākotnējais plāns pabeigt ciklu četros gados cieta neveiksmi, jo no ieceres līdz tīrrakstam pagāja divdesmit seši gadi. Tetraloģijas [[librets|libretu]] Vāgners sacerēja, sākot ar pēdējo daļu un pakāpeniski atkāpjoties līdz pirmajai, šī doma viņā nobrieda, kad autors vēlējās dziļāk raksturot vēsturi, kas saistīta ar gredzena „gaitām”.<ref>Bekker P. Wagner and his work: the story of life- p.322</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Elfrīde Jelineka
|         vārds_orig = ''Elfriede Jelinek''
|             attēls = Elfriede jelinek 2004 small.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Elfrīde Jelineka 2004. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1946
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|Austrija|Štīrija|Mircušlāga}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Austriete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Vācu valoda|Vācu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''Die Klavierspielerin'', ''Lust'', ''Greed''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2004)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Elfrīde Jelineka''' (''Elfriede Jelinek''; dzimusi {{dat|1946|10|20}}) ir austriešu dramaturģe un rakstniece.

sentences:
{{citas nozīmes|segsēkļu vairošanās orgānu|auglis (nozīmju atdalīšana)|auglis}}
{{cita nozīme|segsēkļu vairošanās orgānu|ēdamajiem augļiem|augļi}}
 ir [[liliju dzimta]]s augu auglis]]
'''Auglis''' ({{val|la|fructus}}) [[botānika|botānikā]] ir [[segsēkļi|segsēkļu]] vairošanās orgāns, kas [[sēkla|sēklu]] nogatavošanās laikā attīstās no [[auglenīca]]s. Daudzus [[augļi|augļus]] cilvēki lieto [[uzturs|uzturā]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Jaunava
| abbreviation = Vir
| name_latin = Virgo
| RA = 13
| dec = 0
| areatotal = 1294
| arearank = 2. vieta
| numbermainstars = 9, 15
| numberstarsplanets = 8
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 9
| brighteststarname = Spika
| starmagnitude = 1
| neareststarname = ''Ross 128''
| stardistance = 10,92
| numbermessierobjects = 11
| meteorshowers =
| bordering = [[Vēršu Dzinējs]]
[[Berenikes Mati]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls =
Mangāna heptoksīda struktūrformula un molekulas modelis

Šķidrs mangāna heptoksīds
|citi nosaukumi = mangāna heptoksīds, dimangāna heptoksīds, permangānskābes anhidrīds
|CAS numurs = 12057-92-0
|ķīmiskā formula=Mn2O7
|molmasa=221,87
|blīvums=2790
|kušanas temperatūra=5,9 °C
|viršanas temperatūra=sildot sprāgst, sāk sublimēties pie -10 °C
|šķīdība ūdenī = reaģē, veidojot HMnO4
}}
''' Mangāna(VII) oksīds ''' jeb '''mangāna heptoksīds''' ir [[neorganiska viela]] ar [[Ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] Mn2O7. Tas ir gaistošs, ķīmiski aktīvs šķidrums. Tas ir bīstams [[oksidētājs]] un pirmo reizi tika aprakstīts 1860. gadā.<ref>Aschoff, H.  Ann. Phys. Chem. Ser. 2 volume 111 (1860) page 217 and page 224.</ref> Mangāna(VII) oksīds pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em un ir nestabilās [[permangānskābe]]s [[anhidrīds]].

sentences: '''Augu aizsardzība''' ir tiesisku, tehnisku, organizatorisku un praktisku pasākumu kopums, kas veicams, lai izpētītu saimnieciski izmantojamajiem augiem kaitīgo un konkurējošo organismu bioloģiskos un ekoloģiskos faktorus, noteiktu un īstenotu šo organismu izplatības ierobežošanu un apkarošanu — cīnītos ar [[Nezāles|nezālēm]], [[kukaiņi]]em un augu slimībām. Zinātni, kas pēta augu slimības, sauc par [[fitopatoloģija|fitopatoloģiju]].

sentences: '''Misticisms''' ir ticība tiešai, intuitīvai saskarsmei ar dievišķo vai pārdabisko un prakse attīstīt un piedzīvot šos [[apziņa]]s stāvokļus.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Scīpions Afrikānis
|     vārds_orig = ''Scipio Africanus''
|         attēls = Isis priest01 pushkin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[236. p.m.ē.|236]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Roma]], [[Romas republika]]
({{ITA}})
|      m_dat_alt = [[183. p.m.ē.|183]]. gads p.m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = Literna (''Liternum''), [[Romas republika]]
([[Kampānija]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Dobeles komturi''' ({{val-de|Komtur von Dobeln}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] pavēlnieki Dobeles komturejas teritorijā 1376. - 1562. gadā. Viņu rezidence bija [[Dobeles pils]]. Pēdējais Dobeles komturs Matiass fon der Reke līdz 1576. gadam nepakļāvās Kurzemes un Zemgales hercogam Gothardam Ketleram un nesekmīgi mēģināja panākt Dobeles apgabala suverenitāti Polijas-Lietuvas kopvalstī.
<gallery>
Attēls:Duobelespilis.Schema.2008-06-12.jpg|Dobeles komturu rezidence - Dobeles pils
Attēls:Dobeles pilsdrupas 18. gs.jpg|Dobeles pilsdrupas (18. gs.)
</gallery>
== Dobeles komturu saraksts ==
* [[1376]] Dītrihs Holtijs (Dietrich Holtey)
* [[1422]]—[[1426]] Volters no Pletenbergas (Wolter von Plettenberg), vēlākā Livonijas ordeņa mestra radinieks
* [[1431]]—[[1432]] Matiass no Boningenas (Mathias von Boningen)
* [[1451]] Vilhelms Curmonts no Hinderšteinas (Wilhelm Zuermont von Hinderstein)
* [[1471]] Frīdrihs Valdhauss no Hērze (Friedrich Waldhaus von Heerse, Wolthus von Herse)
* [[1472]] Vilhelms no Beninghauzenas (Wilhelm von Bönninghausen)
* [[1481]] Engelberts Lape no Rūras (Engelbert Lappe, von dem Ruhr)
* ap [[1490]] Bernds no Galles (Bernd von Galle)
* [[1500]] Oto Goess (Otto Goes)
* [[1502]]—[[1519]] Gerhards no Brigenes (Gerhard von der Brüggen)
* [[1523]] Gerhards no Rosemas (Gerhard von Rossem)
* [[1525]]—[[1535]] Jirgens no Hētes (Jürgen von Hoete)
* [[1535]]—[[1545]] Eberhards no Širenas (Eberhard von Schüren)
* [[1546]] Rūdolfs no Beferferdes (Rudolf von Beverförde)
* [[1548]]—[[1562]]/[[1576]] [[Matiass no Rekes]] (Mathias von der Recke)

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Espenrotkappe.jpg
| att_nosaukums = Parastā apšubeka
| valsts = Fungi
| valsts_lv = Sēnes
| nodalījums = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase = Homobasidiomycetes
| klase_lv = Himēnijsēnes
| kārta = Boletales
| kārta_lv = Beku rinda
| dzimta = Boletaceae
| dzimta_lv = Beku dzimta
| ģints = Leccinum
| ģints_lv = Lācīši
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 2010. gada Haiti zemestrīce
|attēls            = Haiti Earthquake building damage.jpg
|attēla izm        =
|attēla virsraksts =
|karte             = Haiti
|kartes_paraksts   =
| plat_d = 18 | plat_m  = 27 | plat_s = 25 | plat_NS = N
| gar_d  = 72 | gar_m   = 31 | gar_s  = 59 | gar_EW  = W
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  =
|datums            = {{dat|2010|1|12|N|bez}}
|laiks             = 16.53
|ilgums            =
|stiprums          = 7,0 Mw
|dziļums           = 13 km
|epicentrs         =
|tips              =
|skartās valstis   =
* {{flag|Haiti}}
* {{flag2|Dominican Republic}}
|postījumi         =
|intensitāte       =
|paātrinājums      = 0,5 [[Paātrinājums|g]]<ref name="Lin-Allen">{{ziņu atsauce | url = http://www.latimes.com/news/local/la-me-quake-california-20110226,0,1231448.story | title = New Zealand quake raises questions about L.A. buildings | last1 = Lin | first1 = Rong-Gong | last2 = Allen | first2 = Sam | work = Los Angeles Times | date = 26 February 2011 | accessdate = 27 February 2011 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20110303174617/http://www.latimes.com/news/local/la-me-quake-california-20110226,0,1231448.story | archivedate = {{dat|2011|03|03||bez}} | deadurl = no }}</ref>
|cunami            = Jā<ref name="BBCtsunami">[http://news.bbc.co.uk/1/hi/sci/tech/8536561.stm Lessons to be learned from Haiti's tsunami] BBC News, 25 February 2010</ref>
|nogruvumi         =
|pēcgrūdieni       =
|cietušie          = 100 000—316 000 mirušie<ref name="Columbia">[http://www.cjr.org/behind_the_news/one_year_later_haitian_earthqu.php?page=all]  ''[[Columbia Journalism Review]]'', "Two Years Later, Haitian Earthquake Death Toll in Dispute", 20 January 2012</ref><ref name="Michigan">[http://www.tandfonline.com/doi/abs/10.1080/13623699.2010.535279] Medicine, Conflict and Survival Vol. 26, Issue 4, 2010, ''Mortality, crime and access to basic needs before and after the Haiti earthquake''</ref><ref name="USGS">[http://earthquake.usgs.gov/earthquakes/world/most_destructive.php] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130507101448/http://earthquake.usgs.gov/earthquakes/world/most_destructive.php |date={{dat|2013|05|07||bez}} }} [[U.S. Geological Survey]], ''Earthquakes with 50,000 or More Deaths''</ref>
|cietušie aptuveni =
}}
'''2010. gada Haiti zemestrīce''' bija katastrofāla [[zemestrīce]] ar [[magnitūda|magnitūdu]] 7,0, kuras epicentrs atradās netālu no [[Leogāne]]s 25 [[kilometrs|km]] attālumā no [[Haiti]] galvaspilsētas [[Portoprensa]]s. Zemestrīce notika {{dat|2010|1|12}} (otrdiena) pulksten 16:53 pēc vietējā laika (21:53 [[UTC]]).<ref name="USGS_Haiti">{{Tīmekļa atsauce| title = USGS Magnitude 7.0 – HAITI REGION| url = http://earthquake.usgs.gov/earthquakes/eqinthenews/2010/us2010rja6/| accessdate = 13 January 2010| archive-date = {{dat|2010|01|15||bez}}| archive-url = https://web.archive.org/web/20100115110510/http://earthquake.usgs.gov/earthquakes/eqinthenews/2010/us2010rja6/}}</ref><ref name='abc1'>{{ziņu atsauce| first=Lisa| last=Millar | coauthors= |authorlink=| title=Tens of thousands isolated at quake epicentre| date=17 January 2010| publisher=| url =http://www.abc.net.au/news/stories/2010/01/17/2794190.htm| work =ABC News | pages =| accessdate = 18 January 2010| language = }}</ref> Līdz pat 24. janvārim bija vismaz 52 satricinājumi ar magnitūdu 4,5 vai vairāk.<ref name="forbes24012010">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.forbes.com/feeds/ap/2010/01/24/general-cb-haiti-earthquake_7298344.html?boxes=financechannelAP |title=As Haiti mourns, quake survivor found in rubble |date=24 January 2010 |accessdate=24 January 2010 }}{{Novecojusi saite}}</ref> Tajā ievainojumus guva apmēram 3 miljoni cilvēku, Haiti valdība paziņoja, ka 230 000 cilvēki ir gājuši bojā, 300 000 cilvēki ir ievainoti un 1 000 000 cilvēku ir zaudējuši mājvietu.<ref>{{ziņu atsauce| title = Haiti raises earthquake toll to 230,000 | url = http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2010/02/09/AR2010020904447.html| agency = [[Associated Press|AP]]  | newspaper  = [[The Washington Post]]  | date = 10 February 2010  | accessdate = 30 April 2010}}</ref><ref name="BBCFeb12">{{ziņu atsauce  | title = Haiti will not die, President Rene Preval insists  | url = http://news.bbc.co.uk/2/hi/americas/8511997.stm  | publisher = BBC News  | date = 12 February 2010  | accessdate = 12 February 2010 }}</ref> Tāpat tika nopostītas 250 000 dzīvojamās un 30 000 biznesa ēkas.<ref name=age25>{{ziņu atsauce  | title = Haitians angry over slow aid  | author = Clarens Renois  | newspaper = [[The Age]]  | date = 5 February 2010  | url = http://www.theage.com.au/world/haitians-angry-over-slow-aid-20100204-ng2g.html  | accessdate = 5 February 2010| location=Melbourne}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
'''Rau''' ({{val|en|Rau}}) var būt:

sentences:
{{Citas nozīmes|Fuldas upi|Fulda|Fulda}}
{| align="right" cellpadding="4" cellspacing="0"  style="margin: 0 0 1em 1em; border: 1px solid #999; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; background-color: #CEDAF2"
! colspan="2" style="background-color: #003399" |
{| style="background: #003399" align="center" width="100%"
| padding=15px|
| style="background: #003399" align="center" width="100%" | '''Fulda'''
| padding=15px|
|}
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|Fulda lejpus Kaseles
|-
|| Garums || align=center style="background: #f7f8ff"| 218 km
|-
|| Baseins || align=center style="background: #f7f8ff"| 6 932 km2
|-
|| Gada notece || align=center style="background: #f7f8ff"| ? km3
|-
|| Izteka || align=center style="background: #f7f8ff"| Rēna kalni (Rhön)
|-
|| Ieteka || align=center style="background: #f7f8ff"| satekot ar [[Vera (upe)|Veru]] veido [[Vēzere|Vēzeri]]
|-
|| Tek caur|| align=center style="background: #f7f8ff"| [[Vācija]]
|}

sentences: '''Kriminoloģija''' ir zinātnes nozare, kas pēta noziedznieka personību, noziegumā cietušo, sodu, noziedzības sekas. Dažādas kriminoloģijas teorijas skaidro bioloģiskos, sociālos un ekonomiskos faktus, kas ietekmē noziedzību. Kriminoloģija pēta noziedzības novēršanas un apkarošanas metodes.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =284984 Ikaunieks
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =I.Eglītis, K.Černis
| discovered ={{Dat|2010|4|12}}
| alt_names = 2010 GC158
| mp_name = 284984
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=ikaunieks (284984) Ikaunieks = 2010 GC158]</ref>
| aphelion =2.912 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 2.4536308 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 2.6827355 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.0853997
| period =4.39 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 8.89587°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 1,5  [[kilometrs|km]] <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lu.lv/zvd/2012/ikaunieks/ |title=Mazajai planētai 2010 GC158 = Nr. 284984 apstiprināts nosaukums “Ikaunieks”! |access-date={{dat|2015|02|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150418184659/http://www.lu.lv/zvd/2012/ikaunieks/ |archivedate={{dat|2015|04|18||bez}} }}</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =16.7 H
| single_temperature=
}}
'''284984 Ikaunieks''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[2010]]. gadā [[Latvijas Universitāte|LU]] Astronomijas institūta [[Baldones observatorija|Astrofizikas observatorijā]] ar Šmidta teleskopu atklāja šīs observatorijas vadītājs Ilgmārs Eglītis sadarbībā ar Lietuvas Universitātes Teorētiskās Fizikas un Astronomijas institūta darbinieku Kazimiru Černi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =King Cobra 25.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Ophiophagus hannah|Karaliskā kobra}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| infrakārta2 = Caenophidia
| infrakārta_lv2 = Augstākās čūskas
| binomial = Caenophidia <small>([[Hoffstetter]], 1939)</small>
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Xenophidia''
}}
'''Augstākās čūskas''' jeb '''augstāko čūsku infrakārta''' (''Caenophidia'') ir augstāk attīstīto čūsku grupa no divām [[īstās čūskas|īsto čūsku]] (''Alethinophidia'') infrakārtām.<ref name=rob/> Reizēm šī grupa sistemātikā tiek saukta par virsdzimtu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.markoshea.info/photography_caenophidia1.php |title=Advanced Snakes |access-date={{dat|2014|02|25||bez}} |archive-date={{dat|2013|05|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130531031858/http://www.markoshea.info/photography_caenophidia1.php }}</ref> Tā apvieno kobras, odzes, jūrasčūskas un zalkšus, kopumā 8 dzimtas.<ref name=rob/> Šajā grupā ir vislielākā čūsku sugu dažādība, vairāk kā 3000 sugu. Gandrīz visas indīgo čūsku dzimtas pieder šai infrakārtai. Visām augstākajām čūskām ir pilnībā izzudis [[iegurnis|iegurņa]] un [[kājas|pakaļkāju]] rudiments, kas toties ir saglabājies [[zemākās čūskas|zemākajām čūskām]].<ref>[http://palaeos.com/vertebrates/squamata/macrostomata.html#Caenophidia Caenophidia]</ref> Visas augstākās čūsku sugas pieder arī pie [[īstās čūskas|platmutes čūsku grupas]] (''Macrostomata'').

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Komivojažieris
 | oriģinālnos = فروشنده
 |      attēls = The Salesman.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Asgars Farhadi]]
 |  producents =
 |   scenārijs = Asgars Farhadi
 |     aktieri =
* [[Šahabs Hoseini]]
* [[Tarane Alidusti]]
 |      mūzika = Satars Oraki
 |   operators = Hoseins Džafarians
 |     montāža =
 |     studija =
* ''Memento Films Production''
* ''Asghar Farhadi Production''
* ''Arte France Cinéma''
 | izplatītājs =
* ''Filmiran'' (Irāna)
* ''Memento Films Distribution'' (Francija)
 |    izdošana = {{Filmas datums|df=yes|2016|5|21|[[Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2016|8|31|Irāna|2016|11|9|Francija}}
 |      ilgums = 125 minūtes
 |      valsts =
* {{IRN}}
* {{FRA}}
 |      valoda = persiešu
 |     budžets = 16,1 miljardi [[Irānas tumans|tumani]] {{small|(Irāna)}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://alef.ir/vdcdox0ofyt0sx6.2a2y.html?432241|title=Latest Box Office|language=Persian|date=6 January 2017|access-date=11 February 2017|publisher=Alef}}</ref>
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Komivojažieris"''' ({{val|fa|فروشنده}}) ir 2016. gada Irānas [[drāma]]. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Asgars Farhadi]]. Galvenās lomas atveido [[Šahabs Hoseini]] un [[Tarane Alidusti]]. Filmas stāsts ir par precētu pāri, kas tēlo [[Arturs Millers|Artura Millera]] lugā ''[[Death of a Salesman]]''. Tajā pašā laikā viņi pārvācās uz jaunu mājokli, kur sievai uzbrūk nezināma persona. Vīrs cenšas noskaidrot vainīgo, kamēr sieva cīnās ar [[Posttraumatiskā stresa sindroms|posttraumatisko stresu]]. Filma filmēta 2015. gada sākumā [[Teherāna|Teherānā]].

sentences:
{{atveidošana+}}
{{pareizrakstība+}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Attilio Celant''
| attēls =
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1942
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =28
| dz_vieta =Polcenigo, [[Friuli-Venēcija Džūlija]], {{ITA}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| pilsonība ={{ITA}}
| tautība =[[Itālis]]
| darba_vietas = Romas La Sapienza universitāte
| alma_mater = Romas La Sapienza universitāte
| zinātne =[[ekonomika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| apbalvojumi = [[attēls:ITA OMRI 2001 GUff BAR.svg|40px]] 2005. Goda virsnieks, Itālijas Republikas goda ordenis
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Rolfs Ekmanis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1929
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2017
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{vieta|ASV}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = Literatūrzinātnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Rolfs Ekmanis''' (dzimis {{dat|1929|2|10}} [[Rīga|Rīgā]],<ref name="Rožkalne">{{Grāmatas atsauce|title=Latviešu rakstniecība biogrāfijās|edition=Otrais|year=2003|publisher=Zinātne|isbn=9984-698-48-3|pages=174}}</ref> miris {{dat|2017|1|12}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/kultura/news/books/miris-ieverojamais-latviesu-literaturzinatnieks-rolfs-ekmanis.d?id=48415269|title=Miris ievērojamais latviešu literatūrzinātnieks Rolfs Ekmanis|publisher=delfi.lv|accessdate={{dat|2017|1|18||bez}}}}</ref> pazīstams arī ar pseidonīmu '''Māris Rauda''', bija [[latvieši|latviešu]] [[literatūrzinātne|literatūrzinātnieks]].

sentences: '''Nevienādība starp [[aritmētiskais vidējais|aritmētisko vidējo]] un [[ģeometriskais vidējais|ģeometrisko vidējo]]''' ir [[nevienādība]], kas apgalvo, ka nenegatīvu [[reāli skaitļi|reālu skaitļu]] <math>a_1, a_2, \dots, a_n</math> aritmētiskais vidējais vienmēr ir lielāks vai vienāds ar šo skaitļu ģeometrisko vidējo:

sentences:
[[Kategorija:Koncertturnejas]]
[[Kategorija:Nine Inch Nails]]

sentences: '''Lielais kanjons''' ir viens no dziļākajiem [[Kanjons|kanjoniem]] pasaulē, tas atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Arizona|Arizonas štatā]]. Kanjonu izgrauzusi [[Kolorādo upe]]. Lielais kanjons ir 446 km garš, 6 līdz 29 km plats (bet kanjona dziļumā tā platums ir mazāks par puskilometru) un līdz 1,83 km dziļš.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ņujorkas bandas
| attēls                   = Gangs of New York Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Gangs of New York''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
* [[Alberto Grimaldi]]
* [[Hārvijs Vainstīns]]
| scenārija autors         =
* [[Džejs Kokss]]
* [[Stīvens Zeiliens]]
* [[Kenets Lonergans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Denjels Dejs-Lūiss]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Henrijs Tomass]]
* [[Brendans Glīsons]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alberto Grimaldi Productions]]''
* ''[[Initial Entertainment Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|12|20||bez}}
| ilgums                   = 160 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gangs-new-york-2002-0|title=Gangs of New York|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gangsofnewyork.htm|title=Gangs of New York (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|193,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ņujorkas bandas"''' ({{val|en|Gangs of New York}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Denjels Dejs-Lūiss]], [[Kemerone Diasa]], [[Džims Brodbents]], [[Džons Reilijs]], [[Henrijs Tomass]] un [[Brendans Glīsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|12|20||bez}}. Filmas sižets notiek 1863. gadā, kad Amsterdams Valons atgriežas Ņujorkā, lai atriebtos sava tēva slepkavam.

sentences: '''Bioētika''' ir [[filozofija]]s un [[lietišķā ētika|lietišķās ētikas]] nozare, kas aplūko [[Ētika|ētiskas]] dabas jautājumus, kuri rodas saskaroties tādām nozarēm kā [[dabaszinātnes]], [[biotehnoloģija]], [[medicīna]], [[politika]], [[tiesību zinātne]], [[filozofija]] un [[teoloģija]].

sentences: Ilgtermiņa nemateriālo ieguldījumu un pamatlīdzekļu sākotnējās vērtības samazināšanos laika gaitā lietošanas vai novecošanas dēļ sauc par '''nolietojumu''' vai '''amortizāciju'''. [[Grāmatvedība|Grāmatvedībā]] nolietojumu aprēķina tādiem pamatlīdzekļiem kā, piemēram, [[Celtne|ēkas]], [[transports]], ražošanas iekārtas, aprīkojums, ko izmanto [[Saimnieciskā darbība|saimnieciskajā darbībā]]. Taču zemei amortizācija netiek rēķināta, jo tai nav ierobežots lietošanas laiks. Nolietojums tiek aprēķināts ik gadu uzņēmuma bilancēs, un tas nosaka uzņēmuma kapitālu. Pamatlīdzekļa aprēķināto nolietojuma summu pakāpeniski iekļauj ražošanas izmaksās tik ilgi, cik ilgi paredzēts izmantot šo pamatlīdzekli.

sentences: '''Vulva''' ({{val|la|vulva}}) ir [[sieviete]]s ārējā jeb redzamā [[reproduktīvā sistēma|dzimumorgānu]] daļa. Šo terminu attiecina ne tikai uz sieviešu dzimumorgāniem, bet vispārēji arī uz citu [[zīdītāji|zīdītāju]] mātīšu dzimumorgāniem. Vulvu veido [[kaunuma lūpas]] (''labia'') un [[klitors]]. Cilvēku anatomijā, nevis dzīvnieku anatomijā, pie vulvas pieskaita arī [[maksts priekštelpa|maksts priekštelpu]] (''vestibulum vaginae''). [[Urīnizvadkanāls]] no [[urīnpūslis|urīnpūšļa]] noslēdzas vulvā, arī [[maksts]] savieno vulvu ar [[dzemde|dzemdi]]. Vulva ir dzimumorgāna zinātniskais nosaukums; bieži vien tā tiek saukta citādos vārdos, kas ir nepieklājīgi, rupji vai erotiski.

sentences: '''Dramaturgs''' ir [[persona]], kas raksta [[dramaturģija]]s darbus. Parasti šie darbi ir [[luga]]s, kas paredzētas [[teātris|teātrī]] uzvešanai uz skatuves. Nereti dramaturgi pievēršas konkrētam dramaturģijas žanram, piemēram, [[traģēdija|traģēdiju]], [[drāma|drāmu]] vai [[komēdija|komēdiju]] rakstīšanai, bet atsevišķos gadījumos dramaturgi raksta darbus arī vairākos žanros.

sentences: {{cita nozīme|dabas parādību|vasarnīcu ciemu|Sarma (ciems)}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Romankošs
| Photo                = Roman-Kosh (Crimea) top2.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Romankoša virsotnē
| karte                = Krima
| alt_karte = Relief map of Crimea.jpg
| paraksta_izvietojums = right
| latd=44|latm=36|lats=46|latNS=N
| longd=34|longm=14|longs=32|longEW=E
| Augstums         = 1545
| Atrašanās vieta  = {{UKR}} (de jure)<br/>{{RUS}} (faktiski)
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Krimas kalni]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Romankošs''' ([[ukraiņu valoda|ukraiņu]] un {{val|ru|Роман-Кош}}, {{val|crh|Roman Qoş}}) ir [[Krimas kalni|Krimas kalnu]] augstākā virsotne. Izvietojies grēdas vidusdaļā [[Babuganjaila]]s masīvā. Veidots no [[kaļķakmens]], raksturīgi [[karsts|karsta]] procesi. Virsotnē akmeņainas kalnu pļavas. Atrodas Krimas dabas rezervāta teritorijā.<ref>{{PZT|604}}</ref> Nosaukums, domājams, cēlies no Krimas tatāru valodas un nozīmē «romiešu/rumāņu apmetne».

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|binomial=Veronica agrestis<small> L.</small>|attēls=Veronica agrestis kz05.jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|dzimta=Plantaginaceae|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|ģints=Veronica|ģints_lv=Veronikas|suga=Veronica agrestis|suga_lv=Lauka veronika|kategorijas=nē}}'''Lauka veronika''' (''Veronica agrestis'') ir augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Tās sākotnējais izplatības areāls ir [[Centrāleiropa|Eiropas vidiene]] un [[Dienvideiropa]], taču mūsdienās tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un citos kontinentos, tostarp ir bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā — [[Tīrums|tīrumos]] un [[Atmata|atmatās]], dārzos, sētos zālājos un dažādās nezālienēs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-agrestis-l/|title=lauka veronika - Veronica agrestis L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-24}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Elizabete Jozefi
|     vārds_orig = ''Elisabeth Josephi''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Sauka]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{vieta|Latvija|Jēkabpils novads|Saukas pagasts}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Lejassaksija|Hildesheimas apriņķis|Zarštete}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstniece,
|        dzimums = S
|         vecāki = Hermanis Kāde; Luīze, dzimusi Neimane
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Cameroon|Kamerūna}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Maghagendorfīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/A.06-80
|ķīm_formula=NaMn(Mg,Fe,Fe)3(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļgani melns
|svītra=Pelēki zaļgana
|habituss=
|skaldnība=Laba (?)
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
__NOTOC__

sentences: '''Hilberta problēmas''' ir [[vācieši|vācu]] matemātiķa [[Dāvids Hilberts|Dāvida Hilberta]] 1900. gadā publicētas 23 [[matemātika]]s problēmas. Tobrīd tās visas bija neatrisinātas, daudzas no tām ietekmēja 20. gadsimta matemātiku. Desmit no problēmām (1., 2., 6., 7., 8., 13., 16., 19., 21. un 22.) viņš prezentēja Starptautiskajā matemātiķu kongresā [[Parīzes universitāte|Sorbonnā]], Parīzē. Tās visas ir tikušas aplūkotas viņa referātā ''Mathematische Probleme''. Hilberta problēmās ir ietvertas dažādas matemātikas nozares.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Lo leduskupols
| Photo                =
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Antarktīda
| paraksta_izvietojums = left
| latd=66 |latm=44 |lats=0 |latNS=S
| longd=112 |longm=50 |longs=0 |longEW=E
| Augstums         = 1395
| Atrašanās vieta  = [[Bada krasts]]
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Volcanic_Arc/Belt=
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
| Translation      =
| Language         =
| Pronunciation    =
}}
'''Lo leduskupols''' ({{val-en|Law Dome}}) ir [[leduskupols]] [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]]. Pastāv nošķirti no pārējā kontinentālā [[ledāja vairogs|ledāja vairoga]]. Pirmoreiz apzināts pēc operācijas ''[[Highjump]]'' aerofotomateriāliem 1946.-1947. gadā. Nosaukts par godu ilggadējam [[Austrālija]]s antarktiskās programmas vadītājam Filipam Lo ''(Phillip Law)''.<ref>[http://geonames.usgs.gov/pls/gnispublic/f?p=135:3:909160514351805::NO::P3_ANTAR_ID,P3_TITLE:8605%2CLaw%20Dome USGS GNIS]</ref>

sentences: '''Orāls līdzskanis''' ir [[līdzskanis]], ko izrunā, gaisu no [[Plaušas|plaušām]] izlaižot caur muti, pretēji [[nazāls līdzskanis|nazālajiem līdzskaņiem]], kur gaisa plūsma tiek novirzīta caur [[deguns|degunu]]. Orāla līdzskaņa izrunāšanā liela nozīme ir visam mutes dobumam, gaisa plūsmas modificēšanā šai plūsmai plūstot caur to. Ar mēli un lūpām modificējot gaisa eju, tiek mainīta skaņas [[frekvence]], gaisu īslaicīgi saspiežot vai retinot. [[Balss saites]] un [[plauša]]s kontrolē skaņu skaļumu ([[amplitūda|amplitūdu]]) un akcentus. Balss saites arī nosaka to, vai skaņa ir [[fonācija|balsīga]] vai nebalsīga.

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Varaji
|attēls          =
|image_caption   = Varaju studenti [[Vikipēdija]]s editatonā [[Taklobana]]s koledžā
|native_name     = ''Waray''
|skaits          = 4 106 539 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[varaju valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija        = [[kristietība]]
|grupas          =
|radi            = [[visaji]]
}}
'''Varaji''' (''Waray'', ''Waray-Waray'')) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām, tiek pieskaitīti [[visaji]]em. Apdzīvo [[Visajas|Visaju]] arhipelāga austrumdaļu, [[Samara (sala)|Samaras]], [[Leite]]s un [[Bilirana]]s salas. Kopskaits tiek lēsts ap 4,1 miljonu (3,8 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir viena no daudzskaitlīgākajām [[visaji|visaju]] tautām. Lielākā daļa varaju mīt [[Austrumu Visajas|Austrumu Visaju]] reģiona [[Austrumsamara]]s (463 647 cilvēki; 97,4 % no iedzīvotāju kopskaita), [[Ziemeļsamara]]s (604 372; 94,9 %), [[Samara (province)|Samaras]] (739 438; 93,5 %), [[Leite (province)|Leites]] (799 064; 45,1 %), [[Bilirana (province)|Biliranas]] (66 316; 37,1 %) provincēs un [[Taklobana]]s (233 215; 93,5 %) pilsētā, kā arī valsts galvaspilsētā [[Valsts galvaspilsētas reģions|Manilā]] (562 573; 4,2 %).<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Samaras salā dzīvojošos varajus dēvē par '''samariešiem''' (''Samareños, Samarnons''), bet Leites salā — par '''leitiešiem''' (''Leyteños'').<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/waray/ Ethnic Groups of the Philippines. Waray]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/waray/ |title=Peoples of the Philippines: Waray |access-date={{dat|2024|03|02||bez}} |archive-date={{dat|2022|09|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220926165610/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/waray/ }}</ref> Runā [[varaju valoda|varaju valodā]]; kā ''[[lingua franca]]'' bieži izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu valodu]], bet oficiālajā saziņā — [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un [[angļu valoda|angļu]] valodas. Pēc konfesionālās piederības lielākoties [[katoļi]].

sentences: '''Repertuārs''' ({{val-fr|repertoire}}, kas savukārt no {{val-la|repertorium}} — 'saraksts') ir [[skatuves mākslinieks|skatuves mākslinieku]] vai [[mākslinieks|mākslinieku]] grupas iestudēto [[loma|lomu]], izpildāmo [[skaņdarbs|skaņdarbu]], [[daiļdarbs|daiļdarbu]], [[deju]] un citu priekšnesumu kopums.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils vecticībnieku baznīca.
2010. gada 14.septembrī.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vadoņa bērnība
| attēls                   =  The Childhood of a Leader poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Childhood of a Leader''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 =
* [[Breidijs Korbets]]
| producents               =
* [[Antuāns de Klermonts-Tonners]]
* [[Kriss Koens]]
* [[Rons Kērtiss]]
* [[Helēna Danielsone]]
* Breidijs Korbets
* [[Mona Fastvolda]]
* [[Istvans Meidžors]]
| scenārija autors         =
* Breidijs Korbets
* Mona Fastvolda
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Laiems Kaninghems]]
* [[Steisija Mārtina]]
* [[Toms Svīts]]
* [[Berenise Bežo]]
| mūzika                   = [[Skots Vokers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bow and Arrow Entertainment]]''
* ''[[FilmTeam]]''
* ''[[Hepp Film]]''
* ''[[Media Capital]]''
* ''[[MACT Productions]]''
* ''[[Unanimous Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC FIlms]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|9|5|Venēcijas filmu festivāls|2016|7|22|ASV|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/childhood-leader-2015|title=The Childhood of a Leader|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 3, 2019|archive-date={{dat|2018|03|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180304173611/http://www.bbfc.co.uk/releases/childhood-leader-2015}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljomi}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|213,000}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vadoņa bērnība"''' ({{val|en|The Childhood of a Leader}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Breidijs Korbets]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Laiems Kaninghems]], [[Steisija Mārtina]], [[Toms Svīts]] un [[Berenise Bežo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|5||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''Konīdijas''' ir sīkas sēņu [[šūna]]s, kuras atdalās no īpašu [[hifas|hifu]] - konīdijnesēju galiem. Dažreiz konīdijas veidojas īpašās tvertnēs - [[piknīdijas|piknīdijās]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Durvis aizveras
| attēls                   = Slidingdoors.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sliding Doors''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Pīters Hovits]]
| producents               =
* [[Filipa Braitvaite]]
* [[Sidnijs Polaks]]
| scenārija autors         = Pīters Hovits
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Džons Hanna]]
* [[Džons Linčs]]
* [[Žanna Triplhorna]]
| mūzika                   = [[Deivids Hiršfelders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Intermedia]]''
* ''[[Mirage Enterprises]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|4|24|ASV|1998|5|1|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sliding-doors-1998|title=Sliding Doors|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018|archive-date={{dat|2017|06|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170611163135/http://www.bbfc.co.uk/releases/sliding-doors-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=slidingdoors.htm|title=Sliding Doors (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Durvis aizveras"''' ({{val|en|Sliding Doors}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Hovits]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Džons Hanna]], [[Džons Linčs]] un [[Žanna Triplhorna]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|1998|4|24||bez}}.

sentences:
(5Moz 9:6—29) no kāda 1901. gada kristīgās ticības mācības attēla).]]
'''Elku pielūgšana''' [[Kristietība|kristietībā]], [[islāms|islāmā]] un [[Jūdaisms|jūdaismā]] ir nievājošs apzīmējums par novēršanos no [[Ābrama reliģijas]] [[Dievs|Dieva]] par labu citiem reliģiskas pielūgsmes veidiem. Ebreju [[Bībele|Bībelē]] tas aizliegts ar otro no [[Desmit baušļi]]em. Islāms aizliedz izmantot jebkādu dzīvu būtņu attēlus vai citādus to atveidojumus, lai nevarētu gadīties, ka sajūsma par pašu Dievu pārsviežas uz mākslinieku vai viņa radīto [[Tēls|tēlu]]. [[Kristīgā baznīca]] dažādos laikos šo bausli definējusi un tulkojusi atšķirīgi. Atsevišķi reliģiskie novirzieni, it īpaši [[protestants|protestantu]] baznīcas, izvairās no jebkādiem reliģiskiem tēliem, turpretī [[Romas Katoļu Baznīca|Romas Katoļu]] un [[Pareizticība|Pareizticīgo baznīca]] atbalsta [[Glezna|gleznu]] un [[Skulptūra|skulptūru]] izmantojumu par [[Ikona (svētbilde)|ikonām]], kas atgādinātu par Dievu. Vārds „elks” ir ļoti aizskarošs [[hinduisti]]em, kuri kā ļoti svarīgu ticības apliecinājuma elementu izmanto arčanu — kāda tēla pielūgšanu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Rūdolfs Kompfners
|          vārds_orig = Rudolf Kompfner
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1909
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]
|              m_gads = 1977
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 3
|             m_vieta = [[Stanforda|Stanfordā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Austrija]], [[Apvienotā Karaliste]]
|             tautība = [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes austrietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[fizika]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[skrejviļņa lampa]]s izgudrotājs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Rūdolfs Kompfners''' (''Rudolf Kompfner''; dzimis {{dat|1909|05|16}}, miris {{dat|1977|12|03}}) bija austriešu [[arhitekts]], vēlāk fiziķis un inženieris. Pazīstams kā [[skrejviļņa lampa]]s izgudrotājs. Strādājis par arhitektu līdz [[1941]]. gadam, interesējies par [[fizika|fiziku]] un [[elektronika|elektroniku]]. [[II pasaules karš|Kara]] laikā piedalījies slepenā [[mikroviļņi|mikroviļņu]] lampu izstrādes projektā [[Birmingema]]s Universitātē. [[1943]]. gadā ieteicis neparastu mikroviļņu ģenerēšanas principu bez tolaik pierastajiem [[svārstību kontūrs|kontūriem]] un [[dobumrezonators|rezonatoriem]], pamatojoties uz [[elektrons|elektronu]] kūļa un līdzās pa spirāli skrejoša [[elektromagnētiskais vilnis|elektromagnētiskā viļņa]] mijiedarbību.<ref>J. Sedovs. Aizraujoši par elektroniku. Rīga, "Zinātne", 1985.</ref> [[1951]]. gadā viņam piešķirts fizikas doktora grāds [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]. [[1973]]. gadā saņēmis [[IEEE]] (Elektrības un elektronikas inženieru institūta) Goda medaļu, bet 1974. gadā - Nacionālo Zinātnes medaļu.

sentences:
{{Valodas infokaste
 |          name = Khmeru valoda
 |    nativename = ភាសាខ្មែរ
 | pronunciation = [pʰiə.ˈsaː kʰmae]
 |   familycolor = Austro-Asiatic
 |        states = [[Kambodža]], [[Taizeme]] ([[Austrumtaizeme]] un [[Isana]]) un [[Vjetnama]] ([[Mekongas delta]] un [[Dienvidaustrumi (Vjetnama)|Dienvidaustrumi]])
 |        region = [[Indoķīnas pussala]] ([[Dienvidaustrumāzija]])
 |      speakers = 15,7—21,6 miljoni
 |          fam1 = [[austroaziātu valodas]]
 |          fam2 =
 |          fam3 =
 |          fam4 =
 |        script = [[khmeru alfabēts]]
 |        nation = {{KHM}}
 |        agency =
 |          iso1 = km
 |          iso2 = khm
 |          iso3 = khm
 |           map = Khmeru valodas izplatība [[Indoķīnas pussala|Indoķīnā]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Dzīvnieku šķirnes no Āfrikas]]
[[Kategorija:Mali]]
[[Kategorija:Suņu šķirnes pēc izcelsmes valsts|Mali]]

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds          = Bizona Muguras Tauki<br />Stu-mick-o-súcks
| attēls         = george Catlin - Buffalo Bulls Back Fat - Smithsonian.jpg
| att_izmērs     = 300px
| att_nosaukums  = [[Siksiki|Kainu]] kara virsaitis
| dz_gads        =
| dz_vieta       =
| m_gads         =
| m_mēnesis      =
| m_diena        =
| m_vieta        =
| tautība        =
| vecāki         =
| dzīvesbiedrs   =
| bērni          =
}}
'''Bizona Muguras Tauki''' ([[siksiku valoda|siksiku]]: ''Stu-mick-o-súcks'') bija [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] kara virsaitis no [[siksiki|kainu]] cilts. Zināms no portreta, kuru 1832. gadā uzgleznoja mākslinieks [[Džordžs Ketlins]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Nīls Degrass Taisons
 |    vārds_orig = ''Neil deGrasse Tyson''
 |        attēls = Neil deGrasse Tyson in June 2017 (cropped).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Nīls Degrass Taisons 2017. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1958
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 5
 |      dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana|2s= Ņujorka|1s=Amerikas Savienotās Valstis}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana|2s= Ņujorka|1s=Amerikas Savienotās Valstis}}
 |     pilsonība =
 |       tautība = amerikānis
 |  nodarbošanās = [[astrofizika|astrofiziķis]], zinātnes komunikators
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Alise Janga (kopš 1988. gada)
 |         bērni = 2
 |    alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]] (bakalaurs)
 [[Teksasas Universitāte Ostinā]] (maģistrs)
 [[Kolumbijas Universitāte]] (doktors)
 |      paraksts = Neil deGrasse Tyson signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mefedrona struktūrformula

Mefedrona molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = [http://www.nlm.nih.gov/cgi/mesh/2009/MB_cgi?term=1189805-46-6&rn=1 1189805-46-6]
|      ķīmiskā formula = C11H15NO
|              molmasa = 177,242
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Mefedrons''' (C11H15NO; '''2-metilamino-1-(4-metilfenil)propān-1-ons'''; '''4-metilmetkatinons'''; '''4-metilefedrons''') ir [[amfetamīni|amfetamīnu]] un [[katinoni|katinonu]] grupas sintētisks stimulants un entaktogēna viela. Ķīmiski līdzīgs katinonu savienojumiem, kas atrasti [[Austrumāfrika|Austrumāfrikā]] augošajā [[katas koks|katas kokā]]. Mefedrons tiek izplatīts tablešu un pulvera veidā, tam ir līdzīga iedarbība kā [[MDMA]], [[amfetamīns|amfetamīnam]] un [[kokaīns|kokaīnam]]. Tas pirmoreiz tika iegūts 1929. gadā. Saglabājās legāls un praktiski nezināms līdz 2007. gadam, kad tas sāka parādīties tirdzniecības vietās internetā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Hobi
| official_name            = ხობი
| settlement_type          = pilsēta
| image_skyline            = Khobi2.jpg
| image_caption            = Hobi centrālais laukums
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Megrelija-Augšsvanetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Hobi municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 18. gadsimts
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1981
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           = 7.36
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     = <ref>[https://www.khobi.ge/index.php?location=tree_elements&id=674&slave=675&lang= ხობის მუნიციპალიტეტის გამგეობა]</ref>
| population_total         = 4242
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   = auto
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,5%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 19|lats= |latNS=N
| longd= 41|longm= 54|longs= |longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 5800
| area_code                = +995 414
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 25
| website                  = {{url|http://www.khobi.ge/}}
| footnotes                =
}}
'''Hobi''' ({{val|ka|ხობი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Megrelija-Augšsvanetija|Megrelijas-Augšsvanetija]]s mharē, [[Hobi municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumos [[Kolhidas zemiene|Kolhidas zemienē]] [[Hobi (upe)|Hobi]] upes krastos {{nobr|312 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].

sentences: '''Alumīnija hlorīds''' (AlCl3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Hlors|hlora]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Alumīnija hlorīds ir balts, bet dažreiz paraugi var saturēt [[Dzelzs trihlorīds|dzelzs trihlorīdu]], kas dod dzeltenu nokrāsu. AlCl3 ir cieta viela ar zemu [[kušana]]s un [[vārīšanās|viršanas]] temperatūru. Alumīnija hlorīdu lielākoties izmanto [[metāls|metāliskā]] alumīnija iegūšanai, taču to izmanto arī citos ķīmijas industrijas nolūkos. Tas ir piemērs, kad neorganisks savienojums mērenā temperatūrā sašķeļas, atgriezeniski pārejot no [[Polimērs|polimēra]] [[Monomērs|monomērā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Ammonia beccarii.jpg
|     att_nosaukums= Globotalamejas ''[[Ammonia beccarii]]''.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|             klase = Globothalamea
|          klase_lv = Globotalamejas
|         binomial = Globothalamea <small>Pawlowski, Holzmann & Tyszka, 2013</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Rotaliana}}
* {{TaksoSaite|Textulariana}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Globotalamejas''' (''Globothalamea'') ir [[Bentoss|bentisku]] un [[Planktons|planktona]] [[Foraminīferas|foraminīferu]] klase ar aglutinētu vai kaļķa, daudzkameru [[Čaula|čaulu]]. Čaulas var būt trohospirāliskas, kā arī sastāvēt no vienas, divu vai triju  kameru virknēm. Juvenīlajā stadijā kameras var būt lodveidīgas vai izliektas. Klase izdalīta pamatojoties uz SSU rDNS molekulārajiem pētījumiem, ņemot vērā arī grupas [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiskās]] īpatnības. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] tās ir zināmas no [[Kembrijs|kembrija]] līdz mūsdienām.

sentences: '''Holokausts''' ({{val-el|ὁλόκαυστος}}, ''holókaustos'' — 'vissadedzināmākais upuris') ir [[Genocīds|genocīda]] paveids, ar ko parasti saprot masveida [[ebreji|ebreju]] iznīcināšanu [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā (1939—1945), ko veica [[Trešais reihs|nacistiskā Vācija]]. [[Ivrits|Ivritā]] holokaustu dēvē par '''šoā''' (''השואה'' — 'katastrofa').

sentences: '''Poliginija''' ({{val|grc|πολυγυνία}} ''(polygynia)'', no ''πολύ- (poly-)'' — 'daudz' un γυνή (gyne) — 'sieva, sieviete') jeb '''daudzsievība''' ir [[laulība]]s paveids, kur [[vīrietis|vīrietim]] vienlaikus ir vairākas [[sieva]]s. Mūsdienās sastopama dažām [[musulmaņi|musulmaņu]] tautām (sk. arī [[harēms]]). Saskaņā ar [[Korāns|Korānu]] musulmanim drīkst būt līdz 4 likumīgām sievām, tomēr vairumā musulmaņu valstu daudzsievība ir ierobežota.

sentences:
[[Kategorija:Kreisais Krasts]]
[[Kategorija:Latviešu mūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]
[[Kategorija:Repa_albumi]]
[[Kategorija:Hiphopa albumi]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
'''Bērdžess''' var būt:

sentences:
[[File:Bundesarchiv Bild 183-1987-0822-034, Sabine Busch, Cornelia Ulrich.jpg|thumb|1980. gadu fotofiniša attēls]]
'''Fotofinišs''' ir ierīce, ar kuras palīdzību var precīzi noteikt katra [[sports|sporta]] sacensību dalībnieka finiša laiku un vietu, kurā viņš ir finišējis. Fotofinišs tiek izmantots, ja ar [[Neapbruņota acs|neapbruņotu aci]] nav iespējams noteikt precīzu vietu sadalījumu, tāpat tas tiek izmantots katra sportista oficiālā laika noteikšanā.

sentences:
'' restorāni, ar norādītu pirmā restorāna atvēršanas gadu]]
'''Transnacionālā korporācija''' ir uzņēmums, kam pieder ražotnes vairākās valstīs.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Krāsns
| abbreviation = For
| name_latin = Fornax
| RA = 3
| dec = −30
| areatotal = 221
| arearank = 65. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α For''
| starmagnitude = 3,87
| neareststarname = ''HD 14412''
| stardistance = 41,35
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Eridāna]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 50
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Ernest Walton''
| attēls =Ernest Walton.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1903
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =6
| dz_vieta =[[Dungarvana]] (''Dungarvan''), [[Manstera]], {{GBR}}, tagad {{IRL}}
| m_gads =1995
| m_mēnesis=6
| m_diena=25
| m_vieta =[[Belfāsta]], [[Ziemeļīrija]], {{GBR}}
| pilsonība ={{IRL}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Trinitijas koledža (Dublina)|Trinitijas koledža]],<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[atoma kodols|atoma kodola]] sašķelšana
| apbalvojumi =1951. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''17. maijs''' ir gada 137. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (138. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 228 dienas.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
'''Normalizācija''' ir datu organizācijas process [[Datubāze|datubāzē]], kas iekļauj tabulu veidošanas procesu un attiecību veidošanu starp tiem, saskaņā ar noteikumiem, kas nodrošina datu aizsardzību un padara datubāzi elastīgāku, novēršot dublēšanos un nekonsekventu atkarību.

sentences:
{{apvienot|Lambda daļiņa}}
'''Lambda hiperons''' ir [[barioni|barions]], kas sastāv no [[u kvarks|u kvarka]], [[d kvarks|d kvarka]] un [[s kvarks|s kvarka]] jeb dīvainā kvarka. Lambda hiperons bija pirmais dīvainā kvarka eksistences pierādījums.

sentences:
'' trupas turnejai]]
'''Kabarē''', '''kabarejs'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> (no {{val|fr|cabaret}} — 'krodziņš'), agrāk arī '''kabarets''',<ref>{{LKV|VIII.|14 830}}</ref> ir izklaides veids, kas satur [[mūzika|mūziku]], [[komēdija|komēdiju]], [[dziedāšana|dziedāšanu]], [[dejošana|dejošanu]], [[deklamācija|deklamāciju]] vai [[drāma|drāmu]]. Tas notiek īpašās vietās, ko arī dēvē par kabarē, piemēram, [[restorāns|restorānos]], [[krogs|krogos]] vai [[naktsklubs|naktsklubos]], kuros ir skatuve, uz kuras uzstāties. Skatītāji pārsvarā sēž pie galdiem, ēdot vai dzerot. Kabarē programmas vadītāju sauc par [[konferansjē]]. Kabarē programmas pārsvarā tiek radītas pieaugušo auditorijai.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 90
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 10
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Th
|             atommasa = 232,03806
|   valences elektroni = [Rn]6d27s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
[[Monacīts]] — torija minerāls; [[torotrasts]] — toriju saturoša [[kontrastviela]]
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 11700
|  kušanas temperatūra = 2115 K (1842 °C)
| viršanas temperatūra = 5061 K (4788 °C)
}}

sentences: '''27. decembris''' ir gada 361. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (362. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 4 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Tomsons|Tomsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =George Paget Thomson
| attēls =George Paget Thomson.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1975
| m_mēnesis=9
| m_diena=10
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dž. Dž. Tomsons]]
Roza Elizabete Padžeta
|          brāļi =
|          māsas = Džoana Padžeta Tomsone
|   dzīvesbiedrs = Ketlīna Bjukenena
|          bērni = 2 dēli un 2 meitas
| darba_vietas =[[Aberdīnas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Impērijas koledža]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Strats]]
| studenti =
| sasniegumi =[[elektronu difrakcija]]
| apbalvojumi =1937. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Muļķu nauda
| operators =
| attēls = DumbMoney B1Tsr LV Preview.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, komēdija, drāma
| režisors = [[Kreigs Gilespi]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Pols Deino]]
* [[Pīts Deividsons]]
* [[Vinsents D'Onofrio]]
* [[Amerika Ferrera]]
* [[Niks Ofermens]]
* [[Entonijs Ramoss]]
* [[Sebastians Stens]]
* [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Klensijs Brauns]]
* [[Deins Dehāns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dumb Money''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Stage 6 Films''
* ''Black Bear Pictures''
* ''Ryder Picture Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''Sony Pictures Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|8|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2023|9|15|ASV|2023|10|13|Latvija}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|20,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt13957560/|title=
Dumb Money (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Muļķu nauda"''' ({{Val|en|Dumb Money}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Kreigs Gilespi]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Deino]], [[Šeilīna Vudlija]], [[Pīts Deividsons]], [[Vinsents D'Onofrio]], [[Amerika Ferrera]], [[Niks Ofermens]], [[Entonijs Ramoss]], [[Sebastians Stens]], [[Sets Rogens]], [[Klensijs Brauns]] un [[Deins Dehāns]]. Filma ir balstīta uz Bena Mezrika 2021. gada grāmatu ''The Antisocial Network''.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
|-
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
|-
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
|-
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
|-
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
|-
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
|-
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
|-
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
|-
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
|-
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
|-
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
|-
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
|-
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
|-
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
|-
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
|-
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
|-
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
|-
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
|-
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
|-
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
|-
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
|-
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
|-
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
|-
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
|-
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
|-
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
|-
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
|-
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
|-
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
|-
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
|-
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
|-
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
|-
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
|-
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
|-
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
|-
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
|-
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
|-
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
|-
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
|-
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
|-
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
|-
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
|-
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
|-
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
|-
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
|-
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
|-
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
|-
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
|-
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
|-
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
|-
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
|-
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 54.75
| established_title =
| image_shield = Helmond wapen.svg
| shield_size = 70px
| image_skyline = Kasteel Helmond rechtsom rond 06, zuidzijde (achterkant).JPG
| image =
| latd = 51| latm = 29| lats = | latNS = N
| longd = 5| longm = 39| longs = | longEW = E
| motto =
| established_date =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.helmond.nl/inwoner}}
| elevation_m =
| official_name = ''Helmond''
| name = Helmonda
| population_total = 91524
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Ziemeļbrabante]]
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Helmond vlag.svg
}}
'''Helmonda''' ({{Val|nl|Helmond}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļbrabante]]s provincē. 2019. gadā Helmondā dzīvoja 91 524 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas {{nobr|14 km}} uz austrumiem no [[Eindhovena]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanais aplis
| operators =
| attēls = Lecerclerouge.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents = Robērs Dorfmans
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Burvils]]
* [[Īvs Montāns]]
* [[Džans Marija Volonte]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Cercle Rouge''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Variety Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|10|20|Francija}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanais aplis"''' ({{Val|fr|Le Cercle Rouge}}) ir 1970. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Burvils]], [[Īvs Montāns]] un [[Džans Marija Volonte]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Guerichosteus heterolepis orbitālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''G. heterolepis'' orbitālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Guerichosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Guerichosteus
| ģints_lv = Gīrihosteji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Guerichosteus Tarlo, 1964
}}
'''Gīrihosteji''' (''Guerichosteus'') ir [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] [[Ģints (bioloģija)|ģints]] izmirušajās [[psammosteju apakškārta|psammosteju apakškārtā]]. Ģinti pirmo reizi 1964. gadā aprakstīja britu paleontologs [[Beverlijs Halsteds Tarlo]]. Nosaukums ir dots par godu vācu ģeologm un paleontologam [[Georgs Gīrihs|Georgam Gīriham]]. Ģints tipveida suga ir ''[[Guerichosteus kozlowskii]]'' Tarlo, 1964. Ģints bija izplatīta [[Apakšdevons|apakšdevona]] augšdaļā, [[Emss|emsa]] stāvā, [[Polija|Polijā]], [[Sventokšiskas kalni|Sventokšiskas kalnu]] rajonā, kā arī [[Vidusdevons|vidusdevona]] apakšdaļā [[pērnavas svīta]]s nogulumos [[Igaunija|Igaunijā]] un, iespējams, [[Lietuva|Lietuvā]].

sentences: '''Dižais Pasaules Arhitekts''' tiek lietots gan kā Dievs [[teoloģija|teoloģiskā]] izpratnē, gan kā konceptuāls [[Augstākā būtība|Augstākās būtības]]<ref>[http://www.cs.williams.edu/~lindsey/myths/myths_4.html Augstākā būtība]</ref> jeb [[Visa pirmsākums|Visa pirmsākuma]] vispārinājums dažādās [[Gnosticisms|gnostiskās]] [[filosofija|pseidofilosofiskās]] sistēmās.

sentences: {{Commonscat|Anthropologists from the United Kingdom|Antropologi no Apvienotās Karalistes}}

sentences: '''Dialekts''' ({{Val-el|διάλεκτος}} (''dialektos''); no {{gree|διαλέγομαι}} — ‘runāt, izskaidroties’) ir [[valoda]]s paveids, kas vēsturiski radies samērā plašā apvidū, un tajā var būt ietvertas vairākas [[izloksne]]s vai izlokšņu grupas. Dialekts ir pilnvērtīga [[runa]]s (ne obligāti rakstveida) sazināšanās sistēma ar savu leksikonu un [[gramatika|gramatiku]].

sentences:
'' — viens no lielākajiem vienšūnas organismiem]]
'''Vienšūnas organisms''' ir [[organisms]], kas sastāv no vienas [[šūna]]s. Tas nav [[taksons]]. Pie vienšūnas organismiem pieder [[baktērijas]], [[arheji]], [[vienšūņi]], vienšūnas [[aļģes]] un vienšūnas [[sēnes]]. Visus vienšūnas organismus var iedalīt divās grupās: [[prokarioti|prokariotu]] vienšūnas organismi (baktērijas, arheji) un [[eikarioti|eikariotu]] vienšūnas organismi (pārējie iepriekš nosauktie organismi). Pretējais vienšūnas organismiem ir [[daudzšūnu organisms|daudzšūnu organismi]]. Tiek uzskatīts, ka vienšūnas organismi ir senākās dzīvības formas uz [[Zeme]]s. Tie esot bijuši uz Zemes pirms 3,8–4,0 miljardiem gadu (Zemes vecums ir 4,5 miljardi gadu).

sentences: '''Zirgu tramvajs''' jeb '''konka''' ir [[Tramvajs|tramvaja]] veids, kas darbojas ar dzīvnieku (parasti [[zirgs|zirgu]]) muskuļu spēku. Bija plaši sastopams pilsētās 19. gadsimtā, līdz to pamazām izkonkurēja elektriskais tramvajs. Mūsdienās dažkārt saglabājies vai speciāli izveidots kā [[tūrisms|tūrisma]] atrakcija (piemēram, [[Dēbelne]]s pilsētā [[Saksija|Saksijā]]).

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg4-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Endorfīni''' ("endogēnie morfīni") ir [[opioīdi|opioīdu]] [[peptīds|peptīdi]], kas darbojas kā [[neiromediatori]]. Tie izstrādājas [[neirons|neironos]] [[sports|sporta]] un citu fizisku aktivitāšu laikā, [[satraukums|satraukumā]], [[sāpes|sāpēs]], [[kapsaicīns|asu ēdienu ēšanā]], [[mīlestība|mīlestībā]] un [[orgasms|orgasmā]]. Līdzīgi kā citas opioīdu grupas [[narkotikas|narkotiskās vielas]], piemēram, [[morfīns]], endorfīnu nonākšana smadzenēs rada [[analgēzija|analgēziju]], labsajūtu, arī [[eiforija|eiforiju]] un nomierinošu efektu.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Hlorskābes struktūrformula

Hlorskābes molekulas modelis
| citi nosaukumi = ūdeņraža hlorāts, ūdeņraža trioksohlorāts(V)
| CAS numurs = 7790-93-4
| ķīmiskā formula = HClO3
| molmasa = 84,46
| blīvums = šķīdumam ap 1000
| kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī = jaucas jebkurās attiecībās
| citi =
}}
'''Hlorskābe''' (HClO3) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +5. Hlorskābe pieder pie [[oksidējošā skābe|oksidējošām skābēm]].  Tīrā veidā nav pazīstama nestabilitātes dēļ, bet hlorskābes ūdens šķīdumi pieder pie stiprām skābēm. Hlorskābes maisījums ar [[slāpekļskābe|slāpekļskābi]] ir [[karaļūdens|karaļūdenim]] līdzīgs stiprs oksidētājs.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 289. lpp.</ref> Koncentrēts hlorskābes šķīdums ir dzeltenīgs, ar asu smaku kā slāpekļskābei, atšķaidītāki šķīdumi ir bezkrāsaini un bez smaržas. Hlorskābes sāļus sauc par [[hlorāti]]em.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džozefīne Džeksone
|     vārds_orig = ''Josephine Jackson''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1995
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{vieta|Ukraina|Ļvivas apgabals|Zoločiva}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Ukraina|Ļviva}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Jūlija Seņuka''' ({{val|uk|Юлія Сенюк}}; dzimusi {{dat|1995|2|1}} [[Ļvivas apgabals|Ļvivas apgabalā]] [[Ukraina|Ukrainā]]), pazīstama ar skatuves vārdu '''Džozefīne Džeksone''' ({{val|en|Josephine Jackson}}), ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[pornoaktrise]].

sentences: '''Smilšu kaste''' ir bērnu [[Rotaļāšanās|rotaļām]] paredzēta brīvdabas konstrukcija. Parasti tiek izgatavota no [[koksne|koka]] dēļiem ar vai bez dibena un vāka un tiek pildīta ar [[smiltis|smiltīm]]. Tiek izgatavotas arī plastmasas smilšu kastes. Daudzdzīvokļu namu [[mikrorajons|mikrorajonos]] bērnu [[rotaļu laukums|rotaļu laukumos]] tiek izveidotas stacionāras smilšu kastes.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Ūdens tvaiks
|                 attēls =
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula = H2O
|                molmasa = 18.01528(33)
|                blīvums =
|    kušanas temperatūra = 0.00 °C
|   viršanas temperatūra = 99.98 °C
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences: '''Programmed Data Processor''' (''PDP'') bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmumā [[Digital Equipment Corporation]] (DEC) izstrādāta [[minidators|minidatoru]] sērija.

sentences:
{{Starptautiska vieglatlētikas turnīra infokaste
|Nosaukums=Bostonas maratons
|Logo=Looking west. Downtown Natick, MA.jpg
|Izmērs=300px
|Name= maratons
|Norises vieta={{vieta|ASV|Bostona}}
|Laiks=parasti trešā aprīļa pirmdiena (Patriotu diena)
|Tips=urbānā skriešana
|Dalībnieki=
|Disciplīnas=[[maratons]], [[pusmaratons]], 5 km,
|Rekordi=
'''Maratons:'''

Vīriešu: '''2:03:02''' (2011)
{{flaga|Kenija}} [[Džefrijs Mutai]]

Sieviešu: '''2:19:59''' (2014)
{{flagicon|ETH}} [[Byuzuneša Deba]]

'''Pusmaratons:'''

Vīriešu:
Sieviešu:
|Optional caption=2006. gada Bostonas maratons
|atjaunots=10.04.2023.}}

sentences:
{{Riteņbraucēja infokaste
| name          = Ādams Hansens
| image         = Rund um Köln 2016 102.jpg
| piktogramma    = Cycling (road) pictogram.svg
| piktogramma izm = 26px
| piktogramma saite = šosejas riteņbraukšana
| vārds_orig    = ''Adam Hansen''
| caption       = Hansens 2016. gadā
| fullname      =
| nickname      = Croc Man, Lumpy
| birth_date    = {{dzimšanas datums un vecums|1981|5|11}}
| birth_place   = {{vieta|Austrālija|Sautporta}}
| height        = 186 cm
| weight        = 77 kg
| currentteam   =
| discipline    = [[šosejas riteņbraukšana|šoseja]] un [[kalnu riteņbraukšana|MTB]]
| role          = braucējs
| ridertype     = vispusīgs
| amateuryear 1 = 2003
| amateurteam 1 = Arboe Mérida
| amateuryear 2 = 2004
| amateurteam 2 = Corratec Austria
| amateuryear 3 = 2005
| amateurteam 3 = ELK Haus
| amateuryear 4 = 2006
| amateurteam 4 = Aposport Krone Linz
| proyear 1     = 2007–2010
| proteam 1     = {{ct|THR|2007a}}
| proyear 2     = 2011–2020
| proteam 2     = {{ct|OLO|2011}}
| majorwins     = '''[[Lielās tūres]]'''
:''[[Giro d'Italia]]''
::1 posms ([[2013 Giro d'Italia|2013]])
:''[[Vuelta a España]]''
::1 posms ([[2014 Vuelta a España|2014]])
'''Daudzdienu sacensības'''
:''[[Ster Elektrotoer]]'' (2010)
'''[[Klasiskās riteņbraukšanas sacensības|Viendienas un klasikas]]'''
:Austrālijas čempions individuālajā braucienā (2008)
| updated =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Venera-2''
| Nosaukums_orig         = ''3MV-4 № 4''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 200px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = [[starpplanētu zonde]]
| Bāzes platforma        = ''[[3MV|3MV-4]]''
| KA sērijas Nr          = 4
| Īpašnieks              =
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]'', {{URS}}
| Starta_gads            = 1965
| Starts                 = {{dat|1965|11|12|SK}} 05:02 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]'', {{URS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Tjuratama]]
| Starta_laukums         = ''31/6''
| Starta_valsts          = {{URS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 1966
| Darbības_beigu_datums  = 1966. gada februāris
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 963 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Saule
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Saule]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Venera''
| KA_iepr                = (''[[Zond-1]]'')<br />''[[Venera-1]]''
| KA_nāk                 = ''[[Venera-3]]''
}}
'''''Venera-2''''' jeb '''''3MV-4 № 4''''' bija [[PSRS]] [[starpplanētu zonde]], kuras uzdevums bija [[Venera (planēta)|Veneras]] izpēte. Tā palaista 1965. gada novembrī. Sabojājās neilgi pirms planētas pārlidojuma.

sentences: '''Lietuvas poļu vēlēšanu akcija''' ({{val-lt|Lietuvos lenkų rinkimų akcija}}, {{val-pl|Akcja Wyborcza Polaków na Litwie}}) — [[politiskā partija]] [[Lietuva|Lietuvā]]. Apvieno daļu [[Lietuvas poļi|Lietuvas poļu]] iedzīvotāju. Tradicionāli spēcīga Lietuvas poļu apdzīvotajos apgabalos — [[Viļņa]]s apkārtnē. 2008. gada [[Lietuvas Republikas Seims|Seima]] vēlēšanās neieguva nevienu mandātu daudzmandātu (proporcionālās) vēlēšanās, jo nepārvarēja 5% vēlēšanu barjeru, tomēr ieguva trīs deputātu mandātus vienmandātu (mažoritārajās) vēlēšanās.

sentences: '''Latvijas Esperanto asociācija''' ({{val|eo|Latvia Esperanto Asocio}}) ir {{Dat|1988|12|11}} dibināta [[esperanto]] pratēju biedrība, kopš 1989. gada tā ir [[Starptautiskā Esperanto asociācija|Starptautiskās Esperanto asociācijas]] biedre. Asociācija apvieno aptuveni 100 valodas pratēju no visas [[Latvija|Latvijas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.esperanto.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=12&Itemid=5&lang=eo|title=Latvia Esperanto-Asocio (LatEA)|last=|first=|publisher=esperanto.lv|website=Latvia Esperanto Asocio|access-date={{Dat|2019|5|30}}|date={{Dat|2010|10|25}}|language=eo|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170623183356/http://esperanto.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=12&Itemid=5&lang=eo|archivedate={{dat|2017|06|23||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Slokas pamatskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = School in Sloka - panoramio.jpg
|image size             =
|imagewikilink          =
|alt                    =
|caption                = Slokas pamatskola 2014. gadā
|motto                  =
|location               = [[Skolas iela (Jūrmala)|Skolas iela]] 3, [[Jūrmala]], {{LAT}}
|streetaddress          =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 55 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 36 | longs = 44 | longEW = E
|country1               =
|coordinates            =
|schooltype             = pamatskola
|established            = 1907 (1992)
|director               = Guntars Miķelsons
|language               = latviešu
|url                    = {{URL|https://www.slokaspsk.lv/}}
}}
'''Slokas pamatskola''' bija viena no [[Jūrmala]]s pamatskolām, kas atradās [[Skolas iela (Jūrmala)|Skolas ielā]] 3, [[Sloka (Jūrmala)|Slokas]] apkaimē.

sentences: '''Hidroelektrostacija''' (saīsināti: ''HES'') ir [[elektrostacija]], kur par [[enerģija]]s avotu izmanto [[ūdens]] plūsmas enerģiju. Parasti hidroelektrostacijas ceļ uz [[upe|upēm]], uzbūvējot arī dambi un izveidojot [[ūdenskrātuve|ūdenskrātuvi]].

sentences:
{{noformējums+}}
'''Valsts budžets''' ir [[finanšu plāns]] gadam, kurā noteikti valsts ieņēmumi un izdevumi konkrētiem mērķiem.
Valsts budžeta ieņēmumi veidojas no [[Nodoklis|nodokļiem]], nodevām, citiem maksājumiem (piemēram, maksājumi par valsts kapitāla daļu izmantošanu) un ārvalstu finanšu palīdzības maksājumiem (pamatā ES fondu līdzekļi), bet lielākie izdevumi ir paredzēti [[izglītība]]i, [[Veselības aizsardzība|veselības aizsardzībai,]] [[valsts pārvalde]]i un drošības un kārtības nodrošināšanai.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Džepa''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Enantskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H14O2
|molmasa=130,19
|blīvums=910
|kušanas temperatūra=—10,5 °C
|viršanas temperatūra=223 °C
}}
'''Enantskābe''' (n-heptānskābe, heksānkarbonskābe, С6Н13СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Enantskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar nepatīkamu sasmakuša [[sviests|sviesta]] smaku. Ūdenī šķīst tikai nedaudz, bet labi šķīst [[etilspirts|spirtā]] un [[ēteris|ēterī]]. Enantskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''heptanātiem'''.

sentences: '''Svina baltums'''<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 649. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> jeb '''svina baltais''' (''flake white'', ''Kremnitzerweiss'', ''blanc d'argent'') ir mākslīgi iegūts [[svins|svinu]] saturošs [[baltā krāsa|balts]] [[pigments]]. Pēc sastāva tas ir [[svina karbonāts|svina karbonāta]] (apmēram 70 %) maisījums ar [[svina hidroksīds|svina hidroksīdu]] (30 %). Šo savienojumu proporcijas katrā pigmenta šķirnē ir citādas. Svina baltais ir pazīstams no seniem laikiem, to apraksta sengrieķu un romiešu autori, [[viduslaiki|viduslaikos]] to ražoja [[Venēcijas Republika|Venēcijā]] un [[Holande|Holandē]]. Ievērojamas ražošanas vietas bija [[Ungārija]]s pilsēta [[Kremnica]], vēlāk [[Austrija]]s pilsēta [[Kremsa]]. Šo pilsētu nosaukumus nes labākās svina baltā šķirnes. Svina balto ieguva ar vairākām metodēm, kas ietver sevī vai nu metāliskā svina pakļaušanu [[etiķskābe]]s tvaiku un [[oglekļa dioksīds|ogļskābās gāzes]] iedarbībai vai arī svina savienojumu un to šķīdumu apstrādi ar ogļskābo gāzi. Modernāka metode ir svina baltā iegūšana [[elektrolīze|elektrolītiski]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Luijs Blerio
|     vārds_orig = ''Louis Blériot''
|         attēls = Louis Bleriot.jpg
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kambrē]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1936
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   nodarbošanās = aviators, uzņēmējs
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Ļitviņenko
|     vārds_orig = ''Александр Литвиненко''
|         attēls = AlexanderLitvinenko.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat|1962|8|30}} vai {{dat||12|4}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Voroņeža }} (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2006
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}<br />{{UK}}
|        tautība = [[Krievs]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Aleksandrs Ļitviņenko''' ({{val|ru|Александр Вальтерович Литвиненко}}; dzimis {{dat|1962|8|30}}<ref name="independent">{{ziņu atsauce|url=http://www.independent.co.uk/news/obituaries/alexander-litvinenko-425720.html|title=Alexander Litvinenko|last=Penketh|first=Anne|date=25 November 2006|work=The Independent|accessdate=16 March 2010|location=London|archiveurl=https://www.webcitation.org/5oG9Erp6p?url=http://www.independent.co.uk/news/obituaries/alexander-litvinenko-425720.html|archivedate={{dat|2010|03|16||bez}}}} (at [[WebCite]])</ref><ref name="rtlitvinenko">{{ziņu atsauce|url=http://rt.com/Russia_Now/Russiapedia/Those_Russians/laleksandr-litvinenko.html|title=Aleksandr Litvinenko|publisher=[[Russia Today]]|accessdate=6 April 2010|archiveurl=https://www.webcitation.org/5omVzcL6j?url=http://rt.com/Russia_Now/Russiapedia/Those_Russians/laleksandr-litvinenko.html|archivedate={{dat|2010|04|06||bez}}|deadurl=no}}(at [[WebCite]])</ref> vai pēc citiem avotiem {{dat||12|4}},<ref>[http://www.chechenpress.org/events/2006/12/04/22.shtml Вальтер Литвиненко: «Сегодня моему сыну исполнилось бы 44»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100529143703/http://www.chechenpress.org/events/2006/12/04/22.shtml |date={{dat|2010|05|29||bez}} }}, Вальтер Александрович Литвиненко, 4 декабря 2006 г., [[ChechenPress]]</ref> miris {{dat|2006|11|23}}) bija [[Krievi|krievu]] izlūks, [[Krievijas Federācijas Federālais drošības dienests|Krievijas Federālā drošības dienesta]] virsnieks.

sentences:
{{Citas nozīmes|aminoskābi|C6H13NO2|C6H13NO2}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
L-izoleicīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H13NO2
|molmasa=131,18
|blīvums=
|kušanas temperatūra=284 °C
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=6,02
}}
'''Izoleicīns''' ('''''Ile''''', 2-amino-3-metilpentānskābe, α-amino-β-metilbaldriānskābe, C6H13NO2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Izoleicīns ir leicīna [[izomērs|struktūrizomērs]]. Izoleicīna molekulā ir 2 hirālie oglekļa atomi, tāpēc tam ir iespējami 4 optiskie izomēri:

sentences: '''Datu tips''' (''data type'') ir datu paveids, piemēram, ir skaitliskie dati, burtciparu (rakstzīmju) dati, loģiskie (patiess/aplams) dati un datumi. Programmēšanas valodas parasti nodrošina dažādu datu tipu veidošanu. [[datubāzu pārvaldības sistēma|Datu bāzu pārvaldības sistēmās]] šo terminu izmanto, lai klasificētu datu laukus, kuri nosaka, kādus datus var ievadīt datubāzē.

sentences:
{{cita nozīme|apdzīvotu vietu Šķēdes pagastā|apdzīvotu vietu Rudbāržu pagastā|Pelči (Rudbāržu pagasts)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Pelči
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Pelči, Pelču pagasts, LV-3322, Latvia - panoramio.jpg
| image_caption            = [[Pelču muiža]]s pils
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = right
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Kuldīgas novads]]
| subdivision_name2        = [[Pelču pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2           = 0,59
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5116 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 439
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56| latm  = 55| lats  = 13| latNS  = N
| longd = 21| longm = 58| longs = 4| longEW = E
| elevation_m              = 60
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3322 Pelči
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Pelči''' ir ciems [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] [[Pelču pagasts|Pelču pagastā]], pagasta centrs. Izvietojušies pagasta vidusdaļā {{nobr|6 km}} no novada centra [[Kuldīga]]s un {{nobr|152 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Šelda
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = Schelde Antwerpen.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Šelda Antverpenē
  | karte             = Schelde Relief (de).png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = {{vieta|Francija|Gui}}
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
{{BEL}}
{{NLD}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 350
  | iztekas_augstums  = 95
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | sāk_plat_d= 49| sāk_plat_m= 59| sāk_plat_s= 11| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 3| sāk_gar_m= 15| sāk_gar_s= 59| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 51| iet_plat_m= 25| iet_plat_s= 22| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 3| iet_gar_m= 32| iet_gar_s= 42| iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
| pietekas          =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Lejasšeldas sāļie purvi (Schorren van de Beneden Schelde)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1986|03|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 420 ha
| designation2_free1name = valsts
|  designation2_free1value = {{vieta|Beļģija}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/327 327]
}}
}}
'''Šelda''', arī '''Shelda''' ({{val|nl|Schelde}}, {{val|vls|Schelde}}, {{val|la|Scaldis}}) jeb '''Esko''' ({{val|fr|Escaut}}, {{val|wa|Escô}}) ir upe, kas šķērso [[Francija|Franciju]], [[Beļģija|Beļģiju]] un [[Nīderlande|Nīderlandi]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gustavs Reinholds fon Klots
|     vārds_orig = ''Gustav Reinhold von Klodt''
|         attēls = KlotsGustavs.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1780
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Višņijvoločeka]], [[Tveras apgabals|Tveras guberņa]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Burhards Ernests fon Klots (no Veidu muižas, armijas majors); māte - Eba Klota (no [[Puikule]]s)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Frederīke (dzimusi fon Fēgezaka, no Roperbeķu muižas)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Vispasaules''' jeb '''globālais tīmeklis''' (saīsinājumā ''WWW'' vai ''W3'') ir savienotu [[Hiperteksts|hiperteksta]] dokumentu sistēma, kurai piekļūst izmantojot [[Internets|Internetu]]. Ar interneta [[pārlūkprogramma|pārlūkprogrammu]] iespējams apskatīt [[tīmekļa lapa]]s, kurās ir teksts, attēli, video ieraksti vai citi [[multivide]]s dokumenti, vadoties caur tiem ar [[hipersaite|hipersaitēm]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Metadona struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-99-3
|ķīmiskā formula       = C21H27NO
|molmasa               = 309,445
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija azīda struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = NaN3
|              molmasa = 65,01
|              blīvums = 1850
|  kušanas temperatūra = 275 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
|        šķīdība ūdenī = 41,7g/100ml (17 °C)
}}

sentences: '''Citrīns''' (no {{val|la|citrus}} — 'citrons') ir dzeltenas krāsas caurspīdīgs [[kvarcs]]. Lieli labas kvalitātes [[kristāls|kristāli]] ir [[dārgakmens|dārgakmeņi]]. Citrīna krāsu nosaka divi faktori: viens no tiem ir submikroskopisku [[dzelzs]] daļiņu piejaukums kvarcam — šo daļiņu izmērs ir tāds, ka tās absorbē gaismas viļņus violetajā-zilajā spektra daļā. Otrs citrīna iekrāsošanās iemesls ir [[kvarca paveidi]], kas satur [[alumīnijs|alumīnija]], [[litijs|litija]] vai [[ūdeņradis|ūdeņraža]] ieslēgumus, radioaktīvā apstarojuma ietekmē var iegūt zaļgandzeltenu krāsu. Dabā šāds citrīns ir atrodams atradnēs, kur sastopams radioaktīvais [[kālijs|kālija]] izotops, [[urāns (elements)|urāns]] vai [[torijs]].

sentences:
s kolekcija, 1700). Sakšu karaspēks izvietojās pie Mazjumpravas muižas.]]
s kolekcija, 1700).]]
{{Citas nozīmes|1700. gada Rīgas aplenkumu|Rīgas aplenkums|Rīgas aplenkums}}
'''Rīgas aplenkums''' [[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]] sākumā ilga septiņus mēnešus no 1700. gada 21. februāra līdz 19. septembrim. [[Saksijas kūrfirstiste]]s karaspēks Polijas karaļa [[Augusts II Stiprais|Augusta II]] vadībā nespēja ieņemt [[Rīgas nocietinājumi|Rīgas cietoksni]]. [[Vidzemes landtāgs]] noraidīja [[Livonijas hercogiste]]s izveidošanu Polijas-Lietuvas vasaļatkarībā.

sentences: {{Commonscat|Tennis players from France|Francijas tenisisti}}

sentences: '''Kontrabanda''' ([[Itāļu valoda|itāļu]]: ''contrabando'', ''contra'' — "pret" + ''bando'' — "valdības rīkojums") ir preču, vērtslietu un citu priekšmetu nelikumīga pārvietošana (pārvadāšana, nešana, piegāde) pāri valsts robežai.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Jans Huss
|          vārds_orig = ''Jan Hus''
|              attēls = Jan hus 1.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1369
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Husineca]], [[Bohēmijas karaliste]]
(tagad [[Čehijas republika]])
|              m_gads = 1415
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 6
|             m_vieta = [[Konstanca (Vācija)|Konstanca]], [[Svētā Romas impērija]]
(tagad [[Vācija]])
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[čehi|čehs]]
|            paraksts = Jan Hus podpis.JPG
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
{{Protestantisms}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pieci viegli gabali
| operators =
| attēls = Five easy pieces.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Bobs Rafelsons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Kārena Bleka]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Five Easy Pieces''
| studija = ''BBS Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|9|12}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|18,1 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Five-Easy-Pieces|title=Five Easy Pieces (1970) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|07|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pieci viegli gabali"''' ({{Val|en|Five Easy Pieces}}) ir 1970. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Bobs Rafelsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]] un [[Kārena Bleka]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akantīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/B.05-10
|ķīm_formula=Ag2S
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Svina pelēka, melna
|svītra=Svina pelēka, metāliska
|habituss=[[Dendrīts|Dendrīti]], labi izteikti kristāli, [[skeletkristāls|skeletkristāli]]
|skaldnība=Slikta divos virzienos
|lūzums=
|cietība=2-2,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=7,3
}}
__NOTOC__

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''So Dear to My Heart''
| attēls                   = So Dear to My Heart poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 =
* [[Harolds D. Šusters]]
* [[Pērss Pīrss]]
| producents               =
* [[Volts Disnejs]]
* Pērss Pīrss
| scenārija autors         =
* [[Kens Andersons]]
* [[Džons Takers Betls]]
* [[Marks Deiviss]]
* [[Bills Pīts]]
* [[Moriss Rafs]]
* [[Teds Sīrss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bobijs Driskols]]
* [[Luana Patena]]
* [[Beula Bondi]]
* [[Bērls Īvss]]
| mūzika                   = [[Džozefs S. Dabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[The Walt Disney Company|Walt Disney Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures, Inc.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1948|11|29|Čikāga|1949|1|19|ASV|}}
| ilgums                   = 80 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/so-dear-my-heart-1949|title=So Dear to My Heart|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 30, 2019|archive-date={{dat|2019|03|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190330211801/http://www.bbfc.co.uk/releases/so-dear-my-heart-1949}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]1,5 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]4,3 miljoni
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dunavas pagasts
| karte             = Dunavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Dunavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Dunavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Dunava
| platība           = 124,2
| iedzīvotāji       = 750<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 750 / 124.2 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Kultūrisms''' (no {{val|fr|culturisme}} — '[ķermeņa] kultūra'), arī '''bodibildings''' (no {{val|en|bodybuidling}} — 'ķermeņa veidošana') vai '''atlētisms''',<ref name="lat">{{LAT e|1|722}}</ref> ir spēka vingrojumu [[sporta veids]], kurā ar vingrojumu palīdzību tiek veicināta muskuļota auguma un labas stājas izveidošanās. Gan profesionālajā, gan amatieru kultūrismā sporta veida pārstāvji sacensībās izrāda augumu. Mūsdienu kultūrisms ir radies 19. gadsimtā [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], taču ar spēka vingrinājumiem cilvēki nodarbojās jau [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]] un [[Senā Roma|Senajā Romā]].<ref name="lat" /> Starptautiskā kultūrisma federācija (''International Federation of BodyBuilding & Fitness''; IFBB) tikusi dibināta 1946. gadā. Par pasaulē labāko profesionālo kultūristu starp vīriešiem parasti uzskata ikgadējo ''[[Mr. Olympia]]'' sacensību uzvarētāju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Graustu miljonārs
| attēls                   = Attēls:Slumdog millionaire ver2.jpg
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = '''Slumdog Millionaire'''
| žanrs                    = Drāma
| valsts                   = {{karogs|Apvienotā Karaliste}}
| režisors                 = [[Denijs Boils]]
| producents               = [[Kristians Kolsons]]
[[Fransuā Ivernels]]
[[Ivana Makinoja]]
[[Kamerūns Makkrekens]]
| scenārija autors         = [[Saimons Bjūfojs]]
| galvenajās lomās         = [[Devs Patels]]
[[Frida Pinto]]
[[Mahdurs Mitals]]
[[Anils Kapors]]
[[Irfans Kāns]]
| mūzika                   = [[Alla Raka Ramans|A. R. Ramans]]
| operators                = [[Antonijs Dods Mantls]]
| montāža                  = [[Kriss Dikens]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|11|12|ASV|2009|2|27|Latvija}}
| ilgums                   = 121 minūtes
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
[[hindi]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15,1 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|378,4 miljoni}}
| imdb                     = 1010048
}}
'''"Graustu miljonārs"''' ({{val|en|Slumdog Millionaire}}) ir 2008. gadā izdota [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] filma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Filma uzņemta pēc [[Indija|indiešu]] autora [[Vikas Svarups|Vikasa Svarupa]] 2005. gadā sarakstītās [[novele]]s ''[[O & A]]''. Filmas darbība notiek [[Indija|Indijā]] 2006. gadā, kur Indijas variantā spēlei [[Gribi būt miljonārs?]] piedalās zēns no [[Mumbaja]]s graustiem.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Svētā Gara klostera baznīca. Jēkabpils.2010.gads.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Viesīte (nozīmju atdalīšana)|Viesīte}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Viesīte
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Viesite kolaza.png|thumb|Viesīte town collage
| imagesize =
| image_caption = Pilsētas skati
| image_flag = Flag_of_Viesīte.png
| flag_link = Viesītes karogs
| image_shield = Viesite COA.svg
| shield_link = Viesītes ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 20
| lats = 42
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 33
| longs = 27
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Jēkabpils novads]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = [[1634]]. gadā
| established_title2 = Pilsētas tiesības
| established_date2 = kopš [[1928]]. gada
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|lv|Eķengrāve, Ēķingrāve, Ieķingrāve, Āžu miests, Āži}}
{{val|de|Eckengrafen}}
{{val|ru|Экенграфен}}<ref>[https://www.vestnesis.lv/ta/id/50532 Latvijas pilsētu vēsturiskie vāciskie, poliskie vai krieviskie nosaukumi]{{Novecojusi saite}}</ref>
| government_type =
| leader_title =
| leader_name =
| area_total_km2 = 2.3
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Viesīte}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 115
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5237
| area_code = (+371) 652
| website = {{URL|www.viesite.lv}}
| footnotes =
}}
'''Viesīte''' ir pilsēta [[Sēlija|Sēlijā]], [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]]. Tās kopējā platība ir 2,3 km2 un iedzīvotāju skaits {{iedzsk|dat|dat_f=L}} bija {{iedzsk|dati|Viesīte}}.<ref name="iedz skaits" /> Pēc iedzīvotāju skaita tā ir trešā lielākā apdzīvotā vieta Sēlijā (neskaitot republikas nozīmes pilsētas [[Jēkabpils|Jēkabpili]] un [[Daugavpils|Daugavpili]], kas abas Sēlijā atrodas daļēji). Mazpilsēta atrodas [[Augšzemes augstiene]]s [[Sēlijas paugurvalnis|Sēlijas paugurvalnī]]. Reljefs pilsētā izteikti paugurains. Ziemeļrietumu daļā atrodas [[Mazais ezers (Viesīte)|Mazais ezers]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Selīna Gomesa
|      Vārds_orig = ''Selena Gomez''
|          Attēls = Selena Gomez 2016.png
|         Att_izm =
|        Apraksts = Selīna Gomesa 2016. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1992|7|22}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Teksasa|Grandprērī}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[poproks]], [[deju popmūzika]], [[elektroniskā popmūzika]]
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, dziesmu autore, mūziķe, modes dizainere
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 2002—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Hollywood Records|Hollywood]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Selīna Mērija Gomesa''' ({{val|en|Selena Marie Gomez}}, {{IPA2|səˈliːnə ˈɡoʊmɛz}}; dzimusi {{dat|1992|7|22}} [[Grandprērī]], [[Teksasa|Teksasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref name="birth">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.people.com/people/selena_gomez|title=Celebrity Central – Selena Gomez: Snapshot|publisher=[[People Magazine]]|accessdate=2009-01-30|quote=Birth Date July 22, 1992 Birth Place Grand Prairie, Texas}}</ref> ir amerikāņu [[aktrise]], dziedātāja un [[UNESCO]] Labas gribas vēstniece.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Vidzeme|Ziemeļvidzemē]]|Pedele (nozīmju atdalīšana)|Pedele}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Pedele
| citvalsts         = Igaunija
| citnosaukums      = Pedeli
| citvaloda         = et
| citvaloriģin      = Pedeli jõgi
| attēls            = Pedele pie Valkas.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Pedele pie [[Valka]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Kadastiku ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Mazā Emajegi]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=53 | sāk_plat_s=05 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=52 | sāk_gar_s=05 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=51 | iet_plat_s=00 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=08 | iet_gar_s=10 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{EST}}<br />{{LAT}}
| garums            = 31
| garums_latvijā    = 16
| iztekas_augstums  = 68,0
| ietekas_augstums  = 35,3
| kritums           = 32,7
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,057
| baseins           = 219
| baseins_latvijā   = 77
| pietekas          = [[Rīzupe]], [[Rautina]]
  | vietaskarte       = Igaunija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nauda diviem
| operators =
| attēls = Two for the Money Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sporta drāma
| režisors = [[D. Dž. Karuso]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Renē Ruso]]
* [[Armands Asante]]
* [[Džeremijs Pivens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Two for the Money''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|10|7}}
| ilgums = 122 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1685489153/|title=Two for the Money |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nauda diviem"''' ({{Val|en|Two for the Money}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma, kuras režisors ir [[D. Dž. Karuso]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Metjū Makonahijs]], [[Renē Ruso]], [[Armands Asante]] un [[Džeremijs Pivens]].

sentences: '''Džodrela Benka observatorija''' (''Jodrell Bank Observatory''), sākotnēji '''Džodrela Benka eksperimentālā stacija''' (''Jodrell Bank Experimental Station''), ir [[observatorija]], kurā atrodas vairāki [[radioteleskops|radioteleskopi]]. Tā ir [[Mančestras Universitāte]]s Džodrela Benkas astrofizikas centra daļa. Šī observatorija atrodas [[Češīra|Češīras grāfistē]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

sentences:
'''Bentoss''' ({{val|el|βένθος}} (''bentos'') — 'dziļums') ir [[Organisms|organismu]] kopums, kas dzīvo ūdenstilpju gruntī vai uz grunts, kā arī uz zemūdens priekšmetiem.<ref>{{LPE|1}}</ref> Bentisko dzīvnieku kopumu sauc par [[zoobentoss|zoobentosu]], bet bentisko augu kopumu par [[fitobentoss|fitobentosu]]. Pēc izmēriem bentosa organismus iedala trīs grupās: makrobentoss — organismi, kuru lielums pārsniedz 2 mm, mezobentoss — organismi, kuru lielums ir no 0,1 līdz 2 mm un mikrobentoss ar izmēriem zem 0,1 mm. Pēc saskares ar pamatni izšķir piecas grupas:
# lielie piestiprinājušies organismi ([[epifauna]], [[epiflora]]),
# sīkie piestiprinājušies organismi ([[perifitons]]),
# urbējdzīvnieki (izurbj klintis, koka pāļus un [[laiva]]s),
# racējdzīvnieki ([[infauna]], ierokas mīkstā gruntī: [[tārpi]], kukaiņu kāpuri, [[gliemji]]),
# uz grunts un tās tiešā tuvumā mītošie dzīvnieki ([[onfauna]]: [[adatādaiņi]], [[vēžveidīgie]], kukaiņu kāpuri, tārpi).
Triju pēdējo grupu dzīvniekiem ir liela nozīme [[bentofāgi|bentofāgu]] barībā. Pēc bentosa biomasas tiek spriests par [[ūdenstilpe]]s produktivitāti, ko izsaka g/m2 vai kg/ha. Bentosu pārtikā lieto arī [[cilvēki]] (piemēram, [[aļģes]], [[austeres]], [[Krabji|krabjus]], dažas bentosa [[zivis]]).

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Spārnkauls |
  Latin        = Os sphenoidale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray145.png |
  Caption      = Spārnkauls |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

sentences: '''Impilte''' jeb '''Impiltis''' ({{val|lt|Senoji Įpiltis}}, senajos avotos: ''Emplitten, Empilten, Ampillen, Ampilten'') bija senās [[Kursa (valsts)|Kursas valsts]] [[Duvzare]]s zemes galvenais pilskalns pie [[Sventāja (upe)|Sventājas upes]] mūsdienu [[Lietuva]]s teritorijā.

sentences: '''Skeletkapi''' ir viens no [[Latvija|Latvijā]] sastopamajiem agrīnā [[dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] apbedījumu veidiem. Tie veidojušies šādi — pēc tradīcijas ap paredzēto apbedīšanas vietu no akmeņiem tika izlikts aplis, kura vidū noguldīja mirušo saimes vecāko un viņam pāri uzbēra zemi. Tā ar katru jaunu apbedījumu, kad aizgājēju nolika uz iepriekš sabērtā uzkalniņa un atkal apbēra ar zemi, auga arī uzkalniņu augstums.

sentences: '''Pasta indekss''' ir [[burts|burtu]] un/vai [[cipars|ciparu]] kopa, kuru pievieno pasta [[adrese]]i, lai atvieglotu [[vēstule|vēstuļu]] šķirošanu un nosūtīšanu adresātam. 2005. gada februārī pasta indeksi tika izmantoti 117 valstīs. Pasta indeksi, piemēram, nav [[Īrija|Īrijā]]{{fact}}, [[Panama|Panamā]], [[Afganistāna|Afganistānā]] un citās valstīs. [[Pasta indeksi Latvijā|Latvijā pasta indeksā]] ir divas daļas: burti LV (Latvijas starptautiskais kods) un četrciparu skaitlis, kurā pirmie divi cipari ir administratīvā rajona šifrs, bet pēdējie divi cipari – pasta nodaļas numurs. Starp abām pasta indeksa daļām lietojama svītriņa (defise), piemēram: LV-3007 [Atsaucoties uz "Pasta adreses rakstības noteikumiem"].

sentences:
{{Vairāki attēli
| header    = Antikitiras mehānisma A fragments
| direction = vertical
| width     = 275
| image1    = NAMA Machine d'Anticythère 1.jpg
| image2    = NAMA Machine d'Anticythère 4.jpg
}}
'''Antikitiras mehānisms''' ir sens [[analogais dators]] un Saules sistēmas modelis, kuru izmantoja, lai prognozētu astronomiskās pozīcijas un aptumsumus kalendāram un astroloģiskiem mērķiem, kā arī [[Antīkās olimpiskās spēles|olimpiāžu]] ciklu noteikšanai.<ref>Kaplan, Sarah (June 14, 2016). [https://www.washingtonpost.com/news/speaking-of-science/wp/2016/06/14/the-worlds-oldest-computer-is-still-revealing-its-secrets/ "The World's Oldest Computer Is Still Revealing Its Secrets"], ''The Washington Post''. Retrieved June 16, 2016.</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada oktobris}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = ''Johannes Rudolf Adolphi''
|         attēls = Johannes Adolphi (11447337765).jpg
|     att_izmērs = 300
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1862
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsis|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{flaga|Vācija|Nazi}}  Pozene (tagad  [[Poznaņa]] {{Karogs|Polija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, šahists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi = [[Heinrihs Leonhards Adolfi]] (pusbrālis)<ref>[http://www.geni.com/people/Johannes-Rudolf-Adolphi/6000000021329530275 J. Adolfi profils] geni.com mājas lapā.</ref>
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Johans Rūdolfs Adolfi''' ({{val|de|Johannes (Hans) Rudolf Adolphi}}, dzimis {{dat|1862|1|27}}, miris {{dat|1944|9|10}}) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[ārsts]] un [[šahists]].<ref name=DC>[http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000303,00081.html Ieraksts Minhenes Digitalizācijas centra digitālās bibliotēkas mājas lapā.] {{de ikona}}</ref>

sentences: '''Asaras''' ir [[ķermeņa šķidrums]], kuru izdala [[asaru dziedzeri]]. Procesu, kad izdalās asaras, sauc par '''asarošanos'''. Asarošanu var izsaukt dažādi iemesli, piemēram, emocionālu jūtu dēļ var sākt [[raudāšana|raudāt]] vai acī ir iekritis kāds svešķermenis.  Aptuveni 99% no asarām veido [[ūdens]]. Atlikušo procentu lielākoties veido dažādas neorganiskas vielas — [[nātrija hlorīds]], [[nātrija karbonāts]], [[magnijs|magnija]] sāļi un citas vielas.

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Kocēnu pagasts}}

sentences:
{{cita nozīme|upi|departamentu|Aljē (departaments)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Aljē
  | attēls            = Brioude pont.JPEG
  | attēla_izmērs     = 235px
  | paraksts          = Tilts pie Aljē pie Briūdas
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Centrālais masīvs]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Luāra (upe)|Luāra]]
  | sāk_plat_d=44 | sāk_plat_m=35 | sāk_plat_s=16 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=3 | sāk_gar_m=47 | sāk_gar_s=35 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=46 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=33 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=3 | iet_gar_m=4 | iet_gar_s=46 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = [[Francija]]
  | tek_caur          =
  | garums            = 421
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 1503
  | caurtece          = 140
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 87 900
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Antropocēns''' ({{val|el|ἄνθρωπος}}, ''ánthrōpos'' — ‘cilvēks’) ir neoficiāls termins, kuru izmanto, lai raksturotu pašreizējās [[ģeoloģiskā epoha|ģeoloģiskās epohas]] — [[Holocēns|holocēna]] pēdējo sadaļu Zemes vēsturē. Šo sadaļu raksturo [[cilvēks|saprātīgā cilvēka]] darbība, kas būtiski ietekmējusi un ietekmē Zemes [[ekosistēma]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.europarl.europa.eu/pdfs/news/public/story/20101203STO05968/20101203STO05968_lv.pdf|title= STOA zinātniskā lekcija: Vai iespējama nākotne bez naftas? |accessdate=2016-04-08 |work= |publisher= Eiropas Parlamenta Preses dienests|date= }}</ref> Terminu tuvu tā pašreizējai nozīmei 2000. gadā ieviesa Nobela prēmijas laureāts ķīmijā un atmosfēras pētnieks [[Pauls Krutzens]]. Pauls Krutzens pats uzskata, ka antropocēna sākums ir [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigas (piedāvā 1784. gadu, kad [[Džeimss Vats]] izgudroja [[tvaika dzinējs|tvaika dzinēju]]), kad pieaugošās cilvēka radītās [[oglekļa dioksīds|ogļskābās gāzes]] veicināja straujas [[klimata pārmaiņas]],<ref>{{žurnāla atsauce | title= Geology of mankind | url= https://www.nature.com/articles/415023a | first= Paul J. | last= Crutzen | journal= Nature | date= 2002-01-03 | volume= 415, 23 | doi= 10.1038/415023a}}</ref> savukārt 2016. gada janvārī akadēmiskais žurnāls ''[[Science]]'' publicēja rakstu ar apgalvojumu, ka antropocēna sākums ir [[1950. gadi]], kad cilvēku ietekme uz Zemes sistēmām kļuva pietiekami nozīmīga, lai varētu runāt par [[pleistocēns|pleistocēna]] beigām un jaunas ģeoloģiskās ēras iestāšanos.<ref>{{Cite journal|title = The Anthropocene is functionally and stratigraphically distinct from the Holocene | url= http://science.sciencemag.org/content/351/6269/aad2622 | journal= Science | date= 2016-01-08 | issn= 0036-8075 | pmid= 26744408 | pages= aad2622 | volume= 351 | issue= 6269 | doi= 10.1126/science.aad2622 | first= Colin N. | last= Waters | first2= Jan | last2= Zalasiewicz | first3= Colin | last3= Summerhayes | first4= Anthony D. | last4= Barnosky | first5= Clément | last5= Poirier | first6= Agnieszka | last6= Gałuszka | first7= Alejandro | last7= Cearreta | first8= Matt | last8= Edgeworth | first9= Erle C. | last9= Ellis}}</ref> Pastāv vēl viens piedāvāts variants, ka antropocēns ir sācies ar [[lauksaimniecība]]s izveidošanos (šo mēdz saukt par “ilgo antropocēnu”).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Noķeriet sīko
 | oriģinālnos = ''Catch That Kid''
 |      attēls = CatchThatKidMovie.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija
 |    režisors = [[Bārts Frendlihs]]
 |  producents =
* [[Endrjū Lāzars]]
* [[Ūve Skots]]
 |   scenārijs =
* [[Dereks Hāss]]
* [[Maikls Brandts]]
 |     aktieri =
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Korbins Blū]]
* [[Makss Terjē]]
* [[Dženifere Bīlsa]]
* [[Sems Robardss]]
 |      mūzika = [[Džordžs S. Klintons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2004|2|6||bez}}
 |      ilgums = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/catch-kid-2004|title=Catch That Kid|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 2, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=catchthatkid.htm|title=Catch That Kid (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 2, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|16,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Noķeriet sīko"''' ({{val|en|Catch That Kid}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors ir [[Bārts Frendlihs]]. Galvenās lomas atveido [[Kristena Stjuarta]], [[Korbins Blū]], [[Makss Terjē]], [[Dženifere Bīlsa]] un [[Sems Robardss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|2|6||bez}}.

sentences:
]]
'''Gūtenberga [[bībele]]''' ir pirmā lielā [[grāmata]] Rietumos, kas tikusi iespiesta ar pārvietojamajiem metāla burtiem. [[Johans Gūtenbergs]] to izveidoja [[Mainca|Maincā]], [[Vācija|Vācijā]], 1450. gados. Bībele ir [[latīņu valoda|latīņu valodā]] [[Vulgāta]]s tulkojumā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Angelikskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,116
|blīvums=983
|kušanas temperatūra=45,5 °C
|viršanas temperatūra=185 °C
}}
'''Angelikskābe''' (''cis''-2-metil-2-butēnskābe, α-metilizokrotonskābe, ''cis''-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''cis'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Angelikskābe ir bezkrāsaini prizmatiski (monoklīni) kristāli ar kodīgu smaku. Angelikskābei ir ''trans'' struktūr[[izomērs]] — [[tiglīnskābe]].

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Emma Goldmane
''Emma Goldman'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
|-
| '''Dzimusi''' || {{dat|1869|6|27}}
[[Kauņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LTU}})
|-
| '''Mirusi''' || {{dat|1940|5|14}}
[[Toronto]], {{CAN}}
|}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Pomoru ģimene 20. gadsimta sākumā
|tauta=Pomori
|native_name = ''поморы''
|skaits=ap 3000
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[krievu valoda]]<br />([[pomoru dialekts]])
|reliģija=[[vecticībnieki]]
|grupas=
|radi=
}}
'''Pomori''' ir mazskaitlīga [[Krievija]]s ziemeļrietumos dzīvojoša [[krievi|krievu]] etniska grupa. Runā [[krievu valoda]]s [[pomoru dialekts|pomoru dialektā]]. Kopskaits tiek lēsts ap 3—5 tūkstošiem. Apdzīvo [[Baltā jūra|Baltās jūras]] piekrasti un [[Mezeņa]]s, [[Pečora (upe)|Pečora]]s, [[Oņega]]s un [[Ziemeļu Dvina]]s lejteci. Pēc reliģiskās pārliecības lielākoties [[vecticībnieki]], kā arī [[Pareizticība|pareizticīgie]].

sentences: '''Darela savvaļas dzīvnieku aizsardzības trests''' (''Durrell Wildlife Conservation Trust'') ir starptautiska dabas aizsardzības organizācija, kuras mērķis ir savvaļā dzīvojošo [[suga|sugu]] un pasugu aizsardzība un saglabāšana.  1963. gadā ar nosaukumu '''Džērsijas savvaļas dzīvnieku aizsardzības trests''' dibināja [[Džeralds Darels]]. Tika pārdēvēts 1999. gada 26. martā. Atrodas [[Džērsija]]s salā senas [[muiža]]s teritorijā, kur 1959. gadā Darels izveidoja [[Darela savvaļas parks|Džersijas zooloģisko dārzu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lieliskā kompānija
| attēls                   = In Good Company movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In Good Company''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Pols Veitzs]]
| producents               =
* [[Lorenss Presmens]]
* Pols Veitzs
| scenārija autors         = Pols Veitzs
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Toufers Greiss]]
* [[Deniss Kveids]]
| mūzika                   =
* [[Stīvens Trasks]]
* [[Deimiens Raiss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Depth of Field]]''
| izplatītājs              = ''Universal Pictures''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|12|6||bez}}
| ilgums                   = 109 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/good-company-2004-1|title=In Good Company|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 1, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|61,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ingoodcompany.htm|title=In Good Company (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 1, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lieliskā kompānija"''' ({{val|en|In Good Company}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Pols Veitzs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Toufers Greiss]] un [[Deniss Kveids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|12|6||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Leymus arenarius kz10.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Leymus arenarius''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Leymus
| ģints_lv = Kāpukvieši
| binomial = Leymus
| autors =
| sinonīmi =
}}'''Kāpukvieši''' ({{val|la|Leymus}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras sugas ir sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Amerika|Amerikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tropicos.org/Name/40006314|title=Tropicos|website=www.tropicos.org|access-date=2023-01-13}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Flora oder Botanische Zeitung :welche Recensionen, Abhandlungen, Aufsätze, Neuigkeiten und Nachrichten, die  Botanik betreffend, enthält|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/945|publisher=Die Gesellschaft|date=1848|location=Regensburg|volume=31|last=Königl. Bayer. Botanische Gesellschaft zu Regensburg.|first2=|last2=|first3=|last3=|first4=|last4=|first5=|last5=}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=118489|title=Leymus in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-01-13}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://bonap.net/NAPA/TaxonMaps/Genus/County/Leymus|title=2013 BONAP North American Plant Atlas. TaxonMaps|website=bonap.net|access-date=2023-01-13}}</ref> [[Latvija|Latvijā]] ir sastopama viena suga — [[Smiltāju kāpukviesis|smiltāja kāpukviesis]] (''Leymus arenarius'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/gramineae/|title=Graudzāļu dzimta - Gramineae, syn. Poaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-01-13}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Kenijs Rodžers
| Vieta_mr = {{vieta|ASV|Džordžija|Sendispringsa}}
| Izdevējkompānija = {{hlist|Cue|Carlton|[[Mercury Records|Mercury]]|[[United Artists Records|United Artists]]|[[Giant Records (Warner)|Giant]]|[[Reprise Records|Reprise]]|[[Atlantic Records|Atlantic]]|[[Liberty Records|Liberty]]|[[Curb Records|Curb]]|[[RCA Records|RCA]]|Dreamcatcher|[[Capitol Records|Capitol]]|[[Warner Music Group|WEA]]|[[Warner Records|Warner Bros.]]}}
| Darbojies_arī = {{hlist|The Scholars|The Bobby Doyle Trio|[[The New Christy Minstrels]]|[[Kenny Rogers and The First Edition|The First Edition]]|[[Dolly Parton]]|[[Dottie West]]|[[Barry Gibb]]|[[Kim Carnes]]|[[David Foster]]|[[Lionel Richie]]|[[Mel Tillis]]}}
| Gadi = 1957–2017
| Instrumenti = {{hlist|Vokāls|ģitāra|basģitāra|harmonika|[[vijole]]}}
| Nodarbošanās = {{hlist|Dziedātājs|dziesmu rakstnieks|aktieris|ierakstu producents|uzņēmējs}}
| Žanrs = {{hlist|[[Kantrīmūzika]]|[[popmūzika]]}}
| Miris = {{death date and age|2020|03|20|1938|08|21}}
| Vārds_orig = Kenny Rogers
| Vieta =
| Dzimis = {{dat|1938|8|21}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Teksasa|Hjūstona}}
| Apraksts = Rodžers 1997. gada janvārī
| Fons =
| Attēls = KennyRogers.jpg
| Mlapa = {{URL|http://kennyrogers.com/}}
}}
'''Kenets Rejs Rodžerss''' ({{val|en|Kenneth Ray Rogers}}; 1938. gada 21. augusts — 2020. gada 20. marts) bija amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, aktieris, ierakstu producents un uzņēmējs, [[Kantrimūzika]]s slavas zāles loceklis.<ref name="cmt1304">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cmt.com/news/country-music/1705310/country-hall-of-fame-elects-kenny-rogers-bobby-bare-jack-clement.jhtml|title=Country Hall of Fame Elects Kenny Rogers, Bobby Bare, Jack Clement|last=CMT.com Staff|publisher=cmt.com|website=CMT News|access-date=April 13, 2013|date=April 10, 2013|archive-date={{dat|2013|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20130413171623/http://www.cmt.com/news/country-music/1705310/country-hall-of-fame-elects-kenny-rogers-bobby-bare-jack-clement.jhtml}}</ref> Lai arī Rodžerss guva lielākos panākumus ar kantrīmūziku, viņā radīja vairāk nekā 120 hitu singlus dažādos mūzikas žanros, vairāk nekā 200 atsevišķu nedēļu topus kantri un pop albumu topos vien Amerikas Savienotajās Valstīs un visā pasaulē pārdeva vairāk nekā 100 miljonus ierakstu, padarot viņu par vienu no visu laiku vislabāk pārdotajiem mūzikas māksliniekiem.<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.dailytownsman.com/breaking_news/262386041.html|title=Kenny Rogers touches down in Cranbrook this week|work=[[Cranbrook Daily Townsman]]|access-date=June 11, 2014|date=June 9, 2014|last=Coulter|first=Barry|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140714145334/http://www.dailytownsman.com/breaking_news/262386041.html|archivedate={{dat|2014|07|14||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Andromeda|Andromeda}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Andromeda
| abbreviation = And
| name_latin = Andromeda
| RA = 1
| dec = +40
| areatotal = 722
| arearank = 19. vieta
| numbermainstars = 4, 18
| numberstarsplanets = 10
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = Sirrahs
| starmagnitude = 2,1
| neareststarname = ''Ross 248''
| stardistance = 10.32
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers = [[Andromedīdas]]
| bordering = [[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Kasiopeja]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Albēra I Zeme
|attēls              = Albert I Land Sallyhamna Holmiabreen panorama.jpg
|attēla paraksts     = Holmiabrēna ledājs Albēra I Zemes ziemeļos
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
|vietaskarte         = Svalbāra
|reljefa_karte       =
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position            = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = Albēra I Zemes izvietojums Svalbāras arhipelāgā
|vietējais nosaukums = ''Albert I Land''
|izvietojums         = [[Špicbergena]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=79|latm=33|lats= |latNS=N
|longd=11|longm=28|longs= |longEW=E <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             =
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = 83
|platums             = 25
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Jēderina kalns]]
|augstums            = 1149
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Teritorija
|valsts adm vienība                = [[Svalbāra]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      =
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      =
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          =
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Albēra I Zeme''' ({{val|no|Albert I Land}}) ir neapdzīvots dabas apgabals [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos, [[Svalbāra|Svalbārā]].<ref>[https://data.npolar.no/placename/cb710b45-acf7-58f5-bcc6-4f4028236fa3 NPDC. Albert I Land]</ref> Tās dienvidu krastu apskalo [[Kongsfjords]] un tā atzars [[Krossfjords]], rietumu — [[Grenlandes jūra]], ziemeļu — [[Ziemeļu Ledus okeāns]], bet ziemeļaustrumu — [[Raudfjords]]. Austrumos Albēra I Zeme robežojas ar [[Hokona VII Zeme|Hokona VII Zemi]]. Nosaukta par godu [[Monako]] firstam [[Albērs I|Albēram I]], kurš 1898.—1907. gadā organizēja vairākas izpētes ekspedīcijas Špicbergenas ziemeļrietumos.

sentences: '''Latvijas Entomoloģijas biedrība''' ('''LEB''') ir sabiedriska organizācija, kas apvieno [[kukaiņi|kukaiņu]] pētīšanas entuziastus [[Latvija|Latvijā]]. [[Entomoloģija]]s biedrības biedri ir gan dažādu Latvijas un ārzemju zinātnisko iestāžu darbinieki, gan arī amatieri, kuriem kukaiņu izpēte ir [[vaļasprieks]].

sentences: '''Asīriešu kalendārs''' ({{val|syr|ܣܘܼܪܓܵܕ݂ܵܐ ܐܵܬ݂ܘܿܪܵܝܵܐ}} {{transl|sem|sūrgāḏā ʾĀṯōrāyā}}) ir [[saules kalendārs]], ko izmanto mūsdienu [[asīrieši]].

sentences:
. Amatas svīta.]]
'''Amatas svīta (D3amt)''' ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Frānas stāvs|Frānas stāva]] stratigrāfiskā vienība [[Latvija|Latvijā]], kas ir izplatīta gandrīz visā valsts teritorijā, izņemot Latvijas ziemeļu un dienvidaustrumu malu. [[Svīta (ģeoloģija)|Svītas]] slāņu biezums svārstās no 17-45 metriem, (parasti 20-30 m.)<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|52}}</ref>. Nosaukums veidots no [[Amata]]s upes, kuras krastos atsedzas svītas stratotipa griezums ([[Ainavu krauja]] Amatas labajā krastā pie Kārļiem). Tāpat šīs svītas atsegumi ir [[Lielā Ellīte]], [[Dolomītu krauja]], [[Stūķu iezis]], [[Kautraka grava]], [[Nurmižu grava]], [[Vējupīte (Gaujas pieteka)|Vējupīte]]s un [[Vinterstrauta]] krastu klintis, kā arī atsegumi [[Riežupe]]s, [[Abava]]s, [[Venta]]s un [[Daugava]]s krastos. Amatas svītu (D3amt) 1951. gadā izdalīja [[Pēteris Liepiņš (ģeologs)|P. Liepiņš]] horizonta a4 [E. Krauss, 1927., 1934.] apjomā. Svītas apakšējā robeža iet pa [[Gaujas svīta]]s augšējās daļas [[aleirolīts|aleirolītu]] un [[Māls|mālu]] kontaktu ar jaunā Amatas [[sedimentācijas cikls|sedimentācijas cikla]] bazālajiem [[Smilšakmeņi|smilšakmeņu]] slāņiem. Augstāk virs bazālajiem smilšakmeņiem sāk parādīties aleirolītu slāņi, kas Latvijas dienvidos sastāda nozīmīgu svītas griezuma daļu, vai reizēm pat dominē.

sentences:
, mediānas un [[vidējā vērtība|vidējās vērtības]] salīdzinājums]]
'''Mediāna''' ({{val|la|mediana}} — ‘vidējā’) jeb '''centrālā vērtība'''<ref name="rokasgrāmata">{{Grāmatas atsauce|last1=Siliņa|first1=Biruta|authorlink1=Biruta Siliņa|last2=Šteiners|first2=Kārlis|authorlink2=Kārlis Šteiners|title=Rokasgrāmata matemātikā|year=2006|publisher=Zvaigzne ABC|location=Rīga|isbn=9984-37-141-7|page=342}}</ref> [[statistika|statistikā]] un [[varbūtību teorija|varbūtību teorijā]] ir [[skaitlis]], kas sadala kādu sakārtotu skaitļu [[kopa|kopu]] divās daļās. Parasti apzīmē ar '''''Me''''',<ref name="rokasgrāmata" /> taču nav viena noteikta apzīmējuma.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikisanāksme
| datums     = {{dat|2018|9|27||bez}}
| laiks      = no 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Gatavošanās ''[[:m:Wikimedia Northern Europe Meeting 2018|Northern Europe Meeting 2018]]''.
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Turaids}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|GreenZeb}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| dz_gads = 1867
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 16
| dz_vieta = [[Kalvarija]]<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Towns & People. The Jews in Latvia. |url=https://archive.org/details/nybc314247 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref>, [[Suvalku guberņa]] (tagad [[Lietuva]], {{Lietuva}})
| m_gads = 1947
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = [[Jeruzaleme]], {{Izraēla}}
| pilsonība =
| tautība = [[ebrejs|ebrejs]]
| vecāki = Hiršs Soboļevičs
| brāļi = Todris Soboļevičs
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Geņa Soboļeviča dz. Bohorha
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
| attēls = Abrams Sobolevics Latvia Rīga Immigration records (S).png
| att_nosaukums =
| att_izmērs = 220 px
}}
'''Ābrams Elias Soboļevičs''' citviet Ābrahams Soboļevičs (dzimis {{Dat|1867|8|16|L}}, <ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32888. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2FBR?i=21 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32889. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2FY8?i=1 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref> miris {{Dat|1947|||L}}). Viņa tēvs bija Hiršs Soboļevičs, taču brālis Todris (citviet Todres vai Teodors) Soboļevičs (dzimis {{Dat|1877|2|10|L}}).<ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32896. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2NDS?i=19 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32895. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2NZL?i=3 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref> Daudzviet nepareizi norādīta Ābrama dzimšanas vieta kā Vidzemes<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Bobe |first1=Mendels |title=Ebreji Latvijā. Cilvēki un viņu darbi. V daļa. |date=2006 |location=Rīga, Latvija |page=380 |accessdate={{dat|2020|1|18||bez}}}}</ref> vai Vitebskas guberņa. Dzīves laikā veiksmīgi nodarbojies ar dažādu vietēju un starptautisku rūpniecības uzņēmumu vadīšanu, kā arī bijis filantrops – ieguldījis līdzekļus sabiedrībai svarīgu infrastruktūru būvēšanai un atjaunošanai.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Andris Zvirgzds
|     vārds_orig =
|         attēls = Foto no ZA arhīva.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 07
|       dz_vieta = Rīga, [[Latvija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 01
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki = Voldemārs Zvirgzds, Irēna Zvirgzda dzim. Rozīte
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lonija Zvirgzda dzim. Lavrinoviča
|          bērni = Atis, Ilze
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]], [[dārzkopība]]
|          grāds = Dr. habil. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Rīgas Dome]]
|     akad_amats = Nacionālā botāniskā dārza direktors (1980 - 1992)
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Agronomijas fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības universitāte, Agronomijas fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi = "Dendroloģija", 1978, 2006.
|    apbalvojumi = Dr. h. c. biol., LPSR nopelniem bagātais dabas aizsardzības darbinieks
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Andris Zvirgzds''' (1928-2014) bija latviešu dendrologs, botāniķis, dārznieks, Nacionālā Botāniskā dārza direktors. Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktors. Vairāk kā 150 publikāciju autors un līdzautors.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{jāuzlabo|vajadzētu mēģināt iztulkot to "genderlect"}}
"Genderlect" stilu teorija (Genderlect styles theory)ir teorija, kuras pamatā ir uzskats, ka vīrieši un sievietes komunicē kā dažādu dialektu pārstāvji. Teorijas autore ir [[Debora Tanena]]. Teorijas pamatā ir uzskats, ka sievietes un vīrieši komunicē atšķirīgi - viens otra teikto var pārprast, tāpēc var rasties konflikti. [[Teorija|Teorijā]] tiek atklāts profesores viedoklis par to, kāpēc bieži netiek uztverta otra dzimuma teiktā ideja; kāpēc var rasties konflikti.

sentences: '''Lielie gubumākoņi''' ''Cumulus congestus'' (Cu cong) ir spēcīgi vertikāli attīstīti [[mākoņi]]. Daži no tiem ir daļēji pārrauti, tie izskatās līdzīgi šķībiem torņiem. Mākoņu biezums 1,5—2 reizes pārsniedz to pamata biezumu. Mākoņa virsotne ir balta, bet pamats ir diezgan tumšs, pelēks. Mākoņa vidusdaļā tas pilnībā aizsedz [[Saule]]s starus, neļaujot tiem nokļūt zem mākoņa. Mākoņa malas gan laiž cauri Saules starus. [[Nokrišņi]] krīt reti. Veidojas galvenokārt spēcīgas vertikālas [[gaiss|gaisa]] plūsmas ietekmē. Lielo gubumākoņu attīstība vasarā noved pie [[gubu lietusmākoņi|gubu lietusmākoņu]] attīstības un intensīvu [[lietusgāze|lietusgāžu]] izveidošanās.

sentences: '''Hērona formula''' palīdz aprēķināt dažādmalu [[trijstūris|trijstūra]] [[laukums|laukumu]], ja zināmas visas tā malas a, b un c:

sentences:
[[File:10. Ладење при испарување.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kas rāda, kā, iztvaikojot spirtam, pazeminās spirtā samērcētā sensora temperatūra]]
'''Iztvaikošana''' ir fizikāls process, kad [[šķidrums|šķidruma]] [[molekula]]s, haotiski kustoties, iegūst tik lielu [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]], ka tās atstāj šķidrumu, pārvarot pārējo molekulu pievilkšanās [[spēks|spēkus]]. Tātad šķidruma daudzums vaļējā traukā nemitīgi samazinās. Lai šķidrums iztvaikotu, tam nav obligāti jāsasniedz [[vārīšanās temperatūra]]. [[Viršana|Vārīšanās]] ir iztvaikošanas process apstākļos, kad apkārtējais spiediens ir vienāds ar tvaika parciālspiedienu attiecīgajā temperatūrā. Vārīšanās laikā iztvaikošana notiek visā šķidruma tilpumā, nevis tikai no virsmas.

sentences:
[[Kategorija:Glikozīdi]]
[[Kategorija:Sēru saturoši savienojumi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Remantadīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = rimantadīns, flumadīns,
meradans, rofluāls,
(RS)-1-(1-adamantil)etānamīns
|           CAS numurs = 13392-28-4
1501-84-4 (hidrohlorīdam)
|      ķīmiskā formula = C12H21N
|              molmasa = 179,302
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 373—375 °C (hidrohlorīda racemātam)
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Remantadīns''' (''Remantadinum'') jeb '''rimantadīns''' ir [[gripa|pretgripas]] un [[ērču encefalīts|pretencefalīta]] preparāts, kas pieder pie [[adamantāns|adamantāna]] atvasinājumiem. Remantadīns ir balta, rūgta kristāliska viela, kas labi šķīst spirtā, bet slikti — ūdenī. Remantadīnam ir divi [[optiskie izomēri]]. Parasti lieto hidrohlorīda veidā. Atsaucoties uz ASV infekcijas slimību centra CDC (''Centers for Disease Control and Prevention'') datiem, 100% sezonālās gripas (H3N2), kā arī 2009. gada pandēmiskās gripas vīrusi ir izturīgi pret remantadīnu, tādēļ to vairs nenozīmē gripas ārstēšanā.<ref>Antiviral Agents for the Treatment and Chemoprophylaxis of Influenza: Recommendations of the Advisory Committee on Immunization Practices (ACIP)http://www.cdc.gov/mmwr/preview/mmwrhtml/rr6001a1.htm</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Festuca trachyphylla Ephraim Wisconsin.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Festuca|ģints_lv=Auzenes|suga=Festuca trachyphylla|suga_lv=Raupjā auzene|binomial=Festuca trachyphylla|autors=Hack.|sinonīmi=}}'''Raupjā auzene''' ({{val|la|Festuca trachyphylla}}) ir augu suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Tā ir sastopama [[Centrāleiropa|Eiropas centrālajā]] un [[Austrumeiropa|austrumu]]. Raupjā auzene ir nereti, bet nevienmērīgi sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā.

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Parīzes Ziemeļu stacija
| tips                = stacija
| attēls              = Paris gare nord.JPG
| attēla_apraksts     =
| karte               = Parīze
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1846
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 36
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              = ''112 rue de Maubeuge, 75010 Paris''
| latd  = 48.8809 | latNS  = N
| longd = 2.3553 | longEW = E
}}
'''Parīzes Ziemeļu stacija''' ({{val|fr|Gare du Nord}}) ir viena no sešām lielajām galvenajām [[dzelzceļa stacija|dzelzceļa stacijām]] [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Atrodas Parīzes ziemeļu daļas 10. rajonā netālu no [[Parīzes Austrumu stacija|Austrumu stacijas]]. Stacijā pietur vilcieni, kas savieno Parīzi un Francijas ziemeļus Parīzes—Lilles līnijā, tāpat ir starptautiskie maršruti uz [[Beļģija|Beļģiju]], [[Vācija|Vāciju]] un [[Lielbritānija|Lielbritāniju]]. Šeit atrodas arī [[Parīzes metro|metro stacija]] un Parīzes vietējo [[RER]] vilcienu stacija.

sentences:
{{Planētas infokaste
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =C/1892 E1 (Swift)
| image =
| caption =Attēli uzņemti 1892. gada 4. maijā (augšā)<br />un 6. maijā (apakšā). Autors E. Barnards
| discovery = yes
| discovery_ref =
| discoverer =Lūiss Svifts
| discovered =[[1892]]. gads
| designations = yes
| mp_name =C/1892 E1
| epoch ={{Dat|1892|4|12|N}} (JD 2412200.5)
| aphelion =1617 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =1,027 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =809 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0,9987
| period =~23.000 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =41,6 km/s
| inclination =38,7°
}}

sentences: {{Commonscat|Sports in the Republic of Macedonia}}

sentences:
{{Citas nozīmes|sēņu ģinti|Bērzlapes (nozīmju atdalīšana)|Bērzlapes}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Russula emetica 117475.jpg
| att_nosaukums= Ģints un visas dzimtas [[tipiskā suga]] — [[sīvā bērzlape]] (''Russula emetica'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Russula
| ģints_lv =Bērzlapju ģints
| kategorijas =nē
}}
'''Bērzlapju ģints''' jeb '''bērzlapes''' (''Russula'') ir [[lapiņu sēnes|lapiņu sēņu]] [[ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder [[bērzlapju dzimta]]i. Saskaņā ar ''Catalogue of Life'', 2021. gada sākumā tajā ietilpa 1331 suga,<ref name="col">[https://www.catalogueoflife.org/data/taxon/62794 Catalogue of Life: Russulaceae], skatīts 2021-01-20</ref> no kurām Latvijā atrastas vairāk nekā 100.<ref name="LLSG">I.Dāniele, D.Meiere "''Lielā Latvijas sēņu grāmata''", Karšu izdevniecība Jāņa sēta, Rīgā, 2020, 26.-27., 98.-123. lpp.</ref> Parasti tās ir bieži sastopamas, diezgan lielas un spilgtas krāsas, kas padara tās par vienu no atpazīstamākajām ģintīm starp [[mikoloģija|mikologiem]] un [[sēņošana|sēņotājiem]]. To raksturīgās pazīmes parasti ir spilgtas krāsas cepurītes, balts līdz tumši dzeltenam sporu nobirums, trauslums, piestiprinātas lapiņas, plīvura un maksts trūkums uz kāta. Mikroskopiski ģintij ir raksturīgas ornamentētas sporas un sīkgraudains, vēlāk irdens [[Trama (mikoloģija)|mīkstums]], kura sastāvā ir sferocistas — noapaļotas šūnas, kuras nosaka augļķermeņu trauslo konsistenci.<ref name="museo">[https://www2.muse.it/russulales-news/in_characteristics.asp ''"Russulales News / Characteristics of the russuloid fungi"''. Museo delle scienze.]</ref> Tuvu radnieciskās [[Pienaiņu ģints|pienaiņu]] (''Lactarius'') ģints pārstāvēm ir līdzīgas īpašības, bet, kad tām ir bojātas lapiņas, tās izdala krāsainu (parasti baltu) piensulu.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Edvards Luiss Džeimss Berneiss
 |    vārds_orig = ''Edward Louis James Bernays''
 |        attēls = Edward Bernays cropped.png
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1891
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 22
 |      dz_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]] (tagad {{AUT}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1995
 |     m_mēnesis = 3
 |       m_diena = 9
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Kembridža}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[Sabiedriskās attiecības]], reklāma
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = v
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Edvards Luiss Džeimss Berneiss''' ({{val|en|Edward Louis James Bernays}}; dzimis {{dat|1891|11|22}}, miris {{dat|1995|3|9}}) bija viens no [[sabiedriskās attiecības|sabiedrisko attiecību]] jomas pamatlicējiem, viņa nekrologā dēvēts arī kā „sabiedrisko attiecību tēvs”.<ref name="'Father of Public Relations'">{{Tīmekļa atsauce|title=Edward Bernays, 'Father of Public Relations' And Leader in Opinion Making, Dies at 103|url=http://www.nytimes.com/books/98/08/16/specials/bernays-obit.html|website=http://www.nytimes.com|accessdate={{dat|2018|1|4||bez}}|ref=1}}</ref> Viena no E. Berneisa zināmākajām kampaņām ir 1929. gada centieni veicināt sieviešu smēķēšanu, pozicionējot cigaretes kā feministu kustības „Brīvības lāpas” ({{val|en|Torches of Freedom}}). Viņš ir vairāku grāmatu autors, tajā skaitā "Sabiedriskās domas kristalizācija" ({{val|en|Crystallizing Public Opinion}})<ref>Bernays, Edward (1923). Crystallizing Public Opinion. Ig Publishing. {{ISBN|193543926X}}.</ref> un "Propaganda",<ref>.Bernays, Edward (1928). Propaganda. Ig Publishing. {{ISBN|0970312598}}.</ref> kas ir vienas no pirmajām grāmatām sabiedrisko attiecību jomā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Edward Bernays: Father and Philosopher of Public Relations|url=https://www.nku.edu/~turney/prclass/readings/bernays.html|accessdate={{dat|2018|1|4||bez}}|archive-date={{dat|2015|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151104202202/http://www.nku.edu/~turney/prclass/readings/bernays.html}}</ref>

sentences: '''"Zirnekļpasaule"''' ({{val|en|Spider-Verse}}) ir pilnmetrāžas animācijas filmu sērija. Animācijas filmu ideja pieder ''[[Sony Pictures Animation]]'' studijai, bet izplatītājs ir ''[[Columbia Pictures]]''.

sentences: '''Metāli''' ({{val|el|μέταλλον}} (''métallon'') — ‘[[raktuves]]’)<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=476}}</ref> ir tādu elementu veidotās [[vienkārša viela|vienkāršās vielas]] vai to [[sakausējums|sakausējumi]], kam piemīt metāliskas īpašības (salīdzinoši laba [[siltumvadītspēja]] un [[elektrovadītspēja]], metālisks spīdums, plastiskums u.c.). Metāliem raksturīgs īpaša veida [[kristālrežģis]], kurā liela daļa [[vērtības elektroni|vērtības elektronu]] ir visiem [[atomi]]em kopīgi un var brīvi pārvietoties. [[Ķīmiskā saite|Ķīmisko saiti]], kurai raksturīga atomu sasaiste ar šādu brīvo elektronu palīdzību, sauc par [[metāliskā saite|metālisko saiti]]. Metāliskas īpašības piemīt lielākajai daļai no pazīstamajiem ķīmiskajiem elementiem. Metālu [[sakausējums|sakausējumi]] ir nozīmīgi [[konstrukcija|konstrukciju]] materiāli. Ķīmiskajos savienojumos metāliem var būt tikai pozitīvas [[oksidēšanas pakāpe]]s, atšķirībā no [[nemetāli]]em, kam var būt arī negatīvas vērtības. Lielākā daļa metālu brīvā veidā nav stabili un oksidējas ([[korozija|korodē]]), veidojot stabilākus savienojumus. Metāliem parasti tiek pievienoti citi metāli, lai uzlabotu to izturību un citas īpašības.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
{{Zinātnieka infokaste
| alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]] (1976)
| att_nosaukums = Valodniece Astra Skrābane
| attēls = Astra Skrābane.jpg
| darba_vietas = [[Ventspils Augstskola]], [[Latvijas Universitāte]]
| dz_diena = 11
| dz_gads = 1953
| dz_mēnesis = 03
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Durbe}} (tagad {{LAT}})
| tautība = [[Latvieši|latviete]]
| vārds = Astra Skrābane
| zinātne = [[valodniecība]]
| dzimums = S
}}
'''Astra Skrābane''' (dzimusi [[1953. gads|1953]]. gada 11. martā [[Durbe|Durbē]]) ir [[latviešu valoda|latviešu]] valodniece, atdzejotāja, filoloģijas zinātņu doktore, franču valodas un literatūras, kā arī starpkultūru komunikācijas eksperte, [[tulkotāja]] un pasniedzēja.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://literatura.lv/en/person/Astra-Skrabane/874739|title=Astra Skrābane|last=|first=|website=literatura.lv|access-date=2020-12-17|date=|language=en|archive-date=2021-06-20|archive-url=https://web.archive.org/web/20210620214431/https://www.literatura.lv/en/person/Astra-Skrabane/874739}}</ref>

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
 — normāla krūts (pa kreisi) un krūts ar vēzi (pa labi)]]
'''Krūts vēzis''' ir [[slimība]], kad [[vēzis (slimība)|vēzis]] attīstās no [[krūts|krūti]] veidojošajiem audiem. Krūts vēzis var rasties gan [[cilvēki]]em, gan citiem [[zīdītāji]]em. Lai arī lielākajā daļā gadījumu ar krūts vēzi var saslimt sievietes, tomēr krūts vēzis var rasties arī vīriešiem.<ref>[http://www.nlm.nih.gov/medlineplus/malebreastcancer.html US NIH: Male Breast Cancer]</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|indiešu sabiedrisko darbinieku un Indijas valsts pamatlicēju|Gandijs (nozīmju atdalīšana)|Gandijs}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Mohandāss Karamčands Gandijs
|          vārds_orig = मोहनदास करमचन्द गांधी<br />મોહનદાસ કરમચંદ ગાંધી
|              attēls = Portrait Gandhi.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Mohandāss Karamčands Gandijs 1940. gadā.
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1869
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = {{flaga|Britu Indija}} [[Porbandara]], [[Britu Indija]] (tagad [[Gudžarāta]], {{IND}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1948
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 30
|             m_vieta = {{flaga|Indija}} [[Ņūdeli]], [[Indijas domīnija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = {{flaga|Indija}} [[Indieši|indietis]]
|        nodarbošanās =
|       darbības_gadi =
|            paraksts = Mohandas K. Gandhi signature.svg
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Spalvu gubumākoņi''' ''Cirrocumulus'' (Cc) ir plāni [[mākoņi]], kuri sastāv no maziem viļņiem, pārslām vai kaudzītēm.

sentences: '''Sistēmprogrammatūra'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/sist%C4%93mprogrammat%C5%ABra|title=sistēmprogrammatūra {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-03}}</ref> jeb '''sistēmas programmatūra''' ir lietojumneatkarīga [[programmatūra]], kas nodrošina aparatūras darbību, [[Lietojumprogrammatūra|lietojumprogrammu]] izstādi un izpildi, kā arī lietotāja apkalpošanu<ref>{{Publikācijas atsauce|title=Ievads operētājsistēmās|url=https://estudijas.rtu.lv/pluginfile.php/1252416/mod_resource/content/1/IEVADS-OS.docx}}</ref>, pie sistēmas programmatūras pieder, piemēram, [[Operētājsistēma|operētājsistēmas]], [[Tīkla pārvaldība|tīklu]] un [[Datubāzu pārvaldības sistēma|datu bāzu]] pārvaldības programmas<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:260556|title=sistēmas programmatūra {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-03}}</ref>, un visām [[Utilītprogramma|utilītprogrammām]], kas pārvalda datora resursus zemā līmenī, kas ietver [[Kompilators|kompilatorus]], ielādētājus, [[Asambleris|asamblerus]], failu vadības rīkus, sasaistītājus un atkļūdošanas programmas, kā arī pati operētājsistēmu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.webopedia.com/definitions/systems-software/|title=What is Systems Software?|last=Beal|first=Vangie|website=Webopedia|access-date=2023-08-03|date=1996-09-01|language=en-US}}</ref><ref name="docx">{{Publikācijas atsauce|title=Sistēmprogrammas un lietojumprogrammas|url=https://datubaze.files.wordpress.com/%2F2021%2F05%2Fprogrammesana_datu_bazes_serveri.docx}}</ref>

sentences: '''Radioaktīvā oglekļa datēšana''' jeb '''oglekļa-14 datēšana''' ir [[radioizotopiskā datēšana|radioizotopiskās datēšanas]] metode, ar kuru nosaka [[Organiskā viela|organisko vielu]] saturošu objektu [[absolūtais vecums|absolūto vecumu]] — gadu skaitu kopš bioloģiskā objekta [[nāve]]s. Metode balstās uz oglekļa-14 (14C) jeb tā saucamā [[radioaktīvais ogleklis|radioaktīvā oglekļa]] [[radioaktivitāte]]s mērījumiem organiskajās atliekās vai objektos. Kamēr organisms ir dzīvs, tas nemitīgi apmaina savus [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomus]] pret apkārtējās vides oglekļa atomiem, uzturot radioaktīvā oglekļa [[izotops|izotopa]] saturu tādu pašu kā apkārtējā vidē. Atmosfērā radioaktīvais ogleklis rodas, [[kosmiskie stari|kosmiskajiem stariem]] iedarbojoties uz gaisa [[slāpeklis|slāpekli]]. Kad organisms nomirst, oglekļa apmaiņa izbeidzas un oglekļa-14 saturs tajā sāk samazināties, radioaktīvajam izotopam sabrūkot. Jo ilgāks laiks pagājis kopš organisma nāves, jo mazāka ir palikusī izmērāmā radioaktivitāte.

sentences: '''29. novembris''' ir gada 333. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (334. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 32 dienas.

sentences: '''Adata''' ir ļoti tievs, parasti no [[metāli|metāla]] izgatavots irbulītis [[šūšana]]i vai [[lāpīšana]]i, kura viens gals ir ļoti ass, bet otrā galā ir sprauga, kurā ievērt [[diegs|diegu]]. Ir arī cita veida adatas, piemēram, [[adāmadata]]s vai [[šļirce|šļircēm]] paredzētas [[medicīniskā adata|adatas]]. [[Aizvēsture|Aizvēsturē]] pirmās adatas tika izgatavotas no [[koksne|koka]] vai [[kauls|kaula]]. Atkarībā no izmantošanas mērķa adatu izmēri ir atšķirīgi.

sentences:
{{citas nozīmes|suņu dzimtas plēsējiem|Lapsas (nozīmju atdalīšana)|Lapsas}}
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Vulpes
|        autors = [[Johann Leonhard Frisch|Frisch]], 1775)
|        attēls = Fox Head.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Vulpes vulpes|Rudā lapsa}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|        dzimta = Canidae
|     dzimta_lv = Suņu dzimta
|         cilts = Vulpini
|      cilts_lv = Lapsu cilts
|       cilts_r = Lapsas
|         ģints = Vulpes
|      ģints_lv = Lapsas
}}

sentences: '''Strauts''' ir neliela [[ūdenstece]] [[Zeme]]s virspusē, kuras platums nepārsniedz dažus desmitus centimetru vai dažus metrus. Parasti strauti rodas no [[avots|avota]] — [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņu]] — izplūšanas vietas virszemē vai [[nokrišņi]]em. Nav stingri noteikta robeža starp strautu un lielāku ūdensteci — [[upe|upi]]. Strauti parasti ir seklāki, tiem ir iespējams viegli pārbrist pāri vai pat pārlēkt, arī to garums parasti ir mazāks. Savukārt ūdens plūšanas ātrums strautos bieži ir salīdzinoši lielāks nekā upēs, pat vairāki metri sekundē. Strauti ir svarīga daļa no [[ūdens cikls|ūdens aprites dabā]]. Strautus iedala pastāvīgajos un sezonālajos strautos, kā arī līdzenuma un kalnu strautos.

sentences:
{| class="wikitable" align="right"
| '''vienkāršs'''
| '''centrēts'''
| '''centrēts malās'''
|-
||
||
||
|}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Stoļerova
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Stoļerovas Sv. Trīsvienības Romas katoļu baznīca (1999).jpg
| image_caption = [[Stoļerovas Svētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca]]
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Stoļerovas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4760&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 240
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 25
| lats = 55
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 33
| longs = 06
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4642 Stoļerova
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija sulfāta struktūrformula

Bārija sulfāta kristālrežģis

Pulverveida bārija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7727-43-7
|      ķīmiskā formula = BaSO4
|              molmasa = 233,43
|              blīvums = 4500
|  kušanas temperatūra = 1580 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 0,0002448 g/100 ml (20 °C)
0,000285 g/100 ml(30 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija sulfāts''' (BaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas praktiski nešķīst ūdenī. Tas ir sastopams dabā, [[barīts|barīta]] jeb smagā špata veidā, taču to iegūst arī mākslīgi, no šķīstošākiem [[bārijs|bārija]] sāļiem un šķīstošiem [[sulfāti]]em.

sentences:
un [[Aristotelis]]]]
'''Filozofs''' ({{val|grc|φιλόσοφος}}), sieviešu dzimtē — '''filozofe''', ir [[filozofija]]s speciālists. Filozofi bieži tiek iedalīti pēc pārstāvētās filozofijas skolas vai kustības. Ievērojamākie apbalvojumi, kurus var saņemt filozofi, ir [[Kioto balva mākslā vai filozofijā]], [[Rolfa Šoka prēmija]], [[Avicennas balva]] un [[Berggrēna prēmija]]. Filozofu svētie aizstāvji ir [[Svētā Katrīna no Aleksandrijas|Svētā Katrīna]], [[Alberts Lielais]], [[Justīns Moceklis]] un [[Akvīnas Toms]].

sentences: '''1080i''' (zināms arī kā '''''Full HD''''' vai '''BT.709''') ir [[filmas kadrs|kadra]] [[Attēla izšķirtspēja|izšķirtspējas]] un skenēšanas veida kombinācija. 1080i izmanto [[Augstas izšķirtspējas televīzija|augstas izšķirtspējas televīzijā]] (HDTV) un [[augstas izšķirtspējas video]]. Skaitlis "1080" apzīmē horizontālo līniju skaitu ekrānā. "i" ir vārda [[Interlaced video|''interlaced'']] saīsinājums; tas norāda, ka pārmaiņus tiek zīmētas tikai nepāra līnijas un pēc tam katra kadra pāra līnijas (katrs attēls tiek saukts par video lauku), tādējādi video veidošanai tiek izmantota tikai puse no faktisko attēla kadru skaita. Saistītā displeja izšķirtspēja ir [[1080p]], kam ir arī 1080 rindiņas; "p" attiecas uz [[Progresīvā skenēšana|progresīvo skenēšanu]], kas norāda, ka katra kadra izšķirtspējas līnijas tiek secīgi "uzzīmētas" ekrānā.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|              nosaukums = Aldebarans
|                 attēls =
|         citi nosaukumi = Vērša Alfa, Vērša α
|             zvaigznājs = [[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
}}
'''Aldebarans''' (no [[arābu valoda|arābu]]: الدبران ''Al Dabaran'' – 'Sekotājs'<ref>Rees, M. (ed.). ''Universe: The Definitive Visual Guide''. London: Dorling Kindersley, 2012. P. 256.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 197.</ref>), pazīstams arī kā '''Vērša Alfa''' jeb '''Vērša α''' (''α Tau, Alpha Tauri''), ir spožākā [[zvaigzne]] [[Vērsis (zvaigznājs)|Vērša]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], kā arī [[spožāko zvaigžņu saraksts|četrpadsmitā spožākā zvaigzne]] nakts debesīs. Aldebarans atrodas aptuveni 65 [[gaismas gads|gaismas gadus]] attālumā no Saules, un diametra ziņā ir viena no lielākajām zvaigznēm [[Saules sistēma]]s tuvākajā apkārtnē – teju 40 reizes lielāks diametrs nekā [[Saule]]i.<ref name=":0">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 200, 206.</ref> Arī spožuma ziņā Aldebarana parametri ir salīdzinoši iespaidīgi – tas ir gandrīz 350 reizes spožāks par Sauli ar vidējo virsmas temperatūru 4000 [[kelvins|K]].<ref name=":0" /> Šī iemesla dēļ Aldebarans ir klasificējams kā [[sarkanais milzis]], kura [[spektra klase|spektrālā klase]] ir K5 III.<ref name=":0" />

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Livonijas karaliste
|sugasvārds             = karaliste
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val|de|Königreich Livland}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = monarhija
|
|gads_sākums            = 1570
|gads_beigas            = 1578
|
|event_start            = Nodibināta [[Krievijas cariste]]s iekarotajā [[Livonijas Konfederācija]]s teritorijā
|date_start             =
|event_end              = Atjaunota [[Polijas-Lietuvas ūnija]]s [[Pārdaugavas Livonijas hercogiste]]
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = LIVONIAE_NOVA_DESCRIPTIO_1573-1578.jpg
|image_map_caption      = Livonijas karte [[1573]]. gadā of (Joann Portantius).
|
|galvaspilsēta          = [[Peltsamā]] un [[Cēsis]] (1577)
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = [[luterisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Magnuss (Livonijas karalis)|Magnuss]]
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = Livonijas karalis
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Livonijas karaliste''' ({{val|de|Königreich Livland}}, {{val|ru|Королевство Лифляндия}}) bija monarhija, kas pastāvēja [[Livonijas karš|Livonijas kara]] laikā.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-96''
| Nosaukums_orig         = ''3MV-4 № 6''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 200px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = [[starpplanētu zonde]]
| Bāzes platforma        = ''[[3MV|3MV-4]]''
| KA sērijas Nr          = 6
| Īpašnieks              =
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]'', {{URS}}
| Starta_gads            = 1965
| Starts                 = {{dat|1965|11|23|SK}} 03:21 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]'', {{URS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Tjuratama]]
| Starta_laukums         = ''31/6''
| Starta_valsts          = {{URS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 1965
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|1965|11|23|SK}}
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 1965
| Beigu_datums           = {{dat|1965|12|9|SK}}
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 963 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Venera''
| KA_iepr                = ''[[Venera-3]]''
| KA_nāk                 = ''[[Venera-4]]''
}}
'''''Kosmos-96''''' jeb '''''3MV-4 № 6''''' bija [[PSRS]] [[starpplanētu zonde]], kuras uzdevums bija [[Venera (planēta)|Veneras]] izpēte. Tā palaista 1965. gada novembrī, bet nesējraķetes kļūmes dēļ neatstāja Zemes orbītu.

sentences: '''Sverdrups''' ('''Sv''') ir [[okeanogrāfija|okeanogrāfijā]] izmantota ūdens [[plūsma]]s mērvienība, ko lieto [[okeāna straume|okeāna straumju]] mērījumiem un ir vienāda ar 106 [[kubikmetrs|kubikmetriem]] [[sekunde|sekundē]] (0.001 km3/s).<ref>[http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html - The National Oceanographic Partnership Program's] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111028165109/http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html |date={{dat|2011|10|28||bez}} }} Okeānu straumju mājaslapa</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |title=Ecoworld: "Sverdrups & Brine" |access-date={{dat|2017|08|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110120155822/http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |archivedate={{dat|2011|01|20||bez}} }}</ref> Nosaukta par godu [[norvēģi|norvēģu]] okeanogrāfam un polārpētniekam [[Haralls Sverdrups|Harallam Sverdrupam]]. Sverdrups ir ārpus [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmas mērvienība, kurā ar ''Sv'' apzīmē [[zīverts|zīvertus]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vāģi 3
| attēls                   = Vagi3.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cars 3''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 = [[Braiens Fī]]
| producents               = [[Kevins Rēhers]]
| scenārija autors         =
* [[Kīls Marejs]]
* [[Bobs Pītersons]]
* [[Maiks Ričs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Kristela Alonzo]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Kabeļvīrs Lerijs]]
* [[Ārmijs Hamers]]
* [[Bonija Hānta]]
* [[Kerija Vašingtone]]
| mūzika                   = [[Rendijs Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Pixar Animation Studios]]''
| izplatītājs              = [[Walt Disney Studios Motion Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|5|23|Kanapolisa|2017|6|16|ASV|2017|7|28|Latvija|}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/cars-3-2017|title=Cars 3|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|175 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|383,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cars3.htm|title=Cars 3 (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Vāģi 2]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vāģi 3"''' ({{val|en|Cars 3}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors ir [[Braiens Fī]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|5|23||bez}} Kanapolisā. Galvenās lomas ierunājuši [[Ouens Vilsons]], [[Kristela Alonzo]], [[Kriss Kūpers]], [[Kabeļvīrs Lerijs]], [[Ārmijs Hamers]], [[Bonija Hānta]] un [[Kerija Vašingtone]]. Filma ir turpinājums 2006. gada animācijas filmai "[[Vāģi]]" un 2011. gada filmai "[[Vāģi 2]]".

sentences:
{{Pieturzīmes|.}}
'''Punkts''' ir [[pieturzīme]], kas rāda gramatiskas un jēdzieniskas vienības patstāvīgumu un pabeigtību. Runā punktam parasti atbilst pauze. Vēl punktam latviešu valodas rakstībā var būt simbola vai tehniskas zīmes funkcija.<ref name="Blinkena" /> Latviešu valodā punkts ir visspēcīgākā pieturzīme.<ref name="Blinkena" />

sentences: '''Trio''' [[Mūzika|mūzikā]] ir trīs mūzikas instrumentu vai [[Balss|vokālu]] izpildītāju kopa. Vārds ”trio” nāk no [[itāļu valodas]], nozīmējot “pa [[3 (skaitlis)|trīs]]”.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Mūzikas leksikons|last=Kārkliņš|first=Ludvigs|publisher=RaKa|year=2006|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref>

sentences: '''Kaplis''' ir rokas [[darbarīks]], kas [[dārzkopība|dārzkopībā]] un [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]] tiek izmantots [[augsne]]s irdināšanai, [[ravēšana]]i un [[nezāles|nezāļu]] iznīcināšanai. Kapli veido asmens, parasti izgatavots no metāla, un garš kāts. Kaplis ir līdzīgs [[cērte]]i.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Rešons
|attēls                 = Rushon Airgate.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Rešona grēdas ainava
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =37|lat_min =50 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min =30 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 120
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Pathors]]
|augstums               = 6080
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Rešons''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Рӯшон}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|611|Rušanas grēda}}</ref> Izvietojusies masīva dienvidrietumos, stiepjas 120 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā. Atrodas starp [[Bartanga]]s ieleju ziemeļos un [[Gunda]]s ieleju dienvidos; austrumos robežojas ar [[Ziemeļaličuras grēda|Ziemeļaličuras grēdu]], rietumos stiepjas līdz [[Pandža]]s ielejai. Augstākā virsotne ir [[Pathors]] (6080 m) grēdas vidusdaļā. Grēda veidota no granītoīdiem, slānekļiem, kvarcītiem, smilšakmeņiem, kaļķakmeņiem, gneisiem. Alpīnās reljefa formas, lejasdaļā kalnu tuksnesis, subtropu stepes.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Zijas līcis
| attēls       = Piraeus harbor 3-2004.JPG
| paraksts     =
| karte        =
  | vietaskarte          = Grieķija
  | alt_karte = Greece relief location map.jpg
  | label                = <!-- "līcis" atšķirīga vērtība -->
  | paraksta_izvietojums = right/left/top/bottom
  | mark                 = <!-- cits marķieris -->
  | kartes_paraksts      = Zijas līča novietojums pie Grieķijas krastiem, Mirtejas jūrā
| vieta        = {{GRE}}
| vieta2       = [[Atēnas]], [[Pireja]]
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Mirtejas jūra]]
| plat_d=37 | plat_m=56 | plat_s=15 | plat_NS=N
| gar_d=23 | gar_m=38 | gar_s=55 | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Atēnas]], [[Pireja]]
}}

sentences: '''Dāvida zvaigzne''' mūsdienās ir galvenokārt [[ebreji|ebreju]] un [[jūdaisms|jūdaisma]] [[simbols]], kas sastāv no diviem [[Trijstūris|trijstūriem]], kuri kopā veido sešstaru zvaigzni. Tas ir attēlots uz [[sinagoga|sinagogām]], ebreju [[Kapsēta|kapavietām]], [[Izraēlas karogs|Izraēlas karoga]]. Par dažu ebreju kopienu oficiālo zīmi un vispārīgu jūdaisma simbolu simbols sāka kļūt no 14. gadsimta,<ref name=":0">{{Ziņu atsauce|url=https://www.ynetnews.com/articles/0,7340,L-3709939,00.html|title=Magen David: From mystical talisman to Zionist symbol|work=Ynetnews|access-date=2022-07-31|date=2009-05-03|last=Ronen|first=Moshe|language=en}}</ref> 19. gadsimtā tas kļuva populārs visā Austrumeiropā un 1897. gadā tika apstiprināts Pirmajā cionistu kongresā.<ref name=":0" />

sentences: '''Osteoklasts''' ir daudzkodolaina [[šūna]], kas atrodas [[Kaulaudi|kaulaudos]]. Osteoklasti izdala aktīvus [[Enzīms|enzīmus]] un rada skābu vidi, kas noārda kaulaudus, tādējādi paaugstinot brīvā kalcija līmeni asinīs. Osteoklastu darbību netieši ietekmē [[Epitēlijķermenīši|epitēlijķermenīšu]] izdalītais [[parathormons]] — jo augstāks līmenis, jo aktīvāk darbojas osteoklasti un noārda kaulaudus. Osteoklasti veidojas analogi kā makrofāgi — no kaula smadzeņu cilmes šūnām. Asinīs cirkulējošie monocīti iekļūst kaulā un saplūst kopā, parasti viens osteoklasts veidojas no 6-12 [[monocīti]]em un dzīvo aptuveni 2 nedēļas.<ref name=WHEATERS2006p337>{{cite book|last=Young |first=Barbara |last2=Heath |first2=John W. |last3=Stevens |first3=Alan |last4=Burkitt |first4=H. George |title=Wheater's functional histology: a text and colour atlas |year=2006 |publisher=Churchill Livingstone/Elsevier |location=Edinburgh |isbn=978-0-443-06850-8 |edition=5th |page=}}</ref>

sentences: '''IPA Ķīles konvencija''' bija [[Starptautiskā fonētiskā asociācija|Starptautiskās fonētiskās asociācijas]] 1989. gadā [[Ķīle|Ķīlē]], [[Vācija|Vācijā]] rīkots pasākums. Tā bija pirmā būtiskā [[IPA|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] reorganizācija pēdējo 50 gadu laikā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Kazubrenči
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Kozu Brenci
| established_date         = [[1885]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="kozu" />
| population_total         = 14
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 32 | lats  = 01 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 51 | longs = 03 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Kazubrenči
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Kazubrenči''' (agrāk '''Kozubrenči''') ir [[mazciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]]  [[dienvidi|dienvidu]] daļā,  [[Jēkabpils]]—[[Antuži|Antužu]] [[ceļš|ceļa]] labajā pusē.

sentences: '''Anaboliskie steroīdi''', '''androgēnie anaboliskie steroīdi''' jeb '''AAS''' ir [[steroīdi|steroīdu]] klases [[hormoni]], kas uzskatāmi par vīriešu dzimumhormonu, galvenokārt [[testosterons|testosterona]], atvasinājumiem.  Tie šūnās pastiprina [[olbaltumvielu biosintēze|olbaltumvielu sintēzi]], kā rezultātā ir novērojams [[šūnaudi|šūnaudu]] pieaugums, īpaši [[muskuļi|muskuļos]], slāpekļa, fosfora un kalcija aizture organismā, kaulu lūzumu ātrāka saaugšana.

sentences: Pirmais '''romiešu-jūdu karš''' norisinājās [[66. gads|66]]-[[73. gads|73 gadā]]. To dažkārt sauc par '''Lielo ebreju sacelšanos''' (המרד הגדול ''ha-Mered Ha-Gadol''), jeb vienkārši '''Ebreju karš''''','' bija pirmā no trim lielākajām ebreju sacelšanām pret [[Romas impērija|Romas impēriju]]. [[Ebreji]] cīnījās romiešu kontrolētajā [[Jūdeja|Jūdejā]], un rezultātā tika izpostītas ebreju pilsētas, pārvietoti tās iedzīvotāji un piešķirta zeme romiešu militārām vajadzībām, kā arī nopostīts ebreju templis un valsts.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Alars Kariss
 |       vārds_orģ = ''Alar Karis''
 |          attēls = Volodymyr Zelenskyy met with Estonian President Karis in Kyiv 2022 (13) (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Alars Kariss 2022. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Igaunijas prezidents]]
 |     term_sākums = {{dat|2021|10|11|N}}
 |     term_beigas =
 |     priekštecis = [[Kersti Kaljulaida]]
 |        pēctecis =
 |        premjers = [[Kaja Kallasa]]
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1958|3|26}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Igaunijas PSR|Tartu|td=Igaunija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[Igauņi|igaunis]]
 |         partija = bez partijas
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Sirje Karisa (prec. 1977)
 |           bērni = 3
 |       profesija =
 |      alma_mater = [[Igaunijas Dzīvības zinātņu universitāte]]
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Alars Kariss''' ({{val|et|Alar Karis}}; dzimis {{dat|1958|3|26}} [[Tartu]]) ir igauņu biologs un ierēdnis,<ref name="ETIS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.etis.ee/CV/Alar_Karis|title=CV: Alar Karis|website=www.etis.ee|access-date=13 March 2021}}</ref> pašreizējais [[Igaunijas prezidents]].<ref name="AP">[https://apnews.com/article/europe-business-estonia-15e34d33d8cb26ee2ff6a91100b6f197 Estonia elects museum director as president in 2nd try]</ref>

sentences: '''Energoneatkarīga atmiņa''' ('''NVRAM''' no {{val-en|'''N'''on-'''v'''olatile '''r'''andom-'''a'''ccess '''m'''emory}}) ir datoru [[brīvpiekļuves atmiņa]], kas saglabā tajā ierakstīto [[informācija|informāciju]], nepievadot barošanas spriegumu. Enerģija šādai atmiņai nepieciešama tikai ierakstīšanas, nolasīšanas vai dzēšanas laikā. Tipiski energoneatkarīgas atmiņas veidi ir [[lasāmatmiņa]] un [[zibatmiņa]].

sentences: '''Grothusi''' ({{val-de|von Grotthuß}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā 15. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alans Tjūrings
|     vārds_orig = ''Alan Turing''
|         attēls = Alan Turing photo.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vilmslova]], [[Češīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = {{ENG}}
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Džūljuss Metisons Tjūrings, Sāra Tjūringa (Stounija)
|          brāļi = Džons
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Mančestras Universitāte]]
[[Nacionālā fizikas laboratorija (Apvienotā Karaliste)|Nacionālā fizikas laboratorija]]
[[Kembridžas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[loģika]], [[kriptoanalīze]]
|    pasniedzēji = [[Alonzo Čērčs]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Apstāšanās problēma]]
[[Tjūringa mašīna]]
|    apbalvojumi = [[File:Order of the British Empire (Civil) Ribbon.svg|90px]] [[Britu impērijas ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 align=center | <big>'''Marians Ādams Rejevskis'''
''Marian Adam Rejewski''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
Marians Rejevskis, iespējams, ap 1932. gadu, kad tika atšifrēta vāciešu šifrēšanas mašīna "Enigma"
|-
| colspan=2 bgcolor=#FFE87C align=center | '''Personīgā informācija'''
|-
| '''Dzimis''' || {{dat|1905|8|16}}
[[Bromberga|Brombergā]], [[Vācijas impērija|Vācijas impērijā]]
(tagad Bidgošča, [[Polija|Polijā]])
|-
| '''Miris''' || {{dat|1980|2|13}} (74 gadi)
[[Varšava|Varšavā]], [[Polija|Polijā]]
|-
| colspan=2 bgcolor=#FFE87C align=center | '''Vispārīga informācija'''
|-
| '''Profesijas''' || [[matemātiķis]], [[kriptogrāfs]]
|-
| '''Ievērojams
kā''' || šifrēšanas mašīnas [[Enigma (šifrēšanas mašīna)|"Enigma"]] koda atšifrētājs
|}
{{infokaste+}}
'''Marians Ādams Rejevskis''' ({{val-pl|Marian Adam Rejewski}}, dzimis {{dat|1905|8|16}}, miris {{dat|1980|2|13}}) bija poļu [[matemātiķis]] un [[kriptogrāfs]], kas [[1932]]. gadā atšifrēja "[[Enigma (šifrēšanas mašīna)|Enigmas]]" kodu. Tā bija [[vācieši|vācu]] nozīmīgākā šifrēšanas mašīna. Rejevska un viņa kolēģu panākumi ļāva [[briti]]em nolasīt "Enigmu" [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā, un zem koda "Ultra" veikt militāro [[spiegošana|spiegošanu]], rezultātā palīdzot sakaut [[Trešais reihs|Trešo reihu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnā Dālija
| attēls                   = Black dahlia ver264.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Black Dahlia''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Braiens De Palma]]
| producents               =
* [[Rūdijs Koens]]
* [[Ārts Linsons]]
* [[Moše Diamants]]
| scenārija autors         = [[Džošs Frīdmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Džošs Hārtnets]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Maiks Starrs]]
* [[Mia Kiršnere]]
* [[Fiona Šova]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Davis Films]]''
* ''[[Millennium Films]]''
* ''[[Nu Image]]''
* ''[[Signature Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|8|9|Tokija|2006|9|15|ASV|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/black-dahlia-2006-1|title=The Black Dahlia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 30, 2018|archive-date={{dat|2019|07|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190712050820/https://bbfc.co.uk/releases/black-dahlia-2006-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blackdahlia.htm|title=The Black Dahlia (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|49,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melnā Dālija"''' ({{val|en|The Black Dahlia}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kas balstīts uz [[Džeimss Elrojs|Džeimsa Elroja]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Braiens De Palma]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Džošs Hārtnets]], [[Ārons Ekharts]], [[Hilarija Svonka]], [[Maiks Starrs]], [[Mia Kiršnere]] un [[Fiona Šova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|8|9||bez}} Tokijā.

sentences: '''21. decembris''' ir gada 355. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (356. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 10 dienas.

sentences: '''Supermēness''' ir [[pilnmēness]] vai [[jauns mēness|jauna mēness]] sakritība ar [[Mēness]] tuvāko punktu [[Zeme]]i tā eliptiskajā orbītā, kā rezultātā Mēness no Zemes ir redzams lielākajā izmērā. Termins "supermēness" nav [[Astronomija|astronomisks]], bet gan radies no mūsdienu [[astroloģija]]s.<ref name=Discover>{{Tīmekļa atsauce |url=http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ |title=Kryptonite for the supermoon {{!}} Bad Astronomy {{!}} Discover Magazine |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2019|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191022223111/http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ }}</ref> Mēness saistība ar okeāna un zemes garozas svārstībām ir radījusi apgalvojumus, ka supermēness fenomens var būt saistīts ar lielāku risku tādiem notikumiem kā [[zemestrīces]] un [[vulkānu izvirdumi]], bet pierādījumi šādai saistībai tiek uzskatīti par nepārliecinošiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html |title="No Link Between 'Super Moon' and Earthquakes" at news.discovery.com |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2011|06|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110613074015/http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html }}</ref>

sentences: '''Heliodors''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''helios'' — "saule" un ''dorea'' — "dots") ('''zelta berils''') ir zeltaini dzeltens, caurspīdīgs [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Senāks nosaukums ir '''zelta berils''', taču, kopš [[1912]]. gada tirdzniecībā par heliodoriem sāka dēvēt zeltainus berilus no Rosingas [[Namībija|Namībijā]] un neilgā laikā šo terminu sāka attiecināt uz visiem zeltainas krāsas beriliem.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Lopdārzi
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Luopudārzi
| established_date         = [[1885]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="lopu" />
| population_total         = 48
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 32 | lats  = 43 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 50 | longs = 45 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Lopdārzi
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Lopdārzi''' (arī '''Lopudārzi''', '''Kaķit-Lapudārzi''') ir [[mazciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]]  [[Dienvidi|dienvidu]] daļā, [[Dzelzceļa līnija Jelgava—Krustpils|Jelgavas—Krustpils]] [[dzelzceļš|dzelzceļa]] kreisajā malā.

sentences:
[[File:ISOC-IL logo English.png|alt=Izraēlas Interneta asociācijas logo|300px|thumb|Izraēlas Interneta asociācijas logo]]
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .il
|background            = #CCF
|atklāts               = {{start date and age|1985|10|24|df=yes}}
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Izraēlas Interneta asociācija
|sponsors              = Izraēlas Interneta biedrība
|domātais-pielietojums = Ar [[Izraēla|Izraēlu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Izraēlā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama trešajā līmenī zem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = {{URL|http://en.isoc.org.il/}}
|dnssec                = yes
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Piramidene
 | native_name              = ''Pyramiden'', ''Пирамида''
 | settlement_type          = ciemats
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Piramida Svalbard IMG 6283.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Piramidenes centrālais laukums ar [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņina]] pieminekli
 | image_shield             =
 | shield_size              = 86px
 | pushpin_map              = Svalbāra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | map_caption              = Atrašanās vieta Svalbārā
 | latd  = 78 | latm  = 39| lats  = 22 | latNS  = N
 | longd = 16| longm = 19| longs = 30| longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Norvēģija}}'''
 | subdivision_type1        = Teritorija
 | subdivision_name1        = [[Svalbāra]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1939}}
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | population_total         = 3-20
 | population_as_of         = {{dat|2019|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | population_footnotes     =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
20. gadsimta sākuma kuļmuca]]
'''Kuļmuca''', '''sviesta muca''' jeb '''ķērne''' (no [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''kerne''<ref>{{Laikraksta atsauce |author=Brigita Bušmane |date=2005. gada 5. marts |title=Paniņu nosaukumi latviešu valodas izloksnēs |journal=МАТЕРИАЛЫ XXXIV Международной филологической конференции |publisher=[[Sanktpēterburgas Valsts universitāte]] |page=8—9. lpp |url=http://www.genling.nw.ru/baltist/Baltconf/2005/2005tez.pdf#page=10 |access-date=2015. gada 14. Septembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20060204182501/http://www.genling.nw.ru/Baltist/Baltconf/2005/2005tez.pdf#page=10 |archive-date=2006. gada 4. Februāris }}</ref>) ir ierīce, ko izmanto [[krējums|krējuma]] sakulšanai [[sviests|sviestā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/kuļmuca |title= Kuļmuca |publisher= Tēzaurs |language= latviski |accessdate= 2015. gada 14. septembrī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/kuļmuca |archivedate= 2013. gada 26. Februāris }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Apburtā Ella
| attēls                   = EllaEnchantedFilmPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ella Enchanted''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Tomijs O'Havers]]
| producents               =
* [[Sjūzena Millere]]
* [[Džeina Starca]]
| scenārija autors         =
* [[Kārena Makkula Luca]]
* [[Kirstena Smita]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Hjū Dansijs]]
* [[Kerijs Elvss]]
* [[Stīvs Kūgans]]
* [[Eidens Makardls]]
* [[Minnija Draivere]]
| mūzika                   = [[Niks Glenijs-Smits]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blessington Film Productions]]''
* ''[[Jane Startz Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|4|9|ASV|2004|12|17|Apvienotā Karaliste, Īrija|2004|10|1|Latvija|}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ella-enchanted-2004|title=Ella Enchanted|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 3, 2018|archive-date={{dat|2016|04|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160419003404/http://bbfc.co.uk/releases/ella-enchanted-2004}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ellaenchanted.htm|title=Ella Enchanted (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|27,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Apburtā Ella"''' ({{val|en|Ella Enchanted}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Tomijs O'Havers]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Hjū Dansijs]], [[Kerijs Elvss]], [[Stīvs Kūgans]], [[Eidens Makardls]] un [[Minnija Draivere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|4|9||bez}} ASV.

sentences: '''Klēpjdators''' jeb '''piezīmjdators''' (''laptop'', ''notebook'') ir mazs līdznēsājams [[personālais dators]], kas parasti sver 1-6 kilogramus, atkarībā no izmēra, materiāliem un citiem faktoriem.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Armēņu genocīda memoriālais komplekss
|native_name   =
|image         = Astela near Armenian Genocide Museum-Institute (3-1).JPG
|image_size    = 300
|caption       =
|map_image     = Erevāna
|map_text      =
|map_width     = 300
|latd  = 40 | latm  = 11 | lats  =  9 | latNS  = N
|longd = 44 | longm = 29 | longs = 26 | longEW = E
|location      = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|designer      =
|type          =
|material      =
|area          =
|length        =
|width         =
|height        = 44 m
|begin         =
|complete      =
|open          = 1967
|governing     =
|dedicated_to  = [[armēņu genocīds|Armēņu genocīda]] upuru piemiņai
|visitors      =
* ap 200 000<ref>{{cite news|title=On April 24 about 100 thousand visitors at Armenian Genocide Museum-Institute|url=http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|agency=[[Armenpress]]|date=24 April 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616154103/http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|archivedate=16 June 2014}}</ref>
* (līdz 150 000 cilvēkiem, izņemot 24. aprīli)<ref>{{cite news|title=Ցեղասպանությունն` օտարների աչքերով [The Armenian Genocide in the eyes of foreigners]|url=http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|agency=[[Yerkir Media]]|date=23 April 2011|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616155306/http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|archivedate=16 June 2014|location=Yerevan|language=hy|quote=Ծիծեռնակաբերդի հուշահամալիր` չհաշված ապրիլի 24-ը, տարեկան է 120-150 հազար մարդ է այցելում: Նրանցից 80 հազարն օտարազգի են, այդ թվում եւ թուրքեր:}}</ref>
|public_transit=
|extra         =
}}
<mapframe text="Armēņu genocīda memoriālais komplekss" width=300 height=300 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q154775"
}
</mapframe>
'''Armēņu genocīda memoriālais komplekss''' ({{val|hy|Հայոց ցեղասպանության զոհերի հուշահամալիր}}, ''Hayots tseghaspanut'yan zoheri hushahamalir'') ir oficiālais [[Armēnija]]s memoriāls, kas veltīts [[armēņu genocīds|armēņu genocīda]] upuru piemiņai. Izveidots 1967. gadā Cicernakaberda pakalnā valsts galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]].

sentences:
[[Kategorija:Šveice]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Šveice]]

sentences:
{{cita nozīme|vienkāršāko hinonu|citiem hinoniem|hinoni}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
''p''-benzohinona struktūrformula un molekulas modelis

''p''-benzohinona adatveida kristāli
|       citi nosaukumi = ''p''-benzohinons, para-benzohinons,
hinons, para-hinons,
2,5-cikloheksadiēn-1,4-dions
|           CAS numurs = 106-51-4
|      ķīmiskā formula = C6H4O2
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 1318
|  kušanas temperatūra = 115 °C
| viršanas temperatūra = sublimējas
| šķīdība ūdenī        = nedaudz šķīst karstā ūdenī
|                 citi =
}}
'''1,4-benzohinons''' (C6H4O2), kuru bieži sauc par '''para-hinonu''' vai vienkārši par '''hinonu''', ir vienkāršākais [[hinoni|hinonu]] pārstāvis — dzeltena kristāliska viela, kuras īpatnējā smarža atgādina [[hlors|hlora]] smaku. Para-hinons destilējas ar ūdens tvaiku un viegli [[sublimācija (fizika)|sublimējas]]. Nokļūstot uz [[āda]]s, krāso to brūnā krāsā.

sentences: '''Mutagēni''' (no {{val|la|mutatio}} — 'izmaiņa' un {{val|el|γεννάω}} (''gennáō'') — 'radu') ir eksogēni un endogēni fizikāli, ķīmiski un bioloģiski faktori, kas izraisa [[mutācija]]s. Mutagēni izmaina organisma [[ģenētika|ģenētisko]] informāciju (parasti [[DNS]]) un tā palielina mutāciju daudzumu virs dabiskā līmeņa.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Heinrihs fon Paukers
|     vārds_orig = ''Karl Heinrich von Paucker''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1820
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1883
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Rēvele]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = filologs, latīnists, sengrieķu valodas un literatūras profesors
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = [[Magnuss Georgs fon Paukers]], Anna Kristīne Vilhelmīne fon Bagehufvunda
|          brāļi = [[Ādolfs fon Paukers]]
[[Hermanis Jūlijs fon Paukers]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|upi Krievijā|upi Vācijā un Čehijā|Elba}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Laba
| citvaloda      = ru
| oriģinālnosaukums = Лаба
| citvaloda2      = ady
| oriģinālnosaukums2 = Лабэжъ
| attēls            = Лаба,_река_и_пещера_на_ней_01.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Laba augštecē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Lielās Labas un Mazās labas satece
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Kubaņa]]
| sāk_plat_d=44 | sāk_plat_m=17 | sāk_plat_s=11 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=40 | sāk_gar_m=53 | sāk_gar_s=43 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=11 | iet_plat_s=15 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=39 | iet_gar_m=41 | iet_gar_s=29 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{RUS}}
| garums            = 240
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 82
| kritums           =
| caurtece          = 95,7
| gada_notece       =
| baseins           = 12 500
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Krasnodaras novads#Krievija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Skumjais Valentīns
 | oriģinālnos = ''Blue Valentine''
 |      attēls = Blue Valentine film.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Dereks Sienfrenss]]
 |  producents =
* [[Linete Houela]]
* [[Alekss Orlovskis]]
* [[Džeimijs Patrikofs]]
 |   scenārijs =
* Dereks Sienfrenss
* [[Džoijs Kērtiss]]
* [[Kami Delavinja]]
 |     aktieri =
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Raiens Goslings]]
 |      mūzika = ''[[Grizzly Bear]]''
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Silverwood Films]]''
* ''[[Hunting Lane Films]]''
 | izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|12|29|ASV|}}
 |      ilgums = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/blue-valentine-2010|title=Blue Valentine|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 21, 2018|archive-date={{dat|2018|08|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180815064314/http://www.bbfc.co.uk/releases/blue-valentine-2010}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bluevalentine.htm|title=Blue Valentine (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 21, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|12,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Skumjais Valentīns"''' ({{val|en|Blue Valentine}}) ir 2010. gada traģēdija, kuras režisors ir [[Dereks Sienfrenss]]. Galvenās lomas atveido  [[Mišela Viljamsa]] un [[Raiens Goslings]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Pilnīgā [[konkurence]]''' ir vienmērīgs preču [[tirgus]], kurā ir daudz pircēju un pārdevēju, no kuriem neviens nav pietiekami liels, lai spētu ietekmēt [[Cena (ekonomika)|cenu]].<ref>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 224. lpp, {{ISBN|9984-15-169-7}}</ref>

sentences:
{{noformējums+}}
s universitātes bibliotēkas bibliogrāfiskais katalogs.]]
'''Bibliogrāfija''' (no {{val|el|βιβλιογραφία}}, bibliographia, burtiski "grāmatu rakstīšanas") ir sistemātisks grāmatu un [[Informācija|citu darbu]], tādu, kā [[Zinātniskais izdevums|žurnālu]] rakstu saraksts. Loģiskā secībā sakārtots [[Grāmata|grāmatu]], [[manuskriptu]], [[audiovizuālo formātu]] un citu publikāciju bibliogrāfiju sistemātisks vai reģistratīvs apkopojums, kas uzrāda [[Autors|autoru]], nosaukumu, izdošanas laiku un vietu, izdevēju, sīkākas ziņas par izdevumu, lappušu skaitu, sēriju un literāro/informatīvo saturu. Bibliogrāfija var aptvert viena autora darbu, vai [[literatūra]] par vienu priekšmetu, viena izdevēja iespiestos izdevumus, vienā vietā iznākušos avotu, vai arī vienā laika posmā izdotos dokumentus. Bibliogrāfijas darbi gandrīz vienmēr tiek uzskatīti par primārajiem avotiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |title=Kas ir bibliogrāfija? |access-date={{dat|2010|09|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110116033656/http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |archivedate={{dat|2011|01|16||bez}} }}</ref>

sentences:
s kukuļu cepšana ceptuvē „[[Lāči (uzņēmums)|Lāči]]”]]
'''Ceptuve''' jeb '''beķereja''' (no {{val|de|Bäckerei}}) ir uzņēmums, kas specializējas [[maize|maizes]] un maizes izstrādājumu ražošanā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.tezaurs.lv/#/sv/ceptuve |title= Ceptuve |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2010. gada 27. septembrī}}</ref> Ceptuves, kurās cep tikai maizi sauc par '''maiznīcām'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.tezaurs.lv/#/sv/maiznīca |title= Maiznīca |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2010. gada 27. septembrī}}</ref> Ir ceptuves, kas vienlaikus ir arī [[kafejnīca]]s, kur nopirktos izstrādājumus var apēst uz vietas, kā arī iegādāties [[kafija|kafiju]], [[tēja|tēju]] un citus dzērienus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kurš iegāza trusīti Rodžeru?
| attēls                   =Movie poster who framed roger rabbit.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Who Framed Roger Rabbit''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Zemekis]]
| producents               =
* [[Frenks Māršals]]
* [[Pīters Sīmens]]
| scenārija autors         =
* [[Džefris Prajs]]
* [[Pīters Sīmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bobs Hoskinss]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Čārls Flejšers]]
* [[Stabīs Keis]]
* [[Džoana Kasidīa]]
| mūzika                   = [[Alans Sīlvestris]]
| operators                = [[Dins Kandis]]
| montāža                  = [[Artūrs Šmits]]
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1988|6|22||bez}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50,6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|329,8 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = tt0096438
}}
'''"Kurš iegāza trusīti Rodžeru?"''' ({{val|en|Who Framed Roger Rabbit}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Roberts Zemekis]]. Galvenās lomas atveido [[Bobs Hoskinss]], [[Kristofers Loids]], [[Čārls Flejšers]], [[Stabīs Keis]] un [[Džoana Kasidīa]]. Filmas pirmizrāde notika 1988. gada 22. jūnijā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''Gillette Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = mākslīgais segums
| scoreboard =
| cost = 325 miljoni [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Jaunanglijas "Patriots"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (2002—pašlaik)
[[Jaunanglijas "Revolution"]] ([[ASV augstākā futbola līga|MLS]]) (2002—pašlaik)
[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football = 20 000 (paplašināms)
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label = Amerikāņu futbols
| cap_other = 65 878
| embedded =
| website = {{URL|https://www.gillettestadium.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 42
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Gillette Stadium (Top View).jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Foksboro}}
| map_type = Masačūsetsa
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 5
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|2002|5|11||bez}}
| built = 2000—2002
| broke_ground = {{dat|2000|3|24||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 27.6
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 50.4
| longm = 15
| longd = 71
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''Gillette Stadium''''' ir [[stadions]] [[Foksboro]], [[Masačūsetsa]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komanda [[Jaunanglijas "Patriots"]] un [[ASV augstākā futbola līga|MLS]] komanda [[Jaunanglijas "Revolution"]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Annibale de Gaspariss
|     vārds_orig = ''Annibale de Gasparis''
|         attēls = Ritratto_di_Annibale_de_Gasparis.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Itālija|Buņjara}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1892
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Neapole}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =Firma_di_Annibale_De_Gasparis.jpg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =Neapoles Universitāte
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =astronomija
|sign=|zime=}}
'''Annibale de Gaspariss''' ({{val|it|Annibale de Gasparis }}; {{dat|1819|11|9|N}}—{{dat|1892|3|21|N}}) bija [[Itālija|itāļu]] [[astronoms]], Kapodimontes observatorijas Neapolē vadītājs (1864—1889). Atklājis 9 [[asteroīds|asteroīdus]].
{| class="wikitable collapsible collapsed" width=260 align="right" style="margin: 1em; margin-top: 0;"
! colspan="2" style="white-space: nowrap;" | Atklātie asteroīdi: 9
|-
| [[10 Higieja]] || {{dat|1849|4|12}}
|-
| [[11 Partenope]] || {{dat|1850|5|11}}
|-
| [[13 Ēgerija]] || {{dat|1850|11|2}}
|-
| [[15 Einomija]] || {{dat|1851|7|29}}
|-
| [[16 Psihe]] || {{dat|1852|3|17}}
|-
| [[20 Masālija]] || {{dat|1852|9|19}}
|-
| [[24 Temīda]]|| {{dat|1853|4|5}}
|-
| [[63 Auzonija]]|| {{dat|1861|2|10}}
|-
| [[83 Beatrikse]]|| {{dat|1865|4|26}}
|}
1851. gadā saņēmis [[karaliskā Astronomias biedrība|Karaliskās astronomijas biedrības]] Zelta medaļu. 1851. un 1852. gadā saņēmis Lalanda balvu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlas dziesma Bobijam Longam
| attēls                   = Love song for bobby long.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Love Song for Bobby Long''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Šeinī Gabele]]
| producents               =
* [[Deivids Lankasters]]
* Šeinī Gabele
* [[R. Pols Millers]]
* [[Bobs Jari]]
* [[Randals Emets]]
* [[Džordžs Furla]]
* [[Breds Krevojs]]
| scenārija autors         = Šeinī Gabele
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Džons Travolta]]
* [[Gabriels Mahts]]
| mūzika                   = [[Greisons Kepss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[El Camino Pictures]]''
* ''[[Crossroads Films]]''
* ''[[Yari Film Group]]''
* ''[[Emmett/Furla Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Destination Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|9|2|Venēcijas filmu festivāls|2005|1|25|Pasaules pirmizrāde|2005|5|20|Latvija|}}
| ilgums                   = 119 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lovesongforbobbylong.htm|title=
A Love Song for Bobby Long (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 2, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lovesongforbobbylong.htm|title=
A Love Song for Bobby Long (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 2, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mīlas dziesma Bobijam Longam"''' ({{val|en|A Love Song for Bobby Long}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir [[Šeinī Gabele]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Džons Travolta]] un [[Gabriels Mahts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
'''Zilbe''' ({{val-de|Silbe}}) ir [[burts|burtu]] kopa, kurā ir iekļauts viens [[patskanis]] (vai tā vietā [[zilbiskums|zilbisks]] līdzskanis)<ref name="kodols" /> vai [[divskanis]] un papildus var būt iekļauti viens vai vairāki [[līdzskanis|līdzskaņi]]. To izrunā ar vienu mutes atvērienu. Zilbe vai zilbju apvienojumi veido [[vārds|vārdus]]. Dažādās valodās ir atšķirīga zilbes uzbūve. Zilbē mēdz izšķirt 3 sastāvdaļas: zilbes sākumu, centru (kodolu)<ref name="kodols">{{tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=zilbes%20kodols&list=&lang=&h=yes |title=
Akadēmiskā terminu datubāze – zilbes kodols |quote=Zilbes galvenā daļa starp zilbes sākumu un zilbes beigām. Latviešu valodā fonoloģiski nozīmīgu zilbes kodolu galvenokārt veido patskanis (piemēram, mā-ja) vai divskanis (piemēram, ie-la), retāk — diftongisks savienojums (piemēram, mans). Fonētiskajā analīzē latviešu valodniecībā tiek pieļauts zilbes kodols, ko veido skanenis, piemēram, kakls [kkls], bebrs [bebrs]. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007}}</ref> un nobeigumu. Piemēram, vārdā ''sēt'' zilbes sākums ir burts "s", centrs (kodols) — "ē", bet nobeigums — "t". Zilbē obligāta sastāvdaļa ir centrs (kodols), kuru visbiežāk veido patskanis vai divskanis, retāk [[zilbiskums|zilbiski]] līdzskaņi,<ref name="kodols" /> piemēram, vārdā "putns". Pēc zilbes nobeiguma izšķir slēgtas zilbes (aiz patskaņa ir līdzskanis) un vaļējas zilbes (aiz centra (kodola) nav līdzskaņa). Zilbes mēdz izšķirt arī pēc [[uzsvars|uzsvara]], tas ir, uzsvērtas zilbes un neuzsvērtas zilbes.

sentences:
[[Kategorija:Televīzijas kanāli pēc valsts]]
[[Kategorija:Filipīnas]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

sentences: {{Commonscat|Unsaturated fatty acids|Nepiesātinātās taukskābes}}

sentences: '''Klasteru līdzības jeb attāluma mērs''' ir kvantitatīvs lielums, kas [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju analīzē]] raksturo saikni jeb līdzību starp pētāmajiem objektiem. [[Klasteru analīze]] spēj dot atšķirīgus rezultātus vieniem un tiem pašiem [[dati]]em, līdz ar to, lai pareizi izvēlētos līdzības mēru, jānovērtē gan mainīgā veids, gan mērvienību skala, gan pētāmā objekta būtību. Kad dotie dati ir sadalīti klasteros, var aprēķināt to līdzības jeb tuvuma precīzu novērtējumu. Atkarībā no mainīgā veida tiek izdalītas divas attālumu mēru pamatgrupas: mēri mainīgajiem, kas pieder metriskajai skalai<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985.</ref> un mēri bināriem mainīgajiem.

sentences: '''Ūdens staba metrs''' ir ārpussistēmas [[spiediens|spiediena]] mērvienība. To izmanto dažādās [[tehnika]]s nozarēs, galvenokārt [[hidraulika|hidraulikā]]. Starptautiski to apzīmē ar mH2O. 1 ūdens staba metrs ir vienāds ar tāda ūdens staba hidraulisko spiedienu, kura augstums ir 1 m, 4 °C temperatūrā un pie [[brīvās krišanas paātrinājums|brīvās krišanas paātrinājuma]] g = 9,80665 m/s². Tas ir vienāds ar 9806,65 N/m² = 10−4 kgf/m² = 73,556 [[mmHg]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Viljams Tomass Blanfords
|     vārds_orig = ''William Thomas Blanford,''
|         attēls = WTBlanford.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]<br />({{UK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]], {{UK}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = zoologs, ģeologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Henrijs Frānsiss Blanfords]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1992|1|1}}
| nationalcaps4 = 3
| nationalgoals6 = 0
| nationalgoals5 = 0
| nationalgoals4 = 1
| nationalgoals3 = 2
| nationalcaps6 = 3
| nationalcaps5 = 1
| nationalcaps3 = 4
| nationalteam4 = {{flaga|Ziemeļīrija}} Ziemeļīrijas U19
| years6 = 2016–2023
| goals6 = 9
| clubs6 = {{flaga|Anglija}} [[Brighton & Hove Albion F.C.|Brighton & Hove Albion]]
| caps6 = 140
| years4 = 2013–2014
| years3 = 2011
| nationalteam3 = {{flaga|Ziemeļīrija}} Ziemeļīrijas U18
| nationalteam5 = {{flaga|Ziemeļīrija}} [[Ziemeļīrijas futbola izlase|Ziemeļīrija B]]
| years1 = 2009–2014
| nationalcaps7 = 20
| nationalteam7 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U21
| nationalyears8 = 2014–
| nationalyears7 = 2011–2014
| nationalgoals8 = 7
| nationalgoals7 = 1
| nationalcaps8 = 55
| years7 = 2020–2021
| nationalteam6 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U19
| goals7 = 3
| clubs7 = {{īre}} {{flaga|Skotija}} [[Celtic F.C.|Celtic]]
| caps7 = 18
| nationalyears6 = 2010
| nationalyears5 = 2009
| nationalyears4 = 2009
| nationalyears3 = 2008
| years2 = 2011
| position = [[Aizsargs (futbols)|Centra aizsargs]]
| birth_place =
| clubs3 = {{īre}} {{flaga|Anglija}} [[Scunthorpe United F.C.|Scunthorpe United]]
| goals3 = 1
| goals2 = 0
| goals1 = 0
| currentclub = {{flaga|Anglija}} [[Norwich City FC|Norwich City]]
| countryofbirth = {{vieta|Ziemeļīrija|Deri}}
| clubs4 = {{īre}} {{flaga|Anglija}} [[Yeovil Town F.C.|Yeovil Town]]
| clubs2 = {{īre}} {{flaga|Anglija}} [[Burnley FC|Burnley]]
| clubs5 = {{flaga|Anglija}} [[Blackburn Rovers F.C.|Blackburn Rovers]]
| clubs1 = {{flaga|Anglija}} [[Everton F.C.|Everton]]
| clubnumber =
| caps4 = 37
| caps3 = 18
| caps2 = 1
| caps1 = 5
| goals4 = 1
| years5 = 2014–2016
| playername = Šeins Dafijs
| nationalteam2 = {{flaga|Ziemeļīrija}} Ziemeļīrijas U17
| name =
| ntupdate = {{dat|2023|07|01|SK|bez}}
| pcupdate = {{dat|2023|07|01|SK|bez}}
| nationalcaps1 = 5
| nationalyears1 = 2008
| nationalyears2 = 2008
| nationalteam1 = {{flaga|Ziemeļīrija}} Ziemeļīrijas U16
| caps5 = 63
| nationalgoals2 = 1
| nationalgoals1 = 1
| nationalcaps2 = 5
| caption = Dafijs 2018. gadā
| image = Shane Duffy 2018.jpg
| height = 193
| goals5 = 5
| nationalteam8 = {{fb|IRE}}
| clubs8 = {{īre}} {{flaga|Anglija}} [[Fulham FC|Fulham]]
| caps8 = 4
| goals8 = 0
| years8 = 2022–2023
| clubs9 = {{flaga|Anglija}} [[Fulham FC|Fulham]]
| years9 = 2023
| caps9 = 1
| goals9 = 0
| clubs10 = {{flaga|Anglija}} [[Norwich City FC|Norwich City]]
| years10 = 2023–
| caps10 = 0
| goals10 = 0
}}'''Šeins Dafijs''' ({{Val|en|Shane Duffy}}, dzimis {{Dat|1992|1|1}}) ir [[Īrija]]s [[futbolists]], spēlē [[Aizsargs (futbols)|aizsarga]] pozīcijā, [[Īrijas futbola izlase]]s dalībnieks. Kopš 2023. gada Dafijs pārstāv [[Anglijas futbola čempionāts|Anglijas čempionāta]] komandu [[Norwich City F.C.|''Norwich City'']].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimens Frenks Baums
|         vārds_orig = ''L. Frank Baum''
|             attēls = L. Frank Baum (1911).jpg
|         att_izmērs = 210px
|      att_nosaukums = Baums 1911. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1856
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 15
|           dz_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1919
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 6
|            m_vieta = [[Holivuda (Losandželosa)|Holivuda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|            dzimums = V
|             vecāki = Sintija Anna
Benjamins Vards Baums
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Made Gaga Bauma
(1882–1919)
|              bērni = Frenks Džoslins Baums
Roberts Stantons Baums
Harijs Nils Baums
Kenets Gags Baums
|           paraksts = L Frank Baum Signature.svg
|         pseidonīms = ''George Brooks, Louis F. Baum, Laura Bancroft, Suzanne Metcalf, Capt. Hugh Fitzgerald, Schuyler Staunton, Edith Van Dyne, Floyd Akers, John Estes Cooke''
|       nodarbošanās = Rakstnieks, aktieris, filmu producents
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|            periods =
|              žanri = īsie stāsti, [[fantāzijas literatūra]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Oza zemes burvis]]"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laimens Frenks Brauns''', arī '''L. Frenks Baums''' (dzimis {{dat|1856|5|15}}, miris {{dat|1919|5|6}}), bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] rakstnieks, kurš rakstīja bērnu literatūru un [[romāns|romānus]]. Viņa pazīstamākais darbs ir "[[Brīnumainais burvis no Oza zemes]]". Kopumā rakstnieks sarakstījis 13 romānu sērijas, 83 īsos stāstus un vairāk nekā 200 poēmu.

sentences: '''Šķidrums''' ir [[viela]]s [[agregātstāvoklis]], kura [[tilpums]] pie konstantas [[temperatūra]]s un [[spiediens|spiediena]] ir konstants, un kura formu nosaka trauks, kurā tas ir iepildīts. Šķidrums rada spiedienu uz trauka sienām un tajā iegremdētajiem ķermeņiem, šis spiediens ir vienāds visos virzienos ([[hidrostatiskais spiediens]]).

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Haidparks
| photo = Aerial view of Hyde Park.jpg
| photo_width = 230
| type = Publisks parks
| location = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
| lat_d = 51.508611
| long_d = -0.163611
|map=Lielā Londona
| region = GB
| area = 2,53 km²
| created = {{dat|1637}}<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.royalparks.org.uk/parks/hyde_park/history.cfm |title=Hyde Park History |publisher=Royalparks.org.uk |date=15 December 2003 |accessdate=11 December 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060113171536/http://www.royalparks.org.uk/parks/hyde_park/history.cfm |archivedate={{dat|2006|01|13||bez}} }}</ref>
| operator = ''[[The Royal Parks]]''
| visitation_num =
| website = {{URL|royalparks.gov.uk/hyde-park}}
}}
'''Haidparks''' ({{val|en|Hyde Park}}) ir viens no lielākajiem parkiem centrālajā [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Tas ir viens no Londonas karaliskajiem parkiem, ievērojams ar tajā esošo oratoru stūri.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Hakeri
| attēls = Hackersposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hackers''
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Īens Softlijs]]
| producents = * [[Maikls Peisers]]
* [[Ralfs Vinters]]
| scenārija autors = [[Rafaels Moreu]]
| galvenajās lomās = * [[Andželīna Džolija]]
* [[Džonijs Lī Millers]]
* [[Fišers Stīvenss]]
* [[Loreina Brako]]
| mūzika = [[Saimons Bosvels]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[United Artists]]''
| izplatītājs = ''[[MGM/UA Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1995|9|15|ASV|}}
| ilgums = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/hackers-1995|title=Hackers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 18, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424155614/http://www.bbfc.co.uk/releases/hackers-1995}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hackers.htm|title=Hackers|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 18, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Hakeri"''' ({{val|en|Hackers}}) ir 1995. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir [[Īens Softlijs]]. Galvenās lomas atveido [[Andželīna Džolija]], [[Džonijs Lī Millers]], [[Fišers Stīvenss]] un [[Loreina Brako]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|9|15||bez}} ASV.

sentences: '''SQL''' ({{IPA2|ˈɛsˈkjuˈɛl}}; no {{val|en|Structured Query Language}} — 'strukturēto vaicājumu valoda') ir [[vaicājumu valoda]], kas paredzēta [[dati|datu]] manipulēšanai relāciju [[Datu bāzu pārvaldības sistēma|datubāžu pārvaldības sistēmās]]. Tas ir [[ANSI]]/[[ISO]] standarts.

sentences: '''Latvijas Republikas zelta rezerve''' ir dārgmetālu krājumi nacionālās valūtas un naudas aprites stabilitātes nodrošināšanai. Zelta rezerve sāka veidoties pēc tam, kad [[Padomju Krievija]] samaksāja 4 miljonus zelta rubļu jeb 3096,9 kg tīra zelta no [[Krievijas impērija]]s zelta rezerves<ref>Aleksandrs Mosjakins. Krievijas impērijas zelta liktenis vēstures izskatījumā. 1880-1922. Vēstures pētījums. (krievu valodā)/ Maskava, KMK, 2017. — 657 lpp. // {{ISBN|978-5-9500220-7-4}}</ref> saskaņā ar [[Latvijas—Krievijas miera līgums|Rīgas miera līgumu]]. Šī rezerve līdz šai dienai sastāda pusi no Latvijas zelta rezerves, kas šobrīd tiek lēsta 7700 kg, no kurām 1100 kg tika nodoti [[Eiropas Centrālā banka|Eiropas Centrālajai bankai]] pēc Latvijas Republikas pievienošanās [[eirozona]]i. Pašlaik zelta rezerves veido apmēram 4,1% no visām [[Latvijas Banka]]s rezervēm.

sentences: {{cita nozīme|romānu|filmu|Kas nogalina lakstīgalu... (filma)}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 46
|lv = Četrdesmit seši
}}
'''46''' ('''četrdesmit seši''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp skaitli [[45 (skaitlis)|45]] un [[47 (skaitlis)|47]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Līdzzinātājs
| attēls                   = Collateral (Movie).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Collateral''
| žanrs                    = asa sižeta filma, trilleris
| režisors                 = [[Maikls Manns]]
| producents               =
* [[Džūlija Ričardsone]]
* Maikls Manns
| scenārija autors         = [[Stjuarts Bītijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Krūzs]]
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Pīters Bergs]]
* [[Brūss Makdžills]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Parkes/MacDonald Productions]]''
* ''[[Edge City]]''
| izplatītājs              =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|8|6||bez}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/collateral-2004-1|title=Collateral|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 19, 2019|archive-date={{dat|2019|04|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190419114351/http://www.bbfc.co.uk/releases/collateral-2004-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=collateral.htm|title=Collateral|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= {{dat|2022|8|8||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|220,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_izmērs =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela felipei
| suga_lv = Kolumbijas zebiekste
| binomial = Mustela felipei <small>([[Izor]] un [[de la Torre]], 1978)</small>
| izplatība =

sentences: '''Joks''' ({{val|la|iocus}}) ir kas izteikts, uzrakstīts vai darīts ar [[Humors|humoristisku]] mērķi. Joki var būt dažādas formas — tas var būt viens [[vārds]] vai [[Žesti|žests]] (noteiktā kontekstā), jautājums un atbilde, pat neliels [[stāsts]] vai arī kāda fiziska darbība ar humoristisku mērķi, piemēram, praktiskais joks atšķiras no izteiktā joka ar to, ka lielākā daļa smieklīgās aktivitātes tiek darīta fiziski, nevis verbāli. Reizēm jokus izsaka ar [[Ironija|ironiju]] vai [[sarkasms|sarkasmu]]. Cerētā pretreakcija uz joku ir [[smiekli]]. Dažās valstīs tiek atzīmēta [[Joku diena]], kad cilvēki cenšas izjokot cits citu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Armā katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = ArmaghRCCathedral.JPG
| image_size            =
| caption               = Armā katedrāle
| map_type              = Ziemeļīrija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Armā katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 54.352255
| longd                 = -6.660376
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Ziemeļīrija|Armā grāfiste|Armā}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Tomass Dafs]] (''Thomas Duff''), [[Džeimss Džozefs Makartnijs]] (''James Joseph McCarthy''), [[Viljams Hāgs]] (''William Hague''), [[Džordžs Ešlins]] (''George Ashlin'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1838. gads
| year_completed        = 1904. gads
| length                = 63,3 m
| width                 = 36
| width_nave            =
| height_max            = 63 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Armā katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q934908"
}
</mapframe>
'''Armā katedrāle''' ({{val|en|Armagh Cathedral}}) jeb '''Armā Svētā Patrika katedrāle''' ({{val|en|St Patrick's Cathedral, Armagh}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Ziemeļīrija]]s dienvidos, [[Armā]] pilsētā. Baznīca ir 445. gadā [[Svētais Patriks|Svētā Patrika]] dibinātās Romas katoļu [[Armā arhdiecēze]]s galvenā baznīca. Armā pilsētas pirmsākumi saistīti ar Svētā Patrika darbību, un Armā arhibīskaps tiek uzskatīts par Īrijas Romas katoļu baznīcas [[Primāts (baznīca)|primātu]]. Katedrāle celta laika periodā no 1838. līdz 1904. gadam. Armā centrā atrodas 5. gadsimtā celtā [[Armā anglikāņu katedrāle]], kas kopš angļu [[reformācija]]s pieder [[anglikānisms|anglikāņu]] [[Īrijas baznīca]]i.

sentences:
{{jāuzlabo|Jāsakārto atsauces (kuri izdevumi?)}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Broņislavs Malinovskis
| vārds_orig = ''Bronisław Malinowski''
| attēls =Bronislawmalinowski.jpg
| dz_gads =1884
| dz_mēnesis =04
| dz_diena =07
| dz_vieta =[[Krakova]], [[Austroungārija]]<br />(mūsdienās {{POL}})
| m_gads =1942
| m_mēnesis=05
| m_diena=16
| m_vieta =[[Ņūheivena]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Londonas Ekonomikas skola]], [[Jeila Universitāte]]
| alma_mater =[[Jagaiļa Universitāte]], [[Leipcigas Universitāte]], [[Londonas Ekonomikas skola]]
| zinātne =[[antropoloģija]]
| pasniedzēji = [[Vilhelms Vunts]], [[Edvards Vestermarks]]
| sasniegumi = [[sociālantropoloģija]]s klasiķis
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Broņislavs Kaspers Malinovskis''' ({{val|pl|Bronisław Kasper Malinowski}}; dzimis {{dat|1884|04|07}}, miris {{dat|1942|05|16}}) bija [[Polija|poļu]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] [[antropoloģija|antropologs]], kurš bieži vien tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta ietekmīgākajiem antropologiem, pateicoties saviem darbiem attiecībā uz [[etnogrāfija|etnogrāfiskā]] lauka darba pētījuma tehniku, pētījumiem par [[Reciprocitāte (sociālā antropoloģija)|reciprocitāti]] un detalizētajiem [[Melanēzija]]s sabiedrību pētījumiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Crossfire''
| operators =
| attēls = CrossfirePoster2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', drāma
| režisors = [[Edvards Dmitriks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts Jangs]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Glorija Greiema]]
* [[Sems Levens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Crossfire''
| studija = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1947|7|22}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|678 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Crossfire''''' ir 1947. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' drāmas filma, kuras režisors ir [[Edvards Dmitriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Jangs]], [[Roberts Mičums]], [[Roberts Raians]], [[Glorija Greiema]] un [[Sems Levens]]. Filma balstīta uz [[Ričards Brukss|Ričarda Bruksa]] 1945. gada romānu ''The Brick Foxhole''.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA Nacionālais rehabilitācijas centrs "Vaivari"
| org/group           =
| image               = Vaivari Start 2016 (28584465830).jpg
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Jūrmala|Asaru prospekts 61|3s=Asaru prospekts}}
| coordinates         = {{coord|56|57|32|N|23|40|03|E|display=title,inline|type:landmark}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                =
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1946
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://www.nrcvaivari.lv
| other_links         =
}}
SIA '''Nacionālais rehabilitācijas centrs (NRC) "Vaivari"''' ir medicīniskās rehabilitācijas, veselības un sociālās aprūpes, izglītības un zinātnes valsts nozīmes uzņēmums, kas atrodas [[Asaru prospekts|Asaru prospektā]] 61, [[Vaivari|Vaivaros]] [[Jūrmala|Jūrmalā]].
[[Rīgas Stradiņa universitāte]]s un [[Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmija]]s mācību bāze.
Tā struktūrvienības ir Vaivaru Ortozēšanas un protezēšanas centrs, Vaivaru Tehnisko palīglīdzekļu centrs ar filiālēm Kuldīgā un Rēzeknē.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums      = ''Hyophorbe amaricaulis''
| attēls         = Hyophorbe amaricaulis palma.JPG
| att_nosaukums  =
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Liliopsida
| klase_lv       = Viendīgļlapji
| rinda          = Arecales
| rinda_lv       = Palmu rinda
| dzimta         = Arecaceae
| dzimta_lv      = Palmu dzimta
| ģints          = Hyophorbe
| ģints_lv       =
| suga           = Hyophorbe amaricaulis
| kategorijas = nē
}}
'''''Hyophorbe amaricaulis''''' ir [[palmu dzimta]]s palma, kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i. Tiek dēvēta arī par '''vientuļo palmu'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.arkive.org/loneliest-palm/hyophorbe-amaricaulis/#src=portletV3api |title=Wildscreen Arkive |access-date={{dat|2015|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130204173349/http://www.arkive.org/loneliest-palm/hyophorbe-amaricaulis/#src=portletV3api#src=portletV3api |archivedate={{dat|2013|02|04||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130204173349/http://www.arkive.org/loneliest-palm/hyophorbe-amaricaulis/#src=portletV3api |date={{dat|2013|02|04||bez}} }}</ref> Tā ir viena no visapdraudētākajām augu [[suga|sugām]] uz [[Zeme]]s, kuras vienīgais izdzīvojušais eksemplārs atzīmēts [[Kjūrpaipas botāniskais dārzs|Kjūrpaipas botāniskajā dārzā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Microsoft Word''
| logo = Microsoft Office Word (2018–present).svg
| screenshot = Microsoft Word on Windows 8.png{{!}}border
| caption = ''Microsoft Office Word'' 2013 [[Windows 8]] operētājsistēmā
| developer = ''[[Microsoft]]''
|latest release version = 15.0.4517.1509<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://support.microsoft.com/gp/office-2013-click-to-run/en-us |title=About Microsoft Office 2013 Click-to-Run Updates |publisher=Microsoft |date= August 13, 2013 |accessdate=August 15, 2013}}</ref>
|latest release date = <!--Please do not forget to supply a source-->
|operating system = {{Plainlist|
* [[Windows 8]]
* [[Windows RT]]
* [[Windows Server 2012]]
* [[Windows Server 2008 R2]]
* [[Windows 7]]<ref name="sysreq-std">{{tīmekļa atsauce|title=System requirements for Office 2013|url=http://technet.microsoft.com/library/ee624351%28office.15%29.aspx#Overview1|work=[[Microsoft TechNet|TechNet]]|publisher=[[Microsoft]]|accessdate=19 December 2012|at=Office 2013 for Personal Computers--standard system requirements|date=4 December 2012}}</ref>
}}
| platform = [[IA-32]], [[x64]], [[ARM architecture|ARM]]
| genre = Teksta procesors
| license =
| website = {{URL|office.microsoft.com/lv-lv/word/}}
}}
'''''Microsoft Word''''' ir [[teksta procesors]], ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tas pirmoreiz tika izlaists 1983. gadā ar nosaukumu ''Multi-Tool Word'' ''Xenix'' sistēmām.<ref name="PCHistory">{{grāmatas atsauce|first=Roy|last=A. Allen|title=A History of the Personal Computer: The People and the Technology|year=2001|month=October|publisher=Allan Publishing|edition=1st edition|isbn=978-0-9689108-0-1|url=http://www.archive.org/details/A_History_of_the_Personal_Computer|chapter=Chapter 12: Microsoft in the 1980's|chapterurl=http://www.archive.org/download/A_History_of_the_Personal_Computer/eBook12.pdf|pages=12/25–12/26|accessdate=2010-11-07}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|title=Microsoft Office online, Getting to know you...again: The Ribbon|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100723143749/http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|archivedate={{dat|2010|07|23||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|title=The history of branding, Microsoft history|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090528002301/http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|archivedate={{dat|2009|05|28||bez}}}}</ref> Turpmākās versijas vēlāk tikušas rakstītas vairākām citām platformām, tai skaitā [[IBM PC]] [[DOS]] (1983), ''[[Apple Macintosh]]'' (1985), AT&T [[3B1|Unix PC]] (1985), ''[[Atari ST]]'' (1988), [[SCO OpenServer|SCO UNIX]] (1994), [[OS/2]] (1992) un ''[[Windows]]'' (1989). ''Word'' komerciālā versija ir pieejama gan kā atsevišķs produkts, gan kopā ar citām lietotojumprogrammatūrām ''[[Microsoft Office]]'', ''[[Windows RT]]''. Ir pieejama arī bezmaksas ''Word'' programmatūra, tomēr tajā ir mazāk iespēju.

sentences:
. Zīlīte ir melnā daļa acs centrā]]
'''Acs zīlīte''' ({{val|la|pupilla}}) ir atvere [[varavīksnene|varavīksnenē]], caur kuru acī nonāk [[gaisma]]. Tā atrodas [[acs]] vidējā jeb asinsvadu apvalkā. Zīlītes izmēru maiņu nodrošina [[parasimpātiskā inervācija|parasimpātiskā]] un [[simpātiskā inervācija]], līdz ar to mainās uztvertās gaismas daudzums, kā arī redzes asums. Cilvēkiem redzes asums ir optimāls, ja zīlītes diametrs ir 3 mm. Pirms zīlītes atrodas [[radzene]], savukārt aiz zīlītes ir [[acs lēca]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 =
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               =
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Haferuta
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Gaferut''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 9 |latm= 13 |lats=42 |latNS= N
|longd=145 |longm= 23 |longs=03 |longEW=E
|platība             = 0,13
|garums              = 0,6
|platums             = 0,2
|lagūna              =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 0 <small>(2010)</small>
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Haferuta''' ({{val|es|Gaferut}}, {{val|woe|Faiyeewe}} — ‘klints’) ir neapdzīvota koraļļu sala [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī, administratīvi pakļauta [[Faraulepa]]s municipalitātei 115 km uz dienvidrietumiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Procyon
| ģints_lv=Jenoti
| suga=Procyon lotor
| suga_lv=Parastais jenots
| pasuga =Procyon lotor gloveralleni
| pasuga_lv=Barbadosas jenots
| izplatība=
| binomial=† Procyon lotor gloveralleni
| kategorijas =nē
}}
'''Barbadosas jenots''' (''Procyon lotor gloveralleni'') ir izmirusi [[parastais jenots|parastā jenota]] (''Procyon lotor'') pasuga.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Pēteris Dambergs
|     vārds_orig =
|         attēls = P._Damberg.jpg
|     att_izmērs = 184px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Ventspils apriņķis|Sīkrags|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|Latvijas PSR|Ādaži|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Lībieši|lībietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Kārlis Dambergs un Kristīne Damberga
|          brāļi = Arnolds Dambergs
|          māsas = Vilma Damberga
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = valodnieks, dzejnieks, skolotājs
|rakstīšanas valoda = [[lībiešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Johans Nikolajs Tilings''' (''Johann Nicolaus Tiling'', 1739-1798). Garīdznieks un retorikas profesors [[Jelgava]]s „[[Academia Petrina]]” (1775—1798), dedzīgs [[brīvmūrnieks]], politisku rakstu autors, kas esot veicinājuši tā saukto [[dzirnavnieku dumpis|dzirnavnieku dumpi]] Jelgavā 1792. gadā.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Hittite Empire|Hetu valsts}}

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Amnēzija
| specialty     = [[Psihiatrija]], [[neiroloģija]]
| symptoms      = [[Atmiņa]]s zudums
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Symphoricarpos albus rametto.JPG
| att_nosaukums = [[Strauta sniegoga]] (''Symphoricarpos albus'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Dipsacales
| rinda_lv = Dipsaku rinda
| dzimta = Caprifoliaceae
| dzimta_lv = Kaprifoliju dzimta
| ģints = Symphoricarpos
| ģints_lv = Sniegogas
| binomial = Symphoricarpos
| attēls2 =
| att2_nosaukums =
| autors = Duhamel
}}'''Sniegogas''' ({{val|la|Symphoricarpos}}) ir ģints [[Kaprifoliju dzimta|kaprifoliju dzimtā]]. Tās dabiskais izplatības areāls ir Dienvidķīnā un Centrālķīnā, kā arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] līdz [[Hondurasa]]i, taču sugas ir ieviesušās arī citur pasaulē,<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30010757-2|title=Symphoricarpos Duhamel {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-01|language=en}}</ref> tostarp [[Latvija|Latvijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/caprifoliaceae/|title=Kaprifoliju dzimta - Caprifoliaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-01}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Drepanaspis sp.-FMNH.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Drepanaspis}} sp. pārakmeņojums.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv = Psammosteīdu apakškārta
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Drepanaspididae|}}
* {{TaksoSaite|Psammolepididae|}}
* {{TaksoSaite|Pycnosteidae|}}
* {{TaksoSaite|Psammosteidae|}}
* {{TaksoSaite|Aspidosteidae|}}
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteida
}}
'''Psammosteīdu apakškārta''' (''Psammosteida'') ir [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] izmirušās [[dažādvairodži|dažādvairodžu]] apakšklases [[taksons]]. Ir dažādvairodžu sistemātikas, kur psammosteīdas tiek uzskatītas arī par [[Kārta|kārtu]]. Apakškārtu aprakstīja norvēģu paleontologs [[Johans Kiers]], bet tika publicēts 1932. gadā, jau pēc viņa nāves. Psammosteīdu apakškārta ir vienīgā dažādvairodžu grupa, kas izdzīvoja līdz pat [[Devons|devona]] beigām. Ir zināmas gigantiskas psammosteīdu formas (''Psammosteus'' un ''Aspidosteus''), kuru muguras plātnes var sasniegt 1 metru diametrā.

sentences: '''10. jūlijs''' ir gada 191. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (192. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 174 dienas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{jāuzlabo}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| binomial = Myosotis
| nosaukums =
| attēls = Forget-Me-Not (47584027192).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Neaizmirstules
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Lamiales
| rinda_lv = Panātru rinda
| dzimta = Boraginaceae
| dzimta_lv = Skarblapju dzimta
| ģints = Myosotis
| ģints_lv = Neaizmirstules
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
}}'''Neaizmirstules''' (''Myosotis'') ir [[skarblapju dzimta]]s ģints, kurām lielāka sugu daudzveidība ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nzflora.info/factsheet/Taxon/Myosotis.html|title=Flora of New Zealand {{!}} Taxon Profile {{!}} Myosotis|website=www.nzflora.info|access-date=2023-07-13}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30010296-2|title=Myosotis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-13|language=en}}</ref> Dažas sugas sastopamas arī citur, tostarp [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=":0" /> Kultivācijas rezultātā neaizmirstuļu sugas ir ieviesušās arī daudzviet citur ārpus to dabiskā izplatības areāla.

sentences:
{{citas nozīmes|nāciju|Vācietis (nozīmju atdalīšana)|Vācietis}}
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = <big>Vācieši</big>
| skaits = apmēram 80 miljoni
| vieta =
| valoda = [[vācu valoda|vācu]]
| reliģija =
| grupas = [[indoeiropieši]], [[ģermāņi]]
| radi = [[angļi]], [[franči]], [[skoti]], [[nīderlandieši]], [[flāmi]], [[frīzi]], [[zviedri]], [[dāņi]], [[norvēģi]], [[islandieši]]
| image_caption = Vācieši pasaulē
}}
'''Vācieši''' ({{val|de|Deutsche}}) ir [[ģermāņi|ģermāņu]] [[tauta]], kuras izcelsme ir [[Centrāleiropa]]. Tos vieno kopēja [[kultūra]] un [[vācu valoda]], nevis pilsonība vai kopēja izcelsmes valsts.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlestības robeža
| attēls                   = Edge of love.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Edge of Love''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džons Meiberijs]]
| producents               =
* [[Rebeka Gilbertsone]]
* [[Sāra Redklifa]]
| scenārija autors         = [[Šarmana Makdonalda]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Sjēna Millere]]
* [[Kilians Mērfijs]]
* [[Metjū Rīzs]]
| mūzika                   = [[Andželo Badalamenti]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|6|18|Edinburgas filmu festivāls|2008|6|20|Apvienotā Karalisre|}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/edge-love-2008|title=The Edge of Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 16, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Mīlestības robeža''' ({{val|en|The Edge of Love}}) ir 2008. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Džons Meiberijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kīra Naitlija]], [[Sjēna Millere]], [[Kilians Mērfijs]] un [[Metjū Rīzs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|6|18||bez}} Edinburgas filmu festivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = El Huseins Ibn Alī Ibn Abū Tālibs
 |    vārds_orig = {{ara|الحسين ابن علي ابن أبي طالب}}
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 625
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = [[Medīna|Medīnā]], [[Hidžāzs|Hidžāzā]] (tagad {{SAU}})
 |        m_gads = 680
 |     m_mēnesis = 10
 |       m_diena = 10
 |       m_vieta = [[Karbala|Karbalā]], [[Umajādu kalifāts|Umajādu kalifātā]] (tagad {{IRQ}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[šiītu islāms|šiītu]] imāms
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Iemidzināšana''' jeb '''eitanāzija''' - [[Veterinārmedicīna|veterinārmedicīnā]] lietots<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ttc.lv/advantagecms/LV/terminologija/terminusaraksti.html |title=V/A Tulkošanas un terminoloģijas centra "Lopkopības un veterinārijas terminu sarakstā" šāda termina nav. |access-date={{dat|2009|07|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090403054340/http://www.ttc.lv/advantagecms/LV/terminologija/terminusaraksti.html |archivedate={{dat|2009|04|03||bez}} }}</ref> apzīmējums dzīvnieka nesāpīgai nonāvēšanai,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |title=Dzīvnieku aizsardzības likuma 1. nodaļas 1. pants definē: eitanāzija — nesāpīga nogalināšana |access-date={{dat|2009|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091216033625/http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |archivedate={{dat|2009|12|16||bez}} }}</ref> ja tas pakļauts stresam, sāpēm vai ciešanām, ko nevar (vai īpašnieks nevēlas) novērst citām metodēm, ja dzīvnieks ir pārāk agresīvs un apdraud gan cilvēkus, gan dzīvniekus savā tuvumā vai jebkura cita iemesla dēļ, ja eitanānziju pieprasa dzīvnieka īpašnieks.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |title=Dzīvnieku aizsardzības likuma 50. pants. |access-date={{dat|2009|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091216033625/http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |archivedate={{dat|2009|12|16||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Drošība]]
[[Kategorija:Varbūtība]]
[[Kategorija:Ētikas pamatproblēmas]]

sentences: '''Dzimta''' ({{val|la|familia}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Dzimta ir nākamā vienība aiz [[Kārta (bioloģija)|kārtas]]. Dzimtu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[Ģints (bioloģija)|ģintis]].

sentences: '''Saross'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2021-08-12|language=lv}}</ref> ir precīzi 223 sinodisku [[Mēnesis|mēnešu]] periods, aptuveni 6585,3211 dienas vai 18 gadi, 10, 11 vai 12 dienas (atkarībā no garo [[Garais gads|gadu skaita]]) un 8 stundas, ko var izmantot, lai prognozētu [[Saules aptumsums|Saules]] un [[Mēness]] [[Aptumsums|aptumsumus]]. Vienu sarosa periodu pēc aptumsuma Saule, [[Zeme]] un Mēness atgriežas aptuveni tādā pašā relatīvajā ģeometrijā, gandrīz taisnā līnijā, un notiek gandrīz identisks aptumsums, ko sauc par [[Aptumsuma cikls|aptumsuma ciklu]].

sentences:
centrā. Šis ir pirmais melnā cauruma ēnas attēlojums, kas iegūts tiešā veidā [[radioviļņi|radiodiapazonā]] (''[[Event Horizon Telescope]]'')]]
'''Melnais caurums''' ir [[laiktelpa]]s vieta, kurai piemīt tik spēcīga [[gravitācija]], ka nepieciešamajam [[ātrums|ātrumam]], lai no tās izkļūtu, ir jābūt lielākam par [[gaismas ātrums|gaismas ātrumu]]. Pēc [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgās relativitātes teorijas]] no melnā cauruma nevar izkļūt nedz [[matērija]], nedz [[informācija]], taču [[kvantu mehānika]] pieļauj atkāpes no šīs normas. Melno caurumu esamību Visumā atbalsta gan teorētiskie pētījumi, gan arī astronomiskie novērojumi.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Irbenieki
| settlement_type          = Skrajciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Irbeneeki
| established_date         = [[1618]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="irb" />
| population_total         = 34
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 33 | lats  = 28 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 54 | longs = 00 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Irbenieki
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Irbenieki''' ir [[skrajciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] dienvidaustrumos, [[Jēkabpils]]—[[Vilkukrogs|Vilkukroga]]—[[Antuži|Antužu]] [[ceļš|ceļa]] labajā pusē, uz [[Austrumi|austrumiem]] no [[Darvasbrenči|Darvasbrenčiem]].

sentences: '''Centaur''' ir [[raķešpakāpe]], kuru izmanto kā [[nesējraķete|nesējraķešu]] augšējo pakāpi. ''Centaur'' nogādā paredzētajā [[ģeocentriskā orbīta|Zemes orbītā]] [[kosmiskais aparāts|kosmiskos aparātus]] vai, piemēram, [[starpplanētu zonde|starpplanētu zondēm]] piešķir [[otrais kosmiskais ātrums|otro kosmisko ātrumu]]. ''Centaur'' ir pirmā lielas jaudas augšējā raķešpakāpe, kura darbojas, sadedzinot [[šķidrais ūdeņradis|šķidro ūdeņradi]] un [[šķidrais skābeklis|šķidro skābekli]]. Pakāpe nosaukta [[grieķu mitoloģija]]s radījumu [[kentaurs|kentauru]] vārdā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Daiena Rosa
|      Vārds_orig = ''Diana Ross''
|          Attēls = Diana Ross (1981).jpg
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Daiena Rosa 1981. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1944|3|26}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Mičigana|Detroita}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[ritmblūzs]], [[soulmūzika]], [[disko]], [[popmūzika]], [[deju mūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, ierakstu producente
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 1959–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = ''[[The Primettes]]'', ''[[The Supremes]]'', ''[[The Temptations]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name = Roterdama
|official_name = ''Rotterdam''
|settlement_type = Municipalitāte
|image_skyline = RotterdamMaasNederland.jpg
|imagesize = 250px
|image_caption = [[Erasma tilts]] pār [[Mēse]]s upi
|nickname = Rotown, Mēses Manhatana
|motto = Sterker door strijd ''(Stiprāks caur pūlēm)''
|image_flag =Flag_of_Rotterdam.svg
|flag_size = 120px
|image_shield = Rotterdam wapen.svg
|shield_size = 120px
|pushpin_map = Nīderlande
|coordinates_region = NL
| subdivision_type        = [[Pasaules valstis|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flag|Nīderlande}}
| subdivision_type1       = [[Nīderlandes provinces|Province]]
| subdivision_name1       = [[Dienvidholande]]
| established_title       = Dibināta
| established_date        = 1340.
|area_footnotes =<ref name="cos">{{Tīmekļa atsauce
 |title       = Kerncijfers Rotterdam 2006
 |work        = rotterdam.nl
 |publisher   = City of Rotterdam
 |month       = May
 |year        = 2006
 |url         = http://www.rotterdam.nl/Rotterdam/Internet/Overig/rdm/ABC-IRIS/COSkerncijfers2006.pdf
 |accessdate  = 2007-04-04
 |format      = PDF
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20070614151143/http://www.rotterdam.nl/Rotterdam/Internet/Overig/rdm/ABC-IRIS/COSkerncijfers2006.pdf
 |archivedate = 2007-06-14
}}</ref>
|area_total_km2 = 319
|area_land_km2 = 206
|area_water_km2 = 113
|area_urban_km2 =
|area_metro_km2 =
|population_as_of = 2010. gada 1. oktobris
|population_footnotes =<ref name="cos"/><ref>{{Tīmekļa atsauce
 | title = Randstadmonitor 2006
 | work = [http://www.regio-randstad.nl/ www.regio-randstad.nl]
 | publisher = Regio Randstad
 | month = March
 | year = 2010
 | url = http://www.regio-randstad.nl/actueel/uploads/Randstadmonitor_DEF_2006.pdf
 | accessdate = 2009-10-01
 | format = PDF
 | archive-date = 2009-03-26
 | archive-url = https://web.archive.org/web/20090326185358/http://www.regio-randstad.nl/actueel/uploads/Randstadmonitor_DEF_2006.pdf
 }}</ref>
|population_note =
|population_total = 650000
|population_density_km2 = auto
|population_metro = 1211523
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
|area_code= 010
|latd=51 |latm=55 |lats=51 |latNS=N
|longd=4 |longm=28 |longs=45 |longEW=E
|elevation_footnotes =
|elevation_m =
|website = [http://www.rotterdam.nl/ www.rotterdam.nl]
|footnotes =
}}

sentences: '''Zināšanu sabiedrība''' rada, dalās un dara pieejamas visai sabiedrībai tās zināšanas, kuras var tikt izmantotas, lai veicinātu sabiedrības labklājību. [[UNESCO]], kas aktīvi strādā, lai attīstītu zināšanu sabiedrību, to definē kā sabiedrību, kuras virzītājspēks ir [[kultūra]] un [[izglītība]] un kas ir aicināta, izzinot sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās vides daudzveidību, radīt jaunas zināšanas un tās izmantot kopīgās labklājības veicināšanai.<ref name="Zināšanu sabiedrības definīcija">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.biblioteka.lv/unesco-lnk-asambleja-lemj-par-atbalstu-kulturai-un-zinasanu-sabiedribas-attistibai-articleitem-23822/|title=UNESCO LNK Asambleja lemj par atbalstu kultūrai un zināšanu sabiedrības attīstībai|website=biblioteka.lv|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}}}</ref> Savukārt citi avoti zināšanu sabiedrību definē kā sabiedrību, kurā informācijas un zināšanu radīšana, izplatīšana un izmantošana ir vissvarīgākais faktors ražošanā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.thpanorama.com/articles/cultura-general/sociedad-del-conocimiento-origen-caractersticas-importancia.html|title=Zināšanu sabiedrības izcelsme, īpašības, nozīme|last=|first=|access-date=13/12/2020|date=}}</ref> šādas sabiedrības ir atkarīgas no to potenciāla radīt zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas. Zināšanu sabiedrība atšķiras no informācijas sabiedrības ar to, ka zināšanu sabiedrība pārvērš informāciju resursos, kas sniedz iespēju sabiedrībai efektīvāk funkcionēt, kamēr informācijas sabiedrība rada un izplata neapstrādātus datus.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Castelfranchi|first1=C.|title=Six critical remarks on science and the construction of the knowledge society.|date=2007|publisher=Journal of Science Communication 6(4)|page=1-3|url=https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}|archive-date={{dat|2017|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170202082153/https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf}}</ref> Spēja vākt un analizēt informāciju ir pastāvējusi jau kopš cilvēces pirmsākumiem. Taču ideja par mūsdienu zināšanu sabiedrību ir balstīta ievērojamajā datu radīšanas un informācijas izplatības pieaugumā, ko sekmē informācijas tehnoloģiju inovācijas.<ref name="Vallima">{{grāmatas atsauce|last1=Vallima, J. & Hoffman, D.|title=Knowledge society discourse and higher education|date=2008|publisher=Higher Education, 56(3|page=265-285}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Rūdolfs Endrups
| vārds_orig =
| attēls = Rūdolfs_Endrups.jpg
| att_izmērs = 175px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1887
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 20
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Lielauces pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 15
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Komunarkas masu kapi|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās =
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Rūdolfs Endrups''', segvārds ''Krauze'', (1887–1938) bija latviešu [[marksisms|marksists]] un profesionāls revolucionārs. [[Rīga]]s padomes priekšsēdētājs (1917), Latvijas Sociāldemokrātijas Centrālkomitejas (CK) Krievijas biroja loceklis (1918), [[LSPR]] Finanšu, vēlāk Pārtikas komisārs (1919).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Kovaļevskis
| vārds_orig = Александр Онуфриевич Ковалевский
| attēls = Brockhaus and Efron Encyclopedic Dictionary B82 12-3.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1840|11|19}}|{{dat||11|7}}}}
| dz_gads = 1840
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 19
| dz_vieta = [[Šustjanka]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Zaķīši (apdzīvota vieta)|Zaķīši]], [[Preiļu novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1901|11|22}}|{{dat||11|9}}}}
| m_gads = 1901
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Sanktpēterburga|Pēterburgā]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = [[Vladimirs Kovaļevskis]] (paleontologs)
([[Sofija Kovaļevska]] — brāļasieva)
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Kazaņas Universitāte]], [[Kijivas Universitāte]], [[Jaunkrievijas Universitāte (Odesā)]]
| alma_mater = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]]
| zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[entomoloģija]]
| pasniedzēji = [[Roberts Bunzens]], [[Francis Leidigs]]
| studenti =
| sasniegumi = Pirmais aprakstījis gastrulācijas fāzi embrija attīstībā
| apbalvojumi = [[Kārlis Ernsts fon Bērs|Kārļa Ernsta fon Bēra]] balva (1871), Pēterburgas Ķeizariskās Zinātņu akadēmijas loceklis (1890)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Aleksandrs Kovaļevskis''' ({{val|ru|Александр Онуфриевич Ковалевский}}, dzimis {{dat VS|{{dat|1840|11|19}}|{{dat||11|7}}}}, miris {{dat VS|{{dat|1901|11|22}}|{{dat||11|9}}}}) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] izcelsmes [[embriologs]], kas pirmais aprakstīja gastrulācijas fāzi embrija attīstības agrīnajā stadijā. [[Bezmugurkaulnieki|Bezmugurkaulnieku]] salīdzinošās embrioloģijas un fizioloģijas pamatlicējs.

sentences: {{Citas nozīmes|baltu tautu|Kurši (nozīmju atdalīšana)|kurši}}

sentences:
[[Kategorija:Antarktīdas krasti]]
[[Kategorija:Austrumantarktīda]]
[[Kategorija:Vilksa Zeme]]

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Briseles metro
|fona krāsa        = #7D7D7D
|logo              =
|karte             =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nelūgtie viesi
| attēls                   = Wedding crashers poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wedding Crashers''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Deivids Dobkins]]
| producents               =
* [[Pīters Abramss]]
* [[Roberts L. Levi]]
* [[Endrjū Panejs]]
| scenārija autors         =
* [[Stīvs Fišers]]
* [[Bobs Fišers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Vinss Vons]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Džeina Sīmūra]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Tapestry Films]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|7|15||bez}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wedding-crashers-2005|title=Wedding Crashers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=weddingcrashers.htm|title=Wedding Crashers (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|285,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nelūgtie viesi"''' ({{val|en|Wedding Crashers}}) ir 2005. gada komēdija, kuras režisors ir [[Deivids Dobkins]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Vinss Vons]] , [[Kristofers Volkens]], [[Reičela Makadamsa]], [[Aila Fišere]], [[Bredlijs Kūpers]] un [[Džeina Sīmūra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|7|15||bez}}.

sentences: '''Pokomtuki''' (pazīstami arī kā ''Pocumtook'', ''Pokamtakuke'') ir [[Ziemeļamerika]]s [[indiāņi|indiāņu]] cilts, kas 17. gs sākumā apdzīvoja mūsdienu [[Masačūsetsa]]s štata rietumus, kā arī daļu no [[Konektikuta]]s un [[Vērmonta]]s štatiem.

sentences: '''Zombijs''' ({{val|ht|zonbi}}) [[mitoloģija|mitoloģijā]] ir [[pārdabiska būtne]] vai spēks, kas iemiesojas [[līķis|līķī]] un tas atdzīvojas. Par zombiju sauc arī šo ķermeni. Zombija tēls ir izplatīts [[šausmu žanrs|šausmu žanrā]] un [[fantāzijas literatūra|fantāzijā]], tādēļ tas ir ieņēmis savu vietu [[masu kultūra|masu kultūrā]]. Šajos žanros mirušie cilvēki kļūst par zombijiem zinātnisku eksperimentu, vīrusu, radiācijas un slimību rezultātā. Viens no slavenākajiem literārajiem darbiem par zombijiem ir [[Mērija Šellija|Mērijas Šellijas]] romāns "[[Frankenšteins]]".

sentences:
'''Viduszeme''' ({{val|en|Middle Earth}}) ir autora [[Tolkīns|Dž. R. R. Tolkīna]] izdomāta pasaules daļa, kurā norisinās "[[Gredzenu pavēlnieks|Gredzenu pavēlnieka]]", "[[Hobits (grāmata)|Hobita]]" un citu šī autora grāmatu darbība.
Viduszemes termins ir ekvivalents [[Midgarda]]i [[Skandināvija|skandināvu]] [[mitoloģija]]s aprakstos, kurš raksturo cilvēku apdzīvoto pasauli, tas ir, okeāna aptvertu [[Zeme]]s centrālo [[kontinents|kontinentu]] Tolkīna iedomātajā mitoloģiskajā pagātnē. Tolkīns apgalvoja, ka viņa grāmatu darbība notiek Zemes pagātnē "citā iztēles līmenī".<ref>[http://tolkiengateway.net/wiki/1964_BBC_Interview Tolkīna intervija BBC 1964. gadā] (angliski)</ref>

sentences: '''Papīra lapas formāts''' ir standarta [[taisnstūris|taisnstūrveida]] [[papīrs|papīra]] lapas izmērs. Pasaulē visizplatītākais ir A4 standarts, kur papīra lapas izmēri ir 210x297 mm.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Echinocystis lobata.jpg|att_nosaukums=Adatainā dzeloņgurķa auglis.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Cucurbitales|rinda_lv=Ķirbju rinda|dzimta=Cucurbitaceae|dzimta_lv=Ķirbju dzimta|iedalījums=|kategorijas=nē|ģints_lv=Dzeloņgurķi|ģints=Echinocystis|binomial=Echinocystis lobata|suga=Echinocystis lobata|suga_lv=Adatainais dzeloņgurķis}}'''Adatainais dzeloņgurķis''' ({{val|la|Echinocystis lobata}}) ir viengadīgs, liels (1-8 m garumā, dažkārt vairāk), kāpelējošs, vienkāršus vai zarainus [[Stumbrs|stublājus]] veidojošs [[ķirbju dzimta]]s [[lakstaugs]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://ozols.gov.lv/kartes/apps/sites/#/invazivo-sugu-parvaldnieks/pages/adatainais-dzelongurkis|title=Invazīvo sugu pārvaldnieks: Adatainais dzeloņgurķis|website=ozols.gov.lv|access-date=2022-01-25}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/echinocystis-lobata-michx-torr-et-agray/|title=adatainais dzeloņgurķis - Echinocystis lobata (Michx.) Torr. et A.Gray - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-01-26}}</ref> Vienīgā ''Echinocystis'' ģints suga.<ref name=":2" /> [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] suga, kas [[Eiropa|Eiropā]] un [[Latvija|Latvijā]] ir [[Invazīva suga|invazīvs augs]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vārmes pagasts
| karte             = Vārmes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Vārmes pagasta ģerbonis.jpg
| ģerboņa_nosaukums = Vārmes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 100px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Vārme (ciems)
| platība           = 147,33
| iedzīvotāji       = 1046<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1046 / 147.33 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.varme.lv
}}
'''Vārmes pagasts''' ir viena no [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos, [[Venta]]s labajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Kabiles pagasts|Kabiles]], [[Rumbas pagasts|Rumbas]], [[Pelču pagasts|Pelču]], [[Snēpeles pagasts|Snēpeles]] un [[Skrundas pagasts|Skrundas]] pagastiem, kā arī [[Saldus novads|Saldus novada]] [[Zirņu pagasts|Zirņu]], [[Jaunlutriņu pagasts|Jaunlutriņu]] un [[Šķēdes pagasts|Šķēdes]] pagastiem.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ūlofs Palme
| vārds_orģ           = ''Olof Palme''
| attēls              = Olof Palme.png
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Zviedrijas premjerministru uzskaitījums|Zviedrijas premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1969|10|14|N}}
| term_beigas         = {{dat|1976|10|08|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Tāge Erlanders]]
| pēctecis            = [[Tūrbjerns Feldīns]]
| amats2              =
| term_sākums2        = {{dat|1982|10|08|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1986|02|28|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Tūrbjerns Feldīns]]
| pēctecis2           = [[Ingvars Karlsons]]
| dzim_dati           = {{dat|1927|1|30}}
| dzim_vieta          = {{Vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| mir_dati            = {{mdv|1986|3|1|1927|1|30}}
| mir_vieta           = Stokholma, Zviedrija
| tautība             = [[zviedri|zviedrs]]
| partija             = [[Zviedrijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = jurists
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =Olof Palme Signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Izolēta valoda''' ir dabiska [[valoda]], kurai nav redzamu ģenealoģisku saikņu ar citām dzīvajām valodām, respektīvi, kurām nav kopēja zināma izcelsme ar kādu citu valodu. Tās būtībā veido [[valodu saime|valodu saimi]], kas sastāv no vienas valodas. Zināmākie piemēri ir [[basku valoda]], [[ainu valoda]] un [[korejiešu valoda]], kaut arī katrā no šiem gadījumiem atsevišķi [[valodniecība|lingvisti]] apgalvo, ka ir atrodamas saiknes ar citām valodām.

sentences: Par leņķa A '''tangensu''' sauc taisnleņķa [[trijstūris|trijstūra]] [[katete|pretkatetes]] ''a'' attiecību pret piekateti ''b''.

sentences:
{{infokaste+}}
 noraksts).]]
'''Egils Skallagrimsons''' ({{val-is|Egill Skalla-Grímsson}}; pirms [[910]] — pirms [[990]]) bija [[Islande]]s [[vikingi|vikingu]] virsaitis un dziesminieks (skalds), kura dzīve aprakstīta [[Egila sāgas|Egila sāgās]]. Viņš ar savu karadraudzi sirojis [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Kursa (valsts)|Kursā]],<ref>{{LKV|IV.|6855}}</ref> [[Dānija|Dānijā]] un [[Anglija|Anglijā]].

sentences: '''Degpudele''' (arī '''"Molotova kokteilis"''' — [[ironija|ironisks]] nosaukums, kas radies [[Ziemas karš|Ziemas kara]] laikā no [[Padomju Savienība|PSRS]] ārlietu ministra [[Vjačeslavs Molotovs|Molotova]] uzvārda) ir improvizēta aizdedzinošā bumba, kas sastāv no stikla [[pudele]]s, kurā ieliets [[degmaisījums]], un [[Deglis (ierīce)|degļa]], kas piesūcināts ar uzliesmojošo šķidrumu. Lai lietotu šādu bumbu, tās deglis ir jāaizdedzina un pēc tam degpudele jāmet pa vēlamo mērķi. Pudele sašķīst, degmaisījums izplūst pa objektu, bet deglis to aizdedzina.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dietilētera struktūrformula

Dietilētera molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2−O−CH2CH3
|molmasa=74,12
|blīvums=713,4
|kušanas temperatūra=156,85 K (-116,3 °C)
|viršanas temperatūra=307,75 K (34,6 °C)
}}
'''Dietilēteris''' (etoksietāns, CH3CH2−O−CH2CH3) ir plašāk pazīstamais [[ēteri]]s. Bieži vien ar vārdu "ēteris" saprot tieši dietilēteri. Dietilēteris ir bezkrāsains, caurspīdīgs, viegli gaistošs un degtspējīgs šķidrums. Tas slikti šķīst ūdenī. Ētera tvaiki ir smagāki par gaisu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allargentums
|attēls=
|klase=[[Antimonīdu minerāls]]
|ŠtruncaID=2/A.02-10
|ķīm_formula=(Ag1-xSbx) x=0,009—0,16
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaiši sudrabaina
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīga
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=10
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorāta struktūrformula

Kālija hlorāta kristālrežģis

Kālija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi = Bertolē sāls
|           CAS numurs = 3811-04-9
|      ķīmiskā formula = KClO3
|              molmasa = 122,55
|              blīvums = 2320
|  kušanas temperatūra = 356 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 7,19 g/100 ml (20 °C)

57 g/100 mLl (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorāts''' (Bertolē sāls, KClO3) ir [[hlorskābe]]s kālija [[sāļi|sāls]]. Bertolē sāls ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. [[Šķīdība]] stipri palielinās, paaugstinoties [[temperatūra]]i.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Varakļānu Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Varakļānu Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas katoļu baznīca 2000.jpg
| image_size            = 250px
| caption               = Varakļānu katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 250
| label = Varakļānu Marijas baznīca
| position        = left
| latd  = 56 | latm  = 36  | lats  = 39  | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 45  | longs = 14  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Varakļānu novads]], [[Varakļāni]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1857]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] [[Česlavs Mikšto]]
| website               =
| architecture_style    = [[klasicisms]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1851]]
| year_completed        = [[1854]]
| length                = 42 m
| width                 = 18 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Varakļānu Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=Catholic.lv Baznīcu 2012. gada saraksts |access-date={{dat|2011|09|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub550 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Varakļānu novads|Varakļānu novada]] centrā [[Varakļāni|Varakļānos]]. Baznīca celta no [[1851]]. līdz [[1854]]. gadam klasicisma stilā, ar diviem masīviem torņiem, vairākām ieejām ar granīta kāpnēm. Baznīcas altāri ir veidoti  marmora apdarē, ar lielām svētbildēm. Centrā 17. gadsimta spāņu mākslinieka [[Bartolomē Estebans Muriljo|Muriljo]] gleznas “Bezcerīgās Jaunavas Marijas parādība” kopija. Labās puses altārī – [[Golgāta]]s motīvs (Kristus ciešanu aina), kreisās puses altārī – grāfa [[Mihaels fon der Borhs|M. Borha]] svētā aizbildņa erceņģeļa Miķeļa atveids ([[Rafaēls|Rafaēla]] gleznas kopija).<ref>[http://www.varaklanubaznica.lv/vesture/ Baznīcas vēsture]</ref>

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''Latvijas vēstures hronoloģija''' aptver laika posmu kopš senākajām rakstiskajām atsaucēm uz notikumiem [[Latvija]]s teritorijā līdz mūsdienām.

sentences:
'''Glock''' var būt:
* ''[[Glock (uzņēmums)|Glock]]'' - Austrijas uzņēmums
* [[Glock|''Glock'' pistoles]], t. sk. ''[[Glock 17]]''
* [[Timo Gloks]] (''Timo Glock''; 1982) — vācu autosportists;

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Boss''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahloroglekļa struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CCl4
|molmasa=153,82
|blīvums=1584,2
|kušanas temperatūra=250 K (-22,9 °C)
|viršanas temperatūra=350 K (76,8 °C)
}}
'''Tetrahlorogleklis''' (tetrahlormetāns, CCl4) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais [[halogēnogļūdeņradis]]. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

sentences: '''18. augusts''' ir gada 230. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (231. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 135 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija permanganāta kristālrežģis

Kālija permanganāta kristāli
|       citi nosaukumi = zilie graudiņi
|           CAS numurs = 7722-64-7
|      ķīmiskā formula = KMnO4
|              molmasa = 158,04
|              blīvums = 2703
|  kušanas temperatūra = 240 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 6,38g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija permanganāts''' (KMnO4) ir [[permangānskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir violeti melna kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot violetu šķīdumu. Kālija permanganāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Kālija permanganāts ir nozīmīgākais permanganāts. Sadzīvē kālija permanganātu dēvē par '''zilajiem graudiņiem '''vai''' lillā graudiņiem'''. Nātrija permanganātam ir līdzīgas īpašības un to lielākoties ir iespējams lietot par kālija permanganāta aizstājēju, tomēr tas ir nestabilāks.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''[[Islāms]] Kazahstānā''' ir lielākā pēc izplatības [[reliģija]] [[Kazahstāna|Kazahstānā]], aptuveni 72% valsts iedzīvotāju ir [[musulmaņi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pewforum.org/2015/04/02/religious-projection-table/|title=Religious Composition by Country, 2010-2050|website=Pew Research Center's Religion & Public Life Project|access-date=2020-10-29|date=2015-04-02|language=en-US}}</ref> Etniskie [[kazahi]] pārsvarā ir [[Sunnītu islāms|sunnītu]] [[musulmaņi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://kazakhstan.usembassy.gov/|title=United States Diplomatic Mission to Kazakhstan - Home|website=web.archive.org|access-date=2023-05-07|date=2008-06-15|archive-date=2008-06-15|archive-url=https://web.archive.org/web/20080615015616/http://kazakhstan.usembassy.gov/}}</ref> Ir arī neliels skaits [[Šiītu islāms|šiītu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.forum18.org/archive.php?article_id=1577|title=KAZAKHSTAN: Ahmadi Muslim mosque closed, Protestants fined 100 times minimum monthly wage|publisher=Forum 18|access-date=June 7, 2014}}</ref> Ģeogrāfiski Kazahstāna ir vistālāk uz ziemeļiem esošā valsts pasaulē ar musulmaņu vairākumu<ref>Muslim-majority [[Tatarstan]] lies further north of Kazakhstan, but is a non-sovereign [[federal subject]] [[Republics of Russia|republic]] of [[Russia]].</ref> un lielākā zemes platības ziņā. Kazahi veido vairāk nekā pusi no kopējā iedzīvotāju skaita, un citas musulmaņu izcelsmes etniskās grupas ir [[uzbeki]], [[uiguri]] un [[tatāri]].<ref>[https://web.archive.org/web/20091130031948/http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2009/127366.htm Kazakhstan — International Religious Freedom Report 2009] U.S. Department of State. Retrieved on 2009-09-07.</ref> Islāms pirmo reizi reģiona dienvidu robežās ieradās 8. gadsimtā ar [[arābi]]em. Saskaņā ar [[Konstitūcija|konstitūciju]] Kazahstānas Republika ir pasludināta kā [[Demokrātija|demokrātiska]], [[Sekulārisms|sekulāra]], tiesiska un sociāla valsts, kuras augstākās vērtības ir [[cilvēks]], viņa dzīvība, tiesības un brīvības.

sentences: '''Ādamābols''' jeb '''gāmurs''' ir [[balsene]]s izcilnis [[kakls|kakla]] priekšējā daļā, kas raksturīgs [[vīrietis|vīriešiem]], ļoti reti arī [[sieviete|sievietēm]]. Ādamābolu veido [[vairogskrimslis]], kas izspiežas uz āru un ir pat sataustāms, un šis [[skrimslis]] sastāv no divām leņķī savienotām plāksnītēm.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://medicine.lv/raksti/balsene_pme | title= Balsene | publisher= medicine.lv - Latvijas veselības portāls | accessdate= 2019. gada 12. decembrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20191211231318/https://medicine.lv/raksti/balsene_pme | archivedate= 2019. gada 11. Decembris }}</ref> Ādamābols ir sekundārā vīrišķā dzimumpazīme, kas parādās [[pubertāte]]s vecumā, kad hormonālās iedarbības rezultātā tas izliecas. Tā rezultātā arī [[balss]] kļūst zemāka (ar mazāku [[frekvence|frekvenci]]).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste
| bodystyle      = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw}}
| above          = ''Al-Qaida''
| abovestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| subheader      =
{{ara|القاعدة}}
 Dalībnieki [[karš pret terorismu|karā pret terorismu]], [[Afganistānas pilsoņu karš|Afganistānas pilsoņu karā]], [[Somālijas pilsoņu karš|Somālijas pilsoņu karā]], [[Irākas karš|Irākas karā]], [[Sīrijas pilsoņu karš|Sīrijas pilsoņu karā]]
| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| image          = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image=Flag of Jihad.svg|size=235px|alt=Džihāda karogs — izmanto vairāki ''Al-Qaida'' grupējumi}}
| imagestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|image_box_raw}}
| caption        = Džihāda karogs — izmanto vairāki ''Al-Qaida'' grupējumi
| label1         = Darbība
| data1          = 1988–pašlaik
| label2         = Ideoloģija
| data2          = {{ubl|[[vahābisms]]|[[džihādisms]]|[[kutbisms]]|[[panislāmisms]]|[[antikomunisms]]|[[anticionisms]]|[[antisemītisms]]}}
| label3         = Līderi
| data3          = [[Osama bin Ladens]] (1988–2011)
[[Aimans az Zavāhirī]] (2011–2022)
[[Saifs al Adels]] (2022—pašlaik)
| label4         =
| data4          =
}}
'''''Al-Qaida'''''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/organiz%C4%81cija%20Al-Qaida/lv | title= Organizācija Al-Qaida | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2019. gada 17. jūlijā}}</ref> ({{val|ar|القاعدة}}, ''al-qāʿida'' — ‘pamats’) ir starptautiska [[sunnītu islāms|sunnītu]] islāmistu [[kaujinieks|kaujinieku]] un [[terorisms|teroristu]] organizācija. To 1988. gadā izveidoja [[Abdulla Azāms]] un [[Osama bin Ladens]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aiziet skaisti
| operators =
| attēls = GoingInStyle poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Zeks Brafs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Morgans Frīmens]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Džoija Kinga]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Kristofers Loids]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Going in Style''
| studija = * ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''RatPac Entertainment''
* ''De Line Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|3|30}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|84,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2625406465/|title=Going in Style |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|29}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Aiziet skaisti"''' ({{Val|en|Going in Style}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Zeks Brafs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Morgans Frīmens]], [[Maikls Keins]], [[Alans Ārkins]], [[Anna Mārgreta]], [[Džoija Kinga]], [[Mets Dilons]] un [[Kristofers Loids]]. Filma ir 1979. gada [[Going In Style (1979. gada filma)|tāda paša nosaukuma]] filmas rīmeiks.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Debora Tanena
 |    vārds_orig = ''Deborah Tannen''
 |        attēls = DeborahTannen2013.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Debora Tanena 2013. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1945
 |    dz_mēnesis = 7
 |      dz_diena = 7
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = autore, valodniece, profesore
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = Bingemtonas Universitāte
Veina Valsts universitāte
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)|Kalifornijas Universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Debora Tanena''' ({{val|en|Deborah Tannen}}, dzimusi {{dat|1945|7|7}}) ir [[ASV|amerikāņu]] akadēmiķe un [[valodniecība]]s profesore [[Džordžtaunas Universitāte|Džordžtaunas Universitātē]] [[Vašingtona|Vašingtonā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Deborah F Tannen |url=https://gufaculty360.georgetown.edu/s/contact/00336000014RccLAAS/deborah-tannen |publisher=Georgetown University}}</ref> Saņēmusi apbalvojumus par savu ieguldījumu [[Prinstonas Universitāte|Prinstonas Universitātē]], darbojusies centrā, kas pētījis cilvēku uzvedības pamatprincipus un ietekmes. Par saviem pētījumiem lasījusi lekcijas daudzās pasaules valstīs, tāpat arī sarakstījusi grāmatas, dažādus rakstus un analīzes par dzimumu atšķirībām saziņā.

sentences: '' publicēta ''[[Encyclopædia Britannica]]'' reklāma]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Georgs Heinrihs Loskīls
|          vārds_orig =
|              attēls = Georgs Heinrihs Loskīls 1803.png
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums = 1803. gada portrets
|             dz_gads = 1740
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Rinda (ciems)|Rinda]], [[Piltenes apgabals]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|              m_gads = 1814
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 23
|             m_vieta = Bētleme, [[Pensilvānija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  garīdznieks, pedagogs
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikisanāksme
| datums     = {{dat|2017|4|11}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Atskats uz WMCON konferenci, stratēģijas diskusija
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Egilus}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Šopronas kalni
|attēls                 = Brenntenriegel.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Brentelrīgena kalns
| map_type            = Ungārija#Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.651389 | latNS  = N
| longd = 16.462222 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{HUN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Brentelrīgens]]
|augstums               = 606
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Rokoties pēc uguns
 | oriģinālnos =''Digging for Fire''
 |      attēls = Digging for Fire Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Elīsija Van Koveringa]]
* [[Džeiks Džonsons]]
 |   scenārijs =
* [[Džo Svānbergs]]
* Džeiks Džonsons
 |     aktieri =
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rouzmerija Devita]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Bri Lārsone]]
* [[Orlando Blūms]]
* [[Maiks Birbiglija]]
 |      mūzika = [[Dens Roumers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Lucky Coffee Productions]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Worldwide]]''
* ''[[The Orchard]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|1|26|Sandensas kinofestivāls|2015|8|21|ASV|}}
 |      ilgums = 80 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/digging-fire-2015|title=Digging for Fire|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|119,364}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=diggingforfire.htm|title=Digging for Fire (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Rokoties pēc uguns"''' ({{val|en|Digging for Fire}}) ir 2015. gada komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džo Svānbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Džonsons]], [[Anna Kendrika]], [[Rouzmerija Devita]], [[Sems Rokvels]], [[Bri Lārsone]], [[Orlando Blūms]] un [[Maiks Birbiglija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|26||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Raiņa muzejs "Jasmuiža"
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Jasmuiža - Raiņa muzejs Aizkalnē 2001-04-08.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Aizkalne]], [[Preiļu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 56.2022 | latNS  = N
| longd = 26.7858 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1883.-1889.
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Dzejnieka Raiņa dzīves vieta
|      numurs = 49
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Vēsture
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sekss un lielpilsēta 2
| attēls                   = Sex and the City 2 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sex and the City 2''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Maikls Patriks Kings]]
| producents               =
* [[Sāra Džesika Pārkere]]
* [[Darens Stārs]]
* [[Džons Melfi]]
* Maikls Patriks Kings
| scenārija autors         = Maikls Patriks Kings
| galvenajās lomās         =
* [[Sāra Džesika Pārkere]]
* [[Kima Ketrela]]
* [[Sintija Niksone]]
* [[Kristīne Deivisa]]
* [[Džons Korbets]]
* [[Kriss Nots]]
| mūzika                   = [[Ārons Zigmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[HBO Films]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|5|27||bez}}
| ilgums                   = 143 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sex-and-city-2-2010|title=Sex and the City 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 21, 2019|archive-date={{dat|2020|10|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201028093632/https://www.bbfc.co.uk/releases/sex-and-city-2-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sexandthecity2.htm|title=Sex and the City 2 (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 21, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|288,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Sekss un lielpilsēta (filma)|Sekss un lielpilsēta]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sekss un lielpilsēta"''' ({{val|en|Sex and the City 2}}) ir 2010. gada romantiska komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma seriālu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Maikls Patriks Kings]]. Galvenās lomas atveido [[Sāra Džesika Pārkere]], [[Kima Ketrela]], [[Sintija Niksone]], [[Kristīne Deivisa]], [[Džons Korbets]] un [[Kriss Nots]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|5|27||bez}}. Filma ir turpinājums 2008. gada filmai "[[Sekss un lielpilsēta (filma)|Sekss un lielpilsēta]]".

sentences:
Šī kategorija apkopo cilvēkus, kas bijuši [[Veģetārisms|veģetārieši]].
{{Commonscat|Vegetarians|Veģetārieši}}

sentences:
{{cita nozīme|pārtikas trūkumu ilgstošā laika periodā|izsalkumu|badošanās}}
 apkaimē 1877. gadā]]
'''Bads''' ir liels vai pilnīgs [[pārtika]]s trūkums ilgstošā laika periodā. To var izraisīt [[karš]], [[neražas gads]], [[katastrofa]]s, [[darbaspēks|darbaspēka]] trūkums, [[inflācija]] un/vai valdības politika. Bads parasti ir saistīts ar [[nepietiekams uzturs|nepietiekamu uzturu]], [[epidēmija|epidēmijām]] un paaugstinātu [[mirstība|mirstību]].

sentences:
[[File:Best01.jpg|thumb|Vertikālais vēja tunelis Latvijas paviljonā [[Expo 2010]].]]
'''Vertikālais vēja tunelis''' ir tunelis, kurā tiek radīta augšupejoša gaisa plūsma. Vertikālos vēja tuneļus izmanto [[aerodinamika]]s izpētei, taču to plašākais pielietojums ir [[izpletņlēkšana]]s treniņiem vai atpūtai — [[cilvēks]] var lidot gaisa strūklā, kuras ātrums aptuveni sakrīt ar cilvēka ķermeņa krišanas [[ātrums|ātrumu]] (vidēji 200 km/h).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Boatengs''' var būt:
* [[Kevins Prinss Boatengs]] (''Kevin-Prince Boateng''; 1987) — Vācijā dzimis Ganas futbolists;
* [[Žeroms Boatengs]] (''Jérôme Boateng''; 1988) — vācu futbolists.

sentences: '''Sudraba slidas''' ir amerikāņu rakstnieces [[Mērija Meipsa-Dodža|Mērijas Meipsas-Dodžas]] [[romāns]], kurš pirmoreiz ir publicēts [[1865]]. gadā. Romāna notikumi norisinās [[Holande|Holandē]] un tā parāda nīderlandiešu dzīvi 19. gadsimta sākumā. Stāsts ir par Nīderlandē dzīvojošajiem bērniem Grēteli, viņas brāli Hansu, viņu draugiem un nelabvēļiem. Grāmatā risinās notikumi, kas maina abu bērnu dzīves.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Mistasini ezers
|attēls=
|vieta={{CAN}}
|vieta2=[[Kvebeka]]
|map = Kanāda#Kvebeka
| plat_d=50 | plat_m=57 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=73 | gar_m=42 | gar_s= | gar_EW=W
|platība=2335
|garums=161
|platums=19
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=183
|tilpums=150
|augstums_vjl=372
|izteka=[[Ruperta]]
|baseins=1813
|valstis=[[Kanāda]]
|salas=Pahipanuka<br />Čapahipane
|pilsētas=[[Mistisini]]
}}
'''Mistasini ezers''' ({{val|fr|Lac Mistassini}}) ir pēc platības lielākais dabiskais [[ezers]] [[Kvebeka]]s provincē [[Kanāda|Kanādā]]. Atklāts [[1672]]. gadā. Ap ezeru atrodas plaši egļu, bērzu, priežu un baltegļu meži, šeit darbojas mežrūpniecības industrija. Ap ezeru atrodas Kanādā lielākās [[mellene|melleņu]] plantācijas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bonjourquebec.com/qc-en/fiches/en/evenements/1402912.html |title=Bonjour Québec.com: Festival du bleuet de Dolbeau-Mistassini<!-- Bot generated title --> |access-date={{dat|2011|10|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070929120847/http://www.bonjourquebec.com/qc-en/fiches/en/evenements/1402912.html |archivedate={{dat|2007|09|29||bez}} }}</ref> Ezera dienvidu galā atrodas [[krī]] indiāņu pilsētiņa [[Mistisini]].

sentences:
[[Kategorija:Videospēles pēc platformas]]
[[Kategorija:Apple]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Moltrehts
|     vārds_orig = ''Karl Moltrecht''
|         attēls = Karlis-Alberts-Johans-Moltrehts.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1860
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Matīši]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmieras novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Karātavu kalns]], pie [[Tukums|Tukuma]], [[Latvijas SPR]]
([[Tukuma novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Moltrehts, māte - Matilde, dzimusi Millere
|          brāļi = [[Arnolds Moltrehts]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Igaunijas Brīvdabas muzejs
| image               = Eesti_Vabaõhumuuseum_13.jpg
| imagesize           =
| caption             = Muzeja ieeja
| map_type            = Tallina
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 59 | latm  = 25 | lats  = 53 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 38 | longs = 17 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1957. gada 22. maijs
| location            = Vabaõhumuuseumi tee 12, [[Roka al Mare]], [[Hābersti]], [[Tallina]], [[Igaunija]]
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            = Merike Lange
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = [http://www.evm.ee/ evm.ee]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''S&P 500''''', saīsinājums no '''''Standard and Poor’s 500''''', [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], ir [[akciju tirgus]] indekss, kas sastāv no 500 vietējo uzņēmumu [[Akcija (vērtspapīrs)|akcijām]]. Daudzi investori to uzskata par labāko kopējo Amerikas akciju tirgus darbības rādītāju. Indeksā ietilpst 500 vadošie uzņēmumi un tas aptver aptuveni 80% no pieejamās tirgus kapitalizācijas. Daži no indeksa uzņēmumiem ar visaugstāko svaru ir ''[[General Electric|General Electric Company]], [[Microsoft Corporation]], Citigroup Inc.'' un ''[[ExxonMobil|Exxon Mobil Corporation]]''.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/SandP-500|title=S&P 500 {{!}} stock market|website=Encyclopedia Britannica|access-date=2020-05-09|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://us.spindices.com/indices/equity/sp-500|title=S&P 500® - S&P Dow Jones Indices|website=us.spindices.com|access-date=2020-05-09|archive-date=2019-01-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20190124023047/https://us.spindices.com/indices/equity/sp-500}}</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Sīnājs
| Nosaukums2           = طور سيناء
| Photo                = Mount Sinai Egypt.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Sīnāja kalna virsotne
| karte                = Ēģipte
| paraksta_izvietojums = left
| latd= 28|latm= 32|lats= 23|latNS=N
| longd= 33|longm= 58|longs= 24|longEW=E
| Augstums            = 2285
| Relatīvais_augstums =
| Atrašanās vieta     = {{vieta|Ēģipte|Sīnāja pussala}}
| Kalnu grēda         =
| Augstiene           =
| Kāpums              =
| Parent peak         =
| Coordinates         =
| Topographic map     =
| Type                =
| Volcanic_Arc/Belt   =
| Age                 =
| Last eruption       =
| First ascent        =
| Easiest route       =
| Grid_ref_UK         =
| Grid_ref_Ireland    =
| Listing             =
| Translation         =
| Language            =
| Pronunciation       =
}}
'''Sīnājs''' ({{val|ar|طور سيناء}} ''{{transl|ar|ALA|Ṭūr Sīnāʼ }}'' vai {{val|ar|جبل موسى}} ''{{transl|ar|ALA|Jabal Mūsá }}''; Ēģiptes arābu: '''{{transl|arz|Gabal Mūsa}}'''; {{val-he|הר סיני}} ''{{transl|he|Har Sinai}}'') ir kalns [[Sīnāja pussala|Sīnāja pussalā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]]. Šī ir iespējamā Bībeles Sīnāja kalna atrašanās vieta, kas ir vairākkārt pieminēts [[Izceļošanas grāmata|Izceļošanas grāmatā]], [[Tora|Torā]], [[Bībele|Bībelē]] un [[Korāns|Korānā]]. Saskaņā ar [[ebreji|ebreju]], [[kristieši|kristiešu]] un [[islāms|islāmistu]] tradīciju, Bībeles Sīnāja kalnā [[Mozus]] saņēma [[Desmit baušļi|desmit baušļus]].

sentences: '''RNS interference''' ('''RNSi''' jeb arī '''RNAi''') ir mehānisms, kurš ierobežo [[gēns|gēnu]] izpausmes [[translācija]]s posmā vai arī traucē konkrētu gēnu [[Transkripcija (ģenētika)|transkripciju]]. Tādā veidā var panākt, ka tiek "nomierināti" defektīvie gēni, praktiski "izslēdzot" tos. RNS interference paver plašas iespējas jaunu [[medikamenti|medikamentu]] izstrādē [[slimība|slimībām]], kuru pamatā ir neadekvāta gēnu darbība. Tā izlases veidā iedarbojas uz bojātajiem gēniem.

sentences:
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Viļānu rajons]]
[[Kategorija:Sakstagala pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Kantinieku pagasts}}

sentences: {{Citas nozīmes|šķidrumu|Sula (nozīmju atdalīšana)|Sula}}

sentences: '''Doplera efekts''' ir novērotājam pienākošo svārstību (piemēram, [[skaņa]]s vai [[gaisma]]s) [[frekvence]]s un [[viļņa garums|viļņa garuma]] maiņa, ko rada [[svārstības|svārstību]] avota un novērotāja pārvietošanās vienam attiecībā pret otru. Doplera efekts ir nosaukts par godu austriešu fiziķim [[Kristiāns Doplers|Kristiānam Dopleram]], kurš aprakstīja šo parādību [[1842]]. gadā.

sentences: '''Vācu Šveice''' ({{val|de|Deutschschweiz}}, {{val|fr|Suisse alémanique}}, {{val|it|Svizzera tedesca}}, {{val|rm|Svizra tudestga}}) ir [[Šveice|Šveices Konfederācijas]] daļa, ko pārsvarā apdzīvo [[vācu valoda|vācvalodīgi]] iedzīvotāji, kas lieto [[Šveices vācu valoda]]s paveidu (''Schwyzerdütsch'', ''Schwyzertütsch''). Vācu Šveice aizņem aptuveni 65% valsts, un ir gan platības, gan iedzīvotāju skaita ziņā lielākā Šveices daļa.

sentences:
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums          = Rīga Plaza
|logo               =
|logo izmērs        =
|attēls             = Rīga Plaza logo.png
|attēla paraksts    =
|pilsēta lokatīvā   = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte   = Riga 2
|latd               = 56| latm = 55| lats = 35.6| latNS =N
|longd              = 24| longm = 06| longs = 11.5| longEW =E
|valsts           = {{flag|Latvija}}
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apkaime          = [[Torņakalns]]
|adrese           = [[Mūkusalas iela]] 71
|atklāts          = {{dat|2009|3|31}}
|rekonstrukcija   =
|īpašnieks        = ''Summus Capital'', Ivars Vendelins
|pārvaldnieks     = ''Colliers''
|platība        = 90 000 m²
|tirdz platība  = 49 000 m²
|veikalu sk     = 160+
|autostāvvieta  = 1500 (1000 ēkā)
|apmeklētāji    =
|apgrozījums    =
|autobuss     = [[10. autobusu maršruts (Rīga)|10.]], [[23. autobusu maršruts (Rīga)|23.]], [[26. autobusu maršruts (Rīga)|26.]]
|trolejbuss   = [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 2020)|4.]], [[19. trolejbusu maršruts (Rīga)|19.]], [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27.]]
|tramvajs     =
|mājas lapa   = {{URL|http://www.rigaplaza.lv/}}
}}
'''Modes un izklaides centrs "Rīga Plaza"''' ir tirdzniecības centrs [[Latvija|Latvijā]], [[Rīga|Rīgā]], [[Mūkusalas iela|Mūkusalas ielā]] 71. Tā platība ir {{sk|90000|m²}}.

sentences: '''Luminiscence''' ir spontāna [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] emisija, kuru neizsauc [[absolūti melns ķermenis|melna ķermeņa]] starojums, bet gan enerģijas atbrīvošanās, [[elektroni]]em pārejot no ierosināta stāvokļa uz pamatstāvokli. Luminiscences ilgums ievērojami pārsniedz [[gaisma]]s svārstību periodu 10<sup>−15</sup> s.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=«Современная высшая школа: инновационный аспект»|url=http://dx.doi.org/10.7442/2071-9620.20122|publisher=International Institute of Design and Service}}</ref>

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''Romantika'' (prāmis)}}
{{novecojis}}
{{Kuģis
|vārds = ''Romantika''
|attēls =  Romantika_Helsinki.jpg|300px
|attēla paraksts = ''Romantika'' Helsinkos 2006. gadā.
|kuģa tips = kruīza [[prāmis]]
|līnija = [[Rīga]]—[[Stokholma]]
|īpašnieks = ''[[Tallink]]''
|pieraksta osta = 2002—2009: [[Tallinna]], {{EST}}
 2009—2015: [[Rīga]], {{LAT}}
 2015—2016.: Tallina, {{EST}}
2016—2022: [[Rīga]], {{LAT}}
2022—''pašlaik'': [[Ēmshāvena]], {{NLD}}
|mezgli = 22
|tonnāža = 39,864 bruto reģistra tonnas
|statuss = darbībā
|pirmais brauciens = 2002. gads
|garums = 193,80 m
|platums = 29 m
|iegrime = 6,50 m
|pasažieri = 2500 cilvēki
|gultas vietas = 2172
|kajītes = 727
|līnijmetri = 1000 m
}}

sentences:
{{citas nozīmes|upi Vidzemē|Abuls (nozīmju atdalīšana)|Abuls}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Abuls
|attēls=Trikāta, sild üle Abulsi jõe.jpg
|paraksts=Trikāta. Tilts pār Abula upi.
|garums=52
|baseins=430
|gada_notece=
|izteka=[[Brantu pagasts]]
|ieteka=[[Gauja]]
|ietekas_augstums  = 30,2
|iztekas_augstums  = 162
|kritums = 129
|tek_caur=[[Latvija]]
|liel_pietekas=[[Dranda]], [[Nigra]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=22 | sāk_plat_s=3 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=52 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=29 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pitagors
|          vārds_orig = {{gree|Ὁ Πυθαγόρας ὁ Σάμιος}}
|              attēls = Kapitolinischer Pythagoras adjusted.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Pitagora krūšutēls, kas atrodas [[Roma|Romā]]
|          dz_dat_alt = 580.—572. gadā p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Samosa, [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 500.—490. gadā p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[Ētika]], [[metafizika]], [[mūzika]], [[matemātika]], [[politika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Pāvels Kovaļovs
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1990|10|17}}
 |         dz_viet =
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2015|4|5|1990|10|17}}
 |        mir_viet = {{vieta|Latvija|Lēdmanes pagasts}}
 |            taut = {{karogs|Latvija}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Competition|Eiropas čempionāts junioriem}}
{{Medal|Bronze|Novisada 2009|Trīssoļlēkšana}}
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Hēroda Atika villa
| native_name    = {{gree|Έπαυλη του Ηρώδη του Αττικού}}
| image          = Eva dolianon.jpg
| image_size     =
| caption        = Hēroda Atika villas drupas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 24| lats = 58| latNS = N
| longd = 22| longm = 41| longs = 08| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Arkādija|2s=Arkādija (Grieķija)}}
| region         =
| type           = Villa
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Hēroda Atika villa''' ({{val|el|Έπαυλη του Ηρώδη του Αττικού}}) ir [[romiešu villa]], kas atrodas [[Grieķija|Grieķijā]], [[Ziemeļkinurija|Ziemeļkinurijā]], netālu [[Tanosa]]s upes. Tuvākā pilsēta ir [[Doliana]] uz ziemeļiem pāri upei un nedaudz tālāk austrumu virzienā esoša [[Astrosa]]. Tā tika uzcelta 2. gadsimtā senās pilsētas Evas vietā. Netālu no villas atrodas Lukusa viduslaiku klosteris. Hēroda Atika villa ir nozīmīgākais [[Kinurija]]s [[arheoloģiskais piemineklis]].

sentences: '''Fakss''' ir [[mašīna|aparāts]], ar kura palīdzību iespējams nosūtīt un saņemt informāciju, izmantojot telefona tīklu. Ar faksu ir iespējams nosūtīt uzrakstītu tekstu, attēlu, zīmējumu vai shēmu. Fakss nosūtāmo [[dokuments|dokumentu]] skenē un pārvērš analogsignālā vai ciparsignālā, bet uztvērējierīce no šī [[signāls|signāla]] atveido dokumenta kopiju.

sentences: '''SIA "E. Gulbja Laboratorija"''' ir [[Latvija|Latvijā]] akreditēta privāta [[laboratorija]], kas veic [[bioķīmija|bioķīmiskus]], [[mikrobioloģija|mikrobioloģiskus]], ķīmiskus, imunohematoloģiskus, [[hematoloģija|hematoloģiskus]], [[citoloģija|citoloģiskus]], imunoloģiskus, biofizikālus, citoģenētiskus patoloģiskus no cilvēka vai dzīvnieka iegūtu materiālu izmeklējumus, ar mērķi nodrošināt slimību diagnostiku vai veselības novērtēšanu. Izmeklējamais materiāls ([[serums]]) tiek uzglabāts sasaldēts 1 mēnesi, lai varētu izmeklējumus turpināt. Laboratorijai ir 57 filiāles visos Latvijas novados.<ref>[https://www.egl.lv/ egl.lv]</ref> E. Gulbja Laboratorija ir dibināta 1993. gadā, akreditēta 2003. gada 12. septembrī.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Par mums |url=http://www.egl.lv/par-mums/darba-apjoms-un-organizacija/ |website=egl.lv}}</ref>

sentences:
evakuācija no [[Krima]]s]]
'''Baltā emigrācija''' jeb '''Krievu pirmā viļņa emigrācija''' ({{val|ru|Белая эмиграция}}, ''Русская эмиграция первой волны'') bija [[Baltā kustība|baltās kustības]] masveida [[emigrācija]] no Krievijas, ko izraisīja [[Baltā armija (Krievijas pilsoņu karš)|Baltās armijas]] militārā sakāve gandrīz sešus gadus ilgajā [[Krievijas pilsoņu karš|pilsoņu karā]]. Lielākā daļa emigrantu bija [[karavīrs|militārpersonas]], [[Muižniecība|muižnieki]], [[Uzņēmējs|uzņēmēji]], [[inteliģence]], [[kazaki]], [[Garīdzniecība|garīdznieki]], ierēdņi un viņu ģimenes locekļi.

sentences:
Eiropas sadalījums pa [[reģions|reģioniem]]:

Ziemeļeiropa

[[Rietumeiropa|Rietumeiropa]]

[[Austrumeiropa|Austrumeiropa]]

[[Dienvideiropa|Dienvideiropa]]]]
'''Ziemeļeiropa''' ir [[Eiropa]]s ziemeļu daļa, kurā pēc [[Eiropas Savienība]]s (ES) ieteiktās definīcijas ietilpst trīs [[Baltijas valstis]] — [[Igaunija]], [[Latvija]], [[Lietuva]], piecas [[Ziemeļvalstis]] — [[Dānija]], [[Islande]], [[Norvēģija]], [[Somija]], [[Zviedrija]], kā arī autonomās [[Fēru Salas]].<ref>[http://eurovoc.europa.eu/drupal/?q=request&uri=http://eurovoc.europa.eu/100277 Northern Europe] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170105184226/http://eurovoc.europa.eu/drupal/?q=request&uri=http://eurovoc.europa.eu/100277 |date={{dat|2017|01|05||bez}} }} no ''Multilingual Thesaurus of the European Union'' (angliski)</ref> [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] teritoriāli un kultūrvēsturiski Ziemeļeiropai pieskaita arī [[Britu salas]] ([[Apvienotā Karaliste]], [[Īrija]], [[Normandijas salas]] un [[Menas Sala]]).<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Composition of macro geographical (continental) regions, geographical sub-regions, and selected economic and other groupings |work= [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] |url= http://unstats.un.org/unsd/methods/m49/m49regin.htm | accessdate= 2015. gada 26. jūlijā | language= angliski}}</ref>

Reizēm Ziemeļeiropai tiek pieskaitīta arī [[Krievija]]s ziemeļdaļa, [[Vācija]]s ziemeļdaļa, [[Polija]]s ziemeļdaļa un [[Nīderlande]]. Ar Dāniju saistītā [[Grenlande]] tiek pieskaitīta [[Ziemeļamerika]]i.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzaldehīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C7H6O
|molmasa=106,13
|blīvums=1041,5
|kušanas temperatūra=-26 °C
|viršanas temperatūra=178,1 °C
}}
'''Benzaldehīds''' (benzolkarbonāls, C6H5CHO) ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar raksturīgu rūgto mandeļu smaržu. Glabājot kļūst dzeltenīgs. Nepilnīgi attīrīts benzaldehīds ātri oksidējas līdz [[benzoskābe]]i autooksidācijas procesu dēļ. Benzaldehīds ir vienkāršākais aromātiskais [[aldehīdi|aldehīds]]. Ūdenī šķīst slikti.

sentences:
]]
'''Ģeotermālā enerģija''' ir [[Zeme]]s dzīļu [[siltums]]. [[Ieži]] zem Zemes virsas bieži ir karsti. Ģeotermālās [[elektrostacija]]s izmanto šo iežu siltumu, lai pārvērstu [[ūdens|ūdeni]] [[tvaiks|tvaikā]]. Tvaiku savukārt var izmantot [[elektrība]]s ražošanai vai apsildīšanai.<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/dabaszinibas/6-klase/resursi-energijas-avoti-6108/re-0d24576e-7c58-4f75-9748-06b74ae307ef</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Carpinus betulus|autors=|attēls=Carpinus betulus Prague 2013 1.jpg|att_nosaukums=[[Eiropas skābardis]] (''Carpinus betulus'')|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābāržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Carpinus|ģints_lv=Skābarži|kategorijas=nē|iedalījums=|suga=Carpinus betulus|suga_lv=Eiropas skābardis}}
'''Eiropas skābardis''', pazīstams arī kā '''skābarde''' un '''parastais skābardis'''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carpinus-betulus-l/|title=parastais skābardis - Carpinus betulus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-01}}</ref> ({{val|la|Carpinus betulus}}) ir [[bērzu dzimta]]s koku suga [[Eiropa|Eiropā]]. Latvijā sastopams [[Lejaskurzeme]]s mežos, uzskata, ka no skābarža vārda kuršu valodā savulaik cēlies [[Grobiņa]]s nosaukums. Neraugoties uz līdzīgo nosaukumu, skābarži un [[dižskābarži]], kas sastopami arī Latvijas parkos, pieder dažādām [[dižskābaržu rinda]]s dzimtām.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Fransisko Varela
|          vārds_orig = ''Francisco Varela''
|              attēls = Francisco Varela.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Varela [[Daramsala|Daramsalā]], [[indija|Indijā]], 1994. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1946
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta =
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2001
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|        dzīves_vieta = Čīle, ASV, Francija
|           pilsonība =
|             tautība = čīlietis
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = neirozinātne, fenomenoloģija
|           intereses =  uztveres teorija, budisms
|          alma_mater = Čīles Universitāte
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = ''Humberto Maturana''
|          ietekmējis = [[Kens Vilbers]]
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Fransisko Varela''' ({{val-es|Francisco Javier Varela García}}; dzimis {{dat|1946|9|7}}, miris {{dat|2001|5|28}}) bija [[Čīle|čīliešu]] [[bioloģija|biologs]], [[profesors]], [[filozofija|filozofs]] un neirozinātnieks, kurš kopā ar ''Humberto Maturana'' bioloģijā ieviesa [[jēdziens|jēdzienu]] "autopoiesis" (sevis veidošana).<ref>[http://books.google.co.uk/books?id=nVmcN9Ja68kC&dq=Maturana++Varela+Autopoiesis+Cognition&printsec=frontcover&source=bn&hl=en&ei=vN1YS_eUGqD20wSjzLHxBA&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=4&ved=0CBkQ6AEwAw#v=onepage&q&f=false Autopoiesis {{en ikona}}]</ref> Varela arī bija Gara un dzīves institūta (''Mind and Life Institute'') līdzdibinātājs. Šī organizācija veicina dialogu starp [[zinātne|zinātni]] un [[Budisms|budismu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/about/history/ |title=''Mind and Life Institute'' mājaslapa {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|10|30||bez}} |archive-date={{dat|2014|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ |date={{dat|2014|09|21||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/varela-awards/ |title=Gara un dzīves institūta Varela stipendijas {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|11|09||bez}} |archive-date={{dat|2015|06|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ |date={{dat|2015|06|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienviddavao
| official_name = ''Davao del Sur''
| image_skyline = Magsaysay , Davao del Sur.jpg
| imagesize =
| image_caption = Dienviddavao lauku ainava
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Davao del Sur in Philippines.svg
| map_caption = Dienviddavao kopā ar [[Davao]] pilsētu
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Davao reģions|Davao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1967
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2163.98
| population_total = 680481
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 6 | latm = 20 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 30 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Digosa]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 10
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Digosa]]
| p3 = '''9 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-DAS
| website                  = {{URL|http://davaodelsur.gov.ph/}}
}}
'''Dienviddavao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Katimugang Davao, Lalawigan ng Davao del Sur}}, {{val|en|Province of Davao del Sur}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Habagatang Dabaw, Lalawigan sa Davao del Sur}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Davao reģions|Davao reģionā]]. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 9 municipalitātēs un sīkāk 232 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Digosa]]. [[Davao]] augsti urbanizētā pilsēta administratīvi un politiski provincē neietilpst, bet dažkārt tai pieskaitīta statistiski un ģeogrāfiski.

sentences: '''Mineraloģija''' ir [[dabas zinātne]], kas nodarbojas ar [[minerāls|minerālu]] [[ķīmija|ķīmisko]] īpašību, [[kristāla struktūra|kristālu struktūru]] un fizisko īpašību (ieskaitot [[optika|optisko]] īpašību) izpēti. Šī zinātne pēta minerālu veidošanos un destrukciju. Zinātniekus, kas nodarbojas ar mineraloģiju, sauc par mineralogiem. Pēdējā laikā mineraloģiju bieži dēvē arī par "minerālu zinātnēm" (angliski — ''mineral sciences'').

sentences: {{Commonscat|Archaeological cultures by period}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Renfīlds
| operators =
| attēls = Renfield-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, šausmu filma
| režisors = [[Kriss Makkejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Nikolass Holts]]
* [[Akvafina]]
* [[Bens Švarcs]]
* [[Šohre Agdašlū]]
* [[Brendons Skots Džonss]]
* [[Adrians Martiness]]
* [[Nikolass Keidžs]]
| mūzika = [[Marko Beltrami]]
| oriģinālnos = ''Renfield''
| studija = * ''Skybound''
* ''Giant Wildcat''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|3|30}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|65 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|26,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11358390/|title=
Renfield (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|11}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Renfīds"''' ({{Val|en|Renfield}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Šausmu filma|šausmu]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Kriss Makkejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Holts]], [[Akvafina]], [[Bens Švarcs]], [[Šohre Agdašlū]], [[Brendons Skots Džonss]], [[Adrians Martiness]] un [[Nikolass Keidžs]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Pamirs
|attēls                 = Pamir Mountains, Tajikistan, 06-04-2008.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tuvie un Vidējie Austrumi
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min = |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
{{KGZ}}
{{CHN}}
{{AFG}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 275
|platums                = 250
|platība                = 120 000
|kalns                  = [[Kongurs]]
|augstums               = 7719
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Pamirs''' ({{val|tg|Помир}}, ''Pomir''; {{val|fa|پامیر}}, ''Pāmīr''; {{val-zh|帕米爾}}, ''Pàmǐ'ěr''; {{val-ug|پامىر}}, ''Pamir''; {{val|ky|Памир}}, ''Pamir'') ir [[kalnzeme]] [[Centrālāzija|Centrālāzijā]]. Lielākā daļa izvietojusies [[Tadžikistāna]]s autonomijā [[Kalnu Badahšāna|Kalnu Badahšānā]], bet atsevišķas grēdas vai to priekškalnes iestiepjas [[Kirgizstāna|Kirgizstānā]] ziemeļos, [[Ķīna|Ķīnā]] austrumos un [[Afganistāna|Afganistānā]] dienvidos.<ref>{{PZT|551}}</ref> Kopējā platība tiek lēsta ap {{nobr|120 000}} km², no kuriem ap 1200 km² klāj mūžīgais sniegs un ledus. Vidējais augstums ir 3600—4400 metru v. j. l., klimats sauss un vēss un šeit dzīvojošās [[pamirieši|pamiriešu]] tautas apdzīvo galvenokārt upju ielejas un starpgrēdu zāļainos līdzenumus, ko dēvē par «pamiriem».

sentences:
[[Kategorija:Zīmoli pēc produkcijas veida]]
[[Kategorija:Dzērieni]]

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s [[holēra]]s slimniekam dod uzņemt šķidrumu, lai novērstu atūdeņošanos.]]
'''Atūdeņošanās''' jeb '''dehidratācija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ὕδωρ hýdōr'' — 'ūdens') tiek definēta kā pārmērīgs [[ķermeņa šķidrums|ķermeņa šķidruma]] zaudējums (piemēram [[holēra]]s slimniekiem).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rikijs Bobijs — ātruma karalis
| attēls                   =  Talladega nights.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Talladega Nights: The Ballad of Ricky Bobby''
| žanrs                    = sporta filma, komēdija
| režisors                 = [[Ādams Makejs]]
| producents               =
* [[Džimijs Millers]]
* [[Džads Apatovs]]
| scenārija autors         =
* Ādams Makejs
* [[Vills Ferels]]
| galvenajās lomās         =
* Vills Ferels
* [[Džons Reilijs]]
* [[Saša Barons Koens]]
* [[Gerijs Kols]]
* [[Maikls Klārks Dankans]]
* [[Džeina Linča]]
| mūzika                   = [[Alekss Vurmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[The Apatow Company]]''
* ''[[Mosaic Media Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|8|4|}}
| ilgums                   = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/talladega-nights-ballad-ricky-bobby-2006|title=Talladega Nights — The Ballad of Ricky Bobby|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 2, 2019|archive-date={{dat|2019|07|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190702164647/https://bbfc.co.uk/releases/talladega-nights-ballad-ricky-bobby-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|72,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=talladeganights.htm|title=Talladega Nights: The Ballad of Ricky Bobby|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= {{dat|2022|8|8||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|163,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rikijs Bobijs — ātruma karalis"''' ({{val|en|Talladega Nights: The Ballad of Ricky Bobby}}) ir 2006. gada ASV sporta komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Ādams Makejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Džons Reilijs]], [[Saša Barons Koens]], [[Gerijs Kols]], [[Maikls Klārks Dankans]] un [[Džeina Linča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|8|4||bez}}.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Zestaponi
| official_name            = ზესტაფონი
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Zestaponi. View from Shorapani fortress (Photo A. Muhranoff).jpg
| image_caption            = Skats uz pilsētu no Šorapani pils
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Imeretija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Zestaponi municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 16. gadsimts
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1926
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 20814
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,2%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 06|lats= 30|latNS=N
| longd= 43|longm= 02|longs= 30|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 2000
| area_code                = +995 492
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 160
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Zestaponi''' ({{val|ka|ზესტაფონი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Imeretija]]s mharē, [[Zestaponi municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumu daļā [[Kolhidas zemiene]]s pašā austrumu galā  [[Rioni]] pietekas [[Kvirila]]s krastos {{nobr|180 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|780|Zestafoni}}</ref> Nozīmīgs sauszemes transporta mezgls un rūpniecības centrs.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Ruslana
| Attēls = Ruslana Eurovision 2005 final.jpg
| Att_izm = 200 px
| Fons = solists
| Dz_vārds = Ruslana Ližičko
| Dzimis = {{dat|1973|5|24}}
| Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Ļviva|td=Ukraina}}
| Instrumenti = balss
| Žanrs = [[popmūzika|pops]], [[deju mūzika]], [[etniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, dejotāja, producente, komponiste
| Gadi = [[1996]] — pašlaik
| Izdevējkompānija = [[EMI]]
| Mlapa = [http://www.ruslana.ua ruslana.ua]
| Dzimums = S
}}

sentences:
[[File:Samuel e david.jpg|thumb|Samuēls svaida [[Karalis Dāvids|Dāvidu]] ]]
'''Mesija''' (no [[senebreju valoda|senebreju]] — ‘svaidītais’) ir [[cilvēks]], kuru [[Dievs]] ir izraudzījies par valdnieku.<ref name="tez">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tezaurs.lv/sv/?w=mesija|title=Skaidrojošā vārdnīca|publisher=Tezaurs.lv|accessdate={{dat|2014|1|6||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> [[jūdaisms|Jūdaismā]] tas ir Dieva apsolītais glābējs, [[Kristietība|kristietībā]] tas ir [[Jēzus Kristus]], savukārt [[islāms|islāmā]] — [[mahdī]].<ref name="tez" />

sentences:
[[File:Snails mating.jpg|thumb|Gliemeži ''Helix aspersa'']]
'''Hermafrodīts''' ({{val|el2|hermaphroditos}}) ir [[organisms]], kam ir gan vīriešu, gan sieviešu dzimuma [[Reproduktīvā sistēma|dzimumorgāni]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abrahams Gotlobs Verners
|     vārds_orig = ''Abraham Gottlob Werner''
|         attēls = Abraham Gottlob Werner.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Vērava, [[Prūsijas Karaliste]]
(Osečņica, [[Boleslavecas apriņķis]], [[Lejassilēzijas vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1817
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas Karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = WernerAG-signature.png
|   darba_vietas = [[Freibergas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Freibergas Universitāte]], [[Leipcigas Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[stratigrāfija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mans sargeņģelis
| attēls                   = My sisters keeper poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Sister's Keeper''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Niks Kasavetess]]
| producents               =
* [[Stīvens Fursts]]
* [[Skots Goldmans]]
* [[Marks Džonsons]]
* [[Čaks Pačeko]]
* [[Mendels Tropers]]
| scenārija autors         =
* [[Džeremijs Levens]]
* Niks Kasavetess
| galvenajās lomās         =
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Ebigeila Breslina]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Džeisons Patriks]]
* [[Sofija Vasiļjeva]]
* [[Džoana Kjūsaka]]
| mūzika                   = [[Ārons Zigmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Curmudgeon Films]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|6|29||bez}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-sisters-keeper-2009|title=My Sister's Keeper|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 29, 2019|archive-date={{dat|2019|03|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190329225713/http://www.bbfc.co.uk/releases/my-sisters-keeper-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mysisterskeeper.htm|title=My Sister's Keeper (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|95,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mans sargeņģelis"''' ({{val|en|My Sister's Keeper}}) ir 2009. gada drāma, kas balstīta uz Džodijas Pikoltas tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Niks Kasavetess]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kemerone Diasa]], [[Ebigeila Breslina]], [[Aleks Boldvins]], [[Džeisons Patriks]], [[Sofija Vasiļjeva]] un [[Džoana Kjūsaka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|6|29||bez}}.

sentences: '''Negadījums''' jeb '''nelaimes gadījums''' ir iepriekš neplānots [[notikums]], kurā radušies [[zaudējumi]], apdraudēta kāda [[veselība]] vai pat [[dzīvība]]. Visvairāk cilvēki negadījumos cieš mājās un [[brīvais laiks|brīvā laika]] nodarbēs. Situāciju, kad pēkšņi sabojājas kādas iekārtas, mašīnas vai sistēmas un rodas negadījums, sauc par '''avāriju''', bet lielus negadījumus — par [[katastrofa|katastrofām]].

sentences: '''Ungārijas bruņotie spēki''' ([[Ungāru valoda|ungāru]]: ''Magyar Honvédség'') ir [[Ungārija|Ungārijas]] valsts nacionālie [[Karaspēks|bruņotie spēki]]. Bruņotos spēkus veido militārā administrācija, [[Sauszemes bruņotie spēki|sauzemes]] un [[gaisa spēki]]. To pirmsākumi meklējami 1848. gada 16. maijā, pašreizējā veidā tie tika izveidoti 1990. gada 15. martā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Maikls Brauns
|          vārds_orig = ''Michael E. Brown''
|              attēls = Michael E Brown 1.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1965
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 05
|            dz_vieta = [[Hantsvila]], [[Alabama]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|          alma_mater = [[Prinstonas Universitāte]] (bakalaurs)<br />[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]] (maģistrs un doktors)
|             zinātne = [[astronomija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Erīda (pundurplanēta)|Erīdas]] atklāšana
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Maikls Brauns''' ({{val|en|Michael E. Brown}}; dzimis {{dat|1965|06|05}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[astronomija|astronoms]], specializējies [[Transneptūna objekts|Transneptūna objektu]] pētniecībā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Nikola Tesla
|          vārds_orig = ''Никола Тесла''
|              attēls = Tesla Sarony.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Nikola Tesla 19. gadsimta otrajā pusē
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1856
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta =  [[Smiljana|Smiljanā]], [[Austrijas impērija|Austrijas impērijā]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1943
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 7
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta = [[Francija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           pilsonība = {{ASV}}
|             tautība = serbs
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[fizika]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[bezvadu datu pārraide]], [[Maiņstrāvas ģenerators]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = 20070304贵阳-黄腰柳莺 (cropped and mirrored).jpg
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = Phylloscopus proregulus
 |       suga_lv = Sibīrijas ķauķītis
 |      binomial = Phylloscopus proregulus
([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1811)
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|#0080FF|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
}}

sentences:
zilā krāsā]]
'''Mutants''' ir tāds [[organisms]], kurš ir pārmantojis [[mutācija|mutējušu]] (mutantu) [[gēns|gēnu]], vai kura gēnos ir radušās mutācijas organisma dzīves laikā. Mutāciju ([[DNS]] izmaiņu) rezultātā var rasties jaunas ģenētiskās pazīmes, kuras līdz tam nav eksistējušas dabā. Mutāciju veidi: [[genoms|genoma]] mutācijas, [[hromosoma|hromosomu]] mutācijas, gēnu mutācijas.

sentences:
'''Ķīnas sudraba panda''' ir [[sudrabs|sudraba]] [[monēta|monētu]] sērija, kas [[Ķīna|Ķīnā]] tiek izlaista kopš [[1983]]. gada.
Ik gadu tiek mainīts monētas noformējums, tāpēc monēta ir ļoti populāra arī kolekcionāru vidū. Monēta sastāv no 99,90% sudraba un tās masa ir 31,105 grami.

sentences:
[[Kategorija:Ilūkste]]
[[Kategorija:Transporta infrastruktūra Ilūkstē]]
[[Kategorija:Autoceļi Latvijā pēc teritoriālās vienības|Ilūkste]]

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Andrejs
|dzimšanas datums=1. gadsimta sākums
|nāves datums=1. gadsimta beigas
|piemiņas diena=[[30. novembris]]
|godā=visā [[kristietība|kristietībā]]
|attēls=Apostol-Andrey-Pervozvannyj.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=
|dzimšanas vieta=
[[Betsaida]]
 [[Romas impērija]]
(tagad {{ISR}}s kontrolē)
|nāves vieta=
[[Patras]],
 [[Romas impērija]]
(tagad {{GRE}})
|nosaukums=Apustulis un Pirmssauktais
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=[[Svētā Andreja krusts]]
|aizbildnis=[[Grieķija]], [[Krievija]], [[Rumānija]], [[Skotija]], [[Sicīlija]], [[Amalfi]], [[Prūsija]], jūrnieki, zvejnieki, jūras kājnieki, tauvu vijēji, dziedātāji un aktieri
|svētvietas=Sv. Andreja baznīca,
[[Patras]], {{GRE}}
|strīdi=
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Andrejs Krūkliņš
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1891|1|10}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
 |         mir_dat = {{mdv|2001|11|30|1891|1|10}}
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Krievijas impērija}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1912}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Andrejs Heinrihs Nikolajs Krūkliņš''' (dzimis {{dat|1891|1|10}}, miris {{dat|2001|11|30}}) bija [[Latvija]]s vieglatlēts, startējis garo distanču skriešanā.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls       =  Siksiku vīrietis
| tauta        = Siksiki, melnkājaine
Niitsi'tapi
| skaits       = 32 000
| vieta        = {{CAN}} ([[Saskačevana]], [[Alberta]], [[Britu Kolumbija]]), {{USA}} ([[Montāna]])
| valoda       = [[siksiku valoda|siksiku]], [[angļu valoda|angļu]]
| reliģija     = [[kristietība]], [[Saules Deja]]
| grupas       = siksiki, pikani, kaini
| radi         = [[algonkinu tautas]]
}}
'''Siksiki''', arī '''blekfīti''', '''melnkājainie''' ir trīs radniecīgas  [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] ciltis,— siksiki, [[pikani]], [[kaini]] — kas apvienojušās konfederācijā jeb savienībā. Savu konfederāciju siksiki dēvē par '''''Siksikatsiitapiwa''''', savukārt senais cilšu kolektīvais pašnosaukums '''''Niitsi'tapi''''' nozīmē "īstie cilvēki, īstā tauta". Ciltis vienoja kopīga valoda, vēsture un tradīcijas. Vēsturiski apdzīvoja [[Lielie līdzenumi|Lielo līdzenumu]] ziemeļaustrumus mūsdienu [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda|Kanādā]].

sentences: '''Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība''' jeb '''IUPAC''' (no {{val|en|International Union of Pure and Applied Chemistry}})<ref name="LZA"/> ir starptautiska nevalstiska organizācija, kas apvieno dažādu valstu [[ķīmiķis|ķīmiķus]]. Tā regulē visu, kas ir saistīts ar [[ķīmiskā viela|ķīmiskām vielām]], [[ķīmiskais elements|elementiem]] un citiem jauniem atklājumiem [[ķīmija|ķīmijā]]. Katrai ķīmiskai vielai ir IUPAC piešķirts nosaukums. Tas pats attiecas arī uz ķīmiskajiem elementiem. Izņēmumi ir vienīgi tie elementi, kuriem ir pagaidu nosaukums, piemēram, vēl neatklātais [[ununennijs]] (119. elements) un tālākie elementi. Organizācija ir dibināta 1919. gadā. IUPAC ir [[Starptautiskā zinātņu padome|Starptautiskās zinātņu padomes]] (ICSU) biedrs.

sentences: '''Plātņu tektonika''' ir mūsdienu [[ģeoloģija|ģeoloģiska]] teorija par [[litosfēra]]s kustību. Šī [[teorija]] apgalvo, ka [[Zemes garoza]] sastāv no vairākām '''tektoniskām plātnēm''', kuras visu laiku atrodas pastāvīgā kustībā attiecībā vienai pret otru. [[Okeāniskā Zemes garoza|Okeāniskā tipa Zemes garozas]] plātnes visu laiku atjaunojas, [[spredings|spredinga]] procesā veidojot jaunas [[virsma]]s. Savukārt [[subdukcija]]s dēļ okeāniskās plātnes tiek bīdītas zem kontinentālajām vai salu lokiem un iegrimst Zemes [[mantija|mantijā]], kur tās izkūst. Plātņu tektonika skaidro arī [[zemestrīce|zemestrīču]], [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumu veidošanos, kuri visbiežāk notiek tieši pie plātņu robežām.

sentences:
{{Futbolista infokaste
| name = Anatolijs Timoščuks
| image = Anatoliy Tymoshchuk 2017.jpg
| fullname =
| birth_date = {{Dzimšanas datums un vecums|1979|3|30}}
| birth_place = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Lucka}}
| height = 181
| currentclub = {{flaga|Krievija}} [[FC Zenit Saint Petersburg|Zenit Saint Petersburg]] (trenera asistents)
| clubnumber =
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]/[[Aizsargs (futbols)|Aizsargs]]
| youthyears1 = 1994–1995
| youthclubs1 = {{flaga|Ukraina}} [[Volyn Lutsk]]
| years1 = 1995–1997
| clubs1 = {{flaga|Ukraina}} [[Volyn Lutsk]]
| caps1 = 62
| goals1 = 8
| years2 = 1998–2007
| clubs2 = {{flaga|Ukraina}} [[Doneckas "Šahtar"|Shakhtar Donetsk]]
| caps2 = 227
| goals2 = 32
| years3 = 2007–2009
| clubs3 = {{flaga|Krievija}} [[FC Zenit St. Petersburg|Zenit]]
| caps3 = 67
| goals3 = 10
| years4 = 2009–2013
| clubs4 = {{flaga|Vācija}} [[Minhenes "Bayern"|Bayern Munich]]
| caps4 = 86
| goals4 = 4
| nationalyears1 = 2000–2016
| nationalteam1 = {{fb|UKR}}
| nationalcaps1 = 144
| nationalgoals1 = 6
| pcupdate = {{dat|2019|3|27|SK|bez}}
| ntupdate = {{dat|2019|3|27|SK|bez}}
| caption =
| caps5 = 32
| caps6 = 34
| clubs5 = {{flaga|Krievija}} [[FC Zenit Saint Petersburg|Zenit Saint Petersburg]]
| clubs6 = {{flaga|Kazahstāna}} [[Kayrat FK|FKaitar]]
| goals5 = 0
| goals6 = 1
| years5 = 2013–2015
| years6 = 2015–2016
| totalcaps = 533
| totalgoals = 64
| managerclubs1 = {{flaga|Krievija}} [[FC Zenit Saint Petersburg|Zenit Saint Petersburg]] (trenera asistents)
| manageryears1 = 2017–
}}
'''Anatolijs Timoščuks''' ({{val|uk|Анатолій Олександрович Тимощук}}; dzimis {{dat|1979|3|30}}) ir bijušais [[ukraiņi|ukraiņu]] [[futbolists]], spēlēja [[Pussargs (futbols)|pussarga]] un [[Aizsargs (futbols)|aizsarga]] pozīcijās, [[Ukrainas futbola izlase]]s dalībnieks. Kopš 2017. gada Timoščuks ir [[Sanktpēterburgas "Zenit"]] trenera asistents.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Tirkīzs
|        attēls = Turquoise with quartz.jpg
|    att_izmērs = 300
|  att_paraksts =
|         klase =
|     ŠtruncaID = {{wikidata|property|P711}}
|   ķīm_formula = {{wikidata|property|P274}}
|     singonija = {{wikidata|property|P556}}
|         krāsa = [[tirkīza krāsa]], [[zilā krāsa]], [[zilzaļā krāsa]]
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 5–6
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,6-2,9
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 58
 | lv  = Piecdesmit astoņi
}}

sentences: '''Ostraviešu nometne''' jeb '''Ostroviešu nometne''' bija 1941. gada pavasarī iekārtota [[24. latviešu strēlnieku korpuss|24. teritoriālā korpusa 181. divīzijas]] kareivju un virsnieku vasaras nometne, kas atradās ap 10 km no [[Litene]]s nometnes [[Pededze]]s līčos pie Ostroviešu mājām.

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
 |         title = Jana Gildemēstera Jansa mākslas galerija viņa mājā  pie Herengrahta, Amsterdamā
 | other_title_1 =
 |         image = De kunstgalerij van Jan Gildemeester Jansz Rijksmuseum SK-A-4100.jpeg
 |       caption =
 |        artist = Adriāns de Lelī
 |          year = 1794-1795
 |          type = [[eļļa|eļļas]] glezna uz koka paneļa
 |      material =
 |       subject =
 |    dimensions = 85,7 cm x 63,7 cm
 |        museum = Amsterdamas Rijksmuzejs
|          city = [[Amsterdama]], [[Nīderlande]]
 |     catalogue =
 }}
'''"Jana Gildemēstera Jansa mākslas galerija viņa mājā pie Herengrahta, Amsterdamā"''' ({{val|en|The art gallery of Jan Gildemeester Jansz. in his house at the Herengracht in Amsterdam}}, {{val|nl|De kunstgalerij van Jan Gildemeester Jansz in zijn huis aan de Herengracht in Amsterdam}}) ir nīderlandiešu mākslinieka [[Adriāns de Lelī|Adriāna de Lelī]] [[eļļas glezniecība|eļļas glezna]] uz koka paneļa. Mākslas darbs tapis laikā no 1794. līdz 1795. gadam. [[Glezna]] ir 85,7 cm augsta un 63,7 cm plata.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Adriaan de Lelie  De kunstgalerij van Jan Gildemeester Jansz. (1744-1799) in zijn huis aan de Herengracht in Amsterdam, 1794-1795 gedateerd Amsterdam, Rijksmuseum, inv./cat.nr. SK-A-4100|url=https://rkd.nl/nl/home/images/record?query=jan+gildemeester+jan&start=3|website=RKD.NL|accessdate=2016.gada 10.maijs}}{{Novecojusi saite}}</ref> Mākslas vēsturnieks [[Kornelis Johaness De Broins Kops]] raksturo šo darbu kā „pirms 1800. gada radītu Ziemeļnīderlandes glezniecības ūnikumu”.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=de Bruyn, Kops|first1=Cornelis Johannes|title=Amsterdamse verzamelaar Jan Gildemeester Jansz.|date=1965|publisher=Stichting het Rijksmuseum|pages=79}}</ref> Pašlaik glezna atrodas [[Amsterdamas Rijksmuzejs|Amsterdamas Rijksmuzejā]], bet līdz 1964. gadam tā bija kāda franču kolekcionāra privātajā kolekcijā.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Adriaan de Lelie|url=https://rkd.nl/nl/explore/artists/49212|website=RKD.NL|accessdate=2016.gada 10.maijs}}</ref>

sentences: '''Federācija''' jeb '''federāla valsts''' ({{val-la|foederatio}} — ‘savienība’) ir [[valsts]] uzbūves un [[valsts pārvaldes forma|pārvaldes forma]], kurā valsts sastāv no vairākām teritorijām (pavalstīm) ar pašnoteikšanās tiesībām. Federāciju pārvalda kopīga centrālā [[valdība]], tomēr daudzas funkcijas ir nodotas vietējām (parasti politiskajām) valdībām. Dažādās valstīs šīs federālās pavalstis tiek sauktas atšķirīgi, piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] tie ir [[štats|štati]], [[Vācija|Vācijā]] — [[federālā zeme|federālās zemes]], [[Krievija|Krievijā]] — [[apgabals|apgabali]], novadi un autonomās republikas, [[Šveice|Šveicē]] — [[kantons|kantoni]].

sentences:
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Karš}}
'''Karš''' ir plašs [[konflikts|konflikta]] stāvoklis starp [[valsts|valstīm]], [[organizācija|organizācijām]] vai relatīvi lielām cilvēku grupām, ko raksturo [[vardarbība|vardarbīga]], [[fiziskais spēks|fiziska spēka]] pielietošana pret pretējo karojošo pusi un dažreiz arī pret [[civiliedzīvotājs|civiliedzīvotājiem]]. Karš ir pretējs [[miers|mieram]], kas savukārt nozīmē kara neesamību.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija dihromāta formulvienības struktūrformula

Kālija dihromāta kristālrežģis

Kālija dihromāta kristāli
|       citi nosaukumi = kālija bihromāts, hrompiks
|           CAS numurs = 7778-50-9
|      ķīmiskā formula = K2Cr2O7
|              molmasa = 294,185
|              blīvums = 2676
|  kušanas temperatūra = 398 °C
| viršanas temperatūra = 500 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 4,9 g/100 ml (0 °C)
102 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija dihromāts''' (K2Cr2O7) ir [[dihromskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir spilgti oranža kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot oranžu šķīdumu. Kālija dihromāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Tāpat kā visi sešvērtīgā [[hroms|hroma]] savienojumi, kālija dihromāts ir visai kaitīgs veselībai. Labi šķīst ūdenī, nešķīst spirtā. Kristalizējas [[triklīnā singonija|triklīnajā singonijā]].

sentences: '''Tabors''' ([[Čehu valoda|čehu]]: ''tabor'') ir [[Čigāni|romu]] grupa, kas ir radniecīgi saistīti un ceļo vai dzīvo kopā, kā arī romu kompakta apmetnes vieta.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aimans az Zavāhirī
|     vārds_orig = أيمن محمد ربيع الظواهري
|         attēls = Ayman al-Zawahiri portrait.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1951
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Ēģipte|Kaira}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2022
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Afganistāna|Kabula}}
|   dzīves_vieta = {{PAK}}, {{AFG}}(iespējams)
|      pilsonība =
|        tautība = [[ēģiptietis]]
|   nodarbošanās = ''[[Al-Qaida]]'' līderis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 7
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Aimans Muhameds Rabīja az Zavāhirī''' ({{val-ar|أيمن محمد ربيع الظواهري}}, ''Ayman Muḥammad Rabīʿ aẓ-Ẓawāhirī''; dzimis {{dat|1951|6|19}} [[Kaira|Kairā]]; miris {{dat|2022|7|31}} [[Kabula|Kabulā]]) bija [[Ēģipte|ēģiptiešu]] ārsts un [[islāms|islāma]] teologs. No 2011. gada bija teroristiskās organizācijas ''[[Al-Qaida]]'' līderis. ASV [[Federālais izmeklēšanas birojs]] bija izsludinājis atlīdzību 25 miljonu dolāru apmērā par Zavāhirī neitralizēšanu.<ref name="tvnet">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tvnet.lv/zinas/arvalstis/381789-asv_sola_atrast_un_nogalinat_ari_zavahiri |title=ASV sola atrast un nogalināt arī Zavahiri  |accessdate=2013-05-24 |author=  |work= |publisher=tvnet.lv/LETA/AFP  |date=2011-06-17 |archiveurl= |archivedate= }}</ref>

sentences:
'''Dārzs''' ir cilvēku radīta [[mākslīgā ekosistēma]], kurā aug cilvēka stādīti [[koks|koki]], krūmi un [[puķe]]s. Ir vairāku veidu dārzi:
* [[Botāniskais dārzs]]
* [[Ziemas dārzs]]
* [[Augļu dārzs]]
* [[Sakņu dārzs]]
* [[Japāņu dārzs]]

sentences: '''Vasara''' ir [[gadalaiki|gadalaiks]] [[mērenā josla|mērenajā joslā]] starp [[pavasaris|pavasari]] un [[rudens|rudeni]]. Vasara ir [[siltums|karstākais]] gadalaiks ar visgarākajām dienām.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 88
 | lv  = Astoņdesmit astoņi
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Starliner Orbital Flight Test-2''
| Nosaukums_orig =
| Attēls                 = Boeing's Starliner crew ship approaches the space station (iss067e066735) (croppedv2).jpg
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         = ''Starliner'' tuvojas [[Starptautiskā kosmosa stacija|SKS]]
| Programma              = ''[[CST-100 Starliner]]''
| KA_veids               = [[kosmosa kuģis]]
| Bāzes platforma        = ''[[CST-100 Starliner]]''
| KA sērijas Nr          = ''SC-2''
| Īpašnieks =
| Operators              = ''[[Boeing]]'', {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji =
| Starta_gads            = 2022
| Starts                 = {{dat|2022|5|19|SK}} 22:54:47 ''UTC''
| Nesējs                 = ''[[Atlas V N22]]''
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''SLC-41''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Nolaišanās             =
| Nolaišanās vieta       = [[Vaitsendsas raķešu poligons]], [[Ņūmeksika]], {{USA}}
| Lidojuma_ilgums        = 5 d 23 h 55 min
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne =
| Derīgā_krava           = 245 kg
| Masa                   = ~ 13 000 kg
| Enerģija =
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = nē
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          = LEO
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods =
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr                = ''[[Starliner Orbital Flight Test]]''
| KA_nāk                 = ''[[Starliner Crewed Flight Test]]''
}}

sentences: {{citas nozīmes|atmosfēras parādību|ziemeļblāzma (nozīmju atdalīšana)|ziemeļblāzma}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Grīners
|     vārds_orig = ''Wilhelm Grüner''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Lažas pagasts|Apriķi|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Cēsis]], [[Latvijas SPR]]<br />([[Cēsu novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Manna-Vitneja U kritērijs''' ir analogs [[T tests|t_kritērijam]] [[Neparametriskā statistika|neparametriskajā]] [[statistika|statistikā]].

sentences:
{{Motorsporta trases infokaste|
 | Shēma         =
 | Atrodas       = {{flaga|ASV}} [[Sebringa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | Laiks         = [[UTC]][[UTC-5|-5]] (UTC[[UTC-4|-4]] [[Vasaras laiks|DST]])
 | Atklāta       = [[1950]]. gadā
 | Īpašnieks     = [[Panoz Motor Sports Group]]
 | Vadītājs      = [[Panoz Motor Sports Group]]
 | Sacensības    = [[American Le Mans Series]], [[12 Hours of Sebring]]
 | Ietilpība     = atklāti sēžamlaukumi bez ierobežojuma
 | Izkārtojums1  = Asfalta trase
 | Klājums       = asfalts
 | Garums_km     = 6,02
 | Līkumi        = 17
 | Rekords       = 1:43.274
 | Rek_pil       = [[Sebastjēns Burdē]]
 | Rek_kom       = [[Peugeot]]
 | Rek_gads      = [[2009. gads|2009]]
 | Rek_klase     = [[Le Mans Prototype|LMP1]]
 | Izkārtojums2  = Kluba trase
 | Garums_km2    = 2,74
}}'''Sebringas Starptautiskā trase''' ir [[autosacīkstes|autosacīkšu]] [[trase]], kas atrodas [[Sebringa]]s pilsētā [[Florida|Floridā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā aizņem daļu Hendriksa laukuma, ko arī šobrīd izmanto kā lidlauku. Sebringas trase ir viena no senākajām joprojām strādājošajām ASV sacīkšu trasēm. [[1959]]. gadā šajā trasē notika pirmā {{f1gp|ASV}} izcīņa. Tajā ik gadu norisinās [[Sebringas 12 stundu sacīkstes]], kuras tiek uzskatītas par vienām no prestižākajām salonauto izturības sacīkstēm. Sebringā rīko arī [[American Le Mans Series]] čempionāta posmus.

sentences:
]]
'''Gondola''' ({{val|it|gondola}}) ir gara un šaura vienaira [[Venēcija|venēciešu]] [[laiva]], kam ir plakans dibens un augsti gali. Vairākus gadsimtus gondolas bija galvenais transporta līdzeklis Venēcijā, arī mūsdienās tās tiek izmantotas [[Lielais kanāls|Lielajā kanālā]], tomēr tagad ar gondolām vairāk pārvietojas tūristi. Notiek arī gondolu [[regate]]s.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''USA-240''
| Nosaukums_orig         = ''X-37B OTV-3''
| Attēls =
| Attēla_izmērs =
| Att_virsraksts =
| Programma              = ''[[X-37B]]''
| KA_veids               = eksperimentāls [[kosmoplāns]]
| Bāzes platforma        = ''[[X-37B]]''
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks    =
| Operators              = [[ASV Gaisa spēki]]/[[DARPA]], {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Boeing]]'', {{USA}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|12|11|SK}} 18:03 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Atlas V/501]]''
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''SLC-41''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums =
| Beigu_gads             = 2014
| Beigu_datums           = {{dat|2014|10|17|SK}}
| Lidojuma_ilgums        = 675 dienas
| NSSDC_ID               = 2012-071A
| Tīmekļa_vietne =
| Masa                   = 5400 kg
| Enerģija               = [[saules baterija]]s
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija            = 42,9°
| Periods =
| Apoapsīda              = 319 km
| Periapsīda             = 317 km
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr                = ''[[USA-226]]'' (''OTV-2'')
| KA_nāk                 = ''[[USA-261]]'' (''OTV-4'')
}}
'''''USA-240''''' jeb '''''X-37B OTV-3''''' (''X-37B Orbital Test Vehicle 3'') bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmuma ''[[Boeing]]'' būvēta eksperimentāla militāra bezpilota [[kosmoplāns|kosmoplāna]] ''[[X-37B]]'' pirmā eksemplāra otrais kosmiskais lidojums. Tas palaists 2012. gada decembrī, un nolaidās 2014. gada oktobrī.

sentences:
{{iw+}}
'''Viendobuma hiperboloīds''' ir visu to [[telpa]]s punktu [[kopa]], kuru [[koordināta]]s apmierina [[Vienādojums|vienādojumu]] <math> \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} - \frac{z^2}{c^2} = 1</math>.

sentences:
'''Kristus Pestītājs''' ({{val-pt|O Cristo Redentor}}) ir [[Jēzus Kristus]] statuja, kas atrodas [[Riodežaneiro (pilsēta)|Riodežaneiro]], [[Brazīlija|Brazīlijā]].<ref>[http://www.time.com/time/magazine/article/0,9171,742502,00.html Reliģija: Lielākais Kristus] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130812022608/http://www.time.com/time/magazine/article/0,9171,742502,00.html |date={{dat|2013|08|12||bez}} }}
 {{en ikona}}</ref> Statuja ir 39,6 [[metrs|metrus]] augsta, sver 700 [[tonna]]s un atrodas [[Korkovadu]] 700 metrus augstajā virsotnē, kas atrodas [[Tižukas mežs|Tižukas meža]] Nacionālajā parkā. Tā ir viena no pasaulē augstākajām Kristus statujām.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/arvalstis/353064-polija_pabeigta_pasaule_lielaka_jezus_statuja Polijā pabeigta pasaulē lielākā Jēzus statuja] {{lv ikona}}</ref>

sentences: '''26. maijs''' ir gada 146. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (147. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 219 dienas.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmu metāls
|      kārtas skaitlis = 11
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 1
|              simbols = Na
|             atommasa = 22,98977
|   valences elektroni = [Ne]3s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Metālisks nātrijs un nātrija jonu radītā liesmas krāsa
|  oksidēšanas pakāpes = '''+1'''
|  elektronegativitāte = 0,93
|              blīvums = 968
|  kušanas temperatūra = 370,87 K (97,72 °C)
| viršanas temperatūra = 1156 K (883 °C)
}}
'''Nātrijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Na''' un atomskaitli 11. Nātrijs ir [[sārmu metāli|sārmu metāls]]. Nātrijs dabā brīvā veidā nav sastopams, jo aktīvi reaģē ar gaisa [[skābeklis|skābekli]] (veidojot [[nātrija oksīds|oksīdu]] Na2O un [[nātrija peroksīds|peroksīdu]] Na2O2) un [[ūdens|ūdeni]] (veidojot [[nātrija hidroksīds|hidroksīdu]] NaOH). Lielākā daļa nātrija savienojumu šķīst [[ūdens|ūdenī]] vai reaģē ar to. Kā jau visi sārmu metāli, nātrijs savienojumos var būt tikai vienvērtīgs, ar oksidēšanas pakāpi +1.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = SPSS
| logo                   =
| screenshot             = {{URL|http://spss.software.informer.com/screenshot/}}
| caption                = SPSS
| developer              = [[IBM|IBM Corporation]]
| operating system       = [[Microsoft Windows]], [[Mac OS X]], [[Linux]]
| license                = Proprietary
| released               = 1986
| latest release version = 27.0
| programming language = [[Java (valoda)|Java]] (GUI)
| genre                  = [[prognozējošā analītika]] un [[statistiskā analīze]]
| website                = {{URL|www.spss.com}}
}}
'''SPSS''' (''Statistical Package for the Social Sciences'') ir [[prognozējošā analītika|prognozējošās analītikas]] un [[statistiskā analīze|statistiskās analīzes]] programmatūras pakotne. Tā ir viena no vadošām programmatūrām šajā jomā pasaulē.{{fact}}

sentences: s gaismas [[spektrs]], bet labajā ir spektrs, kas iegūts no tālas [[galaktiku kopa]]s.]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Cyprinus carpioSalzburgZoo 02.jpg
| att_nosaukums = [[Karpa]] (''Cyprinus carpio'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopterygii
|      klase_lv = Starspurzivis
|         kārta = Cypriniformes
|      kārta_lv = Karpveidīgās
|        dzimta = Cyprinidae
|     dzimta_lv = Karpu dzimta
|   apakšdzimta = Cyprininae
|apakšdzimta_lv = Īstās karpas
|         ģints = Cyprinus
|      ģints_lv = Karpas
|      binomial = Cyprinus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Karpu ģints''' (''Cyprinus'') ir [[karpu dzimta]]s (''Cyprinidae'') ģints, kas pieder [[īstās karpas|īsto karpu apakšdzimtai]] (''Cyprininae''). Karpu ģints apvieno 24 [[suga]]s,<ref name=fish/> no kurām vairākas ir izmirušas vai arī to izdzīvošana ir kritiski apdraudēta. Vislabāk zināmā suga ir [[karpa]].<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/166169/0 IUCN: Cyprinus yunnanensis]</ref><ref>[http://www.iucnredlist.org/details/6179/0 IUCN: Cyprinus yilongensis]</ref> Karpas audzē zivsaimniecībās daudzviet pasaulē, [[Austrālija|Austrāliju]] un [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] ieskaitot.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.feral.org.au/wp-content/uploads/2012/02/CPFS4_AboutCarp.pdf |title=Carp (Cyprinus carpio) |access-date={{dat|2012|05|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130516134109/http://www.feral.org.au/wp-content/uploads/2012/02/CPFS4_AboutCarp.pdf |archivedate={{dat|2013|05|16||bez}} }}</ref>

sentences: '''Sidras līcis''' ({{val|ar|خليج سرت}}; ''Khalīj Sūrt'') atrodas [[Vidusjūra]]s dienvidos, [[Lībija]]s piekrastē. Tā garums ir 115 km, platums pie ieejas 465 km, bet lielākais dziļums 1374 m.

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences: '''Silikoni''' (no {{val-en|silicone}}) ir mākslīgi iegūti [[silīcijorganiskie savienojumi]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 706. lpp.</ref>. Šaurākā nozīmē silikoni ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši silīcijorganiski [[polimēri]] ar vispārīgo formulu [R2SiO]n, kur R ir kāda organiska grupa, piemēram, [[metilgrupa]] vai [[fenilgrupa]]. Plašākā nozīmē par silikoniem sauc arī citus lielmolekulāros organosiloksānus, kuri ir galvenā [[silikoneļļa]]s vai [[silikongumija]]s sastāvdaļa. Dažkārt pie tiem pieskaita arī citus silīcija savienojumus, piemēram, [[silāns|silānus]].

sentences: '''Podagra''' ({{val|el2|podagra}} — ‘kāju slazds’), arī '''ģikts''' (no {{val|de|Gicht}}), ir [[slimība]], kuru izraisa [[vielmaiņa]]s traucējumi. Tā ir [[urīnskābe]]s sāļu (urātu) uzkrāšanās organismā un izgulsnēšanās dažādos orgānos.

sentences:
{{vērtīgs raksts}}
{{Islāms}}
'''Mošeja''' ir [[islāms|islāma]] sekotāju [[reliģija|reliģiskā]] kulta vieta. Mošeju visbiežāk [[musulmaņi]] sauc tās oriģinālajā [[arābu valoda]]s vārdā par ''mesdžidu'' ({{ara|مسجد}} — {{unicode|ˈmæsʤɪd}}, dsk. ''mesādžid'', {{ara| مساجد}} — {{IPA|/mæˈsæːʤɪd/}}). [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] pierasts ar vārdu mošeja apzīmēt visas musulmaņu reliģiskā kulta celtnes, bet arābu valodā mošejām ir dažādi nosaukumi. Atšķirībā no mazākām un privātām mošejām, lielās jeb kopienas mošejas sauc par ''džāmi'' ({{ara| جامع }} — {{IPA|/jāmiʕ/}}) un tās pilda vairākas papildu sabiedriskās dzīves funkcijas.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Svalbāras raķešu poligons
| oriģinālnosaukums    = ''Svalbard Rakettskytefelt''
| attēls               = Ny-Alesund (js) 5.jpg
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{NOR}}
| latd=78| latm=55| lats=53| latNS=N
| longd=11| longm=51| longs=01| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1997
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Andejas Kosmosa centrs]]
| pers_vasara          = 0
| pers_ziema           = 0
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Svalbāras raķešu poligons''' ({{val|no|Svalbard Rakettskytefelt}} vai ''SvalRak'') ir zondēšanas [[raķete|raķešu]] palaišanas komplekss [[Arktika|Arktikā]]. Atrodas [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos netālu no [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņas. Raķešu palaišanas poligons pieder [[Norvēģija]]s [[Annejas Kosmosa centrs|Annejas kosmosa centram]].<ref>[andoyaspace.no/sounding-rockets-balloons/ Andøya Space Center. Sounding Rockets]</ref>

sentences:
(angļu valodā)]]
'''Menstruācija''' ({{val-la|menstruus}} — ‘ikmēneša’)<ref name="PME"/> jeb '''mēnešreize''' ir dabiska, periodiska [[dzemde]]s [[gļotāda]]s funkcionālā slāņa ([[endometrijs|endometrija]]) atdalīšanās un izvade no dzemdes kopā ar [[asinis|asinīm]]. Ar menstruāciju sākas [[menstruālais cikls]]. [[Sieviete|Sievietēm]] menstruālais cikls ilgst vidēji 28 [[diena]]s. Asiņošana var ilgt 2 līdz 8 dienas. Menstruācijas pirmo reizi ir [[pubertāte]]s vecumā (12—14 gadu vecumā)<ref name="PME"/>, kad tiek sasniegts [[dzimumgatavība]]s posms, un beidzas, kad iestājas [[menopauze]].

sentences: '''Tabula''' ir veids, kā vizuāli attēlot un vienlaicīgi arī sakārtot vai organizēt datus. Tabula nav vienīgais veids datu sakārtošanai, taču tā ir valdošā metode komunikācijā, pētījumos un datu analīzē. Šāds datu organizēšanas veids ir sastopams presē, ar roku rakstītās piezīmēs, datoru programmatūrā, [[arhitektūra|arhitektūrā]], ceļa zīmēs un vairākās citās vietās. Tabulas var ievērojami atšķirties savā daudzpusībā, struktūrā, elastīgumā, attēlojumā un lietojumā. Grāmatās un tehniskajos rakstos tabulas parasti atdala no galvenā teksta numurētos un izceltos blokos.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Charles Babbage
| attēls =CharlesBabbage.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1791
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Londona]], {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}} [[Lielbritānijas Karaliste]]
| m_gads =1871
| m_mēnesis=10
| m_diena=18
| m_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[analītiskā filozofija]], [[datorzinības]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[diferenču mašīna]]<br />[[analītiskā mašīna]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Kurts Valdheims
| vārds_orģ           = ''Kurt Waldheim''
| attēls              = Bundesarchiv Bild 183-M0921-014, Beglaubigungsschreiben DDR-Vertreter in UNO new.png
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 9. [[Austrija]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1986|7|8|N}}
| term_beigas         = {{dat|1992|7|8|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = 4. [[ANO ģenerālsekretārs]]
| term_sākums2        = {{dat|1972|1|1|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1981|12|31|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1918|12|21}}
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2007|6|14|1918|12|21}}
| mir_vieta           = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| apglabāts           =
| tautība             = Austrietis
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = Jurists, diplomāts
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Kurt Waldheim Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Kurts Jozefs Valdheims''' ({{val|de|Kurt Josef Waldheim}}; dzimis {{dat|1918|12|21}}, miris {{dat|2007|6|14}}) bija austriešu [[diplomāts]] un [[politiķis]].

sentences: '''Entomoloģija''' ({{val|el|εντομο}}/''entomo'' — "kukainis" un {{gree|λόγος}}/''logos'' "zināšanas") ir [[zooloģija]]s apakšnozare, kas pēta [[kukaiņi|kukaiņus]]. Tā pārklājas ar daudzām citām zinātnes nozarēm, piemēram, [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Lauksaimniecība|lauksaimniecību]], [[Kriminālistika|kriminālistiku]], [[Evolūcijas teorija|evolucionāro bioloģiju]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Banna
| citvaloda      = en
| oriģinālnosaukums = River Bann
| citvaloda2      = ga
| oriģinālnosaukums2 = An Bhanna
| attēls            = River_Bann_at_Coleraine.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Banna pie Kolreinas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Mornas kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļu šaurums]]
| sāk_plat_d=54 | sāk_plat_m=10 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=06 | sāk_gar_m=02 | sāk_gar_s=07 | sāk_gar_EW=W
| iet_plat_d=55 | iet_plat_m=10 | iet_plat_s=08 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=06 | iet_gar_m=46 | iet_gar_s=18 | iet_gar_EW=W
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GBR}}
| garums            = 129
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 92 m3/s
| gada_notece       =
| baseins           = 5775
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Ziemeļīrija#Lielbritānija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Katvaru pagasts
| karte             = Katvaru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Katvaru pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Katvaru pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Pociems
| platība           = 124,2
| iedzīvotāji       = 1256<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|07|15||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1256 / 124.2 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}
'''Katvaru pagasts''' ir viena no [[Limbažu novads|Limbažu novada]] administratīvajām teritorijām . Robežojas ar sava novada [[Limbaži|Limbažu]] pilsētu un [[Umurgas pagasts|Umurgas]], [[Limbažu pagasts|Limbažu]], [[Viļķenes pagasts|Viļķenes]], [[Pāles pagasts|Pāles]] un [[Brīvzemnieku pagasts|Brīvzemnieku]] pagastiem un [[Valmieras novads|Valmieras novada]] [[Dikļu pagasts|Dikļu pagastu]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Toms Bārnabijs
| color         = lightblue
| series        = [[Midsomeras slepkavības|"Midsomeras slepkavību"]]
| image         =
| caption       =
| first         =
* ''The Killings at Badger's Drift'' (1997. gada 23. marts)
| last          =
* ''Fit for Murder'' (2011. gada 2. februāris)
| creator       = [[Kerolaina Greiema]]
| portrayer     = [[Džons Netlss]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[cilvēks]]
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = [[policists]]
| title         = galvenais detektīvinspektors (DCI)
| family        =
| spouse        = Džoisa Bārnabija
| significantother =
| children      = Kallija Diksone (Bārnabija)
| relatives     = Neds Bārnabijs (onkulis)<br />Džons Bārnabijs (brālēns)
| religion      =
| nationality   = [[Angļi|anglis]]
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Tomass Džefrijs "Toms" Bārnabijs''' ({{val|en|Thomas Geoffrey "Tom" Barnaby}}; dzimis 1943. gada 20. aprīlī) ir izdomāts tēls, kuru radījusi [[Angļu valoda|angļu]] rakstniece [[Kerolaina Greiema]] kā galveno varoni savā ''Chief Inspector Barnaby'' kriminālromānu sērijā un [[ITV]] detektīvseriālā "[[Midsomeras slepkavības]]".

sentences:
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Strenči (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Strenči
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Strenči, slimnīcas dūmenis ar ūdenstvertni.jpg
| imagesize =
| image_caption = Strenču slimnīcas dūmenis ar ūdenstvertni
| image_flag =
| flag_link = Strenču karogs
| image_shield = Strenci COA.svg
| shield_link = Strenču ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 37
| lats = 39
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 41
| longs = 06
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Valmieras novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1928]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Stackeln}}
| area_total_km2 = 5.7
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Strenči}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 45
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4730
| website =
| footnotes =
}}
'''Strenči''' ir pilsēta [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Valmieras novads|Valmieras novadā]], [[Gauja]]s krastā. Nozīmīgs [[mežrūpniecība]]s, transporta un medicīnisko pakalpojumu centrs. Tā kā Strenču veidošanos un attīstību sekmējusi mežrūpniecība un koku pludināšana pa Gauju, tautā Strenčus agrāk mēdza saukt par "Gaujas plostnieku galvaspilsētu". Katru gadu maijā Strenčos tiek svinēti plostnieku svētki.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vestnesis.lv/|title=Gaujas plostnieku bijušajā galvaspilsētā - Latvijas Vēstnesis|last=vestnesis.lv|website=www.vestnesis.lv|access-date=2020-03-04|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Saharozes trīsdimensiju struktūrformula

Saharozes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = biešu cukurs, niedru cukurs
|      ķīmiskā formula = C12H22O11
|              molmasa = 342,29648
|              blīvums = 1587
|  kušanas temperatūra = 186 °C (sāk sadalīties)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 203,9 g uz 100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Saharoze''' (C12H22O11, niedru cukurs, biešu cukurs) ir [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas pieder pie [[disaharīdi]]em. Sastāv no D-[[glikoze]]s un D-[[fruktoze]]s cikliskajiem atlikumiem. Saharozes pilnais ķīmiskais nosaukums ir ''β-D-fruktofuranozil-(2→1)-α-D-glikopiranozīds''. Ķīmiski tīra saharoze ir bezkrāsaini [[monoklīnā singonija|monoklīni kristāli]] ar saldu [[garša|garšu]]; šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Ķīmiskā vai fermentatīvā [[hidrolīze|hidrolīzē]] šķeļas līdz glikozei un fruktozei. Sintezējas [[fotosintēze]]s procesā [[augi|augu]] lapās, uzkrājas stublājos, saknēs, augļos. Daudz saharozes ir cukurbietēs (≈18%), cukurniedru sulā (≈20%). Mikrobioloģiski no saharozes iegūst [[etilspirts|etilspirtu]] u.c. vielas. Saharozi plaši izmanto uzturā ([[cukurs|pārtikas cukurs]]), [[pārtika]]s, [[plastmasa|plastmasu]], [[celuloze]]s rūpniecībā.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Apvienotajā Karalistē|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences: '''Nipmuki''' (pazīstami arī kā ''Nipmet, Neepmuck, Neipnett'' u. c.) ir kopīgs nosaukums [[Ziemeļamerika]]s [[indiāņi]]em, kuri 17. gs. apdzīvoja mūsdienu [[Masačūsetsa|Masačūsetsas štata]] centrālo daļu uz rietumiem no Konektikutas upes.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Alilspirta struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH2=CHCH2OH
|molmasa=58,08
|blīvums=854
|kušanas temperatūra=−129 °C
|viršanas temperatūra=97 °C
}}
'''Alilspirts''' (propenols, CH2=CHCH2OH) ir vienkāršākais stabilais nepiesātinātais [[spirts]] ([[vinilspirts]] CH2=CHOH brīvā veidā nav pazīstams, jo uzreiz pārgrupējas par [[acetaldehīds|acetaldehīdu]] (sk. [[tautomērija]])).

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Iebrukums Dženinā (2023. gada jūlijs)
| partof            = [[Izraēlas—Palestīnas konflikts]]
| image             = File:Jenin RC - panoramio (2).jpg
| caption           = Dženinas bēgļu nometne 2011. gadā
| date              = 2023. gada 3. jūlijs – 2023. gada 5. jūlijs

| place             = {{vieta|Palestīna|Rietumkrasts|Dženina}}
| coordinates       =
| result            = Izraēliešu uzvara, Palestīniešu kaujinieki neitralizēti
Izraēlas spēku taktiska atkāpšanās ar minimāliem zaudējumiem
| combatant1        = {{flaga|Izraēla}} [[Izraēla]]
| combatant2        = {{flagicon image|Flag_of_the_Islamic_Jihad_Movement_in_Palestine.svg}} [[Palestīnas islāma džihāda kustība|PIJ]]
{{flagicon image|Flag of Hamas.svg}} [[Hamās]]
''Citas kaujinieku grupas''
| units1            = {{flagicon image|Flag of the Israel Defense Forces.svg}} [[Izraēlas Aizsardzības armija|IAA]]
| units2            = {{flagicon image|Flag_of_the_Islamic_Jihad_Movement_in_Palestine.svg}}  [[Al Kuda brigādes]]
{{flagicon image|Flag of Hamas.svg}} [[Al Kasama brigādes]]
[[Dženinas bataljons]]
| commander1        = [[Herci Halevi]]
| commander2        = Nezināms
| strength1         = 1000 karavīru<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/2023/07/05/world/middleeast/israel-military-jenin-palestinians.html|title=Israel’s Major Incursion in the West Bank Is Over. Did It Solve Anything?|first=Isabel|last=Kershner|date=July 5, 2023|work=The New York Times|access-date=6 July 2023}}</ref>
daži bruņoti droni
Aviācijas atbalsts
| strength2         = Nezināms
| casualties1       = 1 nogalināts<ref>{{Ziņu atsauce |last1=Sawafta |first1=Ali |title=Israeli troops withdraw in West Bank, Gaza rockets fired |url=https://www.reuters.com/world/middle-east/israel-signals-jenin-operation-close-completion-10-palestinians-dead-2023-07-04/ |access-date=5 July 2023 |agency=Reuters |date=5 July 2023}}</ref>
| casualties2       = 12<ref name="auto2">{{Tīmekļa atsauce|title=What is happening in Jenin in the occupied West Bank, and why now?|url=https://www.washingtonpost.com/world/2023/07/05/jenin-explained-israel-west-bank/|work=The Washington Post|first=Niha|last=Masih|first2=Miriam|last2=Berger|date=5 July 2023|access-date=7 July 2023}}</ref>(18 pēc izraēliešu datiem), ieskaitot<ref name="ToLF" >{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.timesofisrael.com/idf-soldier-killed-in-jenin-operation-shortly-before-troops-begin-to-withdraw/|title=Soldier killed as massive Jenin operation winds down, all troops leave West Bank city|work=The Times of Israel|first=Emanuel|last=Fabian|date=5 July 2023|access-date=5 July 2023}}</ref>
 vismaz 8 PIJ kaujinieki un 1 Hamās kaujinieks<ref name="Sawafta">{{Ziņu atsauce |last1=Sawafta |first1=Ali |title=Palestinians defiant and angry after Israel's Jenin raid |url=https://www.reuters.com/world/middle-east/palestinians-defiant-amid-damage-after-israel-ends-jenin-raid-2023-07-05/ |access-date=18 July 2023 |work=Reuters |date=2023-07-05}}</ref><ref name="CNN">{{Ziņu atsauce |title=Angry Palestinians mourn 12 killed in Israeli military operation in Jenin |url=https://www.cnn.com/2023/07/04/middleeast/jenin-israel-operation-not-over-intl/index.html |access-date=6 July 2023 |work=CNN|first1=Hadas|last1=Gold|first2=Salma|last2=Abdelaziz|first3=Mostafa|last3=Salem|first4=Ibrahim|last4=Dahman|first5=Abeer|last5=Salman|date=5 July 2023}}</ref>
100 ievainoti, 20 kritiski
(nezināms skaits civilpersonu un kaujinieku)
| notes             =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences: '''Dons Karloss''' ({{val|fr|Don Carlos}}, {{val|it|Don Carlo}}) ir itāliešu komponista [[Džuzepe Verdi|Džuzepes Verdi]] piecu cēlienu [[opera]], kas pirmoreiz uzvesta franču valodā 1867. gada 11. martā [[Parīze]]s operā. Operas libreta autori Kamils de Lokls (''du Locle'') un Žozefs Meri (''Méry'') izmantojuši 1787. gadā tapušās [[Frīdrihs Šillers|Šillera]] drāmas "Dons Karloss, Spānijas infants" (''Don Karlos, Infant von Spanien'') motīvus.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Okinotori
|attēls              =
|attēla paraksts     = Atola aerofotogrāfija
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=20|latm=25|lats=0|latNS=N |longd=136|longm=05|longs=0|longEW=E
 |platība             = 7,8
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              = Japāna
|valsts adm vienības tips  = Prefektūra
|valsts adm vienība        = [[Tokija]]
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Okinotori''' ({{val|ja|沖ノ鳥島}}, ''Okinotori-shima'' — ‘tālā putnu sala’) ir [[koraļļi|koraļļu]] [[atols]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļrietumos. Pieder [[Japāna]]i un administratīvi ietilpst [[Tokija]]s prefektūrā. Atolā jūras [[erozija]]s rezultātā nav saglabājušās dabiskās salas; bijušo klinšu vietā uzbūvētas trīs mākslīgas [[dzelzsbetons|dzelzsbetona]] salas 60 m diametrā un uz pāļiem būvēts meteostacijas komplekss. Salā nav pastāvīgo iedzīvotāju, ir tikai [[meteostacija]]s apkalpojošais personāls.

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          = Anglijas—Zanzibāras karš
| image             = [[File:AngloZanzibarWar.jpg|300px]]
| caption           = Sultāna [[Harēms]] pēc bombardēšanas
| date              = 9.02–9.40 [[Austrumāfrikas laiks|EAT]] (6.02–6.40 [[Coordinated Universal Time|UTC]]), {{dat|1896|8|27|N|bez}}
| place             = [[Akmens pilsēta|Zanzibāras pilsēta]], [[Zanzibāras Sultanāts]]
| casus             =
| territory         =
| result            = Apvienotās Karalistes uzvara
| combatant1        = {{flagicon|United Kingdom}} [[Britu impērija]]
| combatant2        = {{flagicon image|Flag of the Sultanate of Zanzibar.svg}} [[Zanzibāras Sultanāts]]
| commander1        =
| commander2        =
| strength1         = Sauszemes karaspēks: 1050
Flote: 2 kreiseri, 3 lielgaballaivas
| strength2         =
| casualties1       = 1 ievainots
| casualties2       = 500 nogalināti vai ievainoti
1 noslīkusi karaliskā jahta
2 noslīkušas laivas
1 iznīcināta krasta baterija
}}
'''Anglijas—Zanzibāras karš''' bija karš starp [[Apvienotā Karaliste|Apvienoto Karalisti]] un [[Zanzibāras Sultanāts|Zanzibāras Sultanātu]] {{dat|1896|8|27||bez}}. Konflikts ilga apmēram 40 minūtes, tas ir pasaules vēsturē īsākais karš.<ref>{{citation|title= Guinness World Records 2008 |year=2007 |publisher= [[Guinness World Records]] |location= London |isbn= 978-1-904994-19-0 |page=118|author= Editor-in-chief, Craig Glenday}}</ref>

sentences: {{Izolēts raksts|date=2014. gada septembrī,}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Alise šeit vairs nedzīvo
| operators =
| attēls = Alice Doesn't Live Here Anymore.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Elena Bērstina]]
* [[Kriss Kristofersons]]
* [[Alfreds Luters]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Alice Doesn't Live Here Anymore''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1974|12|9}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Alise šeit vairs nedzīvo"''' ({{Val|en|Alice Doesn't Live Here Anymore}}) ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Elena Bērstina]], [[Kriss Kristofersons]], [[Alfreds Luters]], [[Billijs Bušs]], [[Daiena Lada]], [[Viks Teibeks]], [[Džodija Fostere]] un [[Hārvijs Keitels]].

sentences:
[[File:Ovaries of Cyprinus carpio.png|thumb|Gonādas ([[karpa]]s olnīcu pāris)]]
'''Dzimumdziedzeri''' jeb '''gonādas''' ir iekšējās sekrēcijas [[dziedzeris|dziedzeri]], kuros veidojas dzimumšūnas - [[gameta]]s. Sievišķās gonādas sauc par [[Olnīca|olnīcām]], bet vīrišķās par [[Sēklinieks|sēkliniekiem]]. Gonādām ir arī endokrīna aktivitāte, izstrādājot dzimumhormonus - [[androgēni|androgēnus]] un [[Estrogēns|estrogēnus]]. Tām ir raksturīga jaukta [[sekrēcija]]. Olnīcas izdala uz ārpusi [[olšūna]]s, bet uz organisma iekšpusi estrogēnus un [[progestīns|progestīnus]]. Sēklinieki izdala uz ārpusi [[Spermatozoīds|spermatozoīdus]], bet uz iekšpusi [[androgēnie hormoni|androgēnos hormonus]] (''andros'' - vīrietis, ''genes'' - radošs). Šo [[Hormoni|hormonu]] veidošanos un sekrēciju regulē [[hipofīze]]s [[gonadotropiskie hormoni]] - FSH ([[folikulstimulētājhormons]]) un LH ([[luteinizētājhormons]]), kuri, savukārt, atrodas [[Hipotalāms|hipotalāma]] kontrolē.

sentences: {{cita nozīme|atmosfēras daļu, kas redzama no Zemes|metafizisku jēdzienu|debesis (reliģija)}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Starr 070320-5799 Echinopsis pachanoi.jpg
|       att_izmērs = 225px
|    att_nosaukums = Sanpedro kaktuss [[Havajas|Havajās]]
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums =
|    nodalījums_lv =
|            klase =
|         klase_lv =
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Cactaceae
|        dzimta_lv = Kaktusi
|            ģints = Echinopsis
|         ģints_lv =
|             suga = E. pachanoi
|          suga_lv = Sanpedro kaktuss
|         binomial = Echinopsis pachanoi
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Rodanīdi''' jeb '''tiocianāti''' (SCN−) ir savienojumi, kas satur [SCN]<sup>−</sup> anjonu. Tie uzskatāmi par nestabilās [[rodānūdeņražskābe]]s jeb tiociānskābes [[sāļi]]em. Pazīstamākie šāda veida savienojumi ir [[kālija rodanīds|kālija]] un [[amonija rodanīds|amonija rodanīdi]]. Tie reaģē ar [[dzelzs]] trīsvērtīgajiem sāļiem, veidojot sarkanu kompleksu. Šo reakciju lieto analītiskajā ķīmijā un audumu krāsošanai (vismaz agrāk).

sentences:
foto, 1994. gads]]
'''Lībiešu krasts''' ({{val|liv|Līvõd rānda}}) ir no 1991. gada līdz 2003. gadam [[Ziemeļkurzeme|Ziemeļkurzemē]] (piekrastes teritorija no [[Ovīši]]em [[Baltijas jūra]]s krastā līdz [[Ģipka]]i [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] pusē) pastāvējusi Valsts īpaši aizsargājamā [[Lībieši|lībiešu]] kultūrvēsturiskā teritorija un lībiešu kultūras atjaunošanas programma. Līdz tam šo teritoriju tās atšķirīgā [[Etniskā grupa|etniskā]] sastāva dēļ dēvēja par "lībiešu jūrmalu".

sentences:
[[File:Ecoles empire carolingien.gif|thumb|300px|Karolingu laikmeta [[klosteris|klosteru]] skolu izvietojums. Zaļā krāsā vietas, kur kalpojuši [[īri|īru]] [[mūks|mūki.]]]]
'''Karolingu renesance''' ir [[viduslaiki|viduslaiku]] [[kultūra]]s uzplaukums, saistīts ar [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] valdīšanas laiku. Terminu ieviesis 19. gadsimta [[franči|franču]] vēsturnieks Ampērs (''Jean-Jacques Ampère'').
== Māksla==

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Kenhī Universitāte
|native_name   = 경희대학교
|image_name    =
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1949
|vision            =
|type              = privāta pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Dienvidkoreja#Āzija
| latd  = 37.59675 | latNS  = N
| longd = 127.051889 | longEW = E
| academic_staff    = 1407 (2020)
| administrative_staff  = 594 (2020)
|students          = 33373 (2020)
|postgrad          = 7498 (2020)
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Korejas Republika|Seula}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              = Kyung_Hee_University_Logo.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{līdzīgs|Cilvēks uz Mēness}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Cilvēks uz mēness
| attēls                   = Man in the moonposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Man in the Moon''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Roberts Maligans]]
| producents               = [[Marks Ridels]]
| scenārija autors         = [[Dženija Vingfīlda]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sems Voterstons]]
* [[Tesa Hārpere]]
* [[Džeisons Londons]]
* [[Emīlija Vorfīlda]]
* [[Rīza Viterspūna]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1991|10|4||bez}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/man-moon-1991|title=The Man in the Moon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=maninthemoon.htm|title=The Man in the Moon (1991) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 10, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Cilvēks uz mēness"''' ({{val|en|The Man in the Moon}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Roberts Maligans]]. Galvenās lomas atveido [[Sems Voterstons]], [[Tesa Hārpere]], [[Džeisons Londons]], [[Emīlija Vorfīlda]] un [[Rīza Viterspūna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1991|10|4||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolskābes struktūrformula

Glikolskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O3
|molmasa=76,05
|blīvums=1270
|kušanas temperatūra=75 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Glikolskābe''' (hidroksietiķskābe, 2-hidroksietānskābe, CH2OHCOOH) ir vienkāršākā hidroksi[[karbonskābe]]. Glikolskābe ir bezkrāsaina, kristāliska, higroskopiska viela bez smaržas, kas labi šķīst ūdenī.

sentences: '''Somijas Republikas karogs''' ir [[Somijas Republika]]s karogs, kurš tika pieņemts [[1918]]. gada martā - četrus mēnešus pēc valsts izveidošanas. Karoga atveidojuma pamatā ir skandināvu krusts. Zilais krusts karogā simbolizē Somijas ezerus un debesis, bet baltā krāsa - sniegu un Somijas vasaru gaišās naktis.

sentences: '''Pogdžo di Sanremo''' ({{Val-it|Poggio di San Remo}}) ir kalns [[Itālija|Itālijas]] [[Ligūrija|Ligūrijas]] reģionā, netālu no [[Sanremo]].

sentences: '''Masveida izmiršana''' — globālas katastrofas [[Zeme]]s vēsturē, kad īsā ģeoloģiskā laikā izmira liela daļa sugu no daudziem augstākiem [[Taksons|taksoniem]]. Pašlaik pieņemto koncepciju 1980. gados izstrādāja [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] paleontologi [[Deivids Sepkoski|D. Sepkoskis]] un [[Deivids Raups|D. Raups]].

sentences:
s kalnos, kur ganās [[liellops|govis]] un [[mājas zirgs|zirgi]]]]
'''Ganības''' ir ar daudzgadīgiem [[lakstaugs|lakstaugiem]] apaudzis zemes gabals, kas tiek izmantots [[mājlops|mājlopu]] ganīšanai, kā arī [[siens|siena]] iegūšanai. Ganības ir nozīmīgs mājlopu barības avots [[lopkopība|lopkopībā]]. Ganības var būt gan dabiskas [[pļava]]s, gan cilvēku veidotas (kultivētas) pļavas. Ganību kopšana uzlabo mājlopu produktivitāti.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Jūlijs I
| vārds_orģ           = ''Iulius I''
| attēls              = Iulius I.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 35. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|337|2|6|N}}
| term_beigas         = {{dat|352|4|12|N}}
| priekštecis         = [[Marks (pāvests)|Marks]]
| pēctecis            = [[Libērijs]]
| dzim_dati           = ???
| dzim_vieta          = [[Roma]], [[Rietumromas impērija]]
| mir_dati            = {{dat|352|4|12}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Rietumromas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
'''Law''' var attiekties us:
* [[Lo leduskupols]] ''(Law Ice Dome)'';
* [[Lo-Rakovice]]s polārstacija ''(Staţia Law-Racoviţă)'';
* [[Džūds Lo]] — aktieris.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Aglonas Katoļu ģimnāzija
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Aglonas katoļu ģimnāzija - panoramio.jpg
|image size             =
|alt                    =
|caption                = 2013. gadā
|motto                  =
|location               = A. Broka iela 6, [[Aglona]], [[Aglonas pagasts]], [[Preiļu novads]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 7 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 27 | longm =  0 | longs = 47 | longEW = E
|schooltype             =
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            =
|approx                 =
|founded                = 1921 (1999)
|opened                 =
|founder                =
|status                 = Aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = Septembris—maijs
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmistress           = Anita Placinska
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =
|teaching_staff         = 19 (2021./2022.m.g.)
|employees              =
|key_people             =
|grades                 = 1.—12. klase
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 = 31 (2020./2021.)
|grade1                 =
|grade2                 =
|grade3                 =
|grade4                 =
|grade5                 =
|grade6                 =
|grade7                 =
|grade8                 =
|grade9                 =
|grade10                =
|grade11                =
|grade12                =
|International_Students =
|classes                =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = Latviešu
|schedtyp               = Dienas skola
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|colors                 =
|slogan                 =
|song                   =
|sports                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|revenue                =
|graduates              =
|year                   =
|alumni                 =
|free_label             =
|free_text              =
|homepage               =
}}

sentences:
{{Navbox
| name = Golfs olimpiskajās spēlēs
| title = [[File:Olympic rings without rims.svg|30px]] Golfs olimpiskajās spēlēs
| titlestyle = background:#BFD7FF
| basestyle = background:#DDEBFF
| abovestyle = background: #D5E6FF
| belowstyle = background: #D5E6FF
| bodyclass = hlist
| state = {{{state|autocollapse}}}

sentences:
[[File:MARCOMANNIA SPQR.png|thumb|200px|Markomanu apdzīvotās teritorijas]]
'''Markomani''', jeb '''markomāņi''' ({{val|la|Marcomanni}}) — [[ģermāņi|ģermāņu]] cilts, iespējams, radniecīgi [[svēbi]]em. 1. gadsimta otrajā pusē p. m. ē. dzīvoja [[Saksija|Saksijā]] un [[Tīringene|Tīringenē]]. 2. gadsimtā p. m. ē. izvirzījās [[Mainca]]s augštecē un vidustecē. 9. gadā p. m. ē. [[Senā Roma|romiešu]] karavadonis [[Nērons Klaudijs Drūzs]] (''Nero Claudius Drusus'') piespieda markomanus atkāpties uz [[Bohēmija|Bohēmiju]], kur tie [[Marbods|Marboda]] vadībā nodibināja valstisku organizāciju, savukārt izspiežot no Bohēmijas [[ķelti|ķeltu]] cilti [[boji|bojus]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Alfonso Kuarons
 |            vārds_orig = ''Alfonso Cuarón''
 |                attēls = Alfonso Cuarón 2013 (cropped).jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Alfonso Kuarons 2013. gadā
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1961|11|28}}
 |              dz vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[scenārists]], [[kinoproducents]]
 |         darbības gadi = 1983—pašlaik
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva =
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva =
 |          tonijasbalva =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Alfonso Kuarons''' ({{val|es|Alfonso Cuarón Orozco}}; dzimis 1961. gada 28. novembrī [[Mehiko]]) ir [[Meksika|meksikāņu]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinorežisors]], [[kinoproducents]], [[scenārists]] un [[montāžists]]. Saņēmis divas [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]s par filmu "[[Gravitācija (2013. gada filma)|Gravitācija]]" 2014. gadā kā [[Labākais režisors (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labākais režisors]] un [[Labākā montāža (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labākā montāža]]. Vēl divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas saņēmis par filmu "[[Roma (2018. gada filma)|Roma]]" (2018) kā labākais režisors un labākais kinooperators.

sentences:
{{Citas nozīmes|mūsdienu valsti|Grieķija (nozīmju atdalīšana)|Grieķija}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ελληνική Δημοκρατία
|    pilnais_valsts_nosaukums = Grieķijas Republika
|            valsts_nosaukums = Greece
|              national_motto = ''Ελευθερία ή θάνατος''
 ''Brīvība vai nāve''
|                valsts_himna = ''[[Slavinājums Brīvībai|Ύμνος πρός την Ελευθερίαν]]''
Slavinājums Brīvībai

|               karoga_attēls =Flag_of_Greece.svg
|            karoga_nosaukums = Grieķijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Greece.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Grieķijas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|               kartes_attēls = Grieķijas atrašanās vieta Eiropā.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Atēnas]]
|latd=37 |latm=58 |latNS=N |longd=23 |longm=43 |longEW=E
|           lielākās_pilsētas = [[Atēnas]]
[[Saloniki]]
[[Patras]]
|              valsts_valodas = [[grieķu valoda|jaungrieķu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Grieķijas valsts vadītāju uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Katerina Sakellaropula]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Grieķijas premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Kiriaks Micotakis]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|        neatkarības_notikums = no [[Osmaņu impērija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1821|3|25}}
|                 platība_km2 = 131,957
|          iedzīvotāju_skaits = 10,816,286<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Announcement of the demographic and social characteristics of the revised Resident Population of Greece according to the 2011 Population – Housing Census.|url=http://www.statistics.gr/portal/page/portal/ESYE/BUCKET/General/FEK_monimos_rev.pdf|publisher=Hellenic Statistical Authority|accessdate=16 February 2015|location=Piraeus|format=PDF|date=20 March 2014|archive-date={{dat|2015|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150924120845/http://www.statistics.gr/portal/page/portal/ESYE/BUCKET/General/FEK_monimos_rev.pdf}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 82
|               platība_sq_mi = 50,949
|                      valūta = [[eiro]]/EUR
|                  laika_zona = +2
|                  utc_offset = +2
|                      domēns = [[.gr]]
|              tālsarunu_kods = 30
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Aleksandrs Klumbergs
 |      vārds_orig = ''Aleksander Klumberg''
 |          attēls = Aleksander Klumberg.jpeg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1899|4|17}}
 |         dz_viet =
 |         mir_dat = {{mdv|1958|2|10|1899|4|17}}
 |        mir_viet =
 |            taut = {{EST}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Desmitcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=1920}}, {{oss|V=1924}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Aleksandrs Klumbergs''' ({{val|et|Aleksander Klumberg}}; dzimis {{dat|1899|4|17}}, miris {{dat|1958|2|10}}) bija [[igauņi|igauņu]] [[vieglatlēts]], startējis [[desmitcīņa|desmitcīņā]].

sentences: '''Kategoriju vadība''' ir sortimenta pārvaldīšanas process, kurā katra preču kategorija tiek izskatīta kā neatkarīga biznesa vienība. Vēsturiski tiek uzskatīts, ka kategoriju vadība ir [[mazumtirdzniecība|mazumtirgotāju]] veidots jēdziens, kad mazumtirgotājs sadala produktus un preču zīmes pa preču kategorijām — preču grupām, kurās ir ietvertas līdzīgas preces, ar mērķi atvieglot sortimenta pārvaldīšanas procesu. Par preču kategoriju tiek uzskatīti, piemēram, cepumi vai limonādes, vai veļas pulveri, kas nav pārtikas preču kategorija.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Japāņu jūra
|attēls=Sea of Japan Map en.png
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Klusais okeāns
|relief              = jā
 |latd = 40 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 135 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = right
 |alt_karte    =
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība       = 978 000
|garums=
|platums=
|tilpums       = 1 630 000
|Max_dziļums   = 3742
|Vid_dziļums   = 1752
|valstis       = {{KOR}}
{{PRK}}
{{JPN}}
{{RUS}}
|pilsētas      = [[Kitakjusju]]
[[Pusana]]
[[Vladivostoka]]
}}
'''Japāņu jūra''' ({{val|ko|조선동해}}, ''Joseon Donghae, Chosŏn Tonghae''; {{val|ja|日本海}}, ''Nihonkai''; {{val|ru|Японское море}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga [[malas jūra]] starp [[Japāna]]s salām un [[Āzija|Āziju]]. Japāņu jūra ir labi norobežota no pārējām jūrām, tajā tikpat kā nav [[plūdmaiņas|plūdmaiņu]]. Vidējais dziļums ir 1752 m, ūdens tilpums — 1 630 000 km³, krasta līnijas garums — 7600 km.

sentences: '''Dispersija''' ir rādītājs, ko izmanto [[Statistika|statistikā]] kā starpposmu [[Standartnovirze|standartnovirzes]] noteikšanā un secinošās statistikas metožu izvēlē. Tā ir [[Līdzības un attāluma mēri|attāluma mērs]], jo raksturo novērojumu vidējo kvadrātisko novirzi no izlases vidējā lieluma. Arī aprēķināšanā nozīmīga loma ir izlases [[Centrālās tendences rādītāji|vidējam aritmētiskajam]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Toskāna
 | official_name           = ''Toscana''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           = Tuscany tree.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Tuscany.svg
 | image_shield            = Coat of arms of Tuscany.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Florence]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Tuscany in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       = Dibināts
 | established_date        = 1948
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            = prezidents
 | leader_name             = Eudženio Džani
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 22987.04
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 3647111
 | population_as_of        = 2023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|https://www.regione.toscana.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-52
 | footnotes               =
}}

sentences: '''Tīklene''' ir iekšējais [[acs]] ābola slānis, ko veido gaismu uztveroši audi. Acs ābola optiskā sistēma ([[lēca]] un [[radzene]]) izveido attēlu uz tīklenes, kas pēc funkcijas ir līdzīga fotofilmai kamerās. Gaismai nonākot uz tīklenes, noris virkne fotoķīmisku un elektrisku procesu, kas rada [[nervi|nervu]] impulsus. Šie impulsi tālāk pa redzes nervu tiek pārvadīti uz dažādiem smadzeņu centriem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vaiga sviedros
| operators =
| attēls = PainGain poster lv.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma, komēdija
| režisors = [[Maikls Bejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Marks Volbergs]]
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Entonijs Mekijs]]
* [[Tonijs Šelhubs]]
* [[Eds Heriss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Pain & Gain''
| studija = ''De Line Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|4|11}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|86,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1315538433/|title=
Pain & Gain |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vaiga sviedros"''' ({{Val|en|Pain & Gain}}) ir 2013. gada ASV spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marks Volbergs]], [[Dveins Džonsons]], [[Entonijs Mekijs]], [[Tonijs Šelhubs]] un [[Eds Heriss]].

sentences: '''Tūkstošgade''' jeb '''gadu tūkstotis''' ir [[laiks|laika]] intervāls, kura garums ir tūkstoš [[gads|gadi]]. Tūkstošgadi dēvē arī [[latīņu valoda|latīņu]] vārdā '''''millennium''''', kas ir [[saliktenis]] no vārdiem ''mille'' (tūkstotis) un ''annus'' (gads).{{fact}} Pirmā tūkstošgade sākās [[1. gads|1. gadā]] un beidzās [[1000. gads|1000. gadā]]. Otrā tūkstošgade sakās [[1001. gads|1001. gadā]] un beidzas [[2000. gads|2000. gadā]], savukārt trešā tūkstošgade sākās [[2001. gads|2001. gadā]]. Ir cilvēki, kas uzskata, ka jaunā tūkstošgade sākas x000. gadā, respektīvi, viņiem trešā tūkstošgade sākās jau {{dat|2000|1|1||bez}}. Ja pie šī uzskata pieturas, tad pirmajā tūkstošgadē bija tikai 999 gadi.

sentences: '''Kokss''' (no {{val-de|koks}}, kas savukārt no {{val-en|coke}}) ir ciets, porains, pelēcīgas krāsas materiāls, ko iegūst, karsējot ([[koksēšana|koksējot]]) [[akmeņogles]] 1000 °C temperatūrā bez [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnes. Kokss sastāv galvenokārt no [[ogleklis|oglekļa]] (96—98%). Koksēšanas jeb akmeņogļu sausās [[pārtvaice]]s procesā bez koksa iegūst arī citus produktus, piemēram, [[koksa gāze|koksa gāzi]] (tā sastāv no [[Ūdeņradis|H2]], [[Oglekļa monoksīds|CO]], [[Metāns|CH4]], [[Sērūdeņradis|H2S]], [[Amonjaks|NH3]]) un [[akmeņogļu darva|akmeņogļu darvu]].

sentences: '''Ekspresionisms''' (no {{val|la|expressio}} — 'izteiksme') ir mākslas kustība, kas radās 20. gadsimta sākumā [[Vācija|Vācijā]]. Ekspresionisma mākslai raksturīga realitātes izkropļošana ar nolūku radīt emocionālu efektu un atspoguļot cilvēka iekšējās sajūtas; tai raksturīgas intensīvas (bieži — negatīvas, satraucošas, bailes raisošas) emocijas.<ref name="ThompsonB">Bruce Thompson, University of California, Santa Cruz, [http://media.ucsc.edu/classes/thompson/weimar.html lecture on Weimar culture/Kafka'a Prague] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100111221535/http://media.ucsc.edu/classes/thompson/weimar.html |date={{dat|2010|01|11||bez}} }}</ref><ref>Chris Baldick ''Concise Oxford Dictionary of Literary Terms'', entry for Expressionism</ref> Tiek uzskatīts, ka ekspresionisms vismaz daļēji uzskatāms par pretstatu [[impresionisms|impresionismam]].<ref>{{grāmatas atsauce |title=Enciclopedia Garzanti della letteratura |last=Garzanti |first=Aldo |year=1974 |origyear=1972 |publisher=[[Guido Villa]] |location=Milan |isbn= |pages=963 |language=Italian|ref=garzanti}} page 241</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Ieva Lase
| vārds_orig =
| attēls = Ieva Lase (1957).jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1916
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 17
| dz_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 2002
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 25
| m_vieta = Rīga, {{LAT}}
| dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Inta (pilsēta)|Inta]] ([[Komi]])
| pilsonība = {{LAT}}
| nodarbošanās = tulkotāja
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| dzīvesbiedrs =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| māsas = Ruta Birgere
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Linux operētājsistēmu|Ubuntu|Ubuntu}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox OS
| name = Ubuntu
| logo =
| screenshot = File:Ubuntu 23.10 with App Center - English.png
| caption = Ubuntu 23.10 "Mantic Minotaur"
| developer = [[Canonical Ltd.]]
| family = [[Linux]]
| working_state = Aktuāls
| source_model = [[Brīvā programmatūra|Brīvā un atvērtā pirmkoda programmatūra]]<ref name="Ubuntu kernel sources">{{Tīmekļa atsauce|title=kernel.ubuntu.com|url=http://kernel.ubuntu.com/git/|website=kernel.ubuntu.com|access-date={{dat|2020|05|20||bez}}|archive-date={{dat|2018|08|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180821121416/http://kernel.ubuntu.com/git/}}</ref><ref name="Ubuntu archive">{{Tīmekļa atsauce|title=Index of /ubuntu|url=http://archive.ubuntu.com/ubuntu/|website=archive.ubuntu.com|access-date={{dat|2020|05|20||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200511162437/http://archive.ubuntu.com/ubuntu/|archivedate={{dat|2020|05|11||bez}}}}</ref>
| latest_release_version = Ubuntu 20.04 LTS
| latest_release_date = {{dat|2020|04|23|N|bez}}
| marketing target = [[Mākoņskaitļošana]], [[lietu internets]], [[personālais dators]], [[serveris]]
| language = Vairāk nekā 55 valodas
| updatemodel = [[Software Updater]]
| package_manager = [[GNOME Software]], [[APT (Debian)|APT]], [[dpkg]], [[Snappy (package manager)|Snappy]], [[flatpak]]
| supported_platforms = {{bulleted list |[[IA-32]], [[x86-64]] |[[ARM64]], [[ARMhf]] ([[ARMv7]] + [[VFPv3-D16]]) |[[ppc64le]] ([[POWER8]] un jaunāk) |[[s390x]]<ref name="supported_hardware">{{Tīmekļa atsauce |url=https://help.ubuntu.com/18.04/serverguide/preparing-to-install.html |quote=Ubuntu 18.04 LTS Server Edition supports four (4) major architectures: AMD64, ARM, POWER8, LinuxONE and z Systems |title=Preparing to Install |work=Ubuntu Official Documentation |year=2018 |publisher=Canonical Ltd. |access-date=16 November 2018 |archive-date={{dat|2019|06|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190602173029/https://help.ubuntu.com/18.04/serverguide/preparing-to-install.html }}</ref>}}
| kernel_type = [[Linux kernel]]
| userland = [[GNU Core Utilities|GNU]]
| ui = [[GNOME]]
| license = [[GNU General Public License|GPL]] un citas licences
| website = {{URL|https://ubuntu.com}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Baltā tveice
| operators =
| attēls = White Heat (1949 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Rauls Volšs]]
| producents = [[Luiss Edelmans]]
| scenārijs = * [[Ivans Gofs]]
* [[Bens Robertss]]
| aktieri = * [[Džeimss Kegnijs]]
* [[Virdžīnija Majo]]
* [[Edmonds O'Braiens]]
* [[Mārgareta Viherlija]]
* [[Stīvs Kokrans]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''White Heat''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1949|9|2}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1—1,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,9—3,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Baltā tveice"''' ({{Val|en|White Heat}}) ir 1949. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Rauls Volšs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Kegnijs]], [[Virdžīnija Majo]], [[Edmonds O'Braiens]], [[Mārgareta Viherlija]] un [[Stīvs Kokrans]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anrī Barbiss
|         vārds_orig = ''Henri Barbusse''
|             attēls = Henri-Barbusse.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1873
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 17
|           dz_vieta = {{flagicon image|Flag of France.svg}} [[Asnjērsursēna]], [[Francijas Trešā republika]]
|             m_gads = 1935
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 30
|            m_vieta = {{vieta|Padomju Savienība|Krievijas PFSR|Maskava}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Envoi de Barbusse.JPG
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = romānu rakstnieks, žurnālists, scenārists, biogrāfs, politiķis
| rakstīšanas valoda = {{ubl|[[franču valoda]]|[[esperanto]]}}
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[proletāriešu literatūra]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Sorbonas Universitāte]]s literatūras fakultāte
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: '''Aģitācija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''agitatio'' — iekustināt) ir verbāla, [[Drukāšana|drukāta]] un vizuāla [[Politika|politiska]] darbība, kas ietekmē cilvēku domas un attieksmi, lai mudinātu viņus uz politisku vai citu rīcību.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Intelektuālais attīstības koeficients''' jeb '''IQ''' ir vispārējā [[intelekts|intelekta]] jeb saprātīguma koeficients, ko var noteikt ar intelektuāliem testiem. Šie testi palīdz atspoguļot cilvēka garīgo spēju līmeni, kā arī prasmi izmantot akadēmiskās zināšanas. Vidēji populācijā no IQ koeficients ir līmenī no 50% līdz 100%.

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Pernu
| citvalsts         =
| citnosaukums      = Emajõeks
| citvaloda         = et
| citvaloriģin      = Pärnu jõgi
|attēls=Pärnu jõgi.jpg
|paraksts=Pernu
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | sāk_plat_d=59 | sāk_plat_m=01 | sāk_plat_s=49 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=56 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=58 | iet_plat_m=22 | iet_plat_s=40 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=24 | iet_gar_m=28 | iet_gar_s=37 | iet_gar_EW=E
|garums=144.5
|kritums=78
|baseins=6836.5
|gada_notece=
|izteka=[[Allikjervs]]
|augštece=
|caurtece=50–65
|ieteka=[[Pērnavas līcis]]
|baseina_valstis={{EST}}<br />{{LAT}}
|pietekas= [[Navesti]], [[Reiju]], [[Sauga]]
  | vietaskarte       = Igaunija
  | reljefs           = jā
}}
'''Pernu''' ({{ipa2|pærnʊ}}; {{val|et|Pärnu jõgi}}) ir otra garākā [[Igaunija]]s upe, tā tek virzienā no ziemeļaustrumiem uz dienvidrietumiem, šķērsojot [[Jerves apriņķis|Jerves]] un [[Pērnavas apriņķis|Pērnavas]] apriņķi. Tās garums ir 144,5 km. Pernu iztek no [[Allikjervs|Allikjerva]] (Rosnas-Alliku ezera; {{nobr|1,6 ha}}) [[Pandiveres augstiene|Pandiveres augstienē]] 78 m vjl., tek cauri Vidusigaunijas morēnu līdzenumam, tai skaitā Somā nacionālajam parkam un ietek [[Pērnavas līcis|Pērnavas līcī]]. Pie ietekas līcī atrodas lielākā pilsēta Pernu upes tecējumā — [[Pērnava]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ciklopropāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = trimetilēns
|           CAS numurs = 75-19-4
|      ķīmiskā formula = C3H6
|              molmasa = 42,08
|              blīvums = 1,879
|  kušanas temperatūra = -127,42 °C
| viršanas temperatūra = -32,8 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1107. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Ciklopropāns''' (C3H6) ir bezkrāsaina [[gāze]] ar [[petrolēteris|petrolēterim]] līdzīgu smaku. [[Ūdens|Ūdenī]] nešķīst, viegli šķīst [[etanols|etanolā]] un [[ēteris|ēterī]]. Ciklopropāns ir visvienkāršākais [[cikloalkāni|cikloalkāns]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida bārija hlorīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 10361-37-2
|      ķīmiskā formula = BaCl2
|              molmasa = 208,2324
|              blīvums = 3856
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1560 °C
| šķīdība ūdenī        = 37,5g/100ml (26 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija hlorīds''' (BaCl2) ir balta, higroskopiska, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir viens no nozīmīgākajiem šķīstošajiem [[bārijs|bārija]] savienojumiem.

sentences: '''27. oktobris''' ir gada 300. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (301. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 65 dienas.

sentences: '''Hokeja ledus laukums''' ir laukums, kas klāts ar [[ledus|ledu]] un paredzēts [[hokejs|hokeja]] spēļu aizvadīšanai. Ledus laukumam ir [[taisnstūris|taisnstūra]] forma, kura stūri ir noapaļoti, gar laukuma malām ir aptuveni 1 [[metrs|metru]] augsta siena - borts.

sentences: '''Papuasu valodas''' ir kopīgs nosaukums [[Jaungvineja|Jaunпvinejas]] salas un dažu [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] salu valodām, kas nepieder pie [[Austronēziešu valodas|austronēziešu valodām]]. Ģenētiskā kopība starp visām papuasu valodām nav pierādīta.

sentences: '''Alūksnes komturs''' (vācu: ''Komtur von Marienburg'') bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] [[Alūksnes pils]] pārvaldnieks un karavadonis ordeņa rīkotajos karagājienos.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Deklaratīvas zināšanas''' ({{Val-la|declarativus}} - paskaidrojošs) - [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir [[zināšanas]] par [[fakti]]em, tā ir atbilde uz jautājumu: ''Kas tas ir?''

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Hidrostatiskie manometri''' — vienkāršākās ierīces [[Vakuums|vakuuma]] mērīšanai.

sentences: {{Osmaņu impērijas valsts iekārta}}'''Sultāns''' (arābu valodā: سلطان) ir [[islāms|islāma]] nosaukums ar vairākām vēsturiskām nozīmēm. Sākotnēji ar to apzīmēja spēku, varu vai vadību. Vēlāk to pielietoja, lai apzīmētu atsevišķus [[musulmaņi|musulmaņu]] valdniekus, kuriem praktiski piederēja augstākā vara (t.i. viņi nebija pakļauti citam valdniekam), nepretendējot uz vispārējo [[kalifāts|kalifātu]]. Vēlāk šis apzīmējums turpināja attīstīties dažādos kontekstos. Sultāna dinastiju un pārvaldīto teritoriju sauc par sultanātu (arābu valodā: سلطنة). Ebreju valodā tas ir "šilton" vai "šaltan" (ebreju valodā: שלטן) un nozīmē "vara" vai "valsts".

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ričards Gajs
|     vārds_orig = ''Richard Guy''
|         attēls = Richard K Guy 2005.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ričards Gajs 2005. gadā.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1916
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Vorikšīra|Nanītona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2020
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 9
|        m_vieta = {{vieta|Kanāda|Alberta|Kalgari}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[matemātika]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Kalgari Universitāte]]
|     akad_amats =  emeritētais profesors
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Ričards Kenets Gajs''' ({{val|en|Richard Kenneth Guy}}; dzimis {{dat|1916|9|30}}, miris {{dat|2020|3|9}}) bija britu matemātiķis, [[Kalgari Universitāte]]s Matemātikas departamenta emeritētais profesors.<ref>Author biography from ''Winning Ways for your Mathematical Plays'', Vol. I, 2nd ed., AK Peters, 2001.</ref> Gajs pazīstams ar saviem darbiem [[ģeometrija|ģeometrijā]], [[Skaitļu teorija|skaitļu]], [[kombinatorika]]s spēļu un [[Grafu teorija|grafu teorijā]].

sentences: '''Šķiršanās''' ir [[laulība]]s savienības izbeigšana, laulības tiesisko pienākumu un atbildības anulēšana un/vai reorganizēšana, tādējādi izšķirot precēta pāra laulības saites. Šķiršanās ir atšķirīga no [[atcelšana]]s, kas pasludina laulību par spēkā neesošu. Šķiršanās likumi atšķiras dažādās valstīs, tomēr lielākajā daļā valstu laulību var šķirt tikai [[tiesa|tiesā]] vai juridiska procesa rezultātā citā iestādē. Šķiršanās juridiskā procesa gaitā tiek risināti jautājumi par [[uzturlīdzekļi]]em, aizbildniecība pār [[bērns|bērnu]], bērna apciemošana, īpašuma sadale, parāda sadale utt.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Džavāharlāls Nehru
 |       vārds_orģ = {{ubl|जवाहरलाल नेहरू|''Jawaharlal Nehru''}}
 |          attēls = Nehru1920.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Džavaharlals Neru 1920. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Indijas premjerministrs]]
 |     term_sākums = {{dat|1947|8|15|N}}
 |     term_beigas = {{dat|1964|5|27|N}}
 |      prezidents =
 |     priekštecis = ''amats tika izveidots''
 |        pēctecis = [[Gulzarirals Nanda]] (pagaidu)
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 = Indijas ārlietu ministrs
 |    term_sākums2 = {{dat|1947|8|15|N}}
 |    term_beigas2 = {{dat|1964|5|27|N}}
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 = ''amats tika izveidots''
 |       pēctecis2 = [[Gulzarirals Nanda]]
<!------ Trešais amats ------>
 |          amats3 = Indijas finanšu ministrs
 |    term_sākums3 = {{dat|1958|2|13|N}}
 |    term_beigas3 = {{dat||3|13|N}}
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 = [[T. T. Krishnamachari|T. T. Krišnamačari]]
 |       pēctecis3 = [[Morarji Desai|Morardži Desajs]]
<!------ Ceturtais amats ------>
 |          amats4 = Indijas aizsardzības ministrs
 |    term_sākums4 = {{dat|1962|10|31|N}}
 |    term_beigas4 = {{dat||11|14|N}}
 |     prezidents4 =
 |       premjers4 =
 |    priekštecis4 = [[V. K. Krishna Menon|V. K. Krišna Menons]]
 |       pēctecis4 = [[Yashwantrao Chavan|Jašvantrao Čavans]]
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dat|1889|11|14}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Britu Indija|Ziemeļrietumu provinces|Allahābāda|td=Indija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1964|5|27|1889|11|14}}
 |       mir_vieta = {{vieta|Indija|Deli|Ņūdeli}}
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[Kašmīras panditi|Kašmīras pandits]]
 |         partija = [[Indijas Nacionālais kongress]]
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = [[Kamala Neru]]
 |           bērni = [[Indira Gandija]]
 |       profesija = {{ubl|advokāts|valstsvīrs|politiķis}}
 |      alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
 |        reliģija = [[hinduisms|hinduists]]<ref name="reliģija">{{tīmekļa atsauce | url= https://www.culturalindia.net/leaders/jawaharlal-nehru.html | title= Jawaharlal Nehru Biography | publisher= Information of Indian Culture, Tradition & Heritage | language= en | accessdate= 2019. gada 13. jūlijā}}</ref>
 |        paraksts = Jawaharlal Nehru Signature.svg
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazetijīts
|attēls=
|klase=Telurīds
|ŠtruncaID=2/B.10-20
|ķīm_formula=Ag3HgPbSbTe5
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Gaišpelēks
|svītra=Melna
|habituss=Atrasti sīki paraugi - kristāliņi, graudiņi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=3-3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Aleksandrs Stenboks-Fermors
| vārds_orig = ''Alexander Graf Stenbock-Fermor''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1902
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 30
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Nītaure|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1972
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 8
| m_vieta = {{vieta|Vācija|Ziemeļreina-Vestfālene|Diseldorfa}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[mākslinieks]], [[scenogrāfs]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = [[Nils Stenboks-Fermors]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Grāfs Aleksandrs Stenboks-Fermors''' ({{val|de|Alexander Graf Stenbock-Fermor}}; dzimis {{dat|1902|1|30}}, miris {{dat|1972|5|8}}) bija [[Nītaure|Nītaurē]] dzimis [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] autors un [[nacisms|nacisma]] pretinieks.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Edgars Vimba
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1930
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Tērvete (Tērvetes pagasts)|Tērvetē]], {{LAT}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = V
| darba_vieta = [[Latvijas Universitāte]], [[Bioloģijas fakultāte]], [[Rīga]], [[Latvija]]
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| zinātne = [[botāniķis]], [[mikologs]]
| sasniegumi = ''Dr.biol. emeritus'', A. Kirhenšteina prēmijas laureāts par ''Ramularia'' ģints pētījumiem Latvijā. H. Skujas balva, 2017.<br>
Sēņu aizsardzības koncepcijas izstrādātājs un Latvijas īpaši aizsargājamo sēņu saraksta sastādītājs. Pedagogs.
}}
'''Edgars Vimba''' (1930) ir latviešu [[biologs]], augstskolas pasniedzējs, [[Latvijas Universitāte]]s docents, [[Bioloģijas fakultāte]]s dekāns (1970—1974), [[mikologs]], [[Latvijas flora|Latvijas vaskulāro augu floras]] un dabas aizsardzības speciālists. ''Dr. emeritus''.

sentences: '''30. februāris''' ir bijis trīs reizes pasaules vēsturē dažās valstīs, lai gan pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] [[februāris|februārī]] ir 28 dienas parastajā gadā vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]].

sentences: '''Epitēlijaudi''' jeb '''epitēlijs''' (''epithelium'') ir [[audi]], kas veidojas uz robežas ar ārējo vidi un nodrošina vielu apmaiņu ar to, kā arī aizsardzību no ārējās vides iedarbības. Epitēlijaudi sastāv no vairākām šūnu kārtām, tās ir blīvi novietotas un ātri noveco, un iet bojā.

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Paragvaja|Paragvajā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā no Paragvajas ir iekļauta '''1 vieta''' (kultūras objekts), savukārt 4 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/py Paragvaja]</ref>. Paragvaja Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1988]]. gada [[27. aprīlis|27. aprīlī]].

sentences:
'''Navigācija''' ir daļa no [[kuģis|kuģu]] vadīšanas zinātnes, kas sastāv no virknes atsevišķu priekšmetu, kuri teorētiski un praktiski risina šādus uzdevumus:
* īsākā un izdevīgākā ceļa izvēle, ņemot vērā navigācijas un hidrometeoroloģiskos apstākļus;
* kuģa bezavāriju vadīšana pa izvēlēto ceļu;
* esošo kuģu vadīšanas paņēmienu ar navigācijas līdzekļiem vai sistēmām izpēte, kā arī jaunu izstrāde atbilstoši aktuālajam zinātnes un tehnikas līmenim.

sentences: '''Fluorescence''' ir process, kurā [[viela]] pēc [[Gaisma|gaismas]] vai cita [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] absorbēšanas izstaro gaismu. Vairumā gadījumu izstarotajai gaismai ir lielāks [[Viļņa garums|viļņu garums]] un mazāka [[enerģija]] nekā absorbētajam [[Starojums|starojumam]]. Visspilgtākais fluorescences piemērs rodas, ja absorbētais starojums ir spektra [[Ultravioletais starojums|ultravioletajā]] apgabalā un tādējādi ir neredzams [[Cilvēks|cilvēka]] [[Acs|acij]], bet izstarotā gaisma ir redzamās gaismas diapazonā, kas fluorescējošajai vielai piešķir noteiktu [[Krāsa|krāsu]], ko var redzēt tikai tad, ja to apstaro ar UV gaismu. Fluorescējoši [[Materiāls|materiāli]] pārstāj spīdēt gandrīz uzreiz pēc ierosinošā starojuma izbeigšanās, atšķirībā no fosforescējošiem materiāliem, kas turpina izstarot gaismu ilgāku [[Laiks|laiku]].

sentences:
{{cita nozīme|triju dimensiju apvienojumu fizikā|norobežotu celtnes daļu|istaba}}
, lai norādītu pozīciju telpā]]
'''Telpa''' [[fizika|fizikā]] ir triju dimensiju ([[garums]], platums un augstums) apvienojums, kas veido visu, ko tad arī sauc par telpu. Telpa ir "skatuve", kurā norisinās visi fiziskie procesi un parādības un kuru mēs subjektīvi uztveram kā tvertni visiem priekšmetiem.

sentences: {{Commonscat|Snooker players from England}}

sentences: s [[dievība]] ([[Iraklija]]s arheoloģijas muzejā, [[Krēta]])<ref>Gimbutas, Marija: The Civilization of the Goddess, Harper&Row, San Francisco 1991.</ref>]]

sentences: {{Atjaunot|to, ka mūsdienās lipīdus definē savādāk}}

sentences:
{{cita nozīme|kurvjziežu dzimtas augu ģinti|ciemu Saldus novadā|Saulgriezes (ciems)}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Saulgriezes
|         binomial = Helianthus
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|           attēls = Sunflower sky backdrop.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = [[Vasaras saulgrieze]]
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|      apakšdzimta = Asteroideae
|   apakšdzimta_lv = Asteru apakšdzimta
|            ģints = Helianthus
|         ģints_lv = Saulgriezes
|         sinonīmi = ''Harpalium''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
s kolekcijas).]]
'''Kloti no Jirgensburgas (Zaubes)''' ({{val-de|Clodt a.d.H. Jürgensburg}}) jeb '''Kloti fon Jirgensburgi''' (''Clodt von Jürgensburg'') bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes dzimta, kas izplatījās arī Zviedrijā, Krievijā un Vācijā.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 80
|lv = Astoņdesmit
}}
'''80''' ('''astoņdesmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[79 (skaitlis)|79]] un [[81 (skaitlis)|81]].

sentences: '''24. augusts''' ir gada 236. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (237. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 129 dienas.

sentences:
{{Infobox medical condition (new)
| name          = Uzmanības deficīta un hiperaktivitātes sindroms
| risks         = Radinieki ar UDHS vai UDHS simptomiem, alkohola vai nikotīna lietošana grūtniecības laikā
| frequency     = 84,7 miljoni cilvēku visā pasaulē (2019)
| prognosis     = Bērniem simptomi ar laiku mēdz mazināties, taču pusē gadījumu paliek visu dzīvi.
Pieaugušo UDHS ir hroniski, visu dzīvi esoši nervu sistēmas attīstības traucējumi.
| medication    = [[Stimulanti]], [[metilfenidāts]], [[amfetamīns]], [[atomoksetīns]], [[guanfacīns]], [[klonidīns]], [[antidepresanti]]
| treatment     = [[Psihoterapija]], dzīvesveida izmaiņas, medikamenti
| prevention    =
| differential  = Cilvēks ar augstu aktivitāti, mācīšanās traucējumi, augļa alkohola sindroms, bipolārie traucējumi.
| diagnosis     = Pamatojoties uz simptomiem, kad citi iespējamie cēloņi tiek izslēgti.
| causes        = Iedzimta mazjutība uz dofamīnu un vides faktori, retos gadījumos galvas trauma
| image         = Primary Laos2.jpg
| duration      = Aptuveni pusē gadījumu bērnībā vai pusaudžu gados atklāts UDHS saglabājas visu dzīvi.
| onset         = Pirms 6 vai 12 gadu vecuma
| complications = Grūtības mācībās, darbā, sociālās attiecībās. Paaugstināts nelaimes gadījumu, atkarību, noziedzības, bezdarba un priekšlaicīgas nāves risks.
| symptoms      = Neuzmanība, pārlieku liela fiziska un mentāla aktivitāte, impulsīva uzvedība, grūtības kontrolēt emocijas, grūtības ar nestimulējošu darbu uzsākšanu, veikšanu un pabeigšanu.
| synonyms      = Uzmanības deficīta sindroms, hiperkinētiskie traucējumi, uzmanības un aktivitātes traucējumi, uzmanības deficīta hiperaktivitātes traucējumi, UDHS, ADHD
| field         = [[Psihiatrija]], [[neiroloģija]]
| alt           = Attēls ar bērniem
| caption       = Cilvēkiem ar UDHS ir grūtāk koncentrēties un pabeigt darbus, piemēram, skolā vai darbā.
| deaths        =
}}{{Laba raksta kandidāts}}
'''Uzmanības deficīta un hiperaktivitātes sindroms''' ('''UDHS'''), jeb '''uzmanības deficīta hiperaktivitātes traucējumi (UDHT)''' ({{val|en|attention deficit hyperactivity disorder}} (''ADHD'')) ir nervu sistēmas attīstības traucējumi, kuriem raksturīga vecumam neatbilstoša neuzmanība, hiperaktivitāte un impulsivitāte.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://adhdeurope.eu/adhd/|title=ADHD|website=ADHD Europe|access-date=2021-07-06|date=2020-08-15|language=en-GB}}</ref> UDHS parasti izraisa samazināta atalgojuma [[neiromediatori|neiromediatora]] [[Dofamīns|dofamīna]] un darbības mobilizācijas neiromediatora [[Noradrenalīns|noradrenalīna]] aktivitāte smadzenēs. Cilvēkiem ar UDHS novērojama arī aizkavēta attīstība smadzeņu reģionos, kas atbild par emociju un uzvedības kontroli.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Rubia|first=Katya|date=2018-03-29|title=Cognitive Neuroscience of Attention Deficit Hyperactivity Disorder (ADHD) and Its Clinical Translation|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5884954/|journal=Frontiers in Human Neuroscience|volume=12|doi=10.3389/fnhum.2018.00100|issn=1662-5161|pmc=5884954|pmid=29651240}}</ref> Atkarībā no izmantotā psihiatrisko diagnožu klasifikatora, simptomiem kā vēlākais jābūt novērojamiem 6 vai 12 gadu vecumā un jāilgst vismaz 6 mēnešus, un jārada pierādāmus funkcionētspējas traucējumus vismaz divās dažādās vidēs (skolā, darbā vai mājās).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kostick|first=Karen M.|date=2017-09|title=ICD-10-CM Coding for Attention-Deficit/Hyperactivity Disorder (ADHD)|url=http://bok.ahima.org/doc?oid=302255|journal=Journal of AHIMA|language=en|volume=88|issue=9|pages=56–59}}</ref> Pretēji plaši izplatītajiem pieņēmumiem, ka UDHS skar tikai hiperaktīvus zēnus, UDHS ir sastopams abu dzimumu un visu vecumu cilvēkiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://adhd-institute.com/burden-of-adhd/epidemiology/|title=ADHD Epidemiology|website=ADHD Institute|access-date=2021-07-06|language=en-GB}}</ref>

sentences: s, kas atbilst nemainīgām ''x'', ''y'' un ''z'' vērtībām]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Svētais zirneklis
| operators =
| attēls = Holy Spider lv.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Ali Abasi]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mehdi Bedžestani]]
* [[Zara Amira Ebrahimi]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''عنکبوت مقدس''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|22|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{GER}}
* {{DEN}}
* {{FRA}}
* {{SWE}}
| valoda = [[Persiešu valoda|persiešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt18550140//|title=Holy Spider (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Svētais zirneklis"''' ({{Val|fa|عنکبوت مقدس}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Vācija]]s, [[Dānija]]s, [[Francija]]s un [[Zviedrija]]s kopražojuma krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Ali Abasi]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mehdi Bedžestani]] un [[Zara Amira Ebrahimi]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Risijs
| Photo                = Rysy,_wierzcholek_slowacki.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Slovākija#Polija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=49 | latm = 10 | lats = 46 |latNS=N
| longd=20 | longm = 5| longs = 17|longEW=E
| Augstums         = 2503
| Relatīvais_augstums  = 163
| Atrašanās vieta  = {{POL}}<br>{{SVK}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Tatri]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     = 1840. gads (rakstos)
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Maina
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Main
| attēls            = Würzburg Löwenbrücke.jpg
| attēla_izmērs     = 300px
| paraksts          = Maina pie [[Vircburga]]s
| karte             = Main-Karte-160710.jpg
| kartes_paraksts   = Mainas baseins
| kartes_izmērs     = 300px
| izteka            = [[Franku Alba]] un [[Fihtela kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Reina]]
| baseina_valstis   = {{DEU}}
| tek_caur          = {{DEU}}
| garums            = 524,9
| iztekas_augstums  = 1386
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 5,4
| baseins           = 27 292
| pietekas          =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=5 | sāk_plat_s=11 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11 | sāk_gar_m=23 | sāk_gar_s=54 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=49 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=40 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=8 | iet_gar_m=17 | iet_gar_s=36 | iet_gar_EW=E
}}
'''Maina''' ({{val|de|Main}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]] ([[Bavārija|Bavārijā]], [[Bādene-Virtemberga|Bādenē-Virtembergā]] un [[Hesene|Hesenē]]). Lielākā [[Reina]]s labā krasta pieteka. Veidojas, satekot '''Rotermainai''' (Sarkanajai Mainai) [[Franku Alba|Franku Albā]] un '''Veisermainas''' (Baltajai Mainai) [[Fihtela kalni|Fihtela kalnos]]. Daļa no [[Reina]]s — Mainas — [[Donava]]s ūdensceļa.

sentences:
{{Infokaste
| bodystyle      = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw}}
| above          = ''Tamililamas atbrīvošanas tīģeri''
தமிழீழ விடுதலைப் புலிகள்
| abovestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| subheader      =

 Dalībnieki [[Šrilankas pilsoņu karš|Šrilankas pilsoņu karā]]
| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| image          =
| imagestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|image_box_raw}}
| caption        = Kustības karogs
| label1         = Darbība
| data1          = 1976–2009
| label2         = Ideoloģija
| data2          = {{ubl|[[tamilu nacionālisms]]|[[separātisms]]|[[revolucionārais sociālisms]]|[[sekulārisms]]}}
| label3         = Līderi
| data3          = {{ubl|[[Velupillajs Prabhakarans]] (1976–2009)}} {{KIA}}
| label4         = Dalībnieki
| data4          = 18 000 (2004)<ref>https://www.iiss.org/publications#2007</ref>
}}
'''Tamililamas atbrīvošanas tīģeri''' ({{val|ta|தமிழீழ விடுதலைப் புலிகள்}}, ''Tamiḻīḻa viṭutalaip pulikaḷ'') bija kareivīga [[separātisms|separātistu]] [[organizācija]], kas bāzējās [[Šrilanka]]s ziemeļos. To {{dat|1976|5|5}} dibināja [[Velupillai Prabhakaran|Velupillajs Prabhakarans]]. Organizācijas mērķis bija izveidot neatkarīgu [[tamili|tamilu]] kontrolētu valsti Šrilankas ziemeļos un austrumos — [[Tamililama|Tamililamu]]. Tamililamas atbrīvošanas tīģeri bija iesaistīti [[Šrilankas pilsoņu karš|Šrilankas pilsoņu karā]], kas norisinājās no 1983. līdz 2009. gadam. 2009. gadā [[Šrilankas bruņotie spēki]] iznīcināja Tamilu tīģerus.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Kristofs Lemetrs
 |      vārds_orig = ''Christophe Lemaitre''
 |          attēls = Christophe Lemaitre Barcelone 2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = K. Lemetrs pēc uzvaras [[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010. gada Eiropas čempionātā]].
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1990|6|11}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Francija|Ansī}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{FRA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 189 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 74 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Athlétique Sport Aixois''
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 9,92 s
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 19,80 s
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Francija}}}}
{{MedalCompetition|[[vasaras olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalBronze|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|4×100 m stafete}}
{{MedalBronze|[[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|Riodežaneiro 2016]]|200 m}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|4×100 m stafete}}
{{MedalBronze|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|200 m}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Barselona 2010]]|100 m}}
{{MedalGold|[[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Barselona 2010]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Barselona 2010]]|4×100 m stafete}}
{{MedalGold|[[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2012]]|100 m}}
{{MedalSilver|[[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Cīrihe 2014]]|100 m}}
{{MedalSilver|[[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Cīrihe 2014]]|200 m}}
{{MedalBronze|[[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2012]]|4×100 m stafete}}
{{MedalBronze|[[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Cīrihe 2014]]|4×100 m stafete}}
}}
'''Kristofs Lemetrs''' ({{val|fr|Christophe Lemaitre}}; dzimis {{dat|1990|6|11}} [[Ansī]], [[Francija|Francijā]]) ir franču [[vieglatlēts]], startē sprinta distancēs. Kļuvis par pirmo baltādaino cilvēku, kas [[100 m]] distanci veicis ātrāk par 10 sekundēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://sports.delfi.lv/news/other_kinds/atlethics/francuzis-lemetrs-pirmais-baltadainais-kurs-100-metru-sprintu-veicis-atrak-par-desmit-sekundem.d?id=32950007|title=Francūzis Lemetrs - pirmais baltādainais, kurš 100 metru sprintu veicis ātrāk par desmit sekundēm|date=10. jūlijs 2010|publisher=delfi.lv|accessdate=31 July 2011}}</ref>

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #F5F5F5
| bg_color   = #BF0000
| nos        = ''FC Tartu Santos''
| logo       =
| pilns      = ''Football Club Tartu Santos''
| iesauka    =
| pilsēta    = {{Vieta|Igaunija|Tartu}}
| dib        = 2006
| dib_mēn    =
| dib_dat    =
| dib_com    =
| stad       = Tartu Annelinna kunstmurustaadion
| ietilp     = 600
| prez       = {{flaga|Igaunija}} Meelis Eelmäe
| tren       = {{flaga|Igaunija}} Janar Sagim
| līga       = II liiga
| sez        = 2018.
| poz        = 7. vieta (Esiliiga) {{decrease}}
| pattern_b1=_redstripes |leftarm1=FF0000 |body1=FFFFFF |rightarm1=FF0000 |shorts1=FF0000 |socks1=FF0000
| leftarm2=000000 |body2=000000 |rightarm2=000000 |shorts2=FFFFFF |socks2=FFFFFF
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name        = Mailija Stjuarta
| series      = "[[Hanna Montana]]"
| image       =
| caption     = Mailija Stjuarta 3. sezonā
| first       = ''[[Lilly, Do You Want to Know a Secret?]]''
| last        = ''Wherever I Go''
| creator     = [[Maikls Porjess]]
[[Ričs Korels]]
[[Berijs O'Braiens]]
| portrayer   = [[Mailija Sairusa]]
[[Raiena Ņūmena]] (jaunība)
Mērija Čārlza Džonsa (jaunība)
| nickname    = ''America's Songbird''
''Miles''
(Džeksona dotā iesauka)
''Bud''
(Robija dotā iesauka)
| alias       = Hanna Montana
| gender      = Sieviete
| occupation  = Popdziedātāja
Aktrise
Skolniece
| title       =
| family      = Robijs Stjuarts (tēvs)
Sūzana Stjuarta (māte)
Džeksons Stjuarts (brālis)
| relatives   = Rūta Stjuarta (vecāmāte)
Bobijs Stjuarts (tēvocis)
Ērls Stjuarts (tēvocis)
Pērla Stjuarta (tante)
Tante Dollija (krustmāte)
Luana (māsīca)
Skūbijs (brālēns)
Šegijs (brālēns)
| religion    =
| nationality = Amerikāniete
| significant other =
}}
'''Mailija Reja Stjuarta''' ({{val|en|Miley Ray Stewart}}) ir centrālais izdomātais tēls ASV televīzijas seriālā "[[Hanna Montana]]". Viņu attēlo [[Mailija Sairusa]]. Mailija ir parasta pusaudze, taču viņas ''[[alter ego]]'' '''Hanna Montana''' ({{val|en|Hannah Montana}}; arī attēlo M. Sairusa) ir pasaulslavena popzvaigzne.

sentences:
uz ķekara]]
'''Avene''' ir ēdams [[auglis]] daudzām [[rožu dzimta]]s [[kazenes|aveņu ģints]] (''Rubus'') augu sugām, no kurām lielākā daļa pieder pie ''Idaeobatus'' apakšģints. Nosaukums attiecas arī uz pašiem augiem. Avenes ir [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgas]], ar apakšdaļā koksnainiem [[stumbrs|stumbriem]]. Pasaules aveņu kopprodukcija 2020. gadā bija 895 771 tonna, un [[Krievija]] ar 20% no kopējās produkcijas bija lielākā audzētāja, kurai sekoja [[Serbija]] un [[Polija]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fao.org/faostat/en/#search/raspberries|title=FAOSTAT|website=www.fao.org|access-date=2022-05-02}}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Pjemonta
| official_name           = ''Piemonte''
| other_name              =
| settlement_type         = Itālijas reģions
| image_skyline           = Abandoned alp in valgrande (it).jpg
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Piedmont.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Regione-Piemonte-Stemma.svg
| shield_size             = 75px
| anthem                  =
| capital                 = [[Turīna]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Piedmont in Italy.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Itālija}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
 | established_title       = Dibināts
 | established_date        = 1948
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 25387.07
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 4233998
| population_as_of        = 2023
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{URL|http://www.regione.piemonte.it}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-21
| footnotes               =
}}
'''Pjemonta''' ({{val|it|Piemonte}}, {{izrunā|pjeˈmonte}}, {{val|pms|Piemont}}, {{izrunā|pjeˈmʊŋt}}) ir viens no [[Itālija]]s 20 [[Itālijas reģioni|reģioniem]]. Atrodas valsts ziemeļrietumos, robežojas ar [[Valle d'Aosta|Valli d'Aostu]] ziemeļrietumos, [[Lombardija|Lombardiju]] austrumos, [[Ligūrija|Ligūriju]] dienvidos un ar [[Emīlija-Romanja|Emīliju-Romanju]] dienvidaustrumos, kā arī ar [[Francija|Franciju]] rietumos un [[Šveice|Šveici]] uz ziemeļos. Pjemontas administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir [[Turīna]], citas lielākās pilsētas: [[Novāra]], [[Alesandrija]].

sentences:
[[Kategorija:Sakari| ]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences:
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Varakļāni (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Varakļāni
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Varakļāni palace.jpg
| imagesize =
| image_caption = Varakļānu muižas pils
| image_flag =
| flag_link = Varakļānu karogs
| image_shield = Varaklani COA.svg
| shield_link = Varakļānu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 36
| lats = 37
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 45
| longs = 09
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Varakļānu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1928]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Warkland}}

| area_total_km2 = 5.33
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Varakļāni}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 105
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4838
| website = {{URL|www.varaklani.lv}}
| footnotes =
}}
'''Varakļāni''' ({{val|ltg|Varakļuoni}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf |title=Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis svareiguokī lāmumi 2019. godā |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2020. gada 3. janvārī |archive-date=2020. gada 25. Novembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20201125114948/https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf }}</ref> ir [[pilsēta]] [[Latgale|Latgalē]] netālu no [[Vidzeme]]s robežas, [[Varakļānu novads|Varakļānu novada]] centrs. Izvietojusies novada austrumos [[Kažova]]s kreisajā krastā pie autoceļa [[A12]]. Attālums līdz [[Rīga]]i — 200 km.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    = Komanču portreti.
| tauta     = Komanči
Nʉmʉnʉʉ
| skaits    = 14 700<ref name=oia>{{tīmekļa atsauce |url=http://ok.gov/oiac/documents/2011.FINAL.WEB.pdf |format=PDF |title=2011 Oklahoma Indian Nations Pocket Pictorial Directory |publisher=Oklahoma Indian Affairs Comission |date=2011: 11 |accessdate=January 2, 2012 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120424052416/http://www.ok.gov/oiac/documents/2011.FINAL.WEB.pdf |archivedate={{dat|2012|04|24||bez}} }}</ref>
| vieta     = [[Oklahoma]]
| valoda    = [[angļu valoda|angļu]], [[komanču valoda|komanču]]
| reliģija  = [[kristietība]], [[Amerikas pamatiedzīvotāju baznīca]]
| grupas    =
| radi      = [[šošoni]]
}}
'''Komanči''' ([[eksonīms|pašnosaukums]]: ''nʉmʉnʉʉ'') ir [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] tauta, kas dzīvo [[Lielie līdzenumi|Lielo līdzenumu]] dienvidu daļā. Tās plašā vēsturiskā teritorija bija pazīstama kā [[Komančērija]] un mūsdienās aptver [[Ņūmeksika]]s austrumus, [[Kolorādo]] dienvidaustrumus, [[Kanzasa]]s dienvidrietumus, [[Oklahoma]]s rietumus un lielāko [[Teksasa]]s ziemeļu daļu. Gandrīz izmirusī [[komanču valoda]] pieder [[jūtu-acteku valodas|jūtu-acteku valodas saimei]]. Mūsdienās tajā spēj saprasties tikai aptuveni 1% komanču.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gustavs Bērziņš''' (1910—1981) bija [[latvieši|latviešu]] jurists, rakstnieks un [[politieslodzītais]].

sentences: '''Promile''' (no {{val|la|per mīlle}} — 'uz tūkstoti') ir [[skaitlis]], kas izsaka kāda daudzuma vai lieluma tūkstošo daļu. Promile ir vienāda ar [[procents|procenta]] desmitdaļu. Promili apzīmē ar promiles zīmi, ko pieraksta ‰, tā ir procenta zīme (%) ar pievienotu papildu [[nulle]]s dalītāju. Tā ir pieejama ''[[Windows]]'', izmantojot ALT+0137.

sentences: '''Cēsu komturi''' ({{val|de|Komtur von Wenden}}, {{val|et|Võnnu komtuur}}) un '''Cēsu fogti''' ({{val|de|Vogt von Wenden}}, {{val|et|Võnnu foogt}}) bija ordeņa [[Cēsu viduslaiku pils|Cēsu pils]] un tai pakļauto teritoriju pārvaldnieki un karavadoņi (komturs - "komandieris") no 1207. līdz 1562. gadam.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Stiepjamība''' ir [[Metāli|metāla]] īpašība, kas raksturo metāla spēju veidot garas [[Vadi|stieples]] vai diegus ar mazu [[Diametrs|diametru]]. Vislabāk stiepjami ir [[zelts]], [[sudrabs]] un [[varš]]. Maza stiepjamība ir [[Bismuts|bismutam]], [[Mangāns|mangānam]] un [[Antimons|antimonam]]. Metāli ar mazu stiepjamību ir [[Izturība|trausli]]. Trauslumu nosaka [[Kovalentā saite|kovalentās saites]], kas līdz ar metālisko saiti pastāv starp trauslo metālu [[Atoms|atomiem]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 11.klasei|last=Kaksis|first=Āris|publisher=Lielvārds|year=2010. gads|isbn=978-9984-11-303-6}}</ref>

sentences:
'''Keizer''' var būt:
* [[Pīts Keizers]] (''Piet Keizer''), Nīderlandes futbolists (dzimis 1943.);
* [[Jolanda Keizere]] (''Jolanda Keizer''), nīderlandiešu vieglatlēte (dzimusi 1985.).

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Mazā Fadete
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Žorža Sanda]]
| title_orig       = ''La Petite Fadette''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        =
| pub_date         = 1849
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''Mazā Fadete''' ({{val|fr|La Petite Fadette}}) ir franču rakstnieces [[Žorža Sanda|Žoržas Sandas]] 1849. gada romāns. Tas vēsta par nabadzīgu meiteni ar savdabīgu raksturu. Romānu publicēja izdevniecība ''[[Henry Holt and Company]]''. 2004. gadā tika uzņemta televīzijas filma [[Mazā Fadete (filma)|ar tādu pašu nosaukumu]]. Tās režisore ir [[Mišela Vatoksa]].

sentences: {{Commonscat|Science and technology in Azerbaijan|Zinātne un tehnoloģijas Azerbaidžānā}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ģeomorfoloģiju|ALA (nozīmju atdalīšana)|Ala}}
 Siguldā]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja navigācijas veidne
|name = Rammstein
|title = ''[[Rammstein]]''
|background = group_or_band
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vatikāna slepenais arhīvs
| native_name         = ''Archivum Secretum Vaticanum''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vatikāns#Roma#Itālija
| status              =
| image               = Interiors_of_Vatican_Secret_Archives_B.png
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{VAT}}
| latd  = 41.904694 | latNS  = N
| longd = 12.45475 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = http://asv.vatican.va/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''CODA''
| operators =
| attēls = Coda poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Šāna Heidere]]
| producents =
| scenārijs = Šāna Heidere
| aktieri = * [[Emīlija Džonsa]]
* [[Euhenju Derbess]]
* [[Trojs Kotsars]]
* [[Fredija Volšs-Pīlo]]
* [[Denjels Durants]]
* [[Marlija Matlina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''CODA''
| studija = * ''Apple Original Films''
* ''Pathé Films''
* ''Vendôme Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''Apple Studios''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|1|28|[[Sandensas kinofestivāls]]|2021|8|13|ASV}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{USA}}
| valoda = * [[amerikāņu zīmju valoda]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10366460/|title=CODA (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''CODA''''' ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Francija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Šāna Heidere]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emīlija Džonsa]], [[Euhenju Derbess]], [[Trojs Kotsars]], [[Fredija Volšs-Pīlo]], [[Denjels Durants]] un [[Marlija Matlina]]. Filma ir angļu valodas rīmeiks 2014. gada Francijas un Beļģijas filmai ''[[La Famille Bélier]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.parkrecord.com/entertainment/sundance-film-festival-2021-opens-with-coda/|title=Sundance Film Festival 2021 opens with ‘CODA’|last=Iwasaki|first=Scott|website=www.parkrecord.com|access-date=2022-12-17|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Diacetila struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H6O2
|molmasa=86,09
|blīvums=990,4
|kušanas temperatūra=-2,4 °C
|viršanas temperatūra=88 °C
}}
'''Diacetils''' (2,3-butāndions, dimetilglioksāls, dimetildiketons, CH3COCOCH3) ir vienkāršākais α-di[[ketons]] jeb vicinālais diketons (tā molekulā abas [[karbonilgrupa]]s atrodas blakus). Diacetils ir zaļgandzeltens šķidrums. Dzeltena vai dzeltenzaļa krāsa ir visu α-diketonu īpašība (arī [[glioksāls]] satur divas blakus novietotas karbonilgrupas un ir krāsains savienojums). Šādas atomu grupas, kā α-diketona grupējums, sauc par [[hromofors|hromoforām]] grupām. Savienojumi, kur karbonilgrupas ir lielākā attālumā viena no otras (β- vai γ-diketoni) pārsvarā ir bezkrāsaini.

sentences:
atsegums pie [[Salaca]]s ([[Neļķu klintis]]).]]
'''Vidusdevons''' ('''D2''') jeb '''vidējais devons''' ir [[Devona periods|devona perioda]] [[epoha]], kā arī devona sistēmas [[nodalījums]]. Šī epoha ilga aptuveni 12 mlj. gadus (397,5 ± 2,7 - 385,3 ± 2,6 Ma). Vidusdevons dalās divos stāvos (laikmetos): [[Eifela stāvs|Eifela]] un [[Živetas stāvs|Živetas stāvos]].

sentences: '''Avia (''Avia akciová společnost pro průmysl letecký'')''' ir [[Čehija]]s automašīnu un [[aviācija]]s ražotāja kompānija. Kompānija dibināta [[1919]]. gadā. [[1928]]. gadā tā kļuva par kompānijas [[Škoda]] apakšnodaļu. [[1930. gadi|1930. gados]] tā kļuva par vadošo [[Čehoslovākija]]s lidmašīnu ražotāju. [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā tā ražoja lidmašīnas trešā reiha gaisa spēku vajadzībām. Pēc kara kompānija tika nacionalizēta un pārprofilēta automašīnu ražošanai. Tomēr līdz [[1963]]. gadam ražoja arī lidmašīnas. Pēc tam ražoja aviācijas motorus, bet pēc [[1988]]. gada tikai lidmašīnu propellerus. [[1992]]. gadā rūpniecība tika sadalīta divās nodaļās propelleru un automašīnu ražošanai. Abas nodaļas izmantoja zīmolu "Avia".

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aizeks Sterns
|     vārds_orig = ''Isaac Stern''
|         attēls = Isaac Stern - 1980.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1920
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Kremeneca]], [[Ukrainas PSR]]<br />([[Ternopiļas apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vijolnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Burī''' var būt:
* [[Burī (vingrotājs)]] (''Bourry'') — franču vingrotājs;
* [[Žils Burī]] (''Jules Bury''; 1862—?) — beļģu sporta šāvējs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Patellina corrugata.jpg
|     att_nosaukums= Patellinīda ''[[Patellina corrugata]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv = Tubotalamejas
|            kārta = Spirillinida
|         kārta_lv = Spirillinīdas
|       apakškārta = Spirillinina
|    apakškārta_lv = Spirillinīnas
|           dzimta = Patellinidae
|        dzimta_lv = Patellinīdas
|      apakšdzimta = Patellininae
|   apakšdzimta_lv = Patellinīnas
|         binomial = Patellininae <small>Rhumbler, 1906</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Haynesella}}
* {{TaksoSaite|Mesopatellina}}
* {{TaksoSaite|Patellina}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Patellinīnas''' (''Patellininae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] apakšdzimta. Apakšdzimtu 1906. gadā izveidoja vācu biologs [[Ludvigs Ramblers]]. Patellinīdas dzīvo no [[Krīts (periods)|krīta perioda]] ([[Aptas laikmets]]) līdz mūsdienām.

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Ēģiptiešu hieroglifi
 |tips               = [[logogrāfiska rakstība]]
 |valodas            = [[Senā Ēģipte]]
 |laiks              = 3200. gads p.m.ē. — 400. gads m.ē.
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no labās uz kreiso
 |saime              =
 |fam1               =
 |atvasinājumi       = [[hieratika]], [[dēmotika]], [[protosīnājas raksts]], [[Meroes raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            = Egyptian Hieroglyphs
 |iso15924           = Egyp (050)
 |sample             = Papyrus Ani curs hiero.jpg
 |caption            =
 |image_size         = 250px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Ēģiptiešu hieroglifi''' ({{val-egy|sš n mdw nṯr}} — ‘dieva vārdi’) ir formālā [[rakstība]], kas tika izmantota [[Senā Ēģipte|Senajā Ēģiptē]]. Tajā ir gan [[logogramma|logogrāfiski]], gan [[alfabēts|alfabētiski]] elementi. Tā bija viena no rakstībām, kas tika izmantota [[ēģiptiešu valoda]]s pierakstīšanai sākot ar 4. tūkstošgadi p.m.ē. līdz [[Senā Roma]]s valdīšanas laikam Ēģiptē.<ref>{{LPE|4|90|Hieroglifu raksts}}</ref>

sentences: '''Mediju ētika''' jeb plašsaziņas [[ētika]] ir kvalitatīvās [[Žurnālistika|žurnālistikas]] teorija ar aicinājumu domāt par dziļāku kopsakaru notikumu skaidrojumā, par [[Intelektuālisms|intelektuālismu]], par [[Pilsoniskums|pilsoniskumu]], [[Cilvēcība|cilvēcību]] un citām sensitīvām lietām kopā ar vēlmi pilnveidot sevi. Tā atklājas dažādos žurnālistikas darbības virzienos. Ētika attiecināma gan uz darbības procesu, gan rezultātu: dienas kārtību, vēstījuma tekstu, [[Valoda|valodu]], kurā notikumam piešķirta nozīme, kā arī uz dažādiem žanriem — [[Intervija|interviju]] vai [[Diskusija|diskusiju]] vadīšanu, attiecībām ar kolēģiem, ar ziņu avotiem un auditoriju.<ref name="viens">Lasmane, S. (2012) Komunikācijas Ētika. Rīga: LU Akadēmiskais apgāds, lpp.167-192</ref> Mediju ētikas uzdevums ir noskaidrot kā caur profesionālu darbību pielāgoties auditorijas prasībām vienlaikus iekļautos lokālās un globālās sabiedrības pilnvērtīgā attīstībā, ņemot vērā, ka žurnālisti piedalās sociālās un privātās dzīves veidošanā.<ref name="viens"/>

sentences: '''Preču realizācijas stimulēšana''' vai '''noieta stimulēšana''', ir [[Prece|preču]] [[pirkšana]]s un [[pārdošana]]s motivēšanas metožu izmantošana. Tas ir viens no izplatītākajiem [[tirgzinība]]s un [[mārketinga komunikācijas]] veidiem, kas ietver visa veida atlaides, loterijas, viktorīnas, kuponus, bezmaksas paraugus, izdevīgu [[Kredīts|kredīta]] noformēšanu utt. Noieta stimulēšanu izmanto, ja [[reklāma]] ir radījusi pievilcīgu preces vai [[Zīmols|zīmola]] tēlu, tomēr nav stimulējusi patērētājus to iegādāties plānotajā apjomā.<ref>G.Stražnovs, Reklāma praktiskajā biznesā — Rīga:Merkūrijs, 157.lpp</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marta, Mārsija, Meja Marlēna
| attēls                   = Martha Marcy May Marlene.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Martha Marcy May Marlene''
| žanrs                    = trilleris, drāma
| režisors                 = [[Šons Durkins]]
| producents               =
* [[Entonijs Kamposs]]
* [[Patriks S. Kaninghems]]
* [[Džošs Monds]]
| scenārija autors         = Šons Durkins
| galvenajās lomās         =
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Džons Hokss]]
* [[Sāra Polsone]]
* [[Hjū Dānsijs]]
| mūzika                   =
* [[Daniels Bensi]]
* [[Saunders Džuriānss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[This Is That]]''
* ''[[Borderline Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|10|21|ASV|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/martha-marcy-may-marlene-2011|title=Martha Marcy May Marlene|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323125423/http://www.bbfc.co.uk/releases/martha-marcy-may-marlene-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|600 000}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marthamarcymaymarlene.htm|title=Martha Marcy May Marlene (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marta, Mārsija, Meja, Marlēna"''' ({{val|en|Martha Marcy May Marlene}}) ir 2011. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Šons Durkins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Elizabete Olsena]], [[Džons Hokss]], [[Sāra Polsone]] un [[Hjū Dānsijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|21||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Alūvijs''' ir [[upe|upju]] sanesti nogulumi. Izšķir gultnes alūviju, kas veidojas samērā strauji tekošā ūdenī upes gultnē, un palienes alūviju, kas izgulsnējas lēnākos ūdeņos upes palienē, upei palu laikā izejot no krastiem. Gultnes alūvijam raksturīgi oļu un smilts nogulumi, bet palienes alūvijam — smalkgraudaini nogulumi, smalka smilts, mālsmilts un smilšmāli. Vecupēs sastopami organogēnu un minerālu dūņu nogulumi ar [[ezers|ezeru]] nogulumu raksturu. Alūvija īpatnības atkarīgas no upes baseina ģeoloģiskās uzbūves un upes hidroloģiskā režīma.

sentences: '''Melnā Gulbja teorija''' ir [[metafora]], kas apraksta notikumu, kas nāk kā pārsteigums, un kam ir liela ietekme. Teorijas nosaukums balstīts uz senu tautas [[paruna|parunu]], ka  [[Melnais gulbis|melni gulbji]] neeksistē. Tā domāja [[Eiropa|eiropieši]], pirms uzzināja, ka melni gulbji tomēr eksistē — tos atklāja 18. gadsimtā [[Austrālija|Austrālijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/2007/04/22/books/chapters/0422-1st-tale.html|title=The Black Swan: The Impact of the Highly Improbable|publisher=nytimes.com}}</ref> Šo metaforu ieviesa statistiķis un riska analītiķis [[Nasims Nikolass Talebs]], kas ir grāmatas "Melnais Gulbis: ļoti neiespējamā ietekme" ({{val|en|The Black Swan: The Impact of the Highly Improbable}}) autors. Grāmatā analizētas nejaušas parādības un sabiedrības nespēja precīzi saprast un novērtēt šīs parādības.

sentences:
{{citas nozīmes|bijušo mazumtirdzniecības uzņēmumu|Antila|Antila}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Anttila''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1952. gads
| founder          =
| defunct          = 2016. gads
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mazumtirdzniecība]]
| products         = plaša patēriņa preces, apģērbs, sadzīves ķīmija
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''4K Invest''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Anttila Oy''''' bija [[Somija]]s mazumtirdzniecības uzņēmums. Tas pārvaldīja universālveikalu tīklu ''Anttila'', kā arī interjera elementu veikalu tīklu ''Kodin1''. Uzņēmums bija pazīstams ar preču izplatīšanu pēc pasūtījumiem pa pastu vai internetu. Tā galvenais birojs atradās [[Helsinki|Helsinkos]]. Uzņēmums bija dibināts 1952. gadā.
2016. gada 19. jūlijā ''Anttila'' iesniedza bankrota pieteikumu.<ref name="tvnet 2016.07" /> Pēdējais veikals ''Itäkeskus'' tika slēgts 2016. gada 14. decembrī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Helix pomatia (Dourbes).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Helix pomatia|Parka vīngliemezis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Gastropoda
| klase_lv =Gliemeži
| iedalījums =
* ''[[Caenogastropoda]]''
* ''[[Cocculiniformia]]''
* ''[[Heterobranchia]]''
* ''[[Neomphalina]]''
* ''[[Neritimorpha]]''
* ''[[Orthogastropoda]]''
* ''[[Patellogastropoda]]''
* ''[[Vetigastropoda]]''
| kategorijas =nē
| binomial=Gastropoda <small>([[Cuvier]], 1795)</small>
}}
'''Gliemeži''' jeb '''vēderkāji''' (''Gastropoda'') ir sugām bagātākā [[gliemji|gliemju tipa]] (''Mollusca'') klase. Šie dzīvnieki dzīvo gan uz sauzemes, gan ūdeņos. Tie var būt gan ar spirālveida čaulu, gan bez čaulas. Pirmās grupas gliemjus parasti sauc par [[gliemezis|gliemežiem]], bet otrās par [[kailgliemezis|kailgliemežiem]]. Starp gliemežu klases sugām ir sastopamas arī parazītiskās sugas.

sentences:
{{Citas nozīmes|Tropisko ciklonu|Ciklons (nozīmju atdalīšana)|Ciklons}}
 no kosmosa 2004. gada 26. martā.]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_(Karl_L).jpg
| att_nosaukums =[[Parastais zalktis]] (''Natrix natrix'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| infrakārta2 = Caenophidia
| infrakārta_lv2 = Augstākās čūskas
| virsdzimta = Colubroidea
| virsdzimta_lv = Zalkšu virsdzimta
| binomial = Colubroidea <small>([[Nicolaus Michael Oppel|Oppel]], 1811)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Zalkšu virsdzimta''' (''Colubroidea'') ir [[čūskas|čūsku apakškārtas]] (''Serpentes'') virsdzimta, kas apvieno 7 čūsku dzimtas, gandrīz visas [[augstākās čūskas|augstāko čūsku]] dzimtas, izņemot [[Kārpaino zalkšu dzimta|kārpaino zalkšu dzimtu]] (''Acrochordidae''). Abas grupas: zalkšu virsdzimta un kārpaino zalkšu dzimta ir māsas taksoni.<ref name=rob>Robert D. Aldridge,David M. Seve, 2011. [https://books.google.lv/books?id=u-3RBQAAQBAJ&pg=PA33&lpg=PA33&dq=colubridae+subfamilies&source=bl&ots=EKzzAqOR4l&sig=x4FnPwY11Vl24Q3emBPPNhroQj0&hl=lv&sa=X&ei=IC3ZVMfqM8v8ygONnIDoCg&ved=0CFcQ6AEwBw#v=onepage&q=colubridae%20subfamilies&f=false Reproductive Biology and Phylogeny of Snakes] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150420090604/https://books.google.lv/books?id=u-3RBQAAQBAJ&pg=PA33&lpg=PA33&dq=colubridae+subfamilies&source=bl&ots=EKzzAqOR4l&sig=x4FnPwY11Vl24Q3emBPPNhroQj0&hl=lv&sa=X&ei=IC3ZVMfqM8v8ygONnIDoCg&ved=0CFcQ6AEwBw#v=onepage&q=colubridae%20subfamilies&f=false |date={{dat|2015|04|20||bez}} }}</ref> Turklāt  zalkšu virsdzimtas sugas ir atdalījušās no kārpaino zalkšu dzimtas, iespējams, [[terciārs|terciāra]] perioda sākumā.<ref name=rob/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Raimo''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Filago arvensis2 W.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = [[Tīruma pūtele]] (''Filago arvensis'')
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Filago
| ģints_lv = Pūteles
| binomial = Filago
| sinonīmi =
}}'''Pūteles''' ({{Val-la|Filago}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kas savvaļā sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], vietām [[Āzija|Āzijā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:8937-1|title=Filago Loefl. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-08|language=en}}</ref>

sentences: '''2. septembris''' ir gada 245. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (246. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 120 dienas.

sentences: '''Kodolu dalīšanās''' ir [[kodolreakcija|kodolreakciju]] veids, kurā notiek [[atoma kodols|atomu kodolu]] sadalīšanās mazākos kodolos. Šāda kodolu dalīšanās ir enerģētiski izdevīga kodoliem ar [[masas skaitlis|masas skaitli]] virs 90, taču praktiski [[kodolenerģija|kodolenerģiju]] var iegūt tikai no sevišķi lieliem kodoliem ([[urāns (elements)|urāna]] un [[plutonijs|plutonija]] kodoliem). Tas izskaidrojams ar enerģētisko barjeru, kas traucē kodolu dalīšanos. Kodolu dalīšanos ierosina, apstarojot tos ar [[neitrons|neitroniem]] (šo procesu sauc par '''kodolu skaldīšanu'''). Daži [[izotops|izotopi]], piemēram, urāns-235, var dalīties arī patvaļīgi — tā ir '''kodolu spontānā dalīšanās'''. Sadaloties atoma kodolam, izdalās liels daudzums [[enerģija]]s (ap 1 [[elektronvolts|MeV]] uz [[nuklons|nuklonu]]), kā arī viens vai vairāki brīvi neitroni. Papildu neitroni rodas tādēļ, ka smagajos kodolos neitronu ir proporcionāli vairāk, nekā vieglajos, tādēļ kodolu skaldīšanā daži neitroni "paliek pāri". Radušies brīvie neitroni savukārt var ierosināt citu kodolu dalīšanos — to sauc par ķēdes kodolreakciju. Lai ķēdes reakcija neapsīktu, nepieciešams, lai katrā tās posmā brīvo neitronu skaits nesamazinātos. Nākamās ķēdes reakcijas "paaudzes" neitronu skaita attiecību pret iepriekšējās paaudzes neitronu skaitu sauc par [[neitronu pavairošanās koeficients|neitronu pavairošanās koeficientu]]. Ja tas ir mazāks par 1, ķēdes kodolreakcija nenotiek, ja lielāks par 1 — pieaug lavīnveidā un notiek [[kodolsprādziens]]. Lai kodolreakcija būtu vadāma, neitronu pavairošanās koeficientam jābūt ļoti tuvam 1 (bet lielākam par 1). Pavairošanās koeficients ir lielāks par 1 tad, ja skaldāmā materiāla [[masa]] ir lielāka par [[kritiskā masa|kritisko masu]].

sentences: '''Kārnegija zāle''' ({{lang-en|Carnegie Hall}}) ir koncertzāle [[Ņujorka|Ņujorkā]], kas atrodas Septītās avēnijas un 57. ielas stūrī [[Manhatana|Manhatanā]]. Viena no prestižākajām klasiskās mūzikas koncertzālēm pasaulē. Šodien Kārnegija zālē notiek arī džeza un vieglās mūzikas koncerti.

sentences: Šis ir '''spožāko zvaigžņu uzskaitījums'''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2OH
|molmasa=60,09
|blīvums=803,4
|kušanas temperatūra=146,7 K (-126,5 °C)
|viršanas temperatūra=370,3 K (97,1 °C)
}}
'''Propanols''' (propanols-1, propilspirts, CH3CH2CH2OH) ir pirmējais [[spirts]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī. Propanolam ir divi [[izomēri]] - propanols-1 (jeb propanols) un [[izopropanols|propanols-2]] (jeb izopropanols).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Cikloheksāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = heksametilēns, naftēns,
heksahidrobenzols
|           CAS numurs = 110-82-7
|      ķīmiskā formula = C6H12
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 779
|  kušanas temperatūra = 6,47 °C
| viršanas temperatūra = 80,74 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Cikloheksāns''' (C6H12) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar vāju, īpatnēju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1096. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cikloheksāns pieder pie [[cikloalkāni]]em.

sentences:
'' pitaijas [[Ķīnas Republika|Taivānas]] tirgu starp [[banāns|banāniem]] un [[cukurābols|cukurāboliem]]]]
'''Pitaija''' (zināms arī kā '''pūķa auglis''') ir [[auglis]], ko iegūst no vairāku sugu [[kaktuss|kaktusiem]], galvenokārt no ''[[Hylocereus]]'' un ''[[Stenocereus]]'' ģintīm. Pitaiju augļi aug brīvā dabā [[Centrālamerika|Centrālamerikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], bet to plaši kultivē [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]]. Pitaiju garša tiek raksturota kā ļoti maiga (kā [[kivi (auglis)|kivi]] vai [[melone]]s) un viegli salda. Augļi parasti sver no 150 līdz 600 gramiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzīvsudraba(II) cianīda molekulas modelis

Dzīvsudraba(II) cianīda kristālrežģis

Dzīvsudraba(II) cianīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = dzīvsudraba cianīds, diciāndzīvsudrabs
|           CAS numurs = 592-04-1
|      ķīmiskā formula = Hg(CN)2
|              molmasa = 252,63
|              blīvums = 3996
|  kušanas temperatūra = 320 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 9,3 g/100 ml (14 °C)
53,9 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzīvsudraba(II) cianīds''' ir [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] un [[zilskābe]]s sāls. Hg(CN)2 ir bezkrāsaina ļoti indīga viela bez smaržas, bet ar ļoti pretīgu garšu.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва : Издательство иностранной литературы, 1966, 504. lpp. {{krieviski}}</ref> Kristalizējas kā [[tetraedrs|tetraedra]] formas kristāli. Gaisā pamazām sadalās un kļūst tumšs, tādēļ jāglabā stikla pudelē ar pieslīpētu aizbāzni. Lai arī dzīvsudraba(II) cianīds tiek uzskatīts par [[sāļi|sāli]], tā molekulā starp dzīvsudraba un [[ogleklis|oglekļa]] atomiem ir [[kovalentā saite]] un, šķīstot ūdenī, [[disociācija]] nenotiek. Dzīvsudraba(II) cianīda molekulai ir gandrīz lineāra forma.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Heneralsantosa
 | official_name            = ''General Santos''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = neatkarīga pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Gensan.jpg
| image2                   = Aerial view of port of general santos.jpg
| image3                   = Gen Santos city 3.jpg
| image4                   = The colorful and lively Kadsagayan Parade during Kalilangan.jpg
| image5                   = Upgraded General Santos International Airport.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Soksksarhena]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1939
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1968
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        = 1988
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 26
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | total_type               = pilsēta
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 492.86
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 697315
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 6 | latm = 07 | lats =  | latNS = N
 | longd =125  | longm = 10 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 9500
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 197
 | website                  = {{URL|http://www.gensantos.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Frīdrihs Engelss
|          vārds_orig = ''Friedrich Engels''
|              attēls = Friedrich Engels portrait (cropped).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1820
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Barmena, [[Prūsija]], [[Vācijas konfederācija]]<br />([[Vupertāle]], [[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1895
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = Friedrich Engels Signature.svg
|               skola = [[marksisms]], [[dialektiskais materiālisms]], [[vēsturiskais materiālisms]]
|           intereses = [[politikas filozofija]], [[ekonomika]], [[šķiru cīņa]], [[kapitālisms|kapitālisma]] kritika
|              idejas =
|          alma_mater = [[Berlīnes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Ludvigs Feierbahs|Feierbahs]], [[Makss Štirners|Štirners]], [[Ādams Smits|Smits]], [[Deivids Rikardo|Rikardo]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Žans Žaks Ruso|Ruso]], [[Johans Volfgangs fon Gēte|Gēte]], [[Šarls Furjē|Furjē]], [[Mozess Hess|Hess]], [[Lūiss Morgans|Morgans]], [[Hērakleits]]
|          ietekmējis = [[marksisms|marksisma]] kustība
|               darbi = ''Die Lage der arbeitenden Klasse in England'' (''Strādnieku šķiras stāvoklis Anglijā'', 1845), ''Der Ursprung der Familie, des Privateigenthums und des Staats'' (''Ģimenes, privātīpašuma un valsts izcelšanās'', 1884)
|              valoda = [[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Pamatforma''' ir apzīmējums, ko latviešu valodā lieto divās nozīmēs. Pēc izplatītākās definīcijas pamatforma ir [[sintakse|sintaktiski]] neatkarīga [[vārds|vārda]] forma, piemēram, [[lietvārds|lietvārdam]] tā ir [[nominatīvs]], savukārt [[darbības vārds|darbības vārdam]] — [[nenoteiksme]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pamatforma&lang=LV |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|12|27||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201022001354/http://termini.lza.lv/term.php?term=pamatforma&lang=LV }}</ref>

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
| nosaukums            = Mi-8
''Mи-8''
| logo                 =
| logo_izm             =
| logo_paraksts        =
| attēls               = Mi-8 (14345997200).jpg
| att_izm              = 275px
| paraksts             =
| apakšveidne          =
| tips                 = Transporta [[helikopters]]
| valsts               = {{vieta|PSRS}} un {{vieta|Krievija}}
| ražotājs             = Kazaņas helikopteru rūpnīca
[[Ulanude]] helikopteru rūpnīca
| dizaineris           = M. L. Mila un N. I. Kamova vārdā nosauktais Nacionālais helikopteru inženierijas centrs
| pirmais lidojums     = 1961. gada 7. jūlijs
| komerc_lid           =
| noņemts              =
| status               = tiek ražots
| primārais            = [[PSRS Gaisa spēki]] un [[Krievijas Gaisa spēki]]
| ražošanā             = 1961—'pašlaik
| skaits               = 17000 un ražošana turpinās, visvairāk saražotais helikopters
| izmaksas             =
| attīstīts no         =
| modifikācijas        = [[Mil Mi-17]]
}}
'''Mil Mi-8''' ({{val|ru|Mи-8}}, [[NATO]] nosaukums — '''Hip''') ir 1960. gados izstrādāts [[Padomju Savienība|PSRS]] daudzfunkcionālais [[helikopters]]. 1968. gadā to ieviesa [[PSRS Gaisa spēki|PSRS Gaisa spēkos]]. 1975. gadā sāka ražot uzlabotu versiju Mi-8MT (eksporta piegādēm — [[Mil Mi-17|Mi-17]]). Papildu visbiežāk izmantotajai transporta helikoptera variācijai Mi-8 izmanto arī kā gaisa desanta komandpunktu, kaujas helikopteru un izlūkošanas platformu.

sentences:
{{Citas nozīmes|'''1206. gada Salaspils aplenkumu'''|Kauja pie Salaspils|Kauja pie Salaspils}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1206. gada Salaspils aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika uz dienvidaustrumiem no Rīgas.
|date=[[1206]]. gada vasara vai rudens
|place= [[Salaspils]]
|result=[[Polocka]]s un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] karavīri nespēja ieņemt Salaspili un atteicās no uzbrukuma Rīgai
|combatant1= ''' [[Polocka]]s un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] zemju karaspēks'''
|combatant2='''[[krustneši|Vācu krustneši]]<br /> [[Salaspils]] [[līvi]]'''
|commander1=[[Polockas kņazs]] [[Vladimirs Vseslavičs]]
|commander2=
|strength1=
|strength2=20 krustnešu, nezināms skaits līvu
|casualties1=
|casualties2=Gevehards, Livonijas bīskapa pārvaldnieks
}}
'''Salaspils aplenkums''' bija turpinājums 1206. gada [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karu]] sākuma posma karam starp krustnešiem un to sabiedrotajiem zemgaļiem pret [[Daugavas līvi|Daugavmalas]] un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] [[līvi]]em. Līvu meslu kungs [[Polockas kņazi|Polockas kņazs]] [[Vladimirs (Polockas kņazs)|Vladimirs]] uzbruka krustnešu kontrolētajām [[Ikšķile]]s un Salas pilīm Daugavas lejtecē un 11 dienas aplenca [[Salaspils|Salas]] pili. Uzbrukumā piedalījās Turaidas līvi, bet [[leti]] nepakļāvās Polockas kņaza aicinājumam. Aptuveni 20 krustnešu un pilī patvērušos līvu veiksmīgi izturēja krievu un turaidiešu karaspēka aplenkumu.<ref>[[Indriķa Livonijas hronika]], X 12</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Nikolajs fon Tranzē
| vārds_orig = ''Nikolai von Transehe''
| attēls = Nikolajs Tranzē.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1886
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 31
| dz_vieta = [[Jaunbrenguļu muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Brenguļu pagasts]], {{LAT}})
| m_gads = 1969
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 29
| m_vieta = Honerdingena, [[Lejassaksija]] {{DEU}}
| dzīves_vieta = [[Latvija]], [[Vācija]]
| tautība = [[vācbaltietis]]
| vecāki =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
| alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Leipcigas Universitāte]]
| zinātne = [[ornitoloģija]]
| sasniegumi = viens no pirmajiem Latvijas [[ornitologs|ornitologiem]]
}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg2-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gg
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Island Networks Ltd.''
|sponsors              = ''Island Networks Ltd.''
|domātais-pielietojums = Ar [[Gērnsija|Gērnsiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nav īpaši populārs, izmanto Gērnsijas iedzīvotāji
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī
|dokumenti             = [http://www.channelisles.net/tandc.shtml Reģistrācijas noteikumi]
|strīdu-risināšana     = [http://www.dispute.it/ DISPUTE.IT]
|mājas-lapa            = [http://www.channelisles.net/index.shtml channelisles.net]
}}

sentences:
{{infokaste+}}
 ''Gronlandia''.]]
'''Ēriks Rudais''', saukts arī par '''Ēriku Sarkano''' (950–ap 1003) ({{val-en|Erik the Red}}; {{val-no|Eirik Raude}}; {{val-da|Erik den Røde}}; {{val-sv|Erik Röde}}) nodibināja pirmās [[Skandināvija|skandināvu]] kolonijas [[Grenlande|Grenlandē]]. Dzimis [[Jarena|Jarenā]] [[Rogalanda]]s novadā, [[Norvēģija|Norvēģijā]] kā [[Torvalds Asvaldsons|Torvalda Asvaldsona]] dēls, tāpēc viņš daudzviet parādās kā Ēriks Torvaldsons (''Eiríkr Þorvaldsson''). "Rudais" visdrīzāk norāda uz viņa matu krāsu.<ref>''The Little Ice Age: How Climate Made History, 1300-1850'', Basic Books, 2002, p. 10. {{ISBN|0-465-02272-3}}.</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Kaspars Bārbals
|Attēls = Skyforger.jpg
|Att_izm = 200px
|Apraksts = Kaspars Bārbals spēlējam [[stabule|stabuli]] ''[[Skyforger]]'' koncertā festivālā „Zvērā 2009”
|Fons = multin
|Dz_vārds =
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|1|4}}
|Vieta = {{Vieta|Latvija| Rīga}}
|Instrumenti = [[dūdas]], [[kokles]], [[stabule]]
|Žanrs = [[mūsdienu tautas mūzika]], [[folkmetāls]]
|Nodarbošanās = [[mūziķis]], skaņu inženieris
|Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī =
''[[Auļi]]'' (2003—''pašlaik'')
''[[Skyforger]]'' (2004—2012)
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Bagrati katedrāle
| image                 = 2014 Kutaisi, Katedra Bagrati (04).jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               = Bagrati katedrāle
| map_type              = Gruzija#Eiropa
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 42.2773 | latNS  = N
| longd = 42.7043 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Pareizticība]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Gruzija|Kutaisi}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 11. gadsimtā
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded       = {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname =
   | designation1_date = 1994. gadā <small>(18. sesija)</small>
   | delisted1_date = 2017. gadā
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = iv
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/710 710]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Gruzija}}
   | designation1_free2name =  Reģions
   | designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}

sentences: '''Peders (Pērs) Banērs''' ({{val|sv|Peder Gustafsson Banér}}, 1588–1644) bija [[zviedri|zviedru]] valstsvīrs, [[Zviedru Igaunija]]s gubernators (1622-1626).

sentences: '''30. oktobris''' ir gada 303. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (304. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 62 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sinekdoha, Ņujorka
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl74810881/weekend/|title=Synecdoche, New York (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|21}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 123 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2008|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|2008|10|24|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| studija = * ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
* ''[[Likely Story]]''
* ''[[Projective Testing Service Russia Inc.]]''
| operators = [[Frederiks Elmess]]
| oriģinālnos = ''Synecdoche, New York''
| mūzika = [[Džons Braions]]
| aktieri = * [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Samanta Mortone]]
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Katrīna Kīnere]]
* [[Emilija Votsone]]
* [[Daiena Vīsta]]
* [[Dženifere Džeisone Lī]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Toms Nūnens]]
| scenārijs = Čārlijs Kaufmans
| producents = * Čārlijs Kaufmans
* [[Spaiks Džonzs]]
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Entonijs Bregmens]]
| režisors = [[Čārlijs Kaufmans]]
| žanrs = psiholoģiska drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Synecdoche, New York poster.jpg
| imdb =
}}'''"Sinekdoha, Ņujorka"''' ({{Val|en|Synecdoche, New York}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Postmodernisms|postmoderna]] psiholoģiska drāma. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Čārlijs Kaufmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Samanta Mortone]], [[Mišela Viljamsa]], [[Katrīna Kīnere]], [[Emilija Votsone]], [[Daiena Vīsta]], [[Dženifere Džeisone Lī]], [[Houpa Deivisa]] un [[Toms Nūnens]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Harolds Šipmens
|          vārds_orig = ''Harold Shipman''
|              attēls = Harold_Shipman.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1946
|          dz_mēnesis = 01
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = {{vieta|Anglija|Notingema}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2004
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 13
|             m_vieta = {{vieta|Anglija|Rietumjorkšīra}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = Ārsts
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = V
}}

sentences: '''Zemes diena''' ir diena, kurā visā pasaulē notiek dažādi pasākumi, lai palielinātu cilvēku informētību un izpratni par [[Zeme]]s dabisko vidi. Sākotnēji Zemes diena tika atzīmēta [[pavasaris|pavasara]] ekvinokcijā ap 20. martu, taču pašlaik tā tiek atzīmēta 22. aprīlī vairāk nekā 193 valstīs katru gadu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://earthday.org/countries |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|04|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100315055335/http://www.earthday.org/countries |archivedate={{dat|2010|03|15||bez}} }}</ref> 2009. gadā [[Apvienoto Nāciju Organizācija]] 22. aprīli noteica par Starptautisko Zemes dienu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm |title=General Assembly Proclaims 22 April 'International Mother Earth Day' Adopting By Consensus Bolivia-Led Resolution |publisher=United Nations |date=2009-04-22 |accessdate=2011-04-22 |archive-date=2011-09-10 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110910084805/http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm }}</ref> Zemes dienas idejas un koncepcijas autors ir Džons Makonels, kas par to paziņoja 1969. gadā notikušajā [[UNESCO]] konferencē [[Sanfrancisko]], ASV.

sentences: '''Frīdas Kalo muzejs''' ([[Spāņu valoda|spāniski]]: ''Museo Frida Kahlo''), tā [[kobaltzils|kobaltzilo]] sienu dēļ pazīstams arī kā '''Zilā Māja''' (''La Casa Azul''), ir [[vēsturiska muzejmāja]] un [[mākslas muzejs]], kas veltīts meksikāņu mākslinieces [[Frīda Kalo|Frīdas Kalo]] dzīvei un darbībai. Tas atrodas ''Colonia del Carmen'', ''Coyoacan'' apkaimē [[Mehiko]]. Ēka ir Kalo dzimšanas vieta un arī mājas, kur viņa uzauga un daudzus gadus dzīvoja kopā ar vīru [[Djego Rivera|Djego Riveru]], kā arī vēlāk nomira vienā no augšstāva istabām. 1958. gadā Djego Rivera ziedoja namu un tā saturu muzeja izveidei par godu Frīdai.

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Austria}}

sentences:
'''Apgraizīšana''' jeb '''cirkumcīzija'''<ref>{{tezaurs|TM||cirkumcīzija}}</ref> ir ķirurģiska [[priekšādiņa]]s nogriešana [[dzimumloceklis|dzimumloceklim]]. Apgraizīšana var būt gan reliģisks [[rituāls]], gan atsevišķu [[cilts|cilšu]] tradīcija, gan veikta [[medicīna|medicīniskos]] nolūkos. Pieci visizplatītākie iemesli, kāpēc veic apgraizīšanu, ir šādi:
* [[islāms|islāmā]] un [[jūdaisms|jūdaismā]] uzskata, ka tā ir jāveic ikvienam vīrietim (musulmaņi apgraizīšanu veic zēniem līdz [[pubertāte]]s vecumam, bet jūdi to veic pirmajā dzīves nedēļā);
* noteiktās ciltīs, īpaši [[Āfrika|Āfrikā]], pusaudžu vecuma zēniem ir jāveic apgraizīšana, pretējā gadījumā zēns netiek iecelts vīru kārtā un viņš nevar precēties;
* ar apgraizīšanu tiek novērstas medicīniskas problēmas, piemēram, lai aiz priekšādiņas nekrātos [[infekcija|infekciju]] izraisoši [[mikroorganismi]] gadījumos, kad to nevar atvilkt;
* daži vecāki tic, ka pēc apgraizīšanas viņu dēli ir tīrāki un veselīgāki;
* daži vīrieši vēlas veikt apgraizīšanu, jo uzskata, ka tā vizuāli dzimumloceklis izskatās labāk.

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=All.|attēls=Aconogonon alpinum.jpg|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|rinda_lv=Neļķu rinda|rinda=Caryophyllales|dzimta=Polygonaceae|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|ģints=Polygonum|ģints_lv=Sūrenes|suga=Polygonum alpinum|suga_lv=Alpīnā sūrene|binomial=Polygonum alpinum|sinonīmi=- Aconogonon alpinum (All.) Schur,
- Koenigia alaskana}}'''Alpīnā sūrene''' ({{val|la|Polygonum alpinum}}) ir augu suga [[Sūreņu dzimta|sūreņu dzimtā]]. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas [[Dienvideiropa|dienvidu]] un [[Dienvidaustrumeiropa|dienvidaustrumu]] daļā, kā arī ir plaši [[Āzija|Āzijā]] sastopama suga.
[[Latvija|Latvijā]] aplīnā sūrene tiek kultivēta kā dekoratīvs augs un tā arī ir sastopama savvaļā — tā ir rets dārzbēglis, tālu ziemeļos no dabiskā izplatības apvidus.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/polygonum-alpinum-all/|title=alpīnā sūrene - Polygonum alpinum All. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-19}}</ref>

sentences: '''26. decembris''' pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir gada 360. [[diena]] (361. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām 5 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Feimaņi
| settlement_type = vidējciems
| image_skyline = Krucifikss Feimaņos.jpg
| image_caption = Krucifikss Feimaņos
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Feimaņu pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēts
| established_date = {{dat|1752}}
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=62617&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 338
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 16
| lats = 27
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 02
| longs = 41
| longEW = E
| elevation_m = 165
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4623 Krāce
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Spridzināšana Minskas metro
| attēls            = Cordon Minsk blast.jpg
| attēla_apraksts   =
| vieta             = {{vieta|Baltkrievija|Minska|"Oktjabrjskaja"|3s=Oktjabrjskaja (Minskas metro)}}
| karte             = Minska
| latd  = 53 | latm  = 54 | lats  =  6.84 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 33 | longs = 41.04 | longEW = E
| datums            = {{dat|2011|4|11|N|bez}}
| laiks             = 17.56
| laika_josla       = [[UTC+3]]
| veids             =
| bojā_gājušie      = 15<ref name="autogenerated1">{{cite web|url=http://podrobnosti.ua/accidents/2011/04/25/766064.html|title=В Беларуси умерла еще одна жертва теракта|publisher=podrobnosti.ua|date=25 April 2011|accessdate=25 April 2011|archive-date={{dat|2012|10|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121015033246/http://podrobnosti.ua/accidents/2011/04/25/766064.html}}</ref>
| ievainotie        = 204<ref name="autogenerated1"/><ref name="bbccount">{{cite web |url=http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-13057610 |title=Belarusians struggle to explain metro station blast |publisher=bbc |date=12 April 2011 |accessdate=13 April 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110415095929/http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-13057610 |archivedate={{dat|2011|04|15||bez}} |deadurl=no }}</ref>
| izraisītāji       =
| izraisītājs       = Dmitrijs Konovalovs, Vlads Kovaļovs
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Spridzināšana Minskas metro''' notika {{dat|2011|4|11||bez}}, kurā gāja bojā vismaz 15 cilvēki un tika ievainoti vairāk nekā 200 cilvēki.<ref>{{cite news|title=Dead, wounded in Minsk metro blast - emergencies ministry|url=http://en.rian.ru/world/20110411/163476734.html|agency=[[RIA Novosti]]|date=11 April 2011|accessdate=11 April 2011|archive-date={{dat|2011|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110413172102/http://en.rian.ru/world/20110411/163476734.html}}</ref> Sprādziens notika plkst. 17.55 pēc vietējā laika "Oktjabrjskaja" stacijā [[Minskas metro]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]].<ref>{{cite news|title=Eleven dead in Minsk metro blast|url=http://rianovosti.com/exsoviet/20110411/163478204.html|publisher=[[RT (TV network)|RT]]|date=11 April 2011|accessdate=11 April 2011}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Shinisaurus crocodilurus - Tiergarten Schönbrunn 4.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|        dzimta = Shinisauridae
|     dzimta_lv = Ķīnas krokodilķirzakas
|         ģints = Shinisaurus
|          suga = Shinisaurus crocodilurus
|       suga_lv = Ķīnas krokodilķirzaka
|      binomial = Shinisaurus crocodilurus <small>Ahl, 1930</small>
|      sinonīmi =
|    iedalījums =
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Ķīnas krokodilķirzaka''' ({{val-la|Shinisaurus crocodilurus}}) ir rāpuļu suga no Ķīnas krokodilķirzaku dzimtas. Sastopama tikai vēsos mežos [[Hunaņa]]<nowiki/>s, [[Guansji]], [[Guidžou]] provincēs un [[Džuanu autonomais reģions|Džuanu autonomajā reģionā]] ([[Ķīna|Ķīnā]]), kā arī ''Quảng Ninh'' provincē [[Vjetnama|Vjetnamā]]. Pavada daudz laika seklā ūdenī vai pie ūdens [[veģetācija]]s un koku zariem, kur medī [[Kukaiņi|kukaiņus]], [[gliemeži|gliemežus]], [[Kurkuļi|kurkuļus]] un [[tārpi|tārpus]]. Zoodārzos turētie īpatņi var baroties ar mazām [[Peles|pelēm]].

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieki]]
[[Kategorija:Slepkavību upuri]]
[[Kategorija:Noziegumi]]

sentences: '''Svētums''' ir priekšmets, atziņa, pārdzīvojums, centieni, ko tur par [[svēts|svētu]]. Šaurākā nozīmē svētums ir [[Dievs|Dieva]] īpašība, kas izteic viņa pārpasaulīgumu un neatkarību.<ref>{{LKV|XXI.|41 361}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Phalaropus lobatus.jpg
|    att_nosaukums = [[Šaurknābja pūslītis]] (''Phalaropus lobatus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Phalaropus
|         ģints_lv = Pūslīši
|         binomial = Phalaropus <small>([[Brisson]], 1760)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
]]
'''Tango''' ir [[Deja|dejas]] un mūzikas veids. Tango dzimtenes ir [[Argentīna]] un [[Urugvaja]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Džungārija
|attēls                 = Xinjiang regions.png
|attēla_platums         =
|paraksts               = Džungārija (dzeltenā krāsā) Siņdzjanas kartē
 | pushpin_map           = Ķīna#Siņdzjana
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =45|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =85|lon_min = |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CHN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              = [[Tjanšans|Tjanšanu]]
|atdala_no              = [[Altajs|Altaja]]
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|platība                = 700 000
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               = [[Urumči]]
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{apvienot|Viduslaiki}}
{{iw+}}
{{noformējums+}}
{{Vikisaites+}}
== Vēsture ==

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Getvikas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Gatwick Airport''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = London - Gatwick (LGW - EGKK) AN1763497.jpg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = LGW
| ICAO                       = EGKK
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Anglija
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =51 | plat_m  =08 | plat_s =53 | plat_NS =N
| gar_d  =000 | gar_m =11 | gar_s  =25 | gar_EW  =W
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''Gatwick Airport Limited''
| apkalpo                    = [[Londona]]
| atrasanas_vieta            = [[Rietumsaseksa]]
| metric-elev                =
| elevation-f                = 203
| elevation-m                = 62
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{url|http://www.gatwickairport.com/}}
| r1-number                  = 08L/26R
| r1-length-m                = 2565
| r1-surface                 = asfaltbetons
| r2-number                  = 08R/26L
| r2-length-m                = 3316
| r2-surface                 = asfaltbetons
| pasazieru_skaits           = 43 119 628 (2016)
| lidojumu_skaits            = 280 666 (2016)
| krava                      =
}}
'''Getvikas lidosta''' ({{val-en|Gatwick Airport}}), reizēm saukta '''Londonas Getvikas lidosta''' (''London Gatwick''),<ref>[http://www.ead.eurocontrol.int/eadbasic/eais-75D805B4A1576AF768FEFCC42910F887/3QDXTD5E6YWTY/EN/2017-08-17-AIRAC/html/eAIP/EG-AD-2.EGKK-en-GB.html#AD-2.EGKK eAIS Package United Kingdom]{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] galvaspilsētas [[Londona]]s otra lielākā starptautiskā lidosta, pēc pasažieru plūsmas [[Eiropa]]s astotā lielākā lidosta. Lidosta izvietojusies [[Rietumsaseksa|Rietumsaseksā]], 5 km uz ziemeļiem no [[Kroli]] pilsētas un 47 kilometrus uz dienvidiem no [[Londona]]s centra. Lidostai ir divi termināļi un divi skrejceļi, bet vienlaicīgi drīkst izmantot tikai vienu no skrejceļiem un Getvikas lidosta ir pasaulē otra noslogotākā (pēc [[Mumbaja]]s [[Šivadži starptautiskās lidosta]]s) viena skrejceļa lidosta. Getvika ir bāzes lidosta aviosabiedrībām [[British Airways]], [[EasyJet]], [[Monarch Airlines]], [[Norwegian Air Shuttle]] un [[Virgin Atlantic]].

sentences: '''Gubu vidējie mākoņi''' ''Cumulus mediocris'' (Cu med) ir neliela izmēra kaudzes veida [[mākoņi]] ar plakanu pamatu un baltām virsotnēm, kuras pēc izskata līdzinās puķu kāpostiem. Šo mākoņu vertikālie izmēri ir apmēram vienādi ar horizontālajiem. Pamata augstums ir 800—1500 m. Tomēr to augstums var atšķirties atkarībā no gaisa mitruma un arī no Zemes virsas. Vertikāli šie mākoņi ir no 100 m līdz dažus kilometrus augsti. Tie veidojas temperatūras [[konvekcija]]s vai frontālās augšupejas rezultātā. Gubu vidējie mākoņi veidojas pēc [[Cu hum]] un pirms [[Cu cong]] mākoņiem. No Gubu vidējiem mākoņiem nokrišņu parasti nav. Vienīgie [[nokrišņi]] var būt īslaicīga pilināšana vai pavisam īslaicīga smidzināšana.

sentences: '''Lielā brīvības harta''' ({{val|la|Magna Charta Libertatum}}, {{val|en|The Great Charter}}) ir likums par aristokrātu privilēģijām,{{nepieciešama atsauce}} ko [[1215]]. gada 15. jūnijā izdeva [[Anglijas karalis]] [[Džons Bezzemis]] (''John Plantagenet''). Tas ir viens no [[Lielbritānija]]s tiesību pamataktiem.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .kp
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = {{dat|2007|9|24||bez}}
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Korea Computer Center''
|sponsors              = ''Korea Computer Center''
|domātais-pielietojums = Ar [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkoreju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ir izveidotas tikai dažas atsevišķas mājas lapas
|ierobežojumi          = Jābūt uzņēmumam vai organizācijai saistītai ar Ziemeļkoreju
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.kpnic.gov.kp/ www.kpnic.gov.kp]
}}

sentences:
[[Kategorija:Fauna pēc reģiona]]
[[Kategorija:Okeāni]]
[[Kategorija:Jūras]]

sentences:
Prezbiterieši bija [[Anglija|Anglijā]] dzīvojošie mērenie kalvinisti.
[[Kategorija:Prezbiterisms| ]]
[[Kategorija:Kalvinisti]]
[[Kategorija:Protestanti]]

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Klifs Kingsberijs|bg_color=#97233F|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Arizona Cardinals|logo=Arizona Cardinals logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Arizonas "''Cardinals''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Arizona|Glendeila|3s=Glendeila (Arizona)}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1898|menedžeris=Stīvs Keims|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''State Farm Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=63 400|krāsas=Sarkana, balta, melna<br />{{color box|#97233F}} {{color box|#FFFFFF}} {{color box|#000000}}|īpašnieks=Maikls Bidvils|prezidents=Maikls Bidvils|divīzijas tituli=7}}'''Arizonas "Cardinals"''' ({{Val|en|Arizona Cardinals}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Glendeila (Arizona)||Glendeilā]], [[Arizona]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1898. gadā kā '''''Morgan Athletic Club'''''. "Cardinals" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''State Farm Stadium'' stadionā. "Cardinals" savā pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav ieguvis [[Superkauss|Superkausu]].

sentences:
{{citas nozīmes|graudzāļu dzimtas sugu|rudzi (nozīmju atdalīšana)|rudzi}}
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Sējas rudzi
|      binomial = Secale cereale
|        attēls = Secale cereale.jpg
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Liliopsida
|      klase_lv = Viendīgļlapji
|         rinda = Poales
|      rinda_lv = Graudzāļu rinda
|        dzimta = Poaceae
|     dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|         ģints = Secale
|      ģints_lv = Rudzi
|       ģints_r = Rudzi (ģints)
|          suga = S. cereale
|       suga_lv = Sējas rudzi
|        suga_r = Rudzi
|   kategorijas = nē
}}
[[File:Secale cereale MHNT.BOT.2015.2.40.jpg|thumb|''Secale cereale'']]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Rīgas iela. Jēkabpils. 2010.gada maijs.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
'''Amāzija''' ir nākotnē iespējams [[superkontinents]], kas varētu veidoties, apvienojoties [[Āzija]]i un [[Ziemeļamerika]]i, un ir alternatīva [[Pēdējā Pangeja|Pēdējai Pangejai]]. [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] plato jau norisinās subdukcijas process ar [[Āzija|Āziju]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļameriku]] kas, var slēgt [[Beringa šaurums|Beringa šaurumu]]. Tikmēr [[Atlantijas okeāns]] izplestos. Tādējādi, kādā brīdī nākotnē [[Atlantijas okeāns]] būtu lielāks, nekā [[Klusais okeāns]]. [[Sibīrija]] un [[Ziemeļamerika]], jau pašlaik sāk apvienoties, tādējādi jau pēc 50 miljoniem gadu var rasties [[superkontinents]].
Rojs Livermors, kurš strādā [[Kembridžas Universitāte|Kembridžas Universitātē]], 1990. gadu beigās norādīja, ka var rasties tāds [[superkontinents]] kā [[Novopangeja]], pieņemot to, ka [[kontinents|kontinentu]] kustības rezultātā, var rasties jauns [[kontinents]]. Amāzija kopā ar diviem citiem iespējamajiem superkontinentiem [[Novopangeja|Novopangeju]] un [[Pēdējā Pangeja|Pēdējo Pangeju]] tika apspriesti un attēloti žurnāla ''[[New Scientist]]'' 2007. gada rakstā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |author=Caroline Williams, Ted Nield |title=Pangaea, the comeback |work=''NewScientist'' |date=2007. gada 20. oktobris |url=http://www.science.org.au/nova/newscientist/104ns_011.htm |accessdate=2015. gada 22. janvāris |archive-date=2008. gada 13. Aprīlis |archive-url=https://web.archive.org/web/20080413162401/http://www.science.org.au/nova/newscientist/104ns_011.htm }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Morchella rotunda 040410w.jpg
| att_nosaukums=[[Lāčpurns]] (''Morchella rotunda'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Ascomycota
| nodalījums_lv =Asku sēnes
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Discomycetes|Diskomicētas}}
* {{TaksoSaite|Hemiascomycetes|Hemiaskomicētas}}
* {{TaksoSaite|Laboulbeniomycetes|Labulbeniomicētas}}
* {{TaksoSaite|Loculoascomycetes|Lokuloaskomicētas}}
* {{TaksoSaite|Plectomycetes|Plektomicētas}}
* {{TaksoSaite|Pyrenomycetes|Pirenomicētas}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uz bīstamās zemes
| operators =
| attēls = Poster - On Dangerous Ground (1952) 01.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', melodrāma
| režisors = [[Nikolass Rejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Aida Lupino]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Vords Bonds]]
| mūzika = [[Bernards Hermans]]
| oriģinālnos = ''On Dangerous Ground''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1951|12|17}}
| ilgums = 82 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Uz bīstamās zemes"''' ({{Val|en|On Dangerous Ground}}) ir 1951. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' melodrāmas filma, kuras režisors ir [[Nikolass Rejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Aida Lupino]], [[Roberts Raians]] un [[Vords Bonds]]. Filmas sižets balstīts uz [[Džeralds Batlers|Džeralda Batlera]] 1945. gada romānu ''Mad with Much Heart''. Lai gan titros nav minēta, Lupino šī bija arī viena no pirmajām pieredzēm režijā, aizstājot Reju, kad viņš filmēšanas brīžos nebija pieejams.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2016/11/24/movies/ida-lupino-a-woman-of-spine-on-both-sides-of-the-lens.html|title=Ida Lupino, a Woman of Spine on Both Sides of the Lens (Published 2016)|access-date=2023-07-30|date=2016-11-24|language=en}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mazās sievietes
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|218,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Little-Women-(2019)#tab=summary|title=Little Women (2019) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|1|28}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 135 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2019|12|7}}
| izplatītājs = * ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Pascal Pictures]]''
| operators =
| oriģinālnos = ''Little Women''
| mūzika = [[Aleksandrs Deplā]]
| aktieri = * [[Sērša Runena]]
* [[Emma Votsone]]
* [[Florensa Pjū]]
* [[Elaiza Skanlena]]
* [[Lora Derna]]
* [[Timotijs Šalame]]
* [[Merila Strīpa]]
* [[Treisijs Letss]]
* [[Bobs Odenkērks]]
* [[Džeimss Nortons]]
* [[Luī Garēls]]
* [[Kriss Kūpers]]
| scenārijs = Greta Gērviga
| producents = * [[Eimija Paskāla]]
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Robins Svikords]]
| režisors = [[Greta Gērviga]]
| žanrs = vēsturiska drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Little Women (2019 film).jpeg
| imdb =
}}'''"Mazās sievietes"''' ({{Val|en|Little Women}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Greta Gērviga]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sērša Runena]], [[Emma Votsone]], [[Florensa Pjū]], [[Elaiza Skanlena]], [[Lora Derna]], [[Timotijs Šalame]], [[Merila Strīpa]], [[Treisijs Letss]], [[Bobs Odenkērks]], [[Džeimss Nortons]], [[Luī Garēls]] un [[Kriss Kūpers]]. Filma ir balstīta uz 1868. gada [[Luīza Meja Olkota|Luīzas Mejas Olkotas]] [[Mazās sievietes (grāmata)|tāda paša nosaukuma]] romānu.

sentences:
{{cita nozīme|Īrijas parlamenta ēku pirms 1800. gada|pašreizējo parlamenta ēku|Leinstera ēka}}
'''Īrijas parlamenta ēka''' ({{val|ga|Tithe na Parlaiminte}}) bija pasaulē pirmā pēc īpaša pasūtījuma celtā divpalātu [[parlaments|parlamenta]] ēka. Tā atrodas [[Īrija]]s galvaspilsētas [[Dublina]]s pašā centrā iepretim slavenajai [[Trinitijas koledža (Dublina)|Trinitijas koledžai]]. Mūsdienās tā vairāk tiek saukta par '''[[Īrijas banka|Īrijas banku]]''' jeb par '''[[Koledžgrīna|Koledžgrīnu]]''' (''College Green''), kura pēc būtības ir bankas filiāle. [[18. gadsimts|18. gadsimtā]] tā bija rezidence abām [[Īrijas karaļvalsts]] parlamenta palātām ([[Lordu palāta]]i un [[Īrijas apakšpalāta]]i). [[1800]]. gadā parlaments tika likvidēts saskaņā ar [[Ūnijas akts|Ūnijas aktu]], kad [[Īrijas sala]] tika pievienota [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā karaliste|Lielbritānijas un Īrijas Apvienotajai karalistei]], bet pašu ēku pārdeva bankai ar aizliegumu tajā jebkad rīkot [[tautas sapulce]]s,<ref>[http://www.latviesi.org/ra/?rid=642&mid=80&o=1&id=1&mmid=80 Īrija - valsts, kas bija arī pirms mums]{{Novecojusi saite}} (www.latviesi.org), atjaunināts {{dat|2008|5|11}}</ref> un noteica tiešo pārvaldi no [[Londona]]s.

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''République du Cameroun''
''Republic of Cameroon''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kamerūnas Republika
|            valsts_nosaukums = Cameroon
|               karoga_attēls = Flag of Cameroon.svg
|            karoga_nosaukums = Kamerūnas karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat of arms of Cameroon.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kamerūnas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Paix - Travail - Patrie''
''Peace - Work - Fatherland''
(''Miers - Darbs - Tēvzeme'')
|                valsts_himna = ''[[Ô Cameroun, Berceau de nos Ancêtres]]''
''O Cameroon, Cradle of our Forefathers''
(''Ak, Kamerūna, mūsu senču šūpulis'')
|               kartes_attēls = Location_Cameroon_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Jaunde]]
| latd= 3 | latm=52 | latNS= N | longd= 11 | longm= 31 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = [[Duala]]
|              valsts_valodas = [[franču valoda|franču]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =  Kamerūnas kalnieši 31%
ekvatoriālie bantu  19%
kirdi 11%
fulani 10%
 ziemeļrietumu bantu 8%
citi afrikāņi 20%
citas rases < 1% <ref name="cwf"/>
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kamerūnas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Pols Bija]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Kamerūnas premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Jozefs Ngute]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = no [[Francija]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1960|1|1}}, {{dat|1961|10|1}}
|                 platība_km2 = 475 442
|               platība_rangs = 53.
|              procenti_ūdens = 1,3
|          iedzīvotāju_skaits = 23 439 189
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 56.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 39,7
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 167.
|                     IKP_PPP = $95,068 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2018
|          IKP_PPP_per_capita = $3820
|                         HDI = {{samazinājās}} 0.576
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 151.
|                        Gini = 46.6
|                   Gini_gads = 2014
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Centrālāfrikas CFA franks]]
|                valūtas_kods = XAF
|                  laika_zona = [[WAT]]
|                  utc_offset = +1
|                      domēns = [[.cm]]
|              tālsarunu_kods = 237
|                iso_kods_num = 120
|              iso_kods_alfa2 = CM
|              iso_kods_alfa3 = CMR
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Advekcija''' ({{val|la|Advectio}} — piegāde) ir [[gaiss|gaisa]] masu pārnese (ar to [[temperatūra|temperatūru]], [[gaisa mitrums|mitrumu]], [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienu]]) horizontālā virzienā atmosfēras spiediena starpības dēļ no vienas vietas uz otru (parasti starp sauszemi un jūru), svarīgs [[klimats|klimata]] veidotājfaktors. Zemes griešanās dēļ galvenā advekcija mērenajos platumos ir virzienā no rietumiem uz austrumiem (ziemeļu puslodē) un no austrumiem uz rietumiem (dienvidu puslodē). Tā nosaka klimatu gandrīz jebkurā mēreno platumu vietā. Tā, piemēram, mēreno jūras klimatu [[Eiropa]]s rietumos nomaina mēreni kontinentālais Austrumeiropā, ko savukārt nomaina kontinentālais Rietumsibīrijas klimats, to nomaina krasi kontinentālais Vidussibīrijas klimats un tam visbeidzot seko mitrais musonu klimats [[Āzija]]s austrumos.

sentences: '''Sliede''' ir īpaša šķērsprofila [[Tērauds|tērauda]] sija, pa ko rit [[Vilciens|vilcienu]], [[Tramvajs|tramvaju]], vagonešu, celtņu riteņi. Sliede virza ritošo sastāvu un uzņem no tā slodzi, ko caur sliežu stiprinājumiem nodod zemākiem elementiem. Sliedes kalpo signālstrāvas un vilces sproststrāvas vadīšanai. Sliedēm jābūt izturīgām (ar lielu [[Inerces moments|inerces momentu]] un [[Materiālu pretestība|pretestības]] momentu, lai lieces un vērpes spriegumi tajās nepārsniegtu pieļaujamos) un stabilām, jānodrošina [[Vilciens|vilcienu]] kustības drošība un pieļaujamie vilcienu kustības ātrumi. Sliedēm jākalpo iespējami ilgi un jāmaksā pietiekami lēti. Izturīgas sliedes nozīmē, ka tām jābūt pietiekami smagām, stingrām, [[Stigrība|stigrām]], materiālam nesaplacināmam, neplūstošam, nedilstošam un pietiekami cietam. Sliedēm jābūt līdzenām, pietiekami raupjām un gludām. Izvirzītās prasības nozīmē piemērotu sliedes šķērsprofila izvēli, ķīmisko sastāvu un izgatavošanas tehnoloģijas ievērošanu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =
| attēls = EliaRips.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads = 1948
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 12
| dz_vieta =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvijas ebreji|ebrejs]]
| darba_vietas =
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />Jeruzalemes ebreju universitāte
| zinātne = [[matemātika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Iļja Ripss''' jeb '''Elija Ripss''' ({{val|en|Eliyahu Rips}}, {{val|he|אליהו ריפס}}, dzimis {{dat|1948|12|12}}) ir [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]] izcelsmes [[Izraēla]]s matemātiķis, bijušais padomju [[disidents]]. Pazīstams ar [[Tora]]s teksta matemātisko analīzi.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Valters Benjamins
|          vārds_orig = ''Walter Benjamin''
|              attēls = Walter Benjamin vers 1928.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Valters Benjamins 1928. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1892
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = [[Berlīne]], [[Vācijas Impērija]]<br/>({{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1940
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Portbou]], [[Katalonija]], {{ESP}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Rietumu marksisms]], [[marksistiskā hermeneitika]]
|           intereses = [[literatūras teorija]], [[estētika]], [[tehnoloģijas filozofija]], [[epistemoloģija]], [[valodas filozofija]], [[vēstures filozofija]]
|              idejas = aurātiskā uztvere, politikas estetizācija
|          alma_mater = [[Pizas Augstākā pedagoģijas skola]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Teodors Adorno|Adorno]], [[Johans Jakobs Bahofens|Bahofens]], [[Šarls Bodlērs|Bodlērs]], [[Bertolts Brehts|Brehts]], [[Francs Kafka|Kafka]], [[Ģerģs Lukāčs|Lukāčs]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Marsels Prusts|Prusts]], [[Heinrihs Rikerts|Rikerts]],
|          ietekmējis = [[Teodors Adorno|Adorno]], [[Hanna Ārente|Ārente]], [[Žaks Deridā|Deridā]], [[Sūzana Zontāga|Zontāga]], [[Džordžo Agambens|Agambens]]
|               darbi = ''Das Kunstwerk im Zeitalter seiner technischen Reproduzierbarkeit'' (1936)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
[[meteorīts|meteorīta]] [[ALH84001]] atrasti mikroskopiski veidojumi, kuri varētu būt radušies no dzīviem organismiem]]
'''Astrobioloģija''' ir starpdisciplīnu zinātne, kas pēta [[dzīvība]]s rašanos, [[evolūcija|evolūciju]], izplatību un nākotni [[Visums|Visumā]]. Tā meklē dzīvojamu vidi [[Saules sistēma|Saules sistēmā]] un uz [[citplanēta|citplanētām]]. Astrobioloģija pēta veidus, kā varētu atklāt [[ārpuszemes dzīvība|dzīvību ārpus Zemes]], ja tā tagad vai pagātnē eksistējusi.

sentences: '''Ekstrēmisms''' (no {{val|la|extremus}} — 'galējs, pārmērīgs') ir galēju uzskatu un rīcības metožu piedāvāšana vai lietošana, galvenokārt izpaužas [[Politika|politikā]].

sentences: '''Plaukstas pamata locītava''' ({{val|la|articulatio radiocarpea}}) ir kustīgs [[augšdelma kauls|augšdelma kaula]] un [[plauksta]]s [[Kaulu savienojums|savienojums]]. Plaukstas locītava nav viena izteikta [[locītava]], bet to veido vairākas mazākas locītavas. Plaukstas pamatā ir 8 nelieli [[kauls|kauli]]. Tā ir elipsveida divasu locītava, kas ļauj plaukstu ne tikai atliek un saliekt, bet arī pavērst to gan [[īkšķis|īkšķa]], gan [[mazais pirksts|mazā pirksta]] virzienā.

sentences:
[[Kategorija:Valdība]]
[[Kategorija:Ar valdību saistītās organizācijas]]
[[Kategorija:Organizācijas]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(Y)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-50
|ķīm_formula=(Y,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zilganzaļš, zils
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes, pumpurveida agregāti
|skaldnība=
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.701 nε = 1.782
|pleohroisms=
|blīvums=3,69
}}
__NOTOC__

sentences: '''Dafnids un Hloja''' ir ievērojamākais mīlestības [[romāns]] [[Antīkā literatūra|antīkajā literatūrā]]. To sarakstījis [[Senā Roma|Romas]] laika [[Sengrieķi|sengrieķu]] autors [[Longs]] (ap 2. vai 3. gs.), rādot divu jauniešu [[Mīlestība|mīlestību]] no pašām pirmajām, tikko apjaustajām, neizprastajām jūtām līdz tās piepildījumam.

sentences: '''Kūtsmēsli''' jeb vienkārši '''mēsli''' ir produkts, kuru iegūst no [[mājlopi]]em. Kūtsmēsli bieži vien ir [[fekālijas|fekāliju]] un [[salmi|salmu]] maisījums, kuram ir raksturīga specifiska [[smaka]]. Tos visbiežāk izmanto kā [[mēslojums|mēslojumu]], bet var arī izmantot kā [[kurināmais|kurināmo]] — [[kizjaks|kizjaku]].

sentences: '''Zēmana—Doplera attēlveidošana''' [[astrofizika|astrofizikā]] ir tehnisks paņēmiens, kuru izmanto, lai iegūtu [[zvaigznes|zvaigžņu]] magnētiskā lauka virsmas [[karte]]s. Šajā metodē tiek noteikta [[spektrāllīnija|spektrāllīniju]] šķelšanās, kas novērojama, ja zvaigzne atrodas [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]]. Tas ir tā saucamais [[Zēmana efekts]].

sentences:
{{Citas nozīmes|interneta portālu|Apollo|Apollo}}
{{novecojis}}
{{Mājaslapas infokaste
|logo_attēls = Apollo-logo 2014.png
|darbību_uzsāka = 1997. gada 28. februārī
|mājas_lapa = https://www.apollo.lv
|valodas = Latviešu, Krievu
|valsts = {{LAT}}
|veids = informatīvi izklaidējošs
|īpašnieks = [[TVNET GRUPA|SIA "TVNET GRUPA"]]
}}
'''Apollo''' ir informatīvi izklaidējošs [[interneta portāls]] [[Latvija|Latvijā]], kas pieder uzņēmumam [[TVNET GRUPA|SIA "TVNET GRUPA"]]. Portāls adresēts lietotājiem plašā interešu diapazonā. Katru dienu portālu apollo.lv vidēji apmeklē 136 tūkstoši cilvēku un mēnesī tie ir vairāk nekā 450 tūkstoši lietotāju.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Wiesenschafstelze.JPG
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Motacillidae
 |  dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Motacilla
 | ģints_lv=Cielavas
 | suga=Motacilla flava
 | suga_lv=Dzeltenā cielava
 |      binomial = Motacilla flava <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Dzeltenā cielava''' (''Motacilla flava'') ir [[cielavu dzimta]]s (''Motacillidae'') [[dziedātājputns|dziedātājputnu]] suga, kurai ir 10 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waxbills/ World Bird List: Waxbills, parrotfinches, munias, whydahs, Olive Warbler, accentors & pipits, 2019]</ref> Tai ir plašs izplatības areāls, sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]]. Kādreizējā pasuga — [[austrumu dzeltenā cielava]] (''Motacilla tschutschensis'') — mūsdienās izdalīta kā atsevišķa suga (turklāt vairākas kādreizējās dzeltenās cielavas pasugas mūsdienās ir austrumu dzeltenās cielavas pasugas).<ref name=world/>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Igors Kazanovs
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1963|9|24}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Daugavpils}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{URS}}<br />{{LAT}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=186}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=81}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Barjersprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=1992}}, {{oss|V=1996}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 13,26 s
 |           PR1_d = [[110 m/b]]
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Igors Kazanovs''' ({{val-ru|Игорь Яковлевич Казанов}},   dzimis {{dat|1963|9|24}}<ref name="lok" /><ref name="lvog" /> vai pēc citiem avotiem {{dat||9|29}}<ref name="lat" /> [[Daugavpils|Daugavpilī]]) ir bijušais [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Latvija]]s [[vieglatlēts]], startējis barjersprinta distancēs. Viens no panākumiem bagātākajiem latviešu vieglatlētiem.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ķeizaru kapenes
| native_name         = ''Kaisergruft''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vīne#Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Capuchin_Church_1.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{Flag|Austrija}}, [[Vīne]]
| latd  = 48.205556 | latNS  = N
| longd = 16.369722 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   = 1618. gads
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}
'''Ķeizaru kapenes''' ({{val|de|Kaisergruft}}) jeb '''Kapucīnu kapenes''' ({{val|de|Kapuzinergruft}}) ir [[Hābsburgi|Hābsburgu]] dzimtas kapi [[Vīnes Kapucīniešu baznīca|Vīnes Kapucīnu baznīcā]] [[Austrija]]s galvaspilsētas [[Vīne]]s centrā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Gerhards Kēnigs''' ({{val|de|Johann Gerhard König}}; 1728—1785) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] farmaceits, ārsts un dabaspētnieks.
Pētījis [[Ājurvēda]]s ārstniecības augus [[Indija|Dienvidindijā]].

sentences:
{{navbox
|name = Fudzjaņa
|title = [[Fudzjaņa]]s prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Cjuaņdžou]]
* [[Džandžou]]
* '''[[Fudžou]]'''
* [[Lunjaņa]]
* [[Naņpina]]
* [[Ninde]]
* [[Putiaņa]]
* [[Saņmina]]
* [[Sjameņa]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Fudzjaņa]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Meitene ar pūķa tetovējumu
|    oriģinālnos = ''The Girl with the Dragon Tattoo''
|         attēls =The Girl with the Dragon Tattoo Poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = [[Trilleris]]
|       režisors = [[Deivids Finčers]]
|     producents = * [[Skots Radins]]
|      scenārijs =  [[Stīvens Zeiliāns]]
| galvenajās lomās         = * [[Denjels Kreigs]]
* [[Rūnija Mara]]
* [[Kristofers Plamers]]
* [[Stellans Skašgords]]
* [[Stīvens Berkofs]]
* [[Robina Raita]]
|         mūzika = * [[Trents Reznors]]
* [[Atikuss Ross]]
|      operators = [[Džefs Kronenvets]]
|        montāža = * [[Kērks Baksters]]
* [[Enguss Vols]]
|        studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|Metro-Goldwyn-Mayer Pictures]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
* ''Yellow Bird''
|    izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2011|12|20|ASV|2011|12|21|Zviedrija|2012|1|6|Latvija}}
|         ilgums = 158 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-dragon-tattoo-film|title=THE GIRL WITH THE DRAGON TATTOO|publisher=the-numbers.com|accessdate={{dat|2018|12|02||bez}}|archive-date={{dat|2019|01|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190123025608/http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-dragon-tattoo-film}}</ref>
|         valsts = * {{USA}}
* {{SWE}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=girldragontattoo11.htm|title=The Girl with the Dragon Tattoo (2011)|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|12|12||bez}}}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|232 miljoni}}
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb = 1568346
}}
'''"Meitene ar pūķa tetovējumu"''' ({{val|en|The Girl with the Dragon Tattoo}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Zviedrija]]s kopražojuma [[trilleris]], kuras režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filma balstīta [[Stīgs Lāšons|Stīga Lāšona]] [[Meitene ar pūķa tetovējumu|tāda paša nosaukuma romānā]], galvēnās lomas atveido [[Denjels Kreigs]], [[Rūnija Mara]], [[Kristofers Plamers]], [[Stellans Skašgords]], [[Stīvens Berkofs]] un [[Robina Raita]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|2011|12|20|}}, bet [[Latvija|Latvijā]] – {{dat|2012|1|6|}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mateuss Dāniels Pepelmanis
|     vārds_orig = Matthäus Daniel Pöppelmann
|         attēls = Matthaeus Daniel Poeppelmann.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Mateuss Dāniels Pepelmanis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1662
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Herforda]], [[Brandenburga-Prūsija]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1736
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas kūrfirste]] (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Mateuss Dāniels Pepelmanis''' (''Matthäus Daniel Pöppelmann''; dzimis {{dat|1662|5|3}}, miris {{dat|1736|1|17}}) bija vācu [[rokoko]] un [[baroks|baroka]] arhitekts.

sentences:
'''Airēšanas slaloms''' ir sporta veids, kurā ar speciālu laivu paredzēts manevrēt starp virs trases iekārtiem ''vārtiem'', finišā nonākot iespējami īsākā laika posmā.
Airēšanas slaloma pirmssākumi meklējami Šveices gludajos ūdeņos, 1933. gadā. Taču jau drīz mierīgos apstākļus nomainīja pret straujākiem un agresīvākiem ūdeņiem. Pirmais Airēšanas slaloma Pasaules čempionāts tika aizvadīts 1949. gadā, [[Ženēva|Ženēvā]], jau [[Starptautiskā Kanoe federācija|Starptautiskās Kanoe Federācijas]] (''International Canoe Federation'') aizbildniecībā. Līdz pat 1999. gadam šis pasākums notika divreiz gadā.
Airēšanas slaloms ir iekļauts [[vasaras olimpiskās spēles|vasaras olimpisko spēļu]] disciplīnu sarakstā.<ref name="canoeicf">Canoe Slalom [http://www.canoeicf.com/discipline/canoe-slalom International Canoe Federation] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20151115021330/http://www.canoeicf.com/discipline/canoe-slalom |date={{dat|2015|11|15||bez}} }} Skatīts: 2015.11.27</ref>

sentences:
{{cita nozīme|vispārīgu atturēšanos no ēdieniem un dzērieniem|reliģisko gavēšanu|lielais gavēnis}}
[[File:Fasting 4-Fasting-a-glass-of-water-on-an-empty-plate.jpg|thumb|Gavēņa maltīte]]
'''Gavēšana''' jeb '''badošanās''' ir apzināta pilnīga vai daļēja [[atturība|atturēšanās]] no dažādu [[ēdiens|ēdienu]] un [[dzēriens|dzērienu]] lietošanas [[uzturs|uzturā]].<ref name="tezaurs"/> Gavēšanas laikā nereti atturas arī no [[tabaka]]s lietošanas. Gavēnis ir attiecināms uz laika periodu, kas lielāks par vienu [[diena|dienu]]. Kādu konkrētu pārtikas produktu vai dzērienu nelietošanu sauc par [[atturība|abstinenci]].{{fact}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Pune
 | native_name              = पुणे
 | nickname                 = {{ubl|[[Dekāna]]s karaliene|Austrumu [[Oksforda]]}}
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = National War Memorial, Pune.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Indija#Āzija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IND}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Mahārāštra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 243.84
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 3115431
 | population_urban         =
 | population_metro         = 5049968
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[IST]]
 | utc_offset               = +5:30
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 18 | latm = 31 | lats =  | latNS = N
 | longd = 73 | longm = 51 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 560
 | website                  = {{URL|http://www.punecorporation.org}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[File:KZuse denkmal.jpg|thumb|Konrāda Cūzes (''Konrad Zuse'') piemineklis [[Vācija|Vācijā]] ]]
'''Digitālā filozofija''', arī '''digitālā fizika''' ir strīdīgs mūsdienu novirziens [[filozofija|filozofijā]], [[kosmoloģija|kosmoloģijā]] un teorētiskajā [[fizika|fizikā]]. Šo terminu ap 1992. gadu ieviesa [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts|Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta]] [[informācijas teorija]]s pētnieks un fiziķis Edvards Fredkins.<ref>[http://64.78.31.152/wp-content/uploads/2012/08/intro-to-DP.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130829040455/http://64.78.31.152/wp-content/uploads/2012/08/intro-to-DP.pdf |date={{dat|2013|08|29||bez}} }} Fredkina raksts: "Ievads digitālā filozofijā" {{en ikona}}</ref> Vācu inženieris un [[izgudrotājs]] [[Konrāds Cūze]] 1969. gadā, šķiet, bija pirmais, kurš aprakstīja digitālo fiziku.<ref>[http://www.mathrix.org/zenil/ZuseCalculatingSpace-GermanZenil.pdf] Cūzes  (''Zuse'') raksts: "Rēķināt telpu" {{en ikona}}</ref><ref>[ftp://ftp.idsia.ch/pub/juergen/zuse67scan.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200618062108/ftp://ftp.idsia.ch/pub/juergen/zuse67scan.pdf |date={{dat|2020|06|18||bez}} }} Cūzes ''Rechnender Raum'' {{de ikona}}</ref> Reizēm tiek lietots termins digitālā mehānika.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums       = Meraijas Kerijas
|Image           = Mariah Carey in August 2006 4.jpg
|Caption         =
|Singles         = 57
|Studio          = 12
|Live            = 1
|Compilation     = 4
|Comp link       = Izlases
|Video           =
|Video link      = Videogrāfija
|EP              =
|References      =
|Ref link        =
}}

sentences: '''Hangils''' ({{val|ko|한글}}, ''Hangeul/Han'gŭl'', {{izrunā|haːn.ɡɯl}}) vai '''čosongils''' (조선글, ''Chosŏn'gŭl'', {{IPA|[tɕosʰɔnɡɯl]}}) ir [[alfabēts|alfabētiska]] sistēma, ko kopš 15. gadsimta izmanto [[korejiešu valoda]]s pierakstīšanai.<ref name="wdl">{{tīmekļa atsauce |url= http://www.wdl.org/en/item/4166 |title= Tale of Hong Gildong |publisher= World Digital Library |accessdate= 2017. gada 8. janvārī |language= angļu valodā}}</ref> Hangila sistēmu veido 24 simboli, no kuriem 14 apzīmē [[līdzskanis|līdzskaņus]], bet 10 — [[patskanis|patskaņus]]. Korejiešu valodā tiek ievērots stingrs rakstības princips, [[vārds|vārdus]] veidojot no [[zilbe|zilbju]] blokiem un katru zilbi veidojot no atsevišķām rakstu zīmēm ''čamo''. Zilbe parasti sastāv no divām vai trijām daļām: [[iniciāle]]s, [[mediāle]]s un [[fināle]]s. Gadījumos, kad zilbe sākas ar patskani vai [[divskanis|divskani]], iniciāles vietā tiek lietots ''čamo'' ㅇ.

sentences: '''Avanturīns''' ({{val|en|aventurineno}}, no {{val|it|a ventura}} — 'pie izdevības', atsaucoties uz avanturīna stikla nejaušu izgudrošanu XVIII gadsimtā [[Murāno]] darbnīcās)) ir [[kvarca paveidi|kvarca paveids]]. Tas ir daļēji caurspīdīgs akmens ar plāniem [[Vizla (minerāls)|vizlas]] plātnīšu ieslēgumiem, kas liek akmenim mirdzēt (avanturescence).

sentences:
'''Apstrāde ar griešanu''' ({{val|en|machining}}) ir mehāniskās apstrādes veids, kurā, atdalot materiāla slāņus, izstrādājuma virsmai tiek piešķirtas nepieciešamās īpašības. Apstrāde ar griešanu visbiežāk tiek veikta, izmantojot [[Ciparvadība|ciparvadības jeb CNC]] iekārtas [[metālapstrāde]]s, [[kokapstrāde]]s un citās [[apstrādes rūpniecība]]s apakšnozarēs.
{| class="wikitable"
|+Virsmas raupjums (profila vidējā aritmētiskā novirze) un kvalitāte atkarībā no apstrādes veida<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pielaides un sēžas|last=Šīrons|first=Edgars|publisher=Avots|year=1985|pages=150.—154|volume=II}}</ref>
! colspan="2" rowspan="2" |Apstrādes veids
! rowspan="2" |Ra, μm
! colspan="2" |Kvalitātes
! rowspan="56" |
! colspan="2" rowspan="2" |Apstrādes veids
! rowspan="2" |Ra, μm
! colspan="2" |Kvalitātes
|-
|'''Ekonomiskās'''
|'''Sasniedzamās'''
|'''Ekonomiskās'''
|'''Sasniedzamās'''
|-
| colspan="2" |Automātiskā [[Gāzes griezējdeglis|griešana ar gāzi]]
|12,5...100
|15...17
| rowspan="5" |—
| rowspan="2" |[[Caurspiešana]]
|gludā
|0,4...1,6
|7...9
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="4" |Nogriešana
|ar [[Ķēdes zāģis|ķēdes zāģi]]
|25...50
|15...17
|smalkā
|0,05...1,6
|6...7
|-
|ar [[Grieznis|griezni]]
|25...100
| rowspan="2" |14...17
| rowspan="3" |Urbumu kalibrēšana
ar lodīti vai tapni
|pēc urbšanas
|0,4...1,6
|8...9
|7
|-
|ar [[Frēze|frēzi]]
|25...50
|pēc izvirpošanas
|0,4...1,6
| rowspan="2" |7
|—
|-
|ar [[Abrazīvs|abrazīvu]]
|3,2...6,3
|12...15
|pēc izrīvēšanas
|0,05...1,6
|6
|-
| colspan="2" |Galavirsmas pievirpošana
|3,2...12,5
|11...13
|8...9
| colspan="2" |[[Apvelšana]] ar lodīti vai
rullīti, ja sākotnēji Ra = 3,2...12,5 μm
|0,4...1,6
|6...9
|—
|-
| rowspan="3" |[[Ēvelēšana]]
|rupjā
|12,5...25
|12...14
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |[[Izvalcēšana]]
|gludā
|0,4...1,6
|7
|6
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11...13
|smalkā
|0,1...0,2
|6
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...10
|7
| rowspan="2" |[[Pieslīpēšana]]
|gludā
|0,4...3,2
|6...7
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="2" |[[Tēšana]]
|rupjā
|25...50
|14...15
|—
|smalkā
|0,1...1,6
|5
|-
|gludā
|3,2...12,5
|12...13
|11
| rowspan="2" |[[Pulēšana]]
|parastā
|0,2...1,6
|6
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="3" |[[Frēzēšana]] ar cilindrisko frēzi
|rupjā
|25...50
|12...14
| rowspan="2" |—
|smalkā
|0,05...0,1
|5
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11
| rowspan="4" |Piestrādāšana
(lepēšana)
|rupjā
|0,4
|6...7
|5
|-
|smalkā
|1,6
|8...9
|6...7
|vidējā
|0,1...0,2
|5...6
|—
|-
| rowspan="3" |Frēzēšana ar galafrēzi
|rupjā
|6,3...12,5
|12...14
|—
|smalkā
|0,05
|5
|4 un augstāk
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11
|10
|apdares
|0,012...0,025
|—
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...9
|6...7
| rowspan="2" |[[Honēšana]]
|plakņu
|0,1...0,4
|7...8
|6
|-
| rowspan="2" |Ātrfrēzēšana
|rupjā
|3,2
|12...14
|11
|cilindru
|0,05...0,2
|6...7
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|11...13
|8...9
| rowspan="3" |[[Lepēšana]]
|iepriekšējā
|0,2...0,8
| rowspan="2" |6
| rowspan="3" |—
|-
| rowspan="4" |[[Virpošana]] ar garenpadevi
|rupjā
|25...100
|15...17
| rowspan="2" |—
|vidējā
|0,2
|-
|pusgludā
|6,3...12,5
|12...14
|smalkā
|0,025...0,1
|5
|-
|gludā
|1,6...3,2
|7...9
|6
| rowspan="2" |[[Superfinišs]]
|plakņu
|0,2...0,4
| rowspan="2" |5 un augstāk
| rowspan="2" |—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|6
|5
|cilindru
|0,1...0,4
|-
| rowspan="4" |Virpošana ar šķērspadevi
|rupjā
|25...100
|16...17
| rowspan="2" |—
| rowspan="3" |[[Vītne]]s griešana
|ar [[Vītņgriezis|vītņgriezi]], [[Vītņurbis|vītņurbi]]
|3,2...12,5
|6...8
|—
|-
|pusgludā
|6,3...12,5
|14...15
|ar griezni, [[Vītņu ķemme|ķemmi]]
| rowspan="2" |3,2...6,3
|6...8
|4...5
|-
|gludā
|3,2
|11..13
|8...9
|ar frēzi
|8
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...11
|7
| colspan="2" |Vītnes slīpēšana
|1,6...3,2
|4...6
|—
|-
| colspan="2" |Ātrvirpošana
|0,4...1,6
|11
|8...9
| colspan="2" |[[Vītnes velmēšana]] ar rullīšiem
|0,4...0,8
|6...8
|4
|-
| rowspan="2" |[[Urbšana]]
|...15 mm
|6,3...12,5
|12...14
|10...11
| colspan="2" |Vītnes ātruzgriešana (virpuļmetode)
|0,8...6,3
|6...8
|—
|-
|>15 mm
|12,5...25
|12...14
|10...11
| rowspan="4" |[[Zobrats|Zobrata]] zobu apstrāde
|ēvelēšana
|3,2...6,3
| rowspan="2" |7...10
| rowspan="4" |—
|-
| colspan="2" |Pārurbšana
|12,5...25
|12...14
|10...11
|frēzēšana
|1,6...3,2
|-
| rowspan="2" |[[Paplašināšana]]
|rupjā
|12,5...25
|12...15
|—
|slīpēšana
|0,4...0,8
| rowspan="2" |5...6
|-
|gludā
|3,2...6,3
|10...11
|8...9
|[[ševingēšana]]
|0,8...1,6
|-
| rowspan="4" |[[Izvirpošana]]
|rupjā
|50...100
|15...17
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |Sagataves [[Anodmehāniskā apstrāde|anodmehāniskā]]
[[Anodmehāniskā apstrāde|griešana]]
|parastā
|25...50
|11...13
|—
|-
|pusgludā
|12,5...25
|12...14
|speciālā
|6,3...12,5
|11
|8...9
|-
|gludā
|1,6...3,2
|8...9
|7
| rowspan="4" |Anodmehāniskā slīpēšana
|rupjā
|1,6...3,2
|6...9
| rowspan="4" |—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|7
|6
|gludā
|0,2...0,8
|6...7
|-
| colspan="2" |Ātrizvirpošana
|0,4...1,6
|8
|7
|pieslīpēšanas
|0,1...0,4
|5...7
|-
| rowspan="3" |[[Izrīvēšana]]
|pusgludā
|6,3...12,5
|9...10
|8
|apdares
|0,05...0,2
|5...6
|-
|gludā
|1,6...3,2
|7...8
|—
| colspan="2" |Elektrokontaktu urbšana
|25...100
|12...14
|—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|7
|6
| colspan="2" |Elektrodzirksteles slīpēšana
|3,2...25
| colspan="2" |—
|-
| rowspan="3" |[[Caurvilkšana]]
|pusgludā
|6,3
|8...9
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |Elektropulēšana
|dekoratīvā, ja sākotnēji
Ra = 1,6...12,5 μm
|0,4...3,2
|6...9
| rowspan="2" |—
|-
|gludā
|0,8...3,2
|7...8
|[[Niķelēšana|niķelētu]] pārklājumu, ja sākotnēji
Ra = 1,6...3,2 μm
|0,4...0,8
|—
|-
|apdares
|0,2...0,4
|7
|6
| rowspan="2" |Elektromehāniskā virpošana
|parastā
|3,2...6,3
|6...9
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="2" |[[Piekasīšana]]
|rupjā
|1,6...6,3
|11
|8...9
|gludā
|0,8...3,2
|6...7
|-
|smalkā
|0,1...0,8
|8...9
|6...7
| colspan="2" |Elektromehāniskā nogludināšana
|0,2...0,8
|6...7
|—
|-
| colspan="2" |[[Vīlēšana]]
|1,6...25
|8...11
|6...7
| colspan="2" |Cietsakausējumu apstrāde ar [[Ultraskaņa|ultraskaņu]]
|0,2...0,8
| colspan="2" |—
|-
| colspan="2" |Apstrāde ar [[Smilšpapīrs|smilšpapīru]]
pēc griežņa un frēzes
|0,2...1,6
|8...11
|7...8
| colspan="5" rowspan="7" |
|-
| rowspan="3" |Apaļ[[slīpēšana]]
|pusgludā
|3,2...6,3
|8...11
|—
|-
|gludā
|0,8...1,6
|6...8
|6
|-
|smalkā
|0,2...0,4
|5
|4 un augstāk
|-
| rowspan="3" |Plakanslīpēšana
|pusgludā
|3,2
|8...11
| rowspan="3" |—
|-
|gludā
|0,8...1,6
|6...8
|-
|smalkā
|0,2...0,4
|6...7
|}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Diglima struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H14O3
|molmasa=134,18
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=-64 °C
|viršanas temperatūra=162 °C
}}
'''Diglims''' (''bis''-2-metoksietilēteris, dietilēnglikola dimetilēteris, CH3−O−CH2CH2−O−CH2CH2−O−CH3) ir tipisks tri[[ēteri]]s (savienojums ar trim ētera grupām molekulā). Diglims ir bezkrāsains šķidrums ar ētera smaržu. Šķīst ūdenī un spirtā.

sentences:
{{Infobox settlement
| name = Eindhovena
| official_name = ''Eindhoven''
| image_skyline = Hoogbouw Eindhoven overzicht.jpg
| imagesize = 250px
| image_caption = Pilsētas centra panorāma
| image_flag =Flag_of_Eindhoven.svg | flag_size = 120x100px
| image_shield = Eindhoven wapen.svg | shield_size = 120x100px
| pushpin_map = Nīderlande
| coordinates_region = NL
| subdivision_type = [[Pasaules valstis|Valsts]]
| subdivision_name = {{flag|Nīderlande}}
| subdivision_type1 = [[Nīderlandes provinces|Province]]
| subdivision_name1 = [[Ziemeļbrabante]]
| established_title = Dibināta
| established_date = 1232
| area_footnotes = (2006)
| area_total_km2 = 88.84
| area_land_km2 = 87.75
| area_water_km2 = 1.09
| population_as_of = 2010. gada 1. janvāris
| population_note = <small>Source: [[Statistics Netherlands|CBS]], Statline.</small>
| settlement_type = pilsēta
| population_total = 213809
| population_density_km2 = 2407
| population_urban = 440353
| population_metro = 775345
| timezone = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset = +1
| timezone_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST = +2
| website = {{url|http://www.eindhoven.eu/}}
|latd=51|latm=26|lats=|latNS=N
|longd=5|longm=28|longs=|longEW=E
}}

sentences:
([[Šturns]], 1661).]]

s, [[Gerdene]]s, [[Nigaste]]s, [[Mārciena]]s, Cesvaines (''Zcessowe'') pilis (no Polijas ''Archiwum Główne Akt Dawnych'').]]
'''Cesvaines viduslaiku pils''' ({{val|la|Castrum Zeessowe}}, {{val|de|Schloß Seßwegen, Zeswegen}}) bija [[Rīgas arhibīskapija]]s pils 13.-17. gadsimtā.
19. gadsimta beigās [[Vulfu dzimta]] seno pilsdrupu vietā uzcēla [[Cesvaines muiža]]s kungu māju jeb jauno [[Cesvaines pils|Cesvaines pili]].

sentences:
[[Fēru salas|Fēru salās]].]]
'''Vaļu medības''' ir rūpnieciska [[vaļveidīgie|vaļveidīgo]] [[jūra]]s [[zīdītāji|zīdītāju]] nomedīšana to ķermeņu vai ķermeņu daļu komerciālai izmantošanai vai lietošanai pārtikā. Atsevišķos gadījumos vaļu nomedīšana tiek veikta pētnieciskiem mērķiem. Agrāk vaļus intensīvi medīja, lai iegūtu [[gaļa|gaļu]], [[tauki|taukus]], joslvaļu mutes "bārkstis" un [[pelēkā ambra|pelēko ambru]], ko iegūst no [[kašalots|kašalotu]] [[zarnas|zarnām]] [[smarža|smaržu]] industrijas vajadzībām. Mūsdienās vaļus medī galvenokārt pārtikai. Gadā visā pasaulē tiek nomedīti ap 1500 vaļu, galvenokārt [[mazais joslvalis|mazie joslvaļi]].
20. gadsimtā nomedītos vaļus izmantoja galvenokārt mākslas un dekoratīvajās nozarēs. Piemēram, vaļu spalvas tika izmantotas rotājumos, apģērbā vai pat mēbeļu apdarei. Tas bija populārs materiāls, kas piešķīra ekskluzīvu un greznu izskatu dažādiem priekšmetiem.Korsetes no vaļa tika izgatavotas, izmantojot galvenokārt vaļa ribas un ribu kaulus. Tie tika izmantoti, lai nodrošinātu stingru un formējošu struktūru korsetei.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Karolinskas Universitātes slimnīca
| org/group           =
| image               = Nya Karolinska, december 2016a.jpg
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             = Jaunā Karolinskas universitātes slimnīca (2016)
| map_type            =
| map_caption         = 59°21′08″N 18°01′56″E
| map_alt             =
| map_size            =
| latd = 59 | latm = 21 | lats = 08 | latNS = N
| longd = 18 | longm = 01 | longs = 56 | longEW = E
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = [[Universitātes slimnīca]], daudzprofila ārstiecības, izglītības un zinātnes institūcija
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 2004 (1940)
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|http://www.karolinska.se/karolinska-university-hospital/contact-us/}}
| other_links         =
}}
'''Karolinskas Universitātes slimnīca''' ({{val-sv|Karolinska Universitetssjukhuset}}) ir [[universitātes slimnīca]], kas atrodas [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]. Kopā ar [[Karaliskais Kārļa institūts|Karalisko Kārļa institūtu]] tā veido vienu no lielākajiem medicīnas, zinātnes un izglītības centriem [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]].

sentences: '''Panbaltisms''' ir kopš [[19. gadsimts|19. gadsimta]] no [[panisms|panisma]] ([[panģermānisms|panģermānisma]] un [[panslāvisms|panslāvisma]]) aizgūta<ref>{{Tīmekļa atsauce | title= Par dažiem mūsdienu folkloristikas un tās robežzinātņu jautājumiem: Atskatoties uz savas zinātniskās darbības 25 gadiem | author= Valdis Muktupāvels | work= LZA vēstis | url= http://www.lza.lv/LZA_VestisA/66_1-2/7_Valdis%20Muktupavels.pdf | accessdate= 2013. gada 19 aprīlī | language= latviski | archive-date= {{dat|2016|03|04||bez}} | archive-url= https://web.archive.org/web/20160304123223/http://www.lza.lv/LZA_VestisA/66_1-2/7_Valdis%20Muktupavels.pdf }}</ref> [[pannacionālisms|pannacionālistiska]] ideoloģija par [[balti|baltu tautu]] kopību, no citām tautām atšķirīgo [[mentalitāte|mentalitāti]], [[baltu valodas|valodu]], vēsturi, kas tās vienojot atsevišķā un unikālā veselumā.

sentences:
{{Pārvietot|Džermaina Grīra}}
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Žermēna Grīra
|          vārds_orig = ''Germaine Greer''
|              attēls =Germaine Greer.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1939
|          dz_mēnesis =1
|            dz_diena =29
|            dz_vieta =[[Melburna]], [[Austrālija]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =[[Austrālija|austrāliete]]
|            paraksts =
|               skola =[[feminisms]]
|           intereses =[[feminisms]], [[angļu literatūra]], [[mākslas vēsture]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]<br />[[Melburnas Universitāte]]
|          ietekme_no =[[marksisms]], [[anarhisms]]
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[The Female Eunuch]]'' (1970)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Idi Amins
| vārds_orģ           = ''Idi Amin''
| attēls              = Idi amin marshal.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 3. [[Uganda]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1971|1|25|N}}
| term_beigas         = {{dat|1979|4|11|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1923|1|1}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Uganda}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2003|8|16|1923|1|1}}
| mir_vieta           = {{vieta|Saūda Arābija|Džida}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Kakva]]
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = Karavīrs
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Idi Amins Dada''' (''Idi Amin Dada''; dzimis aptuveni 1925. gadā;{{Ref label|Birthday|A|}} miris {{dat|2003|8|16}}) bija [[Uganda]]s militārais līderis, kā arī valsts [[prezidents]] laikā no 1971. līdz 1979. gadam.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ježijs Soltāns
|     vārds_orig = ''Jerzy Sołtan''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1913
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Prezma]]s muiža, [[Vitebskas guberņa]]<br>(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 16
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Keimbridža}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[arhitekts]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Ježijs Soltāns''' ({{val-pl|Jerzy Sołtan}}, 1913—2005) bija [[Latvijas poļi|Latvijas poļu]] izcelsmes ASV [[arhitekts]]. [[Hārvarda Universitāte]]s profesors (1961).

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Nītaures pilskalns
| alternate_name =
| image          = Kāpnes, kas ved Nītaures pilskalnā.jpg
| image_size     = 250px
| caption        = Kāpnes, kas ved Nītaures pilskalnā
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57.074093 |latNS=N
| longd=25.196768 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Nītaures pagasts|Nītaure}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Nītaures pilskalns (Vaļņa kalns)
|      numurs = 497
|       grupa = Valsts nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfrēds Ozols
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = Vidzemes guberņas Sēļu pagastā
|         m_gads = 1971
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 20
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas = Partijas un saimnieciskais darbs [[Padomju Krievija|Padomju Krievijā]], PSRS ZA Botāniskais dārzs ([[Maskava]]), LPSR ZA [[Bioloģijas institūts]] ([[Salaspils]])
|     alma_mater = Donas Lauksaimniecības un meliorācijas institūts ([[Novočerkaska|Novočerkaskā]])
|     sasniegumi = Dr.biol., LPSR ZA Akadēmiķis, Botānikas profesors
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Vords''' var būt:

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|bijušo dzelzceļa staciju|Limbaži (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Limbaži
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name = {{val|liv|Limbaž}}
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Limbažu vecpilsēta.jpg
| imagesize =
| image_caption = Limbažu centrālais laukums
| image_flag = Bandera Limbazi.png
| flag_link = Limbažu karogs
| image_shield = Limbazi COA.svg
| shield_link = Limbažu ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 57
| latm = 30
| lats = 41
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 43
| longs = 09
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Limbažu novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1385. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Limbažu apvienības pārvaldes vadītājs
| leader_name = Viktors Zujevs
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Lemsal}}
{{val|ru|Лемзаль}}
| area_total_km2 = 9.01
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Limbaži}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4001
| area_code =
| website = {{URL|www.limbazunovads.lv}}
| footnotes =
}}
'''Limbaži''' ({{val|liv|Limbaž}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://livonian.tech/|title=livonian.tech – Lībiešu-latviešu-igauņu vārdnīca|access-date=2023-07-30|language=lv}}</ref> ir [[pilsēta]] [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Limbažu novads|Limbažu novada]] centrs. Sena [[Hanzas savienība]]s pilsēta, bijušais [[Rīgas arhibīskapija]]s tā sauktā [[Līvu gals|Līvu gala]] administratīvais centrs un [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapa]] rezidences pilsēta 14.—16. gadsimtā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Three-Striped Palm Squirrel.jpg
|  att_nosaukums = [[Indijas palmu vāvere]] (''Funambulus palmarum'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|     apakškārta = Sciuromorpha
|  apakškārta_lv = Vāverveidīgie
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveres
|    apakšdzimta = Callosciurinae
| apakšdzimta_lv = Āzijas vāveres
|          cilts = Funambulini
|       cilts_lv = Palmu vāveres
|          ģints = Funambulus
|       ģints_lv = Palmu vāveres
|       binomial = Funambulus <small>([[René Primevère Lesson|Lesson]], 1835)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Palmu vāveres''', '''palmu vāveru cilts''' (''Funambulini'') ir [[vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') [[grauzēji|grauzēju]] cilts, kas pieder [[Āzijas vāveres|Āzijas vāveru apakšdzimtai]] (''Callosciurinae''). Šajā apakšdzimtā ir vēl viena cilts — [[Dienvidaustrumāzijas vāveres]] (''Callosciurini'').

sentences: '''Kluazonisms''' - paņēmiens [[glezniecība|glezniecībā]], kas apvieo vitrāžu mākslu, japāņu kultūras bilžu un [[Austrumromas impērija|Bizantijas]] emalju tehnoloģiju. Tajā manāms misticisms, simbolisms. Kluazonismu ieviesa Emīls Bernārs un Luī Anrī. To savos darbos izmantoja arī [[Pols Gogēns]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Quinqueloculina seminula.jpg
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|             klase = Tubothalamea
|          klase_lv =
|             kārta = Miliolida
|          kārta_lv = Miliolīdas
|         binomial = Miliolida <small>Delage & Hérouard, 1896</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Miliolina}}
* {{TaksoSaite|Silicoloculinina}}
* {{TaksoSaite|Miliamminidae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Miliolīdas''' (''Miliolida'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] kārta. Miliolīdas dzīvo no [[Karbona periods|karbona perioda]] (iespējams pat no [[Devons|devona]]) līdz mūsdienām, un ir [[Bentoss|bentiski]] organismi, kas plaši izplatīti seklūdenī, piemēram, [[Upe|upju]] [[Grīva|grīvās]] un gar [[Krasta līnija|krasta līniju]], kaut gan ir arī dziļūdens [[Okeāns|okeāniskas]] formas.

sentences: '''Hidrauliskais pārvads''' ir pārvada veids, ko izmanto galvenokārt [[dīzeļlokomotīve|dīzeļlokomotīvēm]]. Lokomotīvēm ar hidraulisko pārvadu, tāpat kā lokomotīvēm ar elektrisko pārvadu, primārais dzinējs ir [[dīzeļdzinējs]], kurš griež hidropārvada sūkņa ratu. Sūkņa rats nodrošina hidropārvada eļļas padevi un vienmērīga spiediena nodrošināšanu, kurš tiek izmantots, lai grieztu [[turbīna|turbīnu]]. Turbīna ar [[zobrats|zobratu]] un [[kardānpārvads|kardānpārvadu]] palīdzību nodod griezes momentu uz vilces reduktoriem, kuri piedzen lokomotīves dzenošās asis. Pielieto uz mazas un vidējas jaudas manevru lokomotīvēm (TGM3, TGM23, u.c.) Tāpat hidropārvadi tiek pielietoti Rīgas vagonbūves rūpnīcā ražotajiem DR1A un DR1Am markas dīzeļvilcieniem.

sentences:
[[Kategorija:Bumbvedēji]]
[[Kategorija:Vācijas Otrā pasaules kara ieroči]]

sentences: '''Ģenētiskā rekombinācija''' ir [[gēns|gēnu]] pārgrupēšanās, kas nosaka jaunu pazīmju un pazīmju kombināciju veidošanos. Visbiežāk rekombinācija notiek hibrīdiska organisma [[gametoģenēze|gametoģenēzē]]. Vienkāršākā rekombinācija ir mātes un tēva gēnu (pazīmju) sajaukšanās neatkarīgas un nejaušas [[gameta|gametu]] kombinēšanās un mejotiskās [[hromosoma|hromosomu]] attālināšanās rezultātā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Metoksetamīna struktūrformula un modulis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1239943-76-0
|      ķīmiskā formula = C15H21NO2
|              molmasa = 247,33
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 389,084 °C (pie 760 mmHg)
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metoksetamīns''' ('''MXE''') jeb '''3-MeO-2-Oxo-PCE''' ir no [[ketamīns|ketamīna]] atvasināta [[arilcikloheksilamīni|arilcikloheksilamīnu]] grupas [[viela]]. Metoksetamīns darbojas kā [[NMDA receptoru antagonisti|NMDA receptoru antagonists]] un [[serotonīna transportviela]] (SERT).<ref name="MXE Binding Profile">{{cite web|title=ACMD Methoxetamine Report (2012)|url=http://www.homeoffice.gov.uk/publications/agencies-public-bodies/acmd1/methoxetamine2012?view=Binary|publisher=Advisory Council on the Misuse of Drugs|accessdate=2013. gada 6.februāris|pages=14–15|date=2012. gada oktobris}} {{en ikona}}</ref> Metoksetamīns atšķiras no citām disociatīvajām [[anestēzija]]s vielām ar to, ka tas ir radīts speciāli [[pelēkais tirgus|pelēkajam tirgum]].<ref name="Interview with a ketamine chemist">Morris, H., [http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 Interview with a ketamine chemist: or to be more precise, an arylcyclohexylamine chemist] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813091725/http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} (2011. gada 11. februāris). Vice Magazine. Atjaunots: {{dat|2011|02|11}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{personas infokaste
 |         vārds = Terenss Dikinsons
 |    vārds_orig = ''Terence Dickinson''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1943
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta =
 |        m_gads = 2023
 |     m_mēnesis = 2
 |       m_diena = 1
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = astronoms amatieris, žurnālists
 |       dzimums = V
}}
'''Terenss Dikinsons''' (''Terence Dickinson''; dzimis {{dat|1943|11|10}}; miris {{dat|2023|2|1}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://astronomy.com/news/2023/02/terence-dickinson-dies-at-age-79 |title=Terence Dickinson, astronomy popularizer and astrophotographer, dies at age 79|date={{dat|2023|02|02|N|bez}} |access-date={{dat|2023|07|09||bez}} |website=astronomy.com |language=en}}</ref> bija [[astronoms]] amatieris un zinātnes [[žurnālists]], kurš dzīvoja [[Ontārio]], [[Kanāda|Kanādā]]. Viņš bija arī žurnāla ''[[SkyNews]]'' redaktors un astronomijas komentētājs televīzijas kanālā ''[[Discovery Channel Canada]]''.

sentences:
{{Commonscat|Chemical elements|Ķīmiskie elementi}}
Šajā kategorijā ievietoti raksti par [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]].
{{catmore|ķīmisko elementu periodiskā tabula}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zaļesjes pagasts
| karte             = Zaļesjes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Zaļesje
| platība           = 108,79
| iedzīvotāji       = 696<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 696 / 108.79 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Zaļesjes pagasts''' ir viena no [[Ludzas novads|Ludzas novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos, [[Krievija]]s pierobežā, [[Zilupe (upe)|Zilupes]] krastos. Robežojas ar sava novada [[Zilupe]]s pilsētu, [[Lauderu pagasts|Lauderu]], [[Pasienes pagasts|Pasienes]], [[Brigu pagasts|Briģu]], [[Nirzas pagasts|Nirzas]] un [[Istras pagasts|Istras]] pagastiem, kā arī Krievijas [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabala]] [[Sebežas rajons|Sebežas rajonu]].

sentences:
[[Kategorija:Daugavpils]]
[[Kategorija:Sports Latvijā pēc pilsētas|Daugavpils]]

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Krusts
| abbreviation = Cru
| name_latin = Crux
| RA = 12,5
| dec = −60
| areatotal = 68
| arearank = 88. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cru''
| starmagnitude = 0,87
| neareststarname = ''η Cru''
| stardistance = 64,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]<br />[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 20
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Latvijas arheologu|Buhholcs|Buhholcs|uzvārds}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Antons Buhholcs
|     vārds_orig = ''Anton Buchholtz''
|         attēls = Antons Buhholcs.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1848
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Augusts Buhholcs]], Henriete Bernhofa
|          brāļi = Augusts (1847—1882), Aleksandrs (1851—1893), Ārends (1857—1938)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[Numismātika]], [[arheoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Antons Buhholcs''' ({{val|de|Anton Buchholtz}}; dzimis {{dat|1848|7|16}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1901|10|3}} Rīgā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[jurists]], vēstures pētnieks un kultūras darbinieks. Viens no izcilākajiem [[19. gadsimts|19. gadsimta]] [[Baltija]]s [[numismāts|numismātiem]] un [[arheologs|arheologiem]]. Veica arheoloģiskos izrakumus [[Mārtiņsala]]s baznīcā un pils vietā, atrodot ap 1200 senlietu, veicis izrakumus arī citās viduslaiku un dzelzs laikmeta vēsturiskajās vietās. Viņa Baltijas monētu un medaļu kolekcijā ietilpa vairāk nekā 5000 kalumu un vairāki retumi, kas pašlaik glabājas [[Rīgas vēstures un kuģniecības muzejs|Rīgas vēstures un kuģniecības muzejā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Oryza sativa
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Asian rice (Oryza sativa) നെല്ല്. (32398084044).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Oryza
| ģints_lv = Rīsi
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = jā
| suga = Oryza sativa
| suga_lv = Sējas rīsi
}}'''Sējas rīsi''' jeb '''Āzijas rīsi''' ({{val|la|Oryza sativa}}) ir [[rīsu ģints]] suga, kura tiek audzēta, lai iegūtu uzturā lietojamos graudus — '''rīsus'''.  No visām uzturā lietojamo rīsu sugām, sējas rīsu šķirnes ir visizplatītākās rīsu šķirnes pasaulē. Sējas rīsi pirmo reizi tika [[Domestikācija|domesticēti]] [[Jandzi]] upes baseinā [[Ķīna|Ķīnā]] pirms 13 500 līdz 8 200 gadiem.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Normile|first=Dennis|date=1997-01-17|title=Yangtze Seen as Earliest Rice Site|url=https://www.science.org/doi/10.1126/science.275.5298.309|journal=Science|language=en|volume=275|issue=5298|pages=309–309|doi=10.1126/science.275.5298.309|issn=0036-8075}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Vaughan|first=Duncan A.|last2=Lu|first2=Bao-Rong|last3=Tomooka|first3=Norihiko|date=2008-04|title=The evolving story of rice evolution|url=https://linkinghub.elsevier.com/retrieve/pii/S0168945208000198|journal=Plant Science|language=en|volume=174|issue=4|pages=394–408|doi=10.1016/j.plantsci.2008.01.016}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Zhang|first=Jianping|last2=Lu|first2=Houyuan|last3=Gu|first3=Wanfa|last4=Wu|first4=Naiqin|last5=Zhou|first5=Kunshu|last6=Hu|first6=Yayi|last7=Xin|first7=Yingjun|last8=Wang|first8=Can|date=2012-12-17|editor-last=Kashkush|editor-first=Khalil|title=Early Mixed Farming of Millet and Rice 7800 Years Ago in the Middle Yellow River Region, China|url=https://dx.plos.org/10.1371/journal.pone.0052146|journal=PLoS ONE|language=en|volume=7|issue=12|pages=e52146|doi=10.1371/journal.pone.0052146|issn=1932-6203}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
|         building_name = Svētā Pētera bazilika
|         infobox_width = 340px
|                 image = Basilica Sancti Petri blue hour.jpg
|            image_size = 300px
|              map_type = Vatikāns
|           map_caption = Atrašanās vieta Vatikānā
|              location = {{vieta|Vatikāns}}
| latd  = 41 | latm  = 54 | lats  = 08 | latNS  = N
| longd = 12 | longm = 27 | longs = 12 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
|     consecration_year = 1626. gads
|                status =
|            leadership =
|               website = {{URL|http://www.vatican.va/various/basiliche/san_pietro/index_it.htm|vatican.va}}
|             architect =
|    architecture_style = Renesanse un baroks
|        groundbreaking = {{dat|1506|4|18}}
|        year_completed = {{dat|1626|11|18}}
|        specifications = yes
|              capacity =
|                length = 220 m
|                 width = 150 m
|            height_max = 138 m
|        dome_dia_outer = 42 m
|        dome_dia_inner = 41,5 m
}}

sentences:
ar tās akvatorijas daļu.]]
'''Akvatorija''' (no {{val|la|aqua}} — '[[ūdens]]', ''territorium'' — '[[teritorija]]') ir ūdens virsmas apgabals, kas ir norobežots ar dabīgām, mākslīgām vai nosacītām robežām. Izšķir dabīgās akvatorijas (piemēram, [[okeāns|okeānu]], [[jūra]]s, [[Līcis|līčus]] un [[Ezers|ezerus]]) un mākslīgas akvatorijas (piemēram, [[osta]]s, [[ūdenskrātuve]]s un [[kanāls|kanālus]]).

sentences: '''6. armija''' bija [[Trešais reihs|nacistiskās Vācijas]] sauszemes spēku operatīvā vienība. Tā piedalījās [[Otrais pasaules karš|Otrajā pasaules karā]]. Tā ieguva sliktu slavu par kara noziegumiem, piemērām, par vairāk nekā 30 000 ebreju slepkavībām [[Babinjara|Babinjarā]] 1941. gada septembrī.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Zolitūde]]
[[Kategorija:Zolitūde]]

sentences: '''Metriskie priedēkļi''' vai [[SI pamatvienības|SI vienību]] priedēkļi ir vienības priedēkļi, kas tiek izmantoti, lai veidotu decimālos daudzkārtņus un decimāldaļas. Katram priedēklim ir savs unikālais simbols. Piemēram, priedēklis ''[[kilo]]-'' var tikt pievienots ''[[grams|gramam]]'', tādējādi norādot, ka grams tiek reizināts ar vienu tūkstoti, viens kilograms atbilst 1000 gramiem (1 kg = 1000 g). Savukārt priedēklis ''[[centi]]-'' var tikt pievienots ''[[metrs|metram]]'', lai norādītu, ka tas jādala ar vienu simtu, viens centimetrs atbilst vienai simtdaļai no metra (1 cm = 0,01 m).

sentences:
{{Ledāja infokaste
| ledājs        = Evansa ledus straume
| attēls       =
| paraksts     =
| karte        =
| vietaskarte  = Antarktīda-fiziskā
| label        = Evansa
ledus straume
| paraksta_izvietojums = right
| kontinents   = [[Antarktīda]]
| atrodas      = [[Rietumantarktīda]]
| sākas        = [[Elsvērta Zeme]]
| ieplūst      = [[Ronnes šelfa ledājs]]
| plat_d=76| plat_m=0| plat_s=0| plat_NS=S
| gar_d=78| gar_m=0| gar_s=0| gar_EW=W
| platība      =
| garums       =
| platums      =
| kritums      =
| ātrums       =
| caurplūde    =
| tilpums      =
| baseins      =
| pietekas     =
| valstis      =
| salas        =
}}
'''Evansa ledus straume''' ({{val|en|Evans Ice Stream}}) ir [[šļūdonis]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Sākas no [[Rietumantarktīda]]s ledus vairoga [[Elsvērta Zeme|Elsvērta Zemē]] un dienvidaustrumu virzienā starp [[Zumberga rags|Zumberga ragu]] un [[Faulera pussala|Faulera pussalu]] noplūst uz [[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes šelfa ledāju]]. No austrumiem tajā iekļaujas [[Drūrija ledus straume]]. Straume tika atklāta no 1974. gada 5. februāra [[Landsat]] satelītainām.<ref>{{gnis|type=antarid|4660}}</ref> Pētīta un uzmērīta ar aeroradiozondēšanas metodi [[Britu Antarktiskais dienests|Britu Antarktiskā dienesta]] lidojumā no [[Saipla]]s stacijas 1975. gada 21.—23. janvārī. Nosaukta par godu britu fiziķim Stenlijam Evansam ''(Stanley Evans)'', kurš kopš 1961. gada izstrādājis [[radiozondēšana]]s iekārtas un metodes [[leduskupols|leduskupolu]] un glečeru pētīšanai.<ref name=scar>[http://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=108729 SCAR Composite Gazetteer of Antarctica. Evans Ice Stream]</ref>

sentences:
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija
|logo               = LRT Logo 2022.svg
|logo izmērs        = 250px
|formāts            = Nacionālā raidorganizācija
|valsts             = {{flag|Lietuva}}
|valoda             = [[Igauņu valoda|Igauņu]], [[Krievu valoda|Krievu]], [[Angļu valoda|angļu]]
|adrese             =
|dibināta           = 1926 / 1957
|raida-kopš         =
|sauklis            =
|īpašnieks          = [[Lietuva]]s valsts
|ģenerāldirektors   = Monika Garbačauskaite-Budriene
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            = [[Lietuva]], [[internets]], [[mākslīgais pavadonis]]
|kanāli             =
|tirgus-daļa        =
|mājas-lapa         = {{URL|www.lrt.lt}}
}}
{{Ēkas infokaste
| name                =
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Viļņa#Lietuva
| status              =
| image               = LRT by Augustas Didzgalvis.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = LRT galvenā ēka
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = S. Konarskio g. 49, [[Viļņa]], {{LTU}}
| latd  = 54.677891092760994 | latNS  = N
| longd = 25.24993092732714 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Gangrēna''' ({{val|la|gangraena}}, no sengrieķu ''γάγγραινα'') ir [[audi|audu]] atmiršanas veids, [[nekrozes]] veids, kuru izraisa kritiski nepietiekama asinsapgāde.<ref name="Porth" /><ref name="nhsintro" />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Brīnišķīgais stāsts par Henriju Cukuru
| operators =
| attēls = The Wonderful Story of Henry Sugar poster.jpg
| paraksts =
| žanrs = fantāzija, īsfilma
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents =
| scenārijs = Vess Andersons
| aktieri = * [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Devs Patels]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Ričards Eioeids]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Wonderful Story of Henry Sugar''
| studija = * ''American Empirical Pictures''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|1|[[80. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2023|9|27|Netflix}}
| ilgums = 39 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Brīnišķīgais stāsts par Henriju Cukuru"''' ({{val|en|The Wonderful Story of Henry Sugar}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] fantāzijas [[īsfilma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Vess Andersons]]. Tajā galvenās lomas atveido [[Benedikts Kamberbačs]], [[Reifs Fainss]], [[Devs Patels]], [[Bens Kingslijs]] un [[Ričards Eioeids]]. Filma balstīta uz 1977. gada [[Roalds Dāls|Roalda Dāla]] tāda paša nosaukuma īso stāstu. Šī ir jau otrā Dāla adaptācija, kuras režisors ir Andersons, pēc 2009. gada animācijas filmas "[[Lieliskais Lapsas kungs]]".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2023/film/global/wes-anderson-henry-sugar-the-swan-poison-ratcatcher-1235710449/|title=Wes Anderson Confirms ‘Henry Sugar’ Short Film Collection Will Include ‘The Swan,’ ‘Poison’ and ‘The Ratcatcher’|last=Shafer|first=Ellise|website=Variety|access-date=2023-09-28|date=2023-09-01|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Kosmonautika''' ({{val|ru|космона́втика}}; no {{val|el|κόσμος}} (kosmos) — 'Visums' + ''ναυτική'' ''(nautiko)'' — 'braukšana jūrā') ir [[zinātne]]s un [[tehnika]]s nozaru kopums, kas nodrošina [[kosmiskā telpa|kosmiskās telpas]] un [[astronomisks objekts|ārpuszemes objektu]] apgūšanu ar automātiskiem un pilotējamiem [[kosmiskais aparāts|kosmiskiem aparātiem]]. Terminu "kosmonautika" ierosināja viens no pirmajiem [[Padomju Savienība|padomju]] [[raķešbūve]]s inženieriem [[Georgijs Langemaks]].<ref>[http://www.mosoblnews.com/news/nauka.php?ID=1072 Георгий Лангемак - отец «Катюши»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20071007165542/http://www.mosoblnews.com/news/nauka.php?ID=1072 |date={{dat|2007|10|07||bez}} }} Эдуард Вилль 2005-05-05</ref> Rietumu valstīs tiek lietots termins "'''astronautika'''" ({{val|en|Astronautics}}).

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Gambija (nozīmju atdalīšana)|Gambija}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Gambija
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = River gambia Niokolokoba National Park.gif
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Upe Ņokolo Kobas nacionālajā parkā
  | karte             = Gambiarivermap.png
  | kartes_paraksts   = Gambijas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Āfrika
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Futadžalons]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Atlantijas okeāns]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{GIN}}
{{SEN}}
{{GMB}}
  | garums            = 1120
  | iztekas_augstums  = 1030
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           = 1030
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 77 054
  | pietekas          = {{vikidati|properties|linked|P974}}
  | sāk_plat_d= 11| sāk_plat_m= 24| sāk_plat_s= 18| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 12| sāk_gar_m= 15| sāk_gar_s= 05| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 13| iet_plat_m= 28| iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 16| iet_gar_m= 34| iet_gar_s= | iet_gar_EW=W
}}
'''Gambija''' ({{val|en|Gambia}}) ir upe [[Rietumāfrika|Rietumāfrikā]], tek cauri [[Gvineja|Gvineju]], [[Senegāla|Senegālu]] un [[Gambija|Gambiju]].<ref>{{PZT|221}}</ref> Tās garums ir aptuveni 1120 km. Sākas no [[Futadžalons|Futadžalona]] plato Gvinejā. [[Augštece|Augštecē]] tā ir krāčaina, bet, nonāk [[zemiene|zemienē]], tā sāk mest lokus. Ietek [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Lielākā pilsēta krastos ir [[Bandžula]] pie upes ietekas okeānā.

sentences:
'''Piecas civilizētās ciltis''' ir jēdziens, kas tika attiecināts uz piecām [[Indiāņi|indiāņu]] tautām: [[čiroki]]em, [[čikasi]]em, [[čoktavi]]em, [[krīki]]em jeb muskogiem, un [[seminoli]]em, kuras kolonizētāji uzskatīja par civilizētām, jo tās pārņēma daudzas kolonistu paražas un bija labās attiecībās ar kaimiņiem.
Sākotnēji tās apdzīvoja dienvidaustrumus, taču vēlāk tika pārvietoti uz citām valsts daļām, it īpaši tagadējo [[Oklahoma]]s štatu.

sentences: '''Kvintets''' ({{val-la|quintus - piektais}}) ir piecu izpildītāju [[ansamblis]] vai arī muzikāls [[skaņdarbs]] pieciem izpildītājiem.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Latvijas krievi'''
| pop = 445 612 jeb 23,66 % no iedzīvotāju kopskaita (2023)
| popplace =
| image =
| image_caption = Krievu īpatsvars [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]] 2021. gadā
| native_name = ''Русские в Латвии''
| regions = [[Rīga]], [[Pierīga]], [[Daugavpils]], kā arī citas [[Veidne:Latvijas lielākās pilsētas|Latvijas lielas pilsētas]]
}}'''Latvijas krievi''' ir skaitliski lielākā [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautība]]. Pēc Iedzīvotāju reģistra datiem 2023. gada 1. janvārī Latvijā dzīvoja 445 612 krievi (23,7% no kopējā iedzīvotāju skaita), no viņiem 298 684 (67,0%) bija [[Latvijas pilsoņa pase|Latvijas pilsoņi]], 115 719 (26,0%) [[Latvijas nepilsoņi]], bet 31 209 (7,0%) citu valstu (galvenokārt [[Krievijas Federācija]]s) pilsoņi.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRE/IRE060/|title=IRE060. Iedzīvotāju skaits un īpatsvars pēc tautības un valstiskās piederības gada sākumā 2011 - 2023|last=Oficiālās statistikas portāls|access-date=26.11.2023}}</ref>
<!--Pēc [[2011. gada Tautas skaitīšana Latvijā|2011. gada tautas skaitīšanas]] datiem Latvijā dzīvoja 556 422 krievi (26,9% no valsts iedzīvotāju kopskaita).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/2011gada-tautas-skaitisana-galvenie-raditaji-33608.html |title=Skaitliski lielāko tautību pārstāvju skaits un atsevišķu tautību īpatsvars iedzīvotāju kopskaitā |access-date={{dat|2013|10|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120129110714/http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/2011gada-tautas-skaitisana-galvenie-raditaji-33608.html |archivedate={{dat|2012|01|29||bez}} }}</ref>
Pēc 2019. gada 1. janvāra Iedzīvotāju reģistra datiem Latvijas krievu skaits bija 538 361, no viņiem 345 908 (64,3%) bija Latvijas pilsoņi, 147 220 (27,3%) [[nepilsoņi (Latvija)|nepilsoņi]], bet 45 103 (8,4%) citu valstu (galvenokārt [[Krievijas Federācija]]s) pilsoņi.<ref>[https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/backup/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190217201111/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/backup/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf |date={{dat|2019|02|17||bez}} }} (datums=01.01.2019)</ref> Pēc 2010. gada Iedzīvotāju reģistra datiem 366 489 (59,4%) bija Latvijas pilsoņi, bet 221 174 (35,9%) [[nepilsoņi (Latvija)|nepilsoņi]].<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/statistika/dokuments/2010/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības]</ref>-->

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Anaklēts
| vārds_orģ           = ''Anacletus''
| attēls              = Interior of Chiesa dei Gesuiti (Venice) - sacristy - Papa Cleto - 1592-1593 - by Palma il Giovane.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Pāvests Anaklēts
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|79|||N}}
| term_beigas         = {{dat|92|||N}}
| priekštecis         = [[Lins]]
| pēctecis            = [[Klements I]]
| dzim_dati           = nezināms
| dzim_vieta          = [[Roma]], [[Romas impērija]]
({{ITA}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|92||}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
({{ITA}})
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Svētais Anaklēts''', saukts arī par '''Anenklētu''' ({{val|la|Anacletus}}; dzimšanas laiks nav zināms, miris {{dat|92||}} [[Roma|Romā]]), bija trešais [[Romas pāvestu uzskaitījums|Romas bīskaps]] un līdz ar to [[katolisms|katolisma]] tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no [[Romas pāvests|Romas pāvestiem]]. Romas katoļu baznīcas [[svētais]].

sentences:
]]
'''Turbulence''' ({{val|la|turbulentus}} — 'saviļņots') ir parādība, kuras būtība ir tāda, ka [[šķidrums|šķidruma]] vai [[gāze]]s plūsmas intensitātes palielināšanās gadījumā plūsmā izveidojas daudzi virpuļi. Šādu plūsmu izskaitļošanai tika radīti dažādi turbulences modeļi.

sentences: '''Dārzenis''' ir kultivēts, ēdams [[lakstaugs|lakstaugs]], kura sulīgās daļas (saknes, lapas, augļus) lieto [[uzturs|uzturā]].<ref>[https://tezaurs.lv/dārzenis Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. Rīga, Zinātne, 1972.–1996. Dārzenis] tezaurs.lv</ref> Terminam "dārzenis" nav zinātniska skaidrojuma; tā nozīme, galvenokārt, ir izveidojusies [[kulinārija]]s un [[kultūra]]s tradīciju ietekmē. Tādēļ šis termins bieži vien ir patvaļīgs un subjektīvs, piemēram, daži cilvēki uzskata, ka arī [[sēnes]] ir dārzeņi, bet citi tās iedala atsevišķā grupā, jo sēnes vispār nav augi. Tāpat sadzīvē lietotais iedalījums dārzeņos un augļos ir visai nosacīts, jo nereti  pārtikā izmantojamā dārzeņa daļa ir tieši viņa auglis.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dunikas pagasts
| karte             = Dunikas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs2            = [[Sikšņi (Rucavas novads)|Sikšņi]]
| platība           = 210,5
| iedzīvotāji       = 749<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 749 / 210.5 round 1}}
| izveidots         = 1919
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Dunikas pagasts''' ir viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidos [[Lietuva]]s pierobežā [[Bārta (upe)|Bārtas]] un [[Sventāja]]s starpupē. Robežojas ar sava novada [[Rucavas pagasts|Rucavas pagastu]], [[Nīcas pagasts|Nīcas pagastu]], [[Otaņķu pagasts|Otaņķu pagastu]],  [[Bārtas pagasts|Bārtas pagastu]], [[Kalētu pagasts|Kalētu pagastu]], kā arī Lietuvas [[Klaipēdas apriņķis|Klaipēdas apriņķa]] [[Skodas rajons|Skodas rajona]] [[Skodas seņūnija|Skodas]] un [[Lenkimu seņūnija|Lenkimu]] seņūnijām.

sentences: '''Eksperiments''' ({{val|la|experimentum}} — ‘mēģinājums’) ir pētījuma metode (darbību un novērojumu kopums), ar kuras palīdzību pierāda cēloņsakarības starp parādībām. Ar eksperimenta palīdzību pārbauda [[hipotēze]]s patiesumu vai nepatiesumu. Eksperiments ir [[empīrisms|empīriskās]] pieejas zināšanām stūrakmens. Eksperimenta priekšrocība pār citām pētniecības metodēm ir tā precizitāte — uzmanīgi kontrolējot notiekošo, pētnieks veic kādu noteiktu darbību un izmēra šīs darbības rezultātu. Eksperimentam ir jābūt atkārtojamam. Tas nozīmē, ka jebkuram citam pētniekam tādos pašos apstākļos būtu jāiegūst tāds pats vai ļoti līdzīgs rezultāts.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Krasnojarska
| official_name = ''Красноярск''
| settlement_type = pilsēta
| motto =
| image_skyline = {{Photomontage
  |color=#ffffff
  |photo1a = Красноярск (ночной).jpg
  |photo1b = Ngs2015.jpg
  |photo2a = Krs railstation.jpg
  |photo3a = Metropol Business Centre, Krasnoyarsk.jpg
  |photo3b = Krasnoyarsk_Krai_government_building.jpg
  |photo4a = KATEKNIIUgol building in Krasnoyarsk.JPG
  |photo4b = Krasnoyarsk_symbol_leo.jpg
  |spacing = 2
  |border = 0
  |size = 266
}}
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Krasnoyarsk.svg
| image_shield = Coat of Arms of Krasnoyarsk (Krasnoyarsk krai).svg
| shield_size = 80px
| pushpin_map = Krievija#Krasnojarskas novads
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 1
| lats =
| latNS = N
| longd = 92
| longm = 52
| longs =
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Krievija}}'''
| subdivision_type1 = Federācijas subjekts
| subdivision_name1 = [[Krasnojarskas novads]]
| subdivision_type2 = Federālais apgabals
| subdivision_name2 = [[Sibīrijas federālais apgabals]]
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| area_total_km2 = 379.5
| area_land_km2 =
| area_water_km2 =
| elevation_m = 287
| population_footnotes =
| population_total = 1 196 913
| population_as_of = {{dat|2023|||SK|bez}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone =
| utc_offset =
| timezone_DST =
| utc_offset_DST =
| area_code =
| website = {{url|http://www.admkrsk.ru/}}
| footnotes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ņujorkas ēnā
| attēls                   =  The Place Beyond the Pines Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Place Beyond the Pines''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Dereks Sianfranss]]
| producents               =
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Džeimijs Patrikofs]]
* [[Linete Hauela]]
* [[Alekss Orlovskis]]
| scenārija autors         =
* [[Dariuss Marders]]
* [[Bens Kosio]]
* Dereks Sianfranss
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Evan Mendesa]]
* [[Deins Dehāns]]
* [[Rejs Liota]]
* [[Bens Mendelsons]]
* [[Maheršala Ali]]
* [[Rouza Bairna]]
| mūzika                   = [[Maiks Patons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Electric City Entertainment]]''
* ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
* ''[[Verisimilitude]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|9|7|Toronto kinofestivāls|2012|3|29|ASV|}}
| ilgums                   = 138 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/place-beyond-pines-2012|title=The Place Beyond the Pines|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 28, 2019|archive-date={{dat|2019|09|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190928092957/https://bbfc.co.uk/releases/place-beyond-pines-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=placebeyondthepines.htm|title=The Place Beyond the Pines|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= September 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ņujorkas ēnā"''' ({{val|en|The Place Beyond the Pines}}) ir 2012. gada krimināldrāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Dereks Sianfranss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Goslings]], [[Bredlijs Kūpers]], [[Evan Mendesa]], [[Deins Dehāns]], [[Rejs Liota]], [[Bens Mendelsons]], [[Maheršala Ali]] un [[Rouza Bairna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|7||bez}} Toronto Starptautiskais kinofestivālā.

sentences:
]]
'''Zemitāna laukums''' ir laukums [[Teika (Rīga)|Teikā]], [[Vidzemes priekšpilsēta|Vidzemes Priekšpilsētā]] (platība 11 260 m²),<ref name ="21. jūnija laukums">Rīga. Enciklopēdija., 1988, 247. lpp.</ref> kura vidū atrodas piemineklis pulkvedim [[Jorģis Zemitāns|Jorģim Zemitānam]], kuram par godu tas nosaukts. Laukumu norobežo [[Brīvības iela (Rīga)|Brīvības gatve]], [[Lielvārdes iela (Rīga)|Lielvārdes]] un [[Tālivalža iela (Rīga)|Tālivalža iela]]. Laukumā ir ierīkoti apstādījumi, tai skaitā raksturīgi puķu stādījumi un cirpti klinteņu dzīvžogi. Šī ir viena no iecienītākajām satikšanās vietām [[Teika (Rīga)|Teikā]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
Matematikā '''galīga kopa''' ir [[kopa]], kurai ir galīgs elementu skaits. Piemēram,
:<math>\{2,4,6,8,10\}\,\!</math>
ir galīga kopa ar pieciem elementiem. Galīgas kopas elementu skaits ir [[nulle]] vai [[naturāls skaitlis]] un tiek saukts par kopas kardinalitāti vai apjomu. Kopa, kas nav galīga, tiek saukta par ''bezgalīgu''. Piemēram, visu naturālo skaitļu kopa ir bezgalīga:
:<math>\{1,2,3,\ldots\}.</math>
Galīgas kopas ir īpašī svarīgas [[kombinatorika|kombinatorikā]] - matemātiskos dažādu objektu [[skaitīšana]]s pētījumos. Daudzi galīgu kopu izmantošanas pielietojumi ir saistīti ar Dirihlē principu, kas apgalvo ka neeksistē injektīva funkcija no lielākas galīgas kopas uz mazāku galīgu kopu.

sentences:
{{Infokaste+}}
{{Citas nozīmes|seno pilsētu|Sparta (nozīmju atdalīšana)|Sparta}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bromūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Bromūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = 3,6452
|  kušanas temperatūra = -86,9 °C
| viršanas temperatūra = -66,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 221 g/100 ml (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Bromūdeņradis''' (HBr) ir [[broms|broma]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HBr ir bezkrāsaina [[gāze]] ar kodīgu, skābu smaku, daudz smagāka par gaisu. Bromūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] — [[bromūdeņražskābe|bromūdeņražskābi]] (līdz 68,85% HBr pēc masas).  0 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 600 tilpumi bromūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā bromūdeņradis, tāpat kā [[hlorūdeņradis]], veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus bromūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. HBr šķīst [[etanols|etanolā]], veidojot vāju elektrolītu.

sentences: '''Himātijs''' bija garš [[Senā Grieķija|sengrieķu]] apmetnis ar platām ielocēm. To aplika ap ķermeni, tā lai viena roka paliktu brīva, bet uz pleca to sastiprināja ar saspraudēm (fibulām). Himātiju parasti vilka pāri [[Hitons|hitonam]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Karstens Varholms
 |      vārds_orig = ''Karsten Warholm''
 |          attēls = Karsten Warholm at Istanbul 2023.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Karstens Varholms 2023. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1996|2|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Norvēģija|Ulsteinvika}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{NOR}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=187}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=80}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m/b]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Dimna IL''
 |        treneris = Leifs Ulavs Alness
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 45,94 (2021; [[Tokija]]) '''{{piezīme|WR|Pasaules rekords}}'''
 |           PR1_d = 400 m/b
 |             PR2 = 44,87 m (2020; [[Flurē]]) '''{{piezīme|NR|Nacionālais rekords}}'''
 |           PR2_d = 400 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{NOR}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medaļa|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|vasaras|title=400 m/b}}}}
{{Medaļa|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|400 m/b}}<ref>https://sportacentrs.com/vieglatletika/23082023-kenedija_un_muna_vienojas_par_zelta_sadal</ref>
{{Medaļa|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|400 m/b}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|400 m}}
}}
'''Karstens Varholms''' ({{val|no|Karsten Warholm}}; dzimis {{dat|1996|2|28}}) ir [[Norvēģija]]s [[vieglatlēts]], startē [[400 metru barjerskrējiens|400 m barjerskriešanas]] sacensībās, kā arī garā sprinta distancēs. Viņš ir pašreizējais [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordists]] ar rezultātu 45,94 sekundes, kas tika sasniegts, uzvarot [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada olimpiskajās spēlēs]], kas notika [[Tokija|Tokijā]] 2021. gadā. K. Varholms ir arī trīskārtējais Pasaules čempions (2017, 2019, 2023) un divkārtējs Eiropas čempions (2018, 2022) 400 m barjerskrējienā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Mišo''' var būt:

sentences: '''Pavadoņnavigācija''' jeb '''satelītnavigācija''' — [[radionavigācija]]s veids, kas kā orientierus izmanto [[navigācijas pavadonis|navigācijas pavadoņus]]. Pavadoņnavigācijā izmanto galvenokārt [[radiotehnika|radiotehniskus]] paņēmienus, kas ļauj noteikt uztverošās iekārtas atrašanās vietu uz [[Zeme]]s virsmas. Pirmajā pavadoņnavigācijas sistēmā ''Transit'' uztvēra kustībā esošo navigācijas pavadoņu raidīto radiosignālu frekvences nobīdi [[Doplera efekts|Doplera efekta]] dēļ. Vēlāko pavadoņnavigācijas sistēmu darbības pamatā ir attāluma mērīšana starp uztverošo iekārtu un navigācijas pavadoņiem.<ref>Norris A. ''ECDIS and POSITIONING'' Nautical Institute, 2010. 45. lpp. {{ISBN|9781906915117}}</ref>

sentences: '''Reproks''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''rap rock'') ir [[Mūzika|mūzikas]] žanrs, kas attīstījās 20. gadsimta 80. gadu sākumā un vidū, kad [[Hiphops|hiphopa]] dīdžeji savos priekšnesumos iekļāva [[Rokmūzika|rokmūzikas]] ierakstus un reperi sāka hiphopa mūzikā iekļaut roka instrumentus. Par reproku uzskata rokmūziku, kurā dziesmas tiek nevis dziedātas, bet gan repētas. Lielākos panākumus šis žanrs guva 90. gadu beigās un 2000. gadu sākumā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jēkabs Dravnieks
|     vārds_orig = ''J. Drawin-Drawneeks''
|         attēls = Jēkabs Dravnieks.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Bilskas pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1927
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes = Pseidonīmi: Pērkoņdēls, J. Pērkondēls, J. Pd., J. Laimnieks.<ref>[http://www.liis.lv/latval/Darbinieki/Darbiniek/1.Lingvasp/dravnieks.htm Dravnieks Jēkabs] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20030518183858/http://www.liis.lv/latval/Darbinieki/Darbiniek/1.Lingvasp/dravnieks.htm |date={{dat|2003|05|18||bez}} }}, "Latviešu valodniecības darbinieki, lingvistiskais aspekts", informācija iegūta 12.03.2008</ref>
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Dahiardīts-Ca
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.22-20
|ķīm_formula=(Ca,Na2,K2)5Al10Si38O96·25H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārta, oranžsarkana
|svītra=Balta
|habituss=Iegarenas prizmas, oktaedri, [[dvīņukristāls|dvīņukristāli]]
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas, nelīdzens
|cietība=4-4,5
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,488 - 1,494 nβ = 1,490 - 1,496 nγ = 1,494 - 1,499
|pleohroisms=
|blīvums=2,17
}}
__NOTOC__

sentences: '''18. aprīlis''' ir gada 108. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (109. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 257 dienas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Atkinsona-Šifrina atmiņas modelis''' ir veidots tā, ka [[informācija]] atmiņā glabājas trīs dažāda veida glabātuvēs - sensorajā reģistrā, īslaicīgajā glabātuvē un ilglaicīgajā glabātuvē.

sentences: '''Pusplakne''' ir viena no [[plakne]]s daļām, kas veidojas tad, kad [[taisne]] sadala plakni divās vienādās daļās.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 25. lpp.</ref>

sentences:
2016. gadā.]]
'''Šunmjō Masuno''' ({{val|ja|枡野 俊明}}, ''Masuno Shunmyō''; dzimis {{dat|1953|2|28}}) ir japāņu ainavu [[arhitekts]], [[profesors]] un [[Dzenbudisms|dzenbudistu]] [[mūks]]. [[Likteņdārzs|Likteņdārza]] projekta koncepcijas autors.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name = Keiptauna
|official_name=''Kaapstad''
''Cape Town''
''iKapa''
|native_name=
|settlement_type=pilsēta
|motto=''Spes Bona'' (''latīniski'': "Labā cerība")
|image_skyline=IconicTableMountain.jpg
|imagesize=250px
|image_caption=Skats uz [[Galda kalns|Galda kalnu]]
|image_flag=
|image_shield=Capetown coa.jpg
|seal_size=
|city_logo=
|citylogo_size=
|image_map=OpenStreetMap Cape Town small.svg
|mapsize=
|map_caption=Keiptaunas metropoles karte
|pushpin_map=South Africa#Rietumkāpa
|pushpin_mapsize=
|pushpin_map_caption=
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{ZAF}}
|subdivision_type1=Province
|subdivision_name1=[[Rietumkāpa]]
|subdivision_type2=
|subdivision_name2=
|government_footnotes   =<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.capetown.gov.za/clusters/viewarticle3.asp?conid=12705 |title=Achmat Ebrahim is the new city manager of Cape Town |accessdate=2007-03-25 |last=Pollack |first=Martin |date=2006-05-31 |publisher=City of Cape Town Metropolitan Municipality |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080404124249/http://www.capetown.gov.za/clusters/viewarticle3.asp?conid=12705 |archivedate=2008-04-04 }}</ref>
|leader_title=Mērs
|leader_name=[[Dans Plato]]
|established_title=Dibināta
|established_date=1652
|established_title1=Pilsēta
|established_date1=1839
|area_footnotes=
|area_total_km2=2454.72
|elevation_max_m            = 1590.4
|elevation_min_m            = 0
|population_as_of=2007
|population_footnotes=
|population_total=3497097
|population_metro=3740026
|population_density_km2=auto
|timezone=[[Dienvidāfrikas laiks|SAST]]
|utc_offset=+2
|latd=33
|latm=55
|lats=31
|latNS=S
|longd=18
|longm=25
|longs=26
|longEW=E
| coordinates_type        = region:ZA_type:city(4000000)
| coordinates_display     = inline,title
|website= {{url|http://www.capetown.gov.za/}}
}}

sentences:
'''Aleirolīts''' ir sablīvējies, sacementēts [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir virs 50% [[aleirīts|aleirītiskā]] materiāla (frakcija 0,01-0,1 mm). Aleirolītus cementē mālviela, dzelzs oksīdi un hidroksīdi, karbonāti u.c.<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|41}}</ref> Izšķir vairākus aleirolīta veidus:
* Oligomiktais aleirolīts (sastāv galvenokārt no divu minerālu veidu [[drupu materiāls|drupu materiāla]] un saucas, piemēram, [[Kvarcs|kvarca]]-laukšpata, [[Laukšpats|laukšpata]]-kvarca, [[glaukonīts|glaukonīt]]-kvarca u.t.t.)
* Polimiktais aleirolīts (pēc sastāva neviendabīgs aleirolīts, kas veidots no dažāda [[Minerāls|minerālā]] vai [[Ieži|iežu]] sastāva graudiem.)
* Opokoveidīgais aleirolīts (cementēts ar bazālu, homogēnu vai neskaidri mikroglobulāru [[opāls|opāla]] cementu, ārīgi atgādina [[opoka]]s, bet atšķiras ar vieglumu, mazu cietību, gliemežveida lūzuma virsmu. Reizēm var saturēt [[Krams|krama]] [[Organisms|organismu]] paliekas.)

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gerhards Remlings
|     vārds_orig = ''Gerhard Remmling''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1633
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Grobiņa]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1695
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Mēringijas
| ģints = Moehringia
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Moehringia pendula kz03.jpg
| att_nosaukums = ''Moehringia pendula''
}}'''Mēringijas''' ({{val|la|Moehringia}}) ir [[neļķu dzimta]]s augu ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[ziemeļu puslode]]s subarktiskajā un [[Mērenā josla|mērenajā joslā]] un [[Āfrika]]s ziemeļrietumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30124058-2|title=Moehringia L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-18|language=en}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Bali_tiger_zanveld.jpg
| att_nosaukums = Nomedīts Bali tīģeris, 1922. gada foto
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Felidae
| dzimta_lv =Kaķu dzimta
| ģints =Panthera
| ģints_lv =Panteras
| suga =Panthera tigris
| suga_lv =Tīģeris
| pasuga =Panthera tigris balica
| pasuga_lv = Bali tīģeris
| binomial =†Panthera tigris balica <small>([[Ernst Schwarz|Schwarz]], 1912)</small>
|kategorijas=nē
| izplatība =

sentences:
{{Infobox medical condition
| name            = Sprādziena trauma
| synonyms        =
| image           = MurrahBuildingInjuriesbyFloorOCB.jpg
| caption         = Alfreda P. Mūrra federālā ēkā atrodošo ievainoto/bojāgājušo sadalījums pa stāviem 1995. gada aprīlī [[Oklahomasitija|Oklahomsitijas]] bombardēšanā
| pronounce       =
| field           = [[Neatliekamā medicīna]], [[traumu ķirurģija]]
| symptoms        =
| complications   =
| onset           =
| duration        =
| types           =
| causes          =
| risks           =
| diagnosis       =
| differential    =
| prevention      =
| treatment       =
| medication      =
| prognosis       =
| frequency       =
| deaths          =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums =  <big>   الجمهورية اليمنية </big>
''{{Unicode|Al-Jumhūriyyah al-Yamaniyyah}}''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Jemenas Republika
|           valsts_nosaukums = Yemen
|           karoga_nosaukums = Jemenas Republikas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Yemen.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Jemenas Republikas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 125px
|             ģerboņa_attēls = Emblem of Yemen.svg
|              kartes_attēls = LocationYemen.PNG
|                valsts_moto = ''"Allah, al-Watan, at-Thawra, al-Wehda"''
"Dievs, nācija, revolūcija, vienotība"
|               valsts_himna = ''[[Jemenas Republikas himna|United Republika]]''
|             valsts_valodas = [[arābu valoda]]
|              galvaspilsēta = [[Sana (pilsēta)|Sana]], [[Adena]] (pagaidu galvaspilsēta)
|latd = 15 |latm = 21 |lats = 17 |latNS = N |longd = 44 |longm = 12 |longs = 24 |longEW = E
|            lielākā_pilsēta = [[Sana (pilsēta)|Sana]]
|             valsts_iekārta = [[Pagaidu valdība]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Jemenas prezidents]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Jemenas viceprezidents|Viceprezidents]]
|      valsts_galvas_tituls3 = [[Jemenas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva = [[Rashad al-Alimi]]
|              valsts_galva2 = [[Aidarus al-Zoubaidi]]
|              valsts_galva3 = [[Ahmad Awad bin Mubarak]]
|              platība_rangs = 49.
|                platība_km2 = 528,076
|             procenti_ūdens = neievērojams
|         iedzīvotāju_skaits = 25 408 000<ref name=yearbook2013>{{tīmekļa atsauce|title=Statistical Yearbook 2013|url=http://www.cso-yemen.org/publiction/yearbook2011/population.xls|publisher=Central Statistical Organisation|accessdate=24 February 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20121009023840/http://www.cso-yemen.org/publiction/yearbook2011/population.xls|archivedate={{dat|2012|10|09||bez}}}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121009023840/http://www.cso-yemen.org/publiction/yearbook2011/population.xls |date={{dat|2012|10|09||bez}} }}</ref>
|            etniskās_grupas =
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 48.
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 44.7
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 160.
| GDP_nominal = $16,511 miljardi<ref name=imf2>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=43&pr.y=6&sy=2017&ey=2019&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=512%2C946%2C914%2C137%2C612%2C546%2C614%2C962%2C311%2C674%2C213%2C676%2C911%2C548%2C193%2C556%2C122%2C678%2C912%2C181%2C313%2C867%2C419%2C682%2C513%2C684%2C316%2C273%2C913%2C868%2C124%2C921%2C339%2C948%2C638%2C943%2C514%2C686%2C218%2C688%2C963%2C518%2C616%2C728%2C223%2C836%2C516%2C558%2C918%2C138%2C748%2C196%2C618%2C278%2C624%2C692%2C522%2C694%2C622%2C142%2C156%2C449%2C626%2C564%2C628%2C565%2C228%2C283%2C924%2C853%2C233%2C288%2C632%2C293%2C636%2C566%2C634%2C964%2C238%2C182%2C662%2C359%2C960%2C453%2C423%2C968%2C935%2C922%2C128%2C714%2C611%2C862%2C321%2C135%2C243%2C716%2C248%2C456%2C469%2C722%2C253%2C942%2C642%2C718%2C643%2C724%2C939%2C576%2C644%2C936%2C819%2C961%2C172%2C813%2C132%2C726%2C646%2C199%2C648%2C733%2C915%2C184%2C134%2C524%2C652%2C361%2C174%2C362%2C328%2C364%2C258%2C732%2C656%2C366%2C654%2C734%2C336%2C144%2C263%2C146%2C268%2C463%2C532%2C528%2C944%2C923%2C176%2C738%2C534%2C578%2C536%2C537%2C429%2C742%2C433%2C866%2C178%2C369%2C436%2C744%2C136%2C186%2C343%2C925%2C158%2C869%2C439%2C746%2C916%2C926%2C664%2C466%2C826%2C112%2C542%2C111%2C967%2C298%2C443%2C927%2C917%2C846%2C544%2C299%2C941%2C582%2C446%2C474%2C666%2C754%2C668%2C698%2C672&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPRPPPPC%2CNGDPDPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database: Yemen |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |date=April 2018 |accessdate=6 June 2018}}</ref>
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_year = 2017
| GDP_nominal_per_capita = $550<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|               IKP_PPP_gads = 2017
|                    IKP_PPP = $38,595 miljardi<ref name="imf2" />
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $1,172<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|       neatkarības_iegūšana = Izveide
|       neatkarības_notikums = [[Jemenas apvienošana|Apvienošana]]
|         neatkarības_datums = {{dat|1990|5|22}}
|                   HDI_gads = 2015
|                        HDI = {{samazinājās}} 0.482<ref name="HDI">{{tīmekļa atsauce|url=http://hdr.undp.org/sites/default/files/2016_human_development_report.pdf|title=2016 Human Development Report|year=2016|accessdate=21 March 2017|publisher=United Nations Development Programme}}</ref>
|             HDI_kategorija = zems
|                     valūta = [[Jemenas riāls]]
|               valūtas_kods = YER
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +3
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST =
|                     domēns = [[.ye]]
|               iso_kods_num = 887
|             iso_kods_alfa2 = YE
|             iso_kods_alfa3 = YEM
|             tālsarunu_kods = 967
|                   piezīmes =
}}

sentences:
{{Militāras vienības infokaste
|unit_name        =6. vecais prūšu kājnieku pulks
|native_name      = Altpreußisches Infanterieregiment No. 6
|image            =1718 Merk Grenadier Lange Kerls anagoria.JPG
|caption          = Grenadieris no Milžu gvardes Frīdriha Vilhelma I Sarkanā bataljona.
|dates            = 1675—1806
|country          =
|allegiance       =  [[Prūsijas Karaliste]]
|branch           =
|type             = [[Kājnieki]]
|role             =
|size             = 3200 (1740)
|command_structure=
|garrison         = [[Kēnigsvusterhauzene]], [[Potsdama]]
|nickname         = "Potsdamas milži", "Lielie puiši"
|patron           =
|motto            =
|colors           =
|colors_label     =
|march            =
|mascot           = [[Lāču dzimta|Lācis]]
|battles          = [[Karš par Austrijas mantojumu]]
|anniversaries    =
|equipment        =
|equipment_label  =
|decorations      =
|battle_honours   =
|website          =
|disbanded        = 1806. gads
<!-- Commanders -->
|commander1             =
|commander1_label       =
|commander2             =
|commander2_label       =
|current_commander      =
|colonel_of_the_regiment=
|ceremonial_chief       =
|notable_commanders     = [[Frīdrihs Vilhelms I Hoencollerns|Frīdrihs Vilhelms I]]
<!-- Insignia -->
|identification_symbol        =
|identification_symbol_label  =
|identification_symbol_2      =
|identification_symbol_2_label=
}}
'''6. vecais prūšu kājnieku pulks''' ( {{val|de|Altpreußisches Infanterieregiment Nr. 6}} ) bija [[Prūsija]]s [[kājnieki|kājnieku]] [[Pulks (armija)|pulks]] Nr. 6, kas sastāvēja no gara auguma karavīriem. Pulks tika dibināts 1675. gadā un izformēts 1806. gadā pēc Prūsijas sakāves [[Ceturtās koalīcijas karš (1806—1807)|karā ar Franciju]]. Prūsijas karaļa [[Frīdrihs Vilhelms I Hoencollerns|Frīdriha Vilhelma I]] (1688–1740) valdīšanas laikā bruņotais formējums bija pazīstams kā “Potsdamas milži” ({{val|de|Potsdamer Riesengarde}}). Vietējie iedzīvotāji tos sauca par “lielajiem puišiem” ({{val|de|Lange Kerls}}).
== Pulka vēsture ==
Pulku dibināja apvienojot divus bataljonus 1675. gadā kā “Kurfprinča pulks” Brandenburgas prinča Frīdriha vadībā, kurš vēlāk kļuva par Prūsijas karali [[Frīdrihs I Hoencollerns (Prūsija)|Frīdrihu I]]. 1688. gadā topošais Prūsijas karalis [[Frīdrihs Vilhelms I]] kļuva par pulka komandieri. Pēc kāpšanas tronī 1713. gadā viņš turpināja stiprināt karaļvalsts bruņotos spēkus, savervējot armijā 40 000 algotņu. Viņa vadībā pulks (kas saņēma nosaukumu “Viņa Karaliskās Majestātes pulks”) sāka rekrutēt karavīrus virs vidējā auguma, katru gadu savervējot vairākus simtus jauniesaucamo.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dūru cīņas
| attēls                   =  Fightingposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Fighting''
| žanrs                    = sporta filma, drāma
| režisors                 = [[Dito Montiels]]
| producents               = [[Kevins Mišers]]
| scenārija autors         =
* [[Roberts Muniks]]
* Dito Montiels
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Luiss Guzmans]]
* [[Braiens Vaits]]
* [[Terenss Hauards]]
* [[Zuleja Henao]]
| mūzika                   =
* [[Deivids Vitmens]]
* [[Džonatans Eliass]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Misher Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Rogue Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|4|24||bez}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fighting-2009|title=Fighting|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]25 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]32,5 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fighting.htm|title=Fighting (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dūru cīņas"''' ({{val|en|Fighting}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Dito Montiels]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Luiss Guzmans]], [[Braiens Vaits]], [[Terenss Hauards]] un [[Zuleja Henao]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|4|24||bez}}.

sentences:
[[File:Wikipe-tan visual novel (Ren'Py).png|right|thumb|250px|[[:en:Wikipedia:Wikipe-tan|Vikipetane]] attēlota tipiskā vizuālā romāna stilā.]]
{{nihongo|'''Vizuālais romāns'''|ビジュアルノベル|bijuaru noberu}} ir [[videospēle|videospēļu]] veids, kas apvieno [[komikss|komiksu]] (vai [[manga|mangu]], dažkārt [[filma|filmu]]), [[radioluga|radiolugu]] un [[proza]]s elementus. Vizuālie romāni kļuva populāri [[japāna|Japānā]] 20. gadsimta deviņdesmitajos gados.<ref>{{cite book | last1 = Cavallaro | first1 = Dani | title = Anime and the visual novel: narrative structure, design and play at the crossroads of animation and computer games | publisher = McFarland & Company | year = 2010 | page = 8 | isbn = 0-7864-4427-4}}</ref><ref>{{cite book | last1 = Lebowitz | first1 = Josiah | last2 = Klug | first2 = Chris | authorlink2 = Chris Klug (game designer) | title = Interactive storytelling for video games: a player-centered approach to creating memorable characters and storie | chapter = Japanese Visual Novel Games | year = 2011 | publisher = [[Focal Press]] | location = Burlington, MA | url=https://books.google.com/books?id=QUrarEcvaO8C&pg=PA194 | pages = 192–4 | accessdate = 2012-11-10 | isbn = 0-240-81717-6 | quote = Visual novels (or sound novels, as they’re sometimes called) are a popular game genre in Japan.}}</ref> Atšķirībā no ''platformu spēlēm'' un [[šaujamspēle|šaujamspēlēm]], [[spēlētājs]] nekontrolē tēla ķermeni un nepārvieto to pa spēles laukumu. Tā vietā spēlētājam ir šaurs darbības izvēles lauks. Tipiski ir tikai trīs vai četras vienkāršas darbības no kurām spēlētājs var izvēlēties.

sentences:
]]
'''Telesakari''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://termini.lza.lv/article.php?id=78 | title= Telekomunikāciju aizstās jaunvārds telesakari | author= Valentīna Skujiņa | publisher= «Terminoloģijas Jaunumi» | date= 15.01.2003}}</ref> '''telekomunikācija''' jeb '''tālsakari''' ir [[informācija]]s sūtīšana attālumā, izmantojot kādu informācijas nesēju. Mūsdienās informācijas pārraidi veic [[elektrība|elektriskas]] vai [[optika|optiskas]] ierīces, kas nodrošina signālu noraidīšanu salīdzinoši lielā ātrumā, lielos attālumos un lielā apjomā.

sentences: '''Sāļus neradošie oksīdi''' ir tādi [[oksīdi]], kuriem tieši neatbilst ne [[skābes]], ne [[Bāze (ķīmija)|bāzes]].<ref>G. Rudzītis, F. Feldmanis. Neorganiskā ķīmija. R., "Zvaigzne", 1981, 112. lpp.</ref> Agrāk tos dēvēja par '''indiferentajiem oksīdiem''', tomēr no šī nosaukuma atteicās, jo sāļus neradošie oksīdi ir visai reaģētspējīgas vielas. Salīdzinājumā ar citiem oksīdiem, sāļus neradošo oksīdu ir ļoti maz. Pazīstamākie sāļus neradošie oksīdi ir [[oglekļa monoksīds]] CO un [[slāpekļa monoksīds]] NO. Tradicionāli pie sāļus neradošajiem oksīdiem pieskaita arī [[Dislāpekļa oksīds|dislāpekļa oksīdu]] N2O, kas pēc savas molekulas uzbūves īstenībā ir slāpekļa oksonitrīds. Sāļus neradošie oksīdi ir arī  mazpazīstamie [[silīcija monoksīds]] SiO, [[sēra monoksīds]] SO un [[sēra suboksīds]] S2O. Pie sāļus neradošiem oksīdiem var pieskaitīt arī ūdeņraža oksīdu — [[ūdens|ūdeni]].

sentences: '''Lauktehnika''' jeb '''Latvijas Lauksaimniecības tehnika''' ('''LLT''') bija [[Latvijas PSR]] Ministru Padomei un Vissavienības apvienībai "Vissavienības Lauksaimniecības tehnika" pakļauta koprepublikāniska organizācija, kas bija dibināta 1961. gadā uz LPSR MP [[Automašīna|Automobiļu]], [[Traktors|traktoru]], [[lauksaimniecības mašīnas|lauksaimniecības mašīnu]], rezerves daļu u.c. lauksaimniecības ražošanai vajadzīgo materiālu tirdzniecības galvenās pārvaldes, LPSR Lauksaimniecības ministrijas mehanizācijas inspekcijas un Galvenās meliorācijas un remontu pārvaldes bāzes. LLT darbojās pēc [[saimnieciskais aprēķins|saimnieciskā aprēķina]] principiem, atbilstoši LPSR MP un "Vissavienības Lauksaimniecības tehnikas" noteiktajiem plāna uzdevumiem un limitiem. LLT vadīja priekšsēdētājs, un pie tās bija padome, kurā ietilpa vadošie LLT un LPSR Lauksaimniecības ministrijas darbinieki, kā arī [[Kolhozs|kolhozu]] priekšsēdētāji, [[Padomju saimniecība|padomju saimniecību]] direktori, u.c. lauksaimniecības speciālisti. LLT bija pakļautas 25 rajonu nodaļas, Rīgas starprajonu bāze, [[eksperimentālā nestandarta iekārtu rūpnīca "Stars"]], republikāniskā bāze un darba zinātniskās organizācijas laboratorija. Uz 1968. gada 1. janvāri LLT sistēmā bija nodarbināti virs 7000 cilvēku. LLT uzņēmumi 1967. gadā saražoja preču produkciju 29,5 mlj. vērtībā un realizēja [[lauksaimniecība]]s organizācijām preces par 134 mlj. rubļu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Afrotheria 0.jpg
|       att_izmērs = 230px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       apakšklase = Theria
|    apakšklase_lv = Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Eutheria
|    infraklase_lv = Placentāļi
|   augstākā kārta = Afrotheria
|augstākā kārta_lv = Āfrikas placentāļi
|         binomial = Afrotheria <small>(Stanhope et al., 1998)</small>
|       iedalījums =
*[[Āfrikas kukaiņēdāji]] (''Afroinsectiphilia'')
*[[Āfrikas nagaiņi]] (''Paenungulata'')
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Mstislavs Rostropovičs
|Attēls           = RIAN archive 23517 US National Symphony Orchestra conductor Mstislav Rostropovich.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Rostropovičs diriģē ASV Nacionālo simfonisko orķestri 1993. gadā
|Fons             = solists
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat|1927|3|27}}
|Vieta_dz = [[Baku]], [[PSRS]]<br />({{AZE}})
|Miris = {{miršanas datums un vecums|2007|04|27|1927|3|27}}
|Vieta_mr = [[Maskava]], {{RUS}}
|Instrumenti = [[čells]]
|Žanrs = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās =
|Gadi = 1942 — 2007
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī =
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences: '''Tauta''' ir daudznozīmīgs jēdziens, ar ko visbiežāk saprot kādas [[valsts]] vai citas politiskas vienības iedzīvotāju ([[pilsonis|pilsoņu]]) kopumu,<ref>Skatīt [[Latvijas Republikas Satversme|Satversmes]] 2. pantu — "Latvijas valsts suverēnā vara pieder Latvijas tautai"</ref> vai arī [[etnoss|etnisku grupu]], kurai ir kopīga [[valoda]], [[kultūra]], [[teritorija]], [[reliģija]] un [[vēsture]]. Valoda ir viena no svarīgākajām tautas pazīmēm, lai gan tas nav viennozīmīgi, jo pastāv dažādas etniskas grupas, kas runā vienā un tajā pašā valodā.

sentences: '''Manometrs''' ir mērierīce [[spiediens|spiediena]] mērīšanai gan gāzēs, gan šķidrumos. Zemes atmosfēras spiedienu (spiediena izmaiņas) mēra ar [[barometrs|barometriem]].

sentences: '''Sesavas draudzes novads''' jeb '''Sesavas ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=17 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Sessau}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Jelgavas virspilskunga iecirknis|Jelgavas virspilskunga iecirkņa]] Dobeles pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Doblen''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Dobeles apriņķis|Dobeles apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=(Danser) Rech. f.|attēls=Rumex triangulivalvis kz01.jpg|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|rinda_lv=Neļķu rinda|rinda=Caryophyllales|dzimta=Polygonaceae|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|ģints=Rumex|ģints_lv=Skābenes|suga=Rumex triangulivalvis|suga_lv=Vītollapu skābene|binomial=Rumex triangulivalvis|sinonīmi=Rumex salicifolius Weinm. ssp. triangulivalvis Danser}}'''Vītollapu skābene''' ({{val-la|Rumex triangulivalvis}}) ir [[Skābenes|skābeņu]] suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], taču mūsdienās augs ir ievazāts arī [[Eiropa|Eiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/rumex-triangulivalvis-danser-rech-f/|title=vītollapu skābene - Rumex triangulivalvis (Danser) Rech. f. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-26}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Cilvēka imūndeficīta vīruss
|           attēls = HIV-budding-Color.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = CIV iekrāsots zaļā krāsā
|           valsts = Virus
|        valsts_lv = Vīrusi
|           dzimta = Retroviridae
|        dzimta_lv = Retrovīrusi
|            ģints = Lentivirus
|         ģints_lv = Lentivīrusi
|             suga =
|          suga_lv =
|           suga_r =
|         binomial =
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = 2 sugas:
* Cilvēka imūndeficīta vīruss-1 (''HIV''-1)
* Cilvēka imūndeficīta vīruss-2 (''HIV''-2)
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Rustin''
| operators =
| attēls = RUSTIN poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Džordžs K. Volfs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kolmans Domingo]]
* [[Kriss Roks]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Odra Makdonalda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Rustin''
| studija = * ''Higher Ground''
* ''Bold Choices''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|8|31|[[Teluraidas kinofestivāls|Teluraida]]}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Rustin''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džordžs K. Volfs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kolmans Domingo]], [[Kriss Roks]], [[Džefrijs Raits]] un [[Odra Makdonalda]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Laura
| operators =
| attēls = Laura (1944 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', mistērija
| režisors = [[Oto Premingers]]
| producents = Oto Premingers
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džīna Tīrnija]]
* [[Dana Endrūss]]
* [[Kliftons Vebs]]
* [[Vinsents Praiss]]
* [[Džūdita Andersone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Laura''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1944|10|11}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,02 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://archive.org/details/variety157-1945-01?view=theater#page/n185/mode/1up|title=Variety 10 Jan 1945 p7 |publisher= |accessdate=}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Laura"''' ({{Val|en|Laura}}) ir 1944. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' mistērijas filma, kuras režisors un producents ir [[Oto Premingers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīna Tīrnija]], [[Dana Endrūss]], [[Kliftons Vebs]], [[Vinsents Praiss]] un [[Džūdita Andersone]]. Filma ir balstīta uz Veras Kasprejas 1943. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
piemineklis [[Kijiva|Kijivā]] (2013)]]
'''Dekomunizācija''' ir pasākumu un darbību kopums valsts un sabiedrības atbrīvošanai no [[Komunisms|komunistiskās ideoloģijas]] ietekmes un sekām visās dzīves jomās pēc valdošo komunistisko režīmu sabrukuma.

sentences:
[[Kategorija:Mongolija]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc valsts]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| vārds = Broņislava Martuževa
| attēls = Broņislava Martuževa ap 1955.jpg
| dz_gads = 1924
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 08
| dz_vieta = {{vieta|Latvija|Domopoles pagasts|Slavīti}}
| m_gads = 2012
| m_mēnesis = 02
| m_diena = 13
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Madona}}
| tautība = latviete
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Dzejniece, disidente
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| lit virzieni = Lirika
| dzimums = S
}}
'''Broņislava Martuževa''' (dzimusi 1924. gada 8. aprīlī, mirusi 2012. gada 13. februārī<ref>[http://www.tvnet.lv/izklaide/gramatas/410687-mirusi_dzejniece_bronislava_martuzeva Mirusi dzejniece Broņislava Martuževa]</ref>) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]], nacionālās pretošanās kustības dalībniece un [[Politieslodzītais|politieslodzītā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Alfrēds Andersons
|     vārds_orig =
|         attēls = Alfreds_Andersons.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Duntes muiža, [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}}
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes = [[File:LVA Order of the Three Stars - Knight BAR.png|100px]] [[Triju zvaigžņu ordenis]]
|    kategorijas =
}}
'''Alfrēds Andersons''' (dzimis {{dat|1879|4|7}}, miris {{dat|1937|2|13}}) bija [[Rīga]]s pilsētas galva (no [[1921]]. līdz [[1928]]. gadam), būvinženieris, literāts, pedagogs, izglītības darbinieks un sabiedrisks darbinieks. [[Vilis Olavs|Viļa Olava]] draugs un centienu biedrs. Ar pseidonīmu Andrass sarakstījis drāmu "Ķēniņš Dāvids", tulkojis [[Rihards Vāgners|Riharda Vāgnera]] operas. Rīgas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] ložas [[Rīgas loža "Jāņuguns"|Jāņuguns]] oratora vietnieks, brāļa ievedēja vietnieks (1927-1937).

sentences:
{{Slikti iztulkots}}{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Apple M1'' čips
| native_name      =
| logo             = Mac Mini M1 chip.jpg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = Max. CPU clock rate 3.2 GHz
| traded_as        =
| architecture     = AArch64; ARMv8-A
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = ''Desktop'' (''Mac Mini''), ''Notebook'' (''MacBook family'')
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|https://www.apple.com/mac/m1/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Apple M1''''' ir pirmā [[ARM]] balstītā sistēma, kas veidota uz [[Vienkristālshēma|vienkristālshēmas procesora]] (SoC), kuru kompānija ''Apple Inc'' izstrādāja kā [[Centrālais procesors|centrālo procesoru]] (CPU) savai ''[[Macintosh]]'' datoru līnijai.<ref name="The Apple M1 is the first ARM-based chipset for Macs with the fastest CPU cores and top iGPU">{{tīmekļa atsauce |title=The Apple M1 is the first ARM-based chipset for Macs with the fastest CPU cores and top iGPU |url=https://www.gsmarena.com/the_apple_m1_is_the_first_armbased_chipset_for_macs_with_the_fastest_cpu_cores_and_top_igpu-news-46222.php |website=https://www.gsmarena.com/the_apple_m1_is_the_first_armbased_chipset_for_macs_with_the_fastest_cpu_cores_and_top_igpu-news-46222.php}}</ref> Tas ir izvietots operētājsistēmās ''MacBook Air'' (M1, 2020), ''Mac mini'' (M1, 2020) un ''MacBook Pro'' (13 collu, M1, 2020). Tā ir pirmā personālā datora mikroshēma, kas izveidota, izmantojot 5 nm procesu. Apple M1 čips vienā 5 nm izstrādātā mikroshēmā ar 16 miljardu tranzistoru palīdzību apvieno visu svarīgo — centrālo procesoru, videokarti, operatīvo atmiņu, kešatmiņu un ''Neural Engine'' mākslīgā intelekta bloku.

sentences:
lielveikalā [[Portlenda (Oregona)|Portlendā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]]]
'''Lielveikals''' jeb '''supermārkets''' ({{val-en|supermarket}}) ir pārtikas veikalu veids. Tiem raksturīga pašapkalpošanās, plaša pārtikas izstrādājumu un saimniecības preču daudzveidība, kā arī noteikta veida preču izvietojums atbilstošos nodalījumos. Lielveikals ir lielāks par parastajiem veikaliem, taču mazāks par [[hipermārkets|hipermārketu]].<ref name="VLE">[https://www.vle.lt/straipsnis/parduotuve/ ''Parduotuvė'']. [[Visuotinė lietuvių enciklopedija]]. Nuoroda tikrinta 2023-01-06.</ref>

sentences:
'''Fāzīte''' (arī '''fazīte''', '''nofāzējums''') ir pārejas [[plakne]] starp divām [[Virsma|virsmām]]. Visbiežāk fāzīte veido 45 grādu leņķi ar divām plakanām, savstarpēji perpendikulārām virsmām. Fāzītes tiek izmantotas [[Galdniecība|galdniecībā]], [[Mašīnbūve|mašīnbūvē]], [[Arhitektūra|arhitektūrā]] un citur. Tām var būt tehniska, tehnoloģiska, ergonomiska, urbānistiska vai dekoratīva nozīme.<gallery>
Attēls:Larks tongue.JPG|alt=|Mēbeles fāzīte
Attēls:Saks Fifth Avenue (48155562261).jpg|alt=|Ēkas fāzīte
Attēls:Ponce Chamfered Street Corner at Calle Mayor and Calle Cristina (looking northwest), Barrio Tercero, Ponce, Puerto Rico.jpg|alt=|Ietves fāzīte
Attēls:AA, Mundl.jpg|alt=|Kāpņu fāzīte
</gallery>
[[Kategorija:Kokapstrāde]]
[[Kategorija:Metālapstrāde]]
[[Kategorija:Metināšana]]
[[Kategorija:Mašīnbūve]]

sentences:
{{noformējums+}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Burj Al Arab
|alternat nosaukums     = Tower of the Arab
|attēls                 = Burj Al Arab, Dubai, by Joi Ito Dec2007.jpg
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       =
|latd = | latm = | lats = | lat =
|longd =| longm = | longs = | longuEW =
|valsts                 = [[Dubaija]],{{vieta|Apvienotie Arābu Emirāti}}
|adrese                 =
|apkaime                =
|statuss                =
|celtnieciba            =
|pamatakmens            = [[1994]]
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               = [[1999]]
|atverts                = 1999. gada decembrī
|ekspluatācijā no       =
|rekonstrukcija         =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = [[Viesnīca]]
|antena spice           = 321
|jumts                  = 305
|augsej stava           =
|skatu lauk             = 200
|stavu skaits           = 60
|liftu skaits           = 18
|izmaksas               = 1 miljards [[ASV dolārs|US$]]
|platiba                = 70 000
|stāva platība          =
|arhitekts              = Toms Raits
|arhit birojs           = Atkins
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            = Jumeirah
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            =
}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Coord|25.141975|55.186147|type:landmark_region:AE|display=title}}

sentences:
]]
'''Hermeneitika''' ({{val|el|ἑρμηνευτῐκός}} (''hermēneutikós''), no ''ἑρμηνεύω'' (''hermēneúō'') — 'tulkot, skaidrot') ir [[filozofija|filozofiska]] mācība par [[interpretācija|interpretāciju]], tās [[teorija|teorijām]] un [[metode|metodēm]]. Hermeneitikai ir ļoti gara vēsture — tās aizsākumi meklējami jau antīkajā pasaulē, savukārt kopš [[viduslaiki]]em tā pastāvējusi kā [[Bībele]]s skaidrošanas nozare — [[ekseģēze]]. Līdz 19. gadsimtam vācu teologs un filozofs [[Frīdrihs Šleiermahers]] attīstīja hermeneitiku kā nozari, ar ko iespējams zinātniski skaidrot ikvienu [[teksts|tekstu]]. 20. gadsimtā hermeneitika turpināja attīstīties, balstoties vācu filozofa [[Edmunds Huserls|Edmunda Huserla]] [[fenomenoloģija]]s tradīcijā. Nozīmīgākie 20. gadsimta hermeneitikas pārstāvji bija [[Martins Heidegers]], [[Hanss Georgs Gadamers]] un [[Pols Rikērs]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Maija Prēdele''' (dzimusi 1950. gadā) ir latviešu [[Čells|čelliste]], [[Latvijas Nacionālās operas orķestris|Latvijas Nacionālās operas orķestra]] čelliste.<ref>[https://www.opera.lv/lv/par-mums/latvijas-nacionala-opera/orkestra-makslinieki/ Latvijas Nacionālā opera un balets]</ref> Strādājusi par pedagoģi [[Emīla Dārziņa mūzikas skola|Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolā]]. Strādājusi par čellu grupas koncertmeistari Tovija Lifšica vadītajā Filharmonijas kamerorķestrī. Mācījusies aspirantūrā pie Mstislava Rostropoviča Maskavā. Rīgā studējusi pie profesores Eleonoras Testeļecas. Vairāku starptautisku konkursu laureāte. Sagatavojusi oriģinālas solo programmas, kurās iekļauti [[Pēteris Vasks|P. Vaska]], [[Maija Einfelde|M. Einfeldes]], [[:nl:Artūrs Grīnups|A. Grīnupa]], [[Pēteris Plakidis|P. Plakida]] un citu latviešu komponistu darbi.<ref>[http://valmiera.pilseta24.lv/zina?slug=aicina-apmeklet-lno-solistes-ances-purmales-koncertu-valmiera/1364016 Valmiera24.lv]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe-daigremontiana 4.jpg|att_nosaukums=Degremona kalanhoja|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe daigremontiana|suga_lv=Degremona kalanhoja}}
'''Degremona kalanhoja''' (''Kalanchoe daigremontiana'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs. Sausos un siltos apgabalos, piemēram, [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] un [[Dienvidāfrika (reģions)|Dienvidāfrikā]], Dagremona kalanhoja ir uzskatāma par [[Invazīva suga|invazīvu sugu]],<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Herrera|first=Ileana|last2=Ferrer-Paris|first2=José R.|last3=Hernández-Rosas|first3=José I.|last4=Nassar|first4=Jafet M.|date=2016|title=Impact of two invasive succulents on native-seedling recruitment in Neotropical arid environments|url=https://www.researchgate.net/publication/301927334_Impact_of_two_invasive_succulents_on_native-seedling_recruitment_in_Neotropical_arid_environments|journal=Journal of Arid Environments|volume=132|pages=15-25}}</ref> kā arī šis augs ir ļoti indīgs, jo tā sula satur cilvēkiem toksisku [[Steroīdi|steroīdu]] [[Daigremontianīns|Daigremontianīnu]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=McKenzie|first=R.A.|last2=Armstrong|first2=T.R.|date=1986|title=Poisoning of cattle by Bryophyllum plants|url=http://www.cabdirect.org/abstracts/19872293509.html|journal=Queensland Agricultural Journal|volume=112(3)|pages=105-108}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Wagner|first=Hildebert|last2=Fischer|first2=Manfred|last3=Lotter|first3=Hermann|date=1985|title=New Bufadienolides from Kalanchoe daigremontiana Hamet et Perr. (Crassulaceae)|url=http://www.znaturforsch.com/ab/v40b/40b1226.pdf|journal=Zeitschrift für Naturforschung B|volume=40(9)|pages=1226-1228}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Potomaka
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Potomac River
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = GreatFalls3.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Potomacwatershedmap.png
  | kartes_paraksts   = Potomakas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = ASV
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Česapīkas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 590
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 306
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 38 100
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=39 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=78 | sāk_gar_m=35 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=37 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=76 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=59 | iet_gar_EW=W
}}

sentences: '''Brīvformu virsmu modelēšana''' ir [[Datorizētā projektēšana|CAD]] (''computer-aided design'') un [[CAID]] (''computer-aided industrial design'') sistēmu iespēja [[datorgrafika|datorgrafiski]] modelēt brīvu, liektu, vienmērīgu, sarežģītu formu [[virsma]]s.

sentences: {{Commonscat|Bass guitarists by country}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trīs krāsas: zilā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,34 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0108394/credits/?ref_=bo_tt_tab|title=Three Colors: Blue (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|22}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| valsts = * {{FRA}}
* {{POL}}
* {{SUI}}
| ilgums = 94 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1993|9|8}}
| izplatītājs = * ''MK2 Diffusion''
* ''Rialto Film''
| studija = * ''MK2 Productions''
* ''CED Productions''
* ''CAB Productions''
* ''France 3 Cinéma''
* ''TOR Studio Productions''
* ''Canal+''
| operators = [[Slavomirs Idzjaks]]
| oriģinālnos = ''Trois couleurs: Bleu''
| mūzika = [[Zbigņevs Preisners]]
| aktieri = * [[Žiljeta Binoša]]
* [[Benuā Režēns]]
* [[Helēne Vensāna]]
* [[Florense Pernēla]]
* [[Šarlote Verī]]
* [[Emanuela Riva]]
| scenārijs = * [[Kšištofs Pesevičs]]
* Kšištofs Keslovskis
| producents = [[Marins Karmics]]
| režisors = [[Kšištofs Keslovskis]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Bluevidcov.jpg
| imdb =
}}'''"Trīs krāsas: zilā"''' ({{Val|fr|Trois couleurs : Bleu}}, {{Val|pl|Trzy kolory. Niebieski}}) ir 1993. gada [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Kšištofs Keslovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žiljeta Binoša]], [[Benuā Režēns]], [[Helēne Vensāna]], [[Florense Pernēla]], [[Šarlote Verī]] un [[Emanuela Riva]]. Tā ir pirmā no trim filmām "[[Trīs krāsas (trioloģija)|Trīs krāsas]]" trioloģijā, kuras tēma ir [[franču revolūcija]]s ideāli — brīvība, vienlīdzība un brālība, kurai seko "[[Trīs krāsas: baltā|Baltā]]" (1994) un "[[Trīs krāsas: sarkanā|Sarkanā]]" (1994); nosaukta Francijas karoga krāsā. Saskaņā ar Keslovski, filmas tēma ir brīvība, īpaši emocionālā brīvība, nevis tās sociālā un politiskā nozīme.

sentences:
, [[Indonēzija|Indonēzijā]]]]
'''Halo''' ir spīdošs gredzens ap [[Saule|Sauli]] vai kādu citu debess ķermeni, optiskais efekts.

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Tirza (nozīmju atdalīšana)|Tirza}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Tirza
| settlement_type        = lielciems
| image_skyline          = Tirzas baznīca 2001-09-21.jpg
| image_caption          = Tirzas baznīca
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Gulbenes novads]]
| subdivision_name2      = [[Tirzas pagasts]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 2,32
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2015
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2273&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 273
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 08 | lats  = 28 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 25 | longs = 32 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-4424 Tirza
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Ātrās kārtošanas algoritms''' ir [[Datu šķirošanas algoritmi|kārtošanas algoritms]], kuru izstrādāja Sers Čārlzs Antonijs Ričards Hoars (C.A.R. Hoare) Britu datorzinātnieks 1960. gadā kad bija 26 gadus vecs, un tas ir viens no plašāk izmantotajiem kārtošanas algoritmiem. Šī algoritma vidējā sarežģītība ir <math>{O}(n\log n)</math>. Sliktākajā gadījumā algoritma sarežģītība ir <math>{O}(n^2)</math> tomēr, ja algoritmu lieto pareizi, tad šāds gadījums ir novērojams reti. Parasti ātrās kārtošanas algoritms ir ātrāks kā citi <math>{O}(n\log n)</math> sarežģītības kārtošanas algoritmi, galvenokārt tādēļ, ka algoritma iekšējais cikls ir viegli uzlabojams un piemērojams nepieciešamajam gadījumam. Ātrās kārtošanas algoritma labās īpašības ir kārtošana bez papildu atmiņas (tiek izmantots neliels steks), mazais salīdzināšanu skaits, kā arī algoritma īsais iekšējais cikls.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Veise Elstera
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Veise Elstera
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Weiße Elster
| valsts1           = Čehija
| citnosaukums1     = Bīli Halštrova
| citvaloda1        = cs
| citvaloriģin1     = Bílý Halštrov
| attēls            = Quelle Weisse Elster.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Upes izteka
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Rūdu kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Zāle (upe)|Zāle]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}<br />{{DEU}}
| garums            = 257
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 724
| ietekas_augstums  = 80
| kritums           = 644
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 5 100
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=12 | sāk_plat_s=01 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=16 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=25 | iet_plat_s=56 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=11 | iet_gar_m=57 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Vācija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
— viens no svarīgākajiem anglosakšu literatūras darbiem]]
'''Anglosakši''' bija [[ģermāņi|ģermāņu]] ([[angli|anglu]], [[sakši|sakšu]], [[jiti|jitu]], [[frīzi|frīzu]]) ciltis, kas no 5. līdz 6. gadsimtam ienāca [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas salā]], padzenot [[briti|britu ciltis]] (5. gadsimta sākumā salu bija pametuši [[romieši]]).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Šampo''' var būt:

sentences:
'''Tēvs''' ir [[vīrietis]], kas audzina [[bērns|bērnu]] vai vairākus bērnus. Tēvs kopā ar [[māte|māti]] ir [[vecāki]]. Vīrietis, kas nav bērniem bioloģiskais tēvs, dažreiz tiek saukts par [[patēvs|patēvu]] vai [[audžutēvs|audžutēvu]]. Mīļākā formā tēvi tiek saukti par '''tētiem''', '''tētukiem''' vai par '''tētiņiem'''. Daudzās valstīs tiek svinēta [[Tēvu diena]], kas parasti ir trešajā [[jūnijs|jūnija]] svētdienā. [[Latvija|Latvijā]] to atzīmē otrajā [[septembris|septembra]] svētdienā <ref>http://likumi.lv/doc.php?id=72608 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160703210209/http://likumi.lv/doc.php?id=72608 |date={{dat|2016|07|03||bez}} }} Likumi.lv  LR LIKUMS Par svētku, atceres un atzīmējamām dienām</ref>.
== Atsauces ==
{{atsauces}}

sentences:
{{citas nozīmes|minerālu|Vizla (nozīmju atdalīšana)|Vizla}}
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Vizla
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], vizlas grupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = AB2–3(X, Si)4O10(O, F, OH)2
|    singonija = [[monoklīnā singonija]]
|        krāsa = violets, rožains, sudrabains, pelēks, tumši zaļš, brūns, melns, dzeltenbrūns
|       svītra =
|     habituss = plātņaina vai šķiedraina masa
|    skaldnība = ļoti laba
|       lūzums =
|      cietība = 2–4
|      spīdums =
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef =
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,8 – 3,1 g/cm3
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Sesleria caerulea 1.jpg
| att_nosaukums = [[Zilganā seslērija]] (''Sesleria caerulea'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Sesleria
| ģints_lv = Seslērijas
| kategorijas = nē
| binomial = Sesleria
| autors =
}}
'''Seslērijas''' ({{val|la|Sesleria}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]], [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] (vienlaidus līdz [[Irāna]]i) un [[Āfrika]]s ziemeļrietumos. Sugas ir ieviesušās arī [[Kanāriju salas|Kanāriju salās]]. Nīderlandē seslērijas ir [[Izmiršana|izmirušas]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:19005-1|title=Sesleria Scop. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-01-31|language=en}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Rūdolfs no Kaseles''' ({{val-la|Rutolfus de Cassele}}) bija viens no pirmajiem [[Zobenbrāļi|Zobenbrāļu ordeņa]] bruņniekiem, kas cēlies no [[Kasele]]s, [[Hesene]]s zemes ziemeļos. [[Cēsu komturi un fogti|Cēsu komturs]] (1217-1234). Ar savu rīcību 1220., 1229., 1234. un 1238. — 1240. gados parādījās kā viena no nozīmīgākajām ordeņa personībām <ref>Ē. Mugurēvičs. Komentāri grāmatai "Indriķa hronika". Rīga, „Zinātne”, 1993, 392.lpp.</ref>.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           platums = 230px
|            attēls = Porc formiguer.JPG
|        att_izmērs = 220px
|     att_nosaukums =
|            valsts = Animalia
|         valsts_lv = Dzīvnieki
|              tips = Chordata
|           tips_lv = Hordaiņi
|             klase = Mammalia
|          klase_lv = Zīdītāji
|    augstākā kārta = Afrotheria
| augstākā kārta_lv = Āfrikas placentāļi
|         virskārta = Afroinsectiphilia
|      virskārta_lv = Āfrikas kukaiņēdāji
|             kārta = Tubulidentata
|          kārta_lv = Cauruļzobju kārta
|           kārta_r = Cauruļzobji
|            dzimta = Orycteropodidae
|         dzimta_lv = Cauruļzobji
|             ģints = Orycteropus
|          ģints_lv = Āfrikas cauruļzobji
|              suga = Orycteropus afer
|           suga_lv = Cauruļzobis
|          binomial = Orycteropus afer <small>([[Georges Cuvier|G. Cuvier]], 1798)</small>
|       kategorijas = nē
|         izplatība =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ar reliģiju saistītie cilvēki]]
[[Kategorija:Garīgums]]

sentences:
[[Kategorija:Jelgava]]
[[Kategorija:Sports Latvijā pēc pilsētas|Jelgava]]

sentences: {{Commonscat|Athletics competitors from Kyrgyzstan|Kirgizstānas vieglatlēti}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Carduelis_flammea_CT6.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Acanthis
 |      ģints_lv = Ķeģi
 |          suga = Acanthis flammea
 |       suga_lv = Ķeģis
 |      binomial = Acanthis flammea <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
 | sinonīmi =
*''Carduelis flammea''
*''Carduelis rostrata''
*''Carduelis islandica''
*''Acanthis islandica''
}}
[[File:Grote barmsijs in bomen-4961649.webm| thumb |Acanthis flammea]]

sentences:
'''Felkerzāmi''' ({{val-de|Fölkersahm, Völckersahm}}) vai '''Felkezambi''' ({{val-de|Fölkersamb}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kuras priekšteči 15. gadsimtā ieceļoja [[Livonija|Livonijā]].

== Vēsture ==
Par savu priekšteci dzimta uzskata Heinrihu no Folkerzemas ({{val-la|Heinricus de Volckersen}}), kurš 13. gadsimtā dzīvojis tagadējā Folksenā [[Lejassaksija|Lejassaksijā]]. 1432. gadā Rīgas arhibīskaps [[Henings Šarpenbergs]] Heinriham Folkersheimam tagadējā [[Vaidavas pagasts|Vaidavas pagastā]] piešķīra [[Vaidava (Vaidavas pagasts)|Veļķu muižu]] (''Hohenbergen'', ''Welkenhof''), kas dzimtas īpašumā saglabājās līdz pat 1816. gadam.
Dzimtas Kurzemes atzara ciltstēvs bija Johans no Felkerzāmas (''Fölkersam'', miris 1557), kas bija cēlies no [[Kuršu kāpas|Kuršu kāpām]] un 1519. gadā [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa valsts]] [[Dinaburgas komturi]]jā ieguva savā īpašumā [[Kalkūnes muiža|Kalkūnes muižu]].

sentences:
{{pāradresācija|Dinaburga}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Daugavpils
| native_name =
| settlement_type = Valstspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = How Daugavpils look like.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Daugavpils.svg
| flag_size = x75px
| flag_link = Daugavpils karogs
| image_seal =
| image_shield = Coat of arms of Daugavpils.svg
| shield_size = x75px
| shield_link = Daugavpils ģerbonis
| pushpin_map = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position = top
| latd = 55
| latm = 52
| lats = 30
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 32
| longs = 8
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 =
| subdivision_name1 =
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = [[1275]]. gadā
| established_title2 = Pilsētas tiesības
| established_date2 = kopš [[1582]]. gada
| seat_type = Citi
nosaukumi
| seat = {{val|ltg|Daugpiļs}}
{{val|lt|Daugpilis}}
{{val|et|Väinalinn}}
{{val|fi|Väinänlinna}}
{{val|de|Dünaburg}}
{{val|ru|Двинcк, Борисоглебск}}
{{val|pl|Dyneburg, Dzwinów, Dźwińsk}}
| government_type = [[Daugavpils dome]]
| leader_title = Domes priekšsēdētājs
| leader_name = [[Andrejs Elksniņš]]
| area_footnotes =
| area_total_km2 = 72.48
| area_total_sq_mi =
| area_land_km2 =
| area_land_sq_mi =
| area_water_km2 = 9.75
| area_water_sq_mi =
| area_water_percent =
| area_rank = 3
| elevation_footnotes =
| elevation_m = 105
| elevation_ft =
| elevation_max_m =
| elevation_max_ft =
| elevation_min_m =
| elevation_min_ft =
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Daugavpils}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 2
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-54(01-65)
| area_code = (+371) 654
| website = [http://www.daugavpils.lv/ www.daugavpils.lv]
| footnotes =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Introversija''' ir psiholoģiski pārlieka nodošanās savai iekšējai pasaulei, parasti kopā ar nesabiedriskumu. Psiholoģijā introversiju kopā ar tās pretmetu ekstraversiju uzskata par diviem galējiem punktiem vienā no dažādajām nepārtrauktajām personības skalām
Termins introversija pastāv kopš 1924. gada, kad [[Karls Gustavs Jungs]] savā psihoanalīzē to definēja kā "interesei, kas virzās nevis uz objektu, bet atpakaļ pie subjekta" Psihoanalīzē introversiju dēvē arī par instinktīvo dziņu vēršanos uz fantāzijas objektiem, ne reālu objektu meklēšanu. Šajā nozīmē vārda introversija sinonīms ir fantāziju [[katekse]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Loving''
| attēls                   =  Loving (2016 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = biogrāfiska filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džefs Nikolss]]
| producents               =
* [[Džeds Dohertijs]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Nensija Buirska]]
* [[Sāra Grīna]]
* [[Marks Turtltaubs]]
* [[Pīters Sarafs]]
| scenārija autors         = Džefs Nikolss
| galvenajās lomās         =
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Rūta Nega]]
* [[Martons Sokass]]
* [[Niks Krolls]]
* [[Maikls Šenons]]
| mūzika                   = [[Deivids Vingo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Big Beach]]''
* ''[[Raindog Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|5|16|Kannu filmu festivāls|2016|11|4|ASV|2017|2|3|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/loving-2016|title=Loving|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 27, 2019|archive-date={{dat|2019|09|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190927165053/https://bbfc.co.uk/releases/loving-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Franču valoda|Franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|9,1 miljon2}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=loving.htm|title=Loving|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= September 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Loving''''' ir 2016. gada biogrāfiska drāma, kas balstīts uz Nensijas Buirskas dokumentālo filmu ''The Loving Story''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Džefs Nikolss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džoels Edžertons]], [[Rūta Nega]], [[Martons Sokass]], [[Niks Krolls]] un [[Maikls Šenons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|5|16||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{atsauces+}}
{{pareizrakstība+}}
{{jāuzlabo|valodas stils; jāizņem vārdi krievu valodā}}
'''Sporta ģenētika''' ir ģenētikas virziens, kas pēta cilvēka genomu fiziskajā aspektā (galvenokārt — sportisko) darbību. Pirmoreiz termins «fiziskā ģenētika (vai kustību) darbība» (Genetics of Fitness and Physical Performance) ieviesa Klods Bušarom 1983. gadā. Tajā laikā viņš publicēja divus rakstus vienā žurnāla numurā «Exercise and Sport Science reviews» [Bouchard, 1983a, b], kurā publicēja apkopotus faktus, pirmkārt, par individuālām atšķirībām reakcijā uz fiziskajām aktivitātēm, otrkārt, par pārmantošanu — vairāku fizisku, fizioloģisku un bioķīmisku īpašību, iesaistītu fiziskajās darbības.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Frīdrihs Biders
|          vārds_orig = ''Friedrich Bidder''
|              attēls = Friedrich Bidder.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1810
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 9
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Valkas apriņķis|Trapenes pagasts|td=Latvija}}
|              m_gads = 1894
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 22
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Tērbata|td=Igaunija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[fizioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = Aleksandrs Šmits
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Georgs Frīdrihs Kārlis Heinrihs fon Biders''' ({{val|de|Georg Friedrich Karl Heinrich von Bidder}}; 1810-1894) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] fiziologs, [[Tērbatas Universitāte]]s profesors (1842), rektors (1858-1865). Pētīja veģetatīvo nervu sistēmu, dzīvo organismu vielmaiņu un siltuma regulāciju.<ref>[[Jānis Stradiņš]]. Zinātnes un augstskolu sākotne Latvijā. Rīga: Latvijas vēstures institūta apgāds, 2012. - 456 lpp. </ref>

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Deutsch-Neu-Guinea''
|nosaukums_latv_val     = Vācu Jaungvineja
|sugasvārds             = Vācu Jaungvineja
|
|kontinents             = Okeānija
|reģions                =
|valsts                 =
|laikmets               = [[Vācijas Impērijas koloniālā ekspansija Klusajā okeānā]]
|statuss                = [[Vācu impērija]]s kolonija
|statusa_teksts         =
|impērija               = [[Vācijas Impērija]]
|valdības_veids         = Kolonija
|
|gads_sākums            = 1884
|gads_beigas            = 1920
|
|event_start            = Dibināta
|date_start             = {{dat|1884|11|3}}
|event_end              = [[Versaļas līgums]]
|date_end               = {{dat|1919|6|28}}
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     = [[Spāņu Ostindija]]
|flag_p1                = Flag of Spain (1785-1873 and 1875-1931).svg
|s1                     = [[Dienvidu Klusā okeāna mandātteritorija]]
|flag_s1                = Flag of Japan (1870–1999).svg
|s2                     = [[Britu Zālamanu salas]]
|flag_s2                =  Flag of the Solomon Islands (1906–1947).svg
|s3                     = [[Nauru mandātteritorija]]
|flag_s3                = Flag of Australia (converted).svg
|s4                     = [[Jaungvinejas mandātteritorija]]
|flag_s4                = Flag of the Territory of New Guinea.svg
|image_flag             = Reichskolonialflagge.svg
|flag                   = Koloniālā biroja dienesta karogs
|flag_type              = Karogs
|
|image_coat             = Wappen Deutsches Reich - Reichsadler 1889.svg
|symbol                 = Vācijas Impērijas ģerbonis
|symbol_type            = Ģerbonis
|
|image_map              = German New Guinea (1914; orthographic projection).png
|image_map_caption      = Vācu Jaungvineja pirms [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]]
|
|galvaspilsēta          = [[Finšhāfena]] (1884-1891)
[[Madanga]] (1891-1899)
[[Herbertšūe]] (1899-1910)
[[Simsonhāfene]] (1910-1914)
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = [[Vācu valoda]] (oficiālā), [[Austronēziešu valodas]]
|reliģija               = [[kristietība]]
|nauda                  = [[Vācu Jaungvinejas marka]]
|
|leader1                = [[Vilhelms I Hoencollerns]]
|leader2                = [[Frīdrihs III Hoencollerns]]
|leader3                = [[Vilhelms II Hoencollerns]]
|leader4                =
|year_leader1           = 1884-1888
|year_leader2           = 1888
|year_leader3           = 1888-1914
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Vācijas ķeizari|Ķeizars]]
|stat_year1             = 1912
|stat_platība1          = 249500
|stat_pop1              = 600000
|footnotes              =
}}
'''Vācu Jaungvineja''' ({{val|de|Deutsch-Neu-Guinea}}) bija [[Vācijas Impērija|Vācijas Impērijas]] [[kolonija]], kas sastāvēja no Jaungvinejas salas ziemeļaustrumu daļas un vairākām tuvējām salu grupām.

sentences: '''Karbonādo''' ('''melnais dimants''') ir [[minerāls|minerāla]] — [[dimants|dimanta]] variācija. Pastāv versija, ka tas veidojas kosmosā, [[starpzvaigžņu vide|starpzvaigžņu telpā]]. Karbonādo ir dabīgs [[polikristāls|polikristālisks]] dimants, kurs uz [[Zeme]]s atrasts [[aluviāls|aluviālajos]] nogulumos.

sentences:
{{novecojis}}
{{cita nozīme|Rīgas pilsētas apkaimi|apdzīvotu vietu Stopiņu pagastā|Dreiliņi (Stopiņu pagasts)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Dreiliņi
|attels             =
|paraksts           = Dreiliņi, [[Ēvalda Valtera iela (Rīga)|Ēvalda Valtera iela]], [[2014. gads|2014]]. gads
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 4,155 km²
|iedzivotaju_skaits = 5 618 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Piķurga]]
[[Dreiliņupīte]]
[[Dauguļupīte]]
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|6|34|51|52}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/dreilini/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Lietuva]]
[[Kategorija:Lietuva]]

sentences: {{jāuzlabo|saviem vārdiem jāuzraksta no http://medicina-fiziologija.blogspot.com/2013_09_03_archive.html pārkopētie teksti}}

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Malaysia}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|           platums =
|             vārds = Hanss Kristians Andersens
|        vārds_orig = ''Hans Christian Andersen''
|            attēls = HCAndersen.jpeg
|        att_izmērs = 200px
|     att_nosaukums =
|           dz_gads = 1805
|        dz_mēnesis = 4
|          dz_diena = 2
|          dz_vieta = {{vieta|Dānija|Odense}}
|            m_gads = 1875
|         m_mēnesis = 8
|           m_diena = 4
|           m_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|      dzīves_vieta =
|         pilsonība =
|           tautība = [[dāņi|dānis]]
|           dzimums =
|            vecāki =
|             brāļi =
|             māsas =
|      dzīvesbiedrs =
|             bērni =
|          paraksts = Hans Christian Andersen Signature.svg
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās = [[rakstnieks]]
|rakstīšanas valoda = [[dāņu valoda]]
|           periods =
|             žanri = [[pasaka]], [[bērnu literatūra]]
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi = "[[Mazā nāriņa]]"
"[[Sniega karaliene]]"
"[[Neglītais pīlēns]]"
"[[Lakstīgala (pasaka)|Lakstīgala]]"
"[[Ķeizara jaunais tērps]]"
|       ietekmējies = [[Ludvigs Holbergs|Ludviga Holberga]], [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]], [[Heinrihs Heine|Heinriha Heines]], [[brāļi Grimmi|brāļiem Grimmiem]]
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi =
|          piezīmes =
|       kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|valsti|Dienvidāfrika (nozīmju atdalīšana)|Dienvidāfrika}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{Collapsible list|title='''''Republic of South Africa'' ([[angļu valoda|angļu]])'''
  |''Republiek van Suid-Afrika ''([[afrikandu valoda|afrikaneru]])
  |''iRiphabliki yeSewula Afrika ''([[isindebele]])
  |''iRiphabliki yomZantsi Afrika ''([[isiķhosa]])
  |''iRiphabhuliki yaseNingizimu Afrika ''([[isizulu]])
  |''iRiphabhulikhi yeNingizimu Afrika ''([[sisvati]])
  |''Repabliki ya Afrika-Borwa ''([[ziemeļsoto]])
  |''Rephaboliki ya Afrika Borwa ''([[sesoto]])
  |''Rephaboliki ya Aforika Borwa ''([[secvana]])
  |''Riphabliki ra Afrika Dzonga ''([[šiconga]])
  |''Riphabuḽiki ya Afurika Tshipembe ''([[čivenda]])
  |'''''(visi 11 nosaukumi ir oficiāli)'''''<ref>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://www.constitutionalcourt.org.za/site/theconstitution/thetext.htm | title= The Constitution | publisher= Constitutional Court of South Africa | accessdate= 2009-09-03}}</ref>
  }}
| pilnais_valsts_nosaukums = Dienvidāfrikas Republika
| valsts_nosaukums = Republic of South Africa
| karoga_attēls = Flag of South Africa.svg
| karoga_nosaukums = Dienvidāfrikas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_South_Africa.svg
| ģerboņa_nosaukums = Dienvidāfrikas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 85px
| valsts_moto = !ke e: ǀxarra ǁke
| valsts_himna = ''[[Dienvidāfrikas Republikas himna|Nkosi Sikelel' iAfrika]]''
| kartes_attēls = Location_South_Africa_AU_Africa.svg
| kartes_paraksts =
| galvaspilsēta = [[Pretorija]] (administratīvā)
[[Blumfonteina]] (tiesu varas)
[[Keiptauna]] (likumdošanas)
| lielākā_pilsēta = [[Johannesburga]]
| valsts_valodas = {{Collapsible list|title='''11 valodas'''
  |
  |[[angļu valoda]]
  |[[afrikandu valoda|afrikaneru]]
  |[[isindebele]]
  |[[isiķhosa]]
  |[[isizulu]]
  |[[sisvati]]
  |[[ziemeļsoto]]
  |[[sesoto]]
  |[[secvana]]
  |[[šiconga]]
  |[[čivenda]]
  }}
| etniskās_grupas =
| etniskās_grupas_gads =
| valsts_iekārta = [[Parlamentārisms|Parlamentāra republika]]
| valsts_galvas_tituls = [[Dienvidāfrikas prezidents|Prezidents]]
| valsts_galva = [[Sirils Ramafosa]]
| valsts_galvas_tituls2 = [[Dienvidāfrikas viceprezidents|Viceprezidents]]
| valsts_galva2 = [[David Mabuza]]
| valsts_galvas_tituls3 =
| valsts_galva3 =
| neatkarības_iegūšana = [[Dienvidāfrikas vēsture|Neatkarība]]
| neatkarības_piezīme = no [[Lielbritānija]]s
| dibināta =
| neatkarības_notikums = [[Dienvidāfrikas Savienība|Savienība]]
| neatkarības_datums = {{dat|1910|5|31}}
| neatkarības_notikums2 = [[Vestminsteras statūti]]
| neatkarības_datums2 = {{dat|1931|12|11}}
| neatkarības_notikums3 = Republika
| neatkarības_datums3 = {{dat|1961|5|31}}
| platība_km2 = 1 221 037
| platība_rangs = 25.
| procenti_ūdens =
| iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
| iedzīvotāju_skaits = 49 320 000<ref name=statssa-midyear2009>{{en ikona}} {{cite paper | url= http://www.statssa.gov.za/PublicationsHTML/P03022009/html/P03022009.html | title= Mid-year population estimates | version= 2009 | format= .html | publisher= Stats SA | author= Statistics South Africa | date= 2009 | accessdate= 2009-01-09 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
| iedzīvotāju_skaits_rangs = 25.
| apdzīvotības_blīvums_km2 = 41
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 170.
| IKP_PPP =
| IKP_PPP_gads =
| IKP_PPP_rangs =
| IKP_PPP_per_capita =
| IKP_PPP_per_capita_rangs =
| HDI = 0,709 {{palielinājās}}
| HDI_gads = 2019
| HDI_kategorija = vidējs
| HDI_rangs = 114.
| Gini = 57,8
| Gini_gads = 2000
| Gini_kategorija =
| Gini_rangs =
| valūta = [[Dienvidāfrikas rands]]
| valūtas_kods = ZAR
| laika_zona = [[SAST]]
| utc_offset = +2
| laika_zona_DST =
| utc_offset_DST =
| domēns = [[.za]]
| tālsarunu_kods = 27
| iso_kods_num = 710
| iso_kods_alfa2 = ZA
| iso_kods_alfa3 = ZAF
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Amanda Dudamela
 | vārds_orig              = ''Amanda Dudamel''
 | attēls                  =
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1999|10|19}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Venecuēla|Merida}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = modele
 | darbības gadi           = 2021—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Amanda Dudamela Ņūmena''' ({{val|es|Amanda Dudamel Newman}}; dzimusi [[1999.]] gada [[19. oktobris|19. oktobrī]]) ir [[Venecuēla|venecuēliešu]] modele, konkursa ''Miss Venezuela 2021'' uzvarētāja.<ref>[https://www.pageantcircle.com/2021/10/miss-venezuela-2021-is-amanda-dudamel.html Miss Venecuēla 2021 ir Amanda Dudamela]</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Kabardas-Balkārijas Republika
|official_name=''Кабардино-Балкарская Республика''
''Къэбэрдей-Балъкъэр Республикэ''
''Къабарты-Малкъар Республика''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|republika]]
|image_skyline = Тызыльская теснина.jpg
|image_caption = Tizilas aiza
|image_flag = Flag of Kabardino-Balkaria.svg
|image_shield = Coat of Arms of Kabardino-Balkaria.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Kabardino-Balkar in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Ziemeļkaukāza federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Naļčika]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1921
|official_language = [[krievu valoda]]
[[kabardiešu valoda]]
[[karačaju un balkāru valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=13
|p1 = '''3 republikas pilsētas'''
|p2 = [[Naļčika]]
|p3 = [[Baksana]]
|p4 = [[Prohladnija]]
|p5 = '''10 rajoni'''
|p6 = [[Baksanas rajons]]
|p7 = [[Zoļskas rajons]]
|p8 = [[Leskenas rajons]]
|p9 = [[Maiskas rajons]]
|p10 = [[Prohladnijas rajons]]
|p11 = [[Terekas rajons]]
|p12 = [[Urvaņas rajons]]
|p13 = [[Čegemas rajons]]
|p14 = [[Čerekas rajons]]
|p15 = [[Elbrusa rajons]]
|area_total_km2 = 12470
|total_type=Kopā
|population_total = 903046
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[kabardieši]] (57,2%)
[[krievi]] (22,5 %)
[[balkāri]] (12,7%)
| population_density_km2   = auto
|website={{URL|https://kbr.ru/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KB
|footnotes =
}}

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Safari parks "Taigans"
|logo          =
|logo_width    =
|logo_caption  =
|image         = Taygan2.jpg
|image_width   = 300px
|image_caption = Lauvas "Taigana" [[savanna|savannā]]
|date_opened   = [[2012]]. gada aprīlī
|date_closed   =
|location      = [[Bilohirskas rajons]], [[Krima]]
|area          = 32 ha
|coordinates   = {{coord|45.054444|N|34.602222|E}}
|num_animals   = vairāk kā 500
|num_species   =
|members       =
|exhibits      =
|website       = {{URL|https://park-taigan.ru/}}
}}

sentences: {{Citas nozīmes|dārza ābeles augļiem|Ābols (nozīmju atdalīšana)|Ābols}}

sentences: '''Kāls''' ir skaita [[mērvienība]] — 30 gabalu. Kālu pamatā lieto [[zivis|zivju]] tirdzniecībā. Izmanto vismaz kopš [[17. gadsimts|17. gadsimta]]. To lietoja [[Rīga|Rīgā]] un [[Anglija|Anglijā]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name          = "Mana cīņa"
| attēls        = ManaCiinja.jpg
| att_izm       = 150px
| image_caption =
| author        = [[Ādolfs Hitlers]]
| cover_artist  =
| country       = {{GER}}
| language      = [[Vācu valoda|Vācu]]
| genre         =
| publisher     = ''[[Eher Verlag]]''
| release_date  = 1925. gada 18. jūlijs
| pages         = 720
| isbn          =
| preceded_by   =
| followed_by   = ''[[Zweites Buch]]''
}}
'''"Mana cīņa"''' ({{val|de|Mein Kampf}}) ir bijušā [[Trešais reihs|Vācijas]] [[Diktators|diktatora]] [[Ādolfs Hitlers|Ādolfa Hitlera]] sarakstīta [[grāmata]], kurā [[Autobiogrāfija|autobiogrāfiski]] elementi tiek kombinēti ar [[Nacionālsociālisms|nacisma]] [[Ideoloģija|ideoloģiju]]. Pirmais grāmatas sējums tika izdots 1925. gadā, bet otrais — 1926. gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija peroksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-60-6
|      ķīmiskā formula = Na2O2
|              molmasa = 78
|              blīvums = 2800
|  kušanas temperatūra = 675 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = strauji reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija peroksīds''' (Na2O2) ir iedzeltena kristāliska viela — [[nātrijs|nātrija]] sadegšanas produkts. Tas ir stiprs oksidētājs.

sentences: '''7. novembris''' ir gada 311. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (312. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 54 dienas.

sentences: '''Rūjienas pils''' ({{val|la|Ruyen, Rugen}}, {{val|de|hove to Ruyen; Ordensburg Rujen}}) bija viduslaiku [[pils]] [[Metsepole]]s<ref>[https://archive.today/20130703025032/http://www.travelzone.lv/latvija/pils/rujena/index.php#selection-387.70-389.272 Руйиенский орденский замок (Rujen)] (krieviski)</ref> vai [[Sakala]]s, vēlāk [[Livonijas ordeņa valsts]] teritorijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Eurasian Coot on the Thames.jpg
 | att_nosaukums = [[Laucis]] (''Fulica atra'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |     virskārta = Neognathae
 |  virskārta_lv = Neognati
 |         kārta = Gruiformes
 |      kārta_lv = Dzērvjveidīgie
 |        dzimta = Rallidae
 |     dzimta_lv = Dumbrvistiņu dzimta
 |         ģints = Fulica
 |      ģints_lv = Lauči
 |      binomial = Fulica <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Lauči''', '''lauču ģints''' (''Fulica'') ir [[dumbrvistiņu dzimta]]s (''Rallidae'') ģints, kas apvieno 10 mūsdienās dzīvojošas un vienu izmirušu [[suga|sugu]].<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/flufftails/ World Bird List: Flufftails, finfoots, rails, trumpeters, cranes, limpkin, 2020]</ref> Vislielākā sugu dažādība sastopama [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]],<ref name=world/> un, visticamākais, ģints radusies un attīstījusies šajā kontinentā. [[Latvija|Latvijā]] sastopama viena lauču ģints suga — [[laucis]] (''Fulica atra'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/rallidae/ |title=Dumbrvistiņu dzimta |access-date={{dat|2012|02|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141006224732/http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/rallidae |archivedate={{dat|2014|10|06||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = Gregors Johans Mendelis
|     vārds_orig = ''Gregor Johann Mendel''
|         attēls = Gregor Mendel.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = Heincendorfa pie Odras, [[Austrijas impērija]]
(Hinčice (''Hynčice''), [[Morāvijas-Silēzijas apgabals]], {{CZE}})
|         m_gads = 1884
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Brno]], [[Austroungārija]]
([[Dienvidmorāvijas apgabals]], {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[ģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[ģenētika]]s pamatlicējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Dziedātāji pēc tautības]]
[[Kategorija:Tatāri]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Carcinus maenas.jpg
|    att_nosaukums = [[Piekrastes peldkrabis]] (''Carcinus maenas'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Brachyura
| infrakārta_lv=Krabji
| binomial=Brachyura <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Krabji''' jeb '''īsastes vēži''' (''Brachyura'') ir [[desmitkājvēži|desmitkājvēžu kārtas]] (''Decapoda'') infrakārta. Šajā infrakārtā ir 6739 [[suga]]s, kas iedalītas 93 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtās]]. Tā ir gandrīz puse no visām desmitkājvēžu sugām. Par krabjiem sauc arī daudzas sugas, kuras nepieder krabju infrakārtai, piemēram, [[krabji vientuļnieki]] (''Paguroidea''), [[karaliskie krabji]] (''Lithodidae'') un [[porcelāna krabji]] (''Porcellanidae''). Krabju infrakārtas sugas tādēļ mēdz saukt arī par '''īstajiem krabjiem'''.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Torrensa ezers
|attēls=E. C. Frome - First view of the salt desert - called Lake Torrens - Google Art Project.jpg
|paraksts = Torrensa ezers 1843. gada zīmējumā
|map = Austrālija
| plat_d=31| plat_m=3 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=137 | gar_m=52 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUS}}<br />   [[Dienvidaustrālija]]
|platība=5745
|garums=240
|platums=65
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=8
|tilpums=
|augstums_vjl=28
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Torrensa ezers''' ({{val|en|Lake Torrens}}) ir liels beznoteces [[sālsezers]] [[Austrālija|Austrālijā]], [[Dienvidaustrālija]]s štatā. Ezeru [[1839]]. gadā atklāja Edvards Eirs un nosauca par godu Dienvidaustrālijas kolonizācijas komisijas priekšsēdētājam pulkvedim Robertam Torrensam ''(Robert Torrens)''.<ref>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/600092/Lake-Torrens Britannica.com Lake Torrens]</ref> No ezera nav iztekas, tas atrodas tuksnešu zonā. Ezers ir daļa no [[rifts|rifta]] zonas, pie kuras pieder arī [[Spensera līcis]] dienvidos no ezera. Parasti ezers ir dubļains līdzenums, kas ar ūdeni pildās tikai [[Lietus sezona|lietus sezonā]]. Ar ūdeni pilnībā bijis pildīts tikai vienu reizi pēdējo 150 gadu laikā, kad tas izplūda uz okeānu — Spensera līci.<ref>[http://www.ga.gov.au/education/geoscience-basics/landforms/largest-waterbodies.html Largest waterbodies]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Naktis bugi stilā
 | oriģinālnos = ''Boogie Nights''
 |      attēls = Boogie Nights poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Pols Tomass Andersons]]
 |  producents =
* [[Loids Levins]]
* Pols Tomass Andersons
* [[Džons Laionss]]
* [[Džoanna Sellara]]
 |   scenārijs = Pols Tomass Andersons
 |     aktieri =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Džūliana Mora]]
* [[Bērts Renoldss]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Viljams H. Meisijs]]
* [[Hetere Greiema]]
 |      mūzika = [[Maikls Penns]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Lawrence Gordon Productions]]''
* ''[[Ghoulardi Film Company]]''
 | izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1997|9|11|Toronto kinofestivāls|1997|10|10|ASV|}}
 |      ilgums = 156 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/boogie-nights-1997 |title=Boogie Nights |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]) |accessdate=November 30, 2018 |archive-date={{dat|2016|04|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160413225911/http://www.bbfc.co.uk/releases/boogie-nights-1997 }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=boogienights.htm |title=Boogie Nights (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=November 30, 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190507031403/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=boogienights.htm |archivedate={{dat|2019|05|07||bez}} }}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|43,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Naktis bugi stilā"''' ({{val|en|Boogie Nights}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Pols Tomass Andersons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Džūliana Mora]], [[Bērts Renoldss]], [[Dons Čīdls]], [[Džons Reilijs]], [[Viljams H. Meisijs]] un [[Hetere Greiema]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Neretas Svētā Gara Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Neretaskatolubaznica.JPG
| image_size            = 250px
| caption               = Neretas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| label = Neretas katoļu baznīca
| map_size              = 250
| position           = top
| latd  = 56 | latm  = 12  | lats  = 10 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 19  | longs = 04 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Aizkraukles novads]], [[Nereta]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[2000]]
| status                = [[Jelgavas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Heinrihs Cinkmanis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1997]]
| year_completed        = [[2000]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = sarkani [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}
'''Neretas Svētā Gara Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[Rīgas metropolija]]s [[Jelgavas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-2">[http://www.catholic.lv/main.php?parent=234&show=1#sub699 Jelgavas diecēze] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081228071340/http://www.catholic.lv/main.php?parent=234&show=1#sub699 |date={{dat|2008|12|28||bez}} }} www.catholic.lv</ref> Tā atrodas [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] [[Nereta]]s ciemā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pievilcīgs, ļauns un slikts
| attēls                   =  Extremely Wicked, Shockingly Evil, and Vile poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Extremely Wicked, Shockingly Evil and Vile''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Džo Berlingers]]
| producents               =
* [[Maikls Kostigans]]
* [[Nikolass Čārtjers]]
* Džo Berlingers
* [[Maikls Simkins]]
* [[Āra Kešišians]]
| scenārija autors         = [[Marks Vērvijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Lilija Kolinsa]]
* [[Kaja Skodelario]]
* [[Džons Malkovičs]]
| mūzika                   =
* [[Marko Beltrami]]
* [[Deniss Smits]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[COTA Films]]''
* ''[[Third Eye Motion Picture Company]]''
* ''[[Voltage Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|1|26|[[Sandensas kinofestivāls]]|2019|5|2|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/extremely-wicked-shockingly-evil-and-vile-2019|title=Extremely Wicked, Shockingly Evil and Vile|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 12, 2019|archive-date={{dat|2019|05|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190504074059/http://www.bbfc.co.uk/releases/extremely-wicked-shockingly-evil-and-vile-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pievilcīgs, ļauns un slikts"''' ({{val|en|Extremely Wicked, Shockingly Evil and Vile}}) ir 2019. gada biogrāfisks krimināltrilleris, kas balstīts uz Elizabetes Kendalas memuāriem ''The Phantom Prince: My Life with Ted Bundy''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Džo Berlingers]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Lilija Kolinsa]], [[Kaja Skodelario]] un [[Džons Malkovičs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|1|26||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Ahmeda III strūklaka''' ({{val-tr|Ahmet III Çeşmesi}}) ir [[Topkapi pils]] ([[Stambula]], [[Turcija]]) galveno vārtu priekšā esošajā laukumā uzcelta [[rokoko]] stila celtne. Tās celtniecību [[1728]]. gadā [[Osmaņu impērijas Tulpju laikmets|Tulpju laikmeta]] laikā pasūtīja [[Osmaņu impērija]]s [[osmaņu dinastija|sultāns]] [[Ahmeds III]]. Celtne kalpoja kā tikšanās un sabiedriskās dzīves centrs impērijas laika [[Konstantinopole|Konstantinopolē]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jehuda Leibs Ašlags
|     vārds_orig = רַבּי יְהוּדָה לֵיבּ הַלֵּוִי אַשְׁלַג
|         attēls = Baal Sulam yehuda ashlag.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Lodza]], [[Polijas Karaliste (1815—1915)]]<br />({{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], {{ISR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[rabīns]], kabalists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jehuda Leibs Halevi Ašlags''' ({{val-he|רַבּי יְהוּדָה לֵיבּ הַלֵּוִי אַשְׁלַג}}) jeb '''Baals Hasulams''' ({{Unicode|בַּעַל הַסּוּלָם}};{{Dat|1884|10|4|N}}—{{Dat|1954|10|6|N}}) bija viens no ievērojamākajiem 20. gs. kabalas skolotājiem. Viņš ieradās [[Izraēla]] zemē 1921. gadā un drīz vien nodibināja draudzīgas attiecības ar aškenazu ebreju virsrabīnu [[Ābrams Īzaks Kūks|Ābramu Īzaku Kūku]], kas Ašlagu atzina par vienu no dižākajiem [[Īzaks Luria|Īzaka Lurias]] sekotājiem. Viņš ir sarakstījis apjomīgus komentārus par kabalas pamattekstiem ''Zohar'' (1943) un [[Īzaks Luria|Īzaka Luria]] uzskatu apkopojumu ''Ec haim'' ("Dzīvības koks"). Abi šie darbi nodrošināja viņam pagodinošu pievārdu ''Baal Hasulam'' („Vadītāju meistars"). Viens no šobrīd pazīstamākajiem Jehudas Ašlaga sekotājiem ir [[Kabala|kabalists]], [[PhD]], MSc biokibernētikā, [[Ontoloģija|ontoloģijas]] un izziņas teorijas profesors Mihaels Laitmans (Dr. Michael Laitman).

sentences:
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = C-6bis
  |tips = Pikējošais bumbvedējs
  |ražotājs = [[Herberts Cukurs]]
  |attēls = Attēls:C6bis.jpg
  |paraksts = <!--Attēla paraksts; ja nav aprakstošs ir jāatsāj tukšs-->
  |konstruktors = [[Herberts Cukurs]]
  |pirmais lidojums = 1940
  |nodošana =
  |pēdējais lidojums = <!--Datums kad lidmašīna pabeidza militāro/civilo dienestu, tikai vienam datumam-->
  |stāvoklis = <!--Stāvoklis, vizbiežāk ir lieks; izmantojiet taupīgi-->
  |lietotājs = [[Gaisa spēki]]
  |pārējie lietotāji = <!--Līdz trim papildlietotājiem; Atdaliet ar <br/>-->
  |izgatavots = <!--Ražots no - līdz-->
  |kopskaits = 1
  |programmas izmaksa = <!--Ražošanas/Izstrādāšanas programmas izmaksas-->
  |cena = <!--Viena eksemplāra cena-->
  |bāzes modelis = [[Cukurs C-6 Trīs Zvaigznes]]
  |varianti = <!--Varianti ar saviem rakstiem -->
}}
'''Cukurs C-6bis''' bija 1940. gadā būvēts [[Latvijas gaisa spēki|Latvijas gaisa spēku]] pikējošais [[bumbvedējs]], vienīgais pilnīgi no metāla izgatavotais šādas klases lidaparāts [[Latvija|Latvijā]].
Konstruēts uz [[Cukurs C-6 Trīs Zvaigznes]] bāzes, aprīkojot ar jaudīgāku dzinēju.

sentences: '''"Rēķini galvā"''' ir projekts skolēniem, lai uzlabotu viņu prasmes rēķināt galvā. Projekts sastāv no tiešsaistē uz ''[[JavaScript]]'' balstītas galvā rēķināšanas apmācības platformas, un tajā notiek sacensības nacionālā un starptautiskā līmenī. Projektu izstrādāja ''Kalev Põldsaar'' no [[Igaunija]]s.

sentences: {{Commonscat|Categories by year|Kategorijas pēc gada}}

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Ulbrokas ezers
|attēls=Kugitis_Pikurgas_ezera.JPG
|paraksts=Zemessmēlējs Ulbrokas ezerā
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=56 | plat_s=11 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=17 | gar_s=33 | gar_EW=E
|platība_ha=12
|garums=1
|Vid_dziļums=0,8
|Max_dziļums=1,5
|tilpums=
|augstums_vjl=4,2
|izteka=[[Piķurga]]
|baseins=
|valstis={{LAT}}
|salas=
|pilsētas=[[Ulbroka]]
}}
'''Ulbrokas ezers''' jeb '''Piķurgas ezers''' ir mākslīga ūdenstilpe [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagasta]] [[Ulbroka|Ulbrokā]]. Cauri tek [[Piķurga]]s [[upe]]. Ezers sadalīts divās daļās, kuras šķir šaura zemes strēle (apm. 5 m), pa kuru iet taciņa. Sākotnēji šī Ulbrokas ūdenskrātuve bija dīķis, ko raka [[Ulbrokas muiža]]s vajadzībām uz Piķurgas upes, vēlāk pārveidoja par dzirnavezeru. Mīt [[līdaka]]s, [[karūsa]]s, [[asaris|asari]], [[līnis|līņi]]. Ligzdo ūdensputni — [[mežapīle]]s un [[gulbji]]. Tā kā ezers sāka strauji aizaugt ar ūdenszālēm, 2005. gadā tika uzsākta ezera attīrīšana.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2318/ ezeri.lv]</ref>

sentences: '''Nefrons''' ir [[niere]]s funkcionālā vienība. Nefrons sastāv no nepārtrauktas caurulītes, kura sastāv no augsti specializētām heterogēnām [[Šūna|šūnām]] ar dažādām funkcijām.<ref name="Sholov2007"/>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Somatra ezers
|attēls=07-05-11HaitiÉtang Saumâtre.jpg
|karte=Etang Saumatre NASA.jpg
|kartes_paraksts=Somatra ezera satelītaina
| map = Haiti
| plat_d=18 | plat_m=35| plat_s=51| plat_NS=N
| gar_d=72| gar_m=0 | gar_s=53 | gar_EW=W
|vieta={{HTI}}
|platība=168
|garums=22
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=30
|tilpums=
|augstums_vjl=15
|izteka= beznoteces
|baseins=
|valstis=[[Haiti]], [[Dominikāna]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Somatra ezers''' ({{val|fr|Etang Saumâtre}} — ‘iesāļais dīķis’) ir beznoteces [[sālsezers]], lielākais [[ezers]] [[Haiti]], atrodas valsts dienvidaustrumos pie [[Dominikāna]]s robežas {{nobr|29 km}} uz austrumiem no galvaspilsētas [[Portoprensa]]s.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name         = ''Metro-Goldwyn-Mayer Studios, Inc.''
| logo = MGM logo.png
| caption      =
| type         =
| foundation   = {{dat|1924|04|17||bez}}
| founder      = [[Markuss Lēvs]]
| location     = {{vieta|ASV|Kalifornija|Beverlihilsa}}
| key_people   =
| industry     = Kino
| products     =
* Mākslas filmas
* Televīzijas raidījumi
| revenue      =
| parent       = ''[[MGM Holdings|MGM Holdings, Inc.]]'' (''[[Amazon]]'')
| subsid=
* ''[[United Artists|United Artists Media Group]]''
* ''[[Orion Pictures]]''
| homepage     = {{URL|mgm.com}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Čiekurkalns]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Čiekurkalns]]

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums        = Slocene
  | attēls           = Slocene 2.JPG
  | paraksts         = Slocene pie Valguma ezera
  | vietaskarte      = Latvija
  | reljefs = jā
  | garums           = 44
  | baseins          = 314
  | baseins_latvijā  =
  | kritums          = 58
  | gada_notece      =
  | caurtece         =
  | izteka           = pie [[Degole]]s skolas
  | augštece         = Vēžupe
  | satekupes        =
  | ieteka           = [[Kaņiera ezers]]
  | tek_caur         = {{LAT}}
  | baseina_valstis  =
  | pietekas         = [[Skujupīte (Slocenes pieteka)|Skujupīte]], [[Vašleja]]
  | sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=54 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=5 | sāk_gar_s=43 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=57 | iet_plat_m=0 | iet_plat_s=27 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=23 | iet_gar_m=27 | iet_gar_s=43 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums =
 |      nosaukums = Ziemas žubīte
 |         attēls = Fringilla_montifringilla_-Poland_-male-8.jpg
 |  att_nosaukums = Tēviņš
 |       attēls2 = Fringilla montifringilla -Poland -female-8.jpg
 |  att2_nosaukums = Mātīte
 |         valsts = Animalia
 |      valsts_lv = Dzīvnieki
 |           tips = Chordata
 |        tips_lv = Hordaiņi
 |          klase = Aves
 |       klase_lv = Putni
 |          kārta = Passeriformes
 |       kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |         dzimta = Fringillidae
 |      dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |    apakšdzimta = Fringillinae
 | apakšdzimta_lv = Žubīšu apakšdzimta
 |          ģints = Fringilla
 |       ģints_lv = Žubītes
 |           suga = Fringilla montifringilla
 |        suga_lv = Ziemas žubīte
 |       binomial = Fringilla montifringilla <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |    kategorijas = nē
}}
'''Ziemas žubīte''' (''Fringilla montifringilla'') ir neliels [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[dziedātājputns]], kas izplatīts [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]]. Regulāri ieklejo [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22720041/0 IUCN: Fringilla montifringilla]</ref> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref>

sentences:
'''Ogļūdeņraži''' ir [[organiskā viela|organiski savienojumi]], kas satur tikai [[ogleklis|oglekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Ogļūdeņraži parasti ir nepolāras, ūdenī nešķīstošas vielas. To [[viela|agregātstāvoklis]] [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir atkarīgs no [[molmasa|molekulmasas]]. Ogļūdeņraži ar 4-5 oglekļa atomiem molekulā ir [[gāze]]s, 4-5 līdz ~20 oglekļa atomiem molekulā ir [[šķidrums|šķidrumi]], un, ja ir vairāk oglekļa atomu, tad tie ir cietas vielas.
Ogļūdeņražus iedala [[piesātinātie ogļūdeņraži|piesātinātajos]] (kur visi oglekļa atomi ir ''sp3'' [[Orbitāļu hibridizācija|hibridizācijā]]) un [[nepiesātinātie ogļūdeņraži|nepiesātinātajos]] (kur daļa vai visi oglekļa atomi ir ''sp2'' vai ''sp'' hibridizācijā).

sentences: '''Microsoft divpunktu šifrēšana''' ({{val-en|Microsoft Point-to-Point Encryption}} jeb '''MPPE''') šifrē datus [[PPP|divpunktu protokolā (PPP)]] balstītos savienojumos vai [[PPTP|tunelēšanas divpunktu protokola]] (PPTP) virtuālā privātā tīkla (VPN) savienojumos. Tiek atbalstītas 128 bitu atslēgas (spēcīga), 56 bitu atslēgas un 40 bitu atslēgas (standarta) MPPE šifrēšanas metodes. MPPE nodrošina datu drošību PPTP savienojumam, kas ir starp VPN klientu un VPN serveri.

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Karaliskais Kārļa (Karolinskas) institūts
|attēla_nos   = Karolinska institutes flagga 2012.jpg
|att_izm      = 167px
|att_apraksts = Institūta karogs
|moto         = ''Att förbättra människors hälsa''
|dibin        = 1810
|valsts       = Zviedrija
|vieta        = [[Solna]], [[Stokholmas lēne]]
|tips         = sabiedriski finansēta
|dotācijas    =
|rektors      = Ole Petter Ottersen (2020)
|pasniedz     = 813 (2020)<ref name="KI" />
|studenti     = 6481 studenti, 2039 [[doktoranti]] (2020)<ref name="KI">{{Tīmekļa atsauce|url=https://ki.se/en/about/karolinska-institutet-in-brief|title=Karolinska Institutet in brief|publisher=Karolinskas institūts}}</ref>
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [https://ki.se// ki.se/]
}}

sentences:
{{cita nozīme|dzīvnieku|hokejistu|Jānis Jaks}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Bos grunniens at Letdar on Annapurna Circuit.jpg
|    att_nosaukums =
|       att_izmērs = 235px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|            ģints = Bos
|         ģints_lv = Vērši
|             suga = B. grunniens vai B. mutus
|          suga_lv = Jaks
|         sinonīmi =
*''Poephagus grunniens''
|         binomial = Bos grunniens ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1766)
Bos mutus ([[Nikolay Przhevalsky|Przewalski]], 1883)
|      kategorijas = nē
}}

sentences: Šeit uzskaitīti Vikipēdijā aprakstītie [[minerāls|minerāli]].

sentences: '''Vides risinājumu institūts''', saīsināti '''VRI''', ir [[Latvija]]s zinātniska organizācija, kas, izmantojot attālo izpēti un citas mūsdienīgas tehnoloģijas, veic pētījumus un izstrādā praktiski pielietojamus risinājumus vides un dabas resursu apsaimniekošanai. Institūts ir platforma, kas apvieno zinātniekus, māksliniekus, inženierus un praktiķus no Latvijas un ārvalstīm.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas iekšējās kontroles sistēma''' jeb '''AML iekšējās kontroles sistēma''' ir pasākumu un dokumentu kopums, kurā komersants vai saimnieciskās darbības veicējs ir noteicis tos pasākumus un metodes, kuras viņš pielieto, paredzot tam atbilstošus resursus un veicot darbinieku apmācību, lai viņa vadītais uzņēmums netiktu iesaistīts noziedzīgos nodarījumos, kas saistīti ar noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma un proliferācijas finansēšanu vai nodokļu krāpšanu.

sentences: '''20. jūlijs''' ir gada 201. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (202. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 164 dienas.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''YIT Oyj''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''Allmänna Ingeniörsbyrån''<br />''Perusyhtymä''
| successor        =
| foundation       = 1987. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[Celtniecība]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 11 000
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.yitgroup.com/ yitgroup.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''1940. gada Lietuvas okupācija''' notika [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā 1940. gada jūnijā. Tā noveda pie [[Lietuvas iekļaušana PSRS|Lietuvas iekļaušanas PSRS]] (1940—1941, 1944—1990) un [[Trešais reihs|Trešā reiha]] [[Ostlandes reihskomisariāts|Ostlandes reihskomisariāta]] (1941—1944) sastāvā.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Jurģis Mačūns
 |       name_orig = ''Jurgis Mačiūnas''
 |           image = Jurgis Mačiūnas 2016 stamp of Lithuania.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Jurģis Mačūns uz 2016. gada Lietuvas pastmarkas
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1931|11|8}}
 |        location = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1978|5|9|1931|11|8}}
 |      deathplace = {{vieta|ASV|Bostona}}
 |          places =
 |     nationality = [[lietuvietis]], [[Amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
 |           field =
 |        training = [[Arhitektūra]] un [[grafiskais dizains]]
 |        movement = ''[[Fluxus]]''
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}

sentences:
{{Tauta|native_name=Адыгэ, Шапсыгъ|attēls=|population=3900|regions={{RUS}} 1914 (2021)
{{flag|Turcija}}
{{flag|Izraēla}}|related-c=[[adigi]], [[kabardieši]]|radi=|languages=[[šapsugu dialekts]]}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Arturi Ilmari Virtanens
|     vārds_orig = ''Artturi Ilmari Virtanen''
|         attēls = Virtanen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Helsinki]], [[Somijas lielhercogiste]], [[Krievijas impērija]]<br />({{FIN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Helsinki]], {{FIN}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[somi|soms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Helsinku Tehniskā universitāte]], [[Helsinku universitāte]]
|     alma_mater =[[Helsinku universitāte]]
|        zinātne =[[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =AIV lopbarība (1929)
|    apbalvojumi = 1945. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''16. aprīlis''' ir gada 106. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (107. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 259 dienas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Adžoīts, varbūtējs filosilikāts
|attēls=Ajoite-Quartz-tmu47f.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], neklasificēti silikāti
|ŠtruncaID=8/D.07-10
|ķīm_formula=(K,Na)3Cu20Al3Si29O76(OH)16·~8(H2O)
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Zilganzaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Plātnītes, slāņoti kristāli, masīvs
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.550 nβ = 1.585 nγ = 1.641
|pleohroisms=no gaiši zilganzaļa līdz koši zilganzaļai
|blīvums=2,96
}}
'''Adžoīts''' (nosaukts atradnes vārdā - Adžo (ASV)) - rets [[minerāls]]. Atklāts [[1958]]. gadā. Sekundārs vara minerāls. Ļoti vāji radioaktīvs.

sentences: '''13. novembris''' ir gada 317. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (318. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 48 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 250px
 |        attēls = Eurasian_Hobby_(Falco_subbuteo)_(23341381161).jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Falconiformes
 |      kārta_lv = Piekūnveidīgie
 |        dzimta = Falconidae
 |     dzimta_lv = Piekūnu dzimta
 |         ģints = Falco
 |      ģints_lv = Piekūni
 |          suga = Falco subbuteo
 |       suga_lv = Bezdelīgu piekūns
 |      binomial = Falco subbuteo ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |     izplatība =

{{legend|#00FF00|Ligzdošanas areāls}}
{{legend|green|Nometnieku areāls}}
{{legend|#99FFFF|Caurceļotāju areāls}}
{{legend|#1F75FE|Ziemotāju areāls}}
 |   kategorijas = nē
}}
'''Bezdelīgu piekūns''' (''Falco subbuteo'')  ir maza auguma [[piekūnu dzimta]]s (''Falconidae'') [[plēsīgais putns]]. Izdala 2 pasugas.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/falcons/ Seriemas, falcons, 2020]</ref> [[Latvija|Latvijā]] mājo nominālpasuga ''Falco subbuteo subbuteo''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasputni.lv/lv/putnu-saraksts.html |title=Latvijas putnu saraksts |access-date={{dat|2013|05|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130918143112/http://latvijasputni.lv/lv/putnu-saraksts.html |archivedate={{dat|2013|09|18||bez}} }}</ref>

sentences: '''AFI 100 gadi... 100 zvaigznes''' ({{val|en|AFI's 100 Years...100 Stars}}) ir 50 izcilāko ekrāna leģendu [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinovēsturē saraksts, kas tapis veidojot [[Amerikas Kinoinstitūts|Amerikas Kinoinstitūta]] 100 gadu jubilejas sarakstu. Sarakstu atklāja [[CBS]] televīzijas kanāla pārraidē, ko vadīja [[Šērlija Templa]], {{dat|1999|6|15||bez}}. Kopā tika izvirzītas 500 nominācijas, pa 250 no katra dzimuma.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| official_name            = ''Бучач''
| name = Bučača
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Buchach (48).jpg
| imagesize =
| image_caption = Bučačas panorāma
| image_flag =
| image_shield = Coat of Arms Buchach.PNG
| pushpin_map = Ukraine#Ternopiļas apgabals
| pushpin_label_position = right
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{UKR}}
| subdivision_type1 = Apgabals
| subdivision_name1 = [[Ternopiļas apgabals]]
| subdivision_type2 = Rajons
| subdivision_name2 = [[Čortkivas rajons]]
| established_title3 = Pilsētas tiesības
| established_date3 = 1393
| area_total_km2 = 9.98
| population_as_of = 2012
| population_blank1_title = etniskais sastāvs
| population_blank1 =
| population_total = 12547
| population_density_km2 = auto
| timezone=[[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset=+3
| latd = 49| latm = 03 | lats = 46 | latNS = N
| longd = 25 | longm = 23| longs = 23| longEW = E
| elevation_m = 318
| website = {{URL|http://www.buchach.org.ua/}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Fernando Koda Markess
|     vārds_orig = ''Fernando Codá Marques''
|         attēls = Coda-Marques.png
| att_nosaukums = Fernando Koda Markess 2012. gadā
|      dz_dat_alt   = {{dzimšanas datums un vecums|1979|10|8}}
|       dz_vieta = {{vieta|Brazīlija|Sankarlusa}}
|    apbalvojumi = [[Veblena prēmija ģeometrijā]] (2016)<br />[[Fermā prēmija]] (2021)
}}

sentences: {{Commonscat|Transport in Sweden|Transports Zviedrijā}}

sentences: '''21. janvāris''' ir gada 21. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 344 dienas (345 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Flula Borgs
| vārds_orig = ''Flula Borg''
| attēls = Flula Borg Vlogbrothers 2016.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Flula Borgs 2016. gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 28
| dz_vieta = {{vieta|Vācija|Erlangene}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| nodarbošanās = ''YouTube''
| ienākumi =
| darbības_gadi = 2007—pašlaik
| dzimums = V
| vecāki =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
| piezīmes =
}}
'''Flula Borgs''' ({{val|de|Flula Borg}}; dzimis {{dat|1982|3|28||bez}} [[Erlangene|Erlangenē]], [[Vācija|Vācijā]]) ir vācu aktieris, mūziķis, komiķis, ''[[YouTube]]'' personība un [[diskžokejs|dīdžejs]], kurš pazīstams arī kā '''Flula''' un '''DJ Flula'''.<ref name="Allen American">{{Tīmekļa atsauce|url=http://starlocalmedia.com/allenamerican/news/the-accidental-tourist-flula-a-german-dj-gives-tour-for/article_544039d1-5b28-50ec-9b2a-fae91e6b6713.html|title=The Accidental Tourist: Flula, a German DJ, gives tour for Allen City TV|last1=Hageland|first1=Kevin|date=19 March 2013|website=StarLocalMedia.com|publisher=Star Local Media (Allen [TX] American online newspaper)|accessdate=6 January 2015}}</ref>

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
|   attēls = Šerpu jaunieši viņu tradicionālajos tērpos
|    tauta = Šerpas
|   skaits = aptuveni 520 tūkstoši
|    vieta = {{ubl|{{NPL}}|{{CHN}}|{{BHU}}|{{IND}}}}
|   valoda = [[šerpu valoda]], [[nepāliešu valoda]]
| reliģija = galvenokārt [[budisms]]
|   grupas =
|     radi = [[tibetieši]]
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ķemeru viesnīca
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Ķemeru viesnīca 2011.JPG
| image_alt           = Ķemeru sanatorija 2011. gadā
| image_size          =
| caption             = Ķemeru sanatorija 2011. gadā
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = Neoklasicisms
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Jūrmala]]
| location_country    = [[Latvija]]
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1936
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           = [[Eižens Laube]]
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lēmums aiziet
| operators =
| attēls = Decision-to-Leave-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija, romantika
| režisors = [[Paks Čanvuks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tana Vei]]
* [[Paks Heils]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''헤어질 결심''
| studija = ''Moho Film''
| montāža =
| izplatītājs = ''CJ Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|2022|6|29|Dienvidkoreja}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{KOR}}
| valoda = * [[Korejiešu valoda|korejiešu]]
* [[Mandarīnu valoda|mandarīnu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12477480/|title=Decision to Leave (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|29||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lēmums aiziet"''' ({{Val|ko|헤어질 결심}}; ''Heojil gyeolsim'') ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Dienvidkoreja]]s ''[[neo-noir]]'' romantiska mistērijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Paks Čanvuks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tana Vei]] un [[Paks Heils]].

sentences: '''Abstrakcija''' ({{val|la|abstractio}} — ‘atvilkšana, nošķiršana’) ir mentāls un loģisks [[process]], kurā [[domāšana|doma]] fiksē kāda [[priekšmets|priekšmeta]] vai [[parādība]]s vispārīgās un būtiskās [[pazīme]]s, ignorējot to nebūtiskās pazīmes.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/abstrakcija | title= Abstrakcija | publisher= tezaurs.lv}}</ref> Par abstrakciju sauc arī abstrahēšanas rezultātā radušos [[jēdziens|jēdzienu]]. Abstrakcija norāda uz vissvarīgākajām jēdziena pazīmēm. Abstrakciju plaši izmanto dažādās [[zinātne|zinātnēs]], lai veidotu vienkāršāku izpratni par sarežģītiem procesiem un parādībām.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ilgākais ceļojums
 | oriģinālnos = ''The Longest Ride''
 |      attēls = The Longest Ride poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Džordžs Tilmans jaunākais]]
 |  producents =
* [[Mārtijs Bouens]]
* [[Viks Godfrijs]]
* [[Nikolass Spārks]]
* [[Terēze Parka]]
 |   scenārijs = [[Kreigs Bolotins]]
 |     aktieri =
* [[Skots Īstvuds]]
* [[Brita Robertsone]]
* [[Džeks Hjūstons]]
* [[Ūna Čaplina]]
* [[Alans Alda]]
 |      mūzika = [[Marks Izems]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Temple Hill Entertainment]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|4|10||bez}}
 |      ilgums = 125 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/longest-ride-2015|title=The Longest Ride|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2018|archive-date={{dat|2015|12|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151226141447/http://www.bbfc.co.uk/releases/longest-ride-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|34 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thelongestride.htm|title=The Longest Ride (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|62,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ilgākais ceļojums"''' ({{val|en|The Longest Ride}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz Nikolasa Spārksa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džordžs Tilmans jaunākais]]. Galvenās lomas atveido [[Skots Īstvuds]], [[Brita Robertsone]], [[Džeks Hjūstons]], [[Ūna Čaplina]] un [[Alans Alda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|4|10||bez}}.

sentences:
[[File:Samba in cold rain.jpg|thumb|Sambas karnevāls Helsinkos, Somijā]]
'''Samba''' ir sarīkojumu [[deja]] un [[mūzikas žanrs]], kas cēlies [[Baija|Baijā]], [[Brazīlija|Brazīlijā]]. Samba visā pasaulē atzīta par Brazīlijas un [[Brazīlijas karnevāls|Brazīlijas karnevāla]] simbolu. Tāpat samba tiek uzskatīta par vienu no populārākajām Brazīlijas kultūras izpausmēm, šī deja kļuvusi par Brazīlijas [[Nacionālā identitāte|nacionālo identitāti]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sekss, meli un video
| attēls                   =  Sex Lies and Videotape.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sex, Lies, and Videotape''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Džons Hārdijs]]
* [[Roberts Ņūmaiers]]
| scenārija autors         = Stīvens Soderbergs
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Speiders]]
* [[Endija Makdauela]]
* [[Pīters Galahers]]
* [[Lora San Džiakomo]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Outlaw Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1989|8|18|}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/sex-lies-and-videotape-1989|title=Sex, Lies, and Videotape|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|36,7 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Sex-Lies-and-Videotape#tab=summary|title=Sex, Lies, and Videotape (1989)|publisher=[[The Numbers]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sekss, meli un video"''' ({{val|en|Sex, Lies, and Videotape}}) ir 1989. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeimss Speiders]], [[Endija Makdauela]], [[Pīters Galahers]] un [[Lora San Džiakomo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|8|18||bez}}.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:ASV biologi]].''

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Lētīža
|attēls=Lētiža 2.jpg
|paraksts=
|garums=32,0
|baseins=
|kritums=
|gada_notece=
|izteka=[[Bātas dzirnavu dīķis]]{{nz}}
|augštece=
|iztekas_augstums=
|ieteka=[[Venta]]
|tek_caur=
|pietekas=
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=34 | iet_plat_s=00 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=11 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Smiekli''' ir cilvēku ķermeņa reakcija, kas parasti izpaužas kā refleksīvu, ritmisku, bieži vien dzirdamu balss skaņu kopums. Smieklus izraisa, piemēram, prieks, laipnība, labsajūta, kutināšana, [[humors|humoristiski]] stāsti vai domas, arī mulsums, apjukums, arī noraidoša, nicinoša attieksme pret kādu parādību.

sentences:
'''Kālija laukšpats''' var būt:
* [[Ortoklazs]] — nozīmīgs tektosilikātu minerāls, kas veido magmatiskos iežus;
* [[Mikroklīns]] — ķīmiski vienāds ar ortoklazu, bet ar atšķirīgu kristālisko struktūru;
* [[Sanidīns]] — augstas temperatūras kālija laukšpata paveids (K,Na)(Si,Al)4O8 ;
* [[Adulārs]] — ortoklaza zemas temperatūras paveids vai daļēji jauktas struktūras mikroklīns;
* [[Amazonīts]] — mikroklīna zaļš paveids.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hačīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls, sulfosālis
|ŠtruncaID=2/E.12-70
|ķīm_formula=(Pb,Tl)2AgAs2S5
|singonija=[[Triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Svina pelēka, pelēkmelna
|svītra=Tumši brūna
|habituss=Skaisti, labi izteikti kristāli, gan lieli, gan mikroskopiski
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs līdz vāji puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Jugla]]
[[Kategorija:Jugla]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tempeliaukio baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Temppeliaukio_Kirkko_(Rock_Church),_Helsinki.jpg
| image_size            =
| caption               = Tempeliaukio baznīca
| map_type              = Helsinki#Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Tempeliaukio baznīca
| position              = left
| latd                  = 60.173056
| longd                 = 24.925278
| location              = {{vieta|Somija|Ūsimā|Helsinki}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = draudzes baznīca
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Tuomo Suomalainens]] (''Tuomo Suomalainen''), [[Timo Suomalainens]] (''Timo Suomalainen'')
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1968. gads
| year_completed        = 1969. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Tempeliaukio baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1132809"
}
</mapframe>

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Anverailenda
| oriģinālnosaukums    = Anvers Island Station
| oriģinālnosaukums1   =
| attēls               = BAS Base N.jpg
| paraksts             = Bāze N 1956. gadā
| karte                = Antarktīda
| paraksta_izvietojums = right
| valsts               = {{GBR}}
| latd=64| latm=45| lats=52 | latNS= S
| longd=64| longm= 04| longs= 33| longEW=W
| novietojums          = [[Pālmera arhipelāgs]]
| tips                 = vissezonas/vasaras
| atvērta              = 1955
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1973
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Britu Antarktiskais dienests|BAS]]
| pers_vasara          =5—6
| pers_ziema           =5—6
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- formātā UTC+/-xx -->
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Anverailenda''' ({{val|en|Anvers Island Station}}) vai '''Bāze N''' (''Base N'') bija [[Lielbritānija|Apvienotās Karalistes]] polārstacija [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Izvietota uz nelielās [[Amsleru sala]]s [[Anvera]]s salas dienvidu piekrastē. Izveidota 1955. gada 27. februārī Anveras salas dienvidu galā kā [[Britu Antarktiskais dienests|Folklenda Salu teritoriju dienesta]] “Bāze N”.<ref>[http://www.antarctica.ac.uk/about_bas/our_history/stations_and_refuges/anvers_island.php Anvers Island Station N — History]</ref> Galvenās pētījumu jomas bija [[ģeodēzija]], [[kartogrāfija]] un [[ģeoloģija]]. Stacija slēgta 1958. gada 10. janvārī pēc pētījumu programmas beigam. Stacija atkārtoti atvērta laika posmā no 1969. gada līdz 1971. gadam, kad uz netālā piekalnes ledāja ierīkots sniega lidlauks. Lidlauks tika intensīvi lietots līdz 1973. gadam, vēlāk fragmentāri līdz 1993. gadam.

sentences:
{{cita nozīme|sāļiem|ciemu|Silikāti (ciems)}}
'''Silikāti''' ({{val-la|silicis}} — 'krams') ir [[silīcijskābe]]s [[sāļi]], kuru [[anjons]] ir SiO44−. Tie veido lielāko daļu [[Zemes garoza]]s (apmēram 75%), kā arī Zemei līdzīgās [[citplanēta]]s, [[dabiskais pavadonis|dabiskos pavadoņus]] un [[asteroīds|asteroīdus]]. Dabā izplatītākie [[silikātu minerāls|silikātu minerāli]] ir [[laukšpats]], [[kaolīns]], [[muskorīts]], [[azbests]], [[talks]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Piperidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11N
|citi nosaukumi=heksahidropiridīns, azacikloheksāns,
pentametilēnamīns, azināns
|CAS numurs=110-89-4
|molmasa=85,15
|blīvums=862
|kušanas temperatūra=-7 °C
|viršanas temperatūra=106 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piperidīns''' (C5H11N) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[amīni|amīns]] - [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Piperidīns pieder pie sešlocekļu heterocikliem un to var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[piridīns|piridīnu]]. Piperidīns ir bezkrāsains šķidrums ar īpatnēju amīnu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un veido ar to [[azeotrops maisījums|azeotropu maisījumu]] (35% ūdens 92,8 °C temperatūrā). Piperidīns ir ļoti stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Antverpenes Centrālā stacija
| tips                = stacija
| attēls              = Antwerpen_Centraal_station_12-07-2010_14-04-17.JPG
| attēla_apraksts     = Antverpenes Centrālās dzelzceļa stacijas ieeja
| karte               = Beļģija#Eiropa
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1905
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 8 (24)
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 14
| adrese              = ''Koningin Astridplein 27, Antwerpen''
| latd  = 51.217222 | latNS  = N
| longd = 4.421111 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Tampabejas "Rays"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Florida|Sentpītersbērga}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Amerikāņu līga|divīzija=Austrumu konference|dibināts=1998|kapteinis=|klubs=Tampa Bay Rays|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Tropicana Field]]''|halle=|arēna=|ietilpība=25 000|krāsas=Tumši zila, gaiši zila, dzeltena, balta<br />{{color box|#092C5C}} {{color box|#8FBCE6}} {{color box|#F5D130}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Stjuarts Sternbergs|prezidents=|menedžeris=Ēriks Neanders|galvenais_treneris=Kevins Kešs|logo=Tampa Bay Rays Logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=Tampabejas "Devil Rays"|dates1=1998–2007|name2=Tampabejas "Rays"|dates2=2008–pašlaik|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=0|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|divīzijas tituli=4|bg_color=#8FBCE6|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#092C5C}}'''Tampabejas "Rays"''' ({{Val|en|Tampa Bay Rays}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Sentpītersbērga|Sentpītersbērgā]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1998. gadā kā '''Tampabejas "Devil Rays"'''. "Rays" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Amerikāņu līgas Austrumu konferencē. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav uzvarējis [[Pasaules sērija|Pasaules sērijā]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Tropicana Field'' stadionā.

sentences: '''25. oktobris''' ir gada 298. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (299. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 67 dienas.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =1805 Dīriķis
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Ludmila Černiha
| discovered ={{Dat|1970|4|1}}
| alt_names = 1970 GD, 1942 EJ, 1948 JH,
1948 JM, 1950 TU1, 1953 EL,
 1955 QL1, 1959 JP, 1962 WP, 1962 XC1, 1964 FE
| mp_name = 1805
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=dirikis (1805) Dirikis = 1970 GD]</ref>
| aphelion =3.49 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 2.788205 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 3.1392064 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.1118121
| period =5.56 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 2.51618°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 25.7  [[kilometrs|km]] <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=1805 1805 Dirikis (1970 GD)]</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =11.3 H
| single_temperature=
}}
'''Dīriķis''', arī '''1805 Dīriķis''' ir galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1970]]. gadā atklāja Ludmila Černiha Krimas Astrofizikas observatorijā.
1974. gadā asteroīdam piešķirts vārds „Dīriķis”,<ref>[http://www.irir.lv/2012/6/21/infografika-latvijas-vards-kosmosa Infografika: Latvijas vārds kosmosā]{{Novecojusi saite}}</ref> nosaucot to LU Astronomiskās observatorijas zinātniskā darbinieka, [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LZA]] goda doktora [[Matīss Dīriķis|Matīsa Dīriķa]] vārdā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Halkona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C15H12O
|molmasa=208,26
|blīvums=1071
|kušanas temperatūra=55-57 °C
|viršanas temperatūra=345-348 °C
}}
'''Halkons''' (fenilstirilketons, benzālacetofenons, benzilidēnacetofenons, 1,3-difenil-2-propēn-1-ons, C6H5−CO−CH=CH−C6H5) pieder pie nepiesātinātajiem aromātiskajiem [[ketoni]]em. Halkons ir dzeltena kristāliska viela.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Jane Goodall''
| attēls =Jane Goodall HK.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1934
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība =
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Gombestrīma nacionālais parks]], [[Tanzānija]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[zooloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[šimpanze|šimpanžu]] pētniecība
| apbalvojumi =[[Britu impērijas ordenis]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Sulfāti''' ({{val|fr|sulfate}}, no {{val|la|sulphur}} — '[[sērs]]') ir [[sērskābe]]s [[sāļi]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Svešvārdu vārdnīca |edition= trešais |year= 2007 |publisher= Jumava |isbn= 978-9984-38-332-3|page=761}}</ref> Lielākoties tie labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], izņemot [[kalcijs|kalcija]], [[stroncijs|stroncija]], [[svins|svina]] un [[bārijs|bārija]] sulfātus. [[Sārmu metāli|Sārmu metālu]] un [[magnijs|magnija]] sulfāti ir sastopami jūras ūdenī. Sulfāti ir relatīvi stabilas vielas, tikai apmēram pie 900 °C tie sadalās par metāla [[oksīdi|oksīdu]] un SO2. Sulfāti ir jonu savienojumi un satur sulfātjonu SO42−. Ja šķīdumā sērskābe ir pārākumā, var veidoties skābie sāļi — '''hidrogēnsulfāti'''. Hidrogēnsulfāti satur hidrogēnsulfāta jonu HSO4−. No ūdens šķīdumiem sulfāti parasti izdalās [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] veidā (dažu metālu, piemēram, [[varš|vara]] un [[dzelzs]], sulfātu kristālhidrātus sauc par [[vitrioli]]em).

sentences:
[[Kategorija:Politikas filozofija| Filozofi]]
[[Kategorija:Filozofi]]

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Opera
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = Opera 9.60 beta,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.opera.com/products/desktop/next/ |title=Opera 9.60 beta |archiveurl=https://archive.today/20120909/http://www.opera.com/products/desktop/next/ |archivedate=2012-09-09 |access-date=2008-09-24 }}</ref> lietojot ''[[Windows XP]]'' operētājsistēmu
| developer              = [[Opera Software]]
| latest_release_version = 12.12
| latest_release_date    = (2012. gada 18. decembris)
| operating_system       = Multiplatformu
| genre                  = [[Tīmekļa pārlūkprogramma|Interneta pārlūks]]
| license                = Visas tiesības tiek paturētas
| website                = [http://www.opera.com/ www.opera.com]
}}

sentences:
[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:Tehniskās zinātnes]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]
[[Kategorija:Ārstēšana]]

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Afrikātas''' (sauktas arī par '''afrikatīviem slēdzeņiem''') ir [[Koartikulācija|koartikulēti]] [[divcentru līdzskanis|divcentru]] [[līdzskanis|līdzskaņi]], kas sākas kā [[slēdzenis|slēdzeņi]] (kā {{IPA|[t]}} vai {{IPA|[d]}}). Atšķirībā no slēdzeņiem slēgums netiek pārrauts pēkšņi, bet pāriet spraugā: aktīvais runas orgāns (parasti [[mēle]]) pamazām attālinās no pasīvā, vaidojot spraugu, kā rezultātā skaņas realizācija ir [[berzenis]]ka (kā {{IPA|[s]}} vai {{IPA|[z]}}), vai, atsevišķos gadījumos, kā berzeniski [[trills|trilli]]. Saplūstot abām artikulācijām, nerodas ne attiecīgajam slēdzenim, ne berzenim raksturīgs troksnis, bet īpatnējs, nedalāms troksnis, kam nav iespējams noteikt robežu starp abiem elementiem.<ref>{{Laua}}</ref>

sentences: '''FIFA valsts kods''' ir [[FIFA]] piešķirts trīsburtu valsts vai teritorijas kods, kas tiek lietots FIFA un to kontinentālo konfederāciju ([[Āzijas Futbola Konfederācija|AFC]], [[Āfrikas Futbola Konfederācija|CAF]], [[CONCACAF]], [[CONMEBOL]], [[Okeānijas Futbola Konfederācija|OFC]] and [[UEFA]]) rīkotajās oficiālajās sacensībās. Kodi ir piešķirti gan valstīm un teritorijām, kas ir FIFA dalībvalstis, gan arī federācijām, kas nav FIFA dalībvalstis, vai arī ir tikai reģionālo konfederāciju dalībvalstis.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdiskais stils+}}
{{cita nozīme|pārvietošanās veidu|sporta veidu|Peldēšana (sports)}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Andrejs Kleinmihels
|     vārds_orig = ''Андрей Андреевич Клейнмихель''
|         attēls = Andrey Kleinmikhel.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 1757
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1815
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Knišina]], [[Krievijas impērija]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = Argentīnas Antarktikas institūts
| Sauklis =
| Uzņēmuma_veids = valdības institūcija
| Birža =
| Indekss =
| Dibināšanas_datums = {{dat|1951}}
| Sēdeklis = [[Buenosairesa]], {{ARG}}
| Vadība = Walter Mac Cormack
| Darbinieku_skaits =
| Apgrozījums =
| Aktīvi =
| Peļņa =
| Nozare = [[polārpētniecība]]
| Produkti =
| Mājaslapa = [https://cancilleria.gob.ar/es/iniciativas/dna/instituto-antartico-argentino]
| Logo = DAN-IAA_logo.png
}}
'''Argentīnas Antarktikas institūts''' ({{val|es|Instituto Antártico Argentino}}, I.A.A.) ir [[Argentīna]]s valdības institūcija, kas nodarbojas ar [[Antarktika]]s zinātnisko izpētes programmu organizēšanu un koordinēšanu. Iekļauts Nacionālajā Antarktikas pārvaldē ''(Dirección Nacional del Antártico; DNA)'', kas savukārt pakļauta Ārlietu ministrijai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dna.gov.ar/INGLES/INSTINF/INDEX.HTM |title=Instituto Antártico Argentino. Our Organization |access-date={{dat|2012|08|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121001215830/http://dna.gov.ar/INGLES/INSTINF/INDEX.HTM |archivedate={{dat|2012|10|01||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glioksilskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С2Н2О3
|molmasa=74,04
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=—93 °C
|viršanas temperatūra=111 °C
}}
'''Glioksilskābe''' (oksoetānskābe, formilskudrskābe, OCH−СООН) ir vienkāršākā aldehīd[[karbonskābe]]. Bezūdens glioksilskābe ir bezkrāsains, higroskopisks sīrupveida šķidrums. Glikolskābes sāļus un esterus sauc par '''glioksilātiem'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =VETULICOLA CUNEATA.jpg
| att_nosaukums = Vetulikolijas (''Vetulicola cuneata'') fosilija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Deuterostomia
| apakšnod_lv =Otrmutnieki
| tips =Vetulicolia
| tips_lv =Vetulikolijas
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Banffozoa|}}
* {{TaksoSaite|Heteromorphida|}}
* {{TaksoSaite|Vetulicolida|}}
}}

sentences: '''Blokķēde''' ({{val|en|blockchain}})<ref>{{AkadTerm|term=blockchain|lang=EN}}</ref> ir [[izkliedēta datubāze]], kas ir pastāvīgi augošs sakārtotu ierakstu jeb bloku saraksts. Katrs bloks satur [[laika zīmogs|laika zīmogu]] un norādi uz iepriekšējo bloku. Blokķēdes ir īpaši drošas pret ierakstu izmainīšanu — lai izmainītu kādu no senākiem blokiem, ir jāveic izmaiņas arī visos turpmākajos blokos.

sentences: '''Pērnavas ģimnāzija''' ({{val|et|Pärnu Ühisgümnaasium}}) ir viena no [[Pērnava]]s ģimnāzijām, kas atrodas Kooli ielā 13 Pērnavā. 2014. gadā apvienota ar Pērnavas Hanzas ģimnāziju (''Pärnu Hansagümnaasium''). Tajā ir vienīgi vidusskolas (X—XII) klases.

sentences: '''Liepājas loža "Enkurs un zobens"''' ({{val|de|Anker und Schwert}}) bija militārā brīvmūrnieku loža [[Liepāja|Liepājā]], kas strādāja Prūsijas lielložas "Royal York zur Freundschaft" rituālā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dāhla
 | native_name              = {{ara|الداخلة}}
 | settlement_type          = oāze
 | other_name               =
 | image_skyline            = Dakhla Oasis view (May 2007) cropped.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Kasras pilsētiņa Dāhlas oāzē
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ēģipte
 | pushpin_image = Egypt relief location map.jpg
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 25 | latm  = 30 | lats  = | latNS  = N
 | longd = 29 | longm = 10 | longs = | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Ēģipte}}
 | subdivision_type1        = Muhāfaza
 | subdivision_name1        = [[Vādīelgedīdas muhāfaza|Vādīelgedīda]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Apdzīvota
 | established_date         = pirms 6000 gadiem
 | area_total_km2           = 2000
 | population_total         = 75000
 | population_as_of         = 2002
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | area_code                =
 | website                  =
 | elevation_m              =
}}
'''Dāhla''' ({{val|ar|الداخلة}}, ''ad Dākhilah''; {{ipa2|edˈdæxlæ}}) ir [[oāze]] [[Ēģipte|Ēģiptē]], [[Vādīelgedīdas muhāfaza|Vādīelgedīdas muhāfazā]]. Izvietojusies valsts vidienē [[Lībijas tuksnesis|Lībijas tuksnesī]] starp [[Hārga]]s oāzi austrumos un [[Farāfira]]s oāzi ziemeļrietumos.<ref>{{PZT|157|Dahla}}</ref> Oāze stiepjas aptuveni 80 km austrumu—rietumu virzienā un ir ap 25 km plata. Lielākās apdzīvotās vietas ir [[Mūta]]s (20 tūkstoši iedzīvotāju) un Kasras pilsētas, kā arī 15 ciemi. Kopējais iedzīvotāju skaits tiek lēsts ap 75 tūkstošiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karvakrola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=976
|kušanas temperatūra=0 °C
|viršanas temperatūra=236-238 °C
}}
'''Karvakrols''' (2-metil-5-izopropilfenols, cimofenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad karvakrols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Karvakrols ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar īpatnēju [[ķimene|ķimeņu]] smaržu.

sentences: '''Partizānu rajons''' ({{val|be|Партызанскі раён}}, {{val|ru|Партизанский район}}) ir viens no [[Minska]]s rajoniem.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kabrijīts
|attēls=
|klase=Elementu tīrradņi, metālu savienojumi
|ŠtruncaID=1/A.17-20
|ķīm_formula=Pd2SnCu
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Balta, pelēka
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-4,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=10,7
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Anguidae.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Anguis fragilis|Glodene}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta = Anguimorpha
| infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|      binomial = Anguimorpha <small>([[Fürbringer]], 1900)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Glodeņveidīgie''' (''Anguimorpha'') ir viena no [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Squamata'') infrakārtām. Šai infrakārtai pastāv vairākas alternatīvas sistemātikas pēdējo gadu jaunākajās klasifikācijās un tā ir mainīta tikpat bieži kā visa zvīņrāpuļu kārta.<ref name=uk/><ref name=fi/> Katra zinātnieku un sistemātiķu grupa, izmantojot jaunākos [[ģenētika|ģenētiskos]] pētījumus, piedāvā savu versiju. Piemēram, 2004. gada sistemātikā (''Townsend et al, 2004'') glodeņveidīgo infrakārta tiek iedalīta 5 dzimtās,<ref name=uk/> bet pēc citu zinātnieku grupas 2005. gada sistemātikā (''Vidal & Hedges, 2005'') tā dalās 3 dzimtās.<ref name=fi/> Toties saskaņā ar vēl citu zinātnieku grupu 2012. gada sistemātikā (''Hutchinson, Skinner & Lee, 2012'') šī infrakārta ir vispār likvidēta.<ref name=fi/> Pieminētās sitemātikas ir tikai daži piemēri no informācijas avotos pieejamām sistemātikām.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Gojko Mitičs
| attēls = Bundesarchiv Bild 183-H0627-0018-001, Berlin, 8. Sommerfilmtage, Gojko Mitic.jpg|
| attēla izmērs = 200px
| komentārs = Goiko Mitičs 1969. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1940|6|13}}
| dz. vieta = Leskovaca, [[Dienvidslāvija]]
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = aktieris, režisors, kaskadieris
| dzimums = V
}}
'''Gojko Mitičs''' ({{val|sr|Гojko Мumuћ}}, dzimis {{dat|1940|6|13}}) ir dienvidslāvu aktieris, režisors un kaskadieris. Popularitāti ieguva kā galvenais [[indiāņi|indiāņu]] (sk. [[vesterns|vesterni]]) lomu izpildītājs [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]] galvenajā kinostudijā DEFA. Atveidojis tādus varoņus kā Čingačguks, Tekumsē, Oceola un citus.

sentences: '''Lielvārdes pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 110 [[Lielvārde]]s [[iela]]s.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/varis/100003501?type=city#|title=Valsts adrešu reģistra dati: Lielvārde, Ogres nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2021|11|04||bez}}}}</ref>

sentences: '''Mēbeles''' ir jebkurš [[priekšmets]], ar kuras palīdzību tiek iekārtotas apdzīvojamās telpas, un tām ir praktiska nozīme, piemēram, [[krēsls|krēslus]] izmanto sēdēšanai, [[galds|galdus]] — pārtikas novietošanai un ēšanai un tā tālāk. Mēbeles, īpaši dekoratīvās mēbeles, ir arī kā [[interjers|interjera]] elements.

sentences: '''Pikti''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Picts'') bija [[Ķeltu valodas|ķeltu valodās]] runājošu tautu savienība, kas dzīvoja tagadējās [[Skotija|Skotijas]] ziemeļaustrumos [[Dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] beigās un agrajos [[Viduslaiki|viduslaikos]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Saulkrastu pagasts
| karte             = Saulkrastu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saulkrastu novads
| centrs            = Saulkrasti
| platība           = 41,7
| iedzīvotāji       = 2 781<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 2781 / 41.7 round 1}}
| izveidots         = 1967
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Saulkrastu pagasts''' ir viena no [[Saulkrastu novads|Saulkrastu novada]] administratīvajām teritorijām [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] krastā. Tas ietver [[Saulkrasti|Saulkrastu]] pilsētu no sauszemes puses un robežojas ar sava novada [[Sējas pagasts|Sējas pagastu]] rietumos, [[Limbažu novads|Limbažu novada]] [[Skultes pagasts|Skultes pagastu]] ziemeļrietumumos un [[Ādažu novads|Ādažu novada]] [[Ādažu pagasts|Ādažu]] un [[Carnikavas pagasts|Carnikavas]] pagastiem dienvidos.

sentences:
{{atveidošana}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Trīs mērkaķi
| attēls = Three Monkeys VideoCover.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Üç Maymun''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Nuri Bilge Džejlans]]
| producents = Zeynep Özbatur
| scenārija autors = * Ebru Ceilans
* Ercan Kesal
* Nuri Bilge Džejlans
| galvenajās lomās = * Yavuz Bingöl
* Hatice Aslan
* Ahmet Rıfat Şungar
| mūzika =
| operators =
| montāža = * Ayhan Ergürsel
* Bora Gökşingöl
* Nuri Bilge Ceilans
| studija =
| izplatītājs =
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2008|05|16|[[Kannu kinofestivāls]]|ref1=|2008|10|24|[[Turcija]]|ref2=|2009|04|21|[[Rīga]]|ref3=<ref name="ALV" />}}
| ilgums = 109 [[minūte|min]]
| valsts = {{TUR}}
| valoda = [[Turku valoda|Turku]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb = 1233381
}}
'''"Trīs mērkaķi"''' ({{val|tr|Üç Maymun}}; {{val|en|Three Monkeys}}) ir 2008. gada [[Turcija|turku]] filma, kuras režisori ir [[Nuri Bilge Džejlans]].<ref name="ALV">{{Tīmekļa atsauce | title = Kino «Rīga» demonstrēs Kannu kinofestivāla laureāta Ceilana jaunāko filmu «Trīs mērkaķi»
 | url = https://www.apollo.lv/5426258/kino-riga-demonstres-kannu-kinofestivala-laureata-ceilana-jaunako-filmu-tris-merkaki | date = 2009-04-16 | accessdate = 2019-06-11 | publisher = [[Apollo (portāls)|Apollo]]
 }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Franču sakarnieks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|51,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3511846401/|title=The French Connection (1971) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|2|25}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 104 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|7}}
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = ''Philip D'Antoni Productions''
| operators = [[Ouens Roizmens]]
| oriģinālnos = ''The French Connection''
| mūzika = [[Dons Eliss]]
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Fernando Rejs]]
* [[Rojs Šeiders]]
* [[Tonijs Lo Bjanko]]
* [[Marsels Bozufī]]
| scenārijs = [[Ernests Taidimens]]
| producents = [[Filips D'Antoni]]
| režisors = [[Viljams Frīdkins]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  TheFrenchConnection.jpg
| imdb =
}}'''"Franču sakarnieks"''' ({{Val|en|The French Connection}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Viljams Frīdkins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Fernando Rejs]], [[Rojs Šeiders]], [[Tonijs Lo Bjanko]] un [[Marsels Bozufī]]. Filma ir balstīta uz 1969. gada [[Roberts Mūrs|Roberta Mūra]] tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ādams Mickēvičs
|     vārds_orig = Adam Mickiewicz
|         attēls = Adam Mickiewicz by Julian Mackiewicz.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1798
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = Zavose
vai [[Navahrudaka]]
{{flag|Krievijas Impērija}}
(tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Stambula]], {{flag|Osmaņu impērija}}
(tagad {{TUR}})
|   dzīves_vieta = [[Viļņa]], [[Kauņa]], [[Pēterburga]], [[Roma]], [[Parīze]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-AdamMickiewicz.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = "[[Veļi]]"
"[[Pans Tadeušs]]"
|    ietekmējies = [[Homērs]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Jans Kohanovskis]], [[Petrarka]], [[Aleksandrs Poups]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]]
|     ietekmējis = [[Grāfs Lotreamons]], [[Žorža Sanda]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Teofils Gotjē]], [[Georgs Brandess]]
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|          vārds =Arturs Kestlers
|     vārds_orig = ''Kösztler Artúr''
|         attēls = Arthur Koestler statue in Budapest 2.JPG
|     att_izmērs = 150px
|        dz_gads =1905
|     dz_mēnesis =9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Budapešta]] [[Ungārija]]
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Anglija]]
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[žurnālistika|žurnālists]]
|slavenākie darbi = "Saules aptumsums" (''Darkness at Noon'')
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =[[Kens Vilbers]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ideālā slepkavība
| attēls                   = Perfectmurder.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Perfect Murder''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Endrū Deiviss]]
| producents               =
* [[Arnolds Kopelsons]]
* [[Anne Kopelsone]]
* [[Pīters Makgregors-Skots]]
* [[Kristofers Mankievics]]
| scenārija autors         = [[Patriks Smits Kellijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Maikls Daglass]]
* [[Deivids Sušē]]
* [[Vigo Mortensens]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Kopelson Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|6|5||bez}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/perfect-murder-1998-0|title=A Perfect Murder|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 28, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Arābu valoda|Arābu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|128 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=perfectmurder.htm|title=A Perfect Murder (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 28, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ideālā slepkavība"''' ({{val|en|A Perfect Murder}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrilleris, kura režisors ir [[Endrū Deiviss]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Maikls Daglass]], [[Deivids Sušē]] un [[Vigo Mortensens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|5||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Inženierceltniecība]]
[[Kategorija:Būves pēc tipa]]
[[Kategorija:Būves pēc formas]]

sentences:
{{cita nozīme|daļēji atzītu valsti|apstrīdētu teritoriju|Rietumsahāra}}
{{Valsts infokaste
 |         vietējais_nosaukums = {{ara|الجمهورية العربية الصحراوية الديمقراطية}}
''Al-Jumhūrīyya al-`Arabīyya aṣ-Ṣaḥrāwīyya ad-Dīmuqrāṭīyya''
''República Árabe Saharaui Democrática''
 |    pilnais_valsts_nosaukums = Sahāras Arābu Demokrātiskā Republika
 |            valsts_nosaukums =
 |               karoga_attēls = Flag of the Sahrawi Arab Democratic Republic.svg
 |            karoga_nosaukums = Sahāras Arābu Demokrātiskās Republikas karogs
 |              ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Sahrawi Arab Democratic Republic.svg
 |           ģerboņa_nosaukums = Sahāras Arābu Demokrātiskās Republikas ģerbonis
 |             ģerboņa_platums = 85px
 |                 valsts_moto =
 |                valsts_himna = ''[[Yā Banīy As-Saharā]]''
 |               kartes_attēls = Sahrawi Arab Democratic Republic (orthographic projection) highlighted.svg
 |             kartes_paraksts =
 |               galvaspilsēta = [[Ajūna]] (proklamētā);
Tifariti (faktiskā)
 | latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
 |              valsts_valodas = [[arābu valoda]],
[[spāņu valoda]] (kā otrā valoda)
 |             etniskās_grupas =
 |        etniskās_grupas_gads =
 |              valsts_iekārta =
 |        valsts_galvas_tituls = Prezidents
 |                valsts_galva = [[Muhameds Abdelazizs]]
 |       valsts_galvas_tituls2 =
 |               valsts_galva2 =
 |        neatkarības_iegūšana =
 |         neatkarības_piezīme =
 |                    dibināta =
 |        neatkarības_notikums = Deklarēta
 |          neatkarības_datums = {{dat|1976|2|27}}
 |       neatkarības_notikums2 =
 |         neatkarības_datums2 =
 |       neatkarības_notikums3 =
 |         neatkarības_datums3 =
 |                 platība_km2 = 266 000
 |               platība_rangs =
 |              procenti_ūdens =
 |     iedzīvotāju_skaita_gads = 2004. gadā
 |          iedzīvotāju_skaits = 267 405
 |    iedzīvotāju_skaits_rangs =
 |    apdzīvotības_blīvums_km2 =
 |  apdzīvotības_blīvums_rangs =
 |                     IKP_PPP =
 |                IKP_PPP_gads =
 |               IKP_PPP_rangs =
 |          IKP_PPP_per_capita =
 |    IKP_PPP_per_capita_rangs =
 |                         HDI =
 |                    HDI_gads =
 |              HDI_kategorija =
 |                   HDI_rangs =
 |                        Gini =
 |                   Gini_gads =
 |             Gini_kategorija =
 |                  Gini_rangs =
 |                      valūta = [[Sahāras peseta]]
 |                valūtas_kods = EHP
 |                  laika_zona =
 |                  utc_offset =
 |              laika_zona_DST =
 |              utc_offset_DST =
 |                      domēns =
 |              tālsarunu_kods = 212 (tāds pats kā Marokai)
 |                    piezīmes =
 |                    piezīme1 =
 |                    piezīme2 =
 |                    piezīme3 =
 |                iso_kods_num =
 |              iso_kods_alfa2 =
 |              iso_kods_alfa3 =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Turcijas pilsētu|Stambula (nozīmju atdalīšana)|Stambula}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name=Stambula
|official_name=İstanbul
|settlement_type=[[Lielpilsēta (Turcija)|lielpilsēta]]
|established_title=Dibināta
|established_date=667. pmē. kā '''Bizantija'''
|established_title1=[[Romas impērija|Romas]] un [[Bizantijas impērija|Bizantijas]] impērijas
|established_date1=330. kā ''Nova Roma'' (nosaukums dots 330. gadā un to lietoja [[Konstantīns I|Konstantīna]] valdīšanas laikā) un vēlāk [[Konstantinopole]] (pēc Konstantīna nāves 337. gadā)
|established_title2=[[Osmaņu impērija]]s periods
|established_date2=1453. kā Konstantīnija ([[osmaņu turku valoda|osmaņu turku]]), Konstantinopole (starptautiski) un citi nosaukumi
|established_title3=[[Turcija]]s periods
|established_date3=1923. kā Stambula ([[turku valoda|turku]]: ''İstanbul'') un Konstantinopole (starptautiski), bet pēc Turcijas 1930. gada 28. marta Pasta pakalpojumu likuma pieņemšanas visur saukta kā ''Istanbul''.
|timezone=[[Austrumeiropas laiks|EET]]
|utc_offset=+2
|map_caption=Stambulas atrašanās vieta Turcijā
|timezone_DST=[[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|utc_offset_DST=+3
|image_skyline=Istanbul collage 5555.jpg
|image_caption=
|image_shield=
|image_flag=
|blank_emblem_type=Stambulas lielpilsētas pašpārvaldes logo
|subdivision_type=[[Valsts]]
|subdivision_name={{TUR}}
|subdivision_type1=[[Turcijas reģioni|Reģions]]
|subdivision_name1=[[Marmora jūras reģions]]
|subdivision_type2=[[Turcijas ili|Ils]]
|subdivision_name2=[[Stambulas ils]]
|parts_type=[[Turcijas rajoni|Rajoni]]
|parts=27
|population_total=11 372 613 ([[Pasaules lielākās pilsētas|4. lielākā]])
|population_as_of=2007
|population_footnotes=
<ref name="Turkey pop 2007">[http://www.tuik.gov.tr/jsp/duyuru/upload/adnks_Harita_TR/HaritaTR.html Türkiye istatistik kurumu] Address-based population survey 2007. Apskatīts on 2008-03-19.</ref>
|population_density_km2=6211
|area_total_km2=1830.92
|elevation_m=100
|pushpin_map=Turkey
|pushpin_label_position=
|pushpin_map_caption=Stambula pie Bosfora šauruma Turcijā
|pushpin_mapsize=
|latd = 41
|latm = 01
|latNS = N
|longd = 28
|longm = 58
|longEW = E
|postal_code_type=[[Pasta kods]]
|postal_code=34010 līdz 34850 un
 80000 līdz 81800
|area_code_type=Tālsarunu kods
|area_code=(+90) 212 (Eiropas daļa)
 (+90) 216 (Āzijas daļa)
|leader_name=[[Ekrem İmamoğlu]]
|leader_party=
|leader_name1=[[Ali Yerlikaya]]
|blank_info=34
|blank_name=Auto reģ. nr. kods
||website=[http://english.istanbul.gov.tr/ Stambulas portāls (angļu val.)]
}}
'''Stambula''' ({{val|tr|İstanbul}}, {{izrunā|istɑmbul}}; vēsturiskie nosaukumi: [[Bizantija (pilsēta)|Bizantija]], [[Konstantinopole]], Konstantīnija) pēc iedzīvotāju skaita ir lielākā [[Lielpilsēta (Turcija)|pilsēta]] [[Eiropa|Eiropā]] ([[Pasaules lielākās pilsētas|4. lielākā pilsēta pasaulē]]) un ir [[Turcija]]s kultūras un finanšu centrs. Pilsēta aptver 25 no visiem [[Stambulas ils|Stambulas ila]] rajoniem. Stambula atrodas abpus [[Bosfora šaurums|Bosfora šaurumam]] valsts ziemeļrietumos, un tajā ietilpst dabiskā [[osta]] [[Zelta rags]]. Pilsēta atrodas gan [[Eiropa|Eiropā]] ([[Trāķija]]), gan [[Āzija|Āzijā]] ([[Anatolija]]), kuras šķir Bosfora šaurums, un tādēļ tā ir vienīgā [[metropole]] pasaulē, kas izvietojas divos [[kontinents|kontinentos]]. Stambula vēsturē ir bijusi galvaspilsēta [[Romas impērija]]i ([[330]]—[[395]]), [[Austrumromas impērija|Bizantijas impērijai]] ([[395]]—[[1204]] un [[1261]]—[[1453]]), [[Latīņu impērija]]i ([[1204]]—[[1261]]) un [[Osmaņu impērija]]i ([[1453]]—[[1922]]). Stambula ir viena no [[2010. gads|2010]]. gada [[Eiropas kultūras galvaspilsēta|Eiropas kultūras galvaspilsētām]]. [[1985]]. gadā Stambulas vēsturiskos rajonus iekļāva [[UNESCO]] [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 235px
|           attēls = Magnificent tree frog (Litoria splendida) crop.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Litoria caerulea|Austrālijas zaļā kokvarde}}
|          attēls2 = Salamander-olympus.jpg
|   att2_nosaukums = [[Uguns salamandra]] (''Salamandra salamandra'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|       apakšklase = Lissamphibia
|    apakšklase_lv = Kailamfībijas
|        virskārta = Batrachia
|     virskārta_lv = Varžu virskārta
|         binomial = Batrachia <small>([[Latreille]], 1800)</small>
|      kategorijas = nē
|       iedalījums = 2 mūsdienās dzīvojošas kārtas:
*[[Astainie abinieki]] (''Caudata'')
*[[Bezastainie abinieki]] (''Anura'')
}}
'''Varžu virskārta''' (''Batrachia'') ir [[abinieki|abinieku klases]] (''Amphibia'') virskārta, kas apvieno [[bezastainie abinieki|vardes]], [[bezastainie abinieki|krupjus]] un [[astainie abinieki|salamandras]] ([[astainie abinieki|astaino abinieku]] un [[bezastainie abinieki|bezastaino abinieku kārtas]]), kā arī vienu izmirušu kārtu ''[[Allocaudata]]'', kuras pārstāvji ārēji atgādināja [[salamandras]]. Šajā virskārtā netiek iekļauta tikai viena [[kailamfībijas|kailamfībiju]] grupa — [[bezkājainie abinieki]].

sentences: {{citas nozīmes|materiāliem|Keramika (nozīmju atdalīšana)|Keramika}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Private Parts''
| attēls = Howard Sterns Private Parts Film Poster.JPG
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = komēdija, biogrāfiska filma
| režisors = [[Betija Tomasa]]
| producents = [[Aivans Raitmans]]
| scenārija autors = * [[Maikls Kalesniko]]
* [[Lens Blūms]]
| galvenajās lomās = * [[Hauards Sterns]]
* [[Mērija Makkormika]]
* [[Robins Kiverss]]
| mūzika = * [[Robs Zombijs]]
* ''[[The Dust Brothers]]''
* ''[[Porno for Pyros]]''
* [[Merilins Mensons]]
* [[Bazils Poleduriss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Rysher Entertainment]]''
* ''[[Nothern Lights Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1997|2|27|pirmizrāde|1997|3|7|}}
| ilgums = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/private-parts-1997|title=Private Parts|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 3, 2019|archive-date={{dat|2019|06|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190603182154/https://bbfc.co.uk/releases/private-parts-1997}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=privateparts.htm|title=Private Parts (1997)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 3, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|41,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Private Parts''''' ir 1997. gada ASV biogrāfiska komēdija, kas balstīta uz [[Hauards Sterns|Hauarda Sterna]] tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisore ir [[Betija Tomasa]]. Galvenās lomas atveido Hauards Sterns, [[Mērija Makkormika]] un [[Robins Kiverss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|2|27||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Jaunā Viktorija
| attēls = Young victoria poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Young Victoria''
| žanrs = drāma, biogrāfiska filma, romantiska filma
| režisors = [[Žans Marks Valē]]
| producents = * [[Mārtins Skorsēze]]
* [[Greiems Kings]]
* [[Timotijs Hedingtons]]
* [[Sāra Fērgusone]]
| scenārija autors = [[Džuliāns Fellouzs]]
| galvenajās lomās = * [[Miranda Ričardsone]]
* [[Emilija Blanta]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Pols Betanijs]]
* [[Marks Strongs]]
* [[Tomass Krečmans]]
* [[Džuliāns Glovers]]
| mūzika = [[Ilans Eškeri]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[GK Films]]''
| izplatītājs = * ''[[Momentum Pictures]]''
* ''[[Apparition]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2009|3|6|Apvienotā Karaliste|2009|12|18|ASV|}}
| ilgums = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/young-victoria-2009|title=The Young Victoria|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 22, 2019|archive-date={{dat|2019|04|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190422173525/http://www.bbfc.co.uk/releases/young-victoria-2009}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=youngvictoria.htm|title=The Young Victoria|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 22, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|27,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Es esmu mīlestība
| oriģinālnos = ''Io sono l'amore''
| attēls = Iosonolamoreposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska fima, drāma
| režisors = [[Luka Gvadanjīno]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tilda Svintone]]
* [[Flavio Parenti]]
* [[Edoardo Gabrielīni]]
* [[Pipo Delbono]]
| mūzika = Džons Adamss
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[First Sun]]''
| izplatītājs = ''[[Mikado Film]]''
| izdošana = {{filmas datums|2009|9|5|Venēcija|2010|3|19|Itālija|}}
| ilgums = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-am-love-2009|title=I Am Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 20, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{ITA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|Itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iamlove.htm|title=I Am Love (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Es esmu mīlestība"''' ({{val|it|Io sono l'amore}}) ir 2009. gada [[Itālija]]s romantiska drāma, kura režisors ir [[Luka Gvadanjīno]]. Galvenās lomas atveido [[Tilda Svintone]], [[Flavio Parenti]], [[Edoardo Gabrielīni]] un [[Pipo Delbono]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|9|5||bez}} Venēcijā.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Frederiks Pasī
 |    vārds_orig = ''Frédéric Passy''
 |        attēls = Frederic Passy.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1822
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 20
 |      dz_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
 |        m_gads = 1912
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 12
 |       m_vieta = {{vieta|Francija|Neijī pie Sēnas}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{FRA}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ekonomists, politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Deivs Rubins
| vārds_orig = ''Dave Rubin''
| attēls = Dave Rubin by Gage Skidmore 2.jpg
| att_nosaukums = Rubins 2019. gadā
| dz_gads = 1976
| dz_mēnesis = 6
| dz_vieta = [[Ņujorka]], ASV
| dz_diena = 26
| nodarbošanās = Raidījumu vadītājs, blogeris, radio un televīzijas personība,
}}
'''Deivids Džošua Rubins''' ({{val|en|David Joshua Rubin}}; dzimis 1976. gada 26. jūnijā [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu politikas komentētājs, bijušais komiķis, ''[[YouTube]]'' personība un sarunu šovu vadītājs. Viņš ir ''[[YouTube]]'' un ''BlazeTV'' politisko sarunu šova ''The Rubin Report'' veidotājs un vadītājs, kas sākotēji tika translēts ''TYT'' tīklā, kuru Rubins pameta 2015. gadā. 2013. gada janvārī Rubins uzsāka darbu tīklā ''The Young Turks'', kur vadīja šovu ''The Rubin Report''. Pēc diviem gadiem Rubins pameta tīklu, turpinot šova pārraidi tīklos ''RYOT'' un ''Ora TV''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://newmediarockstars.com/2013/05/the-young-turks-add-dave-rubin-cara-santa-maria-to-their-network/ |title=The Young Turks Add Dave Rubin & Cara Santa Maria To Their Network |author=Jeff Klima |publisher=New Media Rockstars |access-date=June 17, 2013}}</ref><ref name="Beatrice Verhoeven">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.thewrap.com/dave-rubins-rubin-report-joins-larry-kings-ora-tv-exclusive/ |title=Dave Rubin's 'Rubin Report' Joins Larry King's Ora TV (Exclusive) |author=Beatrice Verhoeven |publisher=The Wrap |access-date=July 24, 2015 |date=July 24, 2015}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorapskābes struktūrformula

Hlorapskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = hipohlorskābe, ūdeņraža hipohlorīts, ūdeņraža oksohlorāts(I), hloranols
|           CAS numurs = 7790-92-3
|      ķīmiskā formula = HClO
|              molmasa = 52,46
|              blīvums = šķīdumam ap 1000
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās, kamēr nesāk sadalīties
|                 citi =
}}
'''Hlorapskābe''' (HClO) ir ļoti vāja vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +1. Hlorapskābe pastāv tikai ūdens šķīdumos un ir ļoti nestabila.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 286. lpp.</ref>  Saules gaismā hlorapskābe sadalās dažu sekunžu laikā. Hlorapskābes sāļus sauc par [[hipohlorīti]]em, tie ir samērā stabili. Hlorapskābe ir tik vāja skābe, ka to izspiež no sāļiem pat [[ogļskābe]]. Koncentrēti hlorapskābes šķīdumi ir zaļgandzeltenīgi<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 857. lpp. {{ru ikona}}</ref>, bet vājāki — bezkrāsaini. Tiem ir ļoti asa smaka.

sentences: Pēdējoreiz atjaunots 2006. gada 15. septembrī.

sentences:
klejotāji Krievijas Impērijas stepē, krāsu fotogrāfijas pioniera [[Sergejs Prokudins-Gorskis|Sergeja Prokudina-Gorska]] foto, ap 1910. gadu]]
'''Klejotāji''' jeb '''nomadi''' ({{val|el|νομάδες}} ''(nomades)'' — 'ganību meklētāji') ir nevietsēdīgās cilvēku [[kultūra]]s, kuru [[dzīvesveids|dzīvesveidam]] raksturīga haotiska vai ritmiska pārvietošanās, mainot dzīvesvietu. Klejošana raksturīga vācēju un mednieku—vācēju kultūrām, kā arī dažām [[Ekstensīvā lopkopība|ekstensīvās lopkopības]] formām.

sentences:
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Biržu pagasts]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Kalna pagasts}}

sentences:
{{novecojis}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Nesta Kārters
 |      vārds_orig = ''Nesta Carter''
 |          attēls = Nesta Carter Tyson Gay 2010 Memorial Van Damme.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Nesta Kārters 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1985|10|11}}
 |         dz_viet =
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{JAM}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=173}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCount
|[[Olimpiskās spēles]]|2|0|0
|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]|2|1|1
}}
}}
'''Nesta Kārters''' ({{val|en|Nesta Carter}}; dzimis {{dat|1985|10|11}}) ir [[Jamaika]]s [[vieglatlēts]], startē [[100 m|100]] un [[200 m]] sprinta disciplīnās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Politetrafluoretilēna struktūrformula

Neliela politetrafluoretilēna molekulas fragmenta modelis
|       citi nosaukumi = teflons, fluorplasts-4, PTFE
|           CAS numurs = 9002-84-0
|      ķīmiskā formula = CnF2n+2
|              molmasa = -
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 327 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Politetrafluoretilēns''' ir [[polimērs]], kas sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[fluors|fluora]]. To var uzskatīt par [[polietilēns|polietilēna]] atvasinājumu, kura molekulā visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi aizvietoti ar fluora atomiem:
:−(−CF2−CF2−)n−
Politetrafluoretilēnu biežāk pazīst ar zīmola nosaukumu '''teflons'''. Teflonā ārkārtīgi garas oglekļa atomu ķēdes ir it kā "ietītas" fluora atomos, turklāt ķīmiskā saite starp fluoru un oglekli ir ļoti stipra. Tādēļ teflons ir ķīmiski ļoti inerts materiāls, kas nereaģē pat ar [[karaļūdens|karaļūdeni]]. Teflons ir ārkārtīgi slidens materiāls, jo tam piemīt neliels [[Berze|berzes koeficients]]. Šis materiāls ir [[Karstumizturība|karstumizturīgs]] un ķīmiski noturīgs.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008.gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref>

sentences: '''Semba''' jeb '''Sambija''' ({{val|la|Sambia}}, {{val|de|Samland}}) bija viena no [[Prūši|prūšu]] zemēm, kas atradās [[Sembas pussala|Sembas pussalā]], kas atradās mūsdienu [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabala]] [[Baltijskas rajons|Baltijskas]], [[Zeļenogradskas rajons|Zeļenogradskas]], [[Svetlogorskas rajons|Svetlogorskas]], daļēji [[Gurjevskas rajons|Gurjevskas]] un [[Poļeskas rajons|Poļeskas rajona]] teritorijā.

sentences:
<mapframe text="Piti pils" width=300 height=300 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q51252"
}
</mapframe>
'''Ufici galerija''' ({{val-it|Galleria degli Uffizi}}) ir viens no vecākajiem un slavenākajiem mākslas muzejiem pasaulē. Tā atrodas [[Florence|Florencē]], [[Itālija|Itālijā]]. Pili sāka celt [[Džordžo Vazāri|Džordžio Vazāri]] 1560. gadā pēc [[Kozimo I de Mediči]] pasūtījuma. Tā bija domāta kā biroja telpas Florences maģistrātiem, no kā arī cēlies nosaukums. Celtniecību pēc Vazāri skicēm turpināja Alfonso Paridži un Bernardo Buontalenti, un tā tika beigta 1581. gadā. Iekšpagalms ir garš un šaurs, atvērts uz [[Arno]] upes pusi tā tālākajā galā ar [[Doriskais orderis|dorisko orderi]], kas artikulē iekšpagalmu, nenodalot to pilnībā, tāpēc arhitektūras vēsturnieki to dēvē par pirmo idealizēto ielas skatu Eiropā. Tieši ar Annas Marijas Lodovicas, pēdējās Mediči mantinieces gādību, Mediči kolekcija palikusi Ufici Galerijā saskaņā ar ''Patto di famiglia'' līgumu. Sākot ar 16.gs. Galerija bijusi atvērta īpašiem apmeklētājiem, bet no 1765. gada arī plašākai publikai.

sentences: '''Daisona sfēra''' ir hipotētiska [[megastruktūra]], kas pilnīgi apvij [[Zvaigzne|zvaigzni]] vai [[Saules sistēma|saules sistēmu]], lai iegūtu lielu daļu zvaigznes izdalītās [[enerģija]]s. Tā būtu vislielākā un ambiciozākā cilvēku uzbūvētā lieta Visumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.islandone.org/LEOBiblio/SETI1.HTM|title=Search for Artificial Stellar Sources of Infrared Radiation|last=|first=|access-date=|date=1960|archive-date={{dat|2019|07|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190714215002/http://www.islandone.org/LEOBiblio/SETI1.HTM}}</ref> Šobrīd tas ir domu eksperiments, lai pierādītu, kā [[civilizācija]] var iegūt vajadzīgo enerģijas daudzumu no kaut kā, kas nav [[mājplanēta]]. Šis ir ļoti labs enerģijas iegūšanas veids, jo tas ir ļoti efektīvs, salīdzinājumā ar to, ka mēs pašlaik saņemam ļoti mazu daļu no Saules enerģijas. Daisona sfēra dotu mums <math>10^{19}</math> reižu vairāk enerģijas, nekā visefektīvākais [[kodolreaktors]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://arxiv.org/pdf/1503.04376.pdf|title=Dyson Spheres around White Dwarfs|last=|first=|access-date=|date=2015}}</ref>

sentences: '''8. novembris''' ir gada 312. diena (313. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 53 dienas.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Reba Makintaira
|      Vārds_orig = ''Reba McEntire''
|          Attēls = Reba McEntire by Gage Skidmore 3.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Reba Makintaira 2019. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1955|3|28}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Oklahoma|Makalistera}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1975—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Mercury Records|Mercury]]'', ''[[MCA Nashville]]'', ''Starstruck'', ''[[Valory Music Group|Valory]]'', ''[[Humphead Records|Humphead]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Reba Makintaira''' ({{val|en|Reba Nell McEntire}}; dzimusi {{dat|1955|3|28}}) ir amerikāņu [[kantrimūzika|kantrimūziķe]] un aktrise.

sentences:
''Pringles'' hiperboliskā paraboloīda formā]]
'''Paraboloīds''' ir ar [[parabola|parabolu]] saistīts [[otrās kārtas virsma]]s veids. Paraboloīds ir neierobežota necentrāla virsma (tai nav [[simetrijas centrs|simetrijas centra]]).

sentences: '''V391 Pegasi b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[V391 Pegasi]], kura atrodas 1403 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 6,638 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 6,682 AU. Ieraugot planētas orbitālos parametrus, varētu domāt, ka uz tās ir tikpat auksti, kā zemās temperatūras režīma saldētavā, bet patiesībā stindzinošā aukstuma vietā ir cilvēkam visai patīkamas temperatūras (+10 °C) — ap šo planētu varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, jo zvaigznei V391 Pegasi ir ļoti augsta (29 044 °C) temperatūra un tā ir tikai 4 reizes mazāka par [[Saule|Sauli]], līdz ar to tā izdala milzīgu siltuma apjomu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Vilhelms Strūve
|     vārds_orig = ''Otto Wilhelm Struve''
|         attēls = Otto Willhelm Struve.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Tērbata]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Karlsrūe]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
|        zinātne = Astronomija
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Oto Vilhelms Strūve''' ({{val|de|Otto Wilhelm von Struve}}, {{val|ru|Отто Васильевич Струве}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1819|5|7}}|{{dat||4|25}}}}, miris {{dat|1905|4|14}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[astronoms]]. Ievērojamās Strūvju ģimenes pārstāvis, tēvs — [[Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve]]. Viens no vadošajiem sava laika [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]s locekļiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boletus erythropus JPG1.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Neoboletus
| ģints_lv =
| suga =Neoboletus luridiformis
| suga_lv =Pārslainā beka
| binomial =Neoboletus luridiformis
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Boletus luridiformis''
}}

sentences: '''Kvadrātkods'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.vestnesis.lv/op/2017/20.5 |title= Par angļu valodas termina ''QR code'' atveidi latviešu valodā |publisher= [[Latvijas Vēstnesis]] |date= 2017. gada 25. janvāris |accessdate= 2019. gada 8. martā}}</ref> jeb '''QR kods''' ({{val|en|QR code}}) ir divdimensiju kods, ko 1994. gadā radīja [[Japāna]]s korporācija ''[[Denso|Denso-Wave]]''. "QR" ir [[abreviatūra]] no vārdiem "ātra atbilde" ({{val|en|Quick Response}}), jo tā radītājs bija paredzējis kodu un tā saturu atkodēt īsā laika brīdī.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Pols Makartnijs
|Attēls = Paul McCartney black and white 2010.jpg
|Att_izm =
|Apraksts = Pols Makartnijs 2010. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Džeimss Pols Makartnijs
|Dzimis = {{Dzimšanas datums un vecums|1942|6|18}}
|Vieta_dz = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Liverpūle}}
|Miris =
|Vieta =
|Instrumenti = [[vokāls]], [[ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[klavieres]], [[ukulele]], [[mandolīna]]
|Žanrs =
* [[rokmūzika]]
* [[rokenrols]]
* [[psihedēliskais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[dzejnieks]]
|Gadi = [[1957]] - pašlaik
|Izdevējkompānija =
* [[Parlophone]]
* [[Capitol Records|Capitol]]
* [[Apple Records|Apple]]
* [[CBS Records]]
* [[EMI]]
* [[Hear Music]]
|Darbojies_arī =
* [[The Beatles]]
* [[Wings]]
* [[The Fireman]]
|Mlapa = {{URL|paulmccartney.com}}
|Dzimums = V
}}
'''Sers Džeimss Pols Makartnijs''' (''Sir James Paul McCartney''; dzimis {{Dat|1942|6|18}}) ir britu mūziķis, kurš savulaik spēlēja grupā ''[[The Beatles]]'', [[1970]]. gadā Makartnijs uzsāka savu solokarjeru un uzstājās ar savu grupu ''[[Wings]]'' (1970–1981).  Populārākās Makartnija dziesmas ir ''[[Yesterday]], [[Hey Jude]], [[Let It Be (dziesma)|Let It Be]]''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Henrijs Frānsiss Blanfords
|     vārds_orig = ''Henry Francis Blanford''
|         attēls = Henry Francis Blanford.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1834
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]<br />({{UK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1893
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Folkstona]], [[Lielbritānija]], {{UK}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = meteorologs, paleontologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Viljams Tomass Blanfords]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Henrijs Frānsiss Blanfords''' (angļu. ''Henry Francis Blanford''; 1834—1893) ir [[Angļi|angļu]] — indiešu [[meteorologs]] un [[paleontologs]], [[Viljams Tomass Blanfords|Viljama Tomasa Blanforda]] brālis.

sentences: [[File:Maria_Wiik_-_Ballad.jpg|thumb|[[Marija Vīka]], "Balāde" (1898)]]

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 38
 | lv  = Trīsdesmit astoņi
}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg1-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Drošais jaukšanas algoritms''' ({{val-en|Secure Hash Algorithm}})<ref>{{AkadTerm|term=SHA-1|lang=EN}}</ref> ir [[kriptogrāfiska jaucējfunkcija|kriptogrāfisku jaucējfunkciju]] saime, ko publicē [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts]] (NIST) kā [[Federālais informācijas apstrādes standarts|Federālos informācijas apstrādes standartus]] (FIPS). Tās sastāvā ietilpst:

sentences:
{{citas nozīmes|tautu Ziemeļamerikā|Siu (nozīmju atdalīšana)|Siu}}
{{Tautas infokaste
| attēls    =  Siu virsaitis ''Wašíčuŋ Tĥašúŋke'' ([Tas, kam pieder] amerikāņu zirgs) no oglala lakotu cilts.
| tauta     = Siu
Očhéthi Šakówiŋ
| skaits    = 170 110
| vieta     = {{USA}} ([[Dienviddakota|DD]], [[Minesota|MN]], [[Nebraska|NE]], [[Montāna|MT]], [[Ziemeļdakota|ZD]]),
{{CAN}} ([[Manitoba|MB]], [[Saskačevana|SK]], [[Alberta|AB]])
| valoda    = siu, [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]]
| reliģija  = [[kristietība]], [[vakantanka]], [[midevivina]]
| grupas    = [[dakoti]], [[lakoti]]
| radi      = [[asiniboini]], [[mandani]], [[hīdatsi]] u.c. [[siu valodas|siu]] tautas
}}
'''Siu''' ([[dakotu valoda|dakotu]]: ''Očhéthi Šakówiŋ''), arī '''siū''', ir [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] tautu grupa, kas apdzīvo [[Lielie līdzenumi|Lielo līdzenumu]] ziemeļu daļu. [[Siu valoda]] pieder [[siu valodas|siu]] [[valodu saime]]i. Siu apvieno trīs valodas un kultūras ziņā atšķirīgas grupas — [[lakoti|lakotus]], rietumu dakotus un austrumu dakotus jeb santi. Katra no šīm grupām sadalās vairākās atsevišķās ciltīs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Naturalis_Biodiversity_Center_-_ZMA.AVES.1670_-_Numenius_tenuirostris_Vieillot,_1817_-_Scolopacidae_-_skin_specimen.jpeg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Numenius
|         ģints_lv = Kuitalas
|             suga = Numenius tenuirostris
|          suga_lv = Tievknābja kuitala
|         binomial = Numenius tenuirostris <small>([[Louis Jean Pierre Vieillot|Vieillot]], 1817)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Tievknābja kuitala''' (''Numenius tenuirostris'') ir [[sloku dzimta]]s (''Scolopacidae'') [[tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgais]] putns, kurš, iespējams, mūsdienās ir izmiris.<ref name=orn>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ornitofaunistika.com/lvp/numten.htm |title=Ornitofaunistika: Tievknābja kuitala Numenius tenuirostris |access-date={{dat|2016|08|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151020202027/http://www.ornitofaunistika.com/lvp/numten.htm |archivedate={{dat|2015|10|20||bez}} }}</ref> Tas ligzdo [[Sibīrija]]s taigā, bet ziemo [[Vidusjūra]]s reģionā.<ref name=iuc/> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref>

sentences: '''Lūpas''' ({{val-la|labia oris}}) ir cilvēka un daudzu citu dzīvnieku [[mute]]s ārējais [[orgāns]]. Lūpas ir [[gremošanas orgānu sistēma]]s sākums. Lūpas tiek izmantotas arī, lai [[skūpstīšanās|skūpstītos]]. Lūpas nodrošina arī cilvēka spēju [[runāšana|runāt]].

sentences: '''Valkas pilsētas teātra''' pirmsākumi meklējami [[1871]]. gada 10. maijā, kad pirmo reizi [[Valka|Valkā]] latviešu valodā tika izspēlēta izrāde. [[teātris|Teātra]] attīstībā lielu ieguldījumu deva [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] [[Vidzemes skolotāju seminārs|Vidzemes skolotāju semināra]] audzēkņi. Kopš tā laika teātra dzīve šajā mazajā [[Ziemeļvidzeme]]s, [[Tālava]]s novada pilsētiņā nav pārtrūkusi nevienu gadu.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = {{ara|العبّاسيّون}}, ''al-‘Abbāsīyūn''
|nosaukums_latv_val  = Abāsīdu kalifāts
|sugasvārds          =
|
|kontinents          = Afroeirāzija
|reģions             = Tuvie Austrumi
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = kalifāts
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = teokrātija
|
|gads_sākums         = 750. gads
|gads_beigas         = 1258. gads
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Umajādu kalifāts
|flag_p1             = Flag of Umayyad.svg
|image_p1            =
|s1                  = Fatimīdu kalifāts
|flag_s1             = Rectangular green flag.svg
|image_s1            =
|s2                  = Mongoļu impērija
|flag_s2             =
|image_s2            =
|s3                  = Tahirīdu impērija
|flag_s3             = Tahirid Dynasty 821 - 873 (AD).png
|image_s3            =
|
|image_flag          = Abbasid banner.svg
|flag                =
|flag_type           = Abāsīdu melnais standarts
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Abbasid Caliphate 850AD.png
|image_map_caption   = Abāsīdu kalifāts ap 850. gadu
|
|galvaspilsēta       = {{ubl|[[Kufa]] (750–752)|[[Anbara]] (752–762)|{{nobr|[[Bagdāde]] (762–796, 809–836, 892–1258)}}|[[Raka]] (796–809)|[[Sāmarra]] (836–892)}}
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = {{ubl|[[arābu valoda]] (oficiālā)|[[aramiešu valoda]]|[[armēņu valoda]]|[[berberu valodas]]|[[grieķu valoda]]|[[gruzīnu valoda]]|[[ivrits]]}}
|reliģija            = [[sunnītu islāms]]
|nauda               = {{ubl|[[zelta dinārs]]|[[dirhams]]|[[falss]]}}
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''22260 Ur''' ir galvenās joslas [[asteroīds]] ar [[orbitālais periods|orbitālo periodu]] 1569,5168439 [[diena]]s (4,30 [[gads|gadi]]).<ref name="JP: Small-body Database Browser">{{Tīmekļa atsauce | url = http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=22260 | title = JPL Small-Body Database Browser | accessdate = 2008-05-17 | publisher = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]}}</ref> Tas tika atklāts {{dat|1979|10|19}}.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Koninkrijk België''
''Royaume de Belgique''
''Königreich Belgien''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Beļģijas Karaliste
|            valsts_nosaukums = Belgium
|               karoga_attēls = Flag_of_Belgium_(civil).svg
|            karoga_nosaukums = Beļģijas karogs
|              ģerboņa_attēls =Middle coat of arms of Belgium.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Beļģijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 90px
|                 valsts_moto = ''L'union fait la force''{{spaces|2}}{{fr ikona}}
''Eendracht maakt macht''{{spaces|2}}{{nl ikona}}
''Einigkeit macht stark''{{spaces|2}}{{de ikona}}
|                valsts_himna = ''[[La Brabançonne]]''
|               kartes_attēls = Location Belgium EU Europe.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Brisele]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]], [[franču valoda|franču]] un [[vācu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Beļģijas karalis|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Filips (Beļģija)|Filips]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Beļģijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Aleksanders de Kro]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Beļģijas revolūcija|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Nīderlande]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1830|10|4}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1839|4|19}}
|          iestāšanāsESdatums = {{Dat|1957|3|25}}
|                 platība_km2 = 30 528
|               platība_rangs = 139.
|              procenti_ūdens = 6,4
|          iedzīvotāju_skaits = 11 198 638<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/be.html | title= People:: Belgium | publisher= CIA - The World Factbook | accessdate= 2009-12-29 | archive-date= 2016-07-10 | archive-url= https://web.archive.org/web/20160710084134/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/be.html }}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 75.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 363,6
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 33.
|                     IKP_PPP = $434,503 miljardi<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/02/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=124&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=64&pr.y=12 | title= Belgium | publisher= International Monetary Fund | accessdate= 2009-10-01}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2014
|               IKP_PPP_rangs = 32.
|          IKP_PPP_per_capita = $38 826
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 20.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,937
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 13.
|                        Gini = 26.3
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs = 33.
|                      valūta = [[Eiro]](€)
|                valūtas_kods = EU
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.be]]
|              tālsarunu_kods = 32
|                iso_kods_num = 056
|              iso_kods_alfa2 = BE
|              iso_kods_alfa3 = BEL
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Brīnišķais prāts"
| attēls                   = Abeautifulmindposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Beautiful Mind''
| žanrs                    = Drāma
| režisors                 = [[Rons Hauards]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Rasels Krovs]]
[[Eds Heriss]]
[[Dženifere Konelija]]
[[Pols Betanijs]]
[[Kristofers Plamers]]
[[Džošs Lūkass]]
[[Džads Hiršs]]
| mūzika                   = [[Džeimss Horners]]
| operators                = [[Rodžers Dīkinss]]
| montāža                  =
| studija                  = [[Imagine Entertainment]]
| izplatītājs              = [[Universal Pictures]] (ASV)
[[DreamWorks]] (citur)
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|12|21|N|bez}}<ref name="variety">{{ziņu atsauce | work=Variety|author=| title=A Beautiful Mind|url=http://www.variety.com/index.asp?layout=filmsearch_exact&dept=Film&movieID=15161| accessdate=2009-07-17}}</ref>
| ilgums                   = 135 min
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|313 542 341}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0268978
}}
'''"Brīnišķais prāts"''' ({{val|en|A Beautiful Mind}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[drāma]], kuras režisors ir [[Rons Hauards]].

sentences: '''Biosfēra''' ir viena no zemeslodes ģeogrāfiskā apvalka daļām (sfērām). Tā ietver [[atmosfēra]]s apakšējo daļu, [[hidrosfēra|hidrosfēru]] un [[litosfēra]]s augšējo daļu. Biosfēras augšējā robeža sniedzas aptuveni līdz 30 km augstumam virs [[Zeme]]s virsmas, apakšējā līdz 4–5 km dziļumam zemes dzīlēs un vēl dziļāk Pasaules okeānā. Biosfērā sastopams viss planētas dzīvo organismu kopums, vairāk nekā 2,5 miljoni augu un dzīvnieku sugu. Biosfērā notiek savstarpēja vielu un enerģijas apmaiņa, dzīvie organismi un to dzīves vide mijiedarbojas, veidojot dinamisku un līdzsvarotu sistēmu. Jebkāda [[antropogēns|antropogēna]] (tajā skaitā tūrisma) iejaukšanās šajā evolucionējot dabiski radītajā sistēmā var radīt neatgriezeniskus procesus, kas var novest līdz biosfēras atsevišķu elementu vai reģionu degradācijai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Biosfēra |publisher=Latvijas Zinātņu akadēmija |work=Terminoloģijas komisija |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=biosf%C4%93ra&list=biosf%C4%93ra&lang=LV | accessdate=2010. gads }}</ref>

sentences: '''Rūsa''' ir sarkanīgs [[dzelzs]] [[oksīdi|oksīds]], kas veidojas dzelzs [[korozija]]s rezultātā, reakcijā starp dzelzi un [[gaiss|gaisa]] [[skābeklis|skābekli]] [[ūdens]] vai gaisa mitruma klātbūtnē. Rūsa galvenokārt sastāv no hidratēta [[dzelzs(III) oksīds|dzelzs(III) oksīda]] (Fe2O3·''n''H2O) un [[dzelzs(III) oksohidroksīds|dzelzs(III) oksohidroksīda]] (FeO(OH) vai hidratētā forma Fe(OH)3 jeb [[dzelzs(III) hidroksīds]]). Dzelzs korodēšanu un rūsas veidošanos sauc par '''rūsēšanu'''. Rūsa ir trausla un tās veidošanās pavājina metālu un izraisa paātrinātu dzelzs izstrādājumu nolietošanos. Rūsa arī neaizsargā metālu no turpmākas korodēšanas, atšķirībā no, piemēram, [[Alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] veidošanās uz [[alumīnijs|alumīnija]].

sentences: '''Evolucionārā skaitļošana''' ({{val-en|evolutionary computation}}) ir [[datorzinātne]]s apakšnozare, kas pēta skaitļošanas metodes, kuru pamatā ir no [[Evolūcija|dabiskās evolūcijas]] aizgūtas idejas: populācijas indivīdu izlase, mainība, cīņa par izdzīvošanu. Tā pieder pie mākslīgā intelekta novirziena, ko sauc par skaitļoto intelektu ({{val-en|computational intelligence}}).

sentences:
{{Infobox organization
| name          = Latvijas Rakstnieku savienība
| former name   =
| bgcolor       =
| fgcolor       =
| image         = Attēls:Latvijas Rakstnieku savienības logo.svg
| image_border  =
| size          = 250
| alt           =
| caption       =
| map           =
| msize         =
| malt          =
| mcaption      =
| abbreviation  = LRS
| motto         =
| predecessor   =
| successor     =
| formation     = 1940
| extinction    =
| type          =
| status        =
| purpose       =
| headquarters  = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| location      =
| coords        =
| region_served =
| membership    =
| language      =
| general       =
| leader_title  = Priekšsēdētājs
| leader_name   = [[Arno Jundze]]
| key_people    =
| num_staff     =
| num_volunteers =
| website       = {{url|http://www.rakstnieciba.lv/}}
| remarks       =
}}
'''Latvijas Rakstnieku savienība''' ir profesionāla sabiedriska organizācija.<ref name="lat">{{LAT e|4|891}}</ref> Savienība tika dibināta 1940. gada 26.oktobrī kā Latvijas PSR padomju rakstnieku savienība.<ref name="lat" /><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://jaunagaita.net/jg286/JG286_Eversone.htm|title=JG286: Madara Eversone. Latvijas Padomju Rakstnieku Savienība|website=jaunagaita.net|access-date=2018-11-27}}</ref> Šobrīd tās biedri ir Latvijā un ārzemēs dzīvojoši [[latvieši|latviešu]] [[literatūra]]s darbinieki — dzejnieki, literatūrzinātnieki, prozaiķi u.c. Tāpat savienībā tiek apvienoti Latvijā dzīvojoši cittautu literāti.<ref name="lat" /> Savienības galvenie mērķi ir veicināt latviešu literatūras attīstību, kā arī aizstāvēt biedru intereses un tiesības. Latvijas Rakstnieku savienība organizē [[Dzejas dienas]], kā arī piešķir [[Literatūras gada balva|Literatūras gada balvu]]. Savienībā ir 274 biedri.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.makslinieki.lv/Latvijas-Rakstnieku-savien%C4%ABba/|title=Latvijas Rakstnieku savienība {{!}} www.makslinieki.lv {{!}} (LRSP) Radošo savienību profesionālo mākslinieku reģistrs|website=www.makslinieki.lv|access-date=2018-11-27}}</ref> Tās priekšsēdis ir [[Arno Jundze]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pūķis
| abbreviation = Dra
| name_latin = Draco
| RA = 17
| dec = +65
| areatotal = 1083
| arearank = 8. vieta
| numbermainstars = 14
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 6
| brighteststarname = ''γ Dra''
| starmagnitude = 2,24
| neareststarname = ''Struve 2398''
| stardistance = 11,5
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Vēršu Dzinējs]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Mazais Lācis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Lielais Lācis]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 15
}}

sentences:
[[Kategorija:Kinoakadēmijas balvas ieguvēji dziesmu autori| ]]]]
[[Kategorija:Dziesmas]]

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Vikidati
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                =
| valsts               =
| īpašnieks            = ''[[Wikimedia Foundation]]''
| izveidotāji          = ''Wikimedia'' kopiena
| darbību_uzsāka       = {{dat|2012|10|29}}
| valodas              = vairākvalodu
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = [http://www.wikidata.org/wiki/Wikidata:S%C4%81kumlapa wikidata.org]
}}

sentences:
]]
'''Totalizators''' ir [[azartspēles|azartspēļu]] vieta, kurā spēlētājs var veikt likmes uz dažādiem [[Sporta veidi|sporta veidiem]]. Totalizators likmju veicējiem funkcionē kā tirgus, kurš piedāvā koeficientus uz dažādu sporta notikumu iznākumiem.  Likmju veidi ir dažādi un var atšķirties.

sentences: '''Ruckas muiža''' ({{val|de|Rutzky}}) ir [[muiža]], kas atrodas [[Ruckas parks|Ruckas parkā]] Piebalgas ielā 19 [[Cēsis|Cēsīs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://pilis.lv/lv/biedri/objects/1138/211 |title=Ruckas muiža |accessdate=2015-04-04 |work= |publisher=[[Latvijas Piļu un muižu asociācija]] |date= }}{{Novecojusi saite}}</ref> Ruckas muiža un tai apkārt esošais [[parks]] ir [[valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Cēsu novadā|valsts aizsargājams kultūras piemineklis]].<ref>{{VKPAIoa|6199|Ruckas muižas apbūve}}</ref> Muižas parks ir Cēsu [[ģeogrāfija|ģeogrāfiskais]] centrs.<ref name="GetWell">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.rtusummerschool.lv/We-Are-Well |title=''We Are One'' paveiktais 2014. gada ''Get Well City'' |accessdate=2015-04-04 |author=Rīgas Tehniskā universitāte |date=2014. gads |work= |publisher= |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150401023445/http://www.rtusummerschool.lv/We-Are-Well |archivedate=2015-04-01 }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Chalciporus_piperatus_LC0182.jpg
| att_nosaukums= Piparu rubīnbeka
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Chalciporus
| ģints_lv =Rubīnbekas
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Romas forums
| native_name         = ''Forum Romanum''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Roma#Itālija#Eiropa
| map_relief = yes
| status              =
| image               = Forum_romanum_6k_(5760x2097).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Itālija|Roma}}
| latd  = 41.892222
| longd = 12.485278
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
 | embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romas vēsturiskais centrs, Svētā Krēsla īpašumi šajā pilsētā ar ekstrateritoriālajām tiesībām un Svētā Pāvila bazilika ārpus mūriem
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1980. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/91 91]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 1430,8 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Romas forums" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q180212"
}
</mapframe>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Ičo''' var būt:
* [[Čiharu Ičo]] (1981) — japāņu brīvā stila cīkstone;
* [[Kaori Ičo]] (1984) — japāņu brīvā stila cīkstone.

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             = Halovīns
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Jack-o'-Lantern 2003-10-31.jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Izgrebts Halovīna ķirbis ar gaismekli vidū
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = [[31. oktobris]]
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[Visu svēto diena|Visu svēto dienu]]
}}
'''Halovīns'''<ref>{{Grāmatas atsauce |author1=Larisa Vjatere |author2=Ilze Vjatere |title=Bieži lietoti jēdzieni un termini. Skaidrojošā vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0305010453%7carticle:DIVL292%7cpage:203 |year=2004 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=978-9984-7574-8-34 |page=187 |access-date={{dat|2020|05|07||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0305010453%7carticle:DIVL292%7cpage:203 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |title=Preses lasītāja svešvārdu vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0304048913%7carticle:DIVL366%7cpage:191 |year=2004 |publisher=[[Nordik]] |location=Rīga |isbn=978-9984-7514-7-4 |page=187 |access-date=2020-05-07 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0304048913%7carticle:DIVL366%7cpage:191 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |author1=Ilmārs Briška |author2=Anna Pavlovska |title=Lielā Enciklopēdiskā vārdnīca |year=2003 |publisher=[[Jumava]] |location=Rīga |isbn=978-9984-0569-4-4 |page=}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |title=Ideju vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0300036793%7carticle:DIVL3507%7cpage:207 |year=1999 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-04-646-X |page=193 |access-date=2020-05-07 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0300036793%7carticle:DIVL3507%7cpage:207 }}</ref><ref name="Skrivanek"/> ({{val|en|Halloween}}) ir [[Visu svēto diena]]s priekšvakars, [[31. oktobris|31. oktobra]] vakars, kas tiek atzīmēts vairākās valstīs, arī Latvijā. Halovīns [[liturģiskais gads|liturģiskajā gadā]] ievada trīs dienu ciklu, kuru veido Halovīns, [[Visu svēto diena]] (1. novembris) un [[Visu dvēseļu diena]] (2. novembris). Halovīnā sāk pieminēt mirušos, svētos, [[Moceklis|mocekļus]] un [[dvēsele]]s, kas vēl atrodas [[šķīstītava|šķīstītavās]].

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{atsauces+}}
'''Gliese 581 c''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 6,13 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Svari (zvaigznājs)|Svaru zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Gliese 581]] vidēji 0,073 AU attālumā. Planetas orbītas ekscentriciāte ir 0,1674. 1 gads uz planētas ilgst 12,929 Zemes dienas ilgi un tā sver 5,6 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences:
{{Tauta|native_name=къумукъ, kumuk
|skaits=~600 000
|reliģija=[[sunnītu islāms]]
|valoda=[[kumiku valoda|kumiku]]
|regions={{RUS}} 565 830 (2021)
no tiem 496 455 [[Dagestāna|Dagestānā]]
{{flag|Turcija}} 10 000
{{flag|Kazahstāna}} 481 (2009)
{{flag|Ukraina}} 718 (2001)
{{flag|Baltkrievija}} 360 (2009)
{{flag|Latvija}} 33 (2020)

|attēls=
|flag=
|related=[[Krimas tatāri]] un citas [[tjurki|tjurku]] tautas
}}

sentences:
[[File:2006nian Renlei Fazhan Zhishu.svg|thumb|right|400px|Pasaules karte, kurā ir attēlots dzīves līmeņa sadalījums
{| width=100%
|-
| valign=top |
{{Legend|#003C00|0.950 un vairāk}}
{{Legend|#007F00|0.900—0.949}}
{{Legend|#00C400|0.850—0.899}}
{{Legend|#00FF00|0.800—0.849}}
{{Legend|#D3FF00|0.750—0.799}}
| valign=top |
{{Legend|#FFFF00|0.700—0.749}}
{{Legend|#FFD215|0.650—0.699}}
{{Legend|#FFA83C|0.600—0.649}}
{{Legend|#FF852F|0.550—0.599}}
{{Legend|#FF5B00|0.500—0.549}}
| valign=top |
{{Legend|#FF0000|0.450—0.499}}
{{Legend|#A70000|0.400—0.449}}
{{Legend|#7F0000|0.350—0.399}}
{{Legend|#210000|zem 0.350}}
{{Legend|#B9B9B9|dati nav pieejami}}
|}
]]
'''Dzīves līmenis''' ir materiālās labklājības līmenis, kuru raksturo attiecība starp reālo ienākumu apjomu un atbilstošo patēriņa apjomu.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Adams Beks
 |    vārds_orig = ''Adam Back''
 |        attēls = Adam Back 2014.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Beks 2014. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1970
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība = anglis
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Ekseteras Universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Adams Beks''' ({{val-en|Adam Back}}) ir [[Lielbritānija|britu]] [[kriptogrāfija|kriptogrāfs]].

sentences: '''Pāreja uz vasaras laiku''', saīsinājumā '''DST''' ({{val|en|Daylight saving time}}), ir [[pulkstenis|pulksteņu]] pārregulēšana, lai vakaros [[dienasgaisma]] būtu ilgāk, bet rītos — mazāk, tādējādi taupot [[elektroenerģiju]]. Parasti pāreja uz vasaras laiku notiek, [[pavasaris|pavasarī]] pagriežot pulksteņus par [[stunda|stundu]] uz priekšu, bet [[rudens|rudenī]] — par stundu atpakaļ.

sentences: '''Daļiņu detektors'''  ('''jonizējošā starojuma detektors''' vai '''elementārdaļiņu detektors''') ir ierīce, ko izmanto lielas enerģijas [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] un citu daļiņu ([[Jonizējošais starojums|jonizējošā starojuma]]) detektēšanai un parametru mērīšanai. Detektorus lieto kā [[eksperimentālā fizika|eksperimentālajā fizikā]] zinātniskos eksperimentos, tā arī [[medicīna|medicīnā]] ([[scintigrāfija|scintigrāfijā]], [[rentgenogrāfija|rentgenogrāfijā]] un citur), [[defektoskopija|defektoskopijā]], militārām vajadzībām un daudzos citos gadījumos, kad nepieciešams noteikt [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] piesārņojumu vai radioaktīvu materiālu klātbūtni. Elementārdaļiņu detektori var noteikt radioaktīvajā sabrukšanā radušās daļiņas, [[kosmiskie stari|kosmisko staru]] daļiņas, [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātājos]] mākslīgi radītas lielas enerģijas daļiņas.

sentences: , apakšā). No Romas pāvestam dāvātā albuma "[[Terra Mariana]]".]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = FMIB 50020 Dentalina commonis.jpeg
|     att_nosaukums= Nodosariāta ''[[Laevidentalina communis]]''.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Nodosariata
|         klase_lv = Nodosariātas
|       apakšklase = Nodosariana
|    apakšklase_lv = Nodosariānas
|         binomial = Nodosariana <small>Mikhalevich, 1993</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Delosinida}}
* {{TaksoSaite|Lagenida}}
* {{TaksoSaite|Nodosariida}}
* {{TaksoSaite|Polymorphinida}}
* {{TaksoSaite|Vaginulinida}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Nodosariānas''' (''Nodosariana'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] apakšklase, kas pārstāv pārsvarā brīvi peldošas formas. Apakšklasi 1993. gadā izveidoja Krievijas zooloģe [[Valērija Mihalēviča]]. Ir zināma viena [[Parazītisms|parazītiska]] suga. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] nodosariānas ir zināmas no [[Silūra periods|silūra perioda]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{noformējums+}}
{{jāuzlabo|Žāvēšana nav gluži sinonīms kaltēšanai}}
{{vikisaites+}}
'''Žāvēšana''' (kaltēšana) ir mitruma samazināšana, izmantojot siltuma paņēmienus.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Odisejs Elitis
|     vārds_orig = {{gree|Οδυσσέας Ελύτης}}
|         attēls = Elytis,_Odysseas_(1911-1996).jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Medaljons ar Eliša portretu Iraklijā, Krētā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1911
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = [[Iraklija]], [[Krētas republika]]<br />(tagad [[Grieķija]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1996
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Atēnas]], [[Grieķija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = grieķis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1979. gada [[Nobela prēmija literatūrā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
[[File:Odysseas Elytis 1974.jpg|thumb]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Kcell''<br />''«Кселл» АҚ''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1998. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Almati]]
| location_country = {{KAZ}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Kazaktelekom]]'' (75 %)
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.kcell.kz kcell.kz]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Kcell''''', uzņēmuma nosaukums ''Ksell AK'' ({{val|kz|«Кселл» АҚ}}), ir [[Kazahstāna]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] operators. Tas ir dibināts 1998. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Almati]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                =
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Tour_Hassan-Rabat-2.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       = [[minarets]]
| architectural_style = Almohādu arhitektūra
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Rabāta]]
| location_country    = {{MAR}}
| pushpin_map         = Maroka
| latd  = 34 | latm  =  1 | lats  = 26.98 | latNS  = N
| longd =  6 | longm = 49 | longs = 22.17 | longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1195
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              = 44,3 m
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Babilonija]]
[[Kategorija:Senās pilsētas]]
[[Kategorija:Pilsētvalstis]]
[[Kategorija:Irākas arheoloģiskie pieminekļi]]

sentences:
'''Vatsons''' var būt:
* [[Doktors Vatsons]] — Artura Konana Doila radīts tēls;
* [[Kārlis Frīdrihs Vatsons]] — vācbaltiešu luterāņu mācītājs;
* [[Matīss Frīdrihs Vatsons]] — Kurzemes un Zemgales hercogistes pedagogs un literāts.

sentences:
{{coord|56.98379298516717|24.148390842658234|display=title}}
'''Mārtiņa Bunkus slepkavība''' bija [[noziegums]], kurā algots [[slepkava]] [[2018. gads Latvijā|2018. gada]] 30. maijā nošāva zvērināto [[advokāts|advokātu]] un [[maksātnespēja]]s administratoru [[Mārtiņš Bunkus|Mārtiņu Bunku]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etanola struktūrformulas

 Etanola molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = etilspirts, metilkarbinols
|           CAS numurs = 64-17-5
|ķīmiskā formula=C2H5OH
|molmasa=46,07
|blīvums=789
|kušanas temperatūra=158,8 K (-114,3 °C)
|viršanas temperatūra=351,6 K (78,4 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Etanols''' (etilspirts, metilkarbinols, CH3CH2OH, EtOH) ir plašāk pazīstamais [[spirts]]. Ļoti bieži ar jēdzienu ''spirts'' saprot tieši etanolu. Etanols ir neirotoksiska [[psihoaktīvās vielas|psihoaktīva viela]], kas ir [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] galvenā sastāvdaļa.<ref>"10th Special Report to the U.S. Congress on Alcohol and Health: Highlights from Current Research". ''National Institute of Health''. National Institute on Alcohol Abuse and Alcoholism. June 2000. p. 134. Retrieved 21 October 2014.<q>The brain is a major target for the actions of alcohol, and heavy alcohol consumption has long been associated with brain damage. Studies clearly indicate that alcohol is neurotoxic, with direct effects on nerve cells. Chronic alcohol abusers are at additional risk for brain injury from related causes, such as poor nutrition, liver disease, and head trauma.</q></ref> Etanolu izmanto arī kā šķīdinātāju, antiseptiķi, degvielu, un arī modernajos termometros. Etanols ir mazviskozs, caurspīdīgs, degtspējīgs šķidrums ar raksturīgu spirta smaržu. Etanols ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] (sajaucas jebkurās attiecībās). Empīriskajai formulai C2H6O atbilst vēl viens [[izomēri|izomērs]] CH3OCH3 — [[dimetilēteris]], kas parastos apstākļos ir [[gāze]].

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Andora]]s valdības vadītāji''' ({{val|ca|Cap de Govern del Principat d'Andorra}}) jeb '''Andoras premjerministri'''. Valdības vadītāju ieceļ [[Ģenerālpadome (Andora)|Ģenerālpadome]]. Šis amats tika izveidots [[1982]]. gadā, kad pēc konstitucionālās reformas tika nošķirta izpildvara un likumdošanas vara.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
 par godu [[Čečenu un ingušu deportācija|čečenu un ingušu deportācijai]]]]
'''Čečeni Eiropā''' ir [[Čečeni|čečenu]] diaspora, kurā ir vairāk nekā 300 000 cilvēku. Pēc pirmā un otrā [[Čečenijas kari|Čečenijas kara]] tika reģistrēta masveida čečenu bēgšana uz [[Rietumeiropa|Rietumeiropas]] valstīm.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetona struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CO
|molmasa=58,08
|blīvums=790
|kušanas temperatūra=178,2 K (-94,9 °C)
|viršanas temperatūra=329,4 K (56,3 °C)
}}
'''Acetons''' (propanons, dimetilketons, 2-propanons; (CH3)2CO) ir vienkāršākais, pazīstamākais un svarīgākais [[ketoni|ketons]]. Acetons ir gaistošs, bezkrāsains, viegli uzliesmojošs šķidrums ar raksturīgu smaržu.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = "Hanzas perona" kultūras centra ēka.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Urbanherovantbarreeltje.JPG
| att_nosaukums = [[Šetlandes ponijs]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus caballus
| suga_lv =Mājas zirgs
| binomial =Equus caballus
}}
Par '''poniju''' sauc maza auguma [[mājas zirgs|zirgu]], ar specifiskām proporcijām un temperamentu. Tas joprojām ir [[mājas zirgs]] (''Equus caballus'') un pieder pie tās pašas [[zirgi|zirgu ģints]] (''Equus''). Pie ponijiem tiek pieskaitīti tie zirgi, kas ir mazāki par 148 cm skaustā. Lai gan ir daudzas šķirnes, kuras neskatoties uz to, ka ir zemākas par 148 cm skaustā, joprojām tiek sauktas par zirgiem, jo vērā tiek ņemtas arī auguma proporcijas un raksturs.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Sers Frānsiss Dreiks
 |    vārds_orig = ''Sir Francis Drake''
 |        attēls = Francis drake.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap [[1540. gads|1540]]. gadu
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =  [[Devona]], [[Anglijas Karaliste]]
 |        m_gads = 1596
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 27
 |       m_vieta =  [[Kolona (province)|Kolona]], [[Panama]], [[Spānijas impērija]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =  [[Anglijas Karaliste]]
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ceļotājs, jūrnieks, militārpersona, pirāts, politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1563–1596
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts = Francis Drake Signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Suns
|    oriģinālnos = ''Dog''
|         attēls =  Dog (2022 film).jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Rīds Kerolains]]
|     producents =
* Čenings Teitums
* Rīds Kerolains
* Pīters Kīrnans
* [[Gregorijs Džeikobss]]
* Brets Rodrigess
|      scenārijs = Rīds Kerolains
|        aktieri =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]]
* [[Kevins Nešs]]
* [[Korjanka Kilčere]]
* [[Ītans Sūplī]]
* [[Emija Reivera Lampmena]]
* [[Nikola LaLiberte]]
|         mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
|      operators = [[Ņūtons Tomass Sigels]]
|        montāža = [[Leslija Džounsa]]
|        studija =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''Free Association''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
|    izplatītājs = ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|2|18|ASV|2022|2|25|Latvija}}
|         ilgums = 101 minūte
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|last1=Murphy|first1=Jackson|date=February 19, 2022|title=Box Office: Tom Holland's ''Uncharted'' Plundering $45 Million in Holiday Weekend Debut|url=http://variety.com/2022/film/box-office/uncharted-opening-box-office-dog-1235186135/|website=[[Variety]]|accessdate=February 19, 2022}}</ref>
|    ienākumi = {{ASV dolārs|84,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Dog (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt11252248/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|10|24||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Suns"''' ({{val|en|Dog}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s [[ceļa filma]], kuras režisors ir [[Čenings Teitums]] un [[Rīds Kerolains]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Čenings Teitums]], [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]], [[Kevins Nešs]], [[Korjanka Kilčere]], [[Ītans Sūplī]], [[Emija Reivera Lampmena]] un [[Nikola LaLiberte]]. Filmā [[75. reindžeru pulks|armijas reindžeram]] jāved sava kritušā komandiera suns uz viņa bērēm.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Latvijas Kara muzejs
| image               = Latvian War Museum01.JPG
| imagesize           =
| caption             =
| alt                 =
| map_type            = Rīga
| map_alt             =
| map_size            =
| map_caption   = Atrašanās vieta Rīgā
| lat_deg             = 56
| lat_min             = 57
| lat_sec             = 4.2
| lat_dir             = N
| lon_deg             = 24
| lon_min             = 6
| lon_sec             = 32.5
| lon_dir             = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1916
| dissolved           =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Smilšu iela 20|3s=Smilšu iela (Rīga)}}
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://www.karamuzejs.lv/}}
}}
'''Latvijas Kara muzejs''' ir muzejs [[Rīga|Rīgā]], kura ekspozīcija veltīta [[Latvija]]s karaspēku izveidei un kara tematikai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šreks 2
| attēls                   = Attēls:Shrek 2 Poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shrek 2''
| žanrs                    = animācijas piedzīvojumu komēdija
| režisors                 =
* [[Endrjū Adamsons]]
* [[Konrāds Vernons]]
* [[Kellijs Asbarijs]]
| producents               =
* [[Eirons Vārners]]
* [[Džons H. Viljamss]]
* [[Deivids Lipmens]]
| scenārija autors         =
* [[Džo Stillmens]]
* [[J. Deivids Stems]]
* [[Deivids N. Veiss]]
* [[Endrjū Adamsons]]
* [[Viljams Steigs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maiks Maierss]]
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Džons Klīzs]]
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Maikls Endrjūss]]
* [[Sims Evans Džounss]]
| studija                  =
* ''[[Pacific Data Images]]''
* ''[[DreamWorks animation]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 93 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = [[Šreks]] (2001)
| nākamā                   = [[Šreks Trešais]] (2007)
| imdb                     =
}}
'''"Šreks 2"''' ({{val|en|Shrek 2}}) ir 2004. gada ''[[DreamWorks Pictures]]'' animācijas komēdija par cilvēkēdāju Šreku. Filma ir turpinājums 2001. gada filmai "[[Šreks]]". Šī ir otrā daļa no "[[Šreks (filmu sērija)|Šreka]]" filmu sērijā. Lomas ierunājuši: [[Maiks Maierss]], [[Kemerone Diasa]], [[Edijs Mērfijs]], [[Antonio Banderass]] un [[Džons Klīzs]].

sentences:
{{Valodas infokaste
 |        name = Papjamento
 |  nativename = ''Papiamentu''
 |      states = [[Aruba]], [[Kirasao]], [[Bonaire]]
 |    speakers = 341 300<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ethnologue.com/language/pap|title=Papiamentu | Ethnologue|date=October 23, 2019|website=web.archive.org|access-date={{dat|2021|06|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|10|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191023172701/https://www.ethnologue.com/language/pap}}</ref>
 |      script = [[latīņu alfabēts]] (papjamento ortogrāfija)
 | familycolor = Kreolu
 |        fam1 = [[portugāļu kreoliskās valodas]]
 |        fam2 =
 |        iso2 = pap
 |        iso3 = pap
 |         map = Papjamento izplatība
}}

sentences:
naudas mijējs [[Tunisija|Tunisijā]] ap 1910. gadu]]
'''Naudas mijējs''' jeb '''mainītājs''' ir cilvēks, kurš apmaina [[Nauda|naudas]] nominālus vienas [[Valūta|valūtas]] ietvaros vai no vienas valūtas uz citu. Mijēja peļņu veido viņa ieturētā komisijas maksa, parasti procentos no apmaināmās vērtības.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=The Floating Piers from Rocca di Monte Isola - P1000799 straighten.jpg
| image_size=
| title=''The Floating Piers''
| artist= [[Kristo un Žanna Kloda]]
| year=
|    completion_date = {{dat|2016|7|3}}
| type=[[vides māksla]]
|          condition = demontēts
| dimensions=
| city=[[Sulzano]] un [[Monte Izola]]<br>{{vieta|Itālija|Lombardija}}
| museum=
|        website = {{official website}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Agaricus G4 3).JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. semotus
| suga_lv =Vīnsarkanā atmatene
| binomial = Agaricus semotus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{vērtīgs raksts}}
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Tiger in the snow at the Detroit Zoo March 2008 pic 2.jpg
| att_nosaukums = [[Bengālijas tīģeris]] (''Panthera tigris tigris'')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| valsts_r      = Dzīvnieki
| tips          = Chordata
| tips_lv       = Hordaiņi
| klase         = Mammalia
| klase_lv      = Zīdītāji
| kārta         = Carnivora
| kārta_lv      = Plēsēji
| dzimta        = Felidae
| dzimta_lv     = Kaķu dzimta
| ģints         = Panthera
| ģints_lv      = Panteras
| suga          = Panthera tigris
| suga_lv       = Tīģeris
| binomial      = Panthera tigris ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
| izplatība     =

{{legend|#FF8C00|Teritorijas, kurās tīģeris izmiris}}
{{legend|red|Mūsdienu izplatības areāls}}
| sinonīmi      =
* ''Felis tigris''
* ''Tigris striatus''
* ''Tigris regalis''
}}

sentences: '''Kivi''' ir [[subtropi|subtropu]] [[auglis]] ar brūnu, pūkainu [[miza|mizu]] un zaļu mīkstumu, pēc formas atgādina [[ola|olu]]. To iegūst no [[aktinīdijas|aktinīdiju]] ģints (''Actinidia'') augiem; vispopulārākā suga, no kuras tiek iegūti kivi augļi, ir [[Kivi (suga)|kivi augs]] (''Actinidia deliciosa''). Šo augu dabiskais izplatības areāls ir [[Ķīna]]s dienvidi. 1950. gados šie augļi tika nosaukti par kivi savas ārējās līdzības dēļ ar [[kivi (putni)|kivi]] putniem. Pirms tam tie angļvalodīgajās valstīs bija zināmi ar nosaukumu '''Ķīnas ērkšķogas''' (''Chinese gooseberry'').

sentences: '''Lavīna''' ir straujš un pēkšņs [[sniegs|sniega]] masu [[nobrukums]], parasti [[kalns|kalnos]], kas, virzoties pa kalnu nogāzēm, palielinās apjomā. Lavīnas ir bīstamas, jo tās negaidīti var aprakt, ievainot vai nogalināt cilvēkus. Katru gadu vairāk nekā 100 cilvēku iet bojā lavīnu dēļ, 80% no tiem ir [[kalnu slēpošana|kalnu slēpotāji]] un [[alpīnisms|alpīnisti]].<ref name="avalanche">{{Grāmatas atsauce | author= David McClung | author2 = Peter Schaerer | title = The Avalanche Handbook | url= https://archive.org/details/avalanchehandboo0000mccl_e0b1 | publisher = Mountaineers Books | location = Seattle, USA | year= 2006 | page= [https://archive.org/details/avalanchehandboo0000mccl_e0b1/page/212 212] | isbn= 978-0-89886-809-8 | language= en}}</ref> Lavīnām ir liela nozīmē dabisko [[ekosistēma|ekosistēmu]] attīstībā. Ikdienas sarunvalodā ar terminu ‘lavīna’ mēdz apzīmēt arī citu lielu masu, piemēram, [[dubļi|dubļu]], [[akmens|akmeņu]] vai [[augsne]]s, strauju pārvietošanos lejup pa nogāzi un tās pieņemšanos spēkā.

sentences: '''Vergeltungswaffe''' (no {{val|de|}} "atmaksas ierocis" vai "atriebības ierocis"; latviski izrunā kā ''"Fergeltungsvaffe"'' jeb ''"Fau"'') - nacistiskās [[Vācija]]s superieroči [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā.

sentences:
valdīšanas laikā]]
'''Sefevīdi''' ({{val-fa|سلسلهٔ صفويان}}; {{val-az|Səfəvilər, صفویلر}}) bija valdnieku ([[Šahs (monarhs)|šahu]]) dinastija [[Persija|Persijā]] (mūsdienu [[Irāna|Irānā]]). Tā bija viena no nozīmīgākajām valdošajām dinastijām valsts vēsturē un bieži tiek uzskatīta par "modernās Persijas vēstures sākumu". Sefevīdi valdīja laikā no 1501. līdz 1722. gadam un no 1729. līdz 1736. gadam. Kad valsts sasniedza savu augstāko virsotni, Sefevīdu dinastija pārvaldīja visu mūsdienu [[Irāna]]s, [[Azerbaidžāna]]s, [[Bahreina]]s un [[Armēnija]]s teritoriju, kā arī lielāko [[Gruzija]]s, [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāza]], [[Irāka]]s, [[Kuveita]]s un [[Afganistāna]]s daļu, kā arī daļu no [[Turcija]]s, [[Sīrija]]s, [[Pakistāna]]s, [[Turkmenistāna]]s un [[Uzbekistāna]]s.

sentences: '''Raugi''' ir [[eikarioti]], vienšūnas organismi, kas ierindoti [[sēnes|sēņu valstī]]. Sarunvalodā vārdu "raugs" visbiežāk izmanto kā sinonīmu "''Saccharomyces cerevisiae''" sugai. [[Mikoloģija|Mikoloģijā]] ar vārdu "raugs" apraksta filoģenētiski nesaistītu sēņu grupu, kurai ir kopīgas morfoloģiskās pazīmes un dzīvesveids.

sentences: '''Kecalitctli''' ({{val|en|Quetzalitztli}}, no [[acteku valoda]]s — "kecala putna zaļās spalvas + [[obsidiāns]]", [[vācu valoda|vāciski]] arī ''Quetzalfeder-Edelgestein'' un ''Quetzalobsidian'') ir [[jašma]]s varietāte — puscaurspīdīga—caurspīdīga, smaragdzaļa jašma no [[Gvatemala]]s, vērtīgs seno [[acteku kultūra]]s dārgakmens. Raksturīgo akmens krāsu rada [[hroms|hromu]] saturoša [[muskovīts|muskovīta]] ieslēgumi.

sentences:
]]
 43 851 [[Dedveita tonnāža|dedveita]] (DWT) tonnu ķīmiskais tankkuģis ''Al Farabi'' [[Bresta (Francija)|Brestas]] ostā ar [[melase]]s kravu.]]
 jūrā]]
'''Ķīmiskais tankkuģis''' ir [[Tankkuģis|tankkuģa]] veids, kurš paredzēts [[Ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] pārvadāšanai izlietā veidā. Atbilstoši [[MARPOL 73/78|MARPOL]] konvencijas II pielikumam, '''ķīmiskais tankkuģis''' ir kuģis, kurš būvēts vai pielāgots jebkura [[Starptautiskais ķīmisko lejamkravu kodekss|Starptautiskā ķīmisko lejamkravu kodeksa]] 17. nodaļā uzskaitītā šķidrā produkta pārvadāšanai lejamkravas veidā.<ref>1973. gada Starptautiskās konvencijas par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas grozīta ar tās 1978. gada protokolu II pielikuma "Kontroles noteikumi attiecībā uz piesārņojumu, ko izraisījušas kaitīgas šķidrās vielas, kas tiek pārvadātas kā lejamkravas" 1. nodaļas "Vispārējie noteikumi" 1. noteikuma "Definīcijas" 16.1. punkts</ref> Bez rūpnieciskajām ķimikālijām un tīrajiem naftas produktiem, šie kuģi bieži pārvadā arī citas sensitīvas kravas, kurām nepieciešama augsta tanku tīrīšanas kvalitāte. Šādas kravas ietver [[Palmu eļļa|palmu eļļu]], augu eļļas, [[Tauki|taukus]], [[Nātrija hidroksīds|kaustisko sodu]] un [[Metanols|metanolu]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Bukidnona
| official_name = ''Bukidnon''
| image_skyline = Foggy Morning At Panimahawa Ridge.jpg
| imagesize =
| image_caption = Panimahavas grēdas ainava provinces ziemeļaustrumos
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Bukidnon in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ziemeļmindanao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1917
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 10498.59
| population_total = 1541308
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 7 | latm = 55 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 05 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Malajbalaja]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 22
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Malajbalaja]]
| p3 = [[Valensija (Filipīnas)|Valensija]]
| p4 = '''20 municipalitātes'''
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]], [[lumadi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BUK
| website                  = {{URL|http://www.bukidnon.gov.ph/}}
}}
'''Bukidnona''' ({{val|fil|Lalawigan ng Bukidnon}}, {{val|en|Province of Bukidnon}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Bukidnon}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Ziemeļmindanao]] reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās, 20 municipalitātēs un sīkāk 464 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Malajbalaja]], bet lielākā pilsēta — [[Valensija (Filipīnas)|Valensija]].

sentences: Vielas '''laušanas koeficients''' ('''refrakcijas indekss''') ir skaitlisks koeficients, kas rāda, cik reižu samazinās [[gaismas ātrums]] (''v'') vielā attiecībā pret šī paša viļņa ātrumu [[vakuums|vakuumā]] — [[gaisma]]s ātrumu ''c''. Parasti laušanas koeficientu apzīmē ar simbolu ''n'' un to aprēķina pēc formulas:

sentences:
)]]
'''Kailums''' ir būšana bez apģērba, ietērpa vai apsega. Lielāko daļu [[aizvēsture]]s [[Anatomiski moderns cilvēks|anatomiski modernie cilvēki]], kuri dzīvoja siltā klimatā, bija kaili.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Adornment: what self-decoration tells us about who we are|publisher=Bloomsbury Academic|date=2020|location=London New York Oxford New Delhi Sydney|isbn=978-1-350-12100-3|first=Stephen|last=Davies|pages=168}}</ref> Laikam ritot, cilvēki sāka izmantot ķermeņa rotājumus, tostarp [[Juvelierdarbs|rotaslietas]], [[Tetovējums|tetovējumus]], ķermeņa krāsas un [[Rētošana|rētošanu]],<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Seeing through clothes|url=https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3|publisher=Penguin Books|date=1988|location=New York|isbn=978-0-14-011084-5|first=Anne|last=Hollander|pages=[https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3/page/n102 83]}}</ref> kas daļēji kalpoja kā [[neverbālā komunikācija]], norādot uz cilvēka sociālo statusu un individuālajām īpašībām. Siltajos klimatos dzīvojošie izmantoja apģērbu dekoratīviem, simboliskiem vai svinīgiem nolūkiem, bet bieži bija kaili, jo nebija nepieciešamības valkāt apģērbu, kā arī nepastāvēja [[kauns]]. Sievietes neaizsedza [[Krūts|krūtis]], jo tās netika [[Seksuālā objektizācija|seksualizētas]], bet gan bija asociētas ar bērnu [[Zīdīšana|zīdīšanu]].<ref>Asher-Greve, Julia M.; Sweeney, Deborah (2006). "On Nakedness, Nudity, and Gender in Egyptian and Mesopotamian Art". In Schroer, Sylvia (ed.). Images and Gender: Contributions to the Hermeneutics of Reading Ancient Art. Vandenhoeck & Ruprecht Göttingen: Academic Press Fribourg., pp. 127—128.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Eņģeļi un dēmoni
| attēls                   = Angels and demons.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Angels & Demons''
| žanrs                    = [[trilleris]]
| režisors                 = [[Rons Hauards]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* Rons Hauards
* [[Džons Kellijs]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Keps]]
* [[Akiva Goldsmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Henkss]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Aielete Zorere]]
* [[Stellans Skašgords]]
* [[Pjērfrančesko Favino]]
* [[Nikolajs Lī Koss]]
* [[Armīns Millers-Štāls]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                = [[Salvators Totino]]
| montāža                  =
* [[Daniels Henlijs]]
* [[Maiks Hils]]
| studija                  =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''Skylark Productions''
* ''Panorama Films''
| izplatītājs              = ''''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2009|05|13|Latvija|2009|05|15|ASV}}
| ilgums                   = 138 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce | url=http://www.hollywoodreporter.com/hr/content_display/news/e3ibd965fb07c29611127bbd20be2ac1226 | title='Angels & Demons' hauls $48 million | author=DiOrio, Carl | publisher=[[The Hollywood Reporter]] | work=[[Nielsen Business Media, Inc]] | date=May 17, 2009 | accessdate=January 11, 2010 | archiveurl=https://web.archive.org/web/20090520170020/http://www.hollywoodreporter.com/hr/content_display/news/e3ibd965fb07c29611127bbd20be2ac1226 | archivedate={{dat|2009|05|20||bez}} }} </ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|486 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=angelsanddemons.htm |title=Angels & Demons (2009) |work=[[Box Office Mojo]] |accessdate=October 28, 2009 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091010203211/http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=angelsanddemons.htm |archivedate={{dat|2009|10|10||bez}} |deadurl=no }}</ref>
| iepriekšējā              = [[Da Vinči kods (filma)|Da Vinči kods]]
| nākošā                   = [[Inferno (filma)|Inferno]]
| imdb                     = 0808151
}}
'''"Eņģeļi un dēmoni"''' ({{val|en|Angels & Demons}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mākslas filma. Filmas režisors ir [[Rons Hauards]]. Filma uzņemta pēc [[Dens Brauns|Dena Brauna]] tāda paša nosaukuma [[Eņģeļi un dēmoni|romāna]] motīviem. Šis ir [[sikvels|turpinājums]] filmai "[[Da Vinči kods (filma)|Da Vinči kods]]", kaut arī romāns "Eņģeļi un dēmoni" tika izdots vēl pirms romāna "[[Da Vinči kods]]".

sentences:
[[Kategorija:Anglijā dzimušie]]
[[Kategorija:Dārbišīra]]
{{catmore|Dārbišīra}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Kinorhyncha.png
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Zelinkaderes floridensis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Ecdysozoa
| virstips_lv =Kutikulārie
| tips =Kinorhyncha
| tips_lv =Kinorinhi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Cyclorhagida}}
* {{TaksoSaite|Homalorhagida}}
| kategorijas = nē
}}
'''Kinorinhi (''Kinorhyncha'')''' (no {{val|grc|κινέω}} — kustinu, {{val|grc|ῥύγχος}} — purnu) ir [[jūra]]s [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]] no ''[[Scalidophora]]'' grupas. Šos [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] raksturo hidrostatisks [[skelets]], ar adatainu [[Hitīns|hitīnu]] klāts ķermenis, kā arī gredzenveida un diagonālajie [[muskuļi]] ķermeņa sieniņā. Kinorinhi ir sīka izmēra organismi, kas dzīvo jūras dūņainajos nogulumos. [[Pasaule|Pasaulē]] zināmas ap 130 sugas. Kinorinhi ir ļoti maz pētīta grupa un, domājams, filoģenētiski tuvāki ir [[loriciferi]]em.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Ortoklazs
|        attēls = OrthoclaseBresil.jpg
|    att_izmērs =
|  att_paraksts =
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 9.FA.30
|       DanasID =
|   ķīm_formula = KAlSi3O8
|     singonija = [[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|         krāsa = bezkrāsaina, zaļganīga, pelēcīgi dzeltena, balta, rozā
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 6 (etalons)
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1,518–1,520
nβ = 1,522–1,524
nγ = 1,522–1,525
|   pleohroisms =
|       blīvums =
| references    = <ref>[http://www.mindat.org/min-3026.html Mindat]</ref><ref>[http://rruff.geo.arizona.edu/doclib/hom/orthoclase.pdf Handbook of Mineralogy]</ref><ref>[http://www.webmineral.com/data/Orthoclase.shtml Webmineral]</ref>
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Urho Kekonens
| vārds_orģ = ''Urho Kekkonen''
| attēls = Uudenvuodenpuhe 1959.jpg
| mazs_att =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = [[Somijas prezidents]]
| term_sākums = {{dat|1956|3|1|N}}
| term_beigas = {{dat|1982|2|27|N}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis = [[Juho Kusti Pāsikivi]]
| pēctecis = [[Mauno Koivisto]]
<!------ Personas dati ------>| dzim_dati = {{dat|1900|9|3}}
| dzim_vieta = {{vieta|Somija|Austrumsomijas lēne|Pielavesi}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1986|8|31|1900|9|3}}
| mir_vieta = {{vieta|Somija|Helsinki}}
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs = Juho Kenonens
| māte = Emīlija Pulvanainene
| dzīvesb = Sulvi Salome Vino
| bērni = divi dēli, Mati (1928) un Taneli (1928-1985)
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts = KekkonenUrhoSignature.png
| paraksts_izm = 150px
| piezīmes =
}}
'''Urho Kaleva Kekonens''' (''Urho Kaleva Kekkonen'', dzimis {{dat|1900|9|3}} Pielavesi [[Austrumsomijas lēne|Austrumsomijas lēnē]], miris {{dat|1986|8|31}} [[Helsinki|Helsinkos]]) bija [[Somi|somu]] politiķis, [[Somija]]s [[Somijas premjerministru uzskaitījums|premjerministrs]] (1950—1953, 1954—1956), [[Somijas prezidents]] (1956—1982) no partijas [[Somijas Centrs|''Somijas centrs'']].

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}

sentences: Kategorijā tiek iekļauti [[minerāls|minerāli]], kas atrodami [[Latvija|Latvijā]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ht
|background            = #CCF
|atklāts               = 1997
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Réseau de Développement Durable d'Haïti
|sponsors              = Consortium FDS/RDDH
|domātais-pielietojums = Ar [[Haiti]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots Haiti
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus
|dokumenti             = [http://www.nic.ht/info/documents.cfm Dokumenti] (franciski)
|strīdu-risināšana     = Nav
|mājas-lapa            = [http://www.nic.ht/ NIC.ht]
|}}

sentences:
{{Infobox university
|name          = Jagaiļa Universitāte
|native_name   = ''Uniwersytet Jagielloński''
|image_name    = Jagiellonian_University_Collegium_Novum,_1882_designed_by_Feliks_Księżarski,_24_Gołębia_street,_Old_Town,_Krakow,_Poland.jpg
|image_size    =
|caption       = Universitātes Jaunā kolēģija (''Collegium Novum'')
|latin_name = Universitas Jagellonica Cracoviensis
|motto         = ''Plus ratio quam vis''
|established = 1364
|mottoeng      =
|type          = Publiska
|calendar      =
|endowment     =
| map_type            = Polija#Eiropa
| latd  = 50.060833 | latNS  = N
| longd = 19.932778 | longEW = E
|president     = Voicehs Novaks
|students      = 51 601
|undergrad     = 46 012
|postgrad      = 2 648
|staff         =
|faculty       =
|location      = {{vieta|Polija|Krakova}}
|campus        =
|athletics     =
|colors        =
|free_label    =
|free          =
|nickname      =
|website       = {{URL|http://www.uj.edu.pl/}}
|logo          = Jagiellonian University (logo).png
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Sakse
|     vārds_orig =
|         attēls = Anna_Sakse.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1905
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Lejasciema pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1981
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 02
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latviete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Edgars Abzalons (1900-1950)
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = Austra Sēja, Smīns, Trīne Grēciņa, Zane Mežadūja
|   nodarbošanās = rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Melnkalne|Melnkalnē]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā ir oficiāli iekļautas '''3 vietas''' (2 — kultūras objekti un 1 — dabas objekts), savukārt 6 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/me Melnkalne]</ref> Melnkalne Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 2006. gada [[3. jūnijs|3. jūnijā]].

sentences: '''Labskanība''' jeb '''eifonija''' ({{val|el2|euphōnia}}, ''eu'' — ‘labi’, ''phōnē'' — ‘skaņa’) ir dzirdei patīkams skaņu skanējums. Labskanības pretstats ir '''nelabskanība''' jeb '''kakofonija''' ({{val|el2|kakophōnia}} — ‘slikta skanēšana’).<ref>{{tīmekļa atsauce| url=http://termini.lza.lv/term.php?term=eifonija&list=&lang=LV&h=yes | title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm – eifonija | quote=Divu vai vairāku skaņu dzirdei patīkams skanējums. Labskanības uzlabošanai izmanto dažādus fonētiskus paņēmienus. Latviešu valodā, piemēram, vērojama vairīšanās no šņāceņiem lietvārdu ģenitīva formās: tālskata, nevis tālskaša; tumšmata, nevis tumšmaša; Gunta, nevis Gunša u. c. Pretējais — nelabskanība. (Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007)}}</ref>

sentences: '''Aplozīvs slēdzenis''' ir [[eksplozīvs|eksplozīvs slēdzenis]] [[līdzskanis]], kam nav šai skaņu kategorijai raksturīgā spējā impulsa (eksplozijas). Respektīvi - [[balss trakts]] tiek noslēgts līdzskaņa radīšanai, bet nav dzirdamas pazīmes, ka [[oklūzija]] ir beigusies, līdzskanis ir '''nerealizēts'''. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] aplozīvos līdzskaņus apzīmē ar [[diakritiskā zīme|diakritisko zīmi]] (uz augšu un pa labi vērsts augšējs "stūrītis"): {{IPA|[p̚]}}, {{IPA|[t̚]}}, {{IPA|[k̚]}}.

sentences:
{{jāuzlabo|atsauces jānoformē kā [[Help:Atsauces|atsauces]] tekstā}}
'''Atslēgas kadrs''' [[Animācija|animācijās]] un kino ir zīmējums, kas nosaka sākuma un beigu punktus jebkāda veida [[saplūde]]i. Zīmējumi tiek dēvēti par "'''kadriem'''", jo to atrašanās vietu laikā mēra kadros uz [[kinofilma]]s lentes. Atslēgas kadru secība nosaka, kādu kustību skatītājs redzēs, tā kā atslēgas kadru atrašanās vieta kino, video un animācijās nosaka kustības tiešo laiku. Laika sprīdī var būt divi vai trīs atslēgas kadri, visus pārējos kadrus iestarpina animācijā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Agata Lovīsa de la Mīle
|     vārds_orig = Agatha Lovisa de la Myle
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1724
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Kurzemes hercogiste]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1787
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 01
|        m_vieta = Mānpes muiža pie [[Turku]], [[Zviedrija]]
({{FIN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]], [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus praecursor branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus praecursor'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =
| suga = Psammosteus praecursor
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus praecursor <small>Obruchev, 1947</small>
}}
'''''Psammosteus praecursor''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1947. gadā. Sugas [[holotips]] ir labā [[branhiālā plātne]] no [[Orodeža]]s upes kreisā krasta atseguma pie Jamtesovas ciema [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] ([[augšdevons]], [[amatas svīta]]s apakšējā daļa). Nosaukums ''Psammosteus praecursor'' nozīmē "iepriekšējais [[Psammosteji|psammostejs]]" (attiecībā pret ''[[Psammosteus maeandrinus]]''). Suga bija izplatīta [[frānas stāvs|frānas stāvā]], amatas svītā (staricas slāņi) Orodežas un tās pietekas Tesovkas krastos pie Jamtesovas un Boras ciemiem, pie Udraikas ([[Luga (upe)|Lugas]] pieteka), [[Veļikaja]]s upes lejtecē (pie Piskovičiem un Muromicas), [[Latvija|Latvijā]] pie [[Pasta muiža]]s [[Daugava]]s krastā, [[Timāns|Timāna]] kosminas slāņos ([[Ciļma]]s upe, [[Pečora (upe)|Pečora]]s pieteka).

sentences:
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kārlis Frīdrihs Šinkels
| image         = Schinkel1.jpg
| imagesize     = 200px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1781|3|13}}
| location      = [[Neirupīne]], [[Brandenburgas markgrāfiste]]
(tagad {{GER}})
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1841|10|9|1781|3|13}}
| deathplace    = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
(tagad {{GER}})
| nationality   = [[vācietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[neoklasicisms]], [[neogotika]]
| famous works  = ''[[Neue Wache]]'' (1816), [[Berlīnes koncertzāle]] (1818 - 1821), [[Vecais muzejs]] (1823 - 1830) - visi [[Berlīne|Berlīnē]]
| patrons       = [[Frīdrihs Gilli]]
| awards        =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Bono
|Attēls = Bono-hat-glasses.jpg
|Att_izm = 200 px
|Apraksts = Bono [[Brazīlija|Brazīlijā]].
|Fons = solists
|Dz_vārds = Pols Deivids Hjūsons
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1960|5|10}}
|Vieta = {{flagicon|Ireland}} [[Dublina]], [[Īrija]]
|Instrumenti = balss, [[ģitāra]], [[mutes harmonikas]]
|Žanrs = [[rokenrols]]
[[rokmūzika]]
[[psihodēliskais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[dzejnieks]], [[aktīvists]], [[filantrops]]
|Gadi = [[1976]] - pašlaik
|Darbojies_arī = [[U2]]
|Dzimums = V
}}

sentences: '''Vēlēšanas''' ir valsts vai kādas organizācijas veikts [[demokrātija|demokrātisks]] pasākumu un darbību kopums, kurā tās vēlētāji veic politisko izvēli, atdodot balsi par sev tīkamu kandidātu vai par [[politiskā partija|partiju]], kas vēlas nonākt pie varas šai valstī vai organizācijā. Vēlēšanās var tikt arī apstiprināts vai noraidīts kāds politisks priekšlikums.

sentences: '''Desikants''' ir higroskopiska viela, kuru izmanto, lai radītu vai uzturētu sausu vidi. Visbiežāk desikanti tiek izmantoti, lai mazinātu [[Gaisa mitrums|gaisa mitrumu]], kas varētu degradēt hidrofilus produktus. Desikanti ir, piemēram, [[silikagels]], [[kalcija hlorīds]], [[kokogles]], u.c.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Terpjaitumsa
| oriģinālnosaukums    = ''Терпяй-Тумса''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=73| latm=32| lats=53| latNS=N
| longd=118| longm=44| longs=13| longEW=E
| novietojums          = [[Terpjaitumusa]]s pussala
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1954
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1997
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 12
| vid_t                = -15,3
| vas_t                = 30,2
| ziem_t               = -52,2
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Jūras hidrometeoroloģiskā krasta stacija «Terpjaitumsa»''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая береговая станция «Терпяй-Тумса»}}) ir slēgta [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3423 Полярная Почта. Терпяй Тумса (Мыс Терпяй Тумса)]</ref> Izvietojusies [[Laptevu jūra]]s piekrastē [[Terpjaitumusa]]s pussalas ziemeļu krastā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Anabaras uluss|Anabaras ulusā]]. Stacija izveidota 1954. gadā. Stacijas ēkas sākotnēji atradās 130 m no jūras krasta, bet [[abrāzija]]s rezultātā 1990. gados krasta līnija pietuvojās līdz pašām stacijas ēkām.<ref>[http://www.evgengusev.narod.ru/laptev/romanenko-2008.html ИНТЕНСИВНОСТЬ ГЕОМОРФОЛОГИЧЕСКИХ ПРОЦЕССОВ НА ОСТРОВАХ И ПОБЕРЕЖЬЯХ МОРЕЙ КАРСКОГО И ЛАПТЕВЫХ (ПО МАТЕРИАЛАМ НАБЛЮДЕНИЙ ПОЛЯРНЫХ СТАНЦИЙ)]</ref> 1997. gadā staciju slēdza.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neatlaid mani
| attēls                   =  Neverletmegoposterquad.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Never Let Me Go''
| žanrs                    = distopija, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Marks Romaneks]]
| producents               =
* [[Endrjū Makdonads]]
* [[Allons Reihs]]
| scenārija autors         = [[Alekss Gārlends]]
| galvenajās lomās         =
* [[Endrū Gārfīlds]]
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Kerija Maligana]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DNA Films]]''
* ''[[Channel Four Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2010|9|3|Telaraidas kinofestivāls|2011|2|11|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/never-let-me-go-2010|title=Never Let Me Go|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190901122554/https://bbfc.co.uk/releases/never-let-me-go-2010|archivedate={{dat|2019|09|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=neverletmego.htm|title=Never Let Me Go (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neatlaid mani"''' ({{val|en|Never Let Me Go}}) ir 2009. gada Apvienotās Karalistes romantiska drāma, kas balstīta uz [[Kadzuo Išiguro]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Marks Romaneks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Endrū Gārfīlds]], [[Kīra Naitlija]] un [[Kerija Maligana]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|9|3||bez}} Telaridas filmu festivālā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Avicenna
|     vārds_orig = ''Abū Alī ibn Sīnā''
|         attēls = Avicenna TajikistanP17-20Somoni-1999 (cropped).png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = augustā ap [[980. gads|980]]. gadu
|       dz_vieta = [[Buhāra]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad {{UZB}})
|      m_dat_alt = [[1037. gads|1037]]. gada jūnijā (56 vai 57 gadi)
|        m_vieta = [[Hamadāna]] (tagad {{IRN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[persieši|persietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[filozofija]], [[loģika]], [[islāma teoloģija]], [[fizika]], [[dzeja]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = mūsdienu [[medicīna]]s "tēvs",
[[aromterapija]]s aizsācējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Mārupes novada pagasti]]
[[Kategorija:Mārupes novads]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = Garlic.jpg
|          valsts = Plantae
|       valsts_lv = Augi
|      nodalījums = Magnoliophyta
|   nodalījums_lv = Segsēkļi
|           klase = Liliopsida
|        klase_lv = Viendīgļlapji
|           rinda = Asparagales
|        rinda_lv = Sparģeļu rinda
|          dzimta = Amaryllidaceae
|       dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|     apakšdzimta = Allioideae
|  apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|           ģints = Allium
|        ģints_lv = Sīpoli
|            suga = A. sativum
|         suga_lv = Ķiploks
|        binomial = Allium sativum
| izcelsmes_vieta = [[Centrālāzija]]<ref name="Centrālāzija"/>
|     kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Benny_Trapp_Anguis_cephallonicus.jpg
| att_nosaukums = [[Peloponēsas glodene]] (''Anguis cephalonnica'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta = Anguimorpha
| infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|        dzimta = Anguidae
|     dzimta_lv = Glodeņu dzimta
|   apakšdzimta = Anguinae
|apakšdzimta_lv = Glodeņu apakšdzimta
|         ģints = Anguis
|      ģints_lv = Glodenes
|      binomial = Anguis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Glodenes''' (''Anguis'') ir viena no [[glodeņu dzimta]]s (''Anguidae'') ģintīm, kas apvieno 5 bezkāju ķirzaku sugas (divas mūsdienās dzīvojošas un trīs izmirušas).<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Anguis&species=cephallonica&search_param=%28%28taxon%3D%27Anguidae%27%29%29 Reptile-database: Anguis cephallonica]</ref> Mūsdienu sugas izplatītas lielākajā daļā [[Eiropa]]s un salīdzinoši nelielā teritorijā [[Āzija]]s rietumos, mitros [[mērenā josla|mērenās joslas]] reģionos. Uzturas siltās un aizsargātās vietās, piemēram, [[mežs|mežā]], [[pļava|pļavā]] un [[virsājs|virsājā]]. Samērā bieži sastopamas [[dārzs|dārza]] komposta kaudzēs.<ref>[https://www.wildlifetrusts.org/wildlife-explorer/reptiles/slow-worm Wild Life Trusts: Slow-worm]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Katoļu bruņinieku ordeņi]]
[[Kategorija:Vācu ordenis]]
[[Kategorija:Livonija]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Igaunijas vēsture]]
[[Kategorija:Vācijas vēsture]]
[[Kategorija:Livonijas Konfederācija]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jautrās pleznas
| attēls                   = Happy Feet Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Happy Feet''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Džordžs Millers (režisors)|Džordžs Millers]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|11|17|Ziemeļamerika|2006|12|16|Austrālija|2006|12|8|Latvija|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/happy-feet-2006|title=Happy Feet|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 12, 2018|archive-date={{dat|2017|03|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170303115931/http://www.bbfc.co.uk/releases/happy-feet-2006}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{AUS}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happyfeet.htm|title=Happy Feet (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 12, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|384,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Jautrās pleznas 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Jautrās pleznas"''' ({{val|en|Happy Feet}}) ir 2006. gada [[Austrālija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors ir [[Džordžs Millers (režisors)|Džordžs Millers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|11|17||bez}} Ziemeļamerikā. 2011. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Jautrās pleznas 2]]".

sentences: '''Paranoja''' (no {{val|grc|παράνοια}} (''paránoia'') — 'neprāts') ir [[garīga slimība|garīgi traucējumi]], kuros personas [[domāšana|domāšanu]] izteikti ietekmē [[raizes]] un [[bailes]], bieži izraisot domāšanas [[iracionalitāte|iracionalitāti]] un [[murgi|murgus]]. Paranoiskai domāšanai ir raksturīga [[vajāšanas murgi|vajāšanas mānija]] — nerimstoša pārliecība par nopietnu, gandrīz visur esošu [[draudi|apdraudējumu]]. Paranoja nerada pārmaiņas [[personība|personībā]]. Senāk ar šo vārdu apzīmēja personas garīgo stāvokli, ko nomāc jebkāda veida murgi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gars: Prērijas dvēsele
| attēls                   = Spirit Stallion of the Cimarron poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spirit: Stallion of the Cimarron''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Kellijs Esberijs]]
* [[Lorna Kuka]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|5|24}}
| ilgums                   = 80 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-stallion-cimarron-2002|title=Spirit: Stallion of the Cimarron|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 12, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0166813/|title=Spirit: Stallion of the Cimarron (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 12, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|122,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Gars: Nepieradinātais]]"
| imdb                     =
}}
'''"Gars: Prērijas dvēsele"''' ({{val|en|Spirit: Stallion of the Cimarron}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Kellijs Esberijs]] un [[Lorna Kuka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|5|24||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Strunius rolandi (cropped).jpg
| att_nosaukums = ''[[Strunius walteri]]'' rekonstrukcija.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         kārta = Onychodontiformes
|      kārta_lv = Onihodveidīgās
|        dzimta = Onychodontidae
|     dzimta_lv = Onihodontīdas
|         ģints = Strunius
|      ģints_lv = Strūniji
|      binomial = Strunius Jessen, 1966
|    iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Strunius rolandi}} (Gross, 1936)
* † {{TaksoSaite|Strunius walteri}} Jessen, 1966
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius helvus (7958323660).jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. helvus
| suga_lv = Sarkandzeltaine
| binomial =Lactarius helvus (Fr.) Fr.
| sinonīmi =
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Pentagramma''' - regulārs [[piecstūris]], kura visas malas ir pagarinātas tiktāl, līdz tās krustojas, veidojot vēl piecus vienādus vienādsānu [[trijstūris|trijstūrus]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pegazs
| abbreviation = Peg
| name_latin = Pegasus
| RA = 23
| dec = +20
| areatotal = 1121
| arearank = 7. vieta
| numbermainstars = 9, 17
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''ε Peg''
| starmagnitude = 2,39
| neareststarname = ''ι Peg''
| stardistance = 38,3
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Lapsiņa]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Mazais Zirgs]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Mērija Daglasa
|          vārds_orig =
|              attēls = Mary Douglas (1921–2007).jpg
|          att_izmērs = 175px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1925
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = {{vieta|Itālija|Sanremo}}
|              m_gads = 2007
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 16
|             m_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[antropoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
''Sīkākus datus par Ukrainu var atrast rakstā [[Ukraina]]''.
{{Commonscat|Ukraine}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Georgs Veinblūms
|     vārds_orig = ''Georg Weinblum''
|         attēls = Georgs Veinblūms.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Jaunkalsnava]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{vieta|Latvija|Madonas novads}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = inženieris
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Veinblūms
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Gīzela Tīsa
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Uzbrukums Nicā 2016. gadā
| attēls            = 2016 Nice attack.png
| attēla_apraksts   = Bulela veiktais ceļš
| vieta             = [[Anglijas promenāde]], [[Nica]], {{FRA}}
| koordinātas       = {{coord|43.6936|7.2557|region:FR-06_type:event|display=inline,title}}
| datums            = 2016. gada 14. jūlijs
| laiks             = 22:30–22:35
| laika_josla       = [[Central European Summer Time|CEST]]
| veids             = [[Transporta tarāns]]
| bojā_gājušie      = 87 (ieskaitot uzbrucēju)<ref>https://bnonews.com/index.php/2016/08/death-toll-from-france-truck-attack-rises-to-85/</ref>
| ievainotie        = 434
| izraisītāji       = Muhameds Lauežs Bulels
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            = [[Renault Midlum]] kravas automašīna,  7.65mm pistole<ref>https://web.archive.org/web/20160720211838/http://www.nytimes.com/live/truck-plows-into-crowd-in-nice-france/police-find-cache-of-weapons-inside-truck/</ref>
| dalībnieku_skaits = 1
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
{{infokaste+}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Krustpils pagasts
| karte             = Krustpils pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Krustpils pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Krustpils pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Spuņģēni
| platība           = 86,12
| iedzīvotāji       = 895<ref name="zv" />
| iedzīvotāji_gads  = 2011
| blīvums           = {{#expr: 978 / 86.12 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmzemju metāls
|      kārtas skaitlis = 20
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 8
|             4. čaula = 2
|              simbols = Ca
|             atommasa = 40,078
|   valences elektroni = [Ar]4s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kalcijs mēģenē [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un kalcija jonu dotā karmīnsarkanā [[liesma]]s krāsa
|  oksidēšanas pakāpes = '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,00
|              blīvums = 1550
|  kušanas temperatūra = 1115 K (842 °C)
| viršanas temperatūra = 1757 K (1484 °C)
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ališers Navoji''' ({{val-fa|نظام الدین على شير هراوی }}, {{val-uz|Alisher Navoiy}}, dzimis {{dat|1441|2|9}}, miris {{dat|1501|1|3}}) bija [[Centrālāzija]]s politiķis, mistiķis, valodnieks, gleznotājs un dzejnieks, kurš piedzima un dzīvoja [[Herata|Heratā]].

sentences:
'''Haubice''' ({{val|de|Haubitze}}) ir [[artilērija]]s ieroča veids, kurš paredzēts šaušanai pa mērķiem, kuri neatrodas tiešas redzamības zonā, ir aiz šķēršļiem. Pēc šaušanas veida, atrodas pa vidu starp lauka lielgabaliem (garš [[stobrs]], šauj zemā leņķi ar lielu šāviņa sākumātrumu) un [[mortīra|mortīrām]] (īss [[stobrs]], šauj stāvā leņķī). Haubices raksturīgās pazīmes ir relatīvi īss stobrs (15 — 30 kalibri), [[kalibrs]] ir lielāks par 100 [[Milimetrs|mm]], [[šāviņš|šāviņus]] izšauj [[trajektorija|trajektorijās]] ar stāvu krišanas leņķi, šaušanas ātrums 1 — 6 šāvieni minūtē, šaušanas attālums līdz 17 [[Kilometrs|km]]. Mūsdienu haubices šauj pat līdz 10 — 12 šāvieniem minūtē attālumā līdz 50 km un vairāk.
== Vēsture ==
[[Husītu kari|Husītu karu]] laikā 15. gadsimtā pretinieka grupu apšaudei lietoja lielgabalus, kurus čehiski dēvēja par ''houfnice'', vāciski par ''Hauffnitz''. Vēlākajos gadsimtos franciski tos dēvēja par ''obusier'', holandiski par ''houwitser'', bet angliski par ''howitzer''. Plašāk haubices lietoja [[Zviedrija]]s karaspēks 17. gadsimta karos.

sentences:
[[File:Gtam.gif|right|345px|]]
'''Seismoloģija''' (no {{val|el|σεισμός}} ''(seismos)'' — 'zemestrīce' un ''λόγος (logos)'' — 'mācība') ir [[ģeofizika]]s nozare, kurā pēta [[zemestrīce]]s un ar tām saistītās [[ģeoloģija|ģeoloģiskās]] norises. Seismoloģijas jomā strādājošos [[zinātnieks|zinātniekus]] sauc par '''seismologiem'''. Seismologi nodarbojas ar [[tektoniskā plātne|tektonisko plātņu]] pētīšanu, to [[kustība|kustību]], [[zemestrīce|zemestrīču]] pētīšanu un prognozēšanu<!-- , kā arī ir izveidojuši Zemes dzīļu modeli, t.i., izvirzījuši teoriju, ka Zemes centrā atrodas dzelzs [[Zemes kodols|kodols]], kuram apkārt atrodas [[mantija]] un [[Zemes garoza]] ir virskārta -->.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "12 pērtiķi"
| attēls                   = Twelve monkeysmp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Twelve Monkeys''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Terijs Giljams]]<ref name="Rietuma, Naumanis"/>
| producents               = [[Čārlzs Rovens]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Pipls]]
* [[Dženeta Pipla]]
| galvenajās lomās         =
* [[Brūss Viliss]]
* [[Medelīne Stova]]
* [[Breds Pits]]
* [[Kristofers Plamers]]<ref name="Rietuma, Naumanis"/>
| mūzika                   = [[Pols Bakmasters]]
| operators                = [[Rodžers Prets]]
| montāža                  = [[Miks Audslejs]]
| studija                  = ''Atlas Entertainment Classico''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1995|12|25}}
| ilgums                   = 131 minūte<ref name="Rietuma, Naumanis"/>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|29,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|168 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0114746
}}
'''12 pērtiķi''' ({{val|en|Twelve Monkeys}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[neo-noir|neonuāra]] [[zinātniskās fantastikas filma]]. Filmas režisors ir [[Terijs Giljams]], kurš filmas ideju aizguvis no [[Kriss Markers|Krisa Markera]] 1962. gada filmas ''[[La Jetée]]''. Galvenās lomas atveido [[Brūss Viliss]], [[Medelīne Stova]], [[Breds Pits]], [[Kristofers Plamers]] un [[Deivids Morse]]. Tiklīdz ''[[Universal Studious]]'' ieguva tiesības ekranizēt ''La Jetée'' pilnmetrāžas versiju, tā studija nolīga [[Deivids Pipls|Deividu]] un [[Dženeta Pipla|Dženetu Piplus]] sarakstīt scenāriju filmai.

sentences:
{{commonscat|Michael Jackson|Maikls Džeksons}}
{{Catmore}}

sentences: '''Terminoloģija''' ir mācība par [[termins|terminiem]] un to lietošanu. [[Termins]] ir [[jēdziens]] un tā valodiskais apzīmējums. Specifiskiem jēdzieniem noteiktos laukos ir noteikti apzīmējumi, kas materiāli atspoguļo [[zināšanas|zināšanu]] sistēmas. Terminoloģija kā [[zinātne]]s nozare pēta, kā termini rodas un kāda ir to savstarpējā saistība.

sentences: '''Spīdums''' ir materiāla [[virsma]]s spēja atstarot gaismu - šo īpašību nosaka tas, ka virsma ir pietiekami gluda un tās nelīdzenumi ir mazāki nekā redzamās [[gaisma]]s viļņa garums. Kopumā gludi materiāli labāk atstaro gaismu, kamēr negludi materiāli šķiet matēti. Labāks spīdums ir raksturīgs tādiem materiāliem, kā [[metāls|metāliem]] un [[minerāls|minerāliem]] to [[kristāls|kristāliskajās]] formās.

sentences:
{{ExamplesSidebar|30%|
* Jānis, '''nospiedis pogu''', uzsāka ceļojumu virtuālajā pasaulē.
* Pēteris, '''visu darīdams pats''', dzīvē ir daudz sasniedzis.
* Meitene gāja mežā, '''meklēdama, kur aug sēnes'''.
* Tēvs pasmaidīja, '''novēlēdams: "Lai prieks un veselība!"'''
}}
'''Divdabja teiciens''' ir [[savrupinājums]], ko veido viens no četru veidu [[divdabis|divdabjiem]] kopā ar vismaz vienu patstāvīgu to paskaidrojošu vārdu (t.i., teikuma locekli). Divdabja teicienā ietilpst [[darbības vārds]] divdabja formā un vēl viens vai vairāki patstāvīgi vārdi, kas tos paskaidro.<ref>Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 113. lpp.</ref> Tajā neietilpst [[teikuma virslocekļi]], tāpat tos neievada sakārtojuma vai pakārtojuma vārdi (piemēram, "Pēteris sēdēja stūrī, kur, ''neviena netraucēts'', nodevās pārdomām).<ref name="Veckāgana7" />

sentences: {{Commonscat|Female vocalists from Azerbaijan|Azerbaidžānas dziedātājas}}

sentences: '''Starptautiskais polārais gads''' ir īpašs laika periods polāro apgabalu pētīšanā. Pirmais tādu ieteica [[Austroungārija]]s flotes virsnieks [[Karls Veiprehts]] (''Karl Weyprecht''), kurš gan mira, pirms tika noorganizēts [[Pirmais Starptautiskais polārais gads]] [[1882]]. — [[1883]]. gadā. Pēc piecdesmit gadiem ([[1932]]. — [[1933]].) notika [[otrais Starptautiskais polārais gads]]. Iedvesmojoties no tā, [[1957]]. — [[1958]]. gadā tika organizēts [[Starptautiskais ģeofiziskais gads]].<ref>[https://ipy.arcticportal.org/about-ipy/ipy-history IPY History]</ref>

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Papaver April 2010-13 crop.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| apakšklase =Ranunculidae
| apakšklase_lv=Gundegu apakšklase
| rinda=Papaverales
| rinda_lv=Magoņu rinda
| dzimta=Papaveraceae
| dzimta_lv=Magoņu dzimta
| ģints=Papaver
| ģints_lv=Magones
| suga=Papaver somniferum
| suga_lv=Miega magone
| binomial=Papaver somniferum
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Plasido Domingo
|          Attēls = Plácido Domingo, 2008.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Plasido Domingo 2008. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1941|1|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Spānija|Madride}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = Opera
|    Nodarbošanās = operdziedātājs, diriģents
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1957—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Hosē Plasido Domingo Embils''' ({{val|es|José Plácido Domingo Embil}}; dzimis {{dat|1941|1|21}} [[Madride|Madridē]], [[Spānija|Spānijā]]) ir spāņu [[tenors]] un [[diriģents]]. Pazīstams ar savu daudzpusīgo un spēcīgo balsi. Domingo izpildījis 149 lomām operās. Starp tām bijušas tādas lomas kā Karavadosi operā "[[Toska]]", Hofmanis operā "[[Hofmaņa stāsti]]", Dons Hosē operā "[[Karmena (opera)|Karmena]]", Kanio operā "[[Pajaci]]". Īpašu atzinību guvis ar titullomām operās "[[Otello (opera)|Otello]]" un "[[Simons Bokanegra]]". 1990. gadā Domingo sāka uzstāties kopā ar vēl diviem tenoriem — [[Lučāno Pavaroti]] un [[Hosē Karerass|Hosē Kaserasu]], kopā izveidojot plašu popularitāti ieguvušo solistu ansambli "[[Trīs tenori]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Regenwurm1.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| apakšvalsts =Eumetazoa
| apakšvalsts_lv =Daudzšūnu dzīvnieki
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Bilateria|Bilaterāļi}}
* {{TaksoSaite|Radiata|Staraiņi}}
| kategorijas =nē
| binomial=Eumetazoa <small>([[Butschli]], 1910)</small>
}}
'''Daudzšūnu dzīvnieki''' (''Eumetazoa'') ir [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] (''Animalia'') apakšvalsts, kas apvieno sarežģītākos [[daudzšūņi|daudzšūnu organismus]]. Daudzšūnu dzīvnieku apakšvalstī tiek iekļauta lielākā daļa [[dzīvnieki|dzīvnieku]] tipu (36 tipi).<ref>^ Systema Naturae 2000 Taxon: Subkingdom Eumetazoa</ref> Šajā apakšvalstī nav iekļauti tikai [[parazoji]] (''Parazoa''), kas ietver 2 tipus - [[Plakozoji|plakozojus]] (''Placozoa'') un [[Sūkļi|sūkļus]] (''Porifera'').

sentences: '''Iedzimtība''' ir [[organisms|organisma]] un [[šūna|šūnu]] pazīmju un īpašību pēctecība paaudžu maiņā, pazīmju un īpašību ģenētiskā determinācija.

sentences: '''''GSM-EFR''''' jeb '''''Enhanced Full Rate''''' jeb '''''GSM 06.60''''' ir [[runas kodēšana]]s standarts, kas izstrādāts, lai uzlabotu sliktas kvalitātes ''[[GSM]]'' ''Full Rate'' [[kodeks|kodeku]]. Darbojoties ar ātrumu 12,2 kbit/s, tas nodrošina labu kvalitāti bez blakustrokšņiem un fona trokšņiem.

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Leopolds Mocarts
|          vārds_orig = ''Leopold Mozart''
|              attēls = Leopold Mozart.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1719
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Augsburga]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1787
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Zalcburga]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = Vācietis
|             dzimums = v
|            paraksts = Signatur Leopold Mozart.PNG
|               stils =
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Leopolds Mocarts''' ({{val|de|Johann Georg Leopold Mozart}}; dzimis {{dat|1719|11|14}}, miris {{dat|1787|5|28}}) bija vācu [[komponists]], [[mūzikas skolotājs]] un [[vijolnieks]]. Mūsdienās viņš ir vairāk pazīstams kā [[Volfgangs Amadejs Mocarts|Volfganga Amadeja Mocarta]] tēvs un skolotājs. Viņš ir arī publicējis vijolspēles [[mācību grāmata|mācību grāmatu]] ''Versuch einer gründlichen Violinschule''.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Heinrihs fon Strīks
| vārds_orģ           = ''Heinrich Eduard Karl von Stryk''
| attēls              = Heinrihs fon Štriks.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = [[Vidzemes landmaršals]] (1918-1919)
| amats               = [[Baltijas hercogiste]]s reģentu padomes ārlietu komisārs
| term_sākums         = {{dat|1918|11|11|N}}
| term_beigas         = {{dat|1919|2|20|N}}
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1873|7|16}}
| dzim_vieta          = Volvetu muiža, [[Pērnavas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1938|9|10|1873|7|16}}
| mir_vieta           = [[Neibrandenburga]], [[Mēklenburga]] (tagad {{GER}})
| apglabāts           =
| tautība             = [[vācbaltietis]]
| partija             =
| tēvs                = Aleksandrs Oskars fon Strīks (1830-1902)
| māte                = Vilhelmīne Frīderike fon Kube (1842-1916)
| dzīvesb             = Emma Auguste fon Mellina (1884-1927), Irēna fon Keizerlinga (1890-1973)
| bērni               =
| profesija           = [[tiesību zinātne|Jurists]]
| alma_mater          = [[Tērbatas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Džungļi''' ir biezs, necaurejams mežs vai brikšņi, parasti purvaina [[tropiskais lietus mežs|tropiskā lietus meža]] daļa. Šaurākā nozīmē tie ir tropiskie lietus meži Āzijas [[musons|musonu]] zonā. Vārds "džungļi" cēlies no [[Sanskrits|sanskrita]] जङ्गल (''jaṅgala''), kas nozīmē "neapstrādāta, pamesta zeme".

sentences: '''Karaliskā apbedījumu vieta''' ir [[kapsēta]] kopš 1922. gada [[Bernadotu dzimta]]s [[Zviedrijas karaliskā ģimene|Zviedrijas karaliskās ģimenes]] locekļiem. Tā atrodas [[Stokholma]]s pilsētas pievārtē, ziemeļu pusē, administratīvā atrašanās vieta ir [[Stokholmas lēnis|Stokholmas lēnī]], [[Solna]]s [[Komūna|komūnā]] [[Hāgas parks|Hāgas parka]] teritorijā Brunnsviken(zviedru valodā) līcī uz Karlsborga salas.Atvērta apskatei vasaras mēnešos ceturtdienās.

sentences: {{Commonscat|Biologists by country|Biologi pēc valsts}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ranzkzu pagasts}}
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Skrundas rajons]]
[[Kategorija:Kuldīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Dreņģeru iebraucamā sēta
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Bauska, Plūdoņa 26-1.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Dreņģeru iebraucamā sēta 2015. gadā
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = Pašvaldības īpašums
| current_tenants     =
| location            = Plūdoņa iela 26 k.1, [[Bauska]], [[Bauskas novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         = Latvija
| latd  = 56.409301 | latNS  =
| longd =  24.184760 | longEW =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 19. gadsimta pirmā puse
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Dreņģeru iebraucamā sēta
|      numurs = 6168
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Zemgale
|     rīk_dat = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Elīza Fogele
|     vārds_orig = ''Elise Vogel''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt = nezināms
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Jordans
|     vārds_orig = ''Paul Jordan''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1825
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1894
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks, statistiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = Augusts Kristiāns Jordans, Amālija Elizabete, dzimusi fon Vite
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Marija Doroteja, dzimusi Intelmane, 2. Matilde Amālija, dzimusi Intelmane (pirmās sievas māsa)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Centrāleiropas diabēta biedrība''' ({{val-de|Zentraleuropäische Diabetesgesellschaft}}; {{val-en|Central European Diabetes Association}}) ir starptautiska medicīniski zinātniska profesionāla biedrība. Tā tika dibināta 1969. gadā Vīnē kā "Starptautisko Donavas Simpoziju Federācija par Cukura Diabētu" (saīsināti - FID). 2006. gadā sakarā ar [[Baltija]]s valstu pievienošanos tā tika pārdēvēta, kaut arī pārejas periodā tiek lietoti abi nosaukumi.

== Vēsture un pašreizējie uzdevumi ==
"Aukstā kara" periodā FID kongresi kalpoja "Dzelzs priekškara" pārvarēšanai starp diabēta speciālistiem padomju bloka valstīs un rietumvalstīs. Austrija tika izvēlēta kā piemērota sanāksmju vieta, jo tā bija pie blokiem nepiederoša valsts, uz kuru bija vieglāk iegūt izbraukšanas atļaujas. Tagad biedrības mērķis ir veikt teorētisko un praktisko zināšanu pārnesi un veicināt [[Cukura diabēts|diabēta]] ārstēšanas standartu izlīdzināšanos šajā Eiropas daļā.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jeļena Glazova
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1979
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 26
| dz_vieta = {{Rīga|Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = Rīga
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[dzejniece]]
[[mūziķe]]
[[māksliniece]]
| ienākumi =
| darbības_gadi = 2010—pašlaik
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater = [[Latvijas Kultūras akadēmija]]
[[Latvijas Universitāte]]
[[Latvijas Mākslas akadēmija]]
| piezīmes =
}}
'''Jeļena Glazova''' (dzimusi 1979. gada 26. decembrī) ir [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] [[dzejniece]], mūziķe un māksliniece.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Dasycyon
| ģints_lv =Andu vilki
| ģints_r =Andu vilks
| suga =Dasycyon hagenbecki
| suga_lv =Andu vilks
| binomial =† Dasycyon hagenbecki
| kategorijas =nē
}}
'''Andu vilks''' (''Dasycyon hagenbecki'') jeb '''Hagenbeka vilks''' ir nenoskaidrotas izcelsmes un piederības [[Suņu dzimta|suņu dzimtas]] [[plēsējs]]. To sauc arī par '''mistisko vilku''' no [[Andi]]em.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Momordica charantia
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|        attēls = Momordica charantia 007.JPG
| att_nosaukums = Nogatavojies balzambumbiera auglis
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Cucurbitales
|      rinda_lv = Ķirbju rinda
|        dzimta = Cucurbitaceae
|     dzimta_lv = Ķirbju dzimta
|         ģints = Momordica
|      ģints_lv = Momordikas
|          suga = M. charantia
|       suga_lv = Balzambumbieris
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Analfabētisms''' ({{val|el|αναλφαβετος}} (''analphabetos'') — 'nemācīts cilvēks; tāds, kas neprot alfabētu') ir [[lasīšana|lasīt]] un [[rakstīšana|rakstīt]] neprasme. Pārnestā nozīmē par analfabētismu dēvē arī pamatzināšanu trūkumu<ref name="ISV">{{Grāmatas atsauce |title= Ilustrētā svešvārdu vārdnīca |location= Rīga |publisher= [[Avots (izdevniecība)|Avots]] |year= 2005 |page= 50}}</ref> vai arī zināšanu trūkumu kādā nozarē. Analfabētisma cēloņi var būt kā sociāli ([[ģimene]]s apstākļi, [[izglītība]]s sistēmas trūkumi, [[kultūra]]s pakalpojumu ierobežota pieejamība), tā arī ģenētiski noteikti. Analfabētisma pretstats ir [[rakstpratība]].

sentences: '''9. marts''' ir gada 68. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (69. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 297 dienas.

sentences: '''Altāra Mī b''' (arī '''Mu Arae b''' vai '''HD 160691 b''') ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[Altāra Mī]] (''μ Arae''), kura atrodas 15,6 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Altāris (zvaigznājs)|Altāra zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 1,303 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 1,687 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,1284. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas atrodas zonā, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = ''Tatra KT4''
|fona krāsa         = #C80404
|attēls             =
|attēls paraksts    = Tramvajs ''Tatra KT4'' [[Liepāja|Liepājā]]
|salons             =
|salons paraksts    = Tramvaja ''Tatra KT4'' salons
|ražotājs           = ''[[ČKD]]''
|rūpnīca            = {{flag|Čehija}}
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = 1974 — 1997
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      = ''Tatra KT4D, Tatra KT4SU, Tatra KT4YU''
|garums             = 18,1 m
|platums            = 2,2 m
|augstums           = 3,1 m
|pašmasa            =
|grīdas tips        =
|durvju skaits      = 4
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      = 4 x 40 kW
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 26
|stāvvietu skaits   = 83
|pasažieri kopā     =
|izmanto            = [[Belgrada]], [[Liepāja]], [[Ščecina]], [[Zagreba]]...
}}
'''''Tatra KT4''''' ir [[tramvajs|tramvaju]] modelis, kuru no 1974. gada līdz 1997. gadam beigām ražoja [[Čehoslovākija]]s rūpnīcā ''[[ČKD]]''. Pavisam tika saražoti aptuveni 1748 tramvaju vagons.

sentences: '''Osciloskops''', agrāk saukts par oscilogrāfu un neoficiāli zināms kā skops vai katodstaru osciloskops, ir [[Elektronika|elektronisks]] testa instruments, kas ļauj pastāvīgi novērot dažādu signālu [[Spriegums|spriegumu]], parasti uzrādot to kā divdimensiju līkni viena vai vairāku signālu uzrādīšanai. Osciloskopi tiek izmantoti, lai novērotu elektronisko signālu maiņu konkrētā [[Laiks|laika]] posmā. Novērotos rādījumus var analizēt pēc tādām īpašībām kā [[amplitūda]], [[frekvence]], pieauguma laiks, laika intervāls, [http://www.slideshare.net/gnoris/deformcijas deformācija]{{Novecojusi saite}} un citām. Mūsdienu oscilogrāfi var aprēķināt un parādīt šīs īpašības precīzi.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://learn.sparkfun.com/tutorials/how-to-use-an-oscilloscope|title=How to Use an Oscilloscope - learn.sparkfun.com|website=learn.sparkfun.com}}</ref>

sentences: '''Pasvales līgums''' jeb '''Miera līgums starp Polijas karali un Livonijas mestru par godājamā Rīgas arhibīskapa atjaunošanu''' ({{val-la|Tractatus Pacis inter Regiam Mtem Poloniae et Magistru Liuoniae de  restitutione ac Rendissimi dni Archiepiscopi Rigensis}}) ir kopīgs nosaukums trim miera līgumiem , kurus 1557. gada 5. un 14. septembrī [[Pasvale|Pasvalē]] noslēdza [[Polijas karalis]] un [[Lietuvas dižkungs]] [[Sigismunds II Augusts]], [[Livonijas ordeņa mestrs]] [[Vilhelms fon Firstenbergs]] un [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskaps]] [[Brandenburgas Vilhelms]]. Šie līgumi izbeidza [[Koadjuktoru karš|Koadjuktoru karu]] starp Ordeni un arhibīskapu, ka arī izveidoja slepenu Livonijas ordeņa militāro aliansi ar Polijas-Lietuvas valdnieku. Pasvales līgums bija viens no iemesliem, kāpēc [[Ivans IV]] 1558. gadā sāka [[Livonijas karš|Livonijas karu]].<ref>[https://www.letonika.lv/groups/?title=Pasv%C4%81les%20l%C4%ABgums/32174 Pasvāles līgums]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Iesper un iekliedzies
| operators =
| attēls = Kicking Screaming poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Džese Dilans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vills Ferels]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Keita Volša]]
* [[Maiks Ditka]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kicking & Screaming''
| studija = ''Mosaic Media Group''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|5|1}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|56,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl140281345/|title=Kicking & Screaming |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Iesper un iekliedzies"''' ({{Val|en|Kicking & Screaming}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Džese Dilans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Roberts Djuvals]], [[Keita Volša]] un [[Maiks Ditka]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fantomass trako
| oriģinālnos = ''Fantômas se déchaîne''
| attēls = Fantômas se dèchaîne plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu komēdija
| režisors = [[Andrē Junabels]]
| producents =
| scenārijs = * [[Pjērs Suvestrs]] un [[Marsels Alēns]] (grāmatu autori)
* [[Žans Alēns]] un [[Pjērs Fuko]] (scenārija autori)
| aktieri = * [[Žans Marē]]
* [[Luijs de Finess]]
* [[Milēna Demonžo]]
* [[Žaks Dināms]]
| mūzika = Mišels Maņs
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Gaumont]]''
| izplatītājs =
| izdošana = {{filmas datums|1965|12|8|Francija}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{FRA}}
{{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = 31,6 miljoni [[ASV dolārs|USD]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www-boxofficestory-com.translate.goog/france-1965-c22750429?_x_tr_sl=fr&_x_tr_tl=en&_x_tr_hl=en&_x_tr_pto=sc&_x_tr_sch=http|title=1965 French box office|publisher=Box Office Story}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Fantomass (filma)|Fantomass]]"
| nākamā = "[[Fantomass pret Skotlendjardu]]" (1967)
| imdb = 0059168
}}
'''"Fantomass trako"''' ({{val|fr|Fantômas se déchaîne}}) ir 1965. gada [[Francija]]s piedzīvojumu [[kinokomēdija]], otrā filma no [[Fantomasa filmu sērija|triloģijas]] par kriminālnoziedznieka [[Fantomass (tēls)|Fantomasa]] un viņa vajātāja policijas komisāra Živa piedzīvojumiem. Filmas režisors ir [[Andrē Junabels]]. Scenārijs veidots kā parodija par [[Pjērs Suvestrs|Pjēra Suvestra]] un [[Marsels Alēns|Marsela Alēna]] 1911. gadā sarakstīto grāmatu tēlu Fantomasu. Īpašus panākumus filma ieguva [[Eiropa|Eiropā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un [[Japāna|Japānā]]. Padomju Savienībā filma tika dublēta kinostudijā ''[[Sojuzmuļtfiļm]]'' un uz ekrāniem iznāca 1967. gadā.

sentences: {{commonscat|Airports in Greece|Lidostas Grieķijā}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Hristina Solovija
| Attēls = Atlas Weekend 03-07-2018 17 Khrystyna Soloviy.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Hristina Solovija 2018. gadā
| Dz_vārds = Hristina Solovija
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|1|17}}
| Vieta_dz = {{Vieta|Ukraina|Drohobiča}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Folkmūzika]], [[folkroks]], [[popmūzika]], indīmūzika, [[rokmūzika]], elektroniskais roks, [[elektroniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste
| Instrumenti = balss, klavieres
| Gadi = 2013—''pašlaik''
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa =
| Dzimums = S
| paraksts =
}}
'''Hristina Solovija''' ({{val|uk|Христина Іванівна Соловій}}, dzimusi {{dat|1993|01|17}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] izcelsmes [[Lemki (tauta)|lemku]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://vezha.vn.ua/pryntsesa-lemkiv-hrystyna-solovij-nam-shhe-krym-povertaty-ne-rozslablyajmosya/|title=Принцеса лемків Христина Соловій // vezha.vn.ua 07.04.2017|access-date=05.09.2022|archive-date=18.11.2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20181118211302/https://vezha.vn.ua/pryntsesa-lemkiv-hrystyna-solovij-nam-shhe-krym-povertaty-ne-rozslablyajmosya/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://lemky.lviv.ua/?tag=hrystyna-solovij|title=Христина Соловій продовжує традицію популяризації лемківської пісні|access-date={{dat|2022|09|05||bez}}|archive-date={{dat|2022|02|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20220218133953/http://lemky.lviv.ua/?tag=hrystyna-solovij}}</ref> [[Folks|folka]] [[dziedātāja]].

sentences:
]]
'''Kodolkarš''' ir [[karš]], kurā karojošās puses viena pret otru izmanto [[kodolieroči|kodolieročus]]. Kodolkarš ir hipotētiska kara forma. Tiek uzskatīts, ka vistuvāk kodolkaram pasaule nonākusi t.s. [[Kubas krīze]]s laikā 1962. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Firhtegots Lēberehts fon Nordenflihts
|          vārds_orig = ''Fürchtegott Leberecht Freiherr von Nordenflycht''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1752
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1815
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 1
|             m_vieta = [[Madride]], {{ESP}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Firhtegots Lēberehts fon Nordenflihts''' ({{val-de|Fürchtegott Leberecht Freiherr von Nordenflycht}}, {{val|es|Barón Timoteus von Nordenflycht y Averbach}}; 1752—1815) bija Latvijā dzimis raktuvju direktors [[Polijas-Lietuvas kopvalsts|Polijā-Lietuvā]], vēlāk [[Peru]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Dakas Universitāte
|native_name   = ঢাকা বিশ্ববিদ্যালয়
|image_name    = Dhaka_University_logo.svg
|latin_name        =
|motto             = ''শিক্ষাই আলো''
|tagline           =
|established       = 1921
|vision            =
|type              =
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Bangladeša#Āzija
| latd  = 23.733056 | latNS  = N
| longd = 90.391111 | longEW = E
| academic_staff    = 2 156+
| administrative_staff  = 3 887
|students          = 46 150+
|postgrad          = 9 362+
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Bangladeša|Daka}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne|https://www.du.ac.bd/}}
|logo              = University_of_Dhaka_logo.png
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Apeters
| vārds_orig =
| attēls = Jānis Apeters.jpg
| att_izmērs = 175px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1890
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 16
| dz_vieta = [[Liezēres pagasts]], [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 29
| m_vieta = [[Komunarka (poligons)|Komunarka]], [[Maskavas apgabals]], [[KPFSR]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| nodarbošanās =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks =
|          valsts =
|       struktūra =
|         vienība =
|    nodarbošanās =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]<br />[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-tirozīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C9H11NO3
|molmasa=181,19
|blīvums=1456
|kušanas temperatūra=295 °C (lēni karsējot; sadalās)
343 °C (ātri karsējot; sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,66
}}
'''Tirozīns''' ('''''Tyr''''', 2-amino-3-(4-hidroksilfenil)-propānskābe, β-''p''-oksifenilalanīns, C9H11NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tirozīns pieder pie aromātiskajām aminoskābēm un atšķiras no [[fenilalanīns|fenilalanīna]] tikai ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] pie benzola gredzena. Tirozīns kristalizējas no ūdens kā zīdaini, bezkrāsaini adatveida kristāli.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Lūsis Vecpilsētas laukumā Jēkabpilī. Lūsis- Jēkabpils simbols.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .dz
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1994
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = NIC.DZ
|sponsors              = CERIST
|domātais-pielietojums = Ar [[Alžīrija|Alžīriju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Diezgan populārs Alžīrijā
|ierobežojumi          = Jāatrodas Alžīrijā, vārdam jābūt saistībā ar kādu organizācijas vārdu vai preču zīmi
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.dz/ NIC.dz]
|}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Maiguma valoda
| attēls                   =  Terms of Endearment, 1983 film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Terms of Endearment''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Džeimss Brukss]]
| producents               = Džeimss Brukss
| scenārija autors         = Džeimss Brukss
| galvenajās lomās         =
* [[Šērlija Makleina]]
* [[Debra Vingere]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Džons Litgovs]]
| mūzika                   = [[Maikls Gors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1983|11|23|Ierobežots vietu skaits|1983|12|9|ASV|}}
| ilgums                   = 126 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/terms-endearment-1983|title=Terms of Endearment|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 8, 2019|archive-date={{dat|2019|06|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190608115540/https://bbfc.co.uk/releases/terms-endearment-1983}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=termsofendearment.htm|title=Terms of Endearment (1983)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 8, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|108,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Maiguma valoda"''' ({{val|en|Terms of Endearment}}) ir 1983. gada komēdija, kas balstīta uz Lerija Makmērtija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un producents ir [[Džeimss Brukss]]. Galvenās lomas atveido [[Šērlija Makleina]], [[Debra Vingere]], [[Džeks Nikolsons]], [[Denijs DeVito]] un [[Džons Litgovs]]. Filmas pirmizrāde ierobežotā vietu skaitā ASV notika {{dat|1983|11|23||bez}}.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Buffalo '66''
| attēls                   = Buffalo sixty six ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vinsents Gallo]]
| producents               = [[Kriss Hanlijs]]
| scenārija autors         =
* [[Elisona Begnala]]
* Vinsents Gallo
| galvenajās lomās         =
* [[Kristīna Riči]]
* Vinsents Gallo
* [[Bens Gazara]]
* [[Mikijs Rurks]]
* [[Rozanna Ārkete]]
* [[Jans-Maikls Vinsents]]
* [[Andželika Hjūstone]]
| mūzika                   = Vinsents Gallo
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[CCinépix Film Properties]]''
* ''[[Muse Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|6|26||bez}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/buffalo-66-1998-1|title=Buffalo '66|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 28, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=buffalo66.htm|title=Buffalo '66 (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 28, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Buffalo '66''''' ir 1998. gada drāma, kuras režisors, mūzikas autors, kā arī viens no scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Vinsents Gallo]]. Citas lomas atveido [[Kristīna Riči]], [[Bens Gazara]], [[Mikijs Rurks]], [[Rozanna Ārkete]], [[Jans-Maikls Vinsents]] un [[Andželika Hjūstone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|26||bez}}.

sentences: '''17. oktobris''' ir gada 290. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (291. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 75 dienas.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Žirafe
| abbreviation = Cam
| name_latin = Camelopardalis
| RA = 6
| dec = +70
| areatotal = 757
| arearank = 18. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = β Cam
| starmagnitude = 4.03
| neareststarname =HD 46588
| stardistance = 58.22
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Mazais Lācis]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Kasiopeja]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Lielais Lācis]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 10
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #000000
| bg_color        = #00A650
| nos             = ''Denizlispor''
| logo_links      = Denizlispor logo.svg
| logo_izm        = 150px
| pilns           = ''Denizlispor Kulübü''
| iesauka         = ''Horozlar'' (gaiļi)
| pilsēta         = {{Vieta|Turcija|Denizli}}
| līga            = [[TFF 1. Lig]]
| sez             = 2021.—2022.
| poz             = 11. vieta
| dib             = 1966
| dib_mēn         = 5
| dib_dat         = 26
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = [[Denizli Ataturka stadions]]
| ietilp          = 18 745
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Turcija}} Ali Četins
| tren            = ''vakants amats''
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://www.denizlispor.org.tr/}}
 |pattern_b1  = _spvm1819h
 |leftarm1    = 007711
 |body1       = 000000
 |rightarm1   = 007711
 |shorts1     = FFFFFF
 |socks1      = FFFFFF
 |pattern_la2 = _flora18h
 |pattern_b2  = _flora18h
 |pattern_ra2 = _flora18h
 |leftarm2    = 008000
 |body2       = 008000
 |rightarm2   = 008000
 |shorts2     = 008000
 |socks2      = 008000
 |pattern_la3 = _akhisar1617a
 |pattern_b3  = _denizli1819t
 |pattern_ra3 = _akhisar1617a
 |leftarm3    = FFFFFF
 |body3       = FFFFFF
 |rightarm3   = FFFFFF
 |shorts3     = FFFFFF
 |socks3      = FFFFFF
}}
'''''Denizlispor'''''  ir [[Turcija]]s [[sports|sporta]] klubs no [[Denizli]]. Klubs ir dibināts 1966. gadā. Plašāk pazīstams ar tā profesionālo [[futbols|futbola]] komandu, kas pašlaik spēlē [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīgā]]. Mājas spēles aizvada [[Denizli Ataturka stadions|Denizli Ataturka stadionā]], kura ietilpība ir 18 745 skatītāju vietas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.denizlispor.org.tr/denizlispor/ataturkstadyumu/ |title=Denizli Atatürk Bahçeşehir Koleji Stadyumu |language=tr |accessdate={{dat|2019|10|20||bez}} |website=denizlispor.org.tr}}</ref> ''Denizlispor'' futbolistu labākais sasniegums ir 5. vieta, kas tika sasniegta 2001.—2002. un 2003.—2004. gada sezonās.

sentences:
{{OSI protokolu steks}}
'''Multipurpose Internet Mail Extensions''' ([[angļu valoda|angļu valodā]] "interneta pasta vairākmērķu paplašinājumi") jeb '''MIME''' ir [[interneta standarts]], kas paplašina [[E-pasta vēstules formāts|e-pasta vēstules formātu]]. Galvenie paplašinājumi:
* teksts iespējams [[simbolu kodējums|kodējumā]], kas atšķiras no [[ASCII|US-ASCII]];
* vēstulei var pievienot ne teksta piesaistnes;
* vēstuli atļauts veidot no vairākiem ķermeņiem
* galvenes informācija iespējama no ASCII atšķirīga kodējuma.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Barencburga
 | official_name            = ''Barentsburg'', ''Баренцбург''
 | settlement_type          = ciemats
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Barentsburg seaside.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             =
 | shield_size              = 86px
 | pushpin_map              = Svalbāra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | map_caption              = Atrašanās vieta Svalbārā
 | latd  = 78 | latm  = 04 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 14 | longm = 13 | longs = 20 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Norvēģija}}'''
 | subdivision_type1        = Teritorija
 | subdivision_name1        = [[Svalbāra]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1920}}
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | population_total         = 495
 | population_as_of         = {{dat|2016|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | population_footnotes     =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
'']]
'''Apvienotā Karaliste''' ir augsti [[Postindustriālā valsts|attīstīta postindustriāla valsts]]. Apvienotās Karalistes ekonomika ir 9. lielākā ekonomika pasaulē pēc [[IKP]], rēķinot pēc [[pirktspējas paritāte]]s (2018. gadā).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elza Grundmane
|     vārds_orig =
|         attēls = Elsa Yakovlevna Grundman.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Grobiņas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1931
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki = Jēkabs Grundmanis
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šerloks jaunākais
| operators =
| attēls = Sherlock jr poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Basters Kītons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = Basters Kītons
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Sherlock Jr.''
| studija = ''[[Metro Pictures Corporation]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1924|4|21}}
| ilgums = 45 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šerloks jaunākais"''' ({{Val|en|Sherlock Jr.}}) ir 1924. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Basters Kītons]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Sarikola grēda
|attēls                 = Shi Tou Cheng.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Sarikola grēda pie [[Taškorgana]]s [[Ķīna|Ķīnā]]
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =38 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =74|lon_min =30 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}}
{{CHN}}
{{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 350—380
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Ljavirdirtags]]
|augstums               = 6351
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Sarikola grēda''' ({{val|tg|Рашти Куҳи Сарикол}}; {{val|zh|色勒库尔山脉}}, ''Sèlēikù'ěr Shānmài''; {{val|fa| رشته کوه سريكال}}, ''Rashte Kūh-e Sarīkāl'')  ir [[kalnu grēda]] [[Pamirs|Pamira]] austrumos.<ref>{{PZT|623}}</ref> Gandrīz visā garumā veido [[Tadžikistāna]]s un [[Ķīna]]s robežu, neliela daļa grēdas dienvidrietumos veido Ķīnas un [[Afganistāna]]s robežu. Stiepjas 350—380 km garumā no [[Markana]]s upes, kas to atdala no [[Aizalaja grēda]]s, līdz vai nu [[Beika pāreja]]i<ref>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/524627/Sarykol-Range Encyclopædia Britannica. Sarykol Range]</ref> vai [[Vāhdžīra pāreja]]i, kur tā saduras ar [[Hindukušs|Hindukuša]] austrumu galu. Veido ūdensšķirtni starp [[Tarima]]s baseinu austrumos, beznoteces [[Karakels|Karakela]] baseinu ziemeļrietumos un [[Amudarja]]s baseinu rietumos.

sentences:
[[Kategorija:Epidemioloģija]]
[[Kategorija:Infekcijas slimības]]
[[Kategorija:Katastrofas]]

sentences:
ar savu landfogteju Livonijas kartē (1561—1582).]]
'''Rīgas vēsturiskā zeme''' ir viena no [[Latviešu vēsturisko zemju likums|Latviešu vēsturisko zemju likuma]] apspriešanas gaitā ierosinātām vēsturiskajām zemēm, ietverot [[Rīga]]s pilsētu un daļu no [[Pierīga]]s novadiem.

sentences: '''Upsilon Andromedae d''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[Upsilon Andromedae A]], kura atrodas 13,49 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromedas zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 2,527 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 3,331 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,3181. Tas nozīmē, ka šī planēta pēc katra apriņķojuma skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma [[Antarktīda]]s ziemai.

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums=Gajānas Universitāte<br />''The University of Guyana''
|attēla_nos=
|att_izm=
|att_apraksts=
|moto=
|dibin=[[1963. gads|1963. gadā]]
|valsts=Gajāna
|vieta=[[Džordžtauna (Gajāna)|Džordžtauna]]
|tips=
|dotācijas=
|rektors=
|pasniedz=
|studenti=
|publik=
|asociācijas=
|trangs=
|arangs=
|mlapa=https://www.uog.edu.gy/newsletters/applications-are-now-open-1/
|attēls=University_of_Guyana_Coat_of_Arms.svg
}}'''Gajānas Universitāte''' ({{val|en|The University of Guyana}}) ir augstākās izglītības iestāde un [[Džordžtauna (Gajāna)|Džordžtaunā]], [[Gajāna|Gajānas Kooperatīvās Republikas]] galvaspilsētā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox planet
| name               = 274301 Wikipedia
| image              = [[File:Orbit of 274301 Wikipedia.svg|320px|Orbit of 274301 Wikipedia]]
| discovered         = {{dat|2008|8|25|N|bez}}
| discovery_site     = Andrušivkas observatorija
| mp_name            = 274301 Wikipedia
| mp_category        = galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]]
| alt_names          = 2008 QH24, 2007 FK34, 1997 RO4
| orbit_ref          =
| epoch              =
| aphelion           = 2,7304718 AU (408 472 770 km)
| perihelion         = 2,0353200 AU (304 479 540 km)
| semimajor          = 2,3828959 AU (356 476 150 km)
| eccentricity       = 0,1458628
| period             = 1343,5568 dienas
3,68 gadi
| avg_speed          =
| inclination        = 6,72984°
| asc_node           = 183,49232°
| mean_anomaly       = 105,33152°
| arg_peri           = 139,63634°
| dimensions         = 1–2 km<ref>{{cite web|last=Workman|first=Robert|title='Wikipedia' is in space — as an asteroid|url=http://www.nbcnews.com/id/50709792/#.URrFpuh8teJ|work=NBC News|accessdate=12 February 2013|date=5 February, 2013}}</ref>
| mass               =
| density            =
| surface_grav       =
| escape_velocity    =
| sidereal_day       =
| axial_tilt         =
| albedo             =
| abs_magnitude      = 16,9
}}
'''''274301 Wikipedia''''' ir galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]].

sentences: '''Sarkanais tornis''' ({{val|la|Turris antiqua trans Dunum}}, {{val|de|Roter Turm}}) bija [[viduslaiki|viduslaiku]] sargtornis iepretim [[Vecrīga|Rīgas senpilsētai]] [[Daugava]]s kreisajā krastā tagadējā [[Torņakalns|Torņakalna apkaimē]]. Tas pastāvēja no [[15. gadsimts|15.]] līdz [[17. gadsimts|17. gadsimtam]] un atradās seno [[Jelgava]]s un [[Bauska]]s ceļu sākumā.

sentences: '''9. decembris''' ir gada 343. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (344. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 22 dienas.

sentences: '''Urāna gredzeni''' ir [[planētu gredzeni]], kas ir izveidojušies ap [[Urāns (planēta)|Urānu]]. Urāna gredzeni pēc savas uzbūves sarežģītības ir starp komplicētajiem [[Saturna gredzeni]]em un vienkāršajiem [[Jupitera gredzeni|Jupitera]], [[Neptūna gredzeni]]em. Pirmos 9 Urāna gredzenus {{dat|1977|3|10}} atklāja [[Džeimss Eliots]], [[Edvards Danhems]] un [[Dunglass Mainks]]. Ir ziņas, ka jau pirms 200 gadiem [[Viljams Heršels]] esot paziņojis, ka ir novērojis gredzenus ap Urānu, bet mūsdienu astronomi uz to raugās skeptiski, jo tie ir pārāk tumši un vāji saredzami, lai redzētu ar tajā laikā pieejamajiem [[teleskops|teleskopiem]]. Vēl divus papildus gredzenus atklāja [[1986]]. gadā, tie bija redzami [[starpplanētu zonde]]s ''[[Voyager 2]]'' uzņemtajos attēlos, bet divus ārējos gredzenus atklāja no [[2003. gads|2003]]. līdz [[2005. gads|2005]]. gadam, izpētot [[Habla kosmiskais teleskops|Habla kosmiskā teleskopa]] uzņemtās fotogrāfijas.

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Sociālliberālisms''' ir [[politika|politiska]] ideoloģija, kas meklē līdzsvaru starp individuālo brīvību un [[sociālais taisnīgums|sociālo taisnīgumu]]. Pretstatā klasiskajam [[liberālisms|liberālismam]] sociālliberālisms ir par valsts iejaukšanos ekonomikas procesos un robežojas ar [[sociāldemokrātija|sociāldemokrātu]] ideoloģiju.

sentences:
{{Infobox historic site
| name             = Svētā zeme
| native_name      = אֶרֶץ הַקּוֹדֶשׁ
| native_language  = Ivritā
| native_name2     = Terra Sancta
| native_language2 = Latīņu val.
| native_name3     = الأرض المقدسة
| native_language3 = Arābu val.
| other_name=
| image            = 1759 map Holy Land and 12 Tribes.jpg
| image_size=
| alt=
| caption          = [[Augsburga]]s kartogrāfa Tobiasa Konrāda Lotera 1759. gada karte "Svētā zeme jeb Palestīna", kurā ir attēlota [[Jūdeja]] un [[Izraēla]], kā arī ir norādītas 12 ebreju ciltis un to lokācijas, atbilstoši tam, kā tas bija aprakstīts [[Bībele|Bībelē]].
| locmapin=
| map_relief=
| map_width=
| map_caption=
| map_dot_mark=
| coordinates=
| gbgridref=
| gbgridref_note=
| type             = [[Holy place]]
| etymology=
| location         = Reģions starp [[Jordānas upe|Jordānas upi]] un [[Vidusjūra|Vidusjūru]]
| nearest_city=
| original_use     = [[Judaism]]: Judaic [[Promised Land]]

[[Christianity]]: Land of the [[Gospels]]

[[Islam]]: Blessed land of the [[Quran]]
| current_use      =  Major [[pilgrimage]] destination for the [[Abrahamic religions]]
}}

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Vladislavs Tarnovskis
|          vārds_orig = ''Władysław Tarnowski''
|              attēls = Władysław Tarnowski by Maurycy Gottlieb.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1836
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = Vroblevice, netālu no [[Drohobiča]]s, [[Austrijas Impērija]] <br />
|              m_gads = 1878
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = uz kuģa, netālu no [[Sanfrancisko]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
|        dzīves_vieta = Vroblevice (''Wróblewice'')
|           pilsonība =
|             tautība = [[poļi|polis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[klavieres|klaviermūzika]]
|            mācījies = [[Jagaiļa Universitāte]], [[Parīzes konservatorija]],  [[Leipcigas konservatorija]]
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Mākslas virzieni]]
[[Kategorija:Modernisms]]
[[Kategorija:Sirreālisms]]

sentences:
]]
'''Augstais purvs''' jeb '''sūnu purvs''' jeb '''oligotrofais purvs''' ir viens no [[purvs|purvu]] veidiem. Tie veidojas no [[Zemais purvs|zemajiem]] vai [[Pārejas purvs|pārejas purviem]], kad tie pieaugot augstumā sasniedz apkārtējās virsas līmeni, un [[gruntsūdens]] pieplūde tiek pārtraukta — purvi saņem tikai atmosfēras [[nokrišņi|nokrišņus]]. Augstajiem purviem raksturīgs pacēlums vidusdaļā.

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Igaunijā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Igaunijas žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{mazais burts}}
'''mailcap''' ir [[fails]], kuru izmanto citas programmas, lai noteiktu, kā jāapskata kāds fails vai jāizsauc ārēja programma tā apstrādei, atkarībā no tā tipa. Faila tips tiek aprakstīts kā [[Interneta medija tips|MIME tips]]. ''mailcap'' ir dokumentēts {{RFC|1524}} ("''A User Agent Configuration Mechanism For Multimedia Mail Format Information''"). Lai gan tas nav [[internets|interneta]] standarts, šo failu izmanto daudzās [[UNIX]] tipa sistēmās.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-glutamīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H9NO4
|molmasa=147,13
|blīvums=1538
|kušanas temperatūra=248 °C
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=3,22
}}
'''Glutamīnskābe''' ('''''Glu''''', 2-aminopentāndiskābe, ''d''-α-aminoglutārskābe, C5H9NO4) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kaunatas pagasts
| karte             = Kaunatas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Kaunatas pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Kaunatas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Kaunatas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Kaunata
| platība           = 170
| iedzīvotāji       = 1106<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|12|08||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1106 / 170 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.kaunata.lv
}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      = #FFA3A3
| nosaukums             = Piena svētki
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Jelgava 2014 Visparejie Latvijas piena maizes un medus svetki.jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Medus un bites svētku tirgū Jelgavā.
| oficiālais_nosaukums  = Vispārējie Latvijas piena, maizes un medus svētki 2014.
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = augusts
| svinību_laiks         =
| biežums               = Katru gadu
| saistīts_ar           = Latvijas pārtikas preču popularizēšana
}}

sentences:
[[Kategorija:Veidnes pēc tēmas]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences:
'' nosaukums]]
'''Starptautiskā tirgvedība''' ir [[tirgvedība]]s joma, kas koncentrēta uz uzņēmuma ražoto produktu vai sniegto pakalpojumu atbalstu starptautiskajos eksporta tirgos. Globalizācija un jauno tehnoloģiju attīstība nozīmē, ka aizvien lielākam uzņēmumu lokam ir jāattīsta darbība eksporta tirgos, ne tikai lai izmantotu eksporta izaugsmes iespējas, bet arī lai izturētu konkurenci mājas tirgū, ko rada globālo uzņēmumu ienākšana tajos. Ikviens uzņēmums, kas darbojas tikai savā mājas tirgū, vai vienā valstī, vienmēr ir pakļauts riskam, ka to izkonkurēs kāds cits uzņēmums, vai arī tam, ka mājas tirgū tas sasniegs maksimālo tirgus daļu un vairs nespēs nodrošināt uzņēmuma izaugsmi. To var ietekmēt patērētāju gaumes maiņa, ienākumu līmeņa krišanās, vai nelielais iedzīvotāju skaits. Arī tehnoloģiju sniegtā iespēja strauji palielināt ražošanas apjomus un samazināt produkta cenu, parasti noved pie mājas tirgus pārsātināšanas un nepieciešamības meklēt noietu eksporta tirgos. Svarīga ir arī nepieciešamība atpelnīt produkta izstrādē un ražošanas uzsākšanā investētie līdzekļi, ko vieglāk izdarīt paplašinot tirgus apjomu, ieejot ārvalstu tirgos. Ieiešana starptautiskos tirgos sniedz uzņēmumam jaunas izaugsmes iespējas un samazina riskus tā pastāvēšanai.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Helle Torninga-Šmita
| vārds_orģ = ''Helle Thorning-Schmidt''
| attēls = Danmarks statsminister Helle Thorning-Schmidt vid de nordiska statsministrarnas mote vid Nordiska Radets session i Kopenhamn (1).jpg
| mazs_att =
| apraksts =
| amats = [[Dānijas premjerministre]]
| term_sākums = {{dat|2011|10|3|N}}
| term_beigas = {{dat|2015|06|28|N}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis = [[Larss Loke Rasmusens]]
| pēctecis = [[Larss Loke Rasmusens]]
| amats2 = Partijas "Sociāldemokrāti" līdere
| term_sākums2 = {{dat|2005|4|12|N}}
| term_beigas2 =
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1966|12|14}}
| dzim_vieta = {{vieta|Dānija|Radovre}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība =
| partija = Sociāldemokrāti
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija =
| alma_mater = * [[Kopenhāgenas Universitāte]]
* [[Eiropas koledža]]
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Helle Torninga-Šmita''' ({{val|da|Helle Thorning-Schmidt}}, {{izrunā|ˈhɛlə ˈtoɐ̯neŋ ˈsmed}}; dzimusi {{dat|1966|12|14}}) ir bijusī dāņu [[politiķe]], bijusi 26. [[Dānija]]s premjerministre (2011—2015) un Dānijas Sociāldemokrātu partijas līdere.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Marjolaine.jpg
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Lamiales
|         rinda_lv =Panātru rinda
|           dzimta =Lamiaceae
|        dzimta_lv =Lūpziežu dzimta
|            ģints = Origanum
|         ģints_lv = Raudenes
|             suga =O. majorana
|          suga_lv =Majorāns
|         binomial =Origanum majorana
|           autors =L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Mīlgrāvis]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Mīlgrāvis]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akuminīts
|attēls=
|klase=Halīds
|ŠtruncaID=3/C.01-20
|ķīm_formula=SrAlF4(OH)·(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta, rentgenstaros kļūst dzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Dipiramidāli kristāli ar asiem galiem, atgādina šķēpa uzgali, līdz 1 mm
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.451 nβ = 1.453 nγ = 1.462 - 1.463
|pleohroisms=
|blīvums=3,295
}}
__NOTOC__

sentences:
ar musulmaņu vairākumu]]
'''Islāms Krievijā''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''ислам в России'') ir otrā izplatītākā [[reliģija]] [[Krievija|Krievijas Federācija]] pēc [[kristietība]]s.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Urāli
|attēls                 = Ural mountains 3 448122223 93fa978a6d b.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skats uz Urālu kalniem
| map_type            = Krievijas Eiropas daļa#Eiropa#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 60 | latNS  = N
| longd = 60 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa/Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa/Āzija
|novietojums            =
|valstis                = {{RUS}}/{{KAZ}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2 500
|platums                = 150
|kalns                  = [[Narodnaja]]
|augstums               = 1 895
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Urāli''' ({{val|ru|Ура́л}}) jeb '''Urālu kalni''' (''Ура́льские го́ры'', {{val-kk|Орал таулары}}) ir [[kalnu grēda]], kas atrodas galvenokārt [[Krievija]]s rietumu centrālajā daļā starp [[Volga]]s upes reģionu rietumos un [[Rietumsibīrija]]s līdzenumu austrumos. Kopā ar [[Urāla]]s upi tie tradicionāli tiek uzskatīti par [[Eiropa]]s un [[Āzija]]s kontinentālās daļas fizioģeogrāfisko robežu.<ref name=“Britannica”>{{cite web|url=https://www.britannica.com/place/Ural-Mountains|title=Ural Mountains|work=britannica.com|publisher=Encyclopædia Britannica|first=Yevgeny V.|last=Yastrebov|first2=Thomas M.|last2=Poulsen|accessdate=11 May 2019}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Spilve]]
[[Kategorija:Spilve]]

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
Nav iespējams sastādīt precīzu un nekļūdīgu '''"pasaules minerālu sarakstu"'''. Ar jaunu minerālu reģistrāciju, aprakstīšanu un nosaukumu došanu nodarbojas [[Starptautiskā Mineraloģijas asociācija]]. Tomēr pirms 1959. gada atklātie minerāli nav izgājuši mūsdienās pieņemto oficiālo nosaukuma došanas procedūru - kopš šī laika daļa no šiem agrāk atklātajiem minerāliem ir apstiprināti kā atsevišķi minerāli, toties citi vairs netiek uzskatīti par atsevišķu minerāla veidu. Šajā sarakstā iekļauti dažādi minerālu nosaukumi - gan tie, kas apstiprināti pēc 1959. gada, gan arī agrāk aprakstītie minerāli, par kuriem joprojām pastāv uzskats, ka tie ir atsevišķi minerāli. Ja Jūs šeit neatrodat kādu literatūras avotā minētu minerālu, tas visdrīzāk ir ieguvis citu nosaukumu, sadalīts vairākos minerālos vai atzīts par neesošu.

sentences: '''Aušana''' ir [[tekstilrūpniecība|tekstilražošanas]] process, kurā sapin divas pavedienu sistēmas, veidojot [[audums|audumu]]. Gareniskos pavedienus sauc par šķēriem, bet sānu pavedieni ir audi. Veids, kā šie pavedieni tiek sapīti, veido auduma struktūru un izskatu, ietekmējot arī tā īpašības. Audumu parasti auž [[stelles|stellēs]], lai gan ir arī citi veidi, kā to var darīt.

sentences: '''Silīcija nitrīds''' (Si3N4) ir cieta kristāliska viela, tas ir neoksīdu keramikas materiāls. To iegūst tiešā reakcijā starp [[silīcijs|silīciju]] un [[slāpeklis|slāpekli]] (vai [[amonjaks|amonjaku]]). Silīcija nitrīda keramikai ir relatīvi laba triecienizturība. No silīcija nitrīda izgatavo [[atomspēku mikroskops|atomspēku mikroskopu]] konsoles (''cantilever''). Ir bijuši mēģinājumi silīcija nitrīda detaļas izmantot iekšdedzes dzinējiem, jo keramikai ir daudz labāka karstumizturība nekā [[metāls|metāliem]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dārgais Džons
| attēls                   = Dear John film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dear John''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Lase Halstrēms]]
| producents               =
* [[Mārtijs Bouvens]]
* [[Viks Godfrijs]]
* [[Raiens Kavanahs]]
| scenārija autors         = [[Džeimijs Lindens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Henrijs Tomass]]
* [[Ričards Dženkinss]]
| mūzika                   = [[Debora Lūrija]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Temple Hill Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Screen Gems]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|2|5||bez}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dear-john-2010|title=Dear John|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]25 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dearjohn.htm|title=Dear John (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]115 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dārgais Džons"''' ({{val|en|Dear John}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz Nikolasa Spārksa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Amanda Saifreda]], [[Henrijs Tomass]] un [[Ričards Dženkinss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|2|5||bez}}.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Ariana Grande
|      Vārds_orig = ''Ariana Grande''
|          Attēls =
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Ariana Grande 2020. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1993|6|26}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Florida|Bokaratona}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[ritmblūzs]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, dziesmu autore
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 2008—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Republic Records|Republic]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|www.arianagrande.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Ariana Grande-Butera''' ({{val|en|Ariana Grande-Butera}};<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Twitter: Ariana Grande (verified account)|url=https://twitter.com/#!/ArianaGrande/status/199002345944788993|work=|date=May 5, 2012|accessdate=May 8, 2012|quote=@pridelittlered Ariana Grande-Butera, everyone thinks Joan is my middle name but I don't actually have one! What's your middle name luv?}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Twitter: Ariana Grande (verified account)|url=https://twitter.com/#!/ArianaGrande/media/slideshow?url=http%3A%2F%2Ftwitpic.com%2F8fcs90 |accessdate=April 3, 2012|date=February 3, 2012 |quote=Oh my goodness. Look what I just found!.. This is my school ID from 8th grade. LOL. Had 2 share this with you guys.}}</ref> dzimusi {{dat|1993|6|26}})<ref name="bio">{{Tīmekļa atsauce|url=http://arianagrande.info/site/?page_id=2|title=Ariana Grande – about|publisher=arianagrande.com|accessdate=March 6, 2012|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110721184425/http://arianagrande.info/site/?page_id=2|archivedate={{dat|2011|07|21||bez}}}}</ref><ref name="twitter1">{{Tīmekļa atsauce|title=Twitter: Ariana Grande (verified account) |url= https://www.twitter.com/ArianaGrande/status/17108571761 |work= |date=June 26, 2010 |accessdate=June 26, 2010 | quote=I was born 17 years ago today. Woooop. :)}}</ref> ir amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore un aktrise.

sentences: '''Šumera''' ir senākā zināmā [[civilizācija]] cilvēces [[vēsture|vēsturē]], kas pastāvēja [[Senā Divupe|Senajā Divupē]] no aptuveni 4100. līdz 1750. gadam [[pirms mūsu ēras]] (p.m.ē.) [[Mezopotāmija]]s dienvidu daļā.<ref name="worldhistory">{{tīmekļa atsauce||url=https://www.worldhistory.org/Sumerians/|title=Sumerians|first=Joshua J.|last=Mark|work=worldhistory.org|publisher=[[World History Encyclopedia]]|date=9 October 2019|accessdate=3 October 2021}}</ref> Ilgu laiku Šumeras teritorija nebija vienota [[valsts]], tā sastāvēja no vairākām neatkarīgām [[pilsētvalsts|pilsētvalstīm]], kuras vienoja [[tirdzniecība]], kā arī kopīga [[valoda]] un [[kultūra]].

sentences:
'''Fosfāti''' ir [[fosforskābe|fosforskābes]] [[sāļi]]. Visbiežāk, runājot par fosfātiem, ar to saprot '''ortofosfātus'''. Fosfāta (ortofosfāta) jona formula ir PO43−
un [[molmasa]] 94,97 g/mol. Tas sastāv no centrālā [[fosfors|fosfora]] [[atoms|atoma]], kuram apkārt izvietoti četri [[skābeklis|skābekļa]] atomi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Voterss''' var būt:
* [[Džonatans Voterss]] (''Jonathan Vaughters''; 1973) — amerikāņu riteņbraucējs;
* [[Džons Voterss]] (''John Waters''; 1946) — amerikāņu kinorežisors, scenārists, aktieris un mākslinieks;
* [[Rodžers Voterss]] (''Roger Waters''; 1943) — angļu mūziķis.

sentences:
{{vērtīgs saraksts}}
'''Antarktikas polārstacijas''' ir [[zinātne|zinātniski]] pētnieciskām darbībām vai to materiāli tehniskajam un [[loģistika|loģistiskas]] nodrošinājumam paredzēti [[polārstacija|būvju kompleksi]] [[Antarktīda|Antarktīdā]] vai [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeāna]] salās. Stacijas tiek izbūvētas un komplektētas tā, lai spētu nodrošināt to personāla autonomu darbību zināmā laika posmā. 2014. gadā Antarktikā un [[Subantarktika|Subantarktikā]] funkcionēja 27 valstu 49 vissezonas un 52 vasaras sezonas permanentās polārstacijas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.comnap.aq/Information/SiteAssets/SitePages/Home/Antarctic_Facilities_List_13Feb2014.xls |title=COMNAP Antarctic Facilities List, February 2014 |access-date={{dat|2014|02|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305045952/https://www.comnap.aq/Information/SiteAssets/SitePages/Home/Antarctic_Facilities_List_13Feb2014.xls |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Filips Džonsons
|     vārds_orig = ''Philip Johnson''
|         attēls = Philip Johnson.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Klīvlenda]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 25
|        m_vieta = Ņukanaana, [[Konektikuta]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: un [[Dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]]]]

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Armēņu genocīds
| attēls            = Armenian Genocide Map-en.svg|thumb|500px|Masu slepkavību vietas un deportāciju centri.
| attēla_apraksts   = Masu slepkavību vietas un deportāciju centri.
| vieta             = {{vieta|Osmaņu impērija}}
| koordinātas       =
| datums            = [[1915]]. gads—[[1917]]. gads
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[Masu slepkavība]], [[genocīds]], [[piespiedu islamizācija]]
| bojā_gājušie      = 600 000-1,5 miljoni<ref>Morris, Benny; Ze'evi, Dror (2019). The Thirty-Year Genocide: Turkey's Destruction of Its Christian Minorities, 1894–1924. Harvard University Press. ISBN 978-0-674-91645-6.</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Savienības un progresa partija]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metiltestosterona struktūrformula
|       citi nosaukumi = androrāls, madiols,
metandrēns
|           CAS numurs = 58-18-4
|      ķīmiskā formula = C20H30O2
|              molmasa = 302,451
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 162—168 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metiltestosterons''' ir sintētiskais [[steroīdie hormoni|steroīdais hormons]] ar [[androgēni|androgēnām]] īpašībām. Ķīmiski tas ir [[testosterons|testosterona]] metilatvasinājums (metilgrupa pievienota [[steroīdi|steroīda]] "skeleta" 17. pozīcijā, blakus [[hidroksilgrupa]]i). Metiltestosterons ir bezkrāsaini, [[acetons|acetonā]] un [[etanols|etanolā]] šķīstoši kristāli. Ūdenī praktiski nešķīst.

== Izmantošana ==
Lieto perorāli kā sintētisku aizvietotāju testosteronam. Izmanto vīriešu [[dzimumdziedzeri|dzimumdziedzeru]] hipofunkcijas ārstēšanai, [[krūts vēzis|krūts vēža]] ārstēšanai sievietēm; aizvietotājterapijai pamatpreparāta izvēles laikā. Ir dažādi blakusefekti ([[ginekomastija]], [[asinsspiediens|asinsspiediena]] paaugstināšanās; iespējama dzelte<ref>Indulis Purviņš, Santa Purviņa. Praktiskā farmakoloģija. R:, Zāļu infocentrs, 2011, 410. lpp. {{ISBN|978-9984-854-20-5}}</ref>). Tā kā metiltestosterona lietošana palielina fizisko spēku un izturību, tas ir populārs [[dopings]] un vairumā valstu nav brīvā pārdošanā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Martin Heinrich Klaproth''
| attēls =Martin Heinrich Klaproth.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1743
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =01
| dz_vieta =[[Vernigerode]],  [[Štolbergas-Vernigerodes grāfiste]]
(tagad {{GER}})
| m_gads =1817
| m_mēnesis=01
| m_diena=01
| m_vieta =[[Berlīne]],  [[Prūsijas karaliste]]
(tagad {{GER}})
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Humbolta Berlīnes universitāte|Berlīnes universitāte]]
| alma_mater =
| zinātne =[[ķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[ķīmiskais elements|elementu]] [[Cirkonijs|cirkonija]] un [[Urāns (elements)|urāna]] atklāšana, [[polimorfisms|polimorfisma]] atklāšana
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{stack||||}}
{{stack||||}}
'''Ekvatoriālā''' jeb '''negroaustraloīdā rase''', arī '''negroīdā rase''', ir viena no trim lielajām [[cilvēki|cilvēku]] [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasēm]]. Tā ir izplatīta [[Subsahāras Āfrika|Subsahāras Āfrikā]], [[Okeānija|Okeānijā]], [[Austrālija|Austrālijā]].<ref name="lpe">{{lpe|3|103}}</ref>

sentences:
Šis ir [[Panama]]s prezidentu saraksts kopš 1903. gada, kad tā ieguva neatkarību no [[Kolumbija]]s.
{|class="wikitable"
|-
! Vārds, Uzvārds
! Pilnvaru termiņš
|-
| [[Manuels Amadors Gerrero]]
| [[1904]]. gada [[20. februāris]]—[[1908]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Hosē Domingo de Ovaldija]]
| [[1908]]. gada [[1. oktobris]]—[[1910]]. gada [[1. marts]]
|-
| [[Belisario Porass]]
| [[1912]]. gada [[1. oktobris]]—[[1916]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Ramons Maksimiliano Valdess]]
| [[1916]]. gada [[1. oktobris]]—[[1918]]. gada [[3. jūnijs]]
|-
| [[Belisario Porass]]
| [[1918]]. gada [[12. oktobris]]—[[1924]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Rodolfo Čiari]]
| [[1924]]. gada [[1. oktobris]]—[[1928]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Florensio Armodio Arosemena]]
| [[1928]]. gada [[1. oktobris]]—[[1931]]. gada [[3. janvāris]]
|-
| [[Armodio Arjass]]
| [[1931]]. gada [[3. janvāris]]—[[1931]]. gada [[16. janvāris]]
|-
| [[Rikardo Hoakins Alfaro Hovane]]
| [[1931]]. gada [[16. janvāris]]—[[1932]]. gada [[5. jūnijs]]
|-
| [[Armodio Arjass]]
| [[1932]]. gada [[5. jūnijs]]—[[1936]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Huans Demosteness Arosemena]]
| [[1936]]. gada [[1. oktobris]]—[[16. decembris]]
|-
| [[Arnulfo Arjass]]
| [[1940]]. gada [[1. oktobris]]—[[1941]]. gada [[9. oktobris]]
|-
| [[Rikardo Adolfo de la Gardija Arango]]
| [[1941]]. gada [[9. oktobris]]—[[1945]]. gada [[15. jūnijs]]
|-
| [[Domingo Diass Arosemena]]
| [[1948]]. gada [[7. augusts]]—[[1940]]. gada [[28. jūlijs]]
|-
| [[Daniels Čaniss Pinsons]]
| [[1949]]. gada [[28. jūlijs]]—[[20. novembris]]
|-
| [[Roberto Fransisko Čiari Remons]]
| [[1949]]. gada [[20. novembris]]—[[24. novembris]]
|-
| [[Arnulfo Arjass]]
| [[1949]]. gada [[24. novembris]]—[[1951]]. gada [[9. maijs]]
|-
| [[Alkiviadess Arosemena Kinsada]]
| [[1951]]. gada [[9. maijs]]—[[1952]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Hosē Antonio Remons Kantera]]
| [[1952]]. gada [[1. oktobris]]—[[1955]]. gada [[2. janvāris]]
|-
| [[Hosē Ramons Gisado Valdess]]
| [[1955]]. gada [[2. janvāris]]—[[29. marts]]
|-
| [[Rikardo Ariass Espinosa]]
| [[1955]]. gada [[29. marts]]—[[1956]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Ernesto de la Gardija Navarro]]
| [[1956]]. gada [[1. oktobris]]—[[1960]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Roberto Fransisko Čiari Remons]]
| [[1960]]. gada [[1. oktobris]]—[[1964]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Marko Aurelio Robless Mendess]]
| [[1964]]. gada [[1. oktobris]]—[[1968]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Arnulfo Arjass]]
| [[1968]]. gada [[1. oktobris]]—[[11. oktobris]]
|-
| [[Hosē Pinilja Favrega]]
| [[1968]]. gada [[12. oktobris]]—[[1969]]. gada [[18. decembris]]
|-
| [[Demetrio Basilio Lakass Bahass]]
| [[1969]]. gada [[19. decembris]]—[[1978]]. gada [[11. oktobris]]
|-
| [[Aristidess Rojo Sančess]]
| [[1978]]. gada [[11. oktobris]]—[[1982]]. gada [[31. jūlijs]]
|-
| [[Rikardo de la Esprielja Torals]]
| [[1982]]. gada [[31. jūlijs]]—[[1984]]. gada [[13. februāris]]
|-
| [[Horhe Iljueka]]
| [[1984]]. gada [[13. februāris]]—[[11. oktobris]]
|-
| [[Nikolass Barleta Valjarino]]
| [[1984]]. gada [[11. oktobris]]—[[1985]]. gada [[28. septembris]]
|-
| [[Giljermo Endara]]
| [[1989]]. gada [[20. decembris]]—[[1994]]. gada [[1. septembris]]
|-
| [[Ernesto Peress Baljadaress]]
| [[1994]]. gada [[1. septembris]]—[[1999]]. gada [[1. septembris]]
|-
| [[Mireja Moskoso Rodrigesa de Ariasa]]
| [[1999]]. gada [[1. septembris]]—[[2004]]. gada [[1. septembris]]
|-
|[[Martins Torrihoss]]
|[[2004]]. gada [[1. septembris]]—[[2009]]. gada [[1. jūlijs]]
|-
|[[Rikardo Martinelli]]
| {{dat|2009|7|1|N}}—{{dat|2014|7|1|N}}
|-
|[[Huans Karloss Varela]]
| {{dat|2014|7|1|N}}—{{dat|2019|7|1|N}}
|-
|[[Laurentīno Kortizo]]
| {{dat|2019|7|1|N}}—''pašlaik''
|}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Juris Rekšņa
| attēls =
| amats = [[Latvijas Republikas Iekšlietu ministrija|Latvijas Iekšlietu ministrijas]] [[Valsts sekretārs (Latvija)|valsts sekretārs]]
| term_sākums = {{dat|2003|01|13}}
| term_beigas = {{dat|2005|12|21}}
| priekštecis = [[Andris Staris]]
| pēctecis = [[Aivars Straume]]
<!------ Otrais amats ------>| amats2 = Valsts policijas priekšnieks
| term_sākums2 = {{dat|1998|06|02}}
| term_beigas2 = {{dat|2003|01|14}}
| priekštecis2 = [[Aldis Lieljuksis]]
| pēctecis2 = [[Jānis Zaščirinskis]]
<!------ Personas dati ------>| dzim_dati = {{dat|1959|04|11}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| profesija = [[jurists]], [[uzņēmējs]]
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|2023|08|25|1959|04|11}}
}}
'''Juris Rekšņa''' (dzimis {{dat|1959|4|11}} Rīgā,<ref name=":0">{{tīmekļa atsauce|title=Rekšņam piešķir ģenerāļa pakāpi|url=http://www.delfi.lv/news/national/politics/reksnam-pieskir-generala-pakapi.d?id=782854|website=Delfi.lv|accessdate=2017. gada 3. aprīlis|date=2000. gada 29. novembris}}</ref> miris {{dat|2023|8|25}}) bija [[Latvieši|latviešu]] [[policija]]s [[ģenerālis]], [[Latvijas Valsts policija|Valsts policijas]] priekšnieks<ref name=":0" /> un [[Latvijas Republikas Iekšlietu ministrija|Iekšlietu ministrijas]] [[Valsts sekretārs (Latvija)|Valsts sekretārs]]<ref name=":1">{{tīmekļa atsauce|title=Iekšlietu ministrijas valsts sekretāra amatā apstiprina Rekšņu|url=http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/193622-iekslietu_ministrijas_valsts_sekretara_amata_apstiprina_reksnu|website=Tvnet.lv|accessdate=2017. gada 3. aprīlis|date=2003. gada 13. janvāris}}</ref>.

sentences: '''Metropoles opera''' ({{val|en|Metropolitan Opera, The Met}}) ir operteātris [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[ASV]]. Metropoles operas nams atrodas [[Linkolna centrs|Linkolna centrā]], ar aptuveni 3800 sēdvietām tas ir lielākais operteātra nams pasaulē.

sentences:
{{Sidebar
| name = Skola
| outertitle =
| topimage =
| pretitle =
| title = Latviešu skola Maskavā
| image =
| headingstyle = background-color:antiquewhite
| contentstyle =
| heading1 = Dibināta
| content1 = 1994. gada 12.februārī
| heading2 = Vieta
| content2 = Latvijas Republikas vēstniecība Krievijas Federācijā, Čaplīgina iela 3, [[Maskava]], [[Krievijas federācija|Krievijas Federācija]]
| heading3 = Vadītājs
| content3 = Antra Levova (2016—pašlaik)
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Grieķu—persiešu kari
|image=
|caption=
|date=499.—449. gads p.m.ē.
|result=Grieķu uzvara<ref>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/244117/Greco-Persian-Wars Encyclopaedia Britannica: Greco-Persian Wars]</ref>
|territory=[[Senā Maķedonija|Maķedonija]], [[Trāķija]] un [[Jonija]] atgūst neatkarību no [[Senā Persija|Persijas]]
|place=Kontinentālā [[Grieķija]], [[Trāķija]], [[Egejas salas]], [[Mazāzija]], [[Kipra]] un [[Senā Ēģipte|Ēģipte]]
|combatant1=Grieķu polisas:

* [[Atēnas]]
* [[Sparta]]
* [[Tēspija]]
* [[Tēbas (Grieķija)|Tēbas]]
* Citas grieķu polisas
[[Kipra]]
[[Dēlas savienība]]
Grieķu sabiedrotie
|combatant2=[[Ahemenīdu impērija]]
Persiešu sabiedrotie
|commander1= [[Aristagors]]{{KIA}},
 [[Miltiāds]]
[[Temistokls]]
[[Leonids I]]{{KIA}}
[[Pausanijs]]
[[Kimons]]{{KIA}}
[[Perikls]]
|commander2= [[Dārijs I]]
 [[Artaferns]], [[Datīds]]
[[Kserkss I]]
[[Mardonijs]]{{KIA}}
}}
'''Grieķu—persiešu kari''', saukti arī par '''persiešu kariem''', bija konfliktu sērija starp [[Senā Persija|Persijas]] [[Ahemenīdu impērija|Ahemenīdu impēriju]] un [[Senā Grieķija|Grieķijas]] pilsētvalstīm, kas ilga no 499. līdz 449. gadam p.m.ē.
Intensīvākā karadarbība notika divu persiešu karagājienu laikā starp 490. un 479. gadu p.m.ē. Lai gan Ahemenīdu impērija šajā laikā sasniedza savu spēka virsotni, grieķu kolektīvā aizsardzība kara laukā pārspēja šķietami neuzveicamo pretinieku. Grieķu uzvara nodrošināja viņu kultūras un politiskās struktūras izdzīvošanu ilgi pēc persiešu impērijas sabrukuma. Galvenais informācijas avots par kariem ir [[Hērodots|Hērodota]] sarakstītā "Vēsture".

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Pireneju pussala
|attēls              = ISS-40 Iberian Peninsula at night.jpg
|attēla paraksts     = Pireneju pussala no [[SKS]] naktī
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Eiropa
| reljefa_karte= jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|vietējais nosaukums = ''península ibérica''
''Península Ibérica''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd=40|latm= |lats= |latNS=N
|longd=4|longm= |longs= |longEW=W
|platība             = 583 254
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Mulasens]]
|augstums            = 3482
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valsts
|valsts adm vienība        = {{ESP}}
{{POR}}
{{AND}}
{{GIB}}
|valsts adm vienības tips1 =
|valsts adm vienība1       =
|iedzīvotāji         = 53 000 000
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[spāņi]], [[portugāļi]], [[kataloņi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Madride]]
|piezīme =
}}
'''Pireneju pussala''' vai '''Ibērijas pussalu''' ({{val|es|península ibérica}}, {{val|pt|Península Ibérica}}) atrodas [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]].<ref>{{PZT|570}}</ref> Mūsdienās šajā pussalā atrodas [[Spānija]], [[Portugāle]], [[Andora]] un [[Gibraltārs]]. Otra lielākā [[Eiropa]]s pussala pēc [[Skandināvijas pussala]]s.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Lotsijs''' var būr:

sentences: '''Tukuma draudzes novads''' jeb '''Tukuma ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=16 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Tuckum}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Tukuma virspilskunga iecirknis|Tukuma virspilskunga iecirkņa]] Tukuma pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Tuckum''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Tukuma apriņķis|Tukuma apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

sentences: '''MOA-2007-BLG-192Lb''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 987 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[MOA-2007-BLG-192L]] vidēji 0,62 AU attālumā. Apriņķošanas periodu ar pašreizējām kosmosa izpētes tehnoloģijām zinātniekiem nav izdevies noteikt, bet ir zināms, ka tā sver tikai ~3 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā [[Superzeme]].

sentences:
. Attēlā Atēnas statuja [[Luvra|Luvras muzejā]]]]
'''Gudrība''' ir vispārināta īpašība, kam raksturīgas plašas [[zināšanas]], attīstīta [[domāšana]], bagātīga [[pieredze]],<ref name="tezaurs"/> [[izpratne]], [[piesardzība]] un spēja rast risinājumus [[problēma|problēmām]]. Dažos gadījumos gudrību var identificēt ar [[prāts|prātu]] vai [[intelekts|intelektu]].

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Hatsune Miku
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| author                 =
| developer              = Crypton Future Media
| released               = 2007. gada 31. augusts
| latest release version = Hatsune Miku NT (New Type)
| latest release date    = 2020. gada 27. novembris
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   =
| engine                 =
| operating system       = [[Microsoft Windows]], [[macOS]]
| platform               =
| language = {{unbulleted list|Japāņu|Angļu|Ķīniešu}}
| status                 =
| genre                  = Vokālā sintezatora lietojumprogramma
| license                =
| repo                   =
| website                = {{url|https://ec.crypton.co.jp/pages/prod/vocaloid/cv01_us}}
}}{{Nihongo|'''Hatsune Miku'''|初音ミク|lead=yes}} ir japāņu virtuāla dziedātāja, ko [[2007. gads|2007. gada]] [[31. augusts|31. augustā]] izveidoja Crypton Future Media. Viņas balss ir sintezēta, izmantojot dzīvās dziedātājas balss semplēšanas tehnoloģiju, uz [[Yamaha Corporation]] Vocaloid programmatūras balss banka. Balss ir veidota pēc japāņu balss aktrises Saki Fujitas. Miku personifikācija ir popularizēta kā virtuālais idols un ir uzstājusies virtuālajos koncertos kā animēta projekcija.<ref name="a1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://ec.crypton.co.jp/pages/prod/virtualsinger/cv01_us|title=About HATSUNE MIKU {{!}} CRYPTON FUTURE MEDIA|website=ec.crypton.co.jp|access-date=2023-10-16}}</ref>

sentences:
'''Megarīda''' ({{val|grc|Μεγᾰρίς}}) bija neliels vēsturisks apgabals Centrālajā [[Grieķija|Grieķijā]], kas dienvidrietumos piekļāvās [[Korintas zemesšaurums|Korintas šaurumam]] un robežojās ar [[Korintija|Korintiju]], ziemeļaustrumos robežojās ar [[Atika|Atiku]], bet ziemeļrietumos ar [[Beotija|Beotiju]]. Rietumos Megarīdu apskalo [[Alkionas līcis]] ([[Korintas līcis|Korintas līča]] daļa), bet dienvidaustrumos [[Saroniks]]. Austrumos pretī Megarīdai atrodas [[Salamina]]s sala. Atrašanās starp Korintas un Saronikas līčiem, deva tai priekšrocību piekļūt divām jūrām. Jūra bija vienīgā megāriešu izeja, jo uz sauszemes tos norobežoja vareni kaimiņi – [[Atēnas|atēnieši]] austrumos un [[Senā Korinta|korintieši]] rietumos. Šī dzīves telpas šaurība mudināja tos veidot tālas [[kolonija]]s, galvenokārt, [[Trāķija|Austrumtrāķijā]], Propontīdā ([[Marmora jūra|Marmora jūrā]]), Pontā ([[Melnā jūra|Melnajā jūrā]]), kā arī [[Sicīlija|Sicīlijā]].

== Vēsture ==
Pēc izcelsmes megārieši bija [[dorieši]] un runāja doriešu izloksnē. Megarīdas apgabalā viņi apmetās doriešu invāzijas laikā, izspiežot no turienes [[Jonieši|joniešus]] un beotiešus, kas šeit bija apmetušies. [[Arhaiskais laikmets|Arhaiskajā]] un [[Klasiskie senie laiki|klasiskajā periodā]] šajā teritorijā bija piecas lielas pilsētas: [[Megāra]] reģiona lielākā līdzenuma vidū, [[Nisaja]] Saronika krastā, kas bija Megāras dienvidu osta, [[Pega]] pie Korintas līča, kas bija Megāras ziemeļu osta, [[Tripodiska]] [[Gerānijas kalni|Gerānijas kalnos]] un [[Egostena]] [[Kitairona]]s pakājē. Tad vēl kādu laiku viņu varā atradās arī [[Perahoras Heraons]], uz kuru pretendēja gan [[Argosa|argosieši]], gan korintieši, taču beigās tas pārgāja pie korintiešiem.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{TV sērijas infokaste
| Title        = ''Homer at the Bat''
| Series       = "[[Simpsoni|Simpsonu]]"
| bgcolour     = <nowiki>#</nowiki>E2C7DD
| Image        =
| Caption      = Beisbola komanda
| Season       = 3. sezona
| Series no    = 52. sērija
| Episode      =
| Director     = Džims Rīdons
| Writer       = Džons Švarcvelders
| Teleplay     =
| Story        =
| Producer     =
| Music        =
| Photographer =
| Editor       =
| Production   =
| Airdate      = {{dat|1992|2|20|N}}
| Length       =
| Guests       =
| Season list  =
| Prev         =
| Next         =
| Episode list =
}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Homer at the Bat''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] animētā seriāla "[[Simpsoni]]" trešās sezonas 17. sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta {{dat|1992|2|20}}. Šajā sērijā Springfīldas atomelektrostacijas softbola komandai, ko vada [[Homērs Simpsons|Homērs]], sezona ir izdevusies, taču pirms izšķirošās spēles [[Montgomerijs Bērnss]] piekrīt derībām un savā komandā uzaicina deviņus spēlētājus no "[[MLB|lielajām līgām]]", lai nodrošinātu panākumus. Sēriju sarakstīja liels [[beisbols|beisbola]] fans Džons Švarcvelders, savukārt to režisēja Džims Rīdons. Šī tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām "Simpsonu" sērijām.

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Ārdla
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Aardla raudteepeatus.JPG
| attēla_apraksts     =
| map = Igaunija
| līnijā              =
| atvērta             =
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts2          =
| platformas          = 1
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 1
| adrese              =
| latd  = 58 | latm  = 21 | lats  = 26 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 42 | longs = 51 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| tuvākie_pp_un_cp    =
| attālums_līdz_Tallinai =
}}
'''Ārdla''' ({{val|et|Aardla}}) ir pieturas punkts Tartu—Valgas dzelzceļa līnijā [[Igaunija|Igaunijā]], [[Tartu]] pilsētas robežās un atrodas 2 km attālumā no [[Tartu (stacija)|Tartu stacijas]], 87,2 km attālumā no [[Valga (stacija)|Valgas]] un 192,1 km attālumā no [[Baltijas stacija (Tallina)|Tallinas]]. Ārdlā pietur Valgas un Tartu (Tallinas) virzienā kursējošie pasažieru dīzeļvilcieni.<ref>AS EVR Infra raudteerajatistel võimaldatavad operatsioonid 2011/2012 </ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Pīters Singers
|          vārds_orig = ''Peter Singer''
|              attēls =Peter_Singer_01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1946
|          dz_mēnesis =07
|            dz_diena =06
|            dz_vieta =[[Melburna]], [[Austrālija]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =[[ebreji|ebrejs]]
|            paraksts =
|               skola =[[Analītiskā filosofija]], [[utilitārisms]]
|           intereses =[[Ētika]]
|          alma_mater =[[Melburnas Universitāte]]<br />[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Džons Stjuarts Mills]], [[Henrijs Sidžviks]], [[Džeremijs Bentams]]
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Animal Liberation]]'' (1975)
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Astrida Lindgrēna
|         vārds_orig = ''Astrid Lindgren''
|             attēls = Lindgren 1960.jpg
|         att_izmērs = 255px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1907
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 14
|           dz_vieta = {{Vieta|Zviedrija|Vimmerbī}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2002
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 28
|            m_vieta = {{Vieta|Zviedrija|Stokholma}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Bērnu daiļliteratūras autore
| rakstīšanas valoda = [[Zviedru valoda|Zviedru]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Astrida Anna Emīlija Lindgrēna''' ({{val|sv|Astrid Anna Emilia Lindgren}}; dzimusi '''Ēriksone''' (''Ericsson'') {{dat|1907|11|14}} [[Vimmerbī]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]; mirusi {{dat|2002|1|28}} [[Stokholma|Stokholmā]], Zviedrijā) bija zviedru [[rakstniece]], rakstīja bērnu daiļliteratūru. Viņa ir 25. visu laiku visvairāk valodās tulkoto darbu autore,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://databases.unesco.org/xtrans/stat/xTransStat.a?VL1=A&top=50&lg=0 |title=UNESCO's statistics on whole Index Translationum database |access-date={{dat|2010|10|29||bez}} |archive-date={{dat|2012|02|28||bez}} |archive-url=https://www.webcitation.org/65ne0yshZ?url=http://www.unesco.org/xtrans/bsstatlist.aspx }}</ref> A. Lindgrēnas darbi ir tikuši pārdoti aptuveni 145 miljonos kopiju visā pasaulē.<ref>[http://www.astridlindgren.se/faq#faq-522 FAQ at Astrid Lindgren official site] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100811001155/http://www.astridlindgren.se/faq#faq-522 |date={{dat|2010|08|11||bez}} }} (in Swedish)</ref> Viņas slavenākie darbi ir "[[Karlsons, kas dzīvo uz jumta]]" (''Karlsson på taket''), "[[Pepija Garzeķe]]" (''Pippi Långstrump''), "[[Mio, manu Mio]]" (''Mio, min Mio''), "[[Brāļi Lauvassirdis]]" (''Bröderna Lejonhjärta''), "[[Ronja — laupītāja meita]]" (''Ronja rövardotter''). Daudzās no viņas grāmatām ir attēlotas viņas ģimenes un bērnības atmiņas un ainavas. Pirms kļūšanas par rakstnieci viņa nodarbojās ar žurnālistiku.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Georgijs Ostrogorskis
|     vārds_orig = ''Георгије Острогорски''
|         attēls = George Ostrogorsky.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1976
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Belgrada]], [[Dienvidslāvija]]
({{SRB}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Peltjē efekts''' ir parādība, kuras fizikālā būtība ir [[siltums|siltuma]] izdalīšanās vai absorbcija divu dažādu vadītāju kontaktvietā, ja caur to plūst [[elektriskā strāva]]. Tas, vai siltums izdalās vai tiek absorbēts, atkarīgs no strāvas plūšanas virziena. Siltuma daudzums ir tieši proporcionāls izplūdušā [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]] lielumam.

sentences: {{commonscat|Fungal morphology and anatomy|Sēņu morfoloģija}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Patiesība
| operators =
| attēls = Verite.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Anrī Žoržs Kluzo]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Brižita Bardo]]
* [[Šarls Vanels]]
* [[Pols Moriss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Vérité''
| studija = * ''C. E. I. A. P.''
* ''Han Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1960|11|2}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Patiesība"''' ({{Val|fr|La Vérité}}) ir 1960. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Anrī Žoržs Kluzo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brižita Bardo]], [[Šarls Vanels]] un [[Pols Moriss]].

sentences: '''Sārmi''' ir šķīstošie [[hidroksīdi]] — [[sārmu metāli|sārmu metālu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]], kā arī [[amonija hidroksīds|amonija]] hidroksīdi. Dažkārt pie sārmiem pieskaita arī [[tallija(I) hidroksīds|tallija(I) hidroksīdu]] TlOH. Sārmi ir stipras [[bāze (ķīmija)|bāzes]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = * Autors: [[:ru:Участник:Smig]]
* Avots:[http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%B0%D0%B9%D0%BB:%D0%9A%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%86%D0%BE_%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BB%D0%BB%D0%B5%D0%B9%D0%B1%D1%83%D1%81%D0%B0.JPG ru wiki]
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Mazais pirkstiņš''' jeb '''mazais pirksts''' ir piektais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas blakus [[Zeltnesis|zeltnesim]] un to veido trīs [[Falanga (anatomija)|falangas]].

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Čada|Čadā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Čadas ir iekļauta '''2 vietas''' (1 — dabas objekts un 1 — jaukts objekts), savukārt 8 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/td Čada]</ref>. Čada Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1997]]. gada [[10. jūlijs|10. jūlijā]].

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Ādažu sākumskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Ādaži]], Attekas iela 16, [[Latvija]]
|schooltype             = valsts sākumskola
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               =
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  =
| longd =
|opened                 = 2019
|headmaster             = Solvita Vasiļevska
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               =
|language               = Latviešu
|revenue                =
|homepage               =
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Zemļa Bunge
| oriģinālnosaukums    = ''Земля Бунге''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}
| latd=74| latm=52| lats=48| latNS=N
| longd=142| longm=06| longs=45| longEW=E
| novietojums          = [[Koteļnija]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1945
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1987
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 10<ref>[http://pogodaiklimat.ru/history/21541.htm Средние месячные и годовые температуры воздуха на Земле Бунге]</ref>
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Zemļa Bunge»''' ({{val|ru|Полярная станция «Земля Бунге»}}) ir slēgta [[PSRS]] [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?uid=4058&f=3&t=6797&start=0 Полярная Почта. Земля Бунге]</ref> Izvietojusies [[Jaunsibīrijas salas|Jaunsibīrijas salu]] arhipelāgā, [[Koteļnija]]s salā, [[Bunges Zeme]]s dienvidos Bunges Zemes augstienē [[Saņņikova šaurums|Saņņikova šauruma]] ziemeļu krastā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]].

sentences:
{{ExamplesSidebar|35%|
* '''Pamata skaitļa vārdi'''
:divi, četrpadsmit, sešdesmit četri
* '''Kārtas skaitļa vārdi'''
:otrais, četrpadsmitais, sešdesmit ceturtais
* '''Vienkāršie skaitļa vārdi'''
:viens, pieci, tūkstošais
* '''Saliktie skaitļa vārdi'''
:astoņpadsmit, sešsimtais
* '''Skaitļa vārdu savienojumi'''
:trīsdesmit pieci, tūkstoš deviņi simti deviņdesmit trešais, tūkstoš deviņsimt deviņdesmit trešais
}}
'''Skaitļa vārds''' jeb '''numerālis''' ({{val|la|numeralis}} — ‘ar skaitli saistīts’) ir patstāvīga, deklinējama [[vārdšķira]], kas nosauc priekšmetu skaitu vai arī secību.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Prunus avium fruit.jpg
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Prunus avium|Saldais ķirsis}}
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Prunus
| ģints_lv      = Kauleņkoki
| apakšģints    = Cerasus
| apakšģints_lv = Ķiršu apakšģints
| apakšģints_r  = Ķirši (augi)
| binomial      = Cerasus
| izplatība     = Ziemeļu puslodes mērenā josla
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{|tableborder="1" cellspacing="0" style="float:right; margin: 1em 1em 0.5em 0.5em; border:1px solid #BBBBBB; background:#FBF5DF; text-align:center;" class="toccolours"
|style="padding:0;" class="toccolours"|
|-
|'''''Pasaulīgo baudu dārzs'''''
|-
|jeb
|-
|'''''Pasaulīgo prieku dārzs'''''
|-
|'''[[Hieronīms Boss]]''', apm. 1500.-1510. g.
|-
|Eļļa un koks, centrālais panelis — 220 × 195 cm
|-
|sānu paneļi — 220 × 97 cm katrs
|-
|[[Prado muzejs]], [[Madride]]
|}

sentences:
{{cita nozīme|amerikāņu komponistu|britu filozofu|Jesaja Berlins}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Ērvings Berlins
|     vārds_orig = ''Irving Berlin''
|         attēls = Irving Berlin NYWTS.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Berlins 1948. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Mogiļeva]], [[Krievijas Impērija]]<br>({{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1989
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = komponists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Ģipšdolomīts''' ir [[nogulumiezis]], kas sastāv galvenokārt no [[Dolomīts|dolomīta]] un [[Ģipsis|ģipša]], kur dominē dolomīts. Ģipšdolomīts veidojas, [[hidratācija|hidratējoties]] [[anhidrītdolomīti]]em. Tāpat tas var izveidoties, vienlaicīgi nogulsnējoties dolomītam un ģipsim vai arī dolomīta nogulumiem sekundāri pārģipšojoties.<ref>Геологический словарь, Том первый: Гипсо-доломит. Москва, Недра. 1978; 169. lpp</ref> [[Latvija|Latvijā]] ģipšdolomīts ir sastopams [[Augšdevons|augšdevona]] karbonātiskajos nogulumos, kas veidojušies jūras [[Regresija (ģeoloģija)|regresijas]] fāzē. Tas var kļūt arī par saistvielu jeb dabisko [[Cements|cementu]] [[smilšakmeņi]]em.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lagave
 | official_name            = ''Lagawe''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 260
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = NV-Ifugao-MP Road, Lagawe Poblacion (Lagawe, Ifugao; 11-25-2022).jpg
| image2                   = Lagawe Town Plaza (Lagawe, Ifugao; 11-25-2022).jpg
| image3                   = St. Mary Magdalene Church, Lagawe - Flickr.jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator ifugao lagawe.png
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kordiljera]]
 | subdivision_name2        = [[Ifugao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1961
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 20
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 208.91
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 18876
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 16 | latm = 47 | lats = 51 | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 07 | longs = 22 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 3600
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 667
 | website                  = {{URL|http://www.lagawe.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Pilnīgas analīzes sistēma''' ({{val|en|Total Analysis System}}, ''TAS'') [[ķīmija|ķīmijā]] ir jebkura ierīce, kas automatizē un ietver visus parauga ķīmiskai analīzei nepieciešamos posmus, tai skaitā paraugu ņemšanu, transportēšanu, filtrēšanu, atšķaidīšanu, ķīmiskās reakcijas, atdalīšanu un noteikšanu.

sentences:
[[Kategorija:Šķirotava]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Šķirotava]]

sentences: '''Konstantinopole''' ({{val|el|Κωνσταντινούπολις}}, {{val|la|Constantinopolis}}) bija [[Turcija]]s lielākās pilsētas [[Stambula]]s nosaukums līdz 1930. gadam.

sentences: '''Elektronegativitāte''' ir [[atoms|atoma]] fundamentāla ķīmiska īpašība, kas kvantitatīvi raksturo [[molekula]]s sastāvā esoša atoma spēju piesaistīt [[elektrons|elektronus]]. Elektronegativitāti mēdz apzīmēt ar grieķu burtu '''χ'''. Elektronegativitāti izsaka kā vidējo aritmētisko no atoma [[jonizācijas enerģija]]s un [[elektrontieksme]]s.

sentences: '''Mākslinieciskās''' jeb '''tēlainās izteiksmes līdzeklis''', arī '''stilistiskais paņēmiens''' ir īpaši izvēlēti vārdi un vārdu savienojumi [[Folklora|folklorā]] un [[Literatūra|literāros]] darbos, kas rada valodas izteiksmīgumu un tēlainību.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Tas ir līdzeklis, ar ko kāda literāra darba autors bagātina tekstā atveidoto notikumu tēlojumu un piešķir tam dzejiskumu. Izšķir '''tropus'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/28735-tropi,-literat%C5%ABr%C4%81|title=tropi, literatūrā|website=Nacionālā enciklopēdija|access-date=17.05.2021}}</ref> — paņēmienus, kuros izmanto nozīmes pārnesumu, — un '''stilistiskās figūras'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/38022-stilistisk%C4%81s-fig%C5%ABras|title=stilistiskās figūras|website=Nacionālā enciklopēdija|access-date=17.05.2021}}</ref> — [[Sintakse|sintaktiskās]] konstrukcijas, kas pastiprina izteiksmīgumu.<ref name=":0" />

sentences:
{{Commons cat|Philologists by country|Filologi pēc valsts}}
{{Commonscat|Philologists by country}}

sentences:
{{Cita nozīme|kukaiņu kārtu|tauriņiem|tauriņi}}
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Lepidoptera <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|           attēls = Nymphalis antiopa.jpg
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Nymphalis antiopa|Bērzu raibenis}}
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
| apakšklase=Pterygota
| apakšklase_lv=Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
|            kārta = Lepidoptera
|         kārta_lv = Zvīņspārņi
|         sinonīmi =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Aglossata|Bezsnuķaiņu apakškārta}}
* {{TaksoSaite|Zeugloptera|Grauzējkožu apakškārta}}
* {{TaksoSaite|Heterobathmiina|Heterobatmiju apakškārta}}
* {{TaksoSaite|Glossata|Sūcējsnuķaiņu apakškārta}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Salāhs Dīns Jūsufs ibn Aijūbs
| vārds_orģ           = {{ara|صلاح الدين يوسف بن أيوب}}
| attēls              = Saladin Soldan d'Egypte (BM 1879,1213.302).jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģiptes sultāns]]
| term_sākums         = [[1171. gads|1171]]. gads
| term_beigas         = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis         = [[Ādids]] (Fādimīdu kalifs)
| pēctecis            = [[Azīzs Utmāns]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Damaskas emīrs]]
| term_sākums2        = [[1174. gads|1174]]. gads
| term_beigas2        = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis2        = [[Maliks Assālihs Ismāīls]]
| pēctecis2           = [[Afdāls ibn Salāhs Dīns]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = [[1137. gads|1137]]. vai [[1138. gads|1138]]. gadā
| dzim_vieta          = [[Tikrīta]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|1193|3|4}}
| mir_vieta           = [[Damaska]]
| apglabāts           =
| tautība             =
| dinastija           = [[Aijūbīdu dinastija]]
| tēvs                = Aijūbs ibn Šadi
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bongao
 | official_name            = ''Bongao''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Bud Bongao.jpg
| image2                   = Sanga-Sanga Airport.jpg
| image3                   = US Navy 060614-N-6501M-015 The U.S. Military Sealift Command (MSC) Hospital Ship USNS Mercy (T-AH 19) is anchored off of the coast of Tawi Tawi.jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator tawi-tawi bongao.png
 | pushpin_map              = Philippines#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Bangsamoro]]
 | subdivision_name2        = [[Tavitavi]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1958
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 35
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 365.95
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 116118
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 5 | latm = 01 | lats = 45 | latNS = N
 | longd = 119 | longm = 46 | longs = 23 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 7500
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 6
 | website                  = {{URL|http://www.bongao.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Tūve Jansone
|         vārds_orig = ''Tove Jansson''
|             attēls = Tove Jansson 1956.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 9
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Somijas lielhercogiste|Helsinki|td=Somija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2001
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 27
|            m_vieta = {{vieta|Somija|Helsinki}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Rakstniece]], [[māksliniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Zviedru valoda|Zviedru]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Tūve Marīka Jānsone''' ({{val|sv|Tove Marika Jansson}}; dzimusi {{dat|1914|8|9}}, mirusi {{dat|2001|6|27}}) bija [[Somija]]s [[zviedri|zviedru]] [[rakstniece]] un māksliniece.

sentences: grāmatas „Anglicismi latviešu valodā” vāks]]

sentences:
{{cita nozīme|organisko savienojumu klasi|pazīstamāko ēteri|dietilēteris}}
'''Ēteri''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kas satur '''ētera grupu''' — skābekļa [[atoms|atomu]], kas ir savienots ar divām [[alkilgrupa|alkilgrupām]]. Ēteru vispārīgā formula ir R1OR2. Ja savienojums satur tikai alkil- vai aril- grupas, tad to sauc par attiecīgu R1R2 ēteri (piemēram, dietilēteris (Et-O-Et), metiletilēteris (CH3-O-Et)), ja savienojums satur arī kādas citas funkcionālās grupas, tad lieto nosaukumu -'''oksi'''-, (piemēram, met'''oksi'''etanols (CH3-O-CH2CH2-OH, [[metilcelosolvs]])). Mazmolekulārie ēteri parasti ir relatīvi viegli [[gaistoša viela|gaistošas vielas]]. Starp ēteru molekulām neveidojas [[ūdeņraža saite]]s, tāpēc tiem ir relatīvi zemas [[viršanas temperatūra]]s un tie ir hidrofobāki par [[spirti]]em, [[amīdi]]em un [[esteri]]em ar līdzīgu molekulmasu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Jakobs Bēbers
|     vārds_orig = Johann von Böber
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1746
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = ''Weimer''
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1820
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Johans Jakobs Bēbers''' (''Johann von Böber'', dzimis {{dat|1746|12|22}}, miris [[1820]]. gada naktī no [[15. jūlijs|15.]] uz [[16. jūlijs|16. jūliju]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] pedagogs, entomologs, botāniķis. [[Jelgava]]s Pētera akadēmijas profesors. No [[1796]]. gada [[Sanktpēterburga]]s kadetu korpusa inspektors, [[galma padomnieks]]. Pēterburgas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis. [[Brīvmūrniecība]]s vēsturnieks un apcerējumu redaktors. Jelgavas Jāņa ložas „''Zu den drey Gekrönten Schwerdtern''“ goda loceklis.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 102
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 32
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = No
|             atommasa = [259]
|   valences elektroni = [Rn]5f147s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+2''', +3
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1100 K (827 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mores pagasts
| karte             = Mores pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Mores_pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Mores pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Siguldas novads
| centrs            = More
| platība           = 88,9
| iedzīvotāji       = 671<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 671 / 88.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Mores pagasts''' ir viena no [[Siguldas novads|Siguldas novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar sava novada [[Mālpils pagasts|Mālpils]] un [[Siguldas pagasts|Siguldas]] pagastiem, kā arī [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Līgatnes pagasts|Līgatnes]] un [[Nītaures pagasts|Nītaures]] pagastiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Huans Ramons Himeness
|         vārds_orig =
|             attēls = JRJimenez.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1881
|         dz_mēnesis = 12
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = Mogēra, Huelvas Province, [[Andalūzija]], [[Spānija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1958
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 29
|            m_vieta = [[Sanhuana]], [[Puertoriko]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Spāņu
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Zenobija Kamprubī
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = [[Dzeja]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Frediju piečakarēja
| attēls                   =
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Freddy Got Fingered''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Toms Grīns]]
| producents               =
| scenārija autors         =
* Toms Grīns
* [[Dereks Hārvijs]]
| galvenajās lomās         =
* Toms Grīns
* [[Rips Torns]]
* [[Edijs Kejs Tomass]]
* [[Džūlija Beta]]
| mūzika                   = [[Maikls Simpsons]]
| operators                = [[Marks Irvins]]
| montāža                  = [[Žaklīna Kambasa]]
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|4|20|ASV}}
| ilgums                   = 87 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |date=June 29, 2001|title=''FREDDY GOT FINGERED'' (18) |work=[[20th Century Studios|20th Century Fox]] |publisher=[[British Board of Film Classification]] |url=http://bbfc.co.uk/releases/freddy-got-fingered-2001 |access-date=August 14, 2014}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda                   = [[Angļu angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name=boxmojo>{{tīmekļa atsauce |title=Freddy Got Fingered (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=freddygotfingered.htm |access-date=January 6, 2010}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|14,3 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Frediju piečakarēja"''' ({{val|en|Freddy Got Fingered}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s [[sireālisms|sireāla]] melnā [[komēdija]]. Filmas režisors, scenārists un galvenās lomas atveidotājs ir kanādiešu komiķis [[Toms Grīns]]. Sākotnēji, pēc filmas izdošanas, tā ieguva vienozīmīgi sliktas atsauksmes. Kritiķi negatīvi vērtēja filmas humoru, bērnišķīgos tēlus un bezsakarīgo sižetu. Interneta portālā ''[[Rotten Tomatoes]]'' filma ir ieguvusi tikai 10%, vienu no zemākajiem portāla vēsturē.<ref>{{tīmekļa atsauce |work=[[Rotten Tomatoes]] |url=http://www.rottentomatoes.com/m/freddy_got_fingered/ |title=Freddy Got Fingered |access-date=November 21, 2020}}</ref> Tāpat filma ieguva piecas [[Zelta avenes balva]]s, ieskaitot kategorijā "Sliktākā filma", kā arī tika nominēta kategorijā "Desmitgades sliktākā filma".<ref name=razzies1>{{tīmekļa atsauce |last=Brew |first=Simon |date=February 2, 2010 |title=Worst Picture of the Decade (Three Special 30th Razzie-Versary Awardz) |publisher=razzies.com |url=http://www.razzies.com/history/09NomPOD.asp |access-date=May 6, 2013}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jaunie laiki Šķērsielā
| attēls                   = Skersiela.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = 2013. gada DVD, kurā iekļautas dokumentālās filmas "[[Šķērsiela (filma)|Šķērsiela]]", "Jaunie laiki Šķērsielā" un "[[Kapitālisms Šķērsielā]]", vāks
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = [[dokumentālā filma]]
| režisors                 = [[Ivars Seleckis]]
| producents               = [[Baiba Urbāne]]<br/>[[Leonīds Bērziņš]]
| scenārija autors         = [[Tālivaldis Margēvičs]]
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   = [[Ivars Vīgners]]
| operators                = [[Ivars Seleckis]]
| montāža                  = [[Maija Selecka]]
| studija                  = [[Eiropas dokumentālā kino simpoziji]]
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|6|17}}
| ilgums                   = 85 minūtes
| valsts                   = {{LAT}}
| valoda                   =
| budžets                  =
| iepriekšējā              = "[[Šķērsiela (filma)|Šķērsiela]]"
| nākamā                   = "[[Kapitālisms Šķērsielā]]"
| ienākumi =
}}
'''"Jaunie laiki Šķērsielā"''' ir 1999. gadā izdota [[Latvija]]s [[dokumentālā filma]]. Filmas režisors ir [[Ivars Seleckis]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viņa teica
| operators =
| attēls = She-said-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Marija Šrādere]]
| producents = * [[Dede Gārdnere]]
* [[Džeremijs Kleiners]]
| scenārijs = [[Rebeka Lenkevica]]
| aktieri = * [[Kerija Maligana]]
* [[Zoja Kazana]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Andrē Brauers]]
* [[Dženifera Īli]]
* [[Samanta Mortone]]
* [[Ešlija Džada]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''She Said''
| studija = * ''Annapurna Pictures''
* ''Plan B Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|10|13|Ņujorka|2022|11|26|Latvija}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14807308/?ref_=bo_rl_ti|title=
She Said (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viņa teica"''' ({{Val|en|She Said}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska [[drāma]]s filma, kuras režisore ir [[Marija Šrādere]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerija Maligana]], [[Zoja Kazana]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Andrē Brauers]], [[Dženifera Īli]], [[Samanta Mortone]] un [[Ešlija Džada]]. Tā balstīta uz Džodijas Kantoras un Meganas Tūi 2019. gada tāda paša nosaukuma grāmatu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Žilija Pajeta
|     vārds_orig = ''Julie Payette''
|         attēls = Julie Payette 2017.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žilija Pajeta 2018. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Monreāla]], {{CAN}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{CAN}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Billie Flynn''
|          bērni = 2 dēli
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Amatpersonas infodaļa
| amatp_virsr = Valsts amati
|       amats = Kanādas ģenerālgubernators
| term_sākums = 2017. gada 2. oktobris
| term_beigas = 2021. gada 21. janvāris
|    piezīmes =
}}
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Kanādas kosmiskā aģentūra|CSA]] [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 25 d 11 h 58 min
| kos_iesaukums = 1992.
| kos_misija = 1. ''[[STS-96]]''<br />2. ''[[STS-127]]''
| kos_kuģi = ''[[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]'', ''[[Endeavour (kosmoplāns)|Endeavour]]''
}}
{{Infodaļa inženieris
|         nozare = datorsistēmu inženierija
|   darba_vietas = [[IBM]]
|      izglītība = ''McGill University'', [[Toronto universitāte]]
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Žilija Pajeta''' (''Julie Payette'', dzimusi {{dat|1963|10|20}}) ir [[Kanāda]]s inženiere, zinātniece, uzņēmēja, bijusī [[Kanādas kosmiskā aģentūra|Kanādas kosmiskās aģentūras]] [[kosmonauts|kosmonaute]]. No 2017. līdz 2021. gadam viņa bija Kanādas ģenerālgubernatore.

sentences: '''Vienskaitlis''' (saīs. '''vsk.''') — [[gramatiskais skaitlis]], kas tiek lietots, lai norādītu, ka darbība notiek ar vienu priekšmetu vai darbības veicējs ir viens pats.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Irēna Fatare|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1937
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Brunava|Brunavā]],[[Latvija]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1961-1993),
[[Rīga]], AS "Rīgas farmaceitiskā fabrika"<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://rff.lv/|title=Rīgas farmaceitiskā fabrika ir viena no lielākajām zāļu ražotājām Baltijā - Rīgas Farmaceitiskā Fabrika|website=rff.lv}}</ref> (1998-2020).
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = Dr,biol., Daugavas ielejas flora, Latvijas floras horoloģija, īpaši aizsargājamo dabas teritoriju izveidošana Daugavas ielejā
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Akvelīna Līvmane
 | vārds_orig              =
 | attēls                  =
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1951|7|13}}
 | dz. vieta               = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Dubnas ciems}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, astroloģe
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            = [[Jānis Paukštello]] (1974—1998)
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | apbalvojumi             =
* [[Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks|Latvijas PSR Nopelniem bagātās skatuves māksliniece]] (1989)
* "[[Lielais Kristaps (kinofestivāls)|Lielā Kristapa]]" balva "[[Labākā aktrise (Lielais Kristaps)|Labākā aktrise]]" ("[[Rudens rozes]]", 2004)
 | dzimums                 = S
}}
'''Akvelīna Līvmane''' (dzimusi {{dat|1951|7|13}})<ref name="lat" /> ir [[latvieši|latviešu]] [[aktrise]] un [[astroloģija|astroloģe]].

sentences:
{{cita nozīme|bērniem, kuriem ir miruši vecāki|amerikāņu trilleri un šausmu filmu|Bārene (filma)}}
 glezna ''Bāreņi'' (1885. gads)]]
'''Bārenis''' ir bērns, kura vecāki ir [[Nāve|miruši]] vai ir atzīti par mirušiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=49096|title=Bērnu tiesību aizsardzības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2022-09-06|language=lv}}</ref> Latviešu valodā bāreņi tiek dēvēti arī par '''sērdieņiem''' un '''bārabērniem'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/s%C4%93rdienis:1|title=sērdienis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-09-06}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/b%C4%81rab%C4%93rns:1|title=bārabērns {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-09-06}}</ref>

sentences: '''Oksikodons''' (C18H21NO4) ir opioīdu grupas pretsāpju medikaments. Tas pirmo reizi tika iegūts 1916. gadā [[Vācija|Vācijā]] kā viens no vairākiem jaunajiem pussintētiskajiem opioīdiem, lai mēģinātu uzlabot tobrīd esošos opioīdus: [[morfīns|morfīnu]], [[heroīns|heroīnu]] un [[kodeīns|kodeīnu]]. Oksikodons ir iekļauts [[Latvija|Latvijā]] kontrolējamo narkotisko vielu, psihotropo vielu un prekursoru II sarakstā (ļoti bīstamās narkotiskās vielas un tām pielīdzinātās psihotropās vielas, kuras atļauts izmantot medicīniskiem un zinātniskiem mērķiem). Saskaņā ar likuma "Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību" 2. pielikumu, oksikodona daudzums līdz 0,2 gramiem atzīstams par nelielu, bet virs 10 gramiem — par lielu.<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?mode=DOC&id=50539 Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību], likumi.lv, pārbaudīts {{dat|2011|11|18||bez}}</ref>

sentences:
'''Anods''' (no {{Val-el|ἄνοδος}}, anodos — ‘augšupceļš’) ir dažādu elektrisku ierīču pozitīvais pols vai arī [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] vai [[spriegums|sprieguma]] avota pols ar pozitīvu potenciālu attiecībā pret [[katods|katodu]] - otru polu.
 anods galvaniskajā šūnā]]
[[Elektrolīze]]s procesos ([[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu elektroķīmiskā sadalīšanā) anods ir pozitīvais elektrods, uz tā notiek [[oksidēšanās]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida vara(II) oksīds

__ [[varš|Cu]]2+      __ [[skābeklis|O]]2-
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1317-38-0
|      ķīmiskā formula = CuO
|              molmasa = 79,5454
|              blīvums = 6315
|  kušanas temperatūra = 1326 °C
| viršanas temperatūra = 1026 °C (sāk sadalīties)
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Vara(II) oksīds''' (CuO) ir divvērtīgā [[varš|vara]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]], kurš pieder pie bāziskajiem [[oksīds|oksīdiem]]. Vara(II) oksīda kristālā varš un skābeklis ir attiecībā 1:1 (uz vienu vara atomu ir viens skābekļa atoms). Vara(II) oksīds ir pulverveida viela melnā krāsā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trīs krāsas: sarkanā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Trois-couleurs-Rouge#tab=summary|title=Trois couleurs: Rouge (1994) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|6|18}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| valsts = * {{SUI}}
* {{FRA}}
* {{POL}}
| ilgums = 99 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1994|5|12|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| izplatītājs = * ''MK2 Diffusion''
* ''Rialto Film''
| studija = * ''MK2 Productions''
* ''France 3 Cinéma''
* ''CAB Productions''
* ''TOR Studio Productions''
* ''Canal+''
* ''Télévision Suisse Romande''
| operators =
| oriģinālnos = ''Trois couleurs: Rouge''
| mūzika = [[Zbigņevs Preisners]]
| aktieri = * [[Irēna Žakoba]]
* [[Žans Luijs Trentiņāns]]
* [[Žans Pjērs Lorī]]
* [[Frederike Fedēra]]
| scenārijs = * [[Kšištofs Pesevičs]]
* Kšištofs Keslovskis
| producents = [[Marins Karmics]]
| režisors = [[Kšištofs Keslovskis]]
| žanrs = romantika, mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Three Colors-Red.jpg
| imdb =
}}'''"Trīs krāsas: sarkanā"''' ({{Val|fr|Trois couleurs: Rouge}}) ir 1994. gada [[Polija]]s, [[Francija]]s un [[Šveice]]s romantiska mistērijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Kšištofs Keslovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Irēna Žakoba]], [[Žans Luijs Trentiņāns]], [[Žans Pjērs Lorī]] un [[Frederike Fedēra]]. Tā ir pēdējā no trim filmām "[[Trīs krāsas (triloģija)|Trīs krāsas]]" triloģijā, kuras tēma ir [[franču revolūcija]]s ideāli — brīvība, vienlīdzība un brālība, pēc "[[Trīs krāsas: zilā|Zilā]]" (1993) un "[[Trīs krāsas: baltā|Baltā]]" (1994), kura nosaukta Francijas karoga krāsā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija jodīda kristālrežģis

Pulverveida kālija jodīds
|       citi nosaukumi = jodkālijs
|           CAS numurs = 7681-11-0
|      ķīmiskā formula = KI
|              molmasa = 166
|              blīvums = 3130
|  kušanas temperatūra = 954K (681 °C)
| viršanas temperatūra = 1603K (1330 °C)
| šķīdība ūdenī        = 128g/100ml (6 °C)
140g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija jodīds''' (KI) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[jodūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. To lieto jodēšanai, jo tas ir relatīvi nestabils un ir mazāk higroskopisks kā [[nātrija jodīds]]. Gaisa [[skābeklis|skābekļa]] iedarbībā kālija jodīds ar laiku kļūst dzeltenīgs, jo izdalās brīvs jods.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = X-cilvēki 2
| attēls                   = X2 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''X2: X-Men United''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Braiens Singers]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Halle Berija]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Famke Jansena]]
* [[Džeimss Mārsdens]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Marvel Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|4|24|Londonas pirmizrāde|2003|5|2|ASV|2003|5|1|Latvija|}}
| ilgums                   = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/x2-2003|title= X2: X-Men United|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=x2.htm |title=
X2: X-Men United (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|407,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=x2.htm |title=
X2: X-Men United (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[X-cilvēki (filma)|X-cilvēki]]"
| nākamā                   = "[[X-cilvēki: Pēdējā sadursme]]"
| imdb                     =
}}
'''"X-cilvēki 2"''' ({{val|en|X2: X-Men United}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Braiens Singers]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma ''[[Marvel Comics]]'' komiksiem. Filma ir turpinājums 2000. gada filmai "[[X-cilvēki (filma)|X-cilvēki]]". 2006. gadā iznāca turpinājums "[[X-cilvēki: Pēdējā sadursme]]".

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name            = Detroita
|official_name = ''Detroit''
|settlement_type          = [[Lielpilsēta]]
|nickname                 = The Motor City, Motown, Hockeytown, Rock City, The D
|motto                    = "Speramus Meliora; Resurget Cineribus"
|image_skyline            = DetroitSkyline.jpg
|image_flag               = Flag of Detroit.svg
|image_seal               = Seal of Detroit (B&W).svg
 | pushpin_map              = ASV#Mičigana
|subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
|subdivision_type1        = [[ASV štati|Štats]]
|subdivision_type2        = [[Mičiganas štata apgabali|Apgabals]]
|subdivision_name         = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|subdivision_name1        =  [[Mičigana]]
|subdivision_name2        = [[Veina apgabals|Veina]]
|established_title        = Dibināta
|established_date         = [[1701]]. gadā
|established_title2       = Pilsētas tiesības
|established_date2        = [[1806]]. gadā
|government_type          =
|leader_title             = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
|leader_name              = [[Deivs Bings]] (''Dave Bing'')
|area_total_km2           = 370.2
|area_land_km2            = 359.4
|area_water_km2           = 10.8
|area_urban_km2           = 3354
|area_metro_km2           = 10135
| population_footnotes    =<ref name=CensusCity/><ref name=CensusCSA/>
| population_as_of        = 2012
| population_total        = 701475
| population_rank         = ASV: 18.
| population_urban        = 3734090
| population_metro        = 4292060
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_density_sq_mi=
|population_density_km2   = auto
| population_demonym      =
|population_note          =
|timezone                 = [[Eastern Time Zone|EST]]
|utc_offset               = -5
|timezone_DST             = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
|utc_offset_DST           = -4
|postal_code_type         =
|postal_code              =
|area_code                = 313
|latd = 42 |latm = 19 |lats = 53.76 |latNS = N
|longd = 83 |longm = 2 |longs = 51 |longEW = W
|elevation_footnotes      = <ref name= elevation>{{Tīmekļa atsauce |url = http://geonames.usgs.gov/pls/gnispublic/f?p=gnispq:3:4631759559710361841::NO::P3_FID:1617959 | title = USGS detail on Detroit | accessdate=2007-02-18}}</ref>
|elevation_m              = 183
|website                  = {{URL|detroitmi.gov}}
|blank_name               = [[FIPS kods]]
|blank_info               = 26-22000
|blank1_name              = [[GNIS]] piešķirtais ID
|blank1_info              = 1617959
|footnotes                =
}}

sentences: '''Pretterorisms''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''counterterrorism''), arī '''antiterorisms''', ir [[Terorisms|terorisma]] apkarošanas prakse, kas, izmantojot militārus un nemilitārus paņēmienus un stratēģijas, cenšas novērst terorisma draudus, kā arī pārrauga radikalizācijas un terorisma riska līmeņus. Terorisma apkarošanā ir iesaistītas dažādas iestādes, piemēram, tiesībaizsardzības, biznesa un valsts pārvaldības institūcijas un izlūkošanas pārvaldes vai drošības dienesti.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =2867 Šteins
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=[http://cfa-www.harvard.edu/iau/lists/NumberedMPs.html]
| discoverer =[[Nikolajs Černihs]]
| discovered ={{Dat|1969|11|4}}
| alt_names =
| mp_name = 1969 VC
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=[ftp://ftp.lowell.edu/pub/elgb/astorb.html]
| epoch ={{Dat|2008|2|4}} (JD 2454500.5)
| aphelion =2.708 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =2.018 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =2.363 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.146
| period =3.63 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =19.27 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| inclination =9.946°
| asc_node =55.530°
| mean_anomaly =259.193°
| arg_peri =250.559°
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~2 līdz ~5  [[kilometrs|km]]
| mass = ? [[kilograms|kg]]
| surface_grav =? [[metrs|m]]/[[sekunde|s]]2
| escape_velocity =? [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =0.10
| spectral_type =[[E tipa asteroīds]]
| abs_magnitude =12.9m
| single_temperature=~181 [[kelvins|K]]
}}
'''2867 Šteins''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1969]]. gadā atklāja [[Nikolajs Černihs]] Krimas Astronomiskajā observatorijā [[Ukraina|Ukrainā]].

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=114|ipa=109|unicode=U+006D|ipa-image=Xsampa-m.png|xsampa=m|kirshenbaum=m|sound=bilabial nasal.ogg}}
Balsīgs '''bilabiāls nazāls līdzskanis''' tiek lietots lielākajā daļā pasaules valodu. Zināmas tikai dažas valodas (piem. [[mohauku valoda]]), kurās šī patskaņa nav.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2008-Indian-Rock-Python.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Python molurus|Tīģerpitons}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| virsdzimta = Henophidia
| virsdzimta_lv = Zemākās čūskas
| binomial = Henophidia
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Boidea''<ref>[http://www.apus.ru/site.xp/056052055048.html Инфраотряд Низшие ·змеи - Henophidia (Boidea)]</ref>
}}
'''Zemākās čūskas''' jeb '''zemāko čūsku virsdzimta''' (''Henophidia'') ir primitīvākā no divām [[īstās čūskas|īsto čūsku infrakārtas]] (''Alethinophidia'') grupām. Tā apvieno cauruļčūskas, žņaudzējčūskas un pitonus, kopumā 10 dzimtas.<ref>[http://eol.org/pages/1301536/hierarchy_entries/51368697/overview EOL: Henophidia]{{Novecojusi saite}}</ref> Visām primitīvajām čūskām (zemākajām čūskām un [[akleņi]]em, kas nepieder pie [[īstās čūskas|īstajām čūskām]]) ir saglabājušies [[iegurnis|iegurņa]] un [[kājas|pakaļkāju]] rudimenti, bet priekškāju rudimenti nav saglabājušies nevienai mūsdienās dzīvojošai čūsku sugai.<ref>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 snakes]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Muzeji pēc tipa]]
[[Kategorija:Māksla]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dobeles pagasts
| karte             = Dobeles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Aizstrautnieki
| platība           = 72,77
| iedzīvotāji       = 951<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 951 / 72.77 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Österreich-Ungarn''
''Ausztria–Magyarország''
|nosaukums_latv_val  = Austroungārija
|sugasvārds          = Austroungārija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Centrāleiropa
|valsts              = Austrija
|laikmets            = Jaunākie laiki
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = 	[[Personālūnija|Duāla]] [[konstitucionālā monarhija]]
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1867
|gads_beigas         = 1918
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = Parakstīts Austroungārijas kompromiss
|date_start          = {{dat|1867|3|30||bez}}
|event_end           = Ungārija izstājas no [[Personālūnija|reālūnijas]] ar Kārli I
|date_end            = {{dat|1918|10|31||bez}}
|
|event1              = Franča Jozefa I kronēšana
|date_event1         = {{dat|1867|6|8||bez}}
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          = [[Senžermēnas līgums|Senžermēnas]] un [[Trianonas līgums|Trianonas]] līgumi
|date_post           = {{dat|1919|9|10||bez}} un {{dat|1920|6|4||bez}}
|
|
|p1                     = Austrijas Impērija
|flag_p1                = Flag_of_the_Habsburg_Monarchy.svg
|s1                   = Vācu-Austriešu Republika
|flag_s1              = Flag of Austria.svg
|s2                   = Ungāru Demokrātiskā Republika
|flag_s2              = Flag of Hungary (1918-1919; 3-2 aspect ratio).svg
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Ensign_of_Austro-Hungarian_civil_fleet_(1869-1918).svg
|flag                =
|flag_type           = Tirdzniecības karogs
|
|image_coat          = Imperial_Coat_of_Arms_of_the_Empire_of_Austria.svg
|symbol              =
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Austro-Hungarian_Monarchy_(1914).svg
|image_map_caption   = Austroungārijas Impērija 1914. gadā
|
|galvaspilsēta       = [[Vīne]] (galvenā galvaspilsēta)
[[Budapešta]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      = ''Indivisibiliter ac Inseparabiliter''
|national_anthem     = ''Gott erhalte Franz den Kaiser''
|kopīgas_valodas     = [[Vācu valoda|vācu]], [[Ungāru valoda|ungāru]]
|reliģija            = [[katolicisms]], [[protestantisms]]
|nauda               = [[Guldenis]] (1867–1892)
Krona (1892–1918)
|
|
|leader1             = [[Francis Jozefs I Hābsburgs|Francis Jozefs I]]
|leader2             = [[Kārlis I Hābsburgs|Kārlis I & IV]]
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 1867-1916
|year_leader2        = 1916-1918
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Ķeizars|Imperators-Karalis]]
|representative1     = [[Frīdrihs fon Beists]] (pirmais)
|representative2     = [[Heinrihs Lammašs]] (pēdējais)
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = 1867
|year_representative2 = 1918
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = [[Cisleitānija|Austrijas]] [[premjerministrs|ministru prezidents]]
|deputy1             = [[Ģula Andrāši]] (pirmais)
|deputy2             = [[Jānošs Hadiks]] (pēdējais)
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = 1867–1871
|year_deputy2        = 1918
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = [[Transleitānija|Ungārijas]] [[premjerministrs]]
|
|
|legislature         = 2 nacionālie parlamenti
|house1              = Impērijas padome
|type_house1         = Austrijas parlaments
|house2              = Parlaments
|type_house2         = Ungārijas parlaments
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1914
|stat_platība1       =  676615
|stat_pop1           = 52800000
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
'''Austroungārija''', oficiālais nosaukums '''Impērijas padomē pārstāvētās karalistes un zemes un Sv. Stefana Ungārijas kroņa zemes''' ({{val|de|Die im Reichsrat vertretenen Königreiche und Länder und die Länder der heiligen ungarischen Stephanskrone}}, {{val|hu|A Birodalmi Tanácsban képviselt királyságok és országok és a Magyar Szent Korona országai}}) bija ietekmīga daudznacionāla monarhija [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], kas pastāvēja no 1867. līdz 1918. gadam. Austroungārijas troņmantinieka [[Francis Ferdinands|Franča Ferdinada]] nošaušana [[Sarajeva|Sarajevā]] 1914. gada 28. jūnijā noveda pie Pirmā pasaules kara sākuma.

sentences:
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = Portugāles Radio un televīzija
|logo               = RTP.svg
|logo izmērs        = 160px
|formāts            = Sabiedriskā televīzija, radio
|valsts             = {{flag|Portugāle}}
|valoda             = [[Portugāļu valoda|Portugāļu]]
[[Angļu valoda|Angļu]]
|adrese             =
|dibināta           =
|raida-kopš         = 1935. gada
|sauklis            = ''O difícil é escolher''
(Ir grūti izvēlēties)
|īpašnieks          = [[Portugāle]]
|ģenerāldirektors   = [[Gunsalo Reiss]]
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            =
|kanāli             =
|tirgus-daļa        = 213.5 € miljoni<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Relatório e Contas, informação anual|publisher=RTP|url=http://img.rtp.pt/mcm/pdf/798/7983d3101d306d976881dd0599cd3bf11.pdf|access-date={{dat|2018|03|10||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171018002741/http://img.rtp.pt/mcm/pdf/798/7983d3101d306d976881dd0599cd3bf11.pdf|archivedate={{dat|2017|10|18||bez}}}}</ref> (2014)
|mājas-lapa         = [http://www.rtp.pt www.rtp.pt]
}}
'''Portugāles Radio un televīzija''' ({{val|pt|Rádio e Televisão de Portugal}}, saīsināti '''RTP''') ir [[Portugāle]]s valstij piederošs [[sabiedriskais medijs]], kas raida kopš {{Dat|1935|||Ģ|bez}}. RTP rīkoja [[2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursu]].

sentences:
(zvanveida līknes) grafiks. Katra iekrāsotā josla ir vienas standartnovirzes platumā.]]
'''Standartnovirze''' ir izlases variācijas rādītājs, ko nosaka, izvelkot kvadrātsakni no izlases [[Dispersija (statistika)|dispersijas]]. Viena standartnovirze nozīmē 68,28% rezultātu (standartizētā [[Normālsadalījums|normālsadalījumā]]), kas centrēti ap vidējo asi - 34,14% uz katru pusi no tās. Tiek izmantots arī ''divu standartnoviržu'' (95,45%) un ''trīs standartnoviržu'' (99,72%) jēdziens.

sentences: '''Optofluīdika''' ir pētniecības un tehnoloģiju joma, kas apvieno fluīdikas (jo īpaši [[mikrofluīdika]]s) un [[optika]]s priekšrocības. Šīs tehnoloģijas lietojumi ietver [[displejs|displejus]], biosensorus, [[laboratorijas čips|laboratorijas čipus]], [[lēca]]s, molekulārās attēlveidošanas rīkus.

sentences:
[[File:Merwart-Nihilist.jpg|thumb|''Nihilists'' (''Paul Merwart'' 1882. gadā)]]
'''Nihilisms''' (no {{val|la|nihil}} — ‘nekas’) ir filozofiska doktrīna, kuras pamatā ir negatīva attieksme pret vispārpieņemtajām [[morāle]]s normām, sabiedrības tikumiskajām vērtībām, koncepciju, dzīves veidu, tā visa noliegums. Ir vairāki nihilisma veidi. Visbiežāk ar nihilismu tiek saprasts [[eksistenciālais nihilisms]], kam raksturīgs pasaules uzskats, ka [[dzīve]] ir bezjēdzīga un bezvērtīga.

sentences:
{{Citas nozīmes|pūrismu valodniecībā|Pūrisms|Pūrisms}}
'''Pūrisms''' ({{val|fr|purisme}}, no {{val|la|purus}} — 'tīrs') ir tendence attīrīt valodu no [[aizguvums|aizguvumiem]] un citu valodu ietekmēm. Ar to tiecas stabilizēt [[literārā valoda|literārās valodas]] [[leksika|leksiku]], [[jaunvārds|jaunvārdu]] veidošanai izmantojot savas valodas iespējas. Pūrismam liela ietekme parasti ir vēsturiskajos periodos, kad kāda valoda cenšas kļūt par literāro valodu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Pastende
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Pastendes muiža - panoramio.jpg
| image_caption            = Pastendes muiža
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Ģibuļu pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēts
| established_date         = 1288. g.
| area_total_km2           = 2,43
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2017
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3065&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 678
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =57  | latm =13  | lats =28  | latNS = N
| longd =22  | longm =31  | longs =16  | longEW = E
| elevation_m              = 54
| website                  = http://www.gibulupagasts.lv/
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viss visur vienlaikus
| operators =
| attēls = Everything-Everywhere-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, komēdija
| režisors = * [[Dens Kvans]]
* [[Denjels Šeinerts]]
| producents =
| scenārijs = * Dens Kvans
* Denjels Šeinerts
| aktieri = * [[Mišela Jeo]]
* [[Stefānija Hsu]]
* [[Džonatans Kī Kvans]]
* [[Dženija Sleita]]
* [[Harijs Šums]]
* [[Džeimss Hongs]]
* [[Džeimija Lī Kērtisa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Everything Everywhere All at Once''
| studija = * ''[[A24]]''
* ''Gozie AGBO''
* ''Ley Line Entertainment''
* ''IAC Films''
* ''Year of the Rat''
| montāža =
| izplatītājs = * ''A24''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|3|11|ASV|2022|4|27|Latvija}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Mandarīnu valoda|mandarīnu]]
* [[Kantoniešu dialekts|kantoniešu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|101,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6710474/|title=Everything Everywhere All at Once (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|11|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viss visur vienlaikus"''' ({{Val|en|Everything Everywhere All at Once}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskā fantastika]]s komēdijas filma, kuras režisori un scenārija autori ir [[Dens Kvans]] un [[Denjels Šeinerts]] (apvienojušies režisoru duetā Denjeli). Filmā galvenās lomas atveido [[Mišela Jeo]], [[Stefānija Hsu]], [[Džonatans Kī Kvans]], [[Dženija Sleita]], [[Harijs Šums]], [[Džeimss Hongs]] un [[Džeimija Lī Kērtisa]]. [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|ASV Kinoakadēmija]] atzinusi to par [[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|2022. gada labāko filmu]]; filma saņēma vēl sešus "Oskarus": [[Labākais režisors (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labākais režisors]], [[Labākā aktrise galvenajā lomā (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labākā aktrise]] (Mišela Jeo), [[Labākā aktrise otrā plāna lomā (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labākā otrā plāna aktrise]] (Džeimija Lī Kērtisa), [[Labākais aktieris otrā plāna lomā (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labākais otrā plāna aktieris]] (Džonatans Kī Kvans) un [[Labākais oriģinālscenārijs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labākais oriģinālscenārijs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-news/everything-everywhere-all-at-once-wins-7-oscars-2023-1235349378/|title=Oscar Wins By Film: ‘EEAAO’ Leads With 7 Statues|last=Dresden|first=Hilton|website=The Hollywood Reporter|access-date=2023-03-13|date=2023-03-13|language=en-US}}</ref> Filma ieguvusi arī divas [[Zelta globusa balva]]s (Mišela Jeo kā labākā aktrise komēdijā vai mūziklā; Džonatans Kī Kvans kā labākais otrā plāna aktieris).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.deseret.com/2023/1/10/23549569/everything-everywhere-all-at-once-golden-globes|title=‘Everything Everywhere’ actors dominate at Golden Globes|website=Deseret News|access-date=2023-03-13|date=2023-01-11|language=en}}</ref>

sentences: b{{Commonscat|Figure skaters from the United States|ASV daiļslidotāji}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Učida''' var būt:
* [[Acuto Učida]];
* [[Hifujo Učida]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Bos taurus indicus
|           attēls = Bos taurus indicus (cropped).jpg
|    att_nosaukums =
|       att_izmērs =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta = Bovinae
|   apakšdzimta_lv = Vēršu apakšdzimta
|            cilts = Bovini
|         cilts_lv = Vēršu cilts
|            ģints = Bos
|         ģints_lv = Vērši
|             suga = B. taurus
|          suga_lv = Taurs
|           pasuga = B. t. indicus
|        pasuga_lv = Zebu
|         sinonīmi = ''Bos indicus''
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Skrundas lokators''' jeb '''Skrundas radio lokācijas stacija''' (RLS) bija militārs Padomju armijas objekts, kas atradās tiešā [[Skrunda|Skrundas]] pilsētas tuvumā. Stacijā atradās RLS "Dņepr" un tika būvēts jauns RLS "Darjal".

sentences:
'''Siltums''' fizikā ir termiskās enerģijas pāreja starp diviem ķermeņiem, kas ir dažādās [[temperatūra|temperatūrās]].{{nepieciešama atsauce}} [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienība siltuma daudzuma mērīšanai ir [[džouls]].
Ķermeņi sastāv no atomiem un molekulām. Siltums ir šo vielas daļiņu haotiskās kustības rezultāts. Ķermeņa sasilšana nozīmē, ka daļiņu ātrums ir palielinājies. Saka, ka lielāka ir kļuvusi ķermeņa [[iekšējā enerģija]].
Par ķermeņu iekšējo enerģiju sauc to veidojošo daļiņu kinētiskās (kustības) un potenciālās (mijiedarbības) enerģijas summu.

sentences:
s Svētajā kalnā 2007. gadā.]]
'''Valpurģu nakts''' ({{val|de|Walpurgisnacht}}, {{val|fi|Vappu}}, {{val|fr|Nuit des Sorcières}} — 'raganu nakts') ir nakts no [[30. aprīlis|30. aprīļa]] uz [[1. maijs|1. maiju]]. Daudzās Eiropas valstīs šo nakti atzīmē kā pavasara svētkus ar senām pirms [[kristietība]]s [[pagānisms|pagānu]] tradīcijām. [[Ķelti|Ķeltu]] zemēs apmēram šajā pašā laikā svinēja [[Beltains|Beltainu]] (vasaras sākuma svētkus), savukārt dažās vācu zemēs, angļiem, čehiem, slovākiem un lietuviešiem 1. maijā ir pieņemts iet [[riņķa deja|riņķa dejā]] apkārt [[maijkoks|maijkokam]]. [[Sorbi]]em maijkoki stāvēja no Valpurģu nakts līdz [[Debesbraukšanas diena]]i.

sentences: '''Matu krāsa''' ir [[Matu folikulas|matu folikulu]] pigmentācija divu veidu [[Melanīni|melanīna dēļ]]: [[Melanīni|eumelanīna]] un [[Melanīni|feomelanīna]]. Parasti, ja ir vairāk melanīna, matu krāsa ir tumšāka; ja melanīna ir mazāk, mati ir gaišāki. Matu tonis ir atkarīgs no melnā vai brūnā eumelanīna un dzeltenā vai sarkanā feomelanīna attiecības. Melanīna līmenis laika gaitā var mainīties, izraisot cilvēka matu krāsas izmaiņas, un ir iespējams, ka vienai personai matu folikuli veido vairāk nekā vienas krāsas matus. Dažas matu krāsas ir saistītas ar noteiktām [[Etniskā grupa|etniskām grupām,]] jo to ģeogrāfiskajā reģionā ir novērota biežāka matu krāsa, piemēram, taisni tumši mati — [[Austrumāzija|austrumu aziātu]] vidū, daudz dažādu variāciju tumši, gaiši, cirtaini, viļņoti un kupli mati — [[Eiropeīdā rase|eiropiešu vidū]], cirtaini, tumši un unikāli spirālveida mati — [[Āfrika|afrikāņiem]], savukārt sirmi, balti mati vai "sudraba" krāsas mati bieži ir saistīti ar [[Novecošana|vecumu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Arlabunakti un visu labu
| operators =
| attēls = Goodnight poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Džordžs Klūnijs]]
| producents = Džordžs Klūnijs
| scenārijs = * Džordžs Klūnijs
* [[Grānts Heslovs]]
| aktieri = * [[Deivids Stratērns]]
* [[Patriša Klārksone]]
* Džordžs Klūnijs
* [[Džefs Denjelss]]
* [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Frenks Landžella]]
* [[Teits Donovans]]
* [[Rejs Vaizs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Good Night, and Good Luck''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2005|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
* {{GBR}}
* {{JAP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|54,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Good-Night-and-Good-Luck|title=Good Night, and Good Luck (2005) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|5|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Arlabunakti un visu labu"''' ({{Val|en|Good Night, and Good Luck}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Francija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Japāna]]s kopražojuma vēsturiska drāmas filma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Džordžs Klūnijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Deivids Stratērns]], [[Patriša Klārksone]], Džordžs Klūnijs, [[Džefs Denjelss]], [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Frenks Landžella]], [[Teits Donovans]] un [[Rejs Vaizs]].

sentences:
'''Nacisms''' - [[NSDAP]] ideoloģija un īstenotā politika.
{{Commonscat|Nazi Germany}}

sentences: '''Sāļūdens''' jeb '''sālsūdeņi''' ir dabīgs [[ūdens]], kas satur lielāku [[Sāļi|sāļu]] koncentrāciju nekā [[sājūdens]], bet mazāku nekā [[piesātināts sāļūdens]] vai rapa. Ūdenī izšķīdušo sāļu lielāko daļu veido [[nātrija hlorīds]], kā arī citi [[Nātrijs|nātrija]], [[Kalcijs|kalcija]] un [[Magnijs|magnija]] sāļi. Tehniski sāļūdens satur no 30 līdz 50 [[Grams|gramu]] sāls uz 1 [[Litrs|litru]] ūdens. Sāļūdens ir visizplatītākais ūdens veids uz Zemes, jo to satur visi okeāni un lielākā daļa jūru. [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] sāļums variē 34-36 promiļu robežās (vidēji 35 ‰), bet, piemēram, [[Sarkanā jūra|Sarkanajā jūrā]] sasniedz 41 promili. Sakarā ar augsto sāļu saturu sāļūdeņiem ir lielāks blīvums un viskozitāte, nekā [[Saldūdens|saldūdenim]], un tas sasalst pie zemākas temperatūras. Latvijā sāļūdens ir sastopams urbumos, [[Kembrijs|kembrija]] [[Smilšakmeņi|smilšakmeņos]] 500 m līdz 1800 m dziļumā<ref name="ld">{{Latvijas daba|5|42}}</ref> un var tikt izmantots minerālūdens ražošanā.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Citroën''
| logo             = Citroen 2022.svg
| caption          =
| type             = kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1919. gads
| founder          = [[Andrē Sitroēns]]
| defunct          =
| location_city    = [[Senvena (Sēna-Sendenī)|Senvena]]
| location_country = {{FRA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[automašīna]]s, komerciālais transports
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Stellantis]]'', {{NLD}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.citroen.com citroen.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'']]
'''''Citroën''''' (oficiālais nosaukuma '''''Automobiles Citroën S.A.''''') ir [[Francija]]s [[autobūve]]s uzņēmums. Tas ir dibināts 1919. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Senvena (Sēna-Sendenī)|Senvenā]]. Tas ietilpst [[Nīderlande|Nīderlandē]] reģistrētas pārvaldītājsabiedrības ''[[Stellantis]]'' grupā.

sentences: '''Ezeru briesmoņi''' ir mītiski radījumi. Pasaulē ir vairāki lieli [[ezers|ezeri]], kuros daudzi aculiecinieki esot redzējuši šādus dzīvniekus.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''John Cockcroft''
| attēls = Cockcroft.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1897
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =27
| dz_vieta =[[Todmordena]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1967
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Atomenerģijas pētīšanas uzņēmums]] (''Atomic Energy Research Establishment'')
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[atoma kodols|atoma kodola]] sašķelšana
| apbalvojumi =1951. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
[[Kategorija:Aviācijas vēsture]]
[[Kategorija:Lidsabiedrības]]
[[Kategorija:Bijušie uzņēmumi|Lidsabiedrības]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Viesītes pagasts
| karte             = Viesītes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Viesīte
| platība           = 313,35
| iedzīvotāji       = 692<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 692 / 313.35 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Eсkengraf
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Экенграфская
| ref_krievu        =
}}
'''Viesītes pagasts''' ir viena no [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] administratīvajām teritorijām. No visām pusēm iekļauj [[Viesīte]]s pilsētu un robežojas ar sava novada [[Elkšņu pagasts|Elkšņu]], [[Kalna pagasts|Kalna]], [[Saukas pagasts|Saukas]], [[Sēlpils pagasts|Sēlpils]] un [[Salas pagasts (Jēkabpils novads)|Salas]] pagastiem, kā arī [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] [[Zalves pagasts|Zalves]], [[Daudzeses pagasts|Daudzeses]], [[Seces pagasts|Seces]] un [[Sunākstes pagasts|Sunākstes]] pagastiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''Akhmat-Arena''
|attēls            = Ahmat-arena1.jpg
|valsts            = {{vieta|Krievija|Groznija}}
|pilsēta           = Groznija
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|pabeigts          =
|atklāts           = 2011
|izmaksas          =
|izmaksas1         =
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 110 x 68 m
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 30 597
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = ''[[Groznijas "Akhmat"]]'' ([[Krievijas futbola Premjerlīga|Krievijas Premjerlīga]])
|mājas-lapa        =
}}
'''''Akhmat-Arena''''' ir [[stadions]] [[Groznija|Groznijā]], [[Krievija|Krievijā]]. Stadionā ir 30 597 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada ''[[Groznijas "Akhmat"]]''.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Čehijas
| Article =
| Nickname =
| Image = Flag of the Czech Republic.svg
| Use =
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = {{dat|1920|3|30|N|bez}}
| Design =
}}

sentences: '''Korejas kalendārs''' ir [[Mēness kalendārs|Mēness]] un [[Saules kalendārs|Saules]] cikla kalendārs, kas līdzinās arī citu [[Austrumāzija]]s valstu kalendāriem. Datumi tiek aprēķināti pēc Korejas [[meridiāns|meridiāna]] (135. austrumu platuma meridiāns, mūsdienās Dienvidkorejai), un balstoties uz šo kalendāru tiek atzīmētas visas [[Korejas kultūra]]s svinamās dienas.

sentences: '''16. februāris''' ir gada 47. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 318 (319 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton pusillus — Flora Batava — Volume v13.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton pusillus|suga=Potamogeton pusillus|suga_lv=Sīkā glīvene|autors=L.|attēls2=}}'''Sīkā glīvene''' ({{val-la|Potamogeton pusillus}}) ir [[Latvija|Latvijā]] reti sastopama [[glīveņu dzimta]]s suga.

sentences:
{{Citas nozīmes|literāru darbu|Ģermānija (nozīmju atdalīšana)|Ģermānija}}
 latviskā tulkojuma 2011. gada atkārtotā izdevuma vāks]]
'''„Par Ģermānijas atrašanās vietu un tautām”''' ({{val|la|De Origine et situ Germanorum}}) jeb vienkārši '''„Ģermānija”''' (''Germania'') ir [[Senā Roma|romiešu]] vēsturnieka [[Gajs Kornēlijs Tacits|Gaja Kornēlija Tacita]] ap 98. gadu sarakstīts [[etnogrāfija|etnogrāfiska]] rakstura darbs par dažādu ārpus [[Romas impērija]]s dzīvojošu seno [[ģermāņi|ģermāņu]] cilšu vēsturi, dzīvi un tradīcijām.{{sfn2|Tacits|2011|p=46}}

sentences:
'''Limnoloģija''' ir zinātne, kas pēta ūdenstilpnes, kas atrodas sauszemē. Sk. rakstu [[Limnoloģija]].
{{Commonscat|Hydrology}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Vurcenes pāreja
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = 3284KorenskoSedloSloveniaBorderPost.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Austrija#Slovēnija#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 46.521944 | plat_NS = N
 | gar_d  = 13.7525 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = [[Karavanki]]
 |           augstums = 1073 m
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences: '''Laba darīšanas princips''' ir viens no [[Bioētika|bioētikas principiem]], kas ietver morālu pienākumu pēc iespējas palielināt potenciālos ieguvumus un samazināt iespējamo kaitējumu gan [[medicīna|praktiskajā medicīnā]], gan [[Bioloģija|bioloģijas]] un [[biomedicīna|biomedicīnas]] pētījumos ar cilvēku iesaisti.<ref name="atsauce1">[http://www.biodrosiba.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/biodrosiba/Buklets_Vadlinijas.pdf Ētikas vadlīnijas bioloģijas un biomedicīnas pētījumiem ar cilvēku iesaisti. Projekts.]{{Novecojusi saite}} 13.04.2017.</ref>

sentences:
{{Warbox
|conflict=Konstantinopoles aplenkums
|partof=[[Osmaņu impērijas kari Eiropā]]
|image=
|caption=Stambulas aplenkums (1499).
|date=[[2. maijs|02.05.]]—[[29. maijs|29.05.]][[1453]].
|place=[[Konstantinopole]]
|result=Izšķiroša Osmaņu uzvara
|combatant1=[[Bizantijas impērija]]
|combatant2={{OTA}}
|commander1=[[Konstantīns XI]]†
[[Loukas Notaras]]
[[Džovanni Džustiniani]]†
|commander2=[[Mehmeds II]]
|strength1=<10’000
|strength2= 80’000 [http://militaryhistory.about.com/cs/medievalmilitary/a/fallconstantino.htm] — 150’000
|casualties1=nezināms
|casualties2=nezināms
|notes=
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
|           Nosaukums = Šišabanma
|          Nosaukums2 = {{ubl|希夏邦马峰|ཤིས་ས་སྤང་མ།}}
|               Photo = Shishapangma.jpg
|            Augstums = 8027
| Relatīvais_augstums = 2897
|               karte = Ķīna#Tibeta (Ķīna)
|       reljefa_karte = jā
| latd= 28 |latm= 21 |lats= 08 |latNS= N
| longd= 85 |longm= 46 |longs= 47 |longEW= E
|     Atrašanās vieta = {{CHN}}
|         Kalnu grēda = [[Himalaji]]
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Līksnas pagasts
| karte             = Līksnas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Līksnas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Līksnas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Līksna
| platība           = 138,3
| iedzīvotāji       = 1228<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1228 / 138.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.liksna.lv
}}

sentences: '''"Baiga vasara"''' ir [[Edvarts Virza|Edvarta Virzas]] [[dzejolis]], kuru viņš uzrakstīja 1939. gadā kā priekšvēstnesi vēsturiskajiem notikumiem, kas skars [[Latvija]]s likteni, iznīcinot tās valstiskumu, gan arī pašu dzejnieku. Šāds pats nosaukums ir arī [[Baiga vasara (filma)|2000. gada mākslas filmai]], kas attēlo šo laiku.

sentences:
{{cita nozīme|zvaigznāju|putniem|Paradīzes putnu dzimta}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Paradīzes Putns
| abbreviation = Aps
| name_latin = Apus
| RA = 16
| dec = -75
| areatotal = 206
| arearank = 67. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Aps''
| starmagnitude = 3,83
| neareststarname = ''HD 122862''
| stardistance = 93,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 5
| latmin = 90
}}

sentences:
'''Babels''' var būt:
* [[Raiens Babels]] (''Ryan Babel''; 1986) ― nīderlandiešu futbolists;
* [[Īzaks Bābels]] (''Исаа́к Ба́бель''; 1894―1940) — ebreju izcelsmes krievu rakstnieks un dramaturgs.

sentences:
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Okeāniskā Zemes garoza''' ir daļa no [[Zeme]]s [[litosfēra]]s, kas atrodas zem [[okeāns|okeāniem]]. Okeāniskā Zemes garoza sastāv galvenokārt no [[mafiskie ieži|mafiskajiem iežiem]] jeb [[sima]]s. Okeāniskā Zemes garoza ir plānāka nekā [[kontinentālā Zemes garoza]] ([[sials]]) - tā parasti ir plānāka par 10 kilometriem. Taču okeāniskā Zemes garoza ir no blīvāka materiāla - vidējais blīvums ir 3,2 - 3,3 g/cm³.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Breda
 | official_name            = ''Breda''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Bredacentrum.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Breda.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Breda wapen.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļbrabante]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 129.15
 | area_land_km2            = 126.99
 | area_water_km2           = 2.28
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012. gada 1. janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 176507
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 51 | latm = 34 | lats =  | latNS = N
 | longd = 4 | longm = 48 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4811
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.breda.nl/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
|-
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
|-
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
|-
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
|-
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
|-
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
|-
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
|-
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
|-
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
|-
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
|-
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
|-
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
|-
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
|-
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
|-
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
|-
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
|-
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
|-
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
|-
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
|-
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
|-
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
|-
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
|-
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
|-
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
|-
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
|-
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
|-
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
|-
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
|-
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
|-
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
|-
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
|-
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
|-
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
|-
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
|-
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
|-
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
|-
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
|-
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
|-
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
|-
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
|-
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
|-
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
|-
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
|-
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
|-
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
|-
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
|-
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
|-
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
|-
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
|-
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[kategorija:Mali mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Mali vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
, Talsu novada aizvēsture, 1935).]]
'''"Velna laivas"''' jeb '''laivveida akmens krāvuma senkapi''' ir ļoti senas [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] (ap 950—750. gads p.m.ē.) apbedījumu vietas [[Kurzeme]]s ziemeļu daļā. Šādas apbedīšanas tradīcijas bronzas laikmetā un līdz pat [[vikingu laiki]]em bija izplatītas arī citās [[Baltijas jūra]]s reģiona zemēs, galvenokārt [[Gotlande]]s salā, kā arī [[Igaunija]]s un [[Somija]]s rietumu daļā, [[Zviedrija]]s dienvidu daļā, [[Vācija]]s ziemeļu daļā un [[Dānija|Dānijā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kurts Štegmanis fon Pricvalds
|     vārds_orig = ''Kurt Stegmann von Pritzwald''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Bērzaine]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Cēsis]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Marburga]], [[Hesene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = lingvists, indoģermānists, augstskolas pasniedzējs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - agronoms [[Frīdrihs Štegmanis fon Pricvalds]], māte - Alise, dzimusi Neandera
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|apvidu|Lauki (nozīmju atdalīšana)|lauki}}
[[File:Vanemas pauguraines ainava pie Mazsēņiem.jpg|thumb|300px|Lauku ainava [[Kurzeme|Kurzemē]]]]
'''Lauki''' vai '''lauku apvidus'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=lauki&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'']</ref> ir teritorija, kas atrodas ārpus [[pilsēta|pilsētveida]] apdzīvotajām vietām. Par laukiem parasti uzskata teritoriju ar raksturīgu agrāru ainavu un dabas vērtībām, kur iedzīvotāju skaits [[apdzīvota vieta|apdzīvotajās vietās]] nepārsniedz 5000.<ref>[http://www.celotajs.lv/cont/prof/assoc/definition_lv.html?lang=lv Lauku tūrisma definīcija]</ref> Galvenā saimnieciskā darbība laukos parasti ir [[lauksaimniecība]] un ar to saistītās nozares. Tiek uzskatīts, ka lauki atrodas 15 minūšu braucienā no tuvākās apdzīvotās vietas.{{fact}} Nozīmīgu daļu lauku apvidos aizņem [[mežs|meži]] un [[aizsargājama dabas teritorija|aizsargājamās dabas teritorijas]].

sentences:
[[Kategorija:Rumānijā dzimušie]]
[[Kategorija:Bukareste]]
{{catmore|Bukareste}}

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Ķīmiskie elementi]]
[[Kategorija:Halogēni]]

sentences:
{{cita nozīme|pagastu Talsu novadā|bijušo pagastu Tukuma apriņķī|Abavas pagasts (Tukuma apriņķis)}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Abavas pagasts
| karte             = Abavas_pagasts_LocMap.png
| karte2            = Abavas_pagasts.png
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Abavas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Abavas pagasta ģerbonis <!-- Pirms ģerboņa norādīt pilsētu, kādai tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = 100px
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  =
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Sabile
| platība           = 160,5
| iedzīvotāji       = 1164<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1164 / 160.5 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mājaslapa         = www.sabile.lv
| nos_vācu          = Walgalen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Вальгаленская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Estosadoka
 | native_name              = ''Эстосадок'', ''Эсто-Садок''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Estosadok sochi2013a.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Olimpiskā kalnu slēpošanas ciemata būvniecība
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | image_map = Map of Russia - Krasnodar Krai (2008-03).svg
 | pushpin_map              = Krasnodaras novads
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 43 | latm  = 41| lats  = 05| latNS  = N
 | longd = 40| longm = 15| longs = 39| longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Krievija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Krasnodaras novads]]
 | subdivision_type2        = Municipalitāte
 | subdivision_name2        = [[Soču municipalitāte|Soči]]
 | subdivision_type3        = Rajons
 | subdivision_name3        = [[Adleras rajons]]
 | area_total_km2           =
 | population_total         = 890
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 =
 | utc_offset               = +4
 | website                  = {{url|http://krasnaya-polyana.w-sochi.ru/}}
 | footnotes                =
}}
'''Estosadoka''' ({{val|ru|Эстосадок}} vai ''Эсто-Садок'', {{val|et|Eesti Aiake}}) ir [[ciems]] [[Krievija]]s [[Krasnodaras novads|Krasnodaras novadā]]. Izvietojies [[Soču municipalitāte|Soču municipalitātē]] {{nobr|4 km}} no [[Krasnaja Poļana]]s pilsētciemata un {{nobr|30 km}} no [[Melnā jūra|Melnās jūras]] krasta [[Mzimta]]s upes krastā {{nobr|578 m}} vjl. Ar [[Soči]]em to savieno automaģistrāle un dzelzceļš.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Surigao
 | official_name            = ''Surigao''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Surigao City proper overlooking (Capitol Road, Surigao City; 08-23-2023).jpg
| image2                   = Surigao City Boulevard sunset (Surigao City; 08-23-2023).jpg
| image3                   = Surigao City Hall.JPG
| image4                   = Viva Saint Nicholas.jpg
| image5                   = San Nicolas de Tolentino Cathedral of Surigao.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator surigao del norte surigao.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Karaga]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļsurigao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1655
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1970
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 54
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 245.3
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 171107
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 9 | latm = 47 | lats = 23 | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 29 | longs = 45 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8400
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 43
 | website                  = {{URL|http://www.surigaocity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Muhammads Junuss
|     vārds_orig = মুহাম্মদ ইউনুস
|         attēls = Muhammad Yunus, World Economic Forum 2009 Annual Meeting.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Muhammads Junuss 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1940
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Bangladeša|Čitagonga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Uzņēmējs
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Muhammads Junuss''' ({{val|bn|মুহাম্মদ ইউনুস}}, ''Muhammôd Iunus'', ''Muhammad Yunus''; dzimis {{dat|1940|6|28}}) ir Bangladešas uzņēmējs, ''Grameen'' bankas dibinātājs. 2006. gadā M. Junuss un banka saņēma [[Nobela miera prēmija|Nobela miera prēmiju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Nobel Peace Prize 2006 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/peace/laureates/2006/}}</ref><ref>[http://www.delfi.lv/news/world/other/nobela-miera-premiju-pasniedz-grameen-bankas-dibinatajam-muhamadam-junusam.d?id=15781528 Nobela miera prēmiju pasniedz 'Grameen' bankas dibinātājam Muhamadam Junusam]</ref> Tāpat uzņēmējs viens pats ir saņēmis vairākus apbalvojumus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Vulture beak sideview A.jpg
 | att_nosaukums = {{TaksoSaite|Gyps fulvus|Baltgalvas grifs}}
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
''Sīkākus datus par cēlgāzēm var atrast rakstā [[cēlgāzes]].''
{{Commonscat|Noble gases}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds_orig = ''Вольдемар Рудольфович Розе''
| dz_gads = 1897
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 11
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| m_gads = 1939
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 20
| m_vieta = {{vieta|PSRS}}
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =  [[brigādes komandieris]]
| dienesta_laiks = 1914—1937
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
|         vienība =
|       komandēja =
|       struktūra =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi = [[Sarkanā Karoga ordenis]] (2)
apbalvojuma ierocis
}}
| attēls = Attēls:Voldemārs Roze.jpg
| att_izmērs = 200px
}}

sentences: '''Gliemeņu sistemātika''' apraksta visu [[Gliemenes|gliemeņu]] daudzveidību, dod tām raksturīgus nosaukumus, sakārto tās hierarhiskās kategorijās (dažāda ranga [[Taksons|taksonos]]) un izveido iespējami objektīvu modeli, kurā atspoguļota gliemeņu grupu vēsturiskā attīstība ([[filoģenētika]]) un savstarpējā radniecība.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Kartelis''' (no {{val|it|cartello}}<ref>{{Cite web|url=https://www.etymonline.com/search?q=cartel|title=cartel | Search Online Etymology Dictionary|website=www.etymonline.com}}</ref>) — ražotāju apvienības, kuri vienojušies par cenām, tirgus sadali un saimnieciskām darbībām kādas nozares ietvaros, lai ierobežotu konkurentu darbību. Kartelis ir viens no monopola veidiem.<ref>Roberts Škapars, Mikroekonomika, LU, Rīga, 2004., 319.lpp.</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Silene capensis (from top).jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums =
|    nodalījums_lv =
|            klase =
|         klase_lv =
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Caryophyllaceae
|        dzimta_lv = Neļķu dzimta
|      apakšdzimta =
|   apakšdzimta_lv =
|            ģints = Silene
|         ģints_lv = Plaukšķenes
|             suga = S. undulata
|          suga_lv =
|           suga_r = Silene undulata
|         binomial = Silene undulata
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
| attēls =ErmineSpot.jpg
| att_nosaukums =[[Zirga pēda]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| kategorijas =nē
| binomial=Perissodactyla <small>([[Richard Owen|Owen]], 1848)</small>
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1312-73-8
|      ķīmiskā formula = K2S
|              molmasa = 110,262
|              blīvums = 1800
|  kušanas temperatūra = 840 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 64
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 25
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Gd
|             atommasa = 157,25
|   valences elektroni = [Xe]4f75d16s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Gadolīnija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,20
|              blīvums = 7900
|  kušanas temperatūra = 1585 K (1312 °C)
| viršanas temperatūra = 3546 K (3273 °C)
}}
'''Gadolīnijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Gd''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 64. Tas ir sudrabbalts, mīksts [[metāls]]. Salīdzinot ar citiem [[lantanīdi]]em, tas ir relatīvi stabils gaisā (oksidējas lēnām, veidojot melnu pārklājumu). Zem tā [[Kirī temperatūra|kirī temperatūras]] gadolīnijs ir [[feromagnētisks]]. Virs [[Kirī temperatūra|kirī temperatūras]] tas ir [[paramagnētisks]]. Dabā gadolīnijs sastopams oksīda formā un to atdalot tam ir citu reto metālu piejaukumi to līdzīgo ķīmisko īpašību dēļ. Gadolīniju iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 2139.81
| subdivision_name2 =
| population_total = 50345
| pushpin_map = Somija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Somija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Ūsimā]]
| subdivision_type = Valsts
| native_name = ''Porvoo''
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +2
| utc_offset_DST = +3
| population_as_of = 2019
| name = Porvo
| elevation_m =
| latd = 60
| established_date = ap [[1380]]. gadu
| established_title = Dibināta
| image_shield = Porvoo.vaakuna.svg
| image_skyline = Porvoo in January.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 23
| motto =
| lats = 40
| longEW = E
| longd = 25
| longm = 39
| longs = 50
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|http://www.porvoo.fi/}}
}}'''Porvo''' ({{Val|fi|Porvoo}}, {{val-sv|Borgå}}) ir [[pilsēta]] [[Ūsimā]] reģionā, [[Somija|Somijā]]. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 50 345 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas {{Mērvienība|km=50}} attālumā no [[Helsinki]]em.

sentences: '''Šķidrais skābeklis''', arī '''''LOX''''' (no {{val|en|'''l'''iquid '''ox'''ygen}}) ir [[skābeklis|skābekļa]] šķidrā forma. Tas ir gaiši zilā krāsā un ir [[paramagnētisms|paramagnētisks]]. Blīvums — 1140 kg/m³, un tas ir vidēji kriogēnisks ([[sasalšanas temperatūra]]: −219 °C, [[viršanas temperatūra]]: −183 °C). Šķidro skābekli plaši lieto [[rūpniecība|rūpniecībā]] un [[medicīna|medicīnā]]. Šķidro skābekli iegūst no [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] skābekļa ar daļēju [[destilēšana|destilēšanu]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Anabara
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             = Anabar river near the mouth of Polovinnaya tributary, р. Анабар, устье р. Половинной - panoramio.jpg
| paraksts           = Anabara pie Polovinnajas ietekas
| attēla_izmērs      =
| karte             = Anabar.png
| kartes_paraksts   = Anabaras baseins
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Jakutija#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=69| sāk_plat_m=27| sāk_plat_s=31| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=106| sāk_gar_m=19| sāk_gar_s=32| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=73| iet_plat_m=12| iet_plat_s=30| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=113| iet_gar_m=33| iet_gar_s=25 | iet_gar_EW=E
| garums            = 939
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 700
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 498
| gada_notece       = 17,8
| baseins           = 100 000
| baseins_latvijā   =
| satekupes          =
| izteka             = [[Anabaras plato]]
| ieteka             = [[Anabaras līcis]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = [[Udja]], [[Mazā Kuonamka]]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Konstantīns Bočarovs
| Vārds_orig = ''Костянти́н Бочаро́в''
| Attēls = Mélovin (3) 20180510 EuroVisionary (cropped).jpg
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts =
| Dz_vārds =
| Pseidonīms = ''Mélovin''
| Dzimis = {{ddv|1997|04|11}}
| Vieta_dz = {{vieta|Ukraina|Odesa}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta =
| Žanrs = [[elektroniskā popmūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[dziesmu autors]]
| Instrumenti = [[balss]], klavieres
| Gadi = 2015—pašlaik
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa = {{URL|melovinmusic.com}}
| Dzimums = V
}}

'''Konstantīns Bočarovs''', plašāk pazīstams kā '''''Mélovin''''' ({{val|ua|Костянти́н Бочаро́в}}; dzimis {{dat|1997|04|11}} [[Odesa|Odesā]], [[Ukraina|Ukrainā]]), ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[dziedātājs]] un [[dziesmu autors]]. ''Mélovin'' uzvarēja [[Ukraina]]s [[X Faktors|X-Faktora]] versijas 6. sezonā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.mig.com.ua/novosti/item/12398-kh-faktor-6-igor-kondratyuk-o-pobede-kosti-bocharova|title="Х-Фактор-6": Игорь Кондратюк - о победе Кости Бочарова|website=mig.com.ua|accessdate=19 February 2018|language=Russian|archive-date={{dat|2017|10|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171030002932/http://www.mig.com.ua/novosti/item/12398-kh-faktor-6-igor-kondratyuk-o-pobede-kosti-bocharova}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hauards Stauntons
|     vārds_orig = ''Howard Staunton''
|         attēls = Howard-Staunton-ILN-detail-1.jpeg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1810
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Kambrija|Vestmorlande}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1874
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}
{{Šaha diagramma
|tright
|
|rd|nd|bd|qd|kd|bd|nd|rd
|pd|pd|pd|pd|pd|  |pd|pd
|  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |pd|  |
|  |  |  |pl|pl|  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |
|pl|pl|pl|  |  |pl|pl|pl
|rl|nl|bl|ql|kl|bl|nl|rl
|Stauntona gambīts holandiešu aizsardzībā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Arctic Warbler 4683b.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = P. borealis
 |       suga_lv = Ziemeļu ķauķītis
 |      binomial = Phylloscopus borealis <small>([[Johans Heinrihs Blasiuss|Blasius]], 1858)</small>
 |     izplatība =
{{legend|yellow|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ogres Sv. Meinarda Romas katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Ogres katoļu baznīca 2000-07-23 - panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Ogres katoļu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Ogres katoļu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.818040 | latNS  = N
| longd = 24.599504 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Ogre}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = 1997. gads
| status                =
| functional_status     =
| leadership            = Prāvests Modris Lācis
| website               =
| architecture_style    =
| architect    = [[Laimonis Šmits]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Katastrofas]]
[[Kategorija:Kuģu vraki]]
[[Kategorija:Okeāna laineri]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrīta formulvienības struktūrformula

Amonija nitrīta formulvienības modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 13446-48-5
|      ķīmiskā formula = NH4NO2
|              molmasa = 68,03
|              blīvums = 1690
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 118,3 g / 100 ml
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrīts''' (NH4NO2) ir [[slāpekļpaskābe]]s amonija sāls. Tā ir kristāliska bezkrāsaina viela (smalki prizmveida kristāli, uzglabājot kļūst dzeltenīgi). Amonija nitrīts glabājot pamazām sadalās, it sevišķi paaugstinātā temperatūrā. Sadaloties izdalās [[slāpeklis]], tādēļ amonija nitrītu nedrīkst uzglabāt hermētiski noslēgtos traukos, jo, pieaugot spiedienam, pēc kāda laika var notikt eksplozija. Karsējot sausu amonija nitrītu, jau pie 60—70 °C notiek spēcīgs sprādziens. Amonija nitrīts viegli eksplodē arī trieciena iedarbībā, vai beržot [[piesta|piestā]].  Labi šķīst ūdenī, [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], slikti šķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Koncentrētos ūdens šķīdumos amonija nitrīts ātri sadalās, it sevišķi temperatūrā virs 33 °C. Amonija nitrīts ir samērā toksiska viela.

sentences: '''Filantropija''' ir [[nauda]]s, [[laiks|laika]], zināšanu vai citu privāto resursu plānota ziedošana labiem ([[sabiedrība]]s) mērķiem, nesagaidot par to nekādu atlīdzību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nvo.lv/lv/news/page/nevalstisko-organizaciju-vardnica-25/|title=Nevalstisko organizāciju vārdnīca |website=nvo.lv}}</ref>

sentences:
{{Valodas infokaste
 |          name = Velsiešu valoda
 |    nativename = ''Cymraeg''
 |   familycolor = Indoeiropiešu
 | pronunciation = {{IPA|[kəmˈrɑːɨɡ]}}
 |        states = [[Apvienotā Karaliste]], [[Argentīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Kanāda]], [[Austrālija]], [[Jaunzēlande]]
 |        region = [[Velsa]], [[Čubuta]] ([[Argentīna]])
 |      speakers = >750 000:
— [[Velsa]]: 611 000
— [[Anglija]]: 133 000
— [[Argentīna]]: 25 000
— [[Kanāda]]: 3160
— [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]: 2655
— [[Jaunzēlande]]: 1155
— [[Austrālija]]: 1060
 |          fam2 = [[Ķeltu valoda|Ķeltu]]
 |          fam3 = [[Salu ķeltu valodas|Salu ķeltu]]
 |          fam4 = [[Britoņu valodas|Britoņu]]
 |        nation = {{GB-WLS}}
 |        script = [[Latīņu alfabēts]] (velsiešu ortogrāfija)
 |          iso1 = cy
 |         iso2b = wel
 |         iso2t = cym
 |           map = Velsiešu valodas izplatība Velsā
 |          iso3 = cym
}}

sentences: '''Mikroekonomika''' (''burtiski "mazā ekonomika"'') ir [[ekonomika]]s zinātnes joma, kas pēta atsevišķas ekonomiskas vienības - [[Uzņēmums|uzņēmumus]], [[Patērētāji|patērētāju]] grupas, [[tirgus]] segmentus, [[tautsaimniecība]]s [[nozare]]s, u.c.

sentences:
{{jāuzlabo|pašlaik tas ir reklāmas tipa dažādu nejauši ņemtu Latvijas organizāciju saraksts ar vienu informatīvu rindkopu}}
{{Vikisaites+}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Mūsu Tālis
| attēls =
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = dokumentālā filma
| režisors = [[Ivars Seleckis]]
| producents =
| scenārija autors = [[Tālivaldis Margēvičs]]
| galvenajās lomās =
| mūzika =
| operators = Ivars Seleckis
| montāža = [[Maija Selecka]]
| studija = [[Rīgas Kinostudija]]
| izplatītājs =
| izdošanas laiks = 1986
| ilgums =
| valsts = {{LAT}}
| valoda =
| budžets =
| ienākumi =
}}
'''"Mūsu Tālis"''' ir 1986. gadā izdota [[dokumentālā filma]], kuras režisors ir [[Ivars Seleckis]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Code inconnu''
| operators =
| attēls = Code unknown poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Mihaels Hāneke]]
| producents =
| scenārijs = Mihaels Hāneke
| aktieri = * [[Žiljeta Binoša]]
* [[Tjerī Neviks]]
* [[Aleksandrs Hamidi]]
* [[Helēna Diarrā]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Code inconnu''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''MK2 Editions''
* ''Artificial Eye''
* ''Leisure Time Features''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|19|[[Kannu kinofestivāls]]|2000|11|15|Francija}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{GER}}
* {{ROU}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Arābu valoda|arābu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Rumāņu valoda|rumāņu]]
* [[franču zīmju valoda]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Code inconnu : Récit incomplet de divers voyages''''' ir 2000. gada [[Francija]]s, [[Vācija]]s un [[Rumānija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Mihaels Hāneke]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žiljeta Binoša]], [[Tjerī Neviks]], [[Aleksandrs Hamidi]] un [[Helēna Diarrā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mežonīgā naksniņa
| attēls                   = MezonigaNaksnina.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rough Night''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Lūsija Aniello]]
| producents               =
* [[Mets Tomehs]]
* [[Pols V. Daunss]]
* [[Deivs Bekijs]]
* Lūsija Aniello
| scenārija autors         =
* Lūsija Aniello
* Pols V. Daunss
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Keita Makinona]]
* [[Džiliana Bella]]
* [[Zoja Kravica]]
| mūzika                   = [[Dominiks Lūiss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Matt Tolmach Productions]]''
* ''[[Paulilu Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|6|12|Ņujorka|2017|6|16|ASV|2017|7|7|Latvija|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rough-night-2017|title=Rough Night|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 30, 2018|archive-date={{dat|2018|10|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181014041336/http://www.bbfc.co.uk/releases/rough-night-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rockthatbody.htm|title=Rough Night (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mežonīgā naksniņa"''' ({{val|en|Rough Night}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisore, kā arī viena no producentēm un scenārija autorēm ir [[Lūsija Anielo]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Keita Makinona]], [[Džiliana Bella]] un [[Zoja Kravica]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|6|12||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Cūka
| operators =
| attēls = Pig poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Maikls Sarnoskis]]
| producents = * Vanesa Bloka
* Maikls Sarnoskis
| scenārijs = Maikls Sarnoskis
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Alekss Vulfs]]
* [[Ādams Arkins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Pig''
| studija = * ''AI Film''
* ''Endeavor Content''
* ''Pulse Films''
* ''BlockBox Entertainment''
* ''Valparaiso Pictures''
* ''Saturn Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Neon''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|7|16}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Pig-(2021)#tab=summary|title=Pig (2021) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|6|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Cūka"''' ({{Val|en|Pig}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s [[Kinofilma|filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Sarnoskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Alekss Vulfs]] un [[Ādams Arkins]].

sentences: '''Pulss''' ({{val-la|pulsus}} - 'sitiens', 'grūdiens') ir periodiskas [[Asinsvadi|asinsvadu]] apjoma svārstības, saistītas ar [[sirds]] saraušanos, kuras nosaka asinspiepildīšanas dinamika un [[Asinsspiediens|spiediens]] tajos viena [[Sirds cikls|sirds cikla]] gaitā. Pulsu var izmērīt, iztaustot ([[Palpācija|izpalpējot]]) visas taustāmās [[artērija]]s ('''arteriālais pulss'''). Ar speciālo izmeklēšanas metožu palīdzību var būt noskaidrots '''venozais pulss''' (parasti uz [[Jūga vēna|jūga vēnām]]), taču veselām personām ar sevišķu [[Fizioloģija|fizioloģisko]] stāvokli un dažu [[Patoloģija|patoloģisko]] formu gadījumos var būt noskaidrots arī '''arteriolārais pulss'''.<ref name="Pokrovsky1996"/>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Staņislavs Rogoļevs
|     vārds_orig = ''Станислав Иванович Роголев''
|         attēls = Rogalev.S..jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1941
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīgas apriņķis}} (tagad {{vieta|Latvija|Ogres novads}})
|         m_gads = 1984
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Ļeņingrada}} (tagad {{vieta|Krievija|Sanktpēterburga}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = slepkava, izvarotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
naktī ar izgaismotām debesīm]]
'''Gaismas piesārņojums''' ir debesu izgaismojums naktī no mākslīgajiem gaismas avotiem, kuru gaisma izkliedējas [[atmosfēra]]s zemākajos slāņos.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Happy Christmas''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Happy Christmas poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Alīsija Van Coveringa]]
* [[Pīters Gilberts]]
 |   scenārijs = Džo Svānbergs
 |     aktieri =
* [[Melānija Kinslija]]
* [[Lena Danema]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Marks Vebers]]
* Džo Svānbergs
 |      mūzika = [[Dominiks Lūiss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Lucky Coffee Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|7|25|ASV|}}
 |      ilgums = 79 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/happy-christmas-2014|title=Happy Christmas|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|70,000}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|30,312}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happychristmas.htm|title=Happy Christmas (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Happy Christmas''''' ir 2014. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džo Svānbergs]]. CItas lomas atveido [[Melānija Kinslija]], [[Lena Danema]], [[Anna Kendrika]] un [[Marks Vebers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 71
 | lv  = Septiņdesmit viens
}}

sentences:
'']]
 (''Danaus plexippus'') kāpurs]]
'''Tauriņa kāpurs''' ir [[zvīņspārņi|zvīņspārņu]] kārtas kukaiņu [[kāpurs|kāpurs]]. Vairumam kāpuru ir [[cilindrs|cilindrisks]] ķermenis, kura garums ir no dažiem milimetriem līdz pat 12 cm. Ķermenis sastāv no galvas segmenta, trim krūšu segmentiem un desmit vēdera segmentiem. Pie krūšu segmentiem atrodas trīs pāri īsto kāju, bet pie vēdera ir vairāki pāri kāju, kuras vēlāk reducējas. Uz galvas katrā pusē ir sešas acis (''[[stemmata]]''), kas uztver tikai gaismu, nevis attēlus. Kāpuriem ir īsas segmentētas [[antena (bioloģija)|antenas]] un spēcīgi žokļi. Daudzus tauriņu kāpurus dēvē arī par [[tārpi]]em, piemēram, [[zīdtārpiņš|zīdtārpiņus]].

sentences: '''Madonas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 89 [[iela]]s [[Madona|Madonā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Madona, Madonas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

labels: SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija VeselÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla Daba Daba SabiedrÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Sports MÄksla KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki Latvija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba JÄdzieni Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Politika ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Latvija CilvÄki ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Sports Latvija MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika CilvÄki KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki Politika KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba CilvÄki Daba Politika VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba VÄsture Daba ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra Daba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Daba Latvija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba Daba Daba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture MÄksla KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki MÄksla Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture VÄsture Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki MÄksla CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Daba Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Notikumi MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Politika Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba Daba Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija MÄksla MÄksla DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba Sports KultÅ«ra Notikumi SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla MÄksla Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Politika Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Sports KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra Daba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Sports SabiedrÄ«ba Daba Daba Notikumi KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture ReliÄ£ija MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija MÄksla Sports VeselÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija CilvÄki Daba CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba CilvÄki Latvija VeselÄ«ba Politika Daba Sports Daba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra JÄdzieni Daba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Politika Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Politika ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki Politika MÄksla Latvija Daba Daba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika JÄdzieni SabiedrÄ«ba Daba Daba VeselÄ«ba Daba Sports KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra JÄdzieni ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki JÄdzieni KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Politika CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Daba KultÅ«ra Daba VÄsture MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki VÄsture Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba Daba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija Daba Politika Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba Daba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija Politika CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla MÄksla CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VÄsture Daba Daba VÄsture CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija Politika VÄsture Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki VÄsture CilvÄki VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija VÄsture KultÅ«ra Daba Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Daba Daba Politika KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Sports Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba JÄdzieni Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Notikumi Latvija Politika Latvija Latvija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Politika CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba Politika MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika CilvÄki KultÅ«ra VÄsture CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Politika CilvÄki Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija MÄksla Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Sports Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Politika Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VÄsture VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ReliÄ£ija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Latvija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija Politika Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports Sports VeselÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba CilvÄki VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija Sports KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki CilvÄki Latvija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Notikumi CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija CilvÄki VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba VÄsture Politika CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba JÄdzieni Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki JÄdzieni SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija Sports DzÄ«vÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija VÄsture DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Sports Daba Politika Sports ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ReliÄ£ija Sports SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija JÄdzieni SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija ReliÄ£ija Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba VÄsture Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Notikumi SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Sports DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki Latvija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Daba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Daba Daba Latvija Politika KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Sports SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Sports VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Latvija VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Sports KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports ReliÄ£ija VeselÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla VeselÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija JÄdzieni Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija JÄdzieni CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Sports SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Sports Daba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Latvija Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra JÄdzieni Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki JÄdzieni Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture VÄsture Daba KultÅ«ra MÄksla CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture MÄksla VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Politika CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Latvija Latvija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Daba SabiedrÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Notikumi DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Daba Daba Politika MÄksla Politika Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra VÄsture Daba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports VÄsture KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki Latvija Sports CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki Daba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba Latvija Daba KultÅ«ra CilvÄki Daba VÄsture CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Politika ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika JÄdzieni Ä¢eogrÄfija VÄsture VeselÄ«ba Politika Latvija ReliÄ£ija CilvÄki Daba Daba KultÅ«ra CilvÄki Daba Sports Sports VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Politika SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla Sports CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports VeselÄ«ba KultÅ«ra Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba Sports Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports DzÄ«vÄ«ba MÄksla MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla VeselÄ«ba Politika Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture CilvÄki VeselÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija VÄsture DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla Daba Latvija Sports DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra Daba Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija Sports Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Sports Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba CilvÄki Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Sports KultÅ«ra Notikumi MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Sports CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Politika KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra VÄsture VeselÄ«ba CilvÄki Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Daba VÄsture MÄksla Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba Politika Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Notikumi ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki ReliÄ£ija Sports KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba CilvÄki Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki ReliÄ£ija VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla KultÅ«ra VÄsture Politika KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Daba KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika MÄksla SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Sports Latvija SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Latvija Sports CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija Politika Sports Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija