sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia lathyroides
| attēls = Vicia lathyroides eF.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia tetrasperma
| suga_lv = Dedestiņu vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}'''Dedestiņu vīķis''' ({{val|la|Vicia lathyroides}}) ir [[tauriņziežu dzimta]]s suga, kas ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] (neiekļaujot ziemeļu un austrumu apvidus), kā arī dažviet [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].

sentences: '''Ukrainas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Ukraina]]s teritorijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tintiņa piedzīvojumi: Vienradža noslēpums
| attēls                   = The Adventures of Tintin - Secret of the Unicorn.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Adventures of Tintin''
| žanrs                    = komēdija, piedzīvojumu filma, mistērija, animācijas filma
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
* [[Pīters Džeksons]]
* [[Ketlīna Kenedija]]
* Stīvens Spīlbergs
| scenārija autors         =
* [[Edgars Raits]]
* [[Džo Kornišs]]
* [[Stīvens Mofats]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimijs Bells]]
* [[Endijs Serkiss]]
* [[Denjels Kreigs]]
* [[Niks Frosts]]
* [[Saimons Pegs]]
* [[Daniels Mejss]]
* [[Tobijs Džounss]]
* [[Makenzijs Krūks]]
* [[Geds Elmalehs]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Nickelodeon Movies]]''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''[[The Kennedy/Marshall Company]]''
* ''[[WingNut Films]]''
* ''[[Hemisphere Media Capital]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|10|23|Briseles un Parīzes pirmizrāde|2011|12|21|ASV|2011|12|26|Jaunzēlande|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/adventures-tintin-secret-unicorn-2011|title=The Adventures of Tintin - The Secret of the Unicorn|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 16, 2019|archive-date={{dat|2020|08|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200809144836/https://www.bbfc.co.uk/releases/adventures-tintin-secret-unicorn-2011}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{NZL}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|135 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|374 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=tintin.htm|title=The Adventures of Tintin (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 16, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tintiņa piedzīvojumi: Vienradža noslēpums"''' ({{val|en|The Adventures of Tintin}}, ārpus Ziemeļamerikas zināma arī kā {{val|en|The Adventures of Tintin: The Secret of the Unicorn}}) ir 2011. gada piedzīvojumu animācijas filma, kas balstīta uz beļģu komiksu mākslinieka [[Žoržs Remī|Eržē]] (Žoržs Remī) tāda paša nosaukuma [[Tintiņa piedzīvojumi|komiksiem]]. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Stīvens Spīlbergs]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Džeimijs Bells]], [[Endijs Serkiss]], [[Denjels Kreigs]], [[Niks Frosts]], [[Saimons Pegs]], [[Daniels Mejss]], [[Tobijs Džounss]], [[Makenzijs Krūks]] un [[Geds Elmalehs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|10|23||bez}} Briselē un Parīzē.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Miracle''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  Miracle film.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = sporta drāma
 |    režisors = [[Gevins O'Konors]]
 |  producents =
* [[Mark Ciardi|Marks Kiārdi]]
* Gordons Grejs
* [[Ross Grīnbergs]]
* [[Džastiss Grīns]]
* [[Džons Mons]]
* [[Gregs O'Konors]]
 |   scenārijs = [[Ēriks Gagenheims]]
 |     aktieri =
* [[Kurts Rasels]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Noa Emerihs]]
 |      mūzika = [[Marks Aišems]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''Mayhem Pictures''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2004|02|06|ASV}}
 |      ilgums = 130 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Miracle |url=https://bbfc.co.uk/releases/miracle-2004 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2019|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20191017152923/https://bbfc.co.uk/releases/miracle-2004 |archivedate={{dat|2019|10|17||bez}} }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="numbers">{{tīmekļa atsauce |title=Miracle (2004) |url=https://www.the-numbers.com/movie/Miracle-(2004)#tab=summary |website=the-numbers.com |accessdate={{dat|2019|10|17||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|64 miljoni}}<ref name="numbers"/>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Miracle''''' ir 2004. gada uz patiesiem notikumiem balstīta sporta drāma, kuras režisors ir [[Gevins O'Konors]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Boston Strangler''
| operators =
| attēls = Boston Strangler Poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska krimināldrāma
| režisors = [[Mets Raskins]]
| producents = * [[Ridlijs Skots]]
* [[Kevins Dž. Volšs]]
* [[Maikls Pruss]]
* [[Džozijs Maknamara]]
* [[Toms Ekerlijs]]
| scenārijs = Mets Raskins
| aktieri = * [[Kīra Naitlija]]
* [[Kerija Kūna]]
* [[Alesandro Nivola]]
* [[Kriss Kūpers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Boston Strangler''
| studija = * ''[[20th Century Studios]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[LuckyChap Entertainment]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Hulu]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|3|17}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Boston Strangler''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Mets Raskins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīra Naitlija]], [[Kerija Kūna]], [[Alesandro Nivola]] un [[Kriss Kūpers]].

sentences: '''Folkloristika''' ir [[zinātne]] par [[folklora|folkloru]]. Tā aptver trīs savstarpēji saistītas nozares — tautas daiļrades materiālu vākšanu, publicēšanu un izpēti.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Trīsciems
|attels             =
|paraksts           = Mangaļu muiža (''Magnushof'', 18. gadsimts).
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 11,319 km²
|iedzivotaju_skaits = 1 477 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|11|29}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/trisciems/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Papīra mēness
| operators =
| attēls = Paper-moon small.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Pīters Bogdanovičs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Raiens O'Nīls]]
* [[Tatuma O'Nīla]]
* [[Medlina Kāna]]
* [[Džons Hillermans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Paper Moon''
| studija = ''The Directors Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|4|9}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,9 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Paper-Moon#tab=summary|title=Paper Moon (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|8|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Papīra mēness"''' ({{Val|en|Paper Moon}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Pīters Bogdanovičs]]. Filmā galvenās Mozesa un Edijas lomas atveido tēvs un meita [[Raiens O'Nīls|Raiens]] un [[Tatuma O'Nīla]]. Citas lomas atveido [[Medlina Kāna]] un [[Džons Hillermans]]. Filma balstīta uz Džo Deivida Brauna 1971. gada romānu ''Addie Pray''.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Gulbenes stacijas pasažieru ēka.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Džerijs Magvairs
| attēls = Jerry Maguire movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jerry Maguire''
| žanrs = komēdija, romantiska filma, drāma, sporta filma
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Džeimss Brukss]]
* [[Ričards Sakajs]]
* [[Lorenss Marks]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = Kemerons Krovs
| galvenajās lomās = * [[Toms Krūzs]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Renē Zelvēgere]]
* [[Kellija Prestone]]
* [[Džerijs O'Konels]]
* [[Džejs Mors]]
* [[Bonija Hānta]]
| mūzika = [[Nensija Vilsone]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Gracie Films]]''
* ''[[Vinyl Films]]''
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1996|12|13||bez}}
| ilgums = 136 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/jerry-maguire-1996|title=Jerry Maguire|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 14, 2019|archive-date={{dat|2016|08|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160819075308/http://www.bbfc.co.uk/releases/jerry-maguire-1996}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jerrymaguire.htm|title=Jerry Maguire (1996)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 14, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|273,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Džerijs Magvairs"''' ({{val|en|Jerry Maguire}}) ir 1996. gada romantiska sporta drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Renē Zelvēgere]], [[Kellija Prestone]], [[Džerijs O'Konels]], [[Džejs Mors]] un [[Bonija Hānta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|12|13||bez}}.

sentences: '''Operētājsistēmas''' var klasificēt pēc to bāzes tehnoloģijas (Unix-veidīgās OS un [[Unix]] pēcteči), licences tipa, pēc tā vai OS attīstās arī mūsdienās (novecojušas vai mūsdienu OS), pēc pielietojuma un pēc daudziem citiem faktoriem.

sentences:
{{navbox
|name = Guidžou
|title = [[Guidžou]] prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|group1 = Prefektūras līmeņa pilsētas
|list1 =
* [[Aņšuņa]]
* [[Bidzje]]
* [[Dzuņji]]
* '''[[Guijana]]'''
* [[Liupaņšui]]
* [[Tužeņa]]
|group2 = Autonomās prefektūras
|list2 =
* [[Cjaņdunnaņas Meo un Dunu autonomā prefektūra]]
* [[Cjaņnaņas Buju un Meo autonomā prefektūra]]
* [[Cjaņsjinaņas Buju un Meo autonomā prefektūra]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Guidžou]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Dzilnas iezis
 |        krāsu_shēma = klints
 |             attēls = Dzilnas iezis.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte =
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 57 | plat_m  = 13 | plat_s = 31.8 | plat_NS = N
 | gar_d  = 25 | gar_m   = 10 | gar_s  = 18.3 | gar_EW  = E
 |          atrašanās =
 |     tuvākā_pilsēta = [[Cēsis]]
 |                upe = [[Amata]]
 |               tips = Klints
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |            platība =
 |           augstums = 36,5—40 m
 |             garums = 300 m
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |            vainags =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta =
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}
'''Dzilnas iezis''' ir četrpakāpju [[devons|devona]] [[smilšakmens]] [[iezis]] [[Amata]]s kreisajā krastā, [[Cēsu novads|Cēsu novadā]]. Ieža kraujas augstums tiek lēsts ap 36,5–40 m, garums līdz 300 m.<ref>[http://dziedava.lv/daba/izveleta_daba.php?falas=447 Dzilnas ieža lapa dziedava.lv]</ref> Iezī norisinās visaktīvākie sāniskās [[erozija]]s un [[sufozija]]s procesi Latvijā<ref name="Eniņš">{{Grāmatas atsauce |author=Guntis Eniņš |authorlink=Guntis Eniņš |title= Nezināmā Latvija |year=2015 |publisher=[[Lauku Avīze]] |location=Rīga |isbn=978-9934-15-079-1 |pages=152.—157}}</ref>, kuru dēļ Dzilnas ieža krasts atkāpjas par aptuveni 1 m gadā.<ref>[http://www.vietas.lv/objekts/dzilnas_iezis/ Vietas.lv objekts: Dzilnas iezis]</ref> No ieža iztek vairāki [[avots|avoti]], kas veido [[Dzilnas ieža ūdenskritumi|ūdenskritumus]] un ziemā pat 10 m augstus leduskritumus. No avotu [[dzelzs|dzelžainā]] ūdens un [[māli]]em daudzviet iezis ir iekrāsojies sarkanā krāsā. Iezis ir redzams, ejot pa upes labajā krastā esošo [[ģeoloģiskā taka gar Amatu|ģeoloģisko taku gar Amatu]].<ref name="enter">[http://www.entergauja.com/lv/ko-darit/enter-daba/dzilnas-iezis#overview Enter Gauja objekts: Dzilnas iezis]</ref> Ziemā Dzilnas iezī kāpj [[alpīnisms|alpīnisma]] entuziasti, kā arī dažkārt iezi apmeklē Austrumu [[filozofija|filozofi]] un [[ekstrasenss|ekstrasensi]], lai meditētu.<ref name="Eniņš"/>

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus deltoides|attēls=Populus deltoides, Eastern Cottonwood.png|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus deltoides|suga_lv=Kokvilnas koks|kategorijas=nē|attēls2=Populus deltoides - eastern cottonwood 0196.jpg}}

sentences: '''Meteorisms''' ({{val-el|μετεωρισμός}} — ‘pacelšanās’, ‘piepūšanās’) jeb '''gāzu uzkrāšanās''' ir pastiprināta gāzu veidošanās [[kuņģis|kuņģī]] un [[zarnas|zarnās]]. Meteorisms var izraisīt pastiprinātu [[flatulence|gāzu izvadīšanu caur anālo atveri]]. Gāzes [[gremošanas orgānu sistēma|gremošanas orgānu sistēmā]] nonāk, norijot tās kopā ar pārtiku, difundējot no asinīm vai barībvielu [[rūgšana]]s procesos.<ref name="PME"/> Pastiprināta gāzu uzkrāšanās notiek, kad uzturā lieto [[pākšaugi|pākšaugus]], [[rupjmaize|rupjmaizi]], [[kartupeļi|kartupeļus]] un [[dārzeņi|dārzeņus]].<ref name="PME"/>

sentences: '''"Laimes vēlējums"''' jeb '''"Daudz baltu dieniņu"''' ir [[dziesma]], kuru [[Latvija|Latvijā]] bieži dzied, lai sveiktu personu [[dzimšanas diena|dzimšanas dienā]]. Dziesmu sacerējis [[Jēkabs Graubiņš]] 1935. gada 30. decembrī.<ref name="Periodika.lv">{{laikraksta atsauce |journal=Laiks |date={{dat|1985|03|11||bez}} |volume=20 |url=http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pa%7Cissue:/p_000_xlak1987n020%7Carticle:DIVL272%7CissueType:P Periodika.lv |accessdate={{dat|2019|11|25||bez}} |title=Arhivēta kopija |archive-date={{dat|2020|02|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200203190615/http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pa%7Cissue:/p_000_xlak1987n020%7Carticle:DIVL272%7CissueType:P }}</ref>

sentences: '''Kabotāža''' ir preču, kravu vai pasažieru pārvadājumi starp divām vietām vienā un tajā pašā valstī, ko veic citas valsts transporta operators. Sākotnēji to piemēroja kuģošanai pa piekrastes maršrutiem, no ostas uz ostu, bet tagad attiecas arī uz [[Aviācija|aviāciju]], [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] un [[Autotransports|autotransportu]].

sentences: oficiālās vizītes laikā Demokrātiskajā Kampučijā]]

sentences:
{{noformējums+}}
{{vikisaites+}}
'''Uzmanība''' ir īpašs apziņas stāvoklis, kas novirza un koncentrē cilvēka izzināšanas procesus uz pētāmajiem objektiem un parādībām realitātes pilnīgākai un precīzākai atspoguļošanai. Kaut gan uzmanība nav patstāvīgs izzināšanas process un kā atsevišķa psihiskā parādība neeksistē, tai ir būtiska loma kognitīvo procesu norisē, jo uzmanība ir saistīta ar visiem sensoriem un intelektuālajiem procesiem, īpaši tas ir attiecināms uz uztveri un sajūtām (Сорокун 2005).

sentences: '''Neatkarīgais politiķis''', arī '''bezpartejisks''', ir [[persona]], kas neietilpst nevienā [[politiskā partija|politiskajā partijā]], nav [[lojalitāte|lojāla]] vai [[saistības|saistīta]] ar kādu no tām. Neatkarīgie politiķi izvēlas [[kandidēšana|kandidēt]] vai pārstāvēt sevi. Šāda pieeja dod viņiem lielāku brīvību un autonomiju savās politiskajās nostājās un lēmumos. Neatkarīgie politiķi var būt dažādu [[politiskā ideoloģija|politisko ideoloģiju]] piekritēji, un viņi piedalās [[vēlēšanas|vēlēšanās]] vai pilda amata pienākumus bez formālās partijas atbalsta. Šādi politiķi ir gadījumos, kad viņiem rodas nesaskaņas partijas iekšienē un viņi no partijas atdalās, vai arī situācijās, kad persona ir īpaši populāra, kas ļauj vēlētājiem piedāvāt jaunu un neatkarīgu skatījumu. Neatkarīgie politiķi bieži uzstājas ar ideju, kas balstās uz personīgo pārliecību un iedzīvotāju interesēm, nevis partiju programmām.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ga
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1994. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Gabon Telecom''
|sponsors              = ''Gabon Telecom''
|domātais-pielietojums = Ar [[Gabona|Gabonu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros izmanto Gabonā
|ierobežojumi          = Nav zināmi
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.ga/ nic.ga]
}}

sentences: '''Vietniekvārdi''' jeb '''pronomeni''' ir [[vārdšķira]], kuras vārdus lieto, lai aizstātu [[nomeni|nomenus]] ([[lietvārds|lietvārdus]], [[īpašības vārds|īpašības vārdus]]). Vietniekvārdi nenosauc priekšmetu, pazīmi vai procesu, bet tikai norāda uz to. Vietniekvārdu skaits atšķirībā no, piemēram, [[darbības vārds|darbības vārdu]] vai [[lietvārds|lietvārdu]] skaita ir ierobežots.

sentences: '''Aktīvā ogle''' jeb '''aktivētā ogle''' ({{val|la|Carbo activatus}}) ir [[ogleklis|oglekļa]] veids, kas izveidots īpaši [[pora]]ins, lai iegūtu lielu virsmas laukumu, ko izmanto [[adsorbcija]]i vai [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskajām reakcijām]]. 1 gramam aktīvās ogles atkarībā no iegūšanas tehnoloģijas virsmas laukums ir 500—1500 m2. Izmanto [[medicīna|medicīnā]] un [[rūpniecība|rūpniecībā]], lai attīrītu, atdalītu un izdalītu dažādas [[viela]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Slepkavība Austrumu ekspresī
| attēls                   =Murder on the Orient Express teaser poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Murder on the Orient Express''
| žanrs                    = [[Detektīvs]]
| režisors                 = [[Kenets Brana]]
| producents               =
| scenārija autors         =
* [[Agata Kristi]] (romāns)
* [[Maikls Grīns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kenets Brana]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Džonijs Deps]]
* [[Deizija Ridlija]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Vilems Defo]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Genre Films]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = * {{filmas datums|2017|11|3}}
* {{filmas datums|2017|11|10}} (Latvijā)
| ilgums                   = 114 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|351 839 303}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=murderorientexpress17.htm|title=Murder on the Orient Express (2017)|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|8|16||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 3402236
}}

sentences: '''Monopolistiskā [[konkurence]]''' ir [[tirgus]] ar daudziem pārdevējiem, kuri piedāvā līdzīgas, bet ne identiskas [[prece]]s.<ref name=pirmaa>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 222. lpp, {{ISBN|9984-15-169-7}}</ref>

sentences:
{{Nepilnīgs}}
'''Cikls''' [[programmēšana|programmēšanā]] ir jēdziens, ar ko apzīmē vairākkārtīgu kādas instrukciju kopas izpildīšanu.

sentences: {{Sporta būves infokaste|broke_ground=2007|built=Līdz 2009. gadam|cap_concert=25000|cap_football=15600|cost=[[Eiro|€]] 65 milijoni|image=Telenor Arena Eurovision 2010.JPG|latNS=N|latd=59|latm=54|lats=13.32|longEW=E|longd=10|longm=37|longs=22.8|location={{vieta|Norvēģija|Bēruma}}|map_type=Norvēģija|name=Telenor arēna|opened={{dat|2009|03|08|N|bez}}|tenants=[[Stabæk Fotball]]}}

sentences:
[[File:Blochsphere.svg|thumb|Bloha [[sfēra]] palīdz izprast kvantu skaitļošanu]]
'''Kvantu dators''' ir [[dators|skaitļošanas ierīce]], kuras darbības pamatā ir tādas [[kvantu mehānika]]s parādības kā [[kvantu superpozīcija]] ([[angļu valoda|angliski]]: ''quantum superposition'') un [[sapīts stāvoklis|sapīti stāvokļi]] ([[angļu valoda|angliski]]: ''entangled states''). Zinātnes nozari, kas salīdzina kvantu un klasisko datoru iespējas kā arī pēta iespējamās kvantu datoru fizikālās realizācijas, sauc par '''kvantu skaitļošanu'''.

sentences: '''Nanobaktērijas''' ir dzīvo [[Organisms|organismu]] vienība, kas apvieno [[Mikroorganisms|mikroorganismus]] ar izmēriem, mazākiem, nekā lielākajai daļai pieņemto izmēru limitu, pie kāda spēj eksistēt [[baktērijas]] (līdz 200 [[Nanometrs|nanometriem]]). Oriģināli pamatojoties uz pārskatītiem [[Šūna|šūnu]] struktūru nanoizmēriem [[Ģeoloģija|ģeoloģiskās]] formācijās (ieskaitot [[Meteorīts|meteorītus]]), nanobaktēriju stāvoklis ir strīdīgs. Daži pētnieki (''Ciftcioglu N.'', ''McKay D''., ''Mathew G.'' & ''Kajander E.'', 2006) uzskata, ka šīs struktūras ir jauna organismu valsts, kas spēj uzņemt ar [[Radioizotops|radioizotopu]] iezīmētu [[Uridīns|uridīnu]], taču citi (''Cisar J.'', ''Xu D.'', ''Thompson J.'', ''Swaim W.'', ''Hu L.'', ''Kopecko D.'', ''Xu, Thompson'', ''Swai, Hu'' & ''Kopecko'', 2000) uzskata tās par vienkāršākiem [[Abiotisks komponents|abiotiskas]] dabas veidojumiem.<ref name="Kajander2006"/><ref name="Ciftcioglu.etal2006"/><ref name="Miller.etal2004"/><ref name="Cisar.etal2000"/><ref name="Martel2008"/>

sentences:
'''Ričardsa''' var būt:
* [[Denīza Ričardsa]] (''Denise Richards''), ASV aktrise (dzimusi 1971.);
* [[Sanja Ričardsa-Rosa]] (''Sanya Richards-Ross''), ASV vieglatlēte (dzimusi 1985.).

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas mošeja
| infobox_width         =
| image                 = Kauno_musulmonu_mecete1.2007-04-06.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas mošeja
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Kauņas mošeja
| position              = left
| latd                  = 54.894361
| longd                 = 23.928333
| location              = {{vieta|Lietuva|Kauņas apriņķis|Kauņa}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[mošeja]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Vaclovs Mihnevičs]]
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1931. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas mošeja" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q595176"
}
</mapframe>
'''Kauņas mošeja''' ({{val|lt|Kauno mečetė}}) ir 1931. gadā uzbūvēta [[sunnīti|sunnītu]] [[mošeja]], kas atrodas [[Lietuva]]s otrās lielākās pilsētas [[Kauņa]]s centrā. Tā ir vienīgā mūra mošeja [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]].

sentences:
[[Kategorija:Dopinga lietas sportā|Hokejs]]
[[Kategorija:Hokejs]]

sentences: '''Reinoldsa skaitlis''' <math>\mathrm{Re}</math> ir [[bezdimensionāls skaitlis]], kas raksturo [[viskozitāte|viskoza]] [[šķidrums|šķidruma]] vai [[gāze]]s plūsmu un rāda [[attiecība|attiecību]] starp [[inerce]]s spēku un [[berze]]s spēku. Šis skaitlis raksturo plūsmas dabu (lamināra vai [[turbulence|turbulenta]]). Tas nosaukts par godu britu inženierim [[Osborns Reinolds|Osbornam Reinoldsam]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Elytrigia atherica inflorescence (20).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Elytrigia atherica''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Elytrigia
| ģints_lv = Vārpatas
| binomial = Elytrigia
| autors =
| sinonīmi =
}}'''Vārpatas''' ({{val|la|Elytrigia}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Mērenā josla|mērenajā joslā]] [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un ziemeļrietumu [[Āfrika|Āfrikā]]. Daži autori ģinti neatzīst kā atsevišķu [[Taksons|taksonu]] un tajā klasificētās sugas iedala [[Pavārpatas|pavārpatu]] un [[Ciņuvārpatas|ciņuvārpatu]] ģintīs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://npgsweb.ars-grin.gov/gringlobal/taxon/taxonomydetail?id=102068|title=Elytrigia repens (L.) Desv. ex Nevski GRIN-Global|website=npgsweb.ars-grin.gov|access-date=2023-02-06}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=111521|title=Elytrigia in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-02-06}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Apvienotajā Karalistē|Mūziķes]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Rūdolfs Šulcs
|     vārds_orig = ''Rudolf Schulz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1807
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 05
|       dz_vieta = Birzgale, [[Kurzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1866
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mazais Cālis
| attēls                   = Chickenlittlemcgiposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chicken Little''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Marks Dindals]]
| producents               = [[Rendijs Fulmers]]
| scenārija autors         =
* [[Stīvs Bencičs]]
* [[Rons Dž. Frīdmans]]
* [[Rons Andersons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Brafs]]
* [[Džoana Kjūsaka]]
* [[Dens Molina]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Gerijs Māršals]]
* [[Eimija Sedarisa]]
* [[Marks Voltons]]
* [[Dons Knotss]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|10|30|Holivuda|2005|11|4|ASV|2006|1|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 79 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chicken-little-2005-0|title=Chicken Little|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 9, 2019|archive-date={{dat|2016|11|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161115132645/http://www.bbfc.co.uk/releases/chicken-little-2005-0}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chickenlittle.htm|title=Chicken Little|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 9, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|314,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
[[File:Ephesians 2,12 - Greek atheos.jpg|thumb|Grieķu {{lang|grc|αθεοι}} (''atheoi'') uz 3. gadsimta [[papiruss|papirusa]]  ]]
'''Ateisms''' ({{val-el|a}} — 'bez'; {{val-el|theos}} — 'dievs') ir uzskatu sistēma, kuras pārstāvji vai nu noliedz [[Dieva esamība|dievību esamību]]<ref>{{Grāmatas atsauce |title=The Cambridge Dictionary of Philosophy |edition=(2nd edition) |year=1999 |editor=Robert Audi |quote=the view that there are no gods. A widely used sense denotes merely not believing in God and is consistent with agnosticism. A stricter sense denotes a belief that there is no God... |first=Louis P |last=Pojman}}</ref>, vai arī nepiekrīt [[teisms|teismam]].<ref name="britannica">{{Enciklopēdijas atsauce |first=Kai |last=Nielsen |encyclopedia=[[Encyclopædia Britannica]] |title=Atheism |url=http://www.britannica.com/eb/article-9109479/atheism |accessdate=2007-04-28}} "Atheism, in general, the critique and denial of metaphysical beliefs in God or spiritual beings... a more adequate characterization of atheism consists in the more complex claim that to be an atheist is to be someone who rejects belief in God for [reasons that depend] on how God is being conceived."</ref> Visvairāk to tomēr saista ar neticību dievību esamībai. Daudzi ateisti ir skeptiski noskaņoti arī pret jebkādām [[pārdabiska parādība|pārdabiskām parādībām]], apgalvojot, ka tam trūkst lietisku pierādījumu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Pols Lanževēns
| vārds_orig =''Paul Langevin''
| attēls = Langevin.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1872
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1946
| m_mēnesis=12
| m_diena=19
| m_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]], ''Collège de France'', [[Sorbonna]], ''ESPCI ParisTech''
| alma_mater =''[[École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris|ESPCI ParisTech]]''<br />''École Normale Supérieure''
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji = [[Dž. Dž. Tomsons]], [[Pjērs Kirī]]
| studenti = [[Irēna Žolio-Kirī]], [[Luijs de Brojī]]
| sasniegumi = Lanževēna vienādojums
| apbalvojumi = Hjūza medaļa, Koplija medaļa
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Vairāki attēli
 | width =  180
 | image1 = Secret Protocol to Molotov–Ribbentrop Pact Page 1.jpg
 | caption1 =
 | image2 = Secret Protocol to Molotov–Ribbentrop Pact Page 2.jpg
 | caption2 =
}}

sentences:
]]
'''Dižakmens''' ir [[laukakmens]], kura izmēri pārsniedz noteiktus parametrus un uz kuriem parasti attiecas noteikumi par [[dabas piemineklis|dabas pieminekļu]] aizsardzību. Latvijā par valsts nozīmes dabas pieminekļiem uzskatāmi dižakmeņi ar tilpumu virs {{nobr|10 m³}}, par vietējas nozīmes — {{nobr|virs 7 m³}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |title=Latvijas dabas pieminekļi. Latvijas izcilākie dižakmeņi |access-date={{dat|2011|07|31||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190212121657/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |archivedate={{dat|2019|02|12||bez}} }}</ref> Lielākais Latvijas dižakmens ir [[Nīcgales Lielais akmens]], kura tilpums ir ap {{nobr|170 m³}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džumandži: Laipni lūgti džungļos
| attēls                   = Jumanji Welcome to the Jungle.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jumanji: Welcome to the Jungle''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Džeiks Kasdans]]
| producents               =
* [[Mets Tolmahs]]
* [[Viljams Teitlers]]
| scenārija autors         =
* [[Kriss Makkena]]
* [[Ēriks Sommerss]]
* [[Skots Rozenbergs]]
* [[Džefs Pinkers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Džeks Bleks]]
* [[Kevins Hārts]]
* [[Kārena Gilana]]
* [[Niks Džonass]]
* [[Bobijs Keneveils]]
| mūzika                   = [[Henrijs Džekmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Seven Bucks Productions]]''
* ''[[Matt Tolmach Productions]]''
* ''[[Radar Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|12|5|Parīze|2017|12|20|ASV|}}
| ilgums                   = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/jumanji-welcome-jungle-2017|title=Jumanji: Welcome to the Jungle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 26, 2018|archive-date={{dat|2018|12|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181229041858/http://www.bbfc.co.uk/releases/jumanji-welcome-jungle-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jumanji2016.htm|title=Jumanji: Welcome to the Jungle (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 26, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|962,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Džumandži: Nākamais līmenis]]"
| imdb                     =
}}
'''"Džumandži: Laipni lūgti džungļos"''' ({{val|en|Jumanji: Welcome to the Jungle}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors ir [[Džeiks Kasdans]]. Galvenās lomas atveido [[Dveins Džonsons]], [[Džeks Bleks]], [[Kevins Hārts]], [[Kārena Gilana]], [[Niks Džonass]] un [[Bobijs Keneveils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|12|5||bez}} Parīzē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Fenantrēna struktūrformula ar atomu numerāciju

Fenantrēna molekulas modelis
|citi nosaukumi=
|CAS numurs=85-01-8
|ķīmiskā formula=C14H10
|molmasa=178,23 g
|blīvums=1,18 g
|kušanas temperatūra=374 K (101 °C)
|viršanas temperatūra=605 K (332,6 °C)
|šķīdība ūdenī=1,6 mg/L
}}

sentences:
"dzīvības koks"]]
'''Filoģenētika''' ({{val|grc|φῦλον}}, ''phûlon'' — ‘cilts, ģints’, {{gree|γένεσις}}, ''génesis'' — ‘izcelsme’) ir [[ģenētika]]s nozare, kas pētī visas [[ģenētiskais materiāls|ģenētiska materiāla]] un tā elementu pārvērtības, sākot ar ģenētiskā materiāla pārkombinēšanos [[dzimumvairošanās]] procesā un [[mutācija|mutācijām]] un beidzot ar [[ģenētiskais sastāvs|ģenētiskā sastāva]] pārmaiņām populācijās. [[Evolūcijas teorija]] apgalvo, ka dažādu sugu līdzība bieži norāda uz vispārējo izcelsmi vai vispārējo priekšteci. Līdz ar to šajā nozarē nodarbojas ar evolucionāro attiecību atklāšanu un noskaidrošanu starp dažādiem organismiem, gan mūsdienu, gan izmirušām sugām.

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Abatijas teātris
| nosaukums_orig   = ''Abbey Theatre/Amharclann na Mainistreach''
| attēls           = Abbey_Theatre_exterior.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| karte            = Īrija#Eiropa
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 53.348333 | plat_NS = N
| gar_d  = 6.257222 | gar_EW  = W
| arhitekts        =
| dibināšanas gads = 1904. gads
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            = Ietilpība
| zāle1_vietas     = 492
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = {{url|https://www.abbeytheatre.ie/}}
}}

sentences: '''Orgānu sistēma''' ({{val-la|systema organa}}) ir [[Orgāns|orgānu]] un citu veidojumu kopums, kuriem ir kopēja izcelsme, uzbūves kopējais plāns un kuri veic vienotu [[Funkcija|funkciju]] [[Organisms|organismā]]. Izšķir [[Kaulu sistēma|kaulu]], [[Muskuļu sistēma|muskuļu]], [[Gremošanas orgānu sistēma|gremošanas]], [[Elpošanas orgānu sistēma|elpošanas orgānu]], [[Urīnorgānu sistēma|urīnorgānu]], [[dzimumorgānu sistēma|dzimumorgānu]], [[Asinsrites sistēma|asinsvadu]], [[Limfātiskā sistēma|limfātisko]], [[Segaudi|kopējo ķermeņa segumu]] un [[nervu sistēma]]s.<ref name="KozlovCihmestrenko2006"/>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Alfrēds Andersons
|     vārds_orig =
|         attēls = Alfreds_Andersons.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Duntes muiža, [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}}
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes = [[File:LVA Order of the Three Stars - Knight BAR.png|100px]] [[Triju zvaigžņu ordenis]]
|    kategorijas =
}}
'''Alfrēds Andersons''' (dzimis {{dat|1879|4|7}}, miris {{dat|1937|2|13}}) bija [[Rīga]]s pilsētas galva (no [[1921]]. līdz [[1928]]. gadam), būvinženieris, literāts, pedagogs, izglītības darbinieks un sabiedrisks darbinieks. [[Vilis Olavs|Viļa Olava]] draugs un centienu biedrs. Ar pseidonīmu Andrass sarakstījis drāmu "Ķēniņš Dāvids", tulkojis [[Rihards Vāgners|Riharda Vāgnera]] operas. Rīgas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] ložas [[Rīgas loža "Jāņuguns"|Jāņuguns]] oratora vietnieks, brāļa ievedēja vietnieks (1927-1937).

sentences: '''Binārais kods''' ir kods, kuru veido simboli 0 un 1. Bināro kodu parasti izmanto [[Informācija|informācijas]] pierakstam un uzglabāšanai [[Datora atmiņa|datora atmiņā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=bin%C4%81rais%20kods&id=2068694&&g=1|title=Letonika.lv. Enciklopēdijas - Terminu un svešvārdu skaidrojošā vārdnīca. binārais kods|website=www.letonika.lv|access-date=2020-12-18}}</ref>.

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}

sentences: '''Maratons''' ir [[vieglatlētika]]s disciplīna — [[skriešana]] 42,195 [[kilometrs|kilometrus]] garā distancē, ko parasti skrien ārpus [[stadions|stadiona]] pa ielām un citiem ceļiem. Šī sporta skriešanas disciplīna ir izveidojusies, balstoties uz leģendu par [[Senā Grieķija|Senās Grieķijas]] kareivi [[Feidipīds|Feidipīdu]] (''Φειδιππίδης''), kurš noskrēja no [[Maratona]]s līdz [[Atēnas|Atēnām]] (tik garu distanci, cik pašlaik ir maratona oficiālais garums), lai paziņotu par grieķu uzvaru [[Maratonas kauja|Maratonas kaujā]].

sentences: '''AirPods Pro''' ir 2019. gada bezvadu [[Bluetooth]] [[Apple]] austiņas.

sentences:
{{Pareizrakstība}}
s piegādes sistēmas]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karbamīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(NH2)2CO
|molmasa=60,07
|blīvums=1330
|kušanas temperatūra=132,7 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
}}

sentences: '''Ūdenskritums''' — [[ūdens]] straume, kas kādā [[upe]]s vietā krīt lejup. Pasaulē augstākais ir [[Anhela ūdenskritums]], kura augstums ir 979 metri (pēc citiem datiem 1054 metri), tas atrodas Dienvidamerikā, [[Venecuēla|Venecuēlā]].

sentences: '''Talsu viduslaiku pils''' ({{val-la|castrum Talsen}}, {{val-de|Ordensburg Talsen}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] mūra pils [[Talsi|Talsos]], kas līdz 1447. gadam bija [[Kandavas fogteja]]s palīgpils, vēlāk [[draudzes novadi|draudzes novada]] centrs. Nopostīta 17. gadsimtā, līdz mūsdienām nav saglabājušās pat pilsdrupas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kodiakas arhipelāgs
|attēls              = Kodiak Island map in Alaska.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Kodiak Archipelago''
|izvietojums         = [[Aļaskas līcis]], [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=57|latm=36|lats= |latNS=N
|longd=152|longm=54|longs= |longEW=W
|platība             = 13 890
|garums              = 285
|platums             = 108
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Konjaga smaile
|augstums            = 1362
|salu skaits         = 186
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|valsts1              =
|valsts1 adm vienības tips  =
|valsts1 adm vienība        =
|iedzīvotāji         = 13 910
|blīvums             = 1,0
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Kodiaka (pilsēta)|Kodiaka]]
|valsts1 lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Kodiakas arhipelāgs''' ({{val|en|Kodiak Archipelago}}) ir salu grupa [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Aļaskas līcis|Aļaskas līcī]].<ref>{{PZT|315|Kadjakas arhipelāgs}}</ref> Administratīvi pieder [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstij, kur kopā ar nelielu [[Aļaskas pussala]]s piekrastes daļu veido Kodiakas salas boro. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Kodiaka (pilsēta)|Kodiaka]]s pilsēta.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skrienot ar šķērēm
| attēls                   =  Running with Scissors (2006 movie poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Running with Scissors''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Raiens Mērfijs]]
| producents               =
* [[Breds Pits]]
* [[Breds Grejs]]
* [[Dede Gārdnere]]
* Raiens Mērfijs
| scenārija autors         = Raiens Mērfijs
| galvenajās lomās         =
* [[Anete Beninga]]
* [[Braians Kokss]]
* [[Džozefs Fainss]]
* [[Evana Reičela Vuda]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Gvineta Paltrova]]
| mūzika                   = [[Džeimss S. Levains]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Plan B Entertainment]]''
* ''[[Ryan Murphy Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|10|27|}}
| ilgums                   = 119 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/running-scissors-2006|title=Running with Scissors|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=runningwithscissors.htm|title=Running with Scissors (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Skrienot ar šķērēm"''' ({{val|en|Running with Scissors}}) ir 2006. gada drāma, kas balstīta uz Augustēna Burouza tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Raiens Mērfijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anete Beninga]], [[Braians Kokss]], [[Džozefs Fainss]], [[Evana Reičela Vuda]], [[Aleks Boldvins]] un [[Gvineta Paltrova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|10|27||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Mauru pils
| native_name         = ''Moorish Castle''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Gibraltārs#Eiropa
| status              =
| image               = The_Moorish_Castle.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            = 100 m
| building_type       = [[viduslaiku pils]]
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = [[Gibraltāra valdība]]
| current_tenants     =
| location            = {{GIB}}
| latd  = 36.143882 | latNS  = N
| longd = 5.349857 | longEW = W
| groundbreaking_date = 8. gadsimts
| start_date          = ap [[711]]. gadu
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''15. maijs''' ir gada 135. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (136. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 230 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētikas disciplīnas]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Fiziski vingrinājumi]]

sentences:
[[Kategorija:Kibernētika]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]
[[Kategorija:Sistēmu teorija]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
|name = OCLC
''Online Computer Library Center''
|logo = OCLC_logo.svg
|size = 250px
|motto =
|type = Nevalstiska organizācija
Bezpeļņas organizācija
|formation = {{dat|1967|7|5}}
|headquarters = [[Dublina (Ohaio)|Dublina]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|membership = vairāk nekā 30 000 bibliotēku vairāk nekā 100 valstīs
|leader_title =
|leader_name =
|language = [[angļu valoda|angļu]]
|website= [https://www.oclc.org/ www.oclc.org]
|}}
'''''OCLC, Inc.''''', plašāk pazīstama kā '''''OCLC''''',<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bizimage.ohiosos.gov/api/image/pdf/201717701088|title=Certificate of Amendment of the Amended Articles of Incorporation of OCLC Online Computer Library Center, Inc|access-date={{dat|2023|04|04||bez}}|archive-date={{dat|2020|03|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200321070613/https://bizimage.ohiosos.gov/api/image/pdf/201717701088}}</ref> ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[bezpeļņas organizācija|bezpeļņas kooperatīvā organizācija]], "kas nodrošina kopīgus tehnoloģiju pakalpojumus, oriģinālus pētījumus un kopienas programmas saviem biedriem un bibliotēku kopienai kopumā".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.oclc.org/en/about.html|title=About OCLC {{!}} OCLC|website=web.archive.org|access-date=2023-04-04|date=2022-03-11|archive-date=2022-03-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20220311152413/https://www.oclc.org/en/about.html}}</ref> Organizācija tika dibināta 1967. gadā kā '''''Ohio College Library Center''''', bet pēc tam, paplašinoties, kļuva par '''''Online Computer Library Center'''''. 2017. gadā nosaukums tika oficiāli mainīts uz ''OCLC, Inc.''.<ref name=":0" /> ''OCLC'' un tūkstošiem tās dalībnieku bibliotēku kopīgi veido un uztur ''WorldCat'' — lielāko publiskās piekļuves tiešsaistes katalogu pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://books.google.com/books?id=G4owDwAAQBAJ&pg=PA291|title=Largest unified international library catalog}}</ref> ''OCLC'' galvenokārt tiek finansēta no bibliotēku naudas (2021. gadā kopā aptuveni 217,8 miljoni ASV dolāru gadā) par daudzajiem dažādajiem pakalpojumiem, ko tā piedāvā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.oclc.org/en/annual-report/2021/home.html|title=OCLC Annual Report 2020-2021|website=web.archive.org|access-date=2023-04-04|date=2022-03-11|archive-date=2022-03-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20220311162629/https://www.oclc.org/en/annual-report/2021/home.html}}</ref> ''OCLC'' uztur arī [[Decimālās klasifikācijas sistēma|Djūija decimālās klasifikācijas sistēmu]] (''DDC'').

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Līkupe
| attēls            = Līkupe  2.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ezere (upe)|Ezere]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=25 | iet_plat_s=18 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=28 | iet_gar_s=07 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 40,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{coord|56|56|6.0|N|24|5|46.3|E|display=title}}
'''Latvijas Universitātes Rakstu māja'''<ref>[https://www.tornakalns.lu.lv/ tornakalns.lu.lv]</ref> būs [[Latvijas Universitātes Bibliotēka]]s, sešu fakultāšu ([[Latvijas Universitātes Biznesa vadības un ekonomikas fakultāte|Biznesa vadības un ekonomikas]], [[Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultāte|Humanitāro zinātņu]], [[Latvijas Universitātes Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas fakultāte|Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas]], [[Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultāte|Sociālo zinātņu]], [[Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultāte|Vēstures un filozofijas]] un [[LU Teoloģijas fakultāte]]s), kā arī [[LU Filozofijas un socioloģijas institūts|Filozofijas un socioloģijas]], [[LU Latviešu valodas institūts|Latviešu valodas]] un [[LU Latvijas Vēstures institūts|Latviešu Vēstures institūtu]]  kopīgs akadēmiskais centrs [[Jelgavas iela (Rīga)|Jelgavas ielā]] 1, [[Torņakalns|Torņakalnā]] [[Rīga|Rīgā]].

LU Rakstu māja būs trešā ēka 4,5 hektārus plašajā teritorijā, kur paredzēts izveidot LU studentu pilsētiņu, kurā ietilps arī [[Latvijas Universitātes Dabas māja|Dabas māja]], [[Latvijas Universitātes Zinātņu māja|Zinātņu māja]], [[Latvijas Universitātes Tehnoloģiju māja|Tehnoloģiju māja]], [[Latvijas Universitātes Veselības māja|Veselības māja]], [[Latvijas Universitātes Sporta māja|Sporta māja]], kā arī [[Latvijas Universitātes Studentu un viesu māja|Studentu un viesu māja]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''3MV-1 № 2''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 250px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = [[starpplanētu zonde]]
| Bāzes platforma        = ''[[3MV|3MV-1]]''
| KA sērijas Nr          = 2
| Īpašnieks              =
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]'', {{URS}}
| Starta_gads            = 1964
| Starts                 = {{dat|1964|2|19|SK}} 05:47:40 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]'', {{URS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Tjuratama]]
| Starta_laukums         = ''1/5''
| Starta_valsts          = {{URS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 1964
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|1964|2|19|SK}}
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = nē
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Venera''
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-21]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-27]]''
}}
'''''3MV-1 № 2''''' bija [[Padomju Savienība|PSRS]] [[starpplanētu zonde]], kuras uzdevums bija [[Venera (planēta)|Veneras]] pārlidojums un kapsulas nolaišanās uz planētas virsmas. Zaudēta nesējraķetes kļūmes dēļ.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Kolumbainas vidusskolas slaktiņš
| attēls            = Evacuating Columbine.jpg
| attēla_apraksts   = Personāls un skolēni evakuācijas laikā
| vieta             = {{vieta|ASV|Kolorādo|Kolumbaina}}
| koordinātas       = {{infobox mapframe |coord={{coord|39|36|12|N|105|04|29|W}} |frame-width=250 |zoom=15}}
| datums            = {{dat|1999|4|20|N|bez}}
| laiks             =
| laika_josla       = [[Mountain Time Zone|MDT]]
| veids             = [[Apšaude skolā]]
| bojā_gājušie      = 15 (ieskaitot uzbrucējus)
| ievainotie        = 24 (21 no šaujamieročiem)
| izraisītājs       = Ēriks Hariss un Dilans Klebolds
| ieroči            = Intratec TEC-DC9 pousautomātiskā pistole
Hi-Point karabīne
Savage 67H šautene
Stevens 311D divstobru bise
45 cauruļbumbas
10 molotova kokteiļi
vairāki naži (netika izmantoti)
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .be
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1988
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = DNS Belgium
|sponsors              = DNS Belgium
|domātais-pielietojums = Ar [[Beļģija|Beļģiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Beļģijā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             = [http://www.dns.be/en/home.php?n=121 Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana     = [http://www.dns.be/en/home.php?n=54 Strīdu risināšanas noteikumi]
|mājas-lapa            = [http://www.dns.be/ DNS.be]
|}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Bolivina catanensis.jpg
|     att_nosaukums= Bolivinitoideja ''[[Bolivina catanensis]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Bolivinitoidea
|    virsdzimta_lv = Bolivinitoidejas
|         binomial = Bolivinitoidea Cushman, 1927
|         sinonīmi = ''Buliminacae'' Jones. 1875
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Bolivinitidae}}
* {{TaksoSaite|Tortoplectellidae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Bolivinitoidejas''' (''Bolivinitoidea'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] virsdzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Virsdzimtu 1927. gadā izveidoja amerikāņu mikropaleontologs [[Džozefs Kešmens]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] bolivinitoidejas ir zināmas no agrā [[Jura (periods)|juras perioda]] (piemēram, ''[[Brizalina liasica]]'') līdz mūsdienām.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Estado Plurinacional de Bolivia''{{spaces|2}}{{es ikona}}
''Bulibya Mama llaqta''{{spaces|2}}{{qu ikona}}
''Wuliwya Suyu''{{spaces|2}}{{ay ikona}}
|    pilnais_valsts_nosaukums = Bolīvijas Daudznacionālā Valsts
|            valsts_nosaukums = Bolivia
|               karoga_attēls = Flag of Bolivia.svg
|            karoga_nosaukums = Bolīvijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Bolivia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Bolīvijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 115px
|                 valsts_moto = ''"¡La unión es la fuerza!"''{{spaces|2}}{{es ikona}}
"Vienotībā spēks!"
|                valsts_himna = ''[[Bolivianos, el hado propicio]]''{{spaces|2}}{{es ikona}}
|               kartes_attēls = Bolivia in its region.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Sukre]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = [[Santakrusa (Bolīvija)|Santakrusa]]
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
[[kečvu valoda]]
[[aimaru valoda]] un vēl 34 valodas
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Bolīvijas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Luiss Arse]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Bolīvijas viceprezidenti|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[David Choquehuanca|Davids Čokevanka]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Bolīvijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Spānija]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1825|8|6}}
|                 platība_km2 = 1 098 581
|               platība_rangs = 28.
|              procenti_ūdens = 1,29
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|          iedzīvotāju_skaits = 10 556 102
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 84.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 8,4
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 210.
|                     IKP_PPP = $59,195 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2013
|               IKP_PPP_rangs = 101.
|          IKP_PPP_per_capita = $5364
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 125.
|                         HDI = {{nemainījās}}0.667
|                    HDI_gads = 2013
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 113.
|                        Gini = 53
|                   Gini_gads = 2010
|             Gini_kategorija = augsts
|                  Gini_rangs = 14.
|                      valūta = [[Bolīvijas boliviano]]
|                valūtas_kods = BOB
|                  laika_zona = BOT
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.bo]]
|              tālsarunu_kods = 591
|                iso_kods_num = 068
|              iso_kods_alfa2 = BO
|              iso_kods_alfa3 = BOL
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tomasa Krauna afēra
| operators =
| attēls = The Thomas Crown Affair (1968 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Normans Džuisons]]
| producents = Normans Džuisons
| scenārijs = Alans Trastmens
| aktieri = * [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]]
* [[Feja Danaveja]]
| mūzika = [[Mišels Legrāns]]
| oriģinālnos = ''The Thomas Crown Affair''
| studija = * ''The Mirisch Corporation''
* ''Simkoe''
* ''Solar Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|6|19}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Thomas-Crown-Affair-The-(1968)|title=The Thomas Crown Affair (1968) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tomasa Krauna afēra"''' ({{Val|en|The Thomas Crown Affair}}) ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un producents ir [[Normans Džuisons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]] un [[Feja Danaveja]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Konfūcijs
|          vārds_orig = 孔子, ''Kǒng zǐ''
|              attēls = Confucius Tang Dynasty.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = [[551. gads p.m.ē.|551. gadā p.m.ē.]]
|            dz_vieta = [[Cjuifu]], [[Lu vasaļvalsts|Lu vasaļvalstī]], [[Džou impērija|Džou impērijā]]
|           m_dat_alt = [[479. gads p.m.ē.|479. gadā p.m.ē.]]
|             m_vieta = Cjuifu, Lu vasaļvalstī, Džou impērijā
|        dzīves_vieta =
|             tautība =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[konfūcisms|konfūcisma]] dibinātājs
|           intereses = [[ētika]], [[sociālā filozofija]], [[morālā filozofija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Pieminekļi]]
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts| ]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Droselēšana''' (no [[Vācu valoda|vācu]] ''drosseln'' — 'ierobežot, slāpēt') ir [[gāze]]s (vai [[Tvaiks|tvaika]], arī [[Šķidrums|šķidruma]]) [[Spiediens|spiediena]] samazināšana, gāzei izplūstot caur cauruļvadu sašaurinājumiem — pneimatisko (vai hidraulisko) [[Drosele|droseli]] — vai caur porainu šķērssienu. Izšķir [[Izotermisks process|izotermisko]] un [[Adiabātisks process|adiabātisko]] droselēšanu. Pirmajā gadījumā mainās gāzes [[entalpija]]. Otrajā gadījumā mainās gāzes [[temperatūra]], šajā procesā notiek [[Džoula—Tomsona efekts]]. Droselēšanu izmanto zemas temperatūras iegūšanai, gāzes patēriņa regulēšanai un mērīšanai.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=[[Latvijas padomju enciklopēdija]]|publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]]|year=1982|location=Rīga|pages=663|volume=2}}</ref>

sentences: '''Animatiks''' ({{val|en|animatic}}) ir animēts [[kadru plāns]], kuru papildina [[skaņa]]s dizains. Animatiks būtībā ir [[kustīgs attēls|kustīgu attēlu]] virknējums, kuru var veidot ar skicēm, objektiem vai [[datorgrafika|datorgrafiku]].<ref>Patricia D. Netzley, Encyclopedia of Movie Special Effects. Oryx Press, 2000. 291.lpp</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = Desiderius Erasmus Roterodamus
|         attēls = Holbein-erasmus.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Roterdamas Erasms [[Hanss Holbeins Jaunākais|Hansa Holbeina Jaunākā]] gleznā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[1466. gads|1466]]. vai {{dat|1469|10|28}}
 [[Svētā Romas impērija]],
 [[Holande]], [[Roterdama]]
(tagad {{NLD}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1536
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{CHE}}, [[Berne]]
|   dzīves_vieta = [[Kembridža]], [[Turīna]], [[Lēvene (Beļģija)|Lēvene]], [[Bāzele]], [[Freiburga Breizgavā]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = teologs, filozofs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Muļķibas slavinājums]]
(''Stultitiae Laus''), 1509
''[[Novum Instrumentum omne]]'', 1516
|    ietekmējies = [[Antīkā literatūra]], [[Samosatas Lukiāns]], [[Bībele]], [[Džons Kolets]], [[Lorenco Valla]], [[Tomass Linakrs]], [[Tomass Mors]]
|     ietekmējis = [[Tomass Mors]], [[Mārtiņš Luters]], [[Viljams Tindeils]]
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte|Sorbonna]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Turīnas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Interešu grupa''', '''ietekmētājgrupa''' jeb '''lobiju grupa''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://interesuaizstaviba.lv/par-interesu-aizstavibu/|title=Par interešu aizstāvību {{!}} Interešu aizstāvība|access-date=2023-07-01|date=2021-01-25|language=lv}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/ietekm%C4%93t%C4%81jgrupa|title=ietekmētājgrupa {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-01}}</ref> ir cilvēku kopums, kas apzinās savas [[Ekonomika|ekonomiskās]], sociālās vai [[Politika|politiskās]] intereses, un kas, savstarpēji sadarbojoties, tiecas īstenot savas grupas intereses [[Sabiedrība|sabiedrībā]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:120619|title=interešu grupa {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-01}}</ref> tostarp potenciāli izdarot spiedienu uz valdību vai [[Politiskā partija|partijām]].<ref name=":0" /> Interešu grupa tiecas ir aizstāvēt savas intereses, lai ietekmētu sabiedrisko domu un galu galā arī politiku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.mondaq.com/canada/fiscal--monetary-policy/799508/new-guidance-on-rules-for-canadian-federal-lobbyists|title=New Guidance On Rules For Canadian Federal Lobbyists - Fiscal & Monetary Policy - Canada|website=www.mondaq.com|access-date=2023-07-01}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|dzīvnieku un cilvēku ķermeņa ārējo apvalku|materiālu|āda (materiāls)}}
 āda]]
'''Āda''' ir dzīvnieku un cilvēku ķermeņa ārējais apvalks. Āda sargā ķermeni no apkārtējās vides ietekmes un [[mikroorganismi]]em, ir maņu orgāns, piedalās [[vielmaiņa|vielmaiņā]] un [[termoregulācija|termoregulācijā]].

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Salacas ieleja
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Skanaiskalns.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Skaņaiskalns
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 52 |  lats = 25 |  latNS = N
 | longd = 24 | longm = 59 | longs = 46 | longEW = E
 |            type = [[dabas parks]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=6251,5}}
 |     established = 1977
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Salacas ieleja" width=290 height=290 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q29167128"
}
</mapframe>

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Elementa infokaste
 |                     tips =
 |          kārtas skaitlis =
 |                 7. čaula =
 |                 6. čaula =
 |                 5. čaula =
 |                 4. čaula =
 |                 3. čaula =
 |                 2. čaula =
 |                 1. čaula =
 |                  simbols =
 |                 atommasa =
 |       valences elektroni =
 |           tabulas attēls =
 |                   attēls =
 |      oksidēšanas pakāpes =
 |      elektronegativitāte =
 |                  blīvums =
 |      kušanas temperatūra =
 |     viršanas temperatūra =
 |       trīskāršais punkts =
 |        kritiskais punkts =
 | īpatnējā siltumietilpība =
 |      īpatnējā pretestība =
 |            skaņas ātrums =
 |    Van der Vālsa rādiuss =
}}</pre>

sentences:
]]
'''Nogrieznis''' ir [[taisne]]s daļa starp diviem [[punkts (ģeometrija)|punktiem]]. Šos punktus sauc par nogriežņa galapunktiem.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 27. lpp.</ref> Divus nogriežņus sauc par vienādiem, ja tos var novietot vienu uz otra tā, ka sakrīt to galapunkti.<ref name=":1">Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 34. lpp.</ref> Nogriežņa garums rāda, cik vienību satur atliktais nogrieznis.<ref name=":0" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Laubfrosch_cropped.jpg
 | att_nosaukums = [[Eiropas kokvarde]] (''Hyla arborea'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 | apakškārta = Neobatrachia
 | apakškārta_lv = Jauno varžu apakškārta
 | dzimta = Hylidae
 | dzimta_lv = Kokvaržu dzimta
 | apakšdzimta = Hylinae
 | apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
 | ģints = Hyla
 | ģints_lv = Kokvardes
 | binomial = Hyla <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Jūras kauja Zundā''' bija [[Livonijas krusta kari|Livonijas Krusta karu]] pirmā kauja ar [[kurši]]em bīskapa [[Alberts fon Bukshēvdens|Alberta]] vadībā, kas notika 1210. gada 18. aprīlī (Lieldienās) kadā Baltijas jūras šaurumā ("[[Zunds|Zundā]]"), iespējams, pie [[Gotlande]]s krastiem. Krustneši, lai gan devās atceļā uz Vāciju, nolēma uzbrukt astoņiem kuršu vikingu kuģiem. Jūras kaujā uzvarēja kurši, nogalinādami ap 30 bruņinieku un citu pretinieku.<ref>[[Indriķa Livonijas hronika]], XIV. 1.-4.</ref>

sentences: {{Commonscat|Cyclists from France|Riteņbraucēji no Francijas}}

sentences:
[[Kategorija:Katastrofas]]
[[Kategorija:Kuģu vraki]]
[[Kategorija:Okeāna laineri]]

sentences: '''Pseidooolīti''' ir [[Ģeoloģija|ģeoloģisks]] [[termins]], ar ko vieni autori var apzīmēt dažādas izcelsmes [[Oolīti|oolītveidīgus]] veidojumus bez koncentriski čaulainas struktūras, bet citi [[sedimentācija]]s procesā nogludinātus lodveidīgus [[karbonāti]]sku [[Ieži|iežu]] gabalus, kas atrodas citu iežu sastāvā.<ref>Геологический словарь, Том второй: Псевдооолиты. Москва, Недра. 1978; 156. lpp</ref>

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
  |nosaukums = Tu-104<br />Ту-104
  |tips = pasažieru lidmašīna
  |ražotājs = Tupoļeva KB
  |valsts = {{flag|PSRS}}
  |attēls = Attēls:Aeroflot Tupolev Tu-104B at Arlanda, July 1968.jpg
  |Maks. ātrums = 950
  |Optimālais ātrums = 850
  |pirmais lidojums = {{dat|1955|06|17}}
  |ekspluatācija = 1956. - 1986. g.
  |primārais lietotājs = Aeroflot
  |ražošana = 1956. — 1960. g.
  |skaits = 201
 }}

sentences: '''9. novembris''' ir gada 313. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (314. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 52 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Sergejs Jeseņins
| vārds_orig = ''Сергей Александрович Есенин''
| attēls = Esenin Moscow 1922.jpg
| att_izmērs = 190px
| att_nosaukums = Sergejs Jeseņins 1922. gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1895
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 3
| dz_vieta = Konstantinovas ciems, Rjazaņas apriņķis, [[Rjazaņas guberņa]],
{{flaga|RUS}} [[Krievijas Impērija]]
(tagad Ribnovskas rajons, [[Rjazaņas apgabals]], {{RUS}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1925
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 28
| m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[KPFSR|KSFPR]], {{USSR}}
(tagad [[Sanktpēterburga]], {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas Impērija]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
| tautība = [[krievi|krievs]]
| dzimums =
| vecāki = Aleksandrs Jeseņins (1873—1931)
Tatjana Titova (1875—1955)
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Anna Izrjadnova (civillaulība, 1913—)
Zinaida Raiha (1917—1921)
[[Aisedora Dunkane]] (1922—1925)
Nadežda Voļpina (civillaulība)
Sofija Tolstaja (1925—līdz nāvei)
| bērni = Jurijs (1914—1937)
Tatjana Jeseņina (1918—1992)
Konstantīns Jeseņins (1920—1986)
Aleksandrs Jeseņins-Voļpins (1924—2016)
| paraksts = Yesenin signature 1915.jpg
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| periods = 1910—1925
| žanri = [[Dzeja|dzejoļi]], [[poēma]]s
| temati =
| lit virzieni = jaunzemnieku dzeja (1914—1918)
[[imažinisms]] (1918—1923)
liriskā dzeja (1910—1925)
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''[[Islāms]]''' ir salīdzinoši jauna un pašlaik dominējoša [[reliģija]] mūsdienu [[Indonēzija]]s arhipelāga iedzīvotāju vidū. To praktizē līdz pat 88 % valsts iedzīvotāju (aptuveni 241 miljons cilvēku 2022. gadā). Tādējādi Indonēzijas Republika ir visblīvāk apdzīvotā [[Musulmaņu pasaule|musulmaņu valsts]] pasaulē.

sentences: '''Rūsa''' ir sarkanīgs [[dzelzs]] [[oksīdi|oksīds]], kas veidojas dzelzs [[korozija]]s rezultātā, reakcijā starp dzelzi un [[gaiss|gaisa]] [[skābeklis|skābekli]] [[ūdens]] vai gaisa mitruma klātbūtnē. Rūsa galvenokārt sastāv no hidratēta [[dzelzs(III) oksīds|dzelzs(III) oksīda]] (Fe2O3·''n''H2O) un [[dzelzs(III) oksohidroksīds|dzelzs(III) oksohidroksīda]] (FeO(OH) vai hidratētā forma Fe(OH)3 jeb [[dzelzs(III) hidroksīds]]). Dzelzs korodēšanu un rūsas veidošanos sauc par '''rūsēšanu'''. Rūsa ir trausla un tās veidošanās pavājina metālu un izraisa paātrinātu dzelzs izstrādājumu nolietošanos. Rūsa arī neaizsargā metālu no turpmākas korodēšanas, atšķirībā no, piemēram, [[Alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] veidošanās uz [[alumīnijs|alumīnija]].

sentences:
{{Citas nozīmes|dzejnieci|Reke|Reke}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elīza fon der Reke
|     vārds_orig = ''Elisa von der Recke''
|         attēls = 1797 Graff Porträt Elisa von der Recke anagoria.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Elīza fon der Reke (Antons Grafs, 1797)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Skaistkalne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
 (Tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksija]]
 (Tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Johans Frīdrihs Mēdems]]
Luīze Doroteja Korfa
|          brāļi = [[Kristofs Johans Frīdrihs Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|          māsas = [[Doroteja fon Mēdema|Anna Šarlote Doroteja fon Mēdema]]
|   dzīvesbiedrs = Georgs fon der Reke (1771-1781)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Elizabete (Elīza) Šarlote Konstance fon der Reke''' (''Elisabeth Charlotte Constanzia von der Recke''; dzimusi {{dat|1754|5|20}}, mirusi {{dat|1833|4|13}}) bija [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes]] [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[dzejnieks|dzejniece]] un publiciste. Viņa bija vēlākās pēdējās [[Kurzemes hercogi]]enes [[Doroteja fon Mēdema|Dorotejas]] pusmāsa un uzticības persona.

sentences: '''Tesmeņveidīgie mākoņi''' jeb '''maisveida mākoņi''' (''Mammatus, (mam)'') ir [[mākoņi]] ar nokareniem [[puslode]]s formas izspiedumiem to apakšdaļā. Šie izspiedumi tiecas uz leju līdzīgi tesmeņiem vai nokarenām kabatām. No tā radies mākoņu nosaukums ({{val|la|mamma}} — [[tesmenis]], [[krūts dziedzeris]]). Šādi mākoņi retumis novērojami [[gubu lietusmākoņi|negaisa mākoņu]] aizmugurē [[vasara]]s periodā. Tie veidojas, strauji izbeidzoties vertikālajām strāvām, kas atbildīgas par gubmākoņa plakanās apakšas un izliektās virsotnes rašanos — tad mākoņa apakšdaļa sāk nolaisties, veidojot uz leju vērstus izliekumus. Tesmeņveida forma var būt novērojama arī pie [[stratocumulus|slāņu gubmākoņiem]] un retāk [[spalvmākoņi]]em, ja tie rodas no negaisa mākoņa "laktas".

sentences: '''16. maijs''' ir gada 136. diena (137. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 229 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Mīlgrāvis]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Mīlgrāvis]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gijoms Apolinērs
|         vārds_orig = ''Guillaume Apollinaire''
|             attēls = Guillaume Apollinaire foto.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Gijoms Apolinērs 1916. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1880
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = {{Vieta|Itālija|Roma}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1918
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 9
|            m_vieta = {{Vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Guillaume Apollinaire signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, prozaiķis
| rakstīšanas valoda = [[Franču valoda|Franču]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]]
|   slavenākie darbi = dzejoļu krājums “[[Spirti (dzejoļu krājums)|Spirti]]” (''Alcools'', 1913)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepkavību lielvalsts
| operators =
| attēls = Assassination Nation poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, trilleris
| režisors = [[Sems Levinsons]]
| producents =
| scenārijs = Sems Levinsons
| aktieri = * [[Odesa Janga]]
* [[Suki Voterhausa]]
* [[Hari Nefa]]
* [[Abra (dziedātāja)|Abra]]
* [[Anika Noni Rouza]]
* [[Kolmens Domingo]]
* [[Moda Apatova]]
* [[Bills Skašgords]]
* [[Džoels Makheils]]
* [[Bella Torna]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Assassination Nation''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Foxtail Entertainment''
* ''Phantom Four Films''
* ''Creative Wealth Media Finance''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Neon''
* ''Gozie AGBO''
* ''30West''
* ''Refinery29''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2018|9|21|ASV}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6205872/|title=
Assassination Nation (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|05}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepkavību lielvalsts"''' ({{Val|en|Assassination Nation}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] satīriska melnās komēdijas trillera filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ellecanada.com/culture/movies-and-tv/assassination-nation-will-make-you-rethink-your-relationship-with-the-internet|title=Assassination Nation Will Make You Rethink Your Relationship with the Internet|website=Elle Canada|access-date=2023-10-05|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.comingsoon.net/movies/news/1025739-assassination-nations-suki-waterhouse-signs-on-for-misbehaviour|title=Assassination Nation's Suki Waterhouse Signs On For Misbehaviour|last=Hermanns|first=Grant|website=ComingSoon.net - Movie Trailers, TV & Streaming News, and More|access-date=2023-10-05|date=2019-01-08|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://decider.com/2020/04/29/woman-crush-wednesday-maude-apatow/|title=Woman Crush Wednesday: Maude Apatow is Taking Over 'Hollywood'|access-date=2023-10-05|date=2020-04-29|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theverge.com/2018/1/24/16921552/sundance-2018-assassination-nation-film-review-sam-levinson|title=Assassination Nation is a vicious, cathartic horror film about misogyny|last=Robertson|first=Adi|website=The Verge|access-date=2023-10-05|date=2018-01-24|language=en-US}}</ref> kuras režisors un scenārija autors ir [[Sems Levinsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Odesa Janga]], [[Suki Voterhausa]], [[Hari Nefa]], [[Abra (dziedātāja)|Abra]], [[Anika Noni Rouza]], [[Kolmens Domingo]], [[Moda Apatova]], [[Bills Skašgords]], [[Džoels Makheils]] un [[Bella Torna]].

sentences:
un dzirnavu plāns [[Zviedru Vidzeme]]s laikā.]]
 zīmējums).]]
 18. gadsimtā (no [[Broce]]s kolekcijas).]]

sentences:
[[Kategorija:Elementārdaļiņu fizika]]
[[Kategorija:Matērija]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences:
{{atsauces+}}
'''Rožkrustieši''' jeb '''rozenkreiceri''' ({{val|de|Rosenkreuzer}}, no ''Rose'' — 'roze' un ''Kreuz'' — 'krusts') ir slepena [[teozofija|teozofiska]] [[brālība]], kuras darbības uzplaukuma posmu saista ar 15.—17. gadsimtu. Brālības nosaukums cēlies no viņu izmantotā Rozes krusta simbola, kuru izmanto arī dažos [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] rituālos. [[Rozes|Roze]] simbolizē augšāmcelšanos, savukārt [[krusts]] — atpestīšanu. Daudzi uzskata, ka mūsdienu rožkrustieši nav saistīti ar 17. gadsimta Rozes krusta brālību, lai arī seko tās mācībai.

sentences: '''Robotika''' ir [[lietišķā zinātne]], kas nodarbojas ar automatizēto tehnisko sistēmu ([[robots|robotu]]) izstrādāšanu. Terminu ieviesa rakstnieks — fantasts [[Aizeks Azimovs]] [[1942]].gadā (vārds [[robots]] parādījās agrāk, [[Karels Čapeks|Karela Čapeka]] 1920. gada lugā «R.U.R.»).

sentences:
{{Valodas infokaste
 | name        = Akadiešu valoda
 | nativename  =
 | region      = [[Divupe|Divupē]]
 | extinct     = ap 100. gadu
 | familycolor = Afroaziātu
 | fam1        = [[Afroaziātu valodas|afroaziātu]]
 | fam2        = [[Semītu valodas|semītu]]
 | fam3        = [[Austrumsemītu valodas|austrumsemītu]]
 | script      = [[ķīļraksts]]
 | iso1        =
 | iso2        = akk
 | iso3        = akk
}}

sentences: '''Gruzijas Pareizticīgā baznīca''', oficiāli '''Gruzijas apustuliska autokefāla ortodoksā baznīca''' ({{val|ka|საქართველოს სამოციქულო ავტოკეფალური მართლმადიდებელი ეკლესია}}, ''sakartvelos samotsikulo avt’ok’epaluri martlmadidebeli ek’lesia'') ir [[autokefālija|autokefāla]] [[Austrumu Pareizticīgā baznīca]], kas ir [[eiharistiskā kopība|eiharistiskā kopībā]] ar citām Austrumu Pareizticīgajām baznīcām. Tā ir galvenā [[Gruzija]]s baznīca un tās draudzēs lielāko vairākumu sastāda paši [[gruzīni]]. Gruzijas Pareizticīgā baznīca ir viena no senākajām pasaules baznīcām. Baznīcas saknes sniedzas [[Ibērijas Karaliste]]s un [[Kolhīda]]s kristietības pirmsākumos, attiecīgi pie [[Svētais Andrejs|Svētā Andreja]] un [[Svētā Ņina|Svētās Ņinas]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Tartu Universitātes Vecā observatorija
| native_name         = Tartu tähetorn
| former_names        = Dorpatas observatorija (1810—1893)
Svētā Georga Observatorija (1893—1919)
Tartu astronomijas observatorija (1919—1964)
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Old Observatory, Tartu, April 2012.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Tartu Universitātes Vecā observatorija
| altitude            =
| building_type       = [[observatorija]]
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  = 58.3788 | latNS  = N
| longd = 26.7201 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1808
| completion_date     =
| opened_date         = 1810
| inauguration_date   =
| architect           =
| architecture_firm   =
| url                 = https://www.tahetorn.ut.ee/
| embedded            = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Strūves ģeodēziskais loks
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii, iv
|        designation1_date = 2005 (29. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1187 1187]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{NOR}}, {{SWE}}, {{FIN}}, {{RUS}}, {{EST}}, {{LAT}}, {{LTU}}, {{BLR}}, {{UKR}}, {{MDA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}

sentences: '''Putu veidotāji''' ir [[virsmaktīvas vielas]], kas [[adsorbcija|adsorbējas]] uz šķidrās un gāzes [[fāze (termodinamika)|fāžu]] saskares virsmas, samazinot starpfāžu [[virsmas spraigums|virsmas spraigumu]] un palielinot tās mehānisko stiprību. Tas savukārt palēnina šķidruma notecēšanu no gāzes pūslīšiem [[smaguma spēks|smaguma spēka]] ietekmē un [[kapilārais spiediens|kapilārā spiediena]] izraisīto pūslīšu pārplīšanu un saplūšanu, veicinot [[putas|putu]] veidošanos uzputošanas laikā un uzlabojot putu stabilitāti.<ref name="Ozola">{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas piedevas |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0303045187%7cpage:72 |author=Lilita Ozola |year=2003 |publisher=SIA „Neo” |location=Rīga |isbn=9984-9649-0-6 |pages=64.—65 }}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Hobby Hall Suomi Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1962. gads (2018. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vantā]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         = mazumtirdzniecība tiešsaistē
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Hobby Hall Group|Hobby Hall Group OÜ]]'', {{EST}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.hobbyhall.fi hobbyhall.fi]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Hobby Hall Suomi Oy''''' ir [[Somija]]s mazumtirdzniecības uzņēmums. Tas piegādā preces pēc pasūtījuma tiešsaistē, ar vēstuli vai veikalā. Dibināts 1962. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Vantā]].

sentences:
]]
'''Meža ugunsgrēks''' ir nekontrolēts un nevēlams [[ugunsgrēks]] [[mežs|mežā]]. Meža ugunsgrēkus var izraisīt gan [[dabas parādība]]s kā [[zibens]], [[kūdra]]s pašaizdegšanās, gan cilvēka darbība kā neuzmanīga rīkošanās ar [[uguns|uguni]], tīša aizdedzināšana. Ik gadu uz [[Zeme]]s izdeg no 10 līdz 15 miljoniem hektāru meža.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://bigenc.ru/agriculture/text/2141701 | title= Лесной пожар | publisher= Большая российская энциклопедия | language= ru | accessdate= 2020. gada 13. decembrī | archive-date= 2020. gada 18. Augustsss | archive-url= https://web.archive.org/web/20200818235909/https://bigenc.ru/agriculture/text/2141701 }}</ref> Ir vairāki meža ugunsgrēku veidi, tas ir, situācijas, kad deg viss mežs, kad deg tikai meža [[zemsega]] un [[pamežs]] (tiek saukta arī par skrejuguni), kā arī zemdega, kad deg tikai zem zemes esošā daļa (raksturīga purvainām vietām, ar [[kūdra|kūdru]]).

sentences: '''1. jūnijs''' ir gada 152. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (153. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 213 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Oktanitrokubāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C8N8O16
|molmasa=464,13
|blīvums=1979
|kušanas temperatūra=sadalās?
|viršanas temperatūra=sadalās?
}}
'''Oktanitrokubāns''' (C8(NO2)8, ONC) ir ļoti spēcīga [[sprāgstviela]], kas ir 2,7 reizes jaudīgāka nekā [[trinitrotoluols]]. Pēc dažiem avotiem, tā ir spēcīgākā līdz šim sintezētā sprāgstviela.<ref> В. Благутина. Взрывчатка столетия. Žurn. Химия и жизнь, 2001, № 11, 80.—81. lpp. {{ru ikona}}</ref> Oktanitrokubāna molekulas pamatā ir [[kubāns|kubāna]] struktūra (8 [[ogleklis|oglekļa]] atomi, kas savienoti [[kubs|kuba]] veidā), kuras visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupām]].

sentences:
[[Kategorija:Apziņa]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Neiropsiholoģija]]
[[Kategorija:Fenomenoloģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Gurktāles Alpi
|attēls                 = Nockalmstrasse_06.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.95 | latNS  = N
| longd = 13.933333 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Eizenhuts]]
|augstums               = 2 441
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ibogaīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83-74-9
|      ķīmiskā formula = C20H26N2O
|              molmasa = 310,433
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 152—153 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences: '''Ektoparazīti''' (sengr. val. ''ektos'' - ārpus) ir sīki [[Parazītisms|parazītiski]] [[Organisms|organismi]], kas dzīvo uz vai iekš saimnieka organisma [[Epiderma|epidermas]]. Tie pārtiek no saimnieka organisma [[Asinis|asinīm]] un [[Limfa|limfas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.valtersunrapa.lv/lv/e-veikals/book/16411/kas-kur-kad-dabaszinatnes|title=Kas? Kur? Kad? Dabaszinātnes - Grāmatu nams “Valters un Rapa”|website=www.valtersunrapa.lv|access-date=2021-12-23|archive-date=2021-12-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20211223152611/https://www.valtersunrapa.lv/lv/e-veikals/book/16411/kas-kur-kad-dabaszinatnes}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Nikolajs Malta
|     vārds_orig =
|         attēls = Nikolajs Malta.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Krustpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad [[Jēkabpils]], {{LAT}})
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 21
|        m_vieta = Štolcenava (tagad [[Lejassaksija]]s zeme {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[Latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Rīga]]
|     alma_mater =[[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi =
}}

sentences:
{{Cita nozīme|augu ģinti|ciemu|Grīšļi (ciems)}}
{{BioTakso infokaste
|nosaukums=
|nodalījums=Magnoliophyta
|binomial=Carex
|att_nosaukums=Attālvārpu grīslis (''Carex remota'')
|valsts=Plantae
|valsts_lv=Augi
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|rinda=Poales
|klase=Liliopsida
|attēls=Carex remota inflorescens (04).jpg
|klase_lv=Viendīgļlapji
|rinda_lv=Graudzāļu rinda
|dzimta=Cyperaceae
|dzimta_lv=Grīšļu dzimta
|ģints=Carex
|ģints_lv=Grīšļi
|kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Sakse
|     vārds_orig =
|         attēls = Anna_Sakse.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1905
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Lejasciema pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1981
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 02
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latviete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Edgars Abzalons (1900-1950)
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = Austra Sēja, Smīns, Trīne Grēciņa, Zane Mežadūja
|   nodarbošanās = rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|Sports in the Netherlands|Sports Nīderlandē}}

sentences:
[[Kategorija:Rūpnieciskie procesi]]
[[Kategorija:Kokapstrāde]]
[[Kategorija:Mašīnbūve]]
[[Kategorija:Metālapstrāde]]
[[Kategorija:Griezējrīki]]

sentences: '''28. novembris''' ir gada 332. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (333. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 33 dienas.

sentences: '''1. oktobris''' ir gada 274. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (275. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 91 diena.

sentences: '''Strauts''' ir neliela [[ūdenstece]] [[Zeme]]s virspusē, kuras platums nepārsniedz dažus desmitus centimetru vai dažus metrus. Parasti strauti rodas no [[avots|avota]] — [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņu]] — izplūšanas vietas virszemē vai [[nokrišņi]]em. Nav stingri noteikta robeža starp strautu un lielāku ūdensteci — [[upe|upi]]. Strauti parasti ir seklāki, tiem ir iespējams viegli pārbrist pāri vai pat pārlēkt, arī to garums parasti ir mazāks. Savukārt ūdens plūšanas ātrums strautos bieži ir salīdzinoši lielāks nekā upēs, pat vairāki metri sekundē. Strauti ir svarīga daļa no [[ūdens cikls|ūdens aprites dabā]]. Strautus iedala pastāvīgajos un sezonālajos strautos, kā arī līdzenuma un kalnu strautos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
| attēls =Humpback stellwagen edit.jpg
| att_nosaukums =[[Kuprvalis]] (''Megaptera novaeangliae'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
| kārta = Artiodactyla
| kārta_lv = Pārnadži
| apakškārta=Whippomorpha
| apakškārta_lv=Vaļi un nīlzirgi
| infrakārta = Cetacea
| infrakārta_lv = Vaļveidīgie
| binomial=Cetacea ([[Brisson]], 1762)
| iedalījums =
[[Plātņvaļi]] (''Mysticeti'')
[[Zobvaļi]] (''Odontoceti'')
| kategorijas=nē
}}

sentences: '''Naudas reizinātājs''' jeb '''naudas multiplikators''' ir skaitlis, kas izsaka maksimālo iespējamo [[naudas piedāvājums#naudas elementi|plašās naudas attiecību pret bāzes naudu]] [[daļēju rezervju bankvedība|daļēju rezervju bankvedībā]]. Naudas reizinātāju var aprēķināt no obligātās rezerves procenta.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skudra Z
| attēls                   = Antz-Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Antz''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, piedzīvojumu filma
| režisors                 =
* [[Ēriks Darnels]]
* [[Tims Džonsons]]
| producents               =
* [[Breds Lūiss]]
* [[Ārons Vorners]]
* [[Petija Vūtone]]
| scenārija autors         =
* [[Pols Veics]]
* [[Kriss Veics]]
* [[Tods Alkots]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vudijs Allens]]
* [[Dens Akroids]]
* [[Anna Bankrofta]]
* [[Džeina Kērtina]]
* [[Denijs Glovers]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Dženifere Lopesa]]
* [[Džons Mahonijs]]
| mūzika                   =
* [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
* [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Pacific Data Images]]''
| izplatītājs              = ''DreamWorks Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|9|19|Toronto kinofestivāls|1998|10|2|ASV|}}
| ilgums                   = 79 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/antz-1998|title=Antz|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 18, 2019|archive-date={{dat|2019|04|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190418161712/http://www.bbfc.co.uk/releases/antz-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|105 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=antz.htm|title=Antz|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|171,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|1812. gada uzbrukumu Rīgai|Rīgas aplenkums|Rīgas aplenkums}}
{{Kauja infobox
|kauja=Rīgas aplenkums
|attēls=Siege of Riga 1812 Postcard.jpg
|paraksts=Pēterburgas priekšpilsētas degšana naktī no 11. uz 12. jūliju. Attēlota pastkartē.
|konfl=[[1812. gada karš|Napoleona iebrukums Krievijā]]
|laiks=1812. gada jūlijs — decembris
|vieta= mūsdienu [[Latvija]]s dienvidu rajoni
|iznāk= Napoleona armijas atkāpšanās
|puse1=[[File:Flag of France (1794-1815).svg|x15px]] [[Francijas Pirmā impērija]]
{{flaga|Prussia}}[[Prūsija]]
|puse2={{flaga|Russian Empire}}[[Krievijas impērija]]
{{flaga|UK}}[[Britu impērija]]
|karavad1=[[File:Flag of France (1794-1815).svg|x15px]] [[Žaks Makdonalds]] — maršals,
{{flaga|Prussia}}[[Jūlijs fon Grāverts]] — ģenerālis,
{{flaga|Prussia}} [[Ludvigs Jorks fon Vartenburgs]] — ģenerālis
|karavad2={{flaga|Russian Empire}} [[Magnuss Gustavs fon Esens]] — Rīgas kara gubernators (līdz oktobrim),
{{flaga|Russian Empire}} [[Filips Pauluči]] — Rīgas kara gubernators (kopš oktobra),
{{flaga|Russian Empire}} [[Ivans Emme]] — Rīgas garnizona priekšnieks,
{{flaga|UK}} [[Tomass Bjems Mārtins]] — kontradmirālis
|spēki1= 22 tūkstoši vīru
|spēki2= 17 tūkstoši vīru
|zaud1=
|zaud2=
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|aminoskābi|C6H13NO2|C6H13NO2}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
L-izoleicīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H13NO2
|molmasa=131,18
|blīvums=
|kušanas temperatūra=284 °C
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=6,02
}}
'''Izoleicīns''' ('''''Ile''''', 2-amino-3-metilpentānskābe, α-amino-β-metilbaldriānskābe, C6H13NO2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Izoleicīns ir leicīna [[izomērs|struktūrizomērs]]. Izoleicīna molekulā ir 2 hirālie oglekļa atomi, tāpēc tam ir iespējami 4 optiskie izomēri:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Māra Plotniece |     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1944
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1967-1993),
[[Rīga]], Latvijas Vides aģentūra<ref name="meteo.lv">{{Cite web|url=https://www.meteo.lv/|title=Page redirect|website=www.meteo.lv}}</ref> (1993-2009)
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = Jauno tehnoloģiju ieviešana augu ģeogrāfijas izpētē un dabas aizsardzības administrēšanā
}}
'''Mg. biol. Māra Plotniece''', dzimusi '''Kope''' (1944) ir latviešu [[biologs|bioloģe]], [[botāniķis|botāniķe]]. Specializējusies augu taksonomijā, ģeogrāfijā un jauno tehnoloģiju ieviešanā datu apstrādei augu ģeogrāfijas izpētei un dabas aizsardzības administrēšanai.

sentences: '''Termins''' ({{val|la|terminus}} — ‘robeža’) ir konkrētas tematiskās jomas ([[Zinātne|zinātnes]], [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]], [[Māksla|mākslas]]), speciālās nozares [[Jēdziens|jēdziena]] vārdisks apzīmējums – vārds vai vārdkopa.<ref name="vva">[https://termini.gov.lv/kolekcijas/93/skirklis/416271 ''Termins'']. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. R.: Valsts valodas aģentūra, 2007. Skatīts: 2023-01-08.</ref> Termini radušies līdz ar nepieciešamību nosaukt kādas jomas jēdzienus. Apzināta, sistēmiska terminrade atsevišķās zinātnes nozarēs (piemēram, bioloģijā, ķīmijā, fizikā) sākusies 18. gadsimtā un, attīstoties dažādām nozarēm, turpinājusies nākamajos gadsimtos. 20. gadsimta sākumā [[Terminoloģija|terminoloģijā]] iesaistījās tehnisko zinātņu speciālisti.<ref name=ne>Iveta Pūtele "[https://enciklopedija.lv/skirklis/5264-termins Termins]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 08.01.2023)</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Biutiful''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Biutiful (2010 movie poster).jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
 |  producents =
* Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Džons Kiliks]]
* [[Fernando Bovaira]]
 |   scenārijs =
* Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Armando Bo]]
* [[Nikolass Gjakobone]]
 |     aktieri =
* [[Havjers Bardems]]
* [[Luo Džins]]
* [[Marisela Alvareza]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Televisió de Catalunya]]''
* ''[[Televisión Española]]''
* ''[[Cha Cha Cha Films]]''
* ''[[Focus Features|Focus Features International]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Roadside Attractions]]''
* ''[[LD Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|5|17|Kannu kinofestivāls|2010|10|22|Meksika|2010|12|3|Spānija|}}
 |      ilgums = 144 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/biutiful-2010|title=Biutiful|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 21, 2018|archive-date={{dat|2017|05|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170510100031/http://www.bbfc.co.uk/releases/biutiful-2010}}</ref>
 |      valsts =
* {{ESP}}
* {{MEX}}
 |      valoda =
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Ķīniešu valoda|ķīniešu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|25,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=biutiful.htm|title=Biutiful (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|19||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Biutiful''''' ir 2010. gada [[Spānija]]s un [[Meksika]]s drāmas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Galvenās lomas atveido [[Havjers Bardems]], [[Luo Džins]] un [[Marisela Alvareza]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|5|17||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Limbažu lielezers
| attēls       = Limbažu lielezers - panoramio.jpg
| paraksts     = Limbažu Lielezera ziemeļu gals
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Limbažu novads]]
| vieta3       = [[Limbaži]], [[Limbažu pagasts]]
| map = Latvija
| plat_d=57 | plat_m=28 | plat_s=52 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=42 | gar_s=05 | gar_EW=E
| platība      = 2,564
| garums       = <!-- tikai skatli; km -->
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = 3,8
| Max_dziļums  = 6,5
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = 49,6
| izteka       = Donaviņa
| baseins      =
| lielbaseins  = [[Rīgas līcis|Rīgas līča]]
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        =
| pilsētas     = Limbaži
}}
'''Limbažu Lielezers''', '''Lielezers'''<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=80836 ''Limbažu Lielezers''], LĢIA Vietvārdu datubāze, 01.06.2020. Skatīts 10.03.2021.</ref> (agrāk saukts arī par '''Svētezeru'''<ref>[https://www.senvietas.lv/limbazu-lielezers-svetezers/ ''Limbažu Lielezers (Svētezers)''], senvietas.lv, 12.25.2019. Skatīts 10.03.2021.</ref>) ir caurteces ezers ielejveida pazeminājumā starp [[Viduslatvijas zemiene]]s [[Metsepoles līdzenums|Metsepoles līdzenumu]] rietumos un [[Idumejas augstiene]]s [[Limbažu viļņotais līdzenums|Limbažu viļņoto līdzenumu]] austrumos, [[Limbažu novads|Limbažu novada]] [[Limbažu pagasts|Limbažu pagastā]] un [[Limbaži|Limbažu pilsētā]]. Ietilpst Limbažu ezeru grupā. Ezeram ir šaura, garena forma. Garums 4,3 km, platums līdz 0,7 km. Krasti zemi, slīpi, krūmaini, grūti pieejami; austrumu un dienvidu daļā krasts augstāks. Dibens dūņains, smilšains, piekrastē daudz [[detrīts|detrīta]]. Vidējais dziļums 3,8 m (pēc citiem datiem 5,2 m), dziļākā vieta — 6,5 m — atrodas pretī Buķiem. Ezerā ietek daži sīki strauti, no ezera ziemeļu gala izplūst Donaviņa uz [[Dūņezers (Limbažu pagasts)|Dūņezeru]]. Donaviņā ierīkoti aizvari.<ref name="ezeri">[https://www.ezeri.lv/database/2060/ ''Limbažu Lielezers''], ezeri.lv. Skatīts 10.03.2021.</ref><ref>''Limbaži'', Enciklopēdija „Latvijas pilsētas“, 284 lpp. Apgāds „Preses nams“, 1999. ISBN 9984-00-357-4.</ref><ref>''Limbažu pagasts'', Enciklopēdija „Latvijas pagasti“, 1. sējums (A—Ļ), 615 lpp. A/S „Preses nams“, 2001. ISBN 9984-00-412-0.</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Tēla infokaste
| name        = ''Hello Kitty''
| color       = Pink
| series      = ''[[Sanrio]]''
| image       = Hello kitty character portrait.png
| image_size  = 200px
| caption     = ''Hello Kitty''
| first       = 1974. gadā
| creator     = [[Juko Simidzu]]
| portrayer   =
| voice       =
| lbl1 = Pilnais vārds
| data1 = Kitija Vaita (''Kitty White'')<ref name="sanriocharacterdetails">{{Tīmekļa atsauce|title=Hello Kitty|url=http://www.sanrio.co.jp/english/characters/detail/hellokitty/index.html|publisher=Sanrio|accessdate=22 December 2010|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110624000114/http://www.sanrio.co.jp/english/characters/detail/hellokitty/index.html|archivedate=24 June 2011}}</ref>
| species     =
| gender      = [[sieviete]]
| family      = ''Mimmy'' (dvīņumāsa)
''George'' (tēvs)
''Mary'' (māte)
''Anthony'' (vectēvs)
''Margaret'' (vecmāte)
''Charmmy Kitty'' (mājdzīvnieks)
''Dear Daniel'' (bērnības draugs)
| children    =
| nationality = [[Apvienotā Karaliste|angliete]]
}}
'''''Hello Kitty''''' ({{val|ja|ハロー・キティ}}, ''Harō Kiti''), zināma arī kā '''Kitija Vaita''' ({{val|en|Kitty White}}, {{val|ja|キティ・ホワイト}}), ir [[Japāna]]s kompānijas ''[[Sanrio]]'' izstrādāts tēls, kuru izveidojusi māksliniece [[Juko Simidzu]] un pilnveidojis [[Juko Jamaguči]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Hello Kitty {{!}} cartoon character |url=https://www.britannica.com/topic/Hello-Kitty |access-date=8 September 2018 |website=[[Encyclopædia Britannica]]}}</ref> ''Sanrio'' attēlo ''Hello Kitty'' kā [[japāņu bobteils|japāņu bobteila]] šķirnes jaunu kaķu sievietes ''gijinka'' ([[antropomorfisms]]) ar sarkanu banti un bez mutes.<ref name="npr">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.npr.org/2010/12/03/131755914/hello-kitty-hooks-generations-on-cute-kitsch |title=Hello Kitty Hooks Generations On Cute, Kitsch |publisher=NPR |date=3 December 2010 |access-date=13 August 2012}}</ref> Pēc tēla leģendas, viņa ir mūžīga 3. klases skolniece, kas dzīvo ārpus [[Londona]]s.<ref name="auto">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latimes.com/entertainment/arts/miranda/la-et-cam-hello-kitty-in-los-angeles-not-a-cat-20140826-column.html|title=Hello Kitty is not a cat, plus more reveals before her L.A. tour|last=Miranda|first=Carolina A.|website=[[Los Angeles Times]]|date=26 August 2014|access-date=2018-03-06}}</ref> ''Sanrio'' 2018. gadā paziņoja, ka ''Hello Kitty'' un viņas dvīņu māsa ''Mimmy'' (ar dzeltenu banti), svin savas dzimšanas dienas [[1. novembris|1. novembrī]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Hello Kitty|url=https://en.puroland.jp/character/hellokitty_en/|website=Sanrio Puroland|date=16 June 2017|access-date=19 February 2020|archive-date={{dat|2021|10|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211028111734/https://en.puroland.jp/character/hellokitty_en/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Mimmy|url=https://en.puroland.jp/character/kt_mimmy_en/|website=Sanrio Puroland|date=3 June 2017|access-date=19 February 2020|archive-date={{dat|2021|10|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211028105519/https://en.puroland.jp/character/kt_mimmy_en/}}</ref>

sentences: '''Sadalītā virsgrāmata''' ({{val-en|distributed ledger}}) ir replicētu, koplietojamu un sinhronizētu [[cipardati|cipardatu]], kas ģeogrāfiski izkliedēti starp vairākām vietnēm, valstīm vai institūcijām, konsenss.<ref name=UKscienceOffice201601>{{cite report |title=Distributed Ledger Technology: beyond block chain |url=https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf |publisher=Lielbritānijas valdība, Zinātnes birojs |date=2016. gada janvāris|accessdate=2016. gada 29. augustā |language=en }}</ref> Tai nav viena centrāla administratora vai [[datu krātuve]]s.<ref name="raiib">{{cite book |title=Restructuring and Innovation in Banking |last=Scardovi |first=Claudio |year=2016 |publisher=Springer |isbn=9783319402048 |page=36 |url=https://play.google.com/store/books/details?id=uNM0DQAAQBAJ |accessdate=2016. gada 21. novembrī|language=en}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{vikisaites+}}
{{iw+}}
'''Globālā stratifikācija''' ir pasaules valstu noslāņošanās, šķiriskais iedalījums arkarībā no dažādiem faktoriem, piemēram, varas, ietekmes, valsts bagātības. Globālā stratifikācija ir situācija, kurā katrai valstij globālā ziņā ir sava nozīme. Neviena valsts mūsdienās vairs nav nošķirta no pārējam, tās visas ir globāli saistītas. Socioloģijā tiek iedalīti trīs šāda veida darbības modeļi jeb trīs teorijas, kas skaidro globālo stratifikāciju valstiskā līmenī - modernizācijas teorija, atkarības teorija un pasaules sistēmas teorija.

sentences: Pasaules [[ekonomika]]s literatūrā vērojamā '''klastera''' definīciju dažādība<ref>Clusters for Competitiveness. (2009) The World Bank. Washington. 83 p.</ref><ref>Uzņēmumu klasteru veidošana. (2007) LR Ekonomikas ministrija. Rēzekne. 64 lpp.</ref><ref>Porter M. (1990) The Competitive Advantage of Nations. The Free press. New York. 855 p.</ref><ref>Cluster Policy in Europe. (2008) Oxford Research. Norwey. 33 p.</ref>, tomēr tajās var saskatīt arī kopējas iezīmes — ģeogrāfiskā [[koncentrācija]], savstarpējā [[sadarbība]] un kopējas intereses. Tādejādi '''komercdarbības''' jeb '''biznesa klasteri''' var definēt kā noteiktā ģeogrāfiskā teritorijā izvietotu līdzīgu vai saistītu uzņēmumu sadarbības modeli, ko apvieno kopējs tirgus, [[tehnoloģijas]] vai zināšanas, piegādātāji, darbinieki un atbalstošās organizācijas.

sentences: '''Grieķu uguns''' ({{val|gr|Υγρό Πυρ}}) bija degmaisījums, kuru militāros nolūkos izmantoja [[Viduslaiki|viduslaikos]]. Bizantieši to parasti izmantoja jūras kaujās, jo tas varēja degt pat uz [[ūdens]] virsmas. Pateicoties grieķu ugunij, [[Austrumromas impērija|Bizantija]] uzvarēja daudzas kaujas. Degmaisījuma sastāvs tika turēts noslēpumā un pilnībā nav zināms pat mūsdienās.

sentences:
)]]
'''Kailums''' ir būšana bez apģērba, ietērpa vai apsega. Lielāko daļu [[aizvēsture]]s [[Anatomiski moderns cilvēks|anatomiski modernie cilvēki]], kuri dzīvoja siltā klimatā, bija kaili.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Adornment: what self-decoration tells us about who we are|publisher=Bloomsbury Academic|date=2020|location=London New York Oxford New Delhi Sydney|isbn=978-1-350-12100-3|first=Stephen|last=Davies|pages=168}}</ref> Laikam ritot, cilvēki sāka izmantot ķermeņa rotājumus, tostarp [[Juvelierdarbs|rotaslietas]], [[Tetovējums|tetovējumus]], ķermeņa krāsas un [[Rētošana|rētošanu]],<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Seeing through clothes|url=https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3|publisher=Penguin Books|date=1988|location=New York|isbn=978-0-14-011084-5|first=Anne|last=Hollander|pages=[https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3/page/n102 83]}}</ref> kas daļēji kalpoja kā [[neverbālā komunikācija]], norādot uz cilvēka sociālo statusu un individuālajām īpašībām. Siltajos klimatos dzīvojošie izmantoja apģērbu dekoratīviem, simboliskiem vai svinīgiem nolūkiem, bet bieži bija kaili, jo nebija nepieciešamības valkāt apģērbu, kā arī nepastāvēja [[kauns]]. Sievietes neaizsedza [[Krūts|krūtis]], jo tās netika [[Seksuālā objektizācija|seksualizētas]], bet gan bija asociētas ar bērnu [[Zīdīšana|zīdīšanu]].<ref>Asher-Greve, Julia M.; Sweeney, Deborah (2006). "On Nakedness, Nudity, and Gender in Egyptian and Mesopotamian Art". In Schroer, Sylvia (ed.). Images and Gender: Contributions to the Hermeneutics of Reading Ancient Art. Vandenhoeck & Ruprecht Göttingen: Academic Press Fribourg., pp. 127—128.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahloroglekļa struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CCl4
|molmasa=153,82
|blīvums=1584,2
|kušanas temperatūra=250 K (-22,9 °C)
|viršanas temperatūra=350 K (76,8 °C)
}}
'''Tetrahlorogleklis''' (tetrahlormetāns, CCl4) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais [[halogēnogļūdeņradis]]. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

sentences:
.]]
'''1917. gada Balfūra deklarācija''' (datēta ar [[1917]]. gada [[2. novembris|2. novembri]]) bija formāls paziņojums par Lielbritānijas un Īrijas [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] valdības politisko attieksmi pret [[Osmaņu impērijas sadalīšana|Osmaņu impērijas sadalīšanu]] pēc [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]]. Tajā toreizējais britu ārlietu ministrs [[Artūrs Balfūrs]] paziņoja baņķierim [[Valters Rotšīlds|Valteram Rotšīldam]], ka britu valdība atbalsta [[cionisms|cionistu]] plānus par [[ebreji|ebreju]] tautas nacionālās mītnes izveidi [[Palestīna|Palestīnā]] ar noteikumu, ka nedrīkst tikt darīts nekas tāds, kas varētu apdraudēt tur esošo kopienu tiesības.

sentences: '''Viviani teorēma''' ir sakarība [[Vienādmalu trijstūris|vienādmalu trijstūrī]] starp patvaļīgu [[Punkts (ģeometrija)|punktu]] un trijstūra malu [[Trijstūra augstums|augstumiem]] pret šo punktu. Tā apgalvo, ka jebkur iekšā trijstūrī novietojot punktu <math> P</math>, mazo trijstūru augstumu [[summa]] būs vienāda ar lielā trijstūra augstumu <math> s + u + t = h</math>.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Losalamosas Nacionālā laboratorija
| logo = LANL Logo.png
| company_logo =
| industry = [[Nacionālā drošība]], [[fundamentālās zinātnes]]
| founder =
| launch_date =
| location = [[Losalamosa]], [[Ņūmeksikas štats]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| products =
| website = {{#property:P856}}
| image = Los Alamos aerial view.jpeg
| image_caption = Laboratorijas panorāma
| foundation = {{Start date|1943}}
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kicbīeles Alpi
|attēls                 = Hahnenkamm_in_May.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Hānenkamma kalns maijā
| map = Karte_Kitzbüheler_Alpen.png
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.333333 | latNS  = N
| longd = 12.333333 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 80
|platums                = 25 - 30
|kalns                  = [[Kreicjohs]]
|augstums               = 2 558
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Tautas skaitīšana''' jeb '''tautskaite''' ir process, kura mērķis ir noskaidrot [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaitu]] konkrētā [[teritorija|teritorijā]] vai pat [[valsts|valstī]]. Iedzīvotāju uzskaite ir veikta jau antīkajā pasaulē, bet pirmā dokumentētā tautas skaitīšana ir veikta [[9. gadsimts|9. gadsimtā]], kad [[Vilhelms Iekarotājs]] pavēlēja izmērīt visas [[Anglija]]s zemes, noteikt to vērtību un nozīmi, kā arī uzskaitīt šo zemju īpašniekus.

sentences: '''Combat 18''' (C18) ir angļu [[neonacisti|neonacistu]] organizācija, kas izveidojās 1992. gadā satiekoties '''[[Blood and Honour]]''' un [[futbola huligāni]]em no [["Chelsea Headhunters"]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Franču sakarnieks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|51,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3511846401/|title=The French Connection (1971) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|2|25}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 104 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|7}}
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = ''Philip D'Antoni Productions''
| operators = [[Ouens Roizmens]]
| oriģinālnos = ''The French Connection''
| mūzika = [[Dons Eliss]]
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Fernando Rejs]]
* [[Rojs Šeiders]]
* [[Tonijs Lo Bjanko]]
* [[Marsels Bozufī]]
| scenārijs = [[Ernests Taidimens]]
| producents = [[Filips D'Antoni]]
| režisors = [[Viljams Frīdkins]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  TheFrenchConnection.jpg
| imdb =
}}'''"Franču sakarnieks"''' ({{Val|en|The French Connection}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Viljams Frīdkins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Fernando Rejs]], [[Rojs Šeiders]], [[Tonijs Lo Bjanko]] un [[Marsels Bozufī]]. Filma ir balstīta uz 1969. gada [[Roberts Mūrs|Roberta Mūra]] tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Salvinorīna A struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83729-01-5
|      ķīmiskā formula = C23H28O8
|              molmasa = 432,46
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 238—244 °C
| viršanas temperatūra = 760,2 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences: '''9. jūlijs''' ir gada 190. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (191. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 175 dienas.

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pa asmeni skrejošais
| attēls                   = Blade Runner poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Filmas plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Blade Runner''
| žanrs                    = [[Zinātniskā fantastika]]
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               = [[Maikls Dīlijs]]
| scenārija autors         =
* [[Hemptons Fenčers]]
* [[Deivids Pīplzs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Harisons Fords]]
* [[Ritgers Hauers]]
* [[Šona Janga]]
* [[Edvards Džeimss Olmoss]]
* M. Emets Volšs
* Derila Hanna
| mūzika                   = [[Vangelis]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Terijs Rolings]]
* [[Mārša Nakašima]]
| studija                  = ''[[The Ladd Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1982|06|25}}
| ilgums                   = 116 minūtes
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|41,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Blade Runner (1982) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0083658/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|10|2||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Pa asmeni skrejošais 2049]]"
| imdb                     =
}}
'''"Pa asmeni skrejošais"''' ({{val|en|Blade Runner}}) ir 1982. gada ASV [[zinātniskās fantastikas filma]], kuru veidojis [[Ridlijs Skots]]. Filmas [[scenārijs]], kuru uzrakstīja [[Hampton Fancher|Hemptons Fenčers]] un [[David Peoples|Deivids Pīplzs]], ir balstīts uz [[Filips Diks|Filipa K. Dika]] romānu ''[[Do Androids Dream of Electric Sheep?]]''. Galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Ritgers Hauers]], [[Sean Young|Šona Janga]], [[Edward James Olmos|Edvards Džeimss Olmoss]], [[M. Emmet Walsh|M. Emets Volšs]] un [[Daryl Hannah|Derila Hanna]].

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Brekši
|attels             =
|paraksts           = [[Brekšu iela]]
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,039 km²
|iedzivotaju_skaits = 1 751 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[16. autobusu maršruts (Rīga)|16.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/breksi/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Prāgas pavasaris''' bija [[liberalizācija]]s periods [[Čehoslovākija|Čehoslovākijas Sociālistiskajā republikā]], kas sākās {{dat|1968|01|05}}, kad [[Aleksandrs Dubčeks]] tika ievēlēts par [[komunisms|Komunistiskās]] partijas vadītāju, un beidzās {{dat|1968|08|20}}, kad [[Padomju Savienība|PSRS]] vadītā [[varšavas pakts|Varšavas pakta]] bruņotie spēki iebruka valstī.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = K2
| Photo           = K2 2006b.jpg
| latd=35 |latm=52 |lats=57 |latNS=N
| longd=76 |longm=30 |longs=48 |longEW=E
| karte = Pakistāna#Ķīna
| Augstums        = 8611
| Relatīvais_augstums =
| Atrašanās vieta = {{flag|Pakistāna}}<br />{{CHN}}
| Kalnu grēda     = [[Karakorums]]
| First ascent        = {{dat|1954|7|31||bez}}
}}

sentences: '''Kepler-10c''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 173 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pūķa zvaigznājs|Pūķa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Kepler-10]] 0,2407 AU attālumā no tās. 1 [[gads]] uz planētas ilgst 45,3 [[Diennakts|diennaktis]] un tā sver apmēram 20 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā Superzeme klases planēta. Tās rādiuss ir vairāk kā 2 reizes lielāks par Zemes rādiusu.

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Jūrzemes burvis
|          attels =
| attela apraksts = Oriģinālvalodā izdotās grāmatas vāks.
|          autors = Ursula Le Gvina
|  orig nosaukums = ''A Wizard of Earthsea''
|       tulkotajs =
|     ilustrators = Ruta Robina
|     vaka autors =
|          valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|          valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|          serija = [[Jūrzeme]]s cikls
|          temats =
|           zanrs = Fantastika
|        izdevejs = [[Parnassus Press]]
|          izdota = 1968
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec = [[Atuānas Kapenes]]
|           pirms =
}}
'''"Jūrzemes burvis"''' ({{val|en|A Wizard of Earthsea}}) ir rakstnieces [[Ursula Le Gvina|Ursulas Le Gvinas]] pirmā grāmata no "[[Jūrzeme]]s" grāmatu cikla.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Diacetila struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H6O2
|molmasa=86,09
|blīvums=990,4
|kušanas temperatūra=-2,4 °C
|viršanas temperatūra=88 °C
}}
'''Diacetils''' (2,3-butāndions, dimetilglioksāls, dimetildiketons, CH3COCOCH3) ir vienkāršākais α-di[[ketons]] jeb vicinālais diketons (tā molekulā abas [[karbonilgrupa]]s atrodas blakus). Diacetils ir zaļgandzeltens šķidrums. Dzeltena vai dzeltenzaļa krāsa ir visu α-diketonu īpašība (arī [[glioksāls]] satur divas blakus novietotas karbonilgrupas un ir krāsains savienojums). Šādas atomu grupas, kā α-diketona grupējums, sauc par [[hromofors|hromoforām]] grupām. Savienojumi, kur karbonilgrupas ir lielākā attālumā viena no otras (β- vai γ-diketoni) pārsvarā ir bezkrāsaini.

sentences:
[[Kategorija:Riepu ražotāji]]
[[Kategorija:Somijas uzņēmumi]]
[[Kategorija:Nokia bijušie meitas un asociatīvie uzņēmumi]]
[[Kategorija:Bridgestone]]

sentences: '''Ugunsdzēsējs''' ir cilvēks, kura darbs ir dzēst [[uguns|uguni]] nelaimju un [[ugunsgrēks|ugunsgrēku]] gadījumos, kā arī veikt dažādus glābšanas darbus. Ugunsdzēsēji parasti apvienojas [[brigāde|brigādēs]], lai veiksmīgāk un organizētāk varētu veikt konkrētos uzdevumus.

sentences: '''FIFO''' ([[akronīms]] no ''first in, first out'' — 'pirmais iekšā, pirmais ārā') [[Datorika|datorikā]] un [[Rindu teorija|rindu teorijā]] apzīmē datu organizācijas un manipulācijas metodi, kurā pirmais ievietotais ieraksts tiek apstrādāts kā pirmais. Metodes galvenais lietojums ir [[Rinda (datu struktūra)|rindas]] datu struktūrā.

sentences: {{cita nozīme|lauksaimnieku|mājas garu latviešu mitoloģijā|Zemnieks (mitoloģija)}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pelču pagasts
| karte             = Pelču pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Pelču pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Pelču pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Pelči
| platība           = 56,57
| iedzīvotāji       = 1077<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1077 / 56.57 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.pelci.lv
}}

sentences: [[Elektroniskais paraksts|Elektroniskajā parakstā]] '''laika zīmogs''' jeb '''laikspiedogs''' ({{val-en|Timestamp}}) fiksē dokumenta saturu laikā, lai viegli varētu atklāt jebkuru pēc tam izdarītu dokumenta izmaiņu.<ref>{{AkadTerm|term=Timestamp|lang=EN}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=Apollo_of_the_Belvedere.jpg
| image_size=
| title=''Belvederes Apolons''
| artist=[[Leohars]]
| year= ap 350. – 325. gadu p.m.ē.
| type=oriģinālā [[bronza]], kopija [[marmors]]
| height=224 cm
| museum={{vieta|Vatikāns|Vatikāna muzeji}}
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase=Liliopsida|autors=Schreb.|binomial=Carex flacca|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|attēls=Carex flacca kz05.jpg|rinda=Poales|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex flacca|suga_lv=Zilganais grīslis|sinonīmi=Carex glauca <i>Scop.</i>}}'''Zilganais grīslis''' ({{val-la|Carex flacca}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] (neiekļaujot kontinenta galējos ziemeļus un austrumus), kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]] sastopama suga.

sentences:
'''Uzbeku haniste''' ({{val|uz|Oʻzbek ulusi, Oʻzbek xonligi}}, 1428—1468) bija [[Zelta Orda]]s sabrukuma laikā hana Abulhaira dibināta [[valsts]], kas atradās mūsdienu [[Uzbekistāna]]s, [[Kazahstāna]]s un [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļā. Tās galvaspilsēta līdz 1446. gadam bija Čingitura (tagad [[Tjumeņa]]), pēc tam [[Siganaka]] tagadējā [[Kizilordas apgabals|Kizilordas apgabalā]].

== Vēsture ==
Uzbeku hanisti nodibināja 1428. gadā un nosauca agrākā Zelta Ordas hana [[Uzbeghans|Uzbeghana]] vārdā. Zelta Ordas hanu pēcnācēju cīņu rezultātā radās arī [[Kazaņas haniste]] (1438), [[Krimas haniste]] (1441), [[Nogaju Orda]] (pēc 1440. gada), [[Kazahu haniste]] (1465), [[Astrahaņas hani]]ste (1466).

sentences:
{{Redirect|LED}}
{{Infobox electronic component
| name              = Gaismas diode (LED)
| image             = RBG-LED.jpg
| image_size        = 250px
| caption           = Zila, zaļa, un sarkana LED iekš 5 mm ietvarā
| working_principle = [[Elektroluminiscence]]
| invented          = [[H. J. Round]] (1907)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.myledpassion.com/History/hj-round.htm|title=HJ Round was a pioneer in the development of the LED|website=www.myledpassion.com|access-date={{dat|2020|12|20||bez}}|archive-date={{dat|2020|10|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201028074225/http://www.myledpassion.com/History/hj-round.htm}}</ref>
[[Oleg Losev]] (1927)<ref name="100-YEAR HISTORY">{{ziņu atsauce| url=http://holly.orc.soton.ac.uk/fileadmin/downloads/100_years_of_optoelectronics__2_.pdf| title=The life and times of the LED — a 100-year history| date=April 2007| agency=The Optoelectronics Research Centre, University of Southampton| access-date=September 4, 2012| dead-url=yes| archive-url=https://web.archive.org/web/20120915034646/http://holly.orc.soton.ac.uk/fileadmin/downloads/100_years_of_optoelectronics__2_.pdf| archive-date=September 15, 2012| df=mdy-all}}</ref>
[[James R. Biard]] (1961)<ref>[http://www.freepatentsonline.com/3293513.pdf US Patent 3293513], "Semiconductor Radiant Diode", James R. Biard and Gary Pittman, Filed on Aug. 8th, 1962, Issued on Dec. 20th, 1966.</ref>
[[Nick Holonyak]] (1962)<ref name="LEMELSON-MIT">{{ziņu atsauce|url=http://web.mit.edu/invent/n-pressreleases/n-press-04LMP.html |title=Inventor of Long-Lasting, Low-Heat Light Source Awarded $500,000 Lemelson-MIT Prize for Invention |date=April 21, 2004 |agency=Massachusetts Institute of Technology |access-date=December 21, 2011 |location=Washington, D.C. |dead-url=yes |archive-url=https://web.archive.org/web/20111009111042/http://web.mit.edu/invent/n-pressreleases/n-press-04LMP.html |archive-date=October 9, 2011 }}</ref>
| first_produced    = 1962. oktobris
| symbol            =
| pins              = [[Anods]] un [[katods]]
}}

sentences:
{{Upes infokaste
 | nosaukums          = Ebro
 | citvaloda          = es
 | oriģinālnosaukums  = Ebro
 | attēls             = Zaragoza shel.JPG
 | paraksts           = Ebro upe Saragosas pilsētā
 | karte              = SpainEbroBasin.png
 | kartes_paraksts    = Ebro upes baseins Pireneju pussalā
 | kartes_izmērs      = 250px
 | izteka             = ''Pico Tres Mares'', [[Kantabrija]]
  | iztekas_augstums  = 1980
  | sāk_plat_d= 43 | sāk_plat_m= 02 | sāk_plat_s= 21 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 4 | sāk_gar_m= 24 | sāk_gar_s= 11 | sāk_gar_EW=W
 | ieteka             = [[Vidusjūra]], [[Tarragonas province]]
  | ietekas_augstums  = 0
  | iet_plat_d= 40 | iet_plat_m= 43 | iet_plat_s= 12 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 0 | iet_gar_m= 51 | iet_gar_s= 47 | iet_gar_EW=E
 | baseina_valstis    = {{ESP}}
 | garums             = 910
 | gada_notece        =
 | caurtece           = 426
 | caurtece_vieta     = ieteka
 | baseins            = 80 093
 | pietekas           = [[Segre]], [[Galjego]], [[Aragona (upe)|Aragona]], [[Halona]], [[Verva]], [[Gvadalope]]
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Nikija Mināža
|      Vārds_orig = ''Nicki Minaj''
|          Attēls = Nicki Minaj MTV VMAs 4.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Nikija Mināža 2018. gadā
|        Dz_vārds = Onika Tanja Maraža
|      Pseidonīms = Nikija Mināža
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|12|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Trinidāda un Tobāgo|Portofspeina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|mypinkfriday.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Onika Tanja Maraža''' ({{val|en|Onika Tanya Maraj}}; dzimusi {{dat|1982|12|8}}),<ref name = "Dallas">{{Tīmekļa atsauce|title=Dallas Police Department Report|url=http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf|publisher=TMZ.Com|accessdate=November 10, 2011|archive-date={{dat|2012|03|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120330001103/http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf}}</ref> plašāk pazīstama kā '''Nikija Mināža''' (''Nicki Minaj''), ir amerikāņu ierakstu māksliniece.

sentences: '''Valsts kase''' ir tiešās pārvaldes iestāde, kas atrodas [[Latvijas Republikas Finanšu ministrija|Finanšu ministrijas]] pārraudzībā. Tās pamatmērķis ir nodrošināt drošu un efektīvu valsts finanšu pārvaldību, ņemot vērā sabiedrības intereses. Pārvaldnieks ir atbildīgs par Valsts kases darbību, un viņa amatu ieceļ vai atbrīvo [[Latvijas Finanšu ministrs|Finanšu ministrs]].<ref name="kase.gov.lv">https://www.kase.gov.lv/valsts-kase/par-mums</ref>

sentences: '''Grafīts''' ({{val|grc|γραφειν}} — 'raksts') ir [[minerāls]] no [[ķīmiskais elements|elementu]] tīrradņu klases (sastāv tikai no viena elementa — [[ogleklis|oglekļa]]). Grafīts ir viena no oglekļa [[alotropija|alotropiskajām modifikācijām]]. Tā struktūra ir slāņaina. Grafīta atsevišķu kārtu kristāliskie režģi var dažādi novietoties attiecībā vienam pret otru. Kārtas ir gandrīz plakanas un sastāv no regulāru sešstūru veidā izvietotu oglekļa atomu režģa.

sentences:
'''Zemes samits''' (oficiālais nosaukums: '''[[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s konference "Vide un attīstība"'''; dažkārt saukta arī par ''Vides samitu'' vai ''Rio konferenci'') bija [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] augstākā līmeņa starptautiska konference, kas notika Brazīlijas pilsētā [[Riodežaneiro]] [[1992. gads|1992. gadā]] no 3. līdz 14. jūnijam. Konferencē bija pārstāvētas 172 valstis un tajā piedalījās 108 valstu vadītāji<ref>[http://www.un.org/geninfo/bp/enviro.html Earth_Summit<!-- Bota izveidots nosaukums- -->]</ref>.

== Konferences rezultāti ==
* Rio Deklarācija “Par vidi un attīstību”
* Rīcības plāns 21.gadsimtam (Agenda 21)
* ANO Vispārējā konvencija [[Par bioloģisko daudzveidību|“Par bioloģisko daudzveidību”]]
* ANO Vispārējā konvencija “[[ANO vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām|Par klimata pārmaiņām]]”
* ANO “Mežu izmantošanas principi”

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sliktais leitnants
| operators =
| attēls = Bad Lieutenant.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Abels Ferrara]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Hārvijs Keitels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bad Lieutenant''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Aries Films''
* ''LIVE Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|1992|11|20}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1430619649/weekend/|title=Bad Lieutenant |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sliktais leitnants"''' ({{Val|en|Bad Lieutenant}}) ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Abels Ferrara]]. Filmā galveno lomu atveido [[Hārvijs Keitels]].

sentences:
'''Anarhokomunisms''' ir viens no [[Anarhisms|anarhisma]] un [[Komunisms|komunisma]] atzariem, kura mērķis ir izveidot [[Anarhija|anarhiju]], kurā maksimāli tiek veicināta cilvēku un to apvienību pašpārvalde un savstarpēja palīdzība.
 (1842−1921)]]
[[Pjotrs Kropotkins]] (1842−1921) tiek uzskatīts par galveno anarhokomunisma idejas teorētiķi, kas tai piešķīra saskaņotu, pabeigtu formu, taču nebija pirmais anarhokomunists.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Valdības noslēpumi
| operators =
| attēls = OfficialSecrets-posterLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Geivins Hūds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kīra Naitlija]]
* [[Mets Smits]]
* [[Metjū Gūds]]
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Ādams Bakri]]
* [[Reifs Fainss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Official Secrets''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Entertainment One''
* ''IFC Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|1|28|[[Sandensas kinofestivāls]]|2019|8|30|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1980466689/|title=Official Secrets |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Valdības noslēpumi"''' ({{Val|en|Official Secrets}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Geivins Hūds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīra Naitlija]], [[Mets Smits]], [[Metjū Gūds]], [[Rīss Ivanss]], [[Ādams Bakri]] un [[Reifs Fainss]].

sentences:
{{cita nozīme|liķieri|kuģi|Adriatica Queen}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences: '''Atdzejojums''' jeb '''atdzeja''' ir [[dzeja|dzejiska]] teksta [[Tulkošana|tulkojums]] citā [[valoda|valodā]], saglabājot oriģināla jēgu un formas īpatnības.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Orokjeta
 | official_name            = ''Oroquieta''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Misamis Occidental Provincial Capitol Park (Lamac Lower, Oroquieta, Misamis Occidental; 10-16-2023).jpg
| image2                   = Oroquieta Poblacion, Independence Street arch (Oroquieta, Misamis Occidental; 10-16-2023).jpg
| image3                   = Misamis Occidental Provincial Athletic Complex.jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator misamis occidental oroquieta.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        = [[Rietummisamisa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1880
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1970
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 47
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 237.88
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 72301
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 29 | lats =  | latNS = N
 | longd = 123 | longm = 48 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 7207
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 138
 | website                  = {{URL|http://www.oroquietacity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nelikumība
| attēls                   = Lawless film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lawless''
| žanrs                    = drāma, kriminālfilma
| režisors                 = [[Džons Hilkouts]]
| producents               =
* [[Lūsija Fišere]]
* [[Duglass Viks]]
* [[Megana Elisona]]
* [[Maikls Benaroja]]
| scenārija autors         = [[Niks Keivs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Šia Lebafs]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Mia Vašikovska]]
* [[Džesika Česteina]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Gajs Pīrss]]
| mūzika                   =
* [[Vorens Elliss]]
* Niks Keivs
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Red Wagon Entertainment]]''
* ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Revolt Films]]''
* ''[[BlumHansonAllen Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|5|19|Kannu filmu festivāls|2012|8|29|ASV|2013|2|8|Latvija|}}
| ilgums                   = 113 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lawless-2012|title=Lawless|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 8, 2018|archive-date={{dat|2017|06|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170621201648/http://www.bbfc.co.uk/releases/lawless-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|53,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wettestcountry.htm|title=Lawless (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 8, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nelikumība"''' ({{val|en|Lawless}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Hilkouts]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Hārdijs]], [[Šia Lebafs]], [[Gērijs Oldmens]], [[Mia Vašikovska]], [[Džesika Česteina]], [[Džeisons Klārks]] un [[Gajs Pīrss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|5|19||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzpirēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C20H12
|molmasa=252,31
|blīvums=1240
|kušanas temperatūra=179 °C
|viršanas temperatūra=495 °C
}}
'''Benzpirēns''' (benzopirēns, benz[''a'']pirēns, 3,4-benzpirēns, C20H12) pieder pie [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži|policikliskajiem arēniem]] ar kondensētiem cikliem. Tas ir viens no [[benzpirēni|benzpirēnu]] izomēriem.

sentences: s teritorijā. Aisti (kartes augšējā labajā stūrī) lokalizēti Lietuvas teritorijā.]]

sentences:
'''Atommasa''' jeb relatīvā molekulmasa <math> M_r \ </math> ir dotās vielas molekulas (vai atoma) masas <math> m_0 \ </math> attiecība pret 1/12 oglekļa atoma masas <math> m_{0C} \ </math>:
: <math> M_r = \frac{m_0}{1/12 m_{0C}} \ </math>
Tā galvenokārt koncentrēta atoma kodolā, kura tilpums ir aptuveni 10-15 daļa no atoma tilpuma. Tā kā atomu un molekulu masas ir ļoti mazas, aprēķinos izdevīgi izmantot nevis masas absolūtās vērtības, bet gan relatīvās vērtības. Saskaņā ar starptautisku vienošanos visu atomu un molekulu masas salīdzina ar 1/12 [[ogleklis|oglekļa]] atoma masas (tā saucamā [[atommasu oglekļa skala]]).  Ķīmisko elementu atommasas izsaka atommasas vienībās ''u''. 1 u = 1,6606 * 10-27 [[Kilograms|kg]] (apmēram atbilst 1/12 daļai no [[ogleklis|C-12]] [[izotopi|izotopa]] atoma masas). Atommasu, kas izteikta atommasas vienībās, sauc par relatīvo atommasu. Relatīvo atommasu apzīmē ar simbolu ''Mr''.
== Daži ķīmiskie elementi ==
{|
|-
! [[:Category:Ķīmiskie elementi|Elements]] !! Relatīvā atommasa
|-
| [[Ūdeņradis]] || 1,008
|-
| [[Skābeklis]] || 15,999
|-
| [[Kālijs]] || 39,098
|-
| [[Dzelzs]] || 55,84
|-
| [[Zelts]] || 196,97
|-
| [[Urāns (elements)|Urāns]] || 238,03
|}

sentences: '''Kronis''' ({{val|la|corona}} — ‘vainags’) ir varas [[simbols]], ar [[dārgakmens|dārgakmeņiem]] greznota galvas [[rotaslieta|rota]]. Tradicionāli kroni valkā [[monarhs]], piemēram, [[karalis]] vai [[karaliene]], tādēļ ar terminu ‘kronis’ apzīmē arī [[valdība|valdību]] valstī ar [[monarhija|monarhiju]]. Dažāda veida kroņus piešķir arī cita veida nozīmīgām personām, piemēram, [[skaistuma konkurss|skaistuma konkursa]] uzvarētājām.

sentences: :''Šis ir raksts par upi [[Polija|Polijā]]. Polijā atrodas arī tāda paša nosaukuma pilsēta - skat. [[Varta (pilsēta)|Varta]].''

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Katastrofu mākslinieks
 | oriģinālnos = ''The Disaster Artist''
 |      attēls = TheDisastorArtistTeaserPoster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma, biogrāfiska filma
 |    režisors = [[Džeimss Franko]]
 |  producents =
* [[Evans Goldbergs]]
* [[Džeimss Vīvers]]
* Džeimss Franko
* [[Sets Rogens]]
* [[Vinss Džolivete]]
 |   scenārijs =
* [[Maikls H. Vēbers]]
* [[Skots Noištaders]]
 |     aktieri =
* Džeimss Franko
* [[Deivs Franko]]
* Sets Rogens
* [[Elisona Briē]]
* [[Džošs Hatčersons]]
 |      mūzika = [[Deivs Porters]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Good Universe]]''
* ''[[Point Grey Pictures]]''
* ''[[Rabbit Bandini Productions]]''
 | izplatītājs =
* ''[[A24]]''
* ''[[Warner Bros.]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|3|12|Ostina|2017|12|1|ASV|}}
 |      ilgums = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/disaster-artist-2017|title=The Disaster Artist|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 26, 2018|archive-date={{dat|2017|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171208175020/http://www.bbfc.co.uk/releases/disaster-artist-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|29,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thedisasterartist.htm|title=The Disaster Artist (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 26, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Katastrofu mākslinieks"''' ({{val|en|The Disaster Artist}}) ir 2017. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džeimss Franko]]. Galvenās lomas atveido [[Deivs Franko]], [[Sets Rogens]], [[Elisona Briē]] un [[Džošs Hatčersons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|3|12||bez}} Ostinā.

sentences:
ir sterils [[Ēzeļi|ēzeļu]] tēviņa un [[Zirgi|zirgu]] mātītes ([[Ķēve|ķēves]]) pēcnācējs. Mūļi ir mazāki par zirgiem, bet stiprāki par ēzeļiem, tāpēc tie ir noderīgi nastu nešanai]]
[[Bioloģija|Bioloģijā]] '''hibrīds''' ir divu dažādu augu vai dzīvnieku [[Šķirne|šķirņu]], [[Suga|sugu]] vai [[Ģints (bioloģija)|ģinšu]] pēcnācējs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/hibridiz%C4%81cija|title=hibridizācija {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-01}}</ref> Parasti tas nozīmē, ka katrai indivīda [[Šūna|šūnai]] ir ģenētiskais materiāls no diviem dažādiem (vecāku) organismiem, savukārt indivīdu, kuram tikai dažas šūnas ir iegūtas no cita organisma, sauc par [[Himēra (ģenētika)|himēru]]. Hibrīdiem parasti ir abu vecāku iezīmes, taču tie bieži vien ir [[Sterilizācija (mikrobioloģija)|sterili]].<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=3rd ed|title=Biological science|url=https://www.worldcat.org/oclc/5706969|publisher=Norton|date=1980|location=New York|isbn=0-393-95021-2|oclc=5706969|first=William T.|last=Keeton|pages=800}}</ref>

sentences:
{{Neenciklopēdisks}}
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums          = Tirdzniecības centrs "Galerija Centrs"
|logo               =Galerija Centrs logo.jpg
|logo izmērs        =250px
|attēls             =Galerija Centrs 2010.jpg
|attēla paraksts    ="Galerija Centrs" 2010. gadā
|pilsēta lokatīvā   = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte   =Rīga
|latd               =56 | latm =56 | lats =52 | latNS =N
|longd              =24 | longm =06 | longs =45 | longEW =E
|valsts           = {{flag|Latvija}}
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    =
|apkaime          =[[Vecrīga]]
|adrese           = [[Audēju iela]] 16
|atklāts          = [[1938. gads|1938. gadā]] <ref name=":0"/>
|rekonstrukcija   =[[1967. gads|1967. gadā]], [[1997. gads|1997. gadā]], [[1998. gads|1998. gadā]], [[2006. gads|2006. gadā]].
|īpašnieks        = ''Newsec''
|platība        = 29 300 m²
|tirdz platība  = 18 900 m²
|veikalu sk     = 140
|autostāvvieta  =
|apmeklētāji    = 8 milj. (2014)
|apgrozījums    = 65.4 milj. Eur (2014)
|mājas lapa   = {{URL|http://www.galerijacentrs.lv/lv/}}
}}
'''"Galerija Centrs"''' ir tirdzniecības centrs [[Audēju iela (Rīga)|Audēju ielā]] [[Rīga|Rīgā]].
Mūsdienās ēka novērtēta kā izcils dizaina objekts.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.galerijacentrs.lv/lv/par_galeriju_centrs/vesture/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|06|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150806021310/http://www.galerijacentrs.lv/lv/par_galeriju_centrs/vesture/ |archivedate={{dat|2015|08|06||bez}} }}</ref> Tirdzniecības centrs iekļauj [[Rīdzenes iela (Rīga)|Rīdzenes ielu]], kas izbūvēta kā stiklota pasāža.
Tirdzniecības centrā saglabātas vēsturiskās liecības, kas ļauj izjust „Galerija Centrs” unikālo arhitektūru kā neatņemamu [[Vecrīga]]s elegances daļu. Uz tirdzniecības centra ēkas sienām var ieraudzīt [[Hermejs|Hermeju]] — sengrieķu tirgotāju un ceļotāju dievu.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Džeimss Dīterihs''' ({{val|en|James Dieterich}}) ir [[seismologs]] no [[ASV Ģeoloģijas institūts|ASV Ģeoloģijas institūta]]. Džeimss Dīterihs kopā ar [[Ross Šteins|Rosu Šteinu]] izvirzīja jaunu [[teorija|teoriju]] par to, ka lielāka [[zemestrīce]] vienā un tajā pašā [[teritorija|teritorijā]] var izraisīt vairākus citu citam sekojošus [[satricinājums|satricinājumus]], kas dod [[cerība]]s sagaidīt [[diena|dienu]], kad būs iespējams izstrādāt uzticamu [[risks|riska]] novērtējumu.<ref>"Zinātnieki brīdinās par zemestrīcēm un cunami" - Ilustrētā Zinātne, 2005.gada decembra numurs, 28.lpp. </ref>

sentences:
<includeonly>
Automātiski ģenerētā saraksta beigas.
</includeonly><noinclude>
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]
[[Kategorija:Vikidati]]
</noinclude>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Varibuls''' ({{val-la|Waribule}}) bija [[Tālava]]s valdnieka [[Tālivaldis|Tālivalža]] dēls, kas no 1214./1215. gada kā [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapa Alberta]] vasalis valdīja tēva zemēs, kas 1224. gadā tika sadalītas starp [[Livonijas bīskaps|Livonijas bīskapu]] un [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeni]]. Iespējams, ka Varibuls bijis [[Burtnieku pils|Burtnieku]] pilsnovada valdnieks.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlestība un citi neiedomājami apstākļi
| attēls                   = Other woman poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Other Woman''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Dons Rūss]]
| producents               =
* [[Kerola Kadija]]
* [[Marks E. Plets]]
| scenārija autors         = Dons Rūss
| galvenajās lomās         =
* [[Līza Kudrova]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Lorēna Ambrouza]]
* [[Skots Koens]]
| mūzika                   = [[Džons Svihārts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Incentive Filmed Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|9|16|Toronto kinofestivāls|2011|2|4|ASV|}}
| ilgums                   = 102 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=otherwoman.htm|title=The Other Woman|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 19, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|452 191}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Andraniks Ozanjans
|     vārds_orig = Անդրանիկ Թորոսի Օզանյան
|         attēls = Andranik_hat.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1927
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Kalifornija]]
({{ASV}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[armēnis]]
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[Ģenerālmajors]]
|  dienesta_laiks = 1888 – 1927
|          valsts = [[Armēnija]]
|       struktūra =
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Sasunas sacelšanās (1894)]], [[Pirmais Balkānu karš]], [[Pirmais pasaules karš]]
|     apbalvojumi =  Vladimira ordenis (ar šķēpiem; IV šķiras), Staņislava ordenis (II šķiras (ar šķēpiem)),
[[File:RUS Order of Saint George 4th class ribbon 2000.svg|70px]] Svētā Jura krusts (III un IV šķiras),<ref>Гарибджанян Г. Б., Национальный герой Андраник, Ер., изд-во «Гителик», 1990, стр. 11</ref> [[Goda Leģiona ordenis]]<ref>Andranik of Armenia, by Aram Bakshian // History Today, Volume 43 Issue 4, April 1993, p. 50</ref>
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Vladimirs Putins
| vārds_orģ = ''Владимир Путин''
| attēls = Vladimir Vladimirovich Putin 2022.jpg
| mazs_att =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = [[Krievijas Federācija]]s [[Krievijas prezidenti|prezidents]]
| term_sākums = {{dat|2012|5|7|N}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers = * [[Dmitrijs Medvedevs]]
* [[Mihails Mišustins]]
| priekštecis = Dmitrijs Medvedevs
| pēctecis = <!------ Otrais amats ------>
| amats2 =
| term_sākums2 = {{dat|1999|12|31|N}}
| term_beigas2 = {{dat|2008|5|7|N}}{{smallsup|1}}
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 = * [[Mihails Kasjanovs]]
* [[Viktors Hristenko]]
* [[Mihails Fradkovs]]
* [[Viktors Zubkovs]]
| priekštecis2 = [[Boriss Jeļcins]]
| pēctecis2 = Dmitrijs Medvedevs
<!------ Trešais amats ------>| amats3 = [[Krievijas Federācija]]s [[Krievijas premjerministri|premjerministrs]]
| term_sākums3 = {{dat|2008|5|8|N}}
| term_beigas3 = {{dat|2012|5|7|N}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| vietnieks3 =
| prezidents3 = Dmitrijs Medvedevs
| premjers3 =
| priekštecis3 = [[Viktors Zubkovs]]
| pēctecis3 = [[Viktors Zubkovs]] (pagaidu)
<!------ Ceturtais amats ------>| amats4 =
| term_sākums4 = {{dat|1999|8|9|N}}
| term_beigas4 = {{dat|2000|5|7|N}}{{smallsup|2}}
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| vietnieks4 =
| prezidents4 = [[Boriss Jeļcins]]
| premjers4 =
| priekštecis4 = [[Sergejs Stepašins]]
| pēctecis4 = [[Mihails Kasjanovs]]
<!------ Piektais amats ------>| amats5 = [[Vienotā Krievija|Vienotās Krievijas]] līderis
| term_sākums5 = {{dat|2008|1|1|N}}
| term_beigas5 = {{dat|2012|4|25|N}}
| viceprezidents5 =
| vicepremjers5 =
| vietnieks5 =
| prezidents5 =
| premjers5 =
| priekštecis5 =
| pēctecis5 = <!------ Personas dati ------>
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1952|10|7}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļeņingrada}} (tagad [[Sanktpēterburga]], {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība = [[krievs]]
| partija = [[Vienotā Krievija]]
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs = Vladimirs Putins<ref name="vecāki">[https://zeltene.eu/ka-izskatijas-vladimira-putina-vecaki-un-kads-prezidents-bija-berniba-un-jauniba/62709 Kā izskatījās Vladimira Putina vecāki un kāds prezidents bija bērnībā un jaunībā] zeltene.eu</ref>
| māte = Marija Putina<ref name="vecāki" />
| dzīvesb = Ludmila Putina <small>(1983—2013)</small>
| bērni =
| profesija = jurists, politiķis
| alma_mater = [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte]]
| reliģija = [[pareizticība]]
| paraksts = Putin signature.svg
| paraksts_izm =
| piezīmes = {{ubl
|{{smallsup|1}} — pagaidu prezidents laikā no {{dat|1999|12|31|G}} līdz {{dat|2000|5|7|D}}.
|{{smallsup|2}} — pagaidu premjers laikā no {{dat|1999|8|9|G}} līdz {{dat|1999|8|16|D}}.
}}
}}
'''Vladimirs Putins''' ({{val|ru|Влади́мир Влади́мирович Пу́тин}}; dzimis {{dat|1952|10|7}}) ir pašreizējais [[Krievija|Krievijas Federācijas]] prezidents, [[Krievijas Federācijas Drošības padome]]s priekšsēdētājs. Bijušais Krievijas premjerministrs (2008—2012) un politiskās partijas [[Vienotā Krievija]] vadītājs (2007—2012). Kopš [[Krievijas 2020. gada konstitucionālā reforma|2020. gada konstitucionālās reformas]] [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]] tiek uzskatīts par [[diktators|diktatoru]], kā arī kopš [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|2022. gada iebrukuma Ukrainā]] par kara noziedznieku.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://zinas.tv3.lv/arvalstis/baidens-atkartoti-nosauc-putinu-par-kara-noziedznieku-un-aicina-izmeklet-bucas-slaktinu/|title=Baidens atkārtoti nosauc Putinu par kara noziedznieku un aicina izmeklēt Bučas slaktiņu|work=tv3.lv|access-date=2022-05-05|language=lv-LV}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.apollo.lv/7499036/kara-noziedznieks-putins-nav-saubu-ka-mes-sasniegsim-savus-merkus|title=Kara noziedznieks Putins: Nav šaubu, ka mēs sasniegsim savus mērķus|website=Apollo.lv|access-date=2022-05-05|date=2022-04-12|language=lv}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|upi|Lo|Lo}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Lo
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Lot
| attēls            = Cahors_-_Pont_Valentré_03.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Valentrē tilts Kaorā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Sevēni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Garonna]]
| sāk_plat_d=44 | sāk_plat_m=30 | sāk_plat_s=51 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=03 | sāk_gar_m=46 | sāk_gar_s=45 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=44 | iet_plat_m=18 | iet_plat_s=59 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=00 | iet_gar_m=20 | iet_gar_s=02 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 485
| iztekas_augstums  = 1 272
| ietekas_augstums  = 23
| kritums           =
| caurtece          = 155
| gada_notece       =
| baseins           = 11 254
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{ infobox
| bodyclass  = vcard
| titleclass = fn org
| title      = {{PAGENAME}}
| above      = {{{datums|}}}
| abovestyle = font-size: smaller
| image      = {{#if:{{{attēls|}}}|}}
| caption    = {{{apraksts|}}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|dzimta=Polygonaceae|kategorijas=nē|binomial=Fagopyrum tataricum|suga_lv=Tatārijas griķis|suga=Fagopyrum tataricum|ģints_r=Griķu ģints|ģints_lv=Griķi|ģints=Fagopyrum|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|rinda_lv=Neļķu rinda|attēls=Fagopyrum tataricum, Vietnam.jpg|rinda=Caryophyllales|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att2_nosaukums=|attēls2=Fagopyrum tataricum.jpg|autors=(L.) Gaertn.}}'''Tatārijas griķis''' ({{val|la|Fagopyrum tataricum}}) ir augu suga [[Sūreņu dzimta|sūreņu dzimtā]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Āzija|Āzijā]], no [[Sibīrija]]s līdz [[Himalaji]]em, taču ir plaši ieviesusies ārpus pamatareāla, tostarp [[Latvija|Latvijā]], kur to var sastapt uz dzelzceļiem un nezālienēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/fagopyrum-tataricum-l-gaertn/|title=Tatārijas griķis - Fagopyrum tataricum (L.) Gaertn. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-20}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ahims fon Akermanis
|     vārds_orig = ''Achim fon Akerman''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt = [[1945]]. gada janvāris
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = Šnēdemīle, [[Vācija]]
([[Pila]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - majors Ervīns fon Akermanis, māte - Elvīra, dzim. fon Arnima
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Rozmarija fon Vinterfelda (''Rosemarie von Winterfeld'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Baltic states|Baltijas valstis}}

sentences:
{{jāuzlabo|Jāsakārto atsauces (kuri izdevumi?)}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Broņislavs Malinovskis
| vārds_orig = ''Bronisław Malinowski''
| attēls =Bronislawmalinowski.jpg
| dz_gads =1884
| dz_mēnesis =04
| dz_diena =07
| dz_vieta =[[Krakova]], [[Austroungārija]]<br />(mūsdienās {{POL}})
| m_gads =1942
| m_mēnesis=05
| m_diena=16
| m_vieta =[[Ņūheivena]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Londonas Ekonomikas skola]], [[Jeila Universitāte]]
| alma_mater =[[Jagaiļa Universitāte]], [[Leipcigas Universitāte]], [[Londonas Ekonomikas skola]]
| zinātne =[[antropoloģija]]
| pasniedzēji = [[Vilhelms Vunts]], [[Edvards Vestermarks]]
| sasniegumi = [[sociālantropoloģija]]s klasiķis
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Broņislavs Kaspers Malinovskis''' ({{val|pl|Bronisław Kasper Malinowski}}; dzimis {{dat|1884|04|07}}, miris {{dat|1942|05|16}}) bija [[Polija|poļu]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] [[antropoloģija|antropologs]], kurš bieži vien tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta ietekmīgākajiem antropologiem, pateicoties saviem darbiem attiecībā uz [[etnogrāfija|etnogrāfiskā]] lauka darba pētījuma tehniku, pētījumiem par [[Reciprocitāte (sociālā antropoloģija)|reciprocitāti]] un detalizētajiem [[Melanēzija]]s sabiedrību pētījumiem.

sentences:
[[File:Operating system placement-lv.svg|thumb|upright|Diagramma, kurā parādīts, kā |lietotājs mijiedarbojas ar [[Lietojumprogrammatūra|lietojumprogrammatūru]] tipiskā [[Darbvirsma|darbvirsmā]]. Lietojumprogrammatūras slānis mijiedarbojas ar [[Operētājsistēma|operētājsistēmu]], kas savukārt sazinās ar [[Datora aparatūra|aparatūru]]. Ar bultiņām norādīta informācijas plūsma.]]
'''Programmatūra''' ir [[Datorprogramma|datoru programmas]], procedūras un ar tām saistītā [[Programmatūras dokumentācija|dokumentācija]] un [[dati]], kas nepieciešami [[Datora aparatūra|datoru sistēmas darbībai]] un tiek glabāti [[Dators|datora]] [[Datu nesējs|datu nesējā]] noteiktam mērķim.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=programmat%C5%ABra&cid=647636&g=2|title=Letonika.lv. Vārdnīcas - Latviešu—angļu vārdnīca. programmatūra|website=www.letonika.lv|access-date=2023-08-02}}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kišalfelda
|attēls                 = GyMS-Landscape1.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Ainava pie Ģēras
| map_type            = Ungārija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.75 | latNS  = N
| longd = 17.333333 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{HUN}}
{{SVK}}
{{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Vidusdonavas līdzenums]]
|sastāv                 =
|garums                 = 100
|platums                = 80
|kalns                  =
|augstums               = 100—150
|platība                = 8000
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Saldus novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Naked City''
| operators =
| attēls = Naked City (1947 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Džūlss Dasēns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Berijs Ficdžeralds]]
* [[Hauards Dafs]]
* [[Dorotija Hārta]]
* [[Dons Teilors]]
| mūzika = * [[Miklošs Roža]]
* [[Frenks Skiners]]
| oriģinālnos = ''The Naked City''
| studija = ''Mark Hellinger Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures|Universal-International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1948|3|4}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Naked City''''' ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Džūlss Dasēns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Berijs Ficdžeralds]], [[Hauards Dafs]], [[Dorotija Hārta]] un [[Dons Teilors]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = مملكة البحرين, ''Mamlakat al-Baḥrayn''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Bahreinas Karaliste
|            valsts_nosaukums = Bahrain
|               karoga_attēls = Flag of Bahrain.svg
|            karoga_nosaukums = Bahreinas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Bahrain.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Bahreinas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Bahrainona]]''
|               kartes_attēls = Map_of_Bahrain.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Manāma]]
| latd= 26 | latm= 13 | latNS= N | longd= 50 | longm= 35 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Bahreinas karalis|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Hamads bin Isa al Halifa]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Bahreinas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Kalifs ibn Salmans al Halifa]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Bahreinas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Persija]]s
|          neatkarības_datums = [[1783]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1971|12|16}}
|                 platība_km2 = 665
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|          iedzīvotāju_skaits = 1 425 171
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 155.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 1626,6
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 7.
|                     IKP_PPP = 69,922 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs = 96.
|          IKP_PPP_per_capita = 51 956
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,895 augsts
|                   HDI_rangs = 39.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Bahreinas dinārs]]
|                valūtas_kods = BHD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.bh]]
|              tālsarunu_kods = 973
|                iso_kods_num = 048
|              iso_kods_alfa2 = BH
|              iso_kods_alfa3 = BHR
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Aizkarpatu zemiene
|attēls                 = Zakarpatye lowland.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Aizkarpatu zemienes novietojums Ukrainā
|lat_dir =N |lat_deg =|lat_min =|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =|lon_min =|lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{UKR}}
|ģeo_apgabals           = [[Karpati]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Vidusdonavas zemiene]]
|sastāv                 =
|garums                 = 80—90
|platums                = 22—35
|kalns                  =
|augstums               = 102—120
|pilsētas               = [[Užhoroda]], [[Mukačeve]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Aizkarpatu zemiene''' ({{val|uk|Закарпатська низовина}}) vai '''Pietisas zemiene''' ({{val|uk|Притисянська низовина}}) ir [[Vidusdonavas zemiene]]s ziemeļaustrumu daļa [[Ukraina]]s [[Aizkarpatu apgabals|Aizkarpatu apgabala]] teritorijā. Aluviāls līdzenums, nolaidens dienvidrietumu virzienā. Ziemeļaustrumos zemienei piekļaujas [[Karpati|Karpatu]] priekškalnes.<ref>{{PZT|23}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Vitol''
| logo             =
| caption          =
| type             = privāta kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1966. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ženēva]]
| location_country = {{CHE}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         = biržas produkti
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Vitol Holding B.V'', {{NED}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.vitol.com vitol.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Vitol''''' ir [[Šveice|Šveicē]] reģistrēta uzņēmumu grupa, kas nodarbojas ar [[nafta]]s un
biržas produktu tirdzniecību un loģistiku. Dibināta 1966. gadā. Galvenie biroji atrodas [[Roterdama|Roterdamā]] un  [[Ženēva|Ženēvā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kofeīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 1,3,7-trimetil-1H-purīn-2,6(3H,7H)-dions
1,3,7-trimetilksantīns, teīns,
metilteobromīns, guaranīns, mateīns
|      ķīmiskā formula = C8H10N4O2
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 1200
|  kušanas temperatūra = 237 °C (bezūdens; pārkarsējot)
| viršanas temperatūra = 178 °C (sublimējas)
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Dārza redīsi
|         binomial = Raphanus raphanistrum ''subsp.'' sativus
|           autors = ([[Kārlis Linnejs|L.]]) Domin
|           attēls = Radish 3371103037 4ab07db0bf o.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Raphanus
|         ģints_lv = Pērkones
|             suga = R. raphanistrum
|          suga_lv = Tīruma pērkone
|           pasuga = R. r. sativus
|        pasuga_lv = Dārza redīsi
|         pasuga_r = Redīsi
|         sinonīmi = ''Raphanus sativus'' ([[Kārlis Linnejs|L.]], 1753)
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Kavitācija''' (no {{val|la|cavitas}} — 'tukšums') ir [[Gaiss|gaisa]] burbuļu veidošanās un sprāgšana [[Šķidrums|šķidruma]] plūšanas laikā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Ēdole
| settlement_type        = Lielciems
| image_skyline          = 5 Edoles-pils4-14jun08.jpg
| image_caption          = Ēdoles pils
| pushpin_map            = Latvia
| pushpin_label_position = right
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Kuldīgas novads]]
| subdivision_name2      = [[Ēdoles pagasts]]
| established_title      = Pirmoreiz minēta
| established_date       = 1230. gads
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 1,45
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2019
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5087 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 369
| population_density_km2 = auto
| latd  = 57 | latm  = 01 | lats  = 14 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 41 | longs = 27 | longEW = E
| elevation_m            = 45
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-3310 Ēdole
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{cita nozīme|fiziķi|šahistu|Volfgangs Pauli (šahists)}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Wolfgang Ernst Pauli''
| attēls =Pauli.jpg
| att_izmērs =150px
| dz_gads =1900
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =25
| dz_vieta ={{vieta|Austroungārija|Vīne}}
| m_gads =1958
| m_mēnesis=12
| m_diena=15
| m_vieta ={{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| pilsonība =Šveice
| tautība = [[Austrija|austrietis]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]], [[Kopenhāgenas Universitāte]], [[Hamburgas Universitāte]], [[Cīrihes ETH]], ''Institute for Advanced Study'' [[Prinstona|Prinstonā]]
| alma_mater =[[Ludviga Maksimiliāna universitāte]] [[Minhene|Minhenē]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Arnolds Zommerfelds]], [[Makss Borns]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Pauli princips]]
| apbalvojumi = 1945. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Volfgangs Ernsts Pauli''' (''Wolfgang Ernst Pauli'', dzimis {{dat|1900|4|25}}, miris {{dat|1958|12|15}}) bija [[Austrija|austriešu]] fiziķis. Pazīstams ar pētījumiem [[kvantu mehānika|kvantu mehānikā]]; [[spins|spina]] pētījumiem. [[Pauli princips|Pauli principa]] atklājējs, par ko 1945. gadā, pēc [[Alberts Einšteins|Einšteina]] ierosinājuma, saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1945 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1945/}}</ref> Postulējis [[neitrīno]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Tirkīzs
|        attēls = Turquoise with quartz.jpg
|    att_izmērs = 300
|  att_paraksts =
|         klase =
|     ŠtruncaID = {{wikidata|property|P711}}
|   ķīm_formula = {{wikidata|property|P274}}
|     singonija = {{wikidata|property|P556}}
|         krāsa = [[tirkīza krāsa]], [[zilā krāsa]], [[zilzaļā krāsa]]
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 5–6
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,6-2,9
}}

sentences:
[[Kategorija:Bobslejs]]
[[Kategorija:Skeletons]]
[[Kategorija:Pasaules čempionāti]]

sentences:
[[Kategorija:Atgāzene]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Atgāzene]]

sentences: '''4. februāris''' ir gada 35. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 330 (331 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Ilmers
|     vārds_orig =
|         attēls = Карл_Ильмер.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Līgatne}}
(tagad {{vieta|Latvija|Cēsu novads}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Krievijas valsts]], [[Tomska]]
(tagad {{vieta|Krievija|Tomskas apgabals}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = revolucionārs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Kārlis Ilmers''' ({{val|ru|Карл Петрович Ильмер}}; dzimis {{dat|1891|12|25}}, miris {{dat|1919|03|13}}; segvārdi Pēteris Veiss, Automāts, Žanis Bergmanis) bija [[Līgatne|Līgatnē]] dzimis [[latvieši|latviešu]] izcelsmes komunists. [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] dalībnieks. [[KSDSP]] biedrs no 1908. gada, profesionāls revolucionārs. Darbojies [[Baku]], [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]. 1917. gada decembrī tika norīkots uz [[Sibīrija|Sibīriju]], kur iecelts par [[Akmolas apgabals|Akmolas apgabala]] pārtikas komisāru. Pēc [[Čehoslovāku dumpis|Čehoslovāku dumpja]] sākuma darbojās pagrīdē. [[Aleksandrs Kolčaks|Aleksandra Kolčaka]] valdības drošības dienestu arestēts, miris cietumā.

sentences:
[[Kategorija:Ķengarags]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Ķengarags]]

sentences: '''Bezkameras riepa''' ir [[pneimatika|pneimatiskā]] [[riepa]], kam nav nepieciešama atsevišķa kamera.

sentences:
{{Civilā konflikta infokaste
| title            = 1991.—1992. gada pretkara protesti Belgradā
| partof           = [[Dienvidslāvijas kari]]em
| image            = Rim-Tuti-Tuki-Gile.jpg
| caption          = Srdžans Gojkovičs kā grupas [[Rimtutituki]] solists
| date             = 1991 – 1992
| place            = [[Belgrada]], [[Serbija]], [[Dienvidslāvija]]
| coordinates      =
| causes           = * Serbijas loma Dienvidslāvjas karos
* [[Vukovaras kauja]]
* [[Dubrovnikas aplenkums]]
* [[Sarajevas aplenkums]]
* [[Kara propaganda]]
| goals            =  * Dienvidslāvijas armijas atkāpšanās no separātistu reģioniem
*[[Referendums]] pirms karadarbību uzsākšanas
*Atteikšanās no militārā iesaukuma
*[[Slobodans Miloševičs|Slobodana Miloševiča]] demisija
*[[Preses brīvība]]
| methods          = [[Demonstrācija]]s, [[protesti]], [[protesta dziesma]]s
| status           =
| result = 50,000–200,000 [[Dezertēšana|dezertieru]]
100,000–150,000 iesaucamo emigrācija
| side1 = “Pretkara darbības centrs”
''[[Rimtutituki]]''
“Sievietes melnā”
“Cilvēktiesību centrs”
“Belgradas loks”
| side2 = {{flagicon|Serbia and Montenegro}} [[Dienvidslāvijas valdība]]
{{flagicon|Serbia|1991}} [[Serbijas valdība]]
| side3            =
| leadfigures1 = [[Milans Mladenovičs]]
[[Rambo Amadeuss]]
[[Zorans Kostičs]]
[[Bogdans Bogdanovičs (arhitekts)|Bogdans Bogdanovičs]]
[[Nataša Kandiča]]
| leadfigures2 = {{flagicon|Serbia|1991}} [[Slobodans Miloševičs]]
{{flagicon|SCG}} [[Dobrica Čosičs]]
| leadfigures3 =
| howmany1 = >150,000 protestētāju
| howmany2         =
| howmany3         =
| casualties1      =
| casualties2      =
| casualties3      =
| fatalities       =
| injuries         =
| arrests          =
| detentions       =
| charged          =
| fined            =
| casualties_label =
| notes            =
| sidebox          =
}}
Pēc nacionālisma un politiskās spriedzes pieauguma, kad uzliesmoja [[Dienvidslāvijas kari]], [[Serbija|Serbijā]] attīstījās daudzas pretkara kustības.<ref name="Udovicki 2000">{{grāmatas atsauce|title=Burn This House: The Making and Unmaking of Yugoslavia|first1=Jasminka|last1=Udovicki|first2=James|last2=Ridgeway|publisher=Duke University Press|year=2000|isbn=9781136764820|location=Durham, North Carolina}}</ref><ref name="Fridman 2010">{{publikācijas atsauce|last1=Fridman|first1=Orli|title='It was like fighting a war with our own people': anti-war activism in Serbia during the 1990s |journal=The Journal of Nationalism and Ethnicity |year=2010|volume=39|issue=4|pages=507–522|doi=10.1080/00905992.2011.579953|s2cid=153467930}}</ref><ref name="republika">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.republika.co.rs/492-493/20.html|title=Antiratne i mirovne ideje u istoriji Srbije i antiratni pokreti do 2000. godine|website=republika.co.rs|access-date=4 May 2020}}</ref><ref name="globalvoices">{{Tīmekļa atsauce|url=https://sr.globalvoices.org/2016/08/secanje-na-antiratni-pokret-u-jugoslaviji-pocetkom-1990-ih/|title=Sećanje na antiratni pokret u Jugoslaviji početkom 1990-ih|website=globalvoices.org|access-date=4 May 2020}}</ref> 1991. gada masu [[Protests|protesti]] pret [[Slobodans Miloševičs|Slobodana Miloševiča]] režīmu, kas turpinājās visu šo karu laikā, nostiprināja daudzu jauniešu pretkara orientāciju.<ref name="Powers 1997 467">{{grāmatas atsauce|title=Protest, Power, and Change: An Encyclopedia of Nonviolent Action from ACT-UP to Women's Suffrage|first=Roger S|last=Powers|publisher=Routledge|year=1997|isbn= 9781136764820}}</ref> Demonstrācijas [[Belgrada|Belgradā]] notika galvenokārt pret [[Vukovaras kauja|Vukovaras kauju]], Dubrovnikas un [[Sarajevas aplenkums|Sarajevas aplenkumu]],<ref name="Udovicki 2000" /><ref name="ReferenceA">{{Tīmekļa atsauce|ref=zenski_sud|url=https://www.zenskisud.org/pdf/Mala%20citanka%20antimilitarizam%20kraj.pdf|title=Kratka istorija antiratnog otpora u Srbiji 1991 – 1992.|publisher=Ženski sud|date=2013|access-date=6 May 2020}}</ref><ref name="e-novine">{{Ziņu atsauce|url=http://www.e-novine.com/region/region-hrvatska/19160-Olovka-pie-mrnjom.html?print|title=Olovka piše mržnjom|publisher=E-novine|access-date=6 May 2020|date=18 May 2009}}</ref> un protestētāji pieprasīja [[Referendums|referendumu]] par kara pieteikšanu un vešanu, un iesaukšanas armijā pārtraukšanu.<ref name="Powers 1997 467" /><ref name="Vreme">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vreme.com/cms/view.php?id=592022|title=Spomenik neznanom dezerteru|website=Vreme|access-date=4 May 2020|archive-date={{dat|2021|10|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211005010352/https://www.vreme.com/cms/view.php?id=592022}}</ref><ref>{{Harvnb|Udovicki|Ridgeway|2000}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Bērenss
|     vārds_orig = ''Carl Berens''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1725
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1789
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 15
|        m_vieta = Rīga, [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Johans Kristofs Bērenss]], [[Reinholds Bērenss]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Urzula Švarca (†1770), Doroteja Elizabete Švarca (†1775)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kārlis Bērenss''' ({{val|de|Carl Berens}}, 1725—1789) bija [[Rīga]]s tirgotājs un [[Filantropija|filantrops]], [[Melngalvji|Melngalvju brālības]] loceklis (1751), [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] vecākais (1767). Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem [[Johans Kristofs Bērenss|Johanu Kristofu]] un [[Reinholds Bērenss|Reinholdu]] veidoja Rīgas [[brīvmūrnieki|brīmūrnieku]] [[Rīgas loža "Pie zobena"|"Zobena ložas"]] ("''Zum Schwerdt''") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Bērensu aprindas".

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Rietumu Capital Centre
|alternat nosaukums     = Rietumu Bankas centrālais birojs
|attēls                 =
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 57| lats = 52| latNS =N
|longd = 24| longm = 07| longs = 18| longEW =E
|valsts                 = {{flag|Latvija}}
|adrese                 = Vesetas ielā 7
|apkaime                = [[Skanste]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            = 2005.—2008.
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                =
|ekspluatācijā no       = 2008
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = biroju komplekss
|antena spice           =
|jumts                  = 66,90
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 20
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                =
|arhitekts              = Viktors Valgums<br />Uldis Bērziņš
|arhit birojs           = Zenico projekts
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              = AS "Rietumu Banka"
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             = 243731
|areja saite            =
}}
'''''Rietumu Capital Centre''''' ir biroju [[augstceltne]] [[Rīga|Rīgā]], [[Skanste]]s apkaimē, pirmais augstākās kategorijas jeb A+++ klases biroju komplekss Latvijā. Augstceltnē atrodas [[Rietumu banka]]s centrālais birojs. Augstceltne atrodas Rīgā, [[Vesetas iela (Rīga)|Vesetas ielā]] 7. Rietumu Bankas centrālo biroju ir projektējis Latvijas arhitektu birojs "Zenico projekts", projekta autori ir Viktors Valgums un Uldis Bērziņš. Biroja kompleksa kopējais augstums ir 66,9 metri, kas tādējādi to padara par vienu augstākajām ēkām Rīgā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''Bakteriofāgi''' jeb fāgi (gr. ''phagos'' - ēst) ir [[vīruss|vīrusi]], kuri inficē tikai [[baktērija]]s. Līdzīgi [[Eikariots|eikariotu]] vīrusiem, tie sastāv no [[Olbaltumviela|proteīnu]] apvalka jeb kapsīdas, kurā ietverta vīrusa ģenētiskā informācija [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] vai [[Ribonukleīnskābe|RNS]] veidā. Bakteriofāgus neatkarīgi viens no otra atklāja [[Frederiks Tvorts]] (Twort) 1915. gadā un [[Fēlikss d’Erells]] (d’Herelle) 1917. gadā. Tāpat kā baktērijas, arī bakteriofāgi ir ļoti plaši izplatīti dabā (augsnē, ūdeņos u.c.).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Sonachine''
| operators =
| attēls = Sonatineposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Takeši Kitano]]
| producents =
| scenārijs = Takeši Kitano
| aktieri = Takeši Kitano
| mūzika = [[Džo Hisaiši]]
| oriģinālnos = ''Sonachine''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Shochiku''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|9|10}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{JPN}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Sonachine''''' ({{Val|ja|ソナチネ}}) ir 1993. gada [[Japāna]]s jakudzas žanra filma, kuras režisors, scenārija autors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Takeši Kitano]].

sentences:
'''Heringtons''' var būt:
* [[Dens Heringtons]] (''Dan Harrington'') — ASV profesionāls pokera spēlētājs (dzimis 1945.);
* [[Maiks Heringtons]] (''Mike Harrington'') — ASV datorspēļu izstrādes uzņēmuma ''Valve Corporation'' līdzdibinātājs.

sentences: {{Citas nozīmes|reizē dzimušiem bērniem|dvīņi (nozīmju atdalīšana)|dvīņi}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Muostāha
|attēls              = Tauende Eisküste Insel Muostakh .jpg
|attēla paraksts     = Salas kūstošais krasts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Jakutija#Krievija#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|position            =
|vietējais nosaukums = ''Муостах''
|izvietojums         = [[Buorhajas līcis]]
|arhipelāgs          =
|latd=71|latm=34|lats=22|latNS=N
|longd=130|longm=00|longs=08|longEW=E
|platība             = 3,5
|garums              = 7,5
|platums             = 0,5
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 25
|salu skaits         =
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība       = [[Jakutija]]
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Muostāha''' ({{val|ru|Муостах}}, {{val|sah|Муостаах}} — ‘Ragainā’)<ref>[http://www.sakhatyla.ru/translate/%D0%BC%D1%83%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B0%D1%85 Якутско-русский словарь]{{Novecojusi saite}}</ref> ir sala [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]], [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]].

sentences: '''5. novembris''' ir gada 309. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (310. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 56 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Zigfrīds fon Fēgezaks
|          vārds_orig = ''Siegfried von Vegesack''
|              attēls = Zigfrīds Fēgezaks.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = studiju gados
|             dz_gads = 1888
|          dz_mēnesis = 03
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Lobērģi]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1974
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Rēgene]], [[Vācija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Oto Gothards fon Fēgezaks, Žanete Konstance Klementīne fon Kampenhauzena
|               brāļi = [[Manfrēds fon Fēgezaks]]
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = Klāra Nordstrēma, Gabriela Ebermaijere
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[žurnālists]], [[tulkotājs]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = tetraloģija "Baltiešu traģēdija", "Rijīgā māja", "Senči un pēcteči"
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte|Tērbatas]], [[Heidelbergas universitāte|Heidelbergas]], [[Berlīnes Humboltu universitāte|Berlīnes]], Minhenes Universitātes
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Zigfrīds fon Fēgezaks''' ({{val|de|Siegfried von Vegesack}}, {{dat|1888|03|20|N|bez}} — {{dat|1974|01|26|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] vēsturnieks, rakstnieks, dzejnieks, žurnālists un tulkotājs. Viņš ir viens no populārākajiem 20. gadsimta vācbaltiešu rakstniekiem. Fēgezaks ir  atstājis daudzus dzeju un stāstu krājumus, romānus,  dokumentālus aprakstus par Baltijas sadzīvi, kultūru un vēsturi.<ref>Ojārs Spārītis, 2011, pēcvārds Zigfrīda fon Fēgezaka romānam "Senči un pēcteči. Piezīmes no senās Livonijas vēstuļu lādes", {{ISBN|978-9934-8139-7-9}}</ref> Viņa vēsturiskie un biogrāfiskie romāni sniedz unikālu ieskatu [[Baltija]]s vāciešu gadsimtiem ilgajā vēsturē.<ref name=pauls/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorāta struktūrformula

Kālija hlorāta kristālrežģis

Kālija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi = Bertolē sāls
|           CAS numurs = 3811-04-9
|      ķīmiskā formula = KClO3
|              molmasa = 122,55
|              blīvums = 2320
|  kušanas temperatūra = 356 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 7,19 g/100 ml (20 °C)

57 g/100 mLl (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorāts''' (Bertolē sāls, KClO3) ir [[hlorskābe]]s kālija [[sāļi|sāls]]. Bertolē sāls ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. [[Šķīdība]] stipri palielinās, paaugstinoties [[temperatūra]]i.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Pļaviņu HES ar atvērtām slūžām.

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Lamiales|suga_lv=Birztalas veronika|suga=Veronica chamaedrys|ģints_lv=Veronikas|ģints=Veronica|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|rinda_lv=Panātru rinda|binomial=Veronica chamaedrys<small> L.</small>|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=(MHNT) Veronica chamaedrys - Plant Habit.jpg|kategorijas=nē}}'''Birztalas veronika''' (''Veronica chamaedrys'') ir augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp ļoti bieži [[Latvija]]s teritorijā, kā arī ir ieviesta [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-chamaedrys-l/|title=birztalas veronika - Veronica chamaedrys L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-23}}</ref>

sentences: '''Blīvuma funkcionāļa teorija''' jeb DFT ({{val|en|Density-functional theory}}) ir viena no visplašāk izmantotajām ''ab initio'' [[atoms|atomu]], [[Molekula|molekulu]], [[Kristāls|kristālu]], virsmu un to mijiedarbību skaitļošanas metodēm.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Argaman|first=Nathan|last2=Makov|first2=Guy|date=2000-01-XX|title=Density functional theory: An introduction|url=http://aapt.scitation.org/doi/10.1119/1.19375|journal=American Journal of Physics|language=en|volume=68|issue=1|pages=69–79|doi=10.1119/1.19375|issn=0002-9505}}</ref> DFT daudzelektronu sistēmas var tikt aprēķinātas, izmantojot [[funkcionālis|funkcionāļus]] (jeb funkcijas no funkcijām). DFT gadījumā funkcionāļi ir atkarīgi no [[Elektronu blīvums|elektronu blīvuma]]. DFT ir viena no populārākajām metodēm, kas pieejamas skaitļošanas [[Fizika|fizikā]] un [[Ķīmija|ķīmijā]].

sentences: '''Molekula''' ir mazākā [[viela]]s daļiņa, kas nosaka vielas ķīmisko sastāvu un visas [[fizikāls ķermenis#fizikālās īpašības|fizikālās īpašības]]. Molekula parasti sastāv no diviem vai vairākiem [[atoms|atomiem]], kas saistīti ar dalītu [[elektrons|elektronu]] pāri, veidojot [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]]. Molekula var sastāvēt no vienādiem atomiem (O2) vai dažādiem atomiem (H2O).

sentences: Šajā sarakstā ir minētas 520 [[citplanēta]]s. 299 no 520 šeit raksturotām citplanētām ir masīvas [[gāzu planēta]]s, kas smagākas par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]]. Rādiuss ir noteikts tikai 119 planētām, kas atklātas galvenokārt ar [[Tranzīta metode|tranzīta metodi]]. 117 tabulā minētajām planētām apriņķošanas periods ir garāks par 1000 dienām un ir tādas, kurām šis apriņķošanas periods ir garāks pat par 10 000 dienām.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Neizīdles ezers
Fertē ezers
|attēls=Neusiedler See im Winter.jpg
|paraksts=Ezera ainava
|karte=
|kartes_paraksts=Neizīdles ezera satelītattēls
|map = Austrija#Ungārija
| plat_d=47 | plat_m=50 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=16 | gar_m=45 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUT}}
{{HUN}}
|platība=315
|garums=36
|Vid_dziļums=1
|Max_dziļums=1,8
|tilpums=
|augstums_vjl=115
|izteka=Ainzeras kanāls
|baseins=1120
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Fertē/Neizīdles ezera kultūrainava
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2001 (25. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/772 772]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{AUT}}, {{HUN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Neizīdles ezers" width=290 height=350 zoom=10 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q6396"
}
</mapframe>
'''Neizīdles ezers''' ({{val-de|Neusiedler See}}), arī '''Fertē ezers''' ({{val-hu|Fertő tó}}, — ‘purva ezers’), ir otrs lielākais [[stepe]]s zonas [[ezers]] [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]]. Atrodas [[Austrija]]s ({{nobr|240 km²}}) un [[Ungārija]]s ({{nobr|75 km²}}) teritorijās.

sentences: '''Dioptrija''' ({{val-el|dia}} — caur, ''optos'' — redzams<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 156. lpp.</ref>) ir [[lēca]]s stipruma [[mērvienība]] un ar to izsaka lēcas [[optiskais stiprums|optisko stiprumu]]. Tas ir apgriezts lielums [[Fokuss (optika)|fokusa attālumam]]. Ja fokusa attālums ir 1 m, tad optiskais stiprums ir 1 dioptrija (m<sup>-1</sup>). Gaismu sakopojošām lēcām stiprums dioptrijās ir pozitīvs, bet izkliedējošām — negatīvs. Dioptrija nav [[SI sistēma|SI]] mērvienība, taču to plaši lieto [[Optika|optikā]] un [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]]. Dioptrijās mēdz izteikt ne tikai [[brilles|briļļu]] optisko stiprumu, bet arī [[redze]]s novirzes no normas. Piemēram, ja cilvēka [[tuvredzība]]s lielums ir –3 dioptrijas (D vai ''dpt''), tad viņam jānēsā brilles, kuru lēcu stiprums ir –3 dioptrijas. [[Tālredzība|Tālredzīgiem]] cilvēkiem briļļu lēcu stiprums ir pozitīvs.

sentences:
[[Kategorija:Vecmīlgrāvis]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Vecmīlgrāvis]]

sentences: '''7. maijs''' ir gada 127. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (128. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 238 dienas.

sentences: '''17. marts''' ir 76. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (77. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 289 dienas.

sentences:
. Zīlīte ir melnā daļa acs centrā]]
'''Acs zīlīte''' ({{val|la|pupilla}}) ir atvere [[varavīksnene|varavīksnenē]], caur kuru acī nonāk [[gaisma]]. Tā atrodas [[acs]] vidējā jeb asinsvadu apvalkā. Zīlītes izmēru maiņu nodrošina [[parasimpātiskā inervācija|parasimpātiskā]] un [[simpātiskā inervācija]], līdz ar to mainās uztvertās gaismas daudzums, kā arī redzes asums. Cilvēkiem redzes asums ir optimāls, ja zīlītes diametrs ir 3 mm. Pirms zīlītes atrodas [[radzene]], savukārt aiz zīlītes ir [[acs lēca]].

sentences:
{{cita nozīme|mājlopiem|Korāna otro sūru|Bakara (sūra)}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = CH cow 2.jpg
| att_nosaukums=Govs
|       att_izmērs = 220px
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = 	Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = 	Artiodactyla
|         kārta_lv = 	 Pārnadži
|           dzimta = 	Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta = Bovinae
|   apakšdzimta_lv = Vēršu apakšdzimta
|        cilts=Bovini
|        cilts_lv=Vēršu cilts
|            ģints = Bos
|         ģints_lv = Vērši
|             suga = Bos primigenius
|          suga_lv = Taurs
|         pasuga=Bos primigenius taurus
|        pasuga_lv=Liellops
|  kategorijas=nē
| binomial=Bos primigenius taurus <small>([[Bojanus]], 1827)</small>
| sinonīmi=
''Bos taurus''
}}
'''Liellops''' (''Bos primigenius taurus'') ir liela auguma [[dobradžu dzimta]]s (''Bovidae'') [[mājlops]], kura priekštecis ir izmirušais [[Eirāzija]]s [[taurs]] (''Bos primigenius''). Tas ir visbiežāk sastopamais [[vērši|vēršu ģints]] (''Bos'') dzīvnieks. Liellopa mātīti sauc par '''govi''', bet tēviņu par '''bulli''', kastrētu tēviņu par '''vērsi''', toties mazuli sauc par '''teļu'''. Govs ir [[Nepāla]]s [[Nacionālo dzīvnieku uzskaitījums|nacionālais dzīvnieks]].

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{Atsauces+}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Drake}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = Drake
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts = Drake 2016. gadā
| Dzimis = {{dat|1986|10|24}} (36 gadi)
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ontārio|Toronto}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Hiphops]] · [[Ritmblūzs|R&B]]
| Nodarbošanās = Reperis · mūzikas autors
| Gadi = 2001–pašlaik
| Izdevējkompānija = OVO Sound · Republic · Young Money · Cash Money
| Mlapa = http://drakerelated.com/
| Dzimums = V
| Attēls = Drake July 2016.jpg
| Dz_vārds = Obrijs Dreiks Greiems
}}'''Obrijs Dreiks Greiems''' (dzimis 1986. gada 24. oktobrī) ir kanādiešu reperis, dziedātājs un aktieris. Dreiks, kas ir ietekmīga mūsdienu populārās mūzikas figūra, ir atzīts par [[dziedāšana]]s un [[Ritmblūzs|R&B]] jūtu popularizēšanu hip hopā. Viņš ieguva atzinību, filmējoties Džimija Brūksa lomā CTV tīņu drāmas seriālā ''Degrassi: The Next Generation'' (2001–2008), un pēc tam uzsāka karjeru mūzikas jomā, 2006. gadā izdodot savu debijas miksteipu ''[[Room for Improvement]]''. Viņš izdeva miksteipu ''Comeback Season'' (2007). un ''[[So Far Gone (miksteips)|So Far Gone]]'' (2009), pirms parakstīja līgumu ar Young Money Entertainment.

sentences: skeleti [[Austrālijas muzejs|Austrālijas muzejā]], [[Sidneja|Sidnejā]].]]

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = 1956. gada Ungārijas revolūcija
|partof      = [[Aukstais karš]]
|image       = Szétlőtt harckocsi a Móricz Zsigmond körtéren.jpg
|caption     = Iznīcināts padomju tanks T-34-85 Budapeštā 1956. gadā
|date        = [[1956]]. gada [[23. oktobris]] — [[10. novembris]]
|place       = [[Ungārijas Tautas Republika]]
|casus       =
|result      = Padomju uzvara, sacelšanās apspiešana
|combatant1  =  [[Padomju Savienība]]
 Ungārijas Valsts drošības pārvalde
|combatant2  =  [[Ungārija]]
|commander1 =  [[Ivans Koņevs]]
|commander2 =  [[Imre Naģs]]
|strength1 = 31 550 karavīri
1 130 tanki<ref>Sources vary widely on numbers of Soviet forces involved in the intervention. The UN General Assembly ''Special Committee on the Problem of Hungary'' (1957) estimated 75,000-200,000 troops and 1,600-4,000 tanks [http://mek.oszk.hu/01200/01274/01274.pdf OSZK.hu] (p. 56, para. 183), but recently released Soviet archives (available in [[Lib.ru]], Maksim Moshkow's Library) list the troop strength of the Soviet forces as 31,550, with 1,130 tanks and [[self-propelled artillery]] pieces. [http://fan.lib.ru/c/chekmarew_w_a/text_0200.shtml Lib.ru] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100209184727/http://fan.lib.ru/c/chekmarew_w_a/text_0200.shtml |date={{dat|2010|02|09||bez}} }} {{ru ikona}}</ref>
|strength2 = Nezināms karavīru, zemessargu un bruņotu civilpersonu skaits
|casualties1 = (Padomju spēku zaudējumi)
722 nogalināti
1 351 ievainoti<ref>{{Grāmatas atsauce| last=Györkei| first=Jenõ |author2=Kirov, Alexandr|author3=Horvath, Miklos | title=Soviet Military Intervention in Hungary, 1956 | publisher=Central European University Press | year=1999 | location=New York | page=350 | isbn=9639116351}}</ref>
|casualties2 = (Aptuveni skaitļi)
nogalināti 2 500
ievainoti 13 000<ref name="UNchVnote8">UN General Assembly ''Special Committee on the Problem of Hungary'' (1957) {{PDF|[http://mek.oszk.hu/01200/01274/01274.pdf Chapter V footnote 8]|1.47 MB}}</ref>
}}

sentences: koncerts ''[[Rod Laver Arena]]'', [[Melburna|Melburnā]], [[Austrālija|Austrālijā]], 2005. gads]]

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Ziemeļu Vainags
| abbreviation = CrB
| name_latin = Corona Borealis
| RA = 16
| dec = +30
| areatotal = 179
| arearank = 73. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = [[Gemma]]
| starmagnitude = 2.2
| neareststarname =ρ CrB
| stardistance = 56.81
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Vēršu dzinējs]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
| r_latvija =pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 50
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Johans Volfgangs fon Gēte
| vārds_orig = ''Johann Wolfgang von Goethe''
| attēls = Goethe (Stieler 1828).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1749
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 28
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Svētā Romas impērija]]
(tagad {{DEU}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1832
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Veimāra]], [[Saksijas-Veimāras lielhercogiste]]
(tagad {{DEU}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Goethe Signature.svg
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Rakstnieks, dzejnieks, dramaturgs, mākslas teorētiķis.
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = ''[[Sturm und Drang]]'', [[Veimāras klasicisms]]
| slavenākie darbi = ''Fausts'' (''Faust. Eine Tragödie.'', 1808; ''Faust. Der Tragödie zweiter Teil'', 1832)
| ietekmējies = [[Homērs]], [[Šillers]], [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]], [[Ruso]], [[Herders]] u.c.
| ietekmējis = [[Hēgelis]], [[Šopenhauers]], [[Nīče]], [[Freids]], [[Turgeņevs]] u.c.
| alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Volfgangs fon Gēte''' ({{val|de|Johann Wolfgang von Goethe}}, arī ''Göthe'', dzimis {{dat|1749|08|28}}, miris {{dat|1832|3|22}}) bija [[Vācieši|vācu]] [[dzeja|dzejnieks]], [[rakstnieks]], dabaszinātnieks, [[māksla]]s teorētiķis un valstsvīrs. Viens no izcilākajiem vācu dzejniekiem un dramaturgiem, sākotnēji ''[[Sturm und Drang]]'' ("Vētras un dziņu"), bet vēlāk — [[Veimāras klasicisms|Veimāras klasicisma]] pārstāvis. Gētes pazīstamākie darbi ir [[romāns|romāni]] "[[Jaunā Vertera ciešanas]]", "[[Vilhelma Meistera mācību gadi]]", "Vilhelma Meistera klejojumu gadi" un [[traģēdija]] "[[Fausts (traģēdija)|Fausts]]".

sentences:
{{DEFAULTSORT:Vacijas}}
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Vācijā|Polarstacijas]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
(''Robert Plutchik'') emociju ritenis]]
'''Emocijas''' ({{val-fr|émotion}}, {{val-la|emovere}} — ‘satraukt’, ‘saviļņot’), arī '''jūtas''', ir cilvēku un dzīvnieku subjektīvas [[reakcija]]s uz iekšējo un ārējo kairinātāju iedarbību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https://profizgl.lu.lv/pluginfile.php/33637/mod_resource/content/0/emocijas_un_jutas.garastavoklis_un_stress2.ppt&wdOrigin=BROWSELINK|website=view.officeapps.live.com|access-date=2023-01-28}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/emocijas:1|title=emocijas {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-01-28}}</ref> Emocijas ir cieši saistītas ar indivīda aktuālajām vajadzībām. To psiholoģiskais pamats — daudzveidīgi iedzimti [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] un [[psihe]]s pašregulācijas mehānismi, kas vienkāršoti, stereotipiski atspoguļo [[indivīds|indivīda]] [[attieksme|attieksmi]] pret problēmsituācijām. Emocijas ļoti spēcīgi ierosina vai kavē centrālās nervu sistēmas un visa [[organisms|organisma]] enerģētisko un funkcionālo rezervju mobilizēšanu un izmantošanu indivīda aktuālo vajadzību apmierināšanai.

sentences: '''Dienvidosetijas autonomais apgabals''' ({{val-ka|სამხრეთ ოსეთის ავტონომიური ოლქი}}, {{val-os|Хуссар Ирыстоны автономон бæстæ}}, {{val-ru|Юго-Осетинская автономная область}}) bija autonoms apgabals [[Gruzijas PSR]] sastāvā no 1922. gada 20. aprīļa līdz 1990. gada 10. decembrim. 1990. gadā teritorija zaudēja autonomijas statusu. Mūsdienās šeit atrodas starptautiski neatzītā [[Dienvidosetijas Republika]].

sentences: {{Citas nozīmes|ūdens avotu|Avots (nozīmju atdalīšana)|avots}}

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Negatīvā brīvība''' tiek raksturota kā [[brīvība]] no citu cilvēku [[Vardarbība|vardarbīgas]] iejaukšanās un tiek izmantota kā pretstats [[Pozitīvā brīvība|pozitīvajai brīvībai]], kas tiek definēta kā indivīda brīvība no sociālās sistēmas ierobežojumiem sabiedrībā, piemēram, [[Seksisms|seksisma]] vai [[Rasisms|rasisma]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 3
|lv = Trīs
}}
'''3''' ('''trīs''') ir mazākais nepāra [[pirmskaitlis]]. Tas ir skaitlis, kas atrodas starp [[2 (skaitlis)|2]] un [[4 (skaitlis)|4]].

sentences: '''5. septembris''' ir gada 248. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (249. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 117 dienas.

sentences: '''"[[Kima Possibla]]"''' bija ''[[Disney Channel]]'' veidots animācijas seriāls, ko demonstrēja no 2002. gada 7. jūnija līdz 2007. gada 7. septembrim. Kopumā tam ir 4 sezonas un 87 sērijas. Šajā rakstā atrodams to uzskaitījums.

sentences:
.]]
'''Pussabrukšanas periods''' ir [[laiks]], kurā kādu nestabilu, eksponenciāli sadalošos objektu skaits samazinās divas reizes jeb laiks, kurā nestabila objekta sabrukšanas [[varbūtība]] ir 1/2. Visbiežāk pussabrukšanas perioda jēdzienu lieto [[kodolfizika|kodolfizikā]] attiecībā uz radioaktīvu [[izotops|izotopu]] [[atoma kodols|kodoliem]], lai novērtētu to [[radioaktivitāte|radioaktivitāti]]. Jo mazāks ir izotopa pussabrukšanas periods, jo tas ir radioaktīvāks.

sentences:
{{Militārā memoriāla infokaste
|          name = Rumbulas memoriāls
|   native_name =
|          body =
|         image = Rumbula forest memorial near Riga.JPG
|    image_size = 260px
|       caption =
|  commemorates = [[Holokausts|Holokausta]] upuriem
|   established =
|      unveiled = {{dat|2002|11|29|N|bez}}
|      location = {{vieta|Latvija|Rīga|Rumbula}}
|  nearest_town =
|      designer = [[Sergejs Rižs]]
| total_burials = ≈25 000
|      unknowns =
|  commemorated =
|    by_country =
|        by_war =
|   inscription =
|      embedded =
|        source =
|   pushpin_map = Rīga
|      map_size = 260px
| latd  = 56 | latm  = 53 | lats  = 04 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 14 | longs = 38 | longEW = E
}}
'''Rumbulas meža memoriāls''' ir [[memoriāls]], kas veltīts [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[holokausts|holokausta]] upuriem. Memoriāls atrodas [[Masu slepkavības Rumbulā|Rumbulas slaktiņa]] vietā [[Rumbula]]s mežā, [[Latgales iela (Rīga)|Latgales ielā]] 471, [[Rīga|Rīgā]].

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Kuršu joma
| attēls       = VentesRagas01.JPG
| paraksts     = Ventes rags
| karte        =
  | vietaskarte          = Lietuva#Kaļiņingradas apgabals#Baltijas jūra
  | relief= jā
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
  | mark                 =
  | kartes_paraksts      = Kuršu joma Baltijas jūras kartē
| vieta        = {{LTU}}
{{RUS}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Baltijas jūra]]
| plat_d=55 | plat_m=05 | plat_s=34 | plat_NS=N
| gar_d=20 | gar_m=54 | gar_s=59 | gar_EW=E
| platība      = 1584
| platība_ha   =
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  = 3,4
| Max_dziļums  = 6
| tilpums      = 6,2
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Ķaules Nugara]]
| pilsētas     = [[Jodkrante]], [[Klaipēda]], [[Nida (Lietuva)|Nida]], [[Pervalka]], [[Preila]]
}}

sentences: '''Čatalhjujuka''' bija ciemats, kas atradās mūsdienu [[Turcija]]s teritorijā, dienvidaustrumu virzienā no šīs valsts [[galvaspilsēta]]s [[Ankara]]s. Šis ciemats uzplauka 6.-5. gadu tūkstotī p.m.ē. pateicoties savai atrašanās vietai — svarīgu tirdzniecības ceļu krustojumā. Čatalhjujuka aizņēma apmēram 13 ha lielu platību. Māju būvniecībā izmantoja saulē izkaltētus dubļu ķieģeļus un tās bija sabūvētas ļoti cieši viena pie otras un pat viena uz otras. Ieiet un iziet šajās mājās varēja, galvenokārt caur jumtu. Ciemata malējo māju ārējās sienas bija īpaši nostiprinātas, jo tās kalpoja arī kā ciemata aizsargsienas.

sentences: '''[[Sirreālisms]] [[kino|kinematogrāfijā]]''' radās līdz ar sākotnējo sirreālisma kustību citās mākslas nozarēs. Kino izrādījās ļoti pateicīga vide sirreālisma attēlošanai, ilglaicīgas kustības laikā vizuāla attēlošana un vēlāk arī skaņas izmantošana radīja iespējas sirreālistisko pasaules redzējumu attēlot tā, kā tas nebija iespējams, piemēram, [[glezniecība|glezniecībā]] un [[literatūra|literatūrā]]. Par spilgtākajām sirreālisma filmām var uzskatīt [[Luiss Bunjuels|Luija Bunjuela]] un [[Salvadors Dalī|Salvadora Dalī]] kopīgi uzņemtās filmas [[Andalūzijas suns]] (1929) un [[Zelta laikmets]] (1930). Tomēr sirreālisms kino ir izpaudies jau no [[1920. gadi|1920. gadu]] sākuma, tāpat arī tas un tā elementi ir raksturīgi arī vairākām līdz pat mūsdienām uzņemtajām filmām.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikisanāksme
| datums     = {{dat|2018|9|27||bez}}
| laiks      = no 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Gatavošanās ''[[:m:Wikimedia Northern Europe Meeting 2018|Northern Europe Meeting 2018]]''.
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Turaids}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|GreenZeb}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tēvocis Bunmī, kas var atcerēties savas iepriekšējās dzīves
| operators =
| attēls = Boonmee-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, fantāzija
| režisors = [[Apičhatpons Vīrasethakuls]]
| producents = * Saimons Fīlds
* Kīts Grifits
* Šarls de Meo
* Apičhatpons Vīrasethakuls
| scenārijs = Apičhatpons Vīrasethakuls
| aktieri = * Thanapats Saisajmars
* Jendžira Pongpasa
* Sakda Kaevbuade
| mūzika =
| oriģinālnos = ''ลุงบุญมีระลึกชาติ''
| studija = ''Kick the Machine''
| montāža =
| izplatītājs = ''Kick the Machine''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|5|21|[[Kannu kinofestivāls]]|2010|6|25|Taizeme}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{THA}}
| valoda = * [[Isana valoda|isana]]
* [[Taju valoda|taju]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tēvocis Bunmī, kas var atcerēties savas iepriekšējās dzīves"''' ({{Val|th|ลุงบุญมีระลึกชาติ}}) ir 2010. gada [[Taizeme]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Apičhatpons Vīrasethakuls]]. Filmā galvenās lomas atveido Thanapats Saisajmars, Jendžira Pongpasa un Sakda Kaevbuade. Filmu iedvesmoja budistu abata Phra Sriparijativeti 1983. gada grāmata ''A Man Who Can Recall His Past Lives''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Mustela_putorius_furo.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Carnivora
|         kārta_lv = Plēsēji
|           dzimta = Mustelidae
|        dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|            ģints = Mustela
|         ģints_lv = Sermuļi
|             suga = Mustela putorius
|          suga_lv = Meža sesks
|           pasuga = Mustela putorius furo
|        pasuga_lv = Mājas sesks
|         binomial = Mustela putorius furo <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}

sentences:
ir tipisks saprofīta paraugs]]
 [[rizomorfas]] uz koksnes]]
'''Saprotrofi''' ({{val|el|σαπρός}} — puve, ''τροφή'' — pārtika) ir organismi ([[baktērijas]] un [[sēnes]]), kas noārda organismu mirušās vai pūstošās atliekas, pārvēršot tās neorganiskos un vienkāršos organiskos savienojumos.

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Malaysia}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Žoržs Pompidū
| vārds_orģ           = ''Georges Pompidou''
| attēls              = Georges Pompidou - Bundesarchiv B 145 Bild-F020538-0006.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Žoržs Pompidū 1965. gadā

| amats               = [[Francijas prezidentu uzskaitījums|Francijas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1969|6|20|N}}
| term_beigas         = {{dat|1974|4|2|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            = Žaks Šabāns-Delmass, Pjērs Mesmērs
| priekštecis         = [[Šarls de Golls]]
([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
| pēctecis            = ([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
[[Valerī Žiskārs d'Estēns]]

| amats2              = [[Francijas premjerministrs]]
| term_sākums2        = {{dat|1962|4|14|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1968|7|10|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         = [[Šarls de Golls]]
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Mišels Debrē]]
| pēctecis2           = [[Moriss Kuvs de Mirvils]]

| amats3              = Francijas Konstitucionālās padomes biedrs
| term_sākums3        = {{dat|1959|3|5|N}}
| term_beigas3        = {{dat|1962|4|14|N}}
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           = [[Bernards Šeno]]

| dzim_dati           = {{dat|1911|7|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Francija|Monbudifa}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1974|4|2|1911|7|5}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Parīze}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Francūzis]]
| partija             = [[UNR]], [[UDR]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Kloda Pompidū
| bērni               = Alēns Pompidū
| profesija           = politiķis, literatūras kritiķis, pedagogs
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Katolicisms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Žoržs Žans Raimonds Pompidū''' ({{val-fr|Georges Jean Raymond Pompidou}}), dzimis {{dat|1911|7|5}}, miris {{dat|1974|4|2}}) bija [[Francija]]s [[politiķis]]. No 1962. līdz 1968. gadam bija premjerministrs [[Šarls de Golls|Šarla de Golla]] vadītajā valstī. Pēc de Golla negaidītās atkāpšanās no amata, uzvarēja 1969. gada prezidenta vēlēšanās un saglabāja amatu līdz savai nāvei 1974. gadā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Emma Grīna Tregaro
 |          attēls = Emma Green Doha 2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Emma Grīna Tregaro 2010. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1984|12|8}}
 |         dz_viet = [[Gēteborga]], {{SWE}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{SWE}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 180 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 62 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Augstlēkšana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Emma Anna Marija Grīna Tregaro''' ({{val|sv|Emma Anna-Maria Green Tregaro}}; dzimusi {{dat|1984|12|8}} [[Gēteborga|Gēteborgā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]) ir zviedru [[vieglatlēte]], startē augstlēkšanas distancē.

sentences:
vadītā militārā valstu koalīcija (tumši zilā krāsā), kas 2003. gadā veica [[Irākas karš|bruņotu iebrukumu]] [[Irāka]]s teritorijā.]]
'''Koalīcija''' ({{val|la|coalitio}} — 'savienība'), pazīstama arī kā '''[[alianse]]''', ir pagaidu [[militāra savienība|militāra]] vai [[politiska savienība]] starp divām vai vairākām personām, [[politiskā partija|politiskajām partijām]] un [[valsts|valstīm]] kopīgai rīcībai pret kādu citu valsti vai izveidotu indivīdu un politisko partiju grupu.<ref>{{grāmatas atsauce|title=Svešvārdu vārdnīca|first=Juris|last=Baldunčiks|first2=Kornēlija|last2=Pokrotniece|place=Rīga|publisher=Jumava|year=2005|page=272|isbn=9984-05-879-4}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.merriam-webster.com/dictionary/coalition|title=Coalition|work=merriam-webster.com|publisher=Merriam-Webster|accessdate=12 March 2018}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Gamma-oksisviestskābes struktūrformula

  Gamma-oksisviestskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H8O3
|molmasa=104,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=<-17 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Oksisviestskābe''' (hidroksisviestskābe, oksibutānskābe, GHB, C3H6(OH)COOH) pieder pie [[karbonskābe|hidroksikarbonskābēm]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Amistada
| attēls                   = Amistad (1997) poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Amistad''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
* [[Debija Allena]]
* [[Kolins Vilsons]]
* Stīvens Spīlbergs
| scenārija autors         = [[Deivids Frenzoni]]
| galvenajās lomās         =
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Naidžels Hotorns]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Džimons Honsū]]
* [[Deivids Peimers]]
* [[Pīts Postlvaits]]
* [[Stellans Skašgords]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[HBO Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|12|10||bez}}
| ilgums                   = 155 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/amistad-1997|title=Amistad|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Spāņu valoda|Spāņu]]
* [[Portugāļu valoda|Portugāļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]36 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=amistad.htm|title=Amistad (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]44,2 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Amistada"''' ({{val|en|Amistad}}) ir 1997. gada vēsturiska drāma, kas balstīta uz Džona Grishema tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Stīvens Spīlbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Morgans Frīmens]], [[Entonijs Hopkinss]], [[Naidžels Hotorns]], [[Metjū Makonahijs]], [[Džimons Honsū]], [[Deivids Peimers]], [[Pīts Postlvaits]] un [[Stellans Skašgords]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|12|10||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences: '''Mikrosfēriskā čaula''' ir dimorfisku vai trimorfisku [[Foraminīferas|foraminīferu]] [[čaula]] ar nelielu [[Dīgļkamera|dīgļkameru]] jeb mikrosfēru. Tā veidojas bezdzimumstadijas (bezgametu) īpatņiem, atšķirībā no dzimumstadijas ([[Gameta|gametu]]) īpatņiem, kas veido [[makrosfēras]]. Mikrosfērām nekad nav daudzo caurumu un tās ir strukturāli vienkāršas.

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Farizeji''' bija viena no senā [[Jūdaisms|jūdaisma]] sektām [[Otrais Jeruzalemes templis|Otrā Jeruzalemes tempļa]] laikā. Lai arī tās saknes meklējamas jau Otrā tempļa celšanas laikā, farizeju paražas nostiprinājās ap 2. gadsimtu p.m.ē, un pēc tempļa sagrāves 70. gadā kalpoja par pamatu [[Rabīniskais jūdaisms|rabīniskajam jūdaismam]]. Nosaukums cēlies no vārda saknes, kas apzīmē "atšķelt", "atdalīt", un sākotnēji varēja kalpot farizeju pretiniekiem, lai apzīmētu tos par ķecerīgu sektu.

sentences:
'''Grobiņas fogti''' ({{val-de|Vogt von Grobin}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] pavēlnieki (soģi) [[Grobiņa]]s fogtejas teritorijā līdz 1560. gadam. Viņu rezidence bija vecā [[Grobiņas pilsdrupas|Grobiņas pils]] [[Ālande]]s labajā krastā tagadējā [[Grobiņa]]s pilsētas teritorijā. Pēdējais Grobiņas fogts Klauss no Štreithorstas 1560. gadā Grobiņas pili atdeva [[Prūsijas hercogiste]]i, jo Livonijas ordenis fogteju bija ieķīlājis Prūsijas hercogam [[Albrehts Hoencollerns|Albrehtam]].
<gallery>
Attēls:Grobinas_pils.jpg|Grobiņas fogtu pils rekonstrukcija
Attēls:Grobiņa, Pilsdrupas.jpg|Grobiņas pilsdrupas mūsdienās
</gallery>
== Zināmo Grobiņas fogtu saraksts ==
* [[1428]] [[fon Ašebergi|Gosvins no Ašebergas]] (Goswin von Ascheberg)
* [[1430. gads|1430]] Venemars Plāters (Wennemar Plater)<ref>E.H. Kneschke. [http://books.google.co.uk/books?id=YCwJAwAAQBAJ&pg=PA309&dq=Grobin+vogt&hl=en&sa=X&ei=4_VAVJ7fCeOP7AbKxICwDA&ved=0CEEQ6AEwBA#v=onepage&q=Grobin%20vogt&f=false Deutsche Grafen-Haeuser der Gegenwart], 1853
</ref>
* [[1451]] Dītrihs no Dinklages (Dietrich von Dincklage)
* [[1456]] Jakobs Fogts (Jakob Vogt)
* [[1458]] Vilhelms no Hugenpotes (Wilhelm von Hugenpoet)
* [[1478]]—[[1486]] [[Plāteri|Venemars Plāters no Brēles]] (Wennemar Plater von dem Broele)
* [[1486]] Heinrihs no Brigenes (Heinrich von der Brüggen)
* [[1504]] Sveders no Bušes (Sweder von dem Busche)
* [[1507]]—[[1523]] Heinrihs no Langenes (Heinrich von Langen)
* [[1527]]—[[1533]] Ernests no Minhauzenes (Ernst von Münchhausen)
* [[1536]] Johans no Kersfeldes (Johann von Kersfeld)
* [[1539]]—[[1550]] [[Līdinghauzeni-Volfi|Rutgers Līdinghauzens-Volfs]] (Rutger Lüdinghausen-Wolff)
* [[1551]]—[[1560]] Klauss no Štreithorstas (Klaus von Streithorst)

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Ēlerts''' (sieviešu dzimtē [[Ēlerte]]) ir [[uzvārds]]. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Volvo Personvagnar AB''
''Volvo Car Corporation''
| logo             =
| caption          =
| type             = meitas uzņēmums
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1927]]
| founder          = ''[[SKF]]'', [[Asārs Gabrielsons]] un [[Gustavs Lārsons]]
| defunct          =
| location_city    = [[Gēteburga]]
| location_country = [[Zviedrija]]
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = [[Li Šufu]] (priekšsēdētājs)
[[Stefans Jakobijs]] (prezidents)
[[Hanss Olovs Olsons]] (vicepriekšsēdētājs)
| industry         = [[Autobūve]]
| products         = [[Automobilis|automobiļi]]
[[Dzinējs|dzinēji]]
| services         =
| revenue          = {{ASV dolārs|16,697 miljoni}} (2010)<ref name="volvocars1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.volvocars.com/intl/top/about/corporate/volvo-sustainability/Documents/Volvo_Corporate_report_ENG_2010_locked.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2011|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120407004951/http://www.volvocars.com/intl/top/about/corporate/volvo-sustainability/Documents/Volvo_Corporate_report_ENG_2010_locked.pdf# |archivedate={{dat|2012|04|07||bez}} }}</ref>
| operating_income = {{ASV dolārs|345,463 miljoni}} (2010)<ref name="volvocars1"/>
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 19,494 (2010)<ref name="volvocars1"/>
| parent           = ''[[Zhejiang Geely Holding Group]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|http://www.volvocars.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Viļņas līgums''' noslēgts 1559. gada 31. augustā [[Lietuvas lielkņaziste]]s galvaspilsētā starp [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] pārstāvi [[Gothards Ketlers|Gothardu Ketleru]] un Polijas-Lietuvas valdnieku [[Sigismunds II Augusts|Sigismundu II]]. Atbilstoši līguma noteikumiem, Ketlers Ordeņa zemes nodeva Sigismunda II aizsardzībā.

sentences:
em]]
'''Nuga''' (no {{val|fr|nougat}} {{IPA|[nu.ɡa]}}) ir [[konditoreja]]s izstrādājums, ko tradicionāli gatavo no [[cukurs|cukura]] vai [[medus]] un grauzdētiem [[rieksti]]em (visbiežāk [[parastā mandele|mandelēm]] vai [[lazdu rieksti]]em), dažkārt pievienojot arī [[šokolāde|šokolādi]]. Nugu parasti izmanto šokolādes batoniņu un šokolādes konfekšu pildījumos vai dažādu [[kūka|kūciņu]] un [[torte|tortu]] krēmos un rotājumos.<ref name="Segliņš, Kunkulberga">{{Grāmatas atsauce |title=Miltu konditorejas izstrādājumu ražošana |author1=Valdis Segliņš |author2=Daiga Kunkulberga |year=2013 |publisher=RTU izdevniecība |location=Rīga |isbn=978-9934-10-519-7 |pages=93.—94}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alietīts
|attēls=Aliettite-87733.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.18-20
|ķīm_formula=[Mg3Si4O10(OH)2](Ca0.5,Na)0.33(Al,Mg,Fe2+)2-3(Si,Al)4O10(OH)2·n(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta, tumšzaļa
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli - redzami tikai mikroskopā, plātņaina forma
|skaldnība=Ļoti laba (?)
|lūzums=
|cietība=1-2
|spīdums=Zemjains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,556 nβ = 1,567
|pleohroisms=Nav
|blīvums=?
}}
'''Alietīts''' (nosaukts itāļu mineraloga ''Andrea Alieti'' vārdā) — rets [[māli|mālu]] [[minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā. Atrodams seno [[ezers|ezeru]] nogulumos, arī ar [[magnijs|magniju]] bagātos [[metamorfiskie ieži|metamorfajos iežos]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Andrijs Danilko
|      Vārds_orig = ''Андрій Данилко''
|          Attēls = Verka Serduchka ESC 2007.JPG
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Verka Serdjučka [[2007. gads|2007]]. gada Eirovīzijā
|        Dz_vārds = Andrijs Danilko
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1973|10|2}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Poltava}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[aktieris]]<br />[[Televīzija|TV]] raidījumu vadītājs
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = [http://www.v-serduchka.com/ v-serduchka.com]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Andrijs Danilko''' ({{val|uk|Андрі́й Миха́йлович Дани́лко}}; dzimis {{dat|1973|10|2}} [[Poltava|Poltavā]]), plašāk pazīstams kā '''Verka Serdjučka''' ({{val|ru|Верка Сердючка}}), ir [[Ukraina|ukraiņu]] dziedātājs, TV raidījumu vadītājs, aktieris un [[Humors|humorists]]. Ukrainas tautas mākslinieks ([[2008. gads|2008]]).<ref>[http://korrespondent.net/showbiz/music/559873 Daņilko kļuvis par Ukrainas tautas mākslinieku] {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnglikola struktūrformula

Etilēnglikola molekulas modelis

Etilēnglikola paraugs
|CAS numurs=107-21-1
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2OH
|molmasa=62,068
|blīvums=1113,2
|kušanas temperatūra=260,2 K (-12,9 °C)
|viršanas temperatūra=470,4 K (197,3 °C)
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Etilēnglikols''' (etāndiols, HOCH2CH2OH) ir bezkrāsas [[viskozitāte|viskozs]] [[šķidrums]] ar saldu garšu. Etilēnglikols ir visvienkāršākais divvērtīgais [[spirts]]. Ar [[ūdens|ūdeni]] sajaucas neierobežoti. Par [[glikoli]]em sauc vienkāršākos divvērtīgos spirtus (no {{val-el|γλυκύς}}, ''glykys'' — 'salds'). Etilēnglikols ir visplašāk lietotais glikols, eksistē arī [[propilēnglikols]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Edvardss
|     vārds_orig = ''Robert Edwards''
|         attēls = Robert Geoffrey Edwards (2010).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Betlija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Kembridžas universitāte
|     alma_mater = Velsas universitāte
Edinburgas universitāte
|        zinātne = Reproduktīvā medicīna
Ārpusdzemdes apaugļošana
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (2010)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Roberts Edvardss''' ({{val|en|Robert Geoffrey Edwards}}; dzimis {{dat|1925|9|27}}, miris {{dat|2013|4|10}}) bija britu fiziologs un reproduktīvās medicīnas un ārpusdzemdes apaugļošanas pionieris.

sentences:
'''Stereotipi par ebrejiem''' ir vispārināti [[Priekšstats|priekšstati]] par [[Ebreji|ebrejiem]], kas bieži vien ir kariķēti, aizspriedumaini un [[Antisemītisms|antisemītiski]].
 ārējās iezīmes]]
Karikatūrās [[Aškenazi|aškenazu]] ebreji parasti tiek attēloti ar lieliem deguniem un tumšām acīm ar nolaistiem plakstiņiem. Pārspīlētas vai groteskas ebreju sejas iezīmes bija galvenais [[Nacisms|nacistu]] un retāk arī [[padomju propaganda]]s elements. Priekšstats par lielo vai ērgļa "ebreju degunu" joprojām ir viena no izplatītākajām un raksturīgākajām pazīmēm, kas raksturo kādu kā ebreju.

sentences: '''Saimniekdatora nosaukums''' jeb '''resursdatora nosaukums''' ({{val-en|Host name}})<ref>{{AkadTerm|term=host name|lang=EN}}</ref> ir unikāls vārdisks nosaukums, pēc kā var viennozīmīgi identificēt konkrētu [[dators|datoru]] vai citu iekārtu (piemēram, [[printeris|printeri]] vai [[modems|modemu]]) [[datoru tīkls|tīklā]].

sentences: {{Cita nozīme|vēju|mūziķi Aivaru Brīzi|Aivars Brīze}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Kzeipenes pagasts}}
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''30. augusts''' ir gada 242. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (243. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 123 dienas.

sentences: '''Deformācija''' (no {{val-la|deformatio}} — izkropļošana) ir [[fizikāls ķermenis|ķermeņa]] [[forma]]s vai [[izmērs|izmēru]] maiņa [[ārējie spēki|ārēju spēku]] iedarbībā. Izšķir šāda veida deformācijas: [[tilpuma deformācija]], [[Stiepes un spiedes deformācija|stiepe un spiede]], [[Lieces deformācija|liece]], [[Vērpes deformācija|vērpe]] un [[bīde]]. Piemēram, stāvot uz dēļa laipas, tā no [[svars|svara]] ieliecas. Arī liecot [[lineāls|lineālu]], stiepjot [[gumija]]s auklu un spiežot [[plastilīns|plastilīna]] gabaliņu, notiek šo [[priekšmets|priekšmetu]] deformēšanās.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
 | text_color      =
 | bg_color        =
 | nos             = FK Unions
 | logo_links      =
 | logo_izm        =
 | pilns           =
 | iesauka         =
 | pilsēta         = [[Rīga]]
 | līga            =
 | sez             =
 | poz             =
 | dib             = 1907
 | dib_mēn         =
 | dib_dat         =
 | dib_com         = <!-- Komentārs pie ailes "Dibināts" -->
 | beidza_pastāvēt = 1939
 | darbojās        =
 | stad            =
 | ietilp          =
 | krāsas          =
 | īpašn           =
 | prez            =
 | menedžeris      =
 | tren            =
 | kapteinis       =
 | mediji          =
 | sadarbojas      =
 | current         =
<!------ Nosaukuma vēsture ------->
 | name1           =
 | dates1          =
 | name2           =
 | dates2          =
 | name3           =
 | dates3          =
 | name4           =
 | dates4          =
 | name5           =
 | dates5          =
 | name6           =
 | dates6          =
 | name7           =
 | dates7          =
 | name8           =
 | dates8          =
 | name9           =
 | dates9          =
 | name10          =
 | dates10         =
<!------ Čempiontituli ------->
 | līga1           =
 | uzvaras1        =
 | līga2           =
 | uzvaras2        =
 | līga3           =
 | uzvaras3        =
 | līga4           =
 | uzvaras4        =
<!------ Tērpu krāsas ------->
}}
'''FK Unions''' (''Union Riga'') ir otrs vecākais [[Latvija]]s futbola klubs, dibināts [[1907]]. gadā. Tajā spēlēja [[vācbaltieši]] un tas tika likvidēts [[1939]]. gadā, līdz ar vācbaltiešu repatriāciju. Klubs bija viens no vadošajiem pirms [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]], kad izcīnīja trīs Rīgas čempionu titulus. Latvijas brīvvalsts laikos klubs vairs nebija tik spēcīgs, lielākoties startēja [[Rīgas čempionāts|Rīgas čempionātā]], līdz 1929. gadā izcīnot otro vietu gan Rīgas čempionātā, gan visā A klasē, ieguva tiesības startēt [[Latvijas futbola Virslīga|Virslīgā]]. Virslīgā nospēlēja piecas sezonas (augstākais sasniegums - 3. vieta 1931. gadā), līdz 1935. gadā no tās izkrita.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vīnes Iekšpilsēta
|attels             = Wien_-_Graben_(2).JPG
|paraksts           =
|karte              = Kartewien1.png
|paraksts2          =
|pilseta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,88 km²
|iedzivotaju_skaits = 16 409 (2016)
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Vīnes Iekšpilsēta" width=260 height=260 zoom=13 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q267329"
}
</mapframe>
'''Iekšpilsēta''' ({{val|de|Innere Stadt}}) ir [[Austrija]]s galvaspilsētas [[Vīne]]s vēsturiskais centrs. Administratīvi tas ir Vīnes 1. rajons (''1. Bezirk''). Līdz 19. gadsimta vidum to no apkārtnes atdalīja nocietinājumu būves, kuras tika nojauktas, izbūvējot mūsdienu [[Ringštrāse|Ringštrāsi]]. Vēsturiski Iekšpilsēta dalās četros kvartālos, kuru nosaukumi cēlušies no pilsētas vārtu nosaukumiem - ''Stubenviertel'', ''Kärntner Viertel'', ''Widmerviertel'', ''Schottenviertel''. Rajonā, kas ir ievērojams tūrisma cents, atrodas daudzi ievērojami objekti, to skaitā [[Albertina]], [[Austrijas Parlamenta ēka]], [[Burgteātris]], [[Vīnes Dabas vēstures muzejs|Dabas vēstures muzejs]], [[Hofburga]], [[Ķeizaru kapenes]],  [[Mākslas vēstures muzejs (Vīne)|Mākslas vēstures muzejs]], [[Vīnes Svētā Stefana katedrāle|Svētā Stefana katedrāle]], [[Vīnes rātsnams]], [[Vīnes Universitāte]], [[Vīnes Valsts opera]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 53.46
| subdivision_name2 =
| population_total = 73619
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Ziemeļholande]]
| subdivision_type = Valsts
| native_name = ''Hoorn''
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2021
| name = Horna
| elevation_m =
| latd = 52
| established_date =
| established_title =
| image_shield = Hoorn wapen HRvA.svg
| image_skyline = Hoorn Montage.png
| image =
| latNS = N
| latm = 39
| motto =
| lats =
| longEW = E
| longd = 5
| longm = 4
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.hoorn.nl/}}
| image_flag = Flag of Hoorn.svg
}}'''Horna''' ({{Val|nl|Hoorn}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2021. gadā Hornā dzīvoja 73 619 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas pie [[Markermērs|Markermēra]] ezera, 20 km uz austrumiem no [[Alkmāra]]s un 35 km uz ziemeļiem no [[Amsterdama]]s.

sentences: {{cita nozīme|precētu vīrieti|cilvēku vīrišķo dzimumu|vīrietis}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Lotus pedunculatus 1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lotus
| ģints_lv = Vanagnadziņi
| suga = Lotus uliginosus
| suga_lv = Dūkstu vanagnadziņš
| binomial = Lotus uliginosus
| kategorijas =
| autors =
| sinonīmi = * ''Lotus pedunculatus''
}}'''Dūkstu vanagnadziņš''' (''Lotus uliginosus'', sinonīms ''Lotus pedunculatus'') ir augu suga [[Vanagnadziņi|vanagnadziņu]] ģintī. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp reti [[Latvija|Latvijā]], kas ir uz ziemeļ-ziemeļaustrumiem no sugas vienlaidu izplatības areāla. Valsts teritorijā mazskaitlīgas grupas aug mēreni mitrās [[Pļava|pļavās]] un atmatās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/lotus-uliginosus-schkuhr/|title=dūkstu vanagnadziņš - Lotus uliginosus Schkuhr - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-21}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(II) formulvienības struktūrformula

Pudele ar dzelteno asinssāli
|       citi nosaukumi = dzeltenais asinssāls,
kālija ferocianīds, E536,
 dzeltenais prusiāts,
dzeltenais asins sārma sāls
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = K4[Fe(CN)6]
|              molmasa = 368,35
|              blīvums = trihidrātam 1850
|  kušanas temperatūra = 69—71 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = trihidrātam 28,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(II)''' jeb '''dzeltenais asinssāls''' (K4[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(II)]]. Dzeltenais asinssāls ir gaišdzelteni, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] šķīstoši kristāli. No ūdens kristalizējas [[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] K4[Fe(CN)6]·3H2O veidā. Pie 100 °C kristālhidrāts zaudē ūdeni un pārvēršas par baltu, higroskopisku pulveri. Lai arī vielas sastāvā ir [[cianīdi|cianīdgrupas]], kālija heksacianoferāts(II) nav indīgs, jo tās ir ļoti stabilā kompleksā heksacianoferāta(II) anjona sastāvā. Pat ar jutīgām analītiskām metodēm dzeltenā asinssāls šķīdumā nevar konstatēt cianīdjonus. Dzeltenais asinssāls praktiski nešķīst izplatītākajos organiskos šķīdinātājos. Tā kristāli ir [[diamagnētisms|diamagnētiski]].

sentences: {{Citas nozīmes|mumificējušos līķi|Mūmija (nozīmju atdalīšana)|mūmija}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste|name=Box2D|logo=|screenshot=|caption=|collapsible=yes|developer=[[Rovio Entertainment]]|released={{Start date|2007|09|11}}|latest_release_version=2.3.1|latest_release_date={{Release date|2014|04|05}}<ref name="GitHub">{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/erincatto/Box2D/releases/tag/v2.3.1|title=Release v2.3.1: Version 2.3.1 · erincatto/Box2D|author=Erin Catto|work=GitHub}}</ref>|latest_preview_version=|latest_preview_date=|programming language=[[C++]]|operating_system=OS independent|genre=[[Middleware]]|license=[[zlib License|zlib]]<ref name="mainpage">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.box2d.org/|title=Box2D|publisher=Box2D}}</ref>|website={{URL|http://www.box2d.org/}}}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Diplomdarbs
| operators =
| attēls = Tesis1996.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, šausmu filma
| režisors = [[Alehandro Amenabars]]
| producents =
| scenārijs = Alehandro Amenabars
| aktieri = * [[Ana Torrenta]]
* [[Fele Martiness]]
* [[Eduardo Norjega]]
| mūzika = Alehandro Amenabars
| oriģinālnos = ''Tesis''
| studija = * ''Las Producciones del Escorpión, S.L.''
* ''Sogepaq''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1996|4|12}}
| ilgums = 125 minūtes
| valsts = {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{Eiro|721,214}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Diplomdarbs"''' ({{Val|es|Tesis}}) ir 1996. gada [[Spānija]]s trillera filma, kuras režisors, scenārija autors un mūzikas autors ir [[Alehandro Amenabars]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Ana Torrenta]], [[Fele Martiness]] un [[Eduardo Norjega]].

sentences: '''Bezsala periods''' ir ilggadējs vidējais laika periods starp pēdējo pavasara [[salna|salnu]] un pirmo rudens salnu. [[Latvija|Latvijā]] tā ilgums ir apmēram 140 dienas.{{nepieciešama atsauce}} Tā ilgums parasti pieaug virzienā no ziemeļiem uz dienvidiem, tas ir, ziemeļos tas ir īsāks, bet dienvidos garāks, piemēram, [[Jamalas pussala|Jamalas pussalā]] [[Krievija|Krievijā]] bezsala perioda ilgums ir tikai 45 dienas, bet [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāzā]] — 190 dienas. Bieži vien zināšanas par bezsala perioda ilgumu kādā noteiktā vietā noder [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]], piemēram, audzējot kādu lauksaimniecības kultūru, jāzin, vai tā paspēs dot augļus šajā laika periodā, vai arī tā nosals vēl pirms tam, kad būs saziedējusi un devusi ražu.

sentences: '''Ministru kabineta balva''' ir [[Latvijas Republikas Ministru kabinets|Latvijas Republikas Ministru kabineta]] apbalvojums, ko piešķir par nozīmīgiem darbiem vai nopelniem demokrātiskas un tiesiskas [[Latvijas valsts]] attīstībā, saimnieciskajā vai sabiedriskajā darbībā vai citās valstij nozīmīgās jomās.

sentences:
{{Citas nozīmes|1919. gada Cēsu kaujām|Cēsu kauja|Cēsu kaujas}}
{{Kauja
|kauja=Cēsu kaujas
|attēls=
|paraksts=Cēsu kaujās dalību ņēmušais Igaunijas armijas bruņuvilciens Cēsu stacijā. Pie tā sapulcējušies Ziemeļlatvijas brigādes un Igaunijas armijas virsnieki. Centrā, ģērbies mētelī — Ziemeļlatvijas brigādes komandieris pulkvedis J. Zemitāns.<ref>[http://www.la.lv/cesu-kaujas-spele-par-augstam-likmem Spēle par augstām likmēm: no Cēsu kaujas līdz Liepājai]</ref>
|konfl=[[Latvijas brīvības cīņas]] un [[Igaunijas brīvības cīņas]]
|laiks=[[1919]]. gada [[19. jūnijs|19.]]—[[23. jūnijs]]
|vieta=[[Cēsis]] un apkaime
|iznāk=Latvijas un Igaunijas spēku uzvara
|puse1={{flag|Igaunija}}
{{flag|Latvija}}
|puse2= [[Dzelzsdivīzija]], [[Baltijas landesvērs]]
|karavad1={{flaga|Estonia}} [[Ernsts Peders]]
{{flaga|Estonia}} [[Nikolajs Rēks]]
{{flaga|Latvia}} [[Jorģis Zemitāns]]
|karavad2=  [[Alfrēds Flečers]]
|spēki1='''3. Igaunijas divīzija:'''
5759 kājnieki
65 jātnieki
98 smagie ložmetēji
106 vieglie ložmetēji
23 lielgabali
3 bruņumašīnas
3 bruņuvilcieni<ref name=maide>{{Grāmatas atsauce|title=Ülevaade Eesti Vabadussõjast (1918—1920)|language=igauniski|author=Jaan Maide|url=http://www.ksk.edu.ee/file.php?ID=1207|accessdate={{dat|2011|02|04||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100822143207/http://www.ksk.edu.ee/file.php?ID=1207|archivedate={{dat|2010|08|22||bez}}}}</ref>
'''[[Ziemeļlatvijas brigāde]]:'''
750 kājnieki
8 smagie ložmetēji
20 vieglie ložmetēji<ref name=maide/>
|spēki2=5500—6300 kājnieki
500—600 jātnieki
50 smagie ložmetēji
90 vieglie ložmetēji
42—48 lielgabali<ref name=maide/>
|zaud1={{flaga|Estonia}}
110 kritušie, 281  ievainotie, pazuduši 26, gūstā krituši 84
{{flaga|Latvia}} Ziemeļlatvijas brigāde:
 44 kritušie, 85 ievainotie, 15 pazudušie.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0307041677{{!}}page:66{{!}}issueType:B |title=Latvijas brīvības cīņas 1918.-1920., 58 lpp |access-date={{dat|2017|11|17||bez}} |archive-date={{dat|2019|04|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190421111401/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0307041677{{!}}page:66{{!}}issueType:B }}</ref>
|zaud2=Landesvēram 65 kritušie un 38 bezvēsts pazudušie. Dzelzsdivīzijai nav zināmi.
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Habichtspilz-Sarcodon-imbricatus.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Sarcodon imbricatus|Parastā vēršmēlene}}
|           valsts = Fungi
|        valsts_lv = Sēnes
|       nodalījums = Basidiomycota
|    nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
|            klase = Hymenomycetes
|         klase_lv = Himēnijsēnes
|            rinda = Thelephorales
|         rinda_lv = Kārpsēņu rinda
|           dzimta = Bankeraceae
|        dzimta_lv = Bankeru dzimta
|            ģints = Sarcodon
|         ģints_lv = Vēršmēlenes
|             suga = S. imbricatus
|          suga_lv = Parastā vēršmēlene
|         binomial = Sarcodon imbricatus
|         sinonīmi = medene, pursla, vēršmēle, vanadzene
|      kategorijas = nē
}}
'''Parastā vēršmēlene''' jeb '''medene''' (''Sarcodon imbricatus'') ir [[bankeru dzimta]]s [[bazīdijsēnes|bazīdijsēne]]. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eirāzijā]] un [[Amerika|Amerikā]], kur aug sausos priežu mežos. Šīs sēnes cepurīte ir brūna ar lielām, biezām, koncentriskos riņķos novietotām atstāvošām zvīņām.<ref>[http://latvijas.daba.lv/augi_senes/senes/vasaras.shtml Vasaras un rudens sēnes], latvijas.daba.lv. Atjaunots: {{dat|2013|03|21}}.</ref> Cepurīte atsevišķos gadījumos var būt pat 20—30 cm plata.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Serbijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Serbijas sportisti| Sportistes]]

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|klase=Magnoliopsida|binomial=Chaenorhinum|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=Chaenorhinum-minus-4272.jpg|kategorijas=nē|ģints_lv=Mazvīrceles|ģints=Chaenorhinum}}'''Mazvīrceles''' ({{val|la|Chaenorhinum}}) ir ģints [[Ceļteku dzimta|ceļteku dzimtā]] (senāk — [[Cūknātru dzimta|cūknātru dzimtā]]), kas sastāv no četrām viengadīgu un daudzgadīgu [[Lakstaugs|lakstaugu]] sugām. Ģints sākotnējais izplatības areāls ir [[Turcija]] un [[Vidusjūra]], kur tās pārstāvji aug sausos un akmeņainos apgabalos, taču mūsdienās konkrētas sugas ir izplatījušās arī citviet. Šī ģints ir tuvi radniecīga ar [[Lauvmutītes|lauvmutītēm]] (''Antirrhinum'').

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{medicīniskais brīdinājums}}

sentences: '''Siltumradis''' ir 18.—19. gadsimta [[Fizika|fizikā]] lietots apzīmējums [[Hipotēze|hipotētiskai]] [[viela]]i, ar kuru centās izskaidrot [[Siltums|siltuma]] parādības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/siltumradis|title=siltumradis|website=tezaurs.lv|access-date=14.07.2021}}</ref> Siltumraža jeb kaloristiskās [[teorija]]s aplamība tika atklāta pēc [[Eksperiments|eksperimentu]] veikšanas un nostiprinoties [[Molekulāri kinētiskā teorija|molekulāri kinētiskajai teorijai]] (19. gs. vidus), taču kopš tiem laikiem [[Termodinamika|termodinamikā]] ir saglabājušies daži [[Jēdziens|jēdzieni]], kuru ietekme mēdz būt nevēlama, jo tie nepareizi apraksta siltuma parādības.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://alexandr4784.narod.ru/putilov.html|title=К. А. Путилов. Термодинамика. 1971|access-date=18.03.2021}}</ref>

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Zvartnocas katedrāle
| image                 = Zvartnots_Cathedral_view_from_air_October_2022.jpg
| image_size            =
| caption               = Zvartnocas katedrāles drupas
| location              = {{vieta|Armēnija|Vagaršapata}}
| map_type              = Armēnija#Eiropa#Āzija
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| map_relief = yes
| latd  = 40.159714
| longd = 44.336575
| religious_affiliation = [[Armēņu apustuliskā baznīca]]
| architecture_type     = Katedrāle
| architecture_style    =
| founded_by            =
| groundbreaking        = 643. gads
| year_completed        = 652. gads
| length                =
| width                 =
| height_max            = 45 metri
| embedded          = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Ečmiadzinas katedrāle un baznīcas, kā arī Zvartnocas arheoloģiskā vieta
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii
|        designation1_date = 2000. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1011 1011]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ARM}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 74,3 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Zvartnocas katedrāle" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q17054090"
}
</mapframe>
'''Zvartnocas katedrāle''' ({{val|hy|Զվարթնոց}}) ir 7. gadsimtā celta [[Armēņu apustuliskā baznīca|Armēņu apustuliskās baznīca]]s baznīcas drupas, kas atrodas [[Armēnija]]s pilsētas [[Vagaršapata]]s pievārtē. 2000. gadā Zvartnocas katedrāle kopā ar citām reliģiskajām celtnēm tika iekļauta [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] objektā "Ečmiadzinas katedrāle un baznīcas, kā arī Zvartnocas arheoloģiskā vieta".

sentences: '''10 000''' ('''desmit tūkstoši''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 9999 un 10 001. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 2710.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Boletus radicans-20.7.2012-1.JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Caloboletus
| ģints_lv =
| suga =Caloboletus radicans
| suga_lv =Sakņkāta beka
| binomial =Caloboletus radicans
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Boletus radicans''
*''Boletus amarus''
*''Boletus albidus''
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''They Cloned Tyrone''
| operators =
| attēls = They cloned tyrone poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, komēdija, mistērija
| režisors = [[Džuels Teilors]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Bojega]]
* [[Teiona Parisa]]
* [[Džeimijs Fokss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''They Cloned Tyrone''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|6|14}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''They Cloned Tyrone''''' ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] mistērijas [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Džuels Teilors]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Bojega]], [[Teiona Parisa]] un [[Džeimijs Fokss]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = White shark.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Carcharodon carcharias|Lielā baltā haizivs}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Chondrichthyes
|      klase_lv = Skrimšļzivis
|    apakšklase = Elasmobranchii
| apakšklase_lv = Plātņžauņi
|      binomial = Elasmobranchii <small>([[Šarls Lisjēns Bonaparts|Bonaparts]], 1838)</small>
| iedalījums=
* [[Haizivis|Haizivju virskārta]] (''Selachii'')
* [[Rajas|Raju virskārta]] (''Batoidea'')
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiCl4
|molmasa=189,71
|blīvums=1730
|kušanas temperatūra=-24 °C
|viršanas temperatūra=136,4 °C
}}
'''Titāna tetrahlorīds''' (TiCl4) ir bezkrāsains, caurspīdīgs, smags šķidrums. Šo savienojumu iegūst, hlorējot [[titāns|titāna]] rūdu (kas sastāv no netīra [[titāna dioksīds|titāna dioksīda]]). Titāna tetrahlorīds ir stabilākais titāna hlorīds, to attīra destilējot. Titāna tetrahlorīdu lieto par visu pārējo titāna savienojumu izejvielu. Titāna tetrahlorīds ir viens no dažiem metālu hlorīdiem, kas [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir [[šķidrums]].

sentences: {{Commonscat|Writers from Belarus|Rakstnieki no Baltkrievijas}}

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Biškopība''' jeb '''dravniecība''' ir [[medusbites|medusbišu]] saimju uzturēšana ([[strops|stropos]], [[bišu drava|dravās]] vai citur) [[medus]], [[bišu vasks|bišu vaska]], [[propoliss|propolisa]], bišu indes, [[ziedputekšņi]] un citu produktu iegūšanai. Cilvēku, kas ar to nodarbojas, sauc par [[biškopis|biškopi]] vai dravnieku.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Królestwo Polskie''
''Царство Польское''
|nosaukums_latv_val  = Polijas Karaliste
|sugasvārds          = Polijas Karaliste
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = [[Krievijas Impērija]]s daļa
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = konstitucionālā monarhija
|
|
|gads_sākums         = 1815. gads
|gads_beigas         = 1915. gads
|
|event_start = Vīnes kongress
|date_start  = {{dat|1815|6|9||bez}}
|event_end   = Vācijas okupācija
|date_end    =
|
|event1      = Pievislas apgabals
|date_event1 = 1867. gads
|event2      =
|date_event2 =
|
|event_pre   =
|date_pre    =
|event_post  =
|date_post   =
|
|p1          = Varšavas hercogiste
|flag_p1     = Banner_of_the_Duchy_of_Warsaw.svg
|p2          =
|flag_p2     =
|s1          =
|flag_s1     =
|s2          =
|flag_s2     =
|
|image_flag    = Royal_Standard_of_the_Tsar_of_Poland_(1815–1830).svg
|flag          =
|flag_type     = Karogs līdz 1831. gadam
|
|image_coat    = RU_COA_Kingdom_of_Poland_(1815-1915).svg
|symbol        =
|symbol_type   = Ģerbonis
|
|image_map     = Congress_Poland_1815.svg
|image_map_caption  = Polijas Karaliste 1815. gadā
|
|galvaspilsēta = [[Varšava]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto   = ''Z nami Bóg!''
|national_anthem  = ''Pieśń narodowa za pomyślność króla''
|kopīgas_valodas  = [[Poļu valoda|poļu]], [[Krievu valoda|krievu]]
|reliģija         = katolicisms
|nauda            = [[zlots]], [[Krievijas rublis|rublis]]
|
|leader1      = [[Aleksandrs I Romanovs|Aleksandrs I]]
|leader2      = Nikolajs II
|year_leader1 = 1815–1825 (pirmais)
|year_leader2 = 1894–1915 (pēdējais)
|title_leader = [[Polijas valdnieku uzskaitījums|Karalis]]
|representative1      =
|representative2      =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|title_representative =
|deputy1      =
|deputy2      =
|year_deputy1 =
|year_deputy2 =
|title_deputy =
|
|legislature  =
|house1       =
|type_house1  =
|house2       =
|type_house2  =
|
|stat_year1    =
|stat_platība1 =
|stat_pop1     =
|stat_year2    =
|stat_platība2 =
|stat_pop2     =
|footnotes     =
}}

sentences: {{Enciklopēdisks stils}}'''Panahrantos''' ({{Val-gr|πανάχραντος}} – “Visšķīstā”) ir [[Dievmāte|Dievmātes]] ikonogrāfiskais tips, kurā Viņa sēž tronī vai dažkārt stāv troņa priekšā, ar Bērnu klēpī, kuru tur ar abām rokām.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Sartarelli|first1=Alfredo Tradigo ; translated by Stephen|title=Icons and saints of the Eastern Orthodox Church|url=https://archive.org/details/iconssaintsofeas0000trad|date=2006|publisher=J.P. Getty Museum|location=Los Angeles|isbn=978-0-89236-845-7|pages=[https://archive.org/details/iconssaintsofeas0000trad/page/166 166]-168}}</ref> Šis Dievadzemdētājas tips akcentē Dievmātes ideju – Debesu Ķēniņiene un Gudrības tronis, kurā sēž [[Jēzus Kristus|Kristus]] – Sofija (Dievišķā Gudrība) (Sak.9:1-11). Tronis simbolizē [[Kristīgā baznīca|baznīcu]]. Šis tēls uzsvēra Dievmātes ķēnišķo godu, kā arī tēmas par upura priekšnojautu, tā kā ar Gudrību saistās mielasta tēmu – tas ir upura pirmtēls. [[Bizantija (pilsēta)|Bizantijā]] šo attēlu novietoja apsīdā. Ikonogrāfijā šis tēls ir “Kipras”, “Pečoras” un citas Dievmātes ikonas. Interesants ir “Visaķēņiņienes” tēls – Pantanassa – viens no Dievmātes [[Epitets|epitetiem]], minēts [[Himna|himnās]], [[tēls]] sastopams Bizantijas baznīcās, kuras veltītas Dievmātes tronī ikonogrāfijai.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Jazykova|first1=Galina Kolpakova; Irina|title=Ikona : atlas pravoslavnoj ikony|date=2013|publisher=Feorija|location=Moskva|isbn=978-5-91796-022-7|page=488}}</ref>

sentences:
pierādījums]]
'''Pierādījums''' [[matemātika|matemātikā]] ir konkrēta apgalvojuma [[loģika|loģisks]] pamatojums, izmantojot iepriekš zināmus citus apgalvojumus. Pierādījumi tiek izmantoti [[teorēma|teorēmu]] pamatojumos, dažādu matemātisku uzdevumu risināšanā, īpaši [[ģeometrija|ģeometrijā]] un tamlīdzīgās nozarēs. Pastāv dažādi pierādījumu veidi, piemēram, tiešais pierādījums, [[pierādījums no pretējā]], [[matemātiskā indukcija|matemātiskās indukcijas]] princips. Ja apgalvojumu nevar pierādīt un arī nevar noliegt, tad to sauc par [[hipotēze|hipotēzi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Foudia flavicans Wolf.jpg
| att_nosaukums  = Rodrigesas fodija tēviņš un mātīte
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Aves
| klase_lv       = Putni
| kārta          = Passeriformes
| kārta_lv       = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta     = Passeri
| apakškārta_lv  = Dziedātājputni
| dzimta         = Ploceidae
| dzimta_lv      = Audējputnu dzimta
| ģints          = Foudia
| ģints_lv       = Fodiji
| suga           = Foudia flavicans
| suga_lv        = Rodrigesas fodijs
| binomial       = Foudia flavicans <small>([[Alfred Newton|Newton]], 1865)</small>
}}
'''Rodrigesas fodijs''', arī '''dzeltenais fodijs''', '''Rodrigesas audējputns'''<ref>Zooģeogrāfija. Nora Sloka. Zinātne. Rīga. 1979</ref> (''Foudia flavicans'') ir [[audējputnu dzimta]]s (''Ploceidae'') dziedātājputnu [[suga]], kas [[endēms|endēma]] [[Rodrigesa (sala)|Rodrigesai]] — nelielai, [[Maurīcija]]i piederošai [[sala]]i [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļā.<ref>[http://www.cbif.gc.ca/acp/eng/itis/view?tsn=560111 Canadian Biodiversity Information Facility (CBIF): ''Foudia flavicans'', Integrated Taxonomic Information System (ITIS)]</ref><ref>[http://animaldiversity.org/accounts/Foudia_flavicans/classification Animal Diversity Web: ''Foudia flavicans'', Rodrigues fody]</ref><ref>[http://avibase.bsc-eoc.org/species.jsp?lang=EN&avibaseid=CC3F83AD9315727E ''Avibase'' - the world bird database: Rodrigues Fody ''Foudia flavicans'' Newton, A, 1865]</ref> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/weavers/ World Bird List: Old World sparrows, snowfinches, weavers, 2018]</ref>

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group            =  Franki
| native_name      = Franci
| native_name_lang = la
| image            =
| image_caption    = Ieroči, kas atrasti kāda aristokrātiska franka kapā no Merovingu laikmeta

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Stiepjamība''' ir [[Metāli|metāla]] īpašība, kas raksturo metāla spēju veidot garas [[Vadi|stieples]] vai diegus ar mazu [[Diametrs|diametru]]. Vislabāk stiepjami ir [[zelts]], [[sudrabs]] un [[varš]]. Maza stiepjamība ir [[Bismuts|bismutam]], [[Mangāns|mangānam]] un [[Antimons|antimonam]]. Metāli ar mazu stiepjamību ir [[Izturība|trausli]]. Trauslumu nosaka [[Kovalentā saite|kovalentās saites]], kas līdz ar metālisko saiti pastāv starp trauslo metālu [[Atoms|atomiem]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 11.klasei|last=Kaksis|first=Āris|publisher=Lielvārds|year=2010. gads|isbn=978-9984-11-303-6}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Galium odoratum
|        attēls = Waldmeister(Mai).JPG
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Gentianales
|      rinda_lv = Genciānu rinda
|        dzimta = Rubiaceae
|     dzimta_lv = Rubiju dzimta
|         ģints = Galium
|      ģints_lv = Madaras
|          suga = G. odoratum
|       suga_lv = Smaržīgā madara
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
[[File:El pesado del corazón en el Papiro de Hunefer.jpg|thumb|300px|Attēls uz papirusa no senās ēģiptiešu "Mirušo grāmatas" (ap 1275. gadu p.m.e.)]]
'''Papiruss''' ir biezs, [[papīrs|papīram]] līdzīgs materiāls, ko iegūst no papirusa auga. Pirmie papirusu izmantoja [[Senā Ēģipte|senie ēģiptieši]], to izmantoja [[Vidusjūras reģions|Vidusjūras reģionā]]. Senie Ēģiptieši to lietoja kā materiālu, uz kura raksta, un izmantoja arī [[laiva|laivām]], [[grozs|groziem]], [[sandales|sandalēm]]. Ķīmiski papiruss sastāv no 57% [[celuloze]]s, 27% [[Lignins|lignina]], 9% minerālu un 7% [[ūdens]].<ref>William H. Shepherd, [http://www.pdfdownload.org/pdf2html/view_online.php?url=http%3A%2F%2Fhome.comcast.net%2F~whshep%2Fpdfs%2FShepherd_preservation_and_conservation_of_papyri.pdf The Preservation and Conservation of Papyri] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120121001948/http://www.pdfdownload.org/pdf2html/view_online.php?url=http%3A%2F%2Fhome.comcast.net%2F~whshep%2Fpdfs%2FShepherd_preservation_and_conservation_of_papyri.pdf |date={{dat|2012|01|21||bez}} }} (2008)</ref> Plaši izmantots bija līdz 12. gadsimtam, kad lielos apjomos tika uzsākta [[papīrs|papīra]] ražošana. Tā ražošanas process tika rekonstruēts 20. gadsimta vidū.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Tropidophora carinata Aigrettes.JPG
| att_nosaukums  = ''Tropidophora carinata'' rekonstrukcija.
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| virstips       = Lophotrochozoa
| virstips_lv    = Spirālveidīgie
| tips           = Mollusca
| tips_lv        = Gliemji
| klase          = Gastropoda
| klase_lv       = Gliemeži
| apakšklase     = Orthogastropoda
| apakšklase_lv  =
| kārta          = Architaenioglossa
| kārta_lv       =
| dzimta         = Pomatiidae
| dzimta_lv      =
| ģints          = Tropidophora
| ģints_lv       =
| suga           = Tropidophora carinata
| suga_lv        =
| binomial       = <small>(Born, 1780)</small>
}}
'''''Tropidophora carinata''''' ir ''[[Tropidophora]]'' [[ģints (bioloģija)|ģints]] [[gliemezis]].

sentences:
. Attēlā Atēnas statuja [[Luvra|Luvras muzejā]]]]
'''Gudrība''' ir vispārināta īpašība, kam raksturīgas plašas [[zināšanas]], attīstīta [[domāšana]], bagātīga [[pieredze]],<ref name="tezaurs"/> [[izpratne]], [[piesardzība]] un spēja rast risinājumus [[problēma|problēmām]]. Dažos gadījumos gudrību var identificēt ar [[prāts|prātu]] vai [[intelekts|intelektu]].

sentences:
{{Citas nozīmes|putniem|gulbis (nozīmju atdalīšana)|Gulbis}}
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Cygnus olor 2 (Marek Szczepanek).jpg
|  att_nosaukums = [[paugurknābja gulbis|Paugurknābja gulbji]] (''Cygnus olor'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anserinae
| apakšdzimta_lv = Zosu apakšdzimta
|          ģints = Cygnus
|       ģints_lv = Gulbji
|       binomial = Cygnus <small>([[Bechstein]], 1803)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilsulfoksīda struktūrformula

Dimetilsulfoksīda molekulas modelis

Dimetilsulfoksīda paraugs
|       citi nosaukumi = DMSO, metilsulfinilmetāns
|           CAS numurs = 67-68-5
|      ķīmiskā formula = С2Н6OS
|              molmasa = 78,13
|              blīvums = 1100,4
|  kušanas temperatūra = 18,5 °C
| viršanas temperatūra = 189 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilsulfoksīds''' (DMSO) ir organisks savienojums, kas pieder pie [[sulfoksīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, mazliet viskozs šķidrums ar specifisku saldenu garšu. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet neattīrīts dimetilsulfoksīds ož pēc [[dimetilsulfīds|dimetilsulfīda]]. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar daudziem citiem [[šķīdinātājs|šķīdinātājiem]]. Samērā higroskopisks. DMSO pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī daudzi neorganiskie [[sāļi]]. Plaši tiek izmantots [[ķīmija|ķīmijā]] un [[medicīna|medicīnā]].

sentences:
s aviosabiedrības ''Fly Air'' simbols [[Stambula]]s lidostā]]
'''Nazars''', arī '''nazārs''', ir acs formas amulets, kas, pēc lietotāju domām, aizsargā pret “ļauno aci”. Šis vārds radies no ({{val|ar|نَظَر}}; {{IPA2|naðˤar}}), kurā tas apzīmē redzi, novērošanu, uzmanību un citus saistītus jēdzienus, un iegājies [[Eiropa|Eiropā]] caur [[tjurku valodas|tjurku valodām]] ({{val|tr|nazar}}; {{IPA2|nazar}}). Daudzas citas valodas — [[hindi]], [[urdu]], [[puštu]], [[bengāļu valoda|bengāļu]], [[kurdu valoda|kurdu]], [[persiešu valoda|persiešu]], [[pandžabu valoda|pandžabu]] un citas ir aizguvušas šo vārdu.<ref name="Khan2006">{{cite book|last=Khan|first=Abdul Jamil|title=Urdu/Hindi: An Artificial Divide: African Heritage, Mesopotamian Roots, Indian Culture & British Colonialism|year=2006 |publisher=Algora Publishing |language=en|isbn=9780875864389|page=138|quote=Arabic verbs have generated an enormous number of words for Urdu/Hindi as well as Persian. ... The word ''nazar'', meaning eye, or sight, is part of the cultural idiom -- <nazar lag jana>, meaning 'evil eye's effect,' and is used in the whole subcontinent.}}</ref> [[Turcija|Turcijā]] tas ir vispopulārākais no amuletiem<ref name="Velikolepnyj">[https://web.archive.org/web/20160604032407/http://velikolepnyj.ru/istorija/nazar-bondzhuk-obereg-dlya-detej-xyurrem/ Назар бонджук — Оберег для детей Хюррем]</ref> un pazīstams ar nosaukumu “pērlīte pret ļaunu aci”, ''nazar boncuğu'' (pēdējais vārds ir atvasinājums no ''boncuk'', "lodīte"), [[Grieķija|Grieķijā]] zināms kā ''mati'' (ļaunā acs). [[Spānija|Spānijā]] un [[Portugāle|Portugālē]] viņu bieži sauc par “turku aci”, jo tur šis amulets saistās vispirms ar Turciju. Tomēr Turcijas teritorijā tas bijis pazīstams vēl pirms tjurku ierašanās.

sentences:
, [[Vācija|Vācijā]]]]
'''Mežsaimniecība''' ir [[Uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbības]] un [[Augkopība|augkopības]] nozare, kas nodarbojas ar [[Mežs|meža]] stādīšanu, uzlabošanu, efektīvu meža zemes apsaimniekošanu un izmantošanu. Tā ir viena no lielākajām saimniecības nozarēm [[Latvija|Latvijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/temas/mezsaimnieciba|title=https://www.delfi.lv/temas/mezsaimnieciba|website=www.delfi.lv|access-date=2023-02-23|language=lv}}</ref> Mežsaimniecība ir arī zinātniskās [[Pētniecība|pētniecības]] joma, kas pēta meža apmežošanas metodes un mežsaimniecības uzlabošanu, kā arī mežus kā vienu no svarīgākajām [[Biosfēra|biosfēras]] sastāvdaļām.

sentences: '''Atēnu metro''' ({{val|gr|Μετρό Αθήνας}}, ''Metró Athínas'') ir [[metro]] sistēma [[Grieķija]]s galvaspilsētā [[Atēnas|Atēnās]] un tās aglomerācijā, kas ir sākusi darboties 1869. gada 27. februārī, un tas ir viens no vecākajiem metro pasaulē. Atēnu metro īpašnieks ir ''Attiko Metro S.A.''

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Boletus edulis JPG9.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase         = Agaricomycetes
| klase_lv      = Himēnijsēnes
| apakšklase =Agaricomycetidae
| rinda =Boletales
| rinda_lv =Beku rinda
| apakšrinda =Boletineae
| apakšrinda_lv =Beku apakšrinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Boletus
| ģints_lv =Bekas
| ģints_r = Beku ģints
| kategorijas =nē
}}
'''Baravikas''' jeb '''cietenes''' ir [[beku dzimta]]s [[sēnes]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.latvijasdaba.lv/senes/sistematiskais-raditajs/boletaceae/ |title=Beku dzimtas sēnes |access-date={{dat|2017|09|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160623110445/http://www.latvijasdaba.lv/senes/sistematiskais-raditajs/boletaceae |archivedate={{dat|2016|06|23||bez}} }}</ref> kuru [[sēne|augļķermeņus]] lieto pārtikā kā vērtīgas [[ēdamās sēnes]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.cetrassezonas.lv/lv/produkti/senes/29998-kas_ir_baravikas.html |title=Baraviku pagatavošana |access-date={{dat|2017|09|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925013530/http://www.cetrassezonas.lv/lv/produkti/senes/29998-kas_ir_baravikas.html |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|matemātikas un datorzinātnes jēdzienu|grafs (nozīmju atdalīšana)|grafs}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-undekāna struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)9CH3
|molmasa=156,31
|blīvums=740
|kušanas temperatūra=−26 °C
|viršanas temperatūra=196 °C
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The End of the Tour''
| attēls                   = The End of the Tour.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džeimss Ponsolds]]
| producents               =
* [[Džeimss Dāls]]
* [[Mets Deross]]
* [[Deivids Kanters]]
* [[Marks Manuels]]
* [[Teds O'Nīls]]
| scenārija autors         = [[Donalds Margulīss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Džesijs Aizenbergs]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Kilburn Media]]''
* ''[[Modern Man Films]]''
| izplatītājs              = ''[[A24]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|7|31|ASV|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/end-tour-2015|title=The End of the Tour|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 21, 2019|archive-date={{dat|2019|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190322030222/http://www.bbfc.co.uk/releases/end-tour-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=endofthetour.htm|title=The End of the Tour (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 21, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The End of the Tour''''' ir 2015. gada drāma, kas balstīta uz Deivida Lipska memuāriem "''Although of Course You End Up Becoming Yourself''". Filmas režisors ir [[Džeimss Ponsolds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Sīgels]] un [[Džesijs Aizenbergs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas 80. vidusskola
|native_name            =
|latin_name             =
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|imagewikilink          =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|motto_translation      =
|location               = [[Andromedas gatve]] 11, [[Rīga]], {{LAT}}
|streetaddress          =
|region                 =
|city                   =
|state                  =
|province               =
|county                 =
|postcode               =
|postalcode             =
|zipcode                =
|country                =
|country1               =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 29 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 12 | longs = 08 | longEW = E
|coordinates_type       =
|coordinates_region     =
|coordinates_display    =
|coordinates_format     =
|coordinates            =
|schooltype             = vidusskola
|fundingtype            =
|type                   =
|religious_affiliation  =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            =
|approx                 =
|founded                = 1976. gadā
|opened                 =
|founder                =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|district               =
|us_nces_district_id    =
|LEA                    =
|authority              =
|category               =
|category_label         =
|oversight              =
|oversight_label        =
|authorizer             =
|superintendent         =
|trustee                =
|specialist             =
|session                = septembris — maijs
|schoolnumber           =
|school code            =
|MOE                    =
|ofsted                 =
|ceeb                   =
|us_nces_school_id      =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|dean                   =
|administrator          =
|rector                 =
|director               =
|principal              =
|principal_label        =
|principal1             =
|principal2             =
|principal3             =
|principal4             =
|viceprincipal          =
|viceprincipal_label    =
|viceprincipal1         =
|viceprincipal2         =
|viceprincipal3         =
|viceprincipal4         =
|asst principal         =
|assistant_principals   =
|campus director        =
|headmistress           = [[Anna Vladova]]
|headmaster             =
|head of school         =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|head                   =
|head_label             =
|chaplain               =
|custodian              =
|staff                  =
|faculty                =
|teaching_staff         = 73
|employees              =
|key_people             =
|grades                 = pirmskola, 1. — 12. klase
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|students               = 738 (2016)
|sixth_form_students    =
|pupils                 =
|gradeK                 =
|grade1                 =
|grade2                 =
|grade3                 =
|grade4                 =
|grade5                 =
|grade6                 =
|grade7                 =
|grade8                 =
|grade9                 =
|grade10                =
|grade11                =
|grade12                =
|grade13                =
|other                  =
|other_grade_enrollment =
|other_grade_label      =
|International_Students =
|classes                =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|system                 =
|classes offered        =
|medium                 =
|language               = krievu, latviešu
|schedtyp               =
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|campuses               =
|campus                 =
|campus size            =
|area                   =
|campus type            =
|campus_Bound           =
|houses                 =
|colours                =
|colors                 =
|slogan                 =
|song                   =
|fightsong              =
|athletics              =
|conference             =
|sports                 =
|mascot                 =
|mascot image           =
|nickname               =
|team_name              =
|rival                  =
|vision                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|testname               =
|testaverage            =
|SAT                    =
|ACT                    =
|year                   =
|bar pass rate          =
|roll                   =
|decile                 =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|tuition                =
|revenue                =
|communities            =
|feeders                =
|main feeder school for =
|graduates              =
|affiliations           =
|alumni                 =
|nobel_laureates        =
|information            =
|free_label             =
|free_text              =
|free_label1            =
|free_text1             =
|free_label2            =
|free_text2             =
|free_label3            =
|free_text3             =
|free_label4            =
|free_text4             =
|free_label5            =
|free_text5             =
|homepage               =
|url                    = {{url|https://www.r80vs.lv/}}
|website                =
|footnotes              =
|picture                =
|image_caption          =
|picture2               =
|image_caption2         =
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Kapitāls. Politiskās ekonomijas kritika
''Das Kapital, Kritik der politischen Ökonomie''
|          attels =
| attela apraksts = Pirmās daļas 1967. gada izdevuma titullapa
|          autors = [[Kārlis Markss]]
|  orig nosaukums = Das Kapital, Kritik der politischen Ökonomie
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda = [[vācu valoda|vācu]] (oriģināls)
|          serija =
|          temats = [[tautsaimniecība]], [[kapitālisms]]
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = 1867.—1883.
| izdota latviski =
|       tulkotajs =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|           isbn2 =
|           isbn3 =

|        izdevums =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''Kapitāls. Politiskās ekonomijas kritika''' ({{val|de|Das Kapital, Kritik der politischen Ökonomie}}, {{izrunā|das kapiˈtaːl}}) ir [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] sarakstīta [[kapitālisms|kapitālistiskās]] sistēmas analīze un kritika. Grāmatas trīs daļas izdotas no 1867. līdz 1883. gadam. Tas bija viens no pirmajiem ievērojamajiem darbiem, kas kritizēja [[Ādams Smits|Ādama Smita]] un citu tā laika ekonomistu atbalstīto [[brīvā tirgus ekonomika|brīvā tirgus ekonomiku]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Flemings
|     vārds_orig = ''Alexander Fleming''
|         attēls = Synthetic Production of Penicillin TR1468.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Savā laboratorijā (1943)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = Darvela, [[Īsteiršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1955
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Skoti|skots]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Alexander Fleming signature.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
[[File:East Siberia relief location map.jpg|thumb|350px|Austrumsibīrija [[Krievija]]s kartē]]
'''Austrumsibīrija''' ({{val|ru|Восточная Сибирь}}) ir [[Sibīrija]]s daļa, ko norobežo [[Jeņiseja]]s upe rietumos, [[Ziemeļu ledus okeāns]] ziemeļos, [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ūdensšķirtņu grēdas austrumos un [[Krievija]]s robeža dienvidos. Aptuvenā Austrumsibīrijas platība ir 7,2 milj. km². Austrumsibīrijā ietilpst arī [[Vidussibīrija]] un [[Ziemeļaustrumu Sibīrija]].<ref>{{PZT|74}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Eglona
| attēls            = Eglaine pie Zasas - Dunavas ceļa.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Eglona pie Zasas - Dunavas ceļa
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Dominieki]]em
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Daugava]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=09 | sāk_plat_s=31 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=51 | sāk_gar_s=13 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=13 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=12 | iet_gar_s=08 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{LAT}}
| tek_caur          =
| garums            = 33
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 82,7
| kritums           = 23
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 248,4
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Eglona''', arī ('''Eglūna''', '''Eglaine''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95952 |title=Informācija par objektu: Eglona |accessdate={{dat|2019|07|22||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>, ir [[Daugava]]s kreisā krasta pieteka. Sākas [[Aknīstes nolaidenums|Aknīstes nolaidenumā]] pie [[Dominieki]]em. Augštece iztaisnota un caur [[Eglonas-Susējas kanāls|Eglonas-Susējas kanālu]] savienota ar [[Vilkupe (Dobes pieteka)|Vilkupi]]. Ietek Daugavā pie [[Dunava]]s. Lielākās pietekas: [[Bērze (Eglones pieteke)|Bērze]], [[Lāčupīte (Eglonas pieteka)|Lāčupīte]], [[Grīvīte]], [[Riteniška]]. Lielākās apdzīvotās vietas krastos: [[Dunava]], [[Tadenava]].

sentences: '''Ivana kapi''' ({{val|ru|Ива́новское кла́дбище}}) ir [[kapsēta]] [[Rīga|Rīgā]] starp [[Kalna iela (Rīga)|Kalna]], [[Daugavpils iela (Rīga)|Daugavpils]], [[Jēkabpils iela (Rīga)|Jēkabpils ielām]] un dzelzceļu. Pie kapsētas galvenās ieejas, Lielajā Kalna ielā 21, atrodas [[Rīgas Kazaņas Dievmātes ikonas baznīca|Rīgas Kazaņas Dievmātes ikonas pareizticīgo baznīca]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada marts}}
{{vikisaites+}}
{{infokaste+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''DJ Dween''''' (īstajā vārdā '''Kaspars Dvinskis'''; dzimis 1983. gada 20. novembrī [[Gulbene|Gulbenē]]) ir [[latvieši|latviešu]] mūzikas producents, [[Diskžokejs|dīdžejs]], video klipu filmētājs un montētājs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|        nosaukums = Arheji
|           attēls = Halobacteria.jpg
|    att_nosaukums = Arheji ''[[Halobacteria]] sp.'' (Šūnas garums apmēram 5 μm).
|           valsts = Archaea
|        valsts_lv = Arheji
|         binomial = Archaea
([[Carl Woese|Woese]], [[Otto Kandler|Kandler]] & [[Mark Wheelis|Wheelis]], 1990)
|       iedalījums = Baktēriju iedalījums pēc tipiem:
* [[Crenarchaeota]]
* [[Euryarchaeota]]
* [[Korarchaeota]]
* [[Nanoarchaeota]]
* [[Thaumarchaeota]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džesika Votkinsa
|     vārds_orig = ''Jessica Watkins''
|         attēls = Jessica Watkins Official NASA Portrait in 2021 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Dž. Votkinsa 2021. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1988
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Geitersbērga]], [[Mērilenda]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 170 d 13 h 3 min
| kos_iesaukums = 2017. gads
| kos_misija = 1. ''[[SpaceX Crew-4|Crew-4]]'', [[SKS 67. ekspedīcija|SKS-67]], [[SKS 68. ekspedīcija|SKS-68]]`
| kos_kuģi = ''[[Freedom (Crew Dragon)]]''
}}
{{Zinātnieka infodaļa
|              zinātne = [[ģeoloģija]]
|                grāds = doktors
|         darba_vietas =
|           akad_amats =
|           alma_mater = [[Stenforda Universitāte]], [[Kalifornijas Universitāte (Losandželosa)|Kalifornijas Universitāte Losandželosā]]
|          pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|             studenti =
|           doktoranti =
|           sasniegumi =
|          apbalvojumi =
|             piezīmes =
}}
}}
'''Džesika Andrea Votkinsa''' (''Jessica Andrea Watkins''; dzimusi {{dat|1988|5|14}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kosmonauts|astronaute]], [[ģeoloģija|ģeoloģe]]. ASV nacionālajā izlasē viņa ir spēlējusi [[regbijs|regbiju]].

sentences:
{{cita nozīme|kapsētu|sarīkojumu vietu|Vecais Ķaupis}}
'''Vecais Ķaupis''' (arī '''Vecais Ķaups''') ir [[viduslaiki|viduslaiku]] [[kapsēta]], kas atrodas [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] [[Zvidzāni|Zvidzānos]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Oto fon Siverss
| image         =
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1836|6|13}}
| location      = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1909|10|9|1836|6|13}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  = [[Bērzaines ģimnāzija]]s ēka
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Pēteris
|dzimšanas datums=[[1. gadsimts p.m.ē.|1. gadsimtā p.m.ē.]]
|nāves datums= 67. gads m.ē.
|piemiņas diena=[[29. jūnijs]]
|godā=[[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]], [[luterānisms|luterānismā]], [[Pareizticība|pareizticībā]], [[Anglikāņu baznīca|anglikānismā]], [[islāms|islāmā]]
|attēls=Pope-peter pprubens.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=[[Pīters Pauls Rubenss|Pītera Paula Rubensa]] glezna, kurā attēlots Svētais Pēteris (17. gadsimts)
|dzimšanas vieta=
[[Betsaida]], [[Palestīna]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ISR}})
|nāves vieta=
[[Roma]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ITA}})
|nosaukums= Apustulis, Pirmais pāvests
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=Klints, Debesu atslēgas
|aizbildnis=
|svētvietas=[[Svētā Pētera bazilika]],
[[Roma]], {{ITA}}
|strīdi=
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{Militārā vienība
|unit_name = Seišelu Tautas aizsardzības spēki
Seychelles People's Defence Force
|image = [[file:Flag of the Seychelles People's Defence Force.svg|200px]]
|caption = Seišelu Tautas aizsardzības spēku karogs
|dates  = 1977.gadā
|country = {{flaga|Seišelu salas}} [[Seišelu salas]]
|allegiance =
|branch = [[Šeiselu Krasta apsardze]]
Šeiselu gaisa spēki
Prezidenta drošības dienests
|type = [[Armija]]
|role =
|size = 650 karavīru (2012)
|command_structure =
|garrison =
|past_commanders =
|ceremonial_chief =
|notable_commanders =
|identification_symbol = [[File:Logo of the Seychelles People's Defence Force.svg|100px|Armijas emblēma]]
|identification_symbol_2 =
|nickname =
|patron =
|motto =''Service before self''
|colors =
|march =
|mascot =
|battles =
|anniversaries =
|decorations =
|battle_honors =
}}
'''Seišelu Tautas''' '''aizsardzības spēki''' ir [[Seišelu Republika|Seišelu Republikas]] armija, kas sastāv no kājnieku vienības, krasta apsardzes, gaisa spēkiem un prezidenta drošības dienesta.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Konrāds fon Grīnevalds
|     vārds_orig = ''Konrad von Grünewaldt''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Sabiedroto okupētā Vācija]]
({{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dzelzceļa būves inženieris
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
|nosaukums=Jelgavas teātris
|orig_nosaukums=
|attēls=Jelgavas Latviešu biedrības nams.jpg
|attēla izmērs=
|paraksts=Jelgavas Latviešu biedrības nams
|adrese=
|vieta={{vieta|Latvija|Jelgava|Katoļu iela 11|3s=Katoļu iela (Jelgava)}}
|karte=
|kartes_paraksts=
|karte_alt=
|kartes_izmērs=
|reljefa_karte=
|plat_d=|plat_m=|plat_s=|plat_NS=
|gar_d=|gar_m=|gar_s=|gar_EW=
|arhitekts=
|dibināšanas gads={{dat|1924|8|23||bez}}
|slēgšanas gads={{dat|1953|6|11||bez}}
|direktors=
|operas vadītājs=
|baleta vadītājs=
|režisors=
|diriģents=
|lielā zāle=
|mazā zāle=
|kamerzāle=
|zāle1=|zāle1_vietas=
|zāle2=|zāle2_vietas=
|zāle3=|zāle3_vietas=
|citas_daļas=
|mājas lapa=
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vecmīlgrāvis
|attels             =
|paraksts           = Vecmīlgrāvja panorāma
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Rīnūži]]<br />[[Ziemeļblāzma (Rīga)|Ziemeļblāzma]]
|platiba            = 6,073 km²
|iedzivotaju_skaits = 22 202 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Ziemeļblāzma (kultūras pils)|Kultūras pils "Ziemeļblāzma"]]
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|2|24|29|58}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [https://apkaimes.lv/vecmilgravis/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = sārmu metāls
 |       kārtas skaitlis = 19
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = K
 |              atommasa = 39,0983
 |    valences elektroni = [Ar]4s1
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Kālija gabaliņš [[tetrahidrofurāns|tetrahidrofurānā]] un kālija jonu dotā violetā [[liesma]]s krāsa
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1'''
 |   elektronegativitāte = 0,82
 |               blīvums = 856
 |   kušanas temperatūra = 336,53 K (63,38 °C)
 |  viršanas temperatūra = 1032 K (759 °C)
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 7,2{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = (20 °C) 2000
 | Van der Vālsa rādiuss = 275
}}

sentences:
'''Raits''' ({{val|en|Wright}}) ir populārs [[angļu valoda|angļu]] uzvārds.
Raits var būt:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudijs Ptolemajs
|     vārds_orig = Κλαύδιος Πτολεμαῖος
|         attēls = Ptolemaeus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Baroka laikmeta mākslinieka redzējums par Ptolemaju
|     dz_dat_alt = ap [[90]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Ptolemaja Hermeja]]? (''Ptolemais Hermiou''), [[Romas impērija]]
(tagad Almanšā (''Al Manshah''), {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[168]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Aleksandrija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeogrāfija]], [[mūzika]]
|     sasniegumi = ''[[Almagest]]'' autors, [[ģeocentrisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}

sentences:
(''Édouard-Henri Avril'') 1892. gada mākslas darbs ''Les Sonnetts Luxurieux'', kurā redzams dzimumakts]]
'''Dzimumakts''' ({{val|la|coitus}} — ‘kopošanās’, ‘apvienošanās’) ir divu organismu [[dzimumorgāni|ģenitālais]] kontakts [[vairošanās|sugas turpināšanas]] nolūkā. Tikai cilvēki un dažas atsevišķas dzīvnieku sugas, piemēram, [[delfīni]], dzimumaktu veic ne tikai sugas turpināšanas nolūkā, bet arī fiziskas un emocionālas [[bauda]]s gūšanas nolūkā.{{fact}} Parasti ar dzimumaktu saprot vaginālo dzimumaktu, kad [[dzimumloceklis|dzimumlocekli]] ievada [[maksts|makstī]]. Savukārt [[anālais sekss]], [[orālais sekss]], [[masturbācija]] ir cita veida [[sekss|seksuālās aktivitātes]]. Dzimumakta laikā pastāv [[fiziska tuvība]] starp diviem vai vairākiem indivīdiem. Vismaz diviem indivīdiem jābūt pretēja [[dzimums|dzimuma]]. Zemākajiem [[dzīvnieki]]em, piemēram, [[gliemeži]]em, tie ir [[hermafrodīts|hermafrodīti]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Rimi Baltic''
| services =
| footnotes =
| homepage = {{URL|rimibaltic.com}}
{{URL|rimi.lv}}
| traded_as =
| subsid = Rimi Igaunija (Rimi Eesti Food AS)
 Rimi Latvija (Rimi Latvia, SIA)
 Rimi Lietuva (Rimi Lietuva, UAB)
| divisions =
| parent =
| num_employees = 11 200<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://rimibaltic.com/|title=About us - Rimi Baltic|website=rimibaltic.com|access-date=2020-12-23|archive-date=2020-11-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20201124203643/https://rimibaltic.com/}}</ref>
| owner = {{flaga|Zviedrija}} [[ICA AB]]
| equity =
| assets =
| aum =
| net_income =
| operating_income =
| revenue = [[eiro|EUR]] 917 201 mil. (2019)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.firmas.lv/news/post/news5eb5820269ab3+Mazumtirgot%C4%81js__Rimi_Latvia__p%C4%93rn_nopeln%C4%ABja_33_16_miljonus_eiro__apgroz%C4%ABjums_pieauga_par_2_6_|title=Mazumtirgotājs "Rimi Latvia" pērn nopelnīja 33,16 miljonus eiro, apgrozījums pieauga par 2,6% {{!}} Ziņas|website=www.firmas.lv|access-date=2020-12-23}}</ref>
| products =
| logo =
| industry =
| key_people = Edgars Sesemanis
(Valdes priekšsēdētājs) <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://rimibaltic.com/|title=Management - Rimi Baltic|website=rimibaltic.com|access-date=2020-12-23|archive-date=2020-11-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20201124203643/https://rimibaltic.com/}}</ref>
| area_served = {{flag|Igaunija}} (87 veikali)
{{flag|Latvija}} (134 veikali)
{{flag|Lietuva}} (70 veikali)
| location_country = [[Latvija]]
| location_city = [[Rīga]]
| defunct =
| founder =
| foundation = [[2005. gads|2005]]. gadā ([[1996]]. gadā)
| successor =
| predecessor =
| fate =
| genre = [[Mazumtirdzniecība]]
| type =
| caption =
| intl =
}}

sentences: '''Ozolciems''' ir [[Rīgas pilsētas daļa]] [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalna]] apkaimes dienvidu daļā [[Pārdaugava|Pārdaugavā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|mītisku būtni|Burvis (nozīmju atdalīšana)|Burvis}}
 no [[Karalis Arturs|karaļa Artura]] leģendām. (''Arthur Pyle'', 1903).]]
'''Burvis'''  ir [[vīrieši|vīriešu]] kārtas persona, kas nodarbojas ar [[maģija|maģiju]]. [[latviešu mitoloģija|Latviešu]] un [[lietuviešu mitoloģija|lietuviešu mitoloģijā]] tiek dēvēts par [[Burtnieks (mitoloģija)|burtnieku]]. Sieviešu kārtas burves tiek dēvētas par [[ragana|raganām]].

sentences:
s [[Eocēns|eocēna]].]]
'''Brekčija''' ({{val|it|breccia}} — 'laušana') ir [[iezis]], kas sastāv no stūrainām nenogludinātām iežu [[šķembas|šķembām]] (virs 1 cm), kas iecementētas [[cements|cementa]] masā. Atšķirībā no [[konglomerāts (iezis)|konglomerāta]] brekčijā gandrīz nav apviļātu, nogludinātu šķembu. Brekčiju ieži var būt viendabīgi vai arī atšķirīgi pēc iežu sastāva. Parasti tie atšķiras pēc sastāva no cementa masas, bet reizēm var būt līdzīgi. Pēc izcelsmes brekčijas dala [[Nogulumieži|nogulumu]], [[Karsta process|karsta]], [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiskajās]], [[Vulkāniskā darbība|vulkāniskajās]], [[Tektonika|tektoniskajās]] brekčijās. Brekčijas var veidoties dažādu ģeoloģisku procesu rezultātā (eksogēnu, endogēnu, tektonisku). Tādēļ tām ir izstrādātas dažādas ģenētiskās klasifikācijas, kurās parasti visdetalizētāk sistematizētas ir brekčijas, kas veidojušās eksogēno faktoru rezultātā.<ref>Геологический словарь, Том первый: Брекчии. Москва, Недра. 1978; 86. lpp</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Serēna
| attēls = Serenaposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Serena''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Sjūzana Bīra]]
| producents = * [[Bens Kosgrovs]]
* [[Marks Kubans]]
* [[Stīvs Švarcs]]
* [[Pola Meja Švarca]]
* [[Tods Vāgners]]
* [[Niks Vešlers]]
| scenārija autors = [[Kristofers Kails]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Dženifere Lorensa]]
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Šons Heriss]]
* [[Tobijs Džounss]]
| mūzika = [[Johans Sēderkvists]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[2929 Entertainment]]''
* ''[[Chockstone Pictures]]''
* ''[[Nick Wechsler Productions]]''
| izplatītājs = * ''[[Magnolia Pictures]]''
* ''[[StudioCanal]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2014|10|13|Londonas filmu festivāls|2014|11|12|Francija|2015|3|27|ASV|}}
| ilgums = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/serena-2014|title=Serena|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 21, 2019|archive-date={{dat|2015|02|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150209063245/http://bbfc.co.uk/releases/serena-2014}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25-30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=serena.htm|title=Serena (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 21, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Serēna"''' ({{val|en|Serena}}) ir 2014. gada drāma, kas balstīta uz Rona Raša tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Sjūzana Bīra]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Dženifere Lorensa]], [[Rīss Ivanss]], [[Šons Heriss]] un [[Tobijs Džounss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|10|13||bez}} Londonas filmu festivālā.

sentences: '''Sviedru dziedzeri''' ir mazas tubulāras struktūras [[Āda|ādā]], kas izdala [[Sviedri|sviedrus]]. Izšķir divus sviedru dziedzeru tipus, kas atšķiras uzbūves, funkcijas, anatomiskā novietojuma un sekrēta sastāva. Pirmais tips ir [[Ārējās sekrēcijas dziedzeri|eksokrīni]] sviedru dziedzeri, kas ir sastopami gandrīz visā ķermeņa ādā un tā galvenā funkcija ir sviedru izdale, lai atdzesētu ķermeni.<ref>Kurosumi, Kazumasa; Shibasaki, Susumu; Ito, Toshiho (1984). "Cytology of the Secretion in Mammalian Sweat Glands". In Bourne, Geoffrey H.; Danielli, James F. Protein Diffusion in Cell Membranes: Some Biological Implications. Orlando, Florida: Academic Press. pp. 253–330. {{ISBN|9780123644879}}.</ref> Ar sviedru palīdzību izdalās organisma [[Vielmaiņa|vielmaiņas]] galaprodukti. Sviedru dziedzeri piedalās arī ūdens un minerālvielu maiņas regulācijā, tāpēc svīšana pastiprinās, ja lietots daudz šķidruma. Sviedru dziedzeru darbība tomēr nevar aizstāt nieru funkcijas un nodrošināt organisma iekšējās vides nemainīgumu. Ar 1 L sviedru cilvēka organisms zaudē 4—5 g [[vārāmā sāls]], bet sāls daudzuma krasa samazināšanās slikti ietekmē daudzas ķermeņa funkcijas. Tos inervē [[simpātiskā nervu sistēma]], tāpēc pastiprināta svīšana notiek daudzos emocionālos stāvokļos, kuros palielinās simpātiskās nervu sistēmas aktivitāte, piemēram, bailēs, sāpēs, dusmās dažkārt parādās «auksti» sviedri, jo reizē ar sviedru izdalīšanos simpātiskie nervi sašaurina ādas asinsvadus un āda atdziest. Uztraukumā visbiežāk svīst delnas.<ref>{{tīmekļa atsauce|title = Medicīnas terminoloģija|url = http://www.neslimo.lv/pme/?name=svisana|accessdate = 11.12.2015}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|bijušo mazumtirdzniecības uzņēmumu|Antila|Antila}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Anttila''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1952. gads
| founder          =
| defunct          = 2016. gads
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mazumtirdzniecība]]
| products         = plaša patēriņa preces, apģērbs, sadzīves ķīmija
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''4K Invest''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Anttila Oy''''' bija [[Somija]]s mazumtirdzniecības uzņēmums. Tas pārvaldīja universālveikalu tīklu ''Anttila'', kā arī interjera elementu veikalu tīklu ''Kodin1''. Uzņēmums bija pazīstams ar preču izplatīšanu pēc pasūtījumiem pa pastu vai internetu. Tā galvenais birojs atradās [[Helsinki|Helsinkos]]. Uzņēmums bija dibināts 1952. gadā.
2016. gada 19. jūlijā ''Anttila'' iesniedza bankrota pieteikumu.<ref name="tvnet 2016.07" /> Pēdējais veikals ''Itäkeskus'' tika slēgts 2016. gada 14. decembrī.

sentences: '''Gamma uzliesmotāji''' ir kosmiski [[gamma starojums|gamma starojuma]] avoti, kas rada aptuveni 0,01 — 100 s ilgu uzliesmojumu. To izcelsme pagaidām ir neskaidra. Iespējamais uzliesmojuma cēlonis — divu [[neitronu zvaigzne|neitronu zvaigžņu]] saplūšana. Gamma uzliesmotāja sprādziens ir visspēcīgākais no zināmo eksploziju veidiem Visumā.

sentences: '''Ziemassvētku pamiers''' ({{val|de|Weihnachtsfrieden}}, {{val|fr|Trêve de Noël}}) bija plaši izplatīts, bet neoficiāls [[pamiers]] [[Pirmā pasaules kara Rietumu fronte|Pirmā pasaules kara Rietumu frontē]] ap 1914. gada [[Ziemassvētki]]em.

sentences: '''Riņķa līnija''' ir visu to [[plakne]]s [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no kāda fiksēta plaknes punkta. Šo punktu sauc par riņķa līnijas centru, bet attālumu — par tās [[rādiuss|rādiusu]].<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> Riņķa līnijas un riņķa jēdzieni ir cieši saistīti, taču nav identiski. [[Riņķis]] ir riņķa līnijas iekšpuse jeb plaknes daļa, ko ierobežo riņķa līnija un kurā atrodas tās centrs.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Džordāno Bruno
|          vārds_orig =''Giordano Bruno''
|              attēls =
GiordanoBrunoStatueCampoDeFiori.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Džordāno Bruno skulptūra [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]]
|             dz_gads =1548
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =[[Nola]], [[Neapoles karaliste]]
(mūsdienās {{ITA}})
|              m_gads =1600
|           m_mēnesis =02
|             m_diena =17
|             m_vieta =[[Roma]] [[Pāvesta valsts]]
(mūsdienās {{ITA}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[Renesanse]]
|           intereses =[[filozofija]], [[kosmoloģija]], [[atmiņa]]
|              idejas =[[Saule]] kā [[zvaigzne]], bezgalīgi daudz pasauļu
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Ibn Rušds]], [[Nikolajs Koperniks]], [[Kūzas Nikolajs]], [[Heinrihs Kornēlijs Agripa]], [[Marsīlio Fičīno]], [[Ramons Lullijs]], [[Džovanni Piko della Mirandola]]
|          ietekmējis =[[Galileo Galilejs]], [[Gotfrīds Leibnics]], [[Benedikts Spinoza]], [[Džeimss Džoiss]], [[Umberto Eko]], [[Artūrs Šopenhauers]], [[Frīdrihs Šellings]], [[Džordžo Agambens]], [[Hanss Blūmenbergs]]
|               darbi =
|              valoda =[[itāļu valoda]], [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = El Huseins Ibn Alī Ibn Abū Tālibs
 |    vārds_orig = {{ara|الحسين ابن علي ابن أبي طالب}}
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 625
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = [[Medīna|Medīnā]], [[Hidžāzs|Hidžāzā]] (tagad {{SAU}})
 |        m_gads = 680
 |     m_mēnesis = 10
 |       m_diena = 10
 |       m_vieta = [[Karbala|Karbalā]], [[Umajādu kalifāts|Umajādu kalifātā]] (tagad {{IRQ}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[šiītu islāms|šiītu]] imāms
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''6. janvāris''' ir gada 6. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 359 dienas (360 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Jaukās dienas
| operators =
| attēls = Jaukas-dienas.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Vims Venderss]]
| producents = * Vims Venderss
* Takuma Takasaki
* Kodži Janai
| scenārijs = * Takuma Takasaki
* Vims Venderss
| aktieri = [[Kodži Jakušo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Perfect Days''
| studija = * ''Master Mind Limited''
* ''Spoon Inc.''
* ''Wenders Images''
| montāža =
| izplatītājs = * ''DCM''
* ''Bitters End''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|5|25|[[2023. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2023|12|21|Vācija|2023|12|22|Latvija}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = * {{JAP}}
* {{DEU}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt27503384/|title=Perfect Days (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|11}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Jaukās dienas"''' ({{Val|en|Perfect Days}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Japāna]]s un [[Vācija]]s kopražojuma drāmas filma, kuras režisors ir [[Vims Venderss]]. Filmā galveno lomu atveido [[Kodži Jakušo]].

sentences: '''Dīvāns''' ir mīksta [[mēbeles|mēbele]] sēdēšanai vai gulēšanai, kas parasti izgatavota no atpūtai piemērotiem materiāliem, piemēram, no [[āda (materiāls)|ādas]], [[audums|auduma]] vai [[polsterējums|polsterējuma]], lai būtu ērtāka to izmantošana. Zemu un platu dīvānu sauc par '''sofu''',<ref>{{grāmatas atsauce | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. | location= Rīga | publisher= Zinātne | year= 1972.–1996. | url= https://tezaurs.lv/sofa}}</ref> savukārt mazāku dīvānu ar [[polsterējums|polsterētu]] paaugstinājumu vienā galā sauc par '''kušeti'''.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. | location= Rīga | publisher= Zinātne | year= 1972.–1996. | url= https://tezaurs.lv/ku%C5%A1ete}}</ref> Dīvāns ir paredzēts komforta nodrošināšanai vairākiem cilvēkiem, bieži vien tā ir galvenā mēbele [[viesistaba|viesistabā]]. Dīvāni var būt dažādi gan pēc izmēriem, gan pēc formas un dizaina, sniedzot dažādas iespējas [[interjers|interjera]] veidošanā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-oktāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)6CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=702,5
|kušanas temperatūra=−56,8 °C
|viršanas temperatūra=125,67 °C
}}
'''Oktāns''' (CH3(CH2)6CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em - [[alkāni]]em. Oktāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir samērā viegls, bezkrāsains šķidrums ar specifisku smaržu. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s. Ietilpst sintētiskā benzīna sastāvā. Oktānam ir 18 struktūr[[izomēri]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Combat 786''''' ir [[Anglija]]s [[islāmisms|islāmistu]] organizācija [[Bredforda|Bredfordā]] un [[Oldhema|Oldhemā]], kas radīta, lai aizsargātos no balto neonacistu uzbrukumiem un kā atbilde ''[[Combat 18]]''.{{Nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Coord|56|57|48.6|N|24|1|12.1|E|region:LV_type:landmark|display=title}}
'''Dammes muiža''' ({{val|de|Dammenhof}}) bija [[Rīgas patrimonālais apgabals|Rīgas patrimonālā apgabala]] muižiņa tagadējā [[Imanta (Rīga)|Imantas]] apkaimē [[Pārdaugava|Pārdaugavā]]. Pēc 1789. gada tā bija sadalīta '''Lielajā Dammes muižā''' (''Großdammenhof''), kas atradās pie mūsdienu [[Slokas iela (Rīga)|Slokas]] un [[Kleistu iela (Rīga)|Kleistu]] ielu krustojuma, un '''Mazajā Dammes muižā''' (''Kleindammenhof''), kas atradās pie mūdienu Slokas ielas un [[Kurzemes prospekts|Kurzemes prospekta]] rietumu daļas krustojuma [[Dammes iela]]s rajonā (iela nosaukta muižas vārdā). Līdz mūsdienām abu muižu ēkas nav saglabājušās.

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti|Irszu]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Iršu pagasts}}

sentences:
Šī kategorija satur rakstus par '''[[operētājsistēma|operētājsistēmām]]'''.
{{Commonscat|Operating systems|Operētājsistēmas}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Joda nitrīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=I3N
|molmasa=394,77
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sildot eksplodē
|viršanas temperatūra=vakuumā sublimējas<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Joda nitrīds''' (I3N vai NI3) ir [[jods (elements)|joda]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] [[binārais savienojums]]. Parasti joda nitrīda [[molekula]]i ir pievienojusies viena vai vairākas [[amonjaks|amonjaka]] molekulas (tas ir [[adukts|adukta]] tipa savienojums). Joda nitrīds biežāk tiek saukts par '''slāpekļa trijodīdu''', taču šis nosaukums nav pareizs no ķīmijas viedokļa, jo slāpeklis ir [[elektronegativitāte|elektronegatīvāks]] par jodu. Joda nitrīdu dēvē arī par '''sprāgstošo jodu''' tā lielās eksplozivitātes dēļ. Joda nitrīds ir tumšbrūna, gandrīz melna cieta viela, kas nešķīst aukstā ūdenī (ar karstu ūdeni reaģē).

sentences: '''Bosings''' ({{val|en|bashing}}, no ''to bash'' — 'uzbrukt, lamāt') ir darba devēja īstenots [[psihologija|psiholoģiskais]] terors pret padotajiem. Tā ir kropla personāla [[vadība]], ko izraisa vadītāja nespēja veidot un uzturēt skaidru lietišķo attiecību, pienākumu un atbildības ietvaru, atstājot darbiniekiem ikdienišķās interpretācijas brīvību par organizācijas mērķiem, vērtībām un noteikumiem. Interpretācijas rezultātus vadītājs gan vērtē atšķirīgi, piemērojot dažādas mērauklas dažādiem darbiniekiem līdzīgās situācijās.<ref name="Rolava D. 2009">Rolava D., Psiholoģiski emocionālā drošība darba kolektīvā. // Biznesa Psiholoģija. — R., 2009. — No 17.</ref>

sentences: '''3. augusts''' ir gada 215. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (216. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 150 dienas.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļkeļu vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Viļkeļu lūgšanu nams
| label_position = top
| latd  = 55.774232 | latNS  = N
| longd = 26.802349 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Augšdaugavas novads|Skrudalienas pagasts}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 20. gadsimta sākums
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Estragons
|         binomial = Artemisia dracunculus
|           autors = L.
|           attēls = Estragon 1511.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Artemisia
|         ģints_lv = Vībotnes
|             suga = A. dracunculus
|          suga_lv = Estragons
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Citronskābes struktūrformula

Citronskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H8O7
|molmasa=192,12
|blīvums=1665
|kušanas temperatūra=153 °C
|viršanas temperatūra=sadalās 175 °C temperatūrā
}}
'''Citronskābe''' (2-hidroksipropān-1,2,3-trikarbonskābe, НООС–СН2–C(COOH)(OH)–СН2–СООН) pieder pie trīsvērtīgajām [[karbonskābe|hidroksikarbonskābēm]]. Citronskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Citronskābes sāļus sauc par '''[[citrāti]]em'''.

sentences: '''Fon Bergmaņi''' ({{val|de|von Bergmann}}) bija [[Rīgas patricieši|Rīgas patriciešu]] un [[Vidzeme]]s luterāņu mācītāju dzimta.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada oktobrī,}}
'''Devolūcija''' ir valsts centrālā pārvaldes līmeņa pilnvaru nodošana kādai zemākai vienībai valsts iekšienē, parasti - reģionālajai valdībai. Devolūcija atšķiras no federālisma ar to, ka pilnvaras var tikt uz laiku vai patstāvīgi atkal nodotas centrālajai valdībai, tāpēc juridiski valsts uzskatāma par unitāru.{{fact}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Kandavas Gvadelupes Dievmātes Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/11101929
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: {{Commons category|Streets in Ilukste|Ielas Ilūkstē}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Saimons Sebags Montefjore
|         vārds_orig = ''Simon Sebag Montefiore''
|             attēls = Sebag-Montefiore.IMG 3635.JPG
|         att_izmērs = 180px
|      att_nosaukums = Saimons Sebags Montefjore 2010. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1965
|         dz_mēnesis = 06
|           dz_diena = 27
|           dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki = Stīvens Ēriks Sebags Montefjore
Filisa Eiprila (dzim. Džaffe)
|              brāļi = Hjū Sebags Montefjore
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Santa Montefjore
|              bērni = 2
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = vēsturnieks, žurnālists, rakstnieks
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Kņazs Potjomkins, Ķeizarienes Katrīnas Otrās mīla]]"
"[[Staļins: sarkanā cara galms]]"
''[[Young Stalin]]''
"[[Jeruzaleme: biogrāfija]]"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = Gonvela un Kīja koledža ([[Kembridžas Universitāte]])
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 52
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
|-
| 10
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
|-
| 20
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
|-
| 30
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
|-
| 40
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
|-
| 50
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
|-
| 60
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
|-
| 70
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
|-
| 80
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
|-
| 90
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
|-
| 10
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
|-
| 11
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
|-
| 12
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
|-
| 13
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 13
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
|-
| 14
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
|-
| 15
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
|-
| 16
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
|-
| 17
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
|-
| 19
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
|-
| 20
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
|-
| 21
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
|-
| 22
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
|-
| 23
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
|-
| 24
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
|-
| 25
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
|-
| 26
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 26
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
|-
| 27
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
|-
| 28
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
|-
| 29
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
|-
| 30
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
|-
| 31
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
|-
| 32
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
|-
| 33
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
|-
| 34
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
|-
| 35
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
|-
| 36
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
|-
| 37
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
|-
| 38
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
|-
| 39
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 39
|
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
|-
| 40
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
|-
| 41
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
|-
| 42
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
|-
| 43
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
|-
| 44
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
|-
| 45
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
|-
| 46
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
|-
| 47
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
|-
| 48
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 48
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
|-
| 49
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
|-
| 50
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
|-
| 51
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
|-
| 52
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Kalvina cikls''' ir reakciju virkne, kurā notiek CO2 redukcija [[Hloroplasts|hloroplastu]] stromā.<ref name="Madera">"Bioloģija 1.daļa", Silvija S. Madera, {{ISBN|9984-17-474-3}}, 121.—123.lpp</ref>

sentences: '''''Pan Pacific'' [[peldēšana]]s čempionāts''' notiek garajā baseinā kopš 1985. gada. Sākotnēji sacensības notika katru otro gadu (gados, kad nenotiek [[Olimpiskās spēles]] un [[Pasaules čempionāts ūdens sporta veidos|Pasaules čempionāts]]). Taču kopš 2002. gada tas notiek [[ziemas olimpiskās spēles|ziemas olimpisko spēļu]] gadā (sacensības tiek rīkotas ik pēc četriem gadiem). Sacensības dibināja četras valstis: [[Kanāda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Austrālija]] un [[Japāna]].

sentences:
[[File:KZuse denkmal.jpg|thumb|Konrāda Cūzes (''Konrad Zuse'') piemineklis [[Vācija|Vācijā]] ]]
'''Digitālā filozofija''', arī '''digitālā fizika''' ir strīdīgs mūsdienu novirziens [[filozofija|filozofijā]], [[kosmoloģija|kosmoloģijā]] un teorētiskajā [[fizika|fizikā]]. Šo terminu ap 1992. gadu ieviesa [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts|Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta]] [[informācijas teorija]]s pētnieks un fiziķis Edvards Fredkins.<ref>[http://64.78.31.152/wp-content/uploads/2012/08/intro-to-DP.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130829040455/http://64.78.31.152/wp-content/uploads/2012/08/intro-to-DP.pdf |date={{dat|2013|08|29||bez}} }} Fredkina raksts: "Ievads digitālā filozofijā" {{en ikona}}</ref> Vācu inženieris un [[izgudrotājs]] [[Konrāds Cūze]] 1969. gadā, šķiet, bija pirmais, kurš aprakstīja digitālo fiziku.<ref>[http://www.mathrix.org/zenil/ZuseCalculatingSpace-GermanZenil.pdf] Cūzes  (''Zuse'') raksts: "Rēķināt telpu" {{en ikona}}</ref><ref>[ftp://ftp.idsia.ch/pub/juergen/zuse67scan.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200618062108/ftp://ftp.idsia.ch/pub/juergen/zuse67scan.pdf |date={{dat|2020|06|18||bez}} }} Cūzes ''Rechnender Raum'' {{de ikona}}</ref> Reizēm tiek lietots termins digitālā mehānika.

sentences: '''Dialektiskā uzvedības terapija (DUT)''' ({{Val-en|dialectical behavior therapy (DBT)}}) ir [[Psihoterapija|psihoterapijas]] forma, kuras autore ir Mārša Linehana (''Marsha M. Linehan''), psiholoģijas pētniece [[Vašingtonas Universitāte|Vašingtonas universitātē]].<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Dimeff|first=Linda|last2=Linehan|first2=Marsha M.|date=2001|title=Dialectical Behavior Therapy in a Nutshell|url=https://www.ebrightcollaborative.com/uploads/2/3/3/9/23399186/dbtinanutshell.pdf|journal=The California Psychologist|volume=34|pages=10-13}}</ref> Ar šīs teorijas palīdzību tiek ārstēti [[personības garastāvokļa svārstību traucējumi]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Otorīno Respīgi
|     vārds_orig = ''Ottorino Respighi''
|         attēls = Respighi 1934.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Boloņa]], [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]
([[Boloņas province]], [[Emīlija-Romanja]], {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1936
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Roma]], [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]
([[Romas galvaspilsētas metropoles pilsēta]], [[Lacio]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
"Smēķēt aizliegts"]]
'''Smēķēšanas ierobežojumi''' ir virkne ar [[Likums|likumu]] noteiktu normu, kas ierobežo [[tabaka]]s izstrādājumu [[smēķēšana]]s tiesības [[Latvija|Latvijā]]:
# 1999. gadā LR [[Saeima]] pieņēma likumu "Par tabakas izstrādājumu realizācijas, reklāmas un lietošanas ierobežošanu".
# 2001. gada 6. martā LR [[Ministru kabinets]] apstiprināja "Latvijas sabiedrības veselības stratēģijas" programmu, ka vismaz par 20% jāsamazina smēķētāju īpatsvars par 15 gadiem vecāku iedzīvotāju vidū un jāattālina vecums, kādā tiek uzsākta regulāra smēķēšana 15 gadus vecu un jaunāku iedzīvotāju vidū. "Tabakas uzraudzības valsts programma" ietver laika periodu no 2006. līdz 2010. gadam.
# 2005. gada 29. martā pieņēma grozījumus likumus "Par tabakas izstrādājumu realizācijas, reklāmas un lietošanas ierobežošanu", kurus jāievieš līdz 2006. gada 1. Jūlijam.
# 2014. gada 12. jūnijā [[Saeima]] otrajā lasījumā apstiprināja likumprojektu, kas paredz aizliegt smēķēšanu citu cilvēku klātbūtnē, ja viņi pret to iebilst, kā arī līdz 21 gadam palielināt vecumu, līdz kuram aizliegts pārdot tabakas izstrādājumus.

sentences:
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes atkarīgās teritorijas]]
[[Kategorija:Salas]]

sentences:
{{Islāms}}{{Osmaņu impērijas valsts iekārta}}
'''Kalifs''', arī '''halifs''' ({{val|ar|خليفة}}, ''halīfa'') ir [[Kalifāts|kalifāta]] valsts galva, un tas ir tituls, ar kuru apzīmē [[islāms|islāma]] [[umma]]s ([[šariats|šariata]] likumiem pakļauta visu [[musulmaņi|musulmaņu]] kopiena) vadītāju. Vārds ir cēlies transliterācijā no arābu vārda ''halīfa'' – pēctecis, sūtnis, pārstāvis. Sākotnēji, pēc [[Muhameds|Muhameda]] ([[570]]—[[632]]) nāves, musulmaņu valdnieku sauca ''Dieva pravieša pēctecis'' (''Khalīfat ar-rasul Allāh''), un vēsturnieki šo titulu parasti atveidoja: ''kalīfs''.

sentences:
{{cita nozīme|upi|pilsētu|Tereka (pilsēta)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Tereka
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Terek.png
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Terekas upes baseins
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Zilgahohs|Zilgahoha kalns]], [[Lielais Kaukāzs]], [[Gruzija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kaspijas jūra]]
  | baseina_valstis   = {{GEO}}, {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 623
  | iztekas_augstums  = 2713
  | ietekas_augstums  = -28
  | kritums           =
  | caurtece          = 305
  | caurtece_vieta    = 16 km no ietekas
  | gada_notece       =
  | baseins           = 43200
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}
'''Tereka''' ({{val|ru|Терек|p=ˈtʲerʲɪk}}; {{val|krc|Терк}}, ''Terk''; {{val|ka|თერგი}}, ''Tergi''; {{val|os|Терк}}, ''Terk''; {{val|kum|Терек-сув}}, ''Terek-suv''; {{val|ce|Теркa}}, ''Terka'') ir lielākā upe [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāzā]]. Terekas izteka ir [[Gruzija|Gruzijā]], upe šķērso [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] kalnus un tālāk tek [[Krievijas Federācija]]s teritorijā. Pie ietekas [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūrā]] upe veido plašu [[upes delta|deltu]].<ref name="Дельта" />

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Hoya carnosa vo kvete.JPG|att_nosaukums={{TaksoSaite|Hoya carnosa|Gaļīgā hoija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya carnosa|suga_lv=Gaļīgā hoija}}'''Gaļīgā hoija''' (''Hoya carnosa''), sarunvalodā saukta arī par '''vaskapuķi''' un '''porcelāna puķi''', ir [[Epifīze|epifītiska]] augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Austrumāzija|Austrumāzijā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]] tās vaskaino lapu un saldi smaržojošo ziedu dēļ.

sentences: '''Izraēlas ķēniņvalsts''' bija [[ebreji|ebreju]] valsts, kas pastāvēja kā vienota [[monarhija]] no 1020. gada p.m.ē līdz 931. gadam p.m.ē. Arī pēc sadalīšanās turpināja pastāvēt kā viena no divām ebreju valstīm līdz 722. gadam p.m.ē. kad to iznīcināja [[Asīrija]]s impērija.

sentences: '''Cyrix''' bija [[mikroprocesors|mikroprocesoru]] ražotājs, kurš dibināts [[1988]]. gadā kā augstražīgu [[līdzprocesors|matemātisko līdzprocesoru]] piegādātājs. Kompāniju dibināja agrākie [[Texas instruments]] darbinieki. Cyrix dibinājs Džerijs Rodžers (''Jerry Rogers'') agresīvi vervēja inženierus, izveidojot nelielu, bet efektīvu 30 cilvēku grupu.

sentences: '''Karbīns''' ir viena no [[ogleklis|oglekļa]] [[alotropija|alotropiskajām modifikācijām]]. Tā [[Heksagonālā singonija|heksagonālo kristālrežģi]] veido taisnas, lineāras oglekļa [[atoms|atomu]] ķēdes:

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Spieķkauls |
  Latin        = Radius |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray213.png |
  Caption      = Spieķkaula (labajā pusē) priekšējā virsma |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Spieķkauls''' ({{val|la|radius}}) ir [[apakšdelms|apakšdelma]] [[kauls]]. Tas ir pāra, garais kauls, atrodas apakšdelma ārpusē — [[īkšķis|īkšķa]] pusē, paralēli [[elkoņa kauls|elkoņa kaulam]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tatjana Ļebedeva
 |      vārds_orig = ''Татьяна Лебедева''
 |          attēls = Osaka07 D4A Tatyana Lebedeva interviewed.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1976|7|21}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Baškīrijas APSR|Sterļitamaka}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]<br />[[Trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ([[2000. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a = 4 ([[2001. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2001]], [[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]], [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]])
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 7,33 [[Metrs|m]]
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 15,34 [[Metrs|m]]
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Tatjana Ļebedeva''' ({{val|ru|Татьяна Романовна Лебедева}}; dzimusi {{dat|1976|7|21}} [[Sterļitamaka|Sterļitamakā]], [[Baškortostāna|Baškortostānā]], [[Krievija|Krievijā]]) ir Krievijas [[vieglatlētika|vieglatlēte]], kura startēja [[tāllēkšana]]s un [[trīssoļlēkšana]]s sacensībās, bija daudzu starptautisku turnīru medaļu ieguvēja, tai skaitā Olimpisko spēļu, Pasaules un Eiropas čempione.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Helena Kelere
|     vārds_orig    = ''Helen Keller''
|         attēls    = Helen KellerA.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1880
|     dz_mēnesis    = 6
|       dz_diena    = 27
|       dz_vieta    = [[Taskambija]], [[Alabama]], {{USA}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1968
|      m_mēnesis    = 6
|        m_diena    = 1
|        m_vieta    = [[Īstona]], [[Konektikuta]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = S
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstniece un sabiedriska darbiniece
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = autobiogrāfija "The Story of My Life" (1903)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}
'''Helena Adamsa Kelere''' ({{val|en|Helen Adams Keller}}, dzimusi {{dat|1880|6|27}}, mirusi {{dat|1968|6|1}}) bija [[kurlums|kurla]] un [[aklums|akla]] amerikāņu [[rakstniece]], skolotāja un kreisi noskaņota sabiedriskā darbiniece.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''M1 ķivere''' ir [[kaujas ķivere]], ko izmantoja [[ASV Bruņotie spēki]] no [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] līdz 1985. gadam, kad to nomainīja bruņu komplekta PASGT ķivere. M1 ķivere ir kļuvusi par ASV armijas ikonu, un tās dizains iedvesmo citus militāros spēkus visā pasaulē.
[[File:M1helmetshell.jpg|thumb|M1 ķivere|alt=M1helmetshell.jpg]]
[[File:M1HelmetDiagram.gif|thumb|Ķiveres iekšpuse, apakškroņa ierīce.]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zilonis
| attēls                   = Attēls:Zilonis_filmas_plakats.jpg
| att_izm                  = 200px
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = Elephant
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Gass Van Sants]]
| producents               =
| scenārija autors         = [[Gass Van Sants]]
| galvenajās lomās         = [[Aleksis Frosts]], [[Eriks Dojlens]], [[Džons Robinsons]]
| mūzika                   =
| operators                = [[Harrs Savides]]
| montāža                  =
| studija                  = [[HBO Films]]
| izplatītājs              = [[Fine Line Features]]
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|10|24}}
| ilgums                   = 81 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = 3 000 000 USD
| ienākumi                 = 10 020 543 USD
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0363589
}}
'''"Zilonis"''' ({{val|en|Elephant}}) ir režisora [[Gass Van Sants|Gasa Van Santa]] desmitā filma, uzņemta 2003. gadā. Filmas sižeta pamatā ir asiņainā [[Kolumbainas vidusskolas slaktiņš|apšaude Kolumbaines vidusskolā]] Amerikā. Tā ir otrā filma režisora "Nāves triloģijā" — pirmā šajā triloģijā bija filma "Džerijs" (2002) un trešā "Pēdējās dienas" (2005).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Vitauts Ļūdēns
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1937
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = [[Jelgava]], {{LAT}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2010
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 27
|            m_vieta = {{LAT}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[latvieši|latvietis]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Velta Ļūdēna (dz. Freimane)
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        apbalvojumi = [[Triju Zvaigžņu ordenis]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Vitauts Ļūdēns''' (dzimis {{dat|1937|1|28}} [[Jelgava|Jelgavā]], miris {{dat|2010|5|27}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejnieks]] un publicists, pievērsies lirikai un liroepikai, īpašu uzmanību veltījis vēsturei un bērnu dzejai. Sakārtojis [[Edvarts Virza|Edvarta Virzas]] un [[Elza Stērste|Elzas Stērstes]] darbu krājumus.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Volfgangs Hāzenfuss
|     vārds_orig = ''Wolfgang Hasenfuss''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Jēkabpils|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 6
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Gotenhāfene|2s=Gdiņa|td=Polija}}
|   dzīves_vieta = [[Zilupe]]
|      pilsonība = {{LAT}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], [[mediķis]]
}}

sentences: '''Starptautiskais meistars''' ir nosaukums (tituls), kuru par noteikta kvalifikācijas normatīva izpildi attiecīgi šahistiem vai dambretistiem piešķir starptautiskās šaha un dambretes federācijas.

sentences:
(''Morgan Pressel'') pēc sitiena izdarīšanas]]
'''Golfs''' ir [[sports|sporta]] spēle, kurā spēlētāji vai komandas ar īpašām [[golfa nūja|nūjām]] cenšas iesist [[golfa bumbiņa|bumbiņu]] bedrītē ar pēc iespējas mazāku sitienu skaitu. Tā ir arī viena no nedaudzajām spēlēm ar bumbas izmantošanu, kurai nav nepieciešams stingri noteikta lieluma spēles laukums. Golfa noteikumos ir rakstīts, ka "bumbiņa jāizspēlē no sākumlaukuma bedrītē ar vienu vai vairākiem veiksmīgiem vēzieniem, saskaņā ar noteikumiem".

sentences:
{{atsauces+}}
'''Dadaisms''' (vārda ''dada'' [[etimoloģija]] neskaidra) ir virziens 20. gadsimta pirmās puses (aptuveni 1916.—1922./1923. gads) [[literatūra|literatūrā]] (galvenokārt [[dzeja|dzejā]]), [[tēlotāja māksla|tēlotājā mākslā]], [[teātris|teātrī]] un [[grafiskais dizains|grafiskajā dizainā]] (dadaismam raksturīgs dažādu mākslas formu [[sinkrētisms]]). Tas bija kā [[protests]] pret Pirmā pasaules kara šausmām. Tam bija raksturīgi noliegt visus pastāvošos tēlotājmākslas principus, formas un idejas. Tas noved līdz absurdam visus līdzšinējos priekšstatus par skaistumu. Dadaismu raksturo [[nihilisms]], apzināta iracionalitāte, ilūziju zaudējums, [[cinisms]] un pastāvošo mākslas principu noraidījums.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Heinrihs fon Ofenbergs
| vārds_orģ           = ''Heinrich von Offenberg''
| attēls              = Heinrihs fon Ofenbergs.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = Gotlība Švenkes gleznotais portrets (1818)
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Kurzemes guberņa]]s galma virstiesas prezidents
| term_sākums         = 1818. gads
| term_beigas         = 1827. gads
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1752|1|21}}
| dzim_vieta          = [[Iļģi (ciems)|Iļģi]] (?), [[Grobiņas draudzes novads]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]  <br />(tagad {{LAT}})
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1827|11|11|1752|1|21}}
| mir_vieta           = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
| dzīves_vieta        =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = [[Ofenbergu dzimta]]
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Dinsbergs
|     vārds_orig =
|         attēls = Ernests Dinsbergs ap 1900.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1816
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Dundagas muiža]]s „Iernieki” [[Ventspils apriņķis|Ventspils pilskunga tiesa]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = skolotājs, publicists, literāts, tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = [[dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Henrieta Bīčere-Stova|Henrietas Bīčeres-Stovas]] „[[Krusttēva Toma būda]]s” tulkojums (1863), „Rīga jeb Ziņģe par Rīgu un viņas dzīvi” (1865)
|    ietekmējies = [[Gothards Frīdrihs Stenders|Vecā Stendera]]
|     ietekmējis = [[Krišjānis Barons|Krišjāni Baronu]], [[Ādolfs Alunāns|Ādolfu Alunānu]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{jāuzlabo|tulkojums un atveidošana}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Datorspēles infokaste
| developer = [[Capcom]]
| publisher = [[Capcom]], [[Nintendo Australia]]
| director = [[Šū Takumi]]
| producer = [[Atsushi Inaba]] (GBA)
[[Minae Matsukava]] (DS)
| artist = Kumiko Suekane
Tatsuro Iwamoto
| composer = Masakazu Sugimori
Naoto Tanaka (DS)
| writer = Šū Takumi
| series = [[Ace Attorney]]
| genre = [[Piedzīvojumu spēle]], [[Vizuālais romāns]]
| bilde = Phoenix Wright Ace Attorney cover.jpg
| platforms = [[Game Boy Advance]]
[[Nintendo DS]]
[[Windows]]
[[Wii]] (caur [[WiiWare]])
[[Apple iOS|iOS]]
| bilde_par = Ziemeļamerikas vāka noformējums filmai ''Fēnikss Raits: Advokāts dūzis'', kurā redzami daži varoņi, tostarp Fenikss Raits, Maija Fej, Mailss Edžvorts un Tiesnesis.
| modes = [[Vienspēlētāja spēle|vienspēlētāja]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Butāna struktūrformula un molekulas modelis

Izobutāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH3; (CH3)3CH
|molmasa=58,08
|blīvums=2,52 (2,51)
|kušanas temperatūra=butānam 134,9 K (-138,3 °C)
izobutānam 113,6 K (-159,6 °C)
|viršanas temperatūra=butānam 272,7 K (-0,5 °C)
izobutānam261,5 K (-11,7 °C)
}}

sentences: '''Ķēde''' ir savienotu detaļu [[virkne]], kas parasti ir izgatavota no [[Metāli|metāla]] un kuras fizikālās raksturiezīmes ir līdzīgas [[Virve|virvei]] — lokana un ieliekusies, kad nav nospriegota, bet taisna un stingra, kad ir nospriegota. Ķēde var sastāvēt no diviem vai vairākiem posmiem. Ķēdes var klasificēt pēc to uzbūves, kas parasti ir atkarīgs no tās paredzētā pielietojuma:

sentences: '''Terciāri''' ([[latīņu valoda|latīņu]]: tertius, "trešais")- tā saucamie [[Trešais ordenis|Trešā ordeņa]] locekļi, [[laji]], kas pievienojušies kādam [[Romas Katoļu baznīcas ordeņi|Romas Katoļu baznīcas ordenim]] - visbiežāk [[franciskāņi]]em vai [[dominikāņi]]em, bet viņi nav devuši svinīgu [[mūks|mūka]] vai [[mūķene]]s solījumu un turpina laicīgu darbu.

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Jakutu valoda
|nativename=саха тыла
|pronunciation=
|states= {{RUS}}
|rank=
|speakers= 450 140 (2010)<ref>[http://www.gks.ru/free_doc/new_site/population/demo/per-itog/tab6.xls Перепись-2010]</ref>
|familycolor=Altajiešu
|fam1=[[Altajiešu valodas|Altajiešu]]
|fam2=[[Tjurku valodas|Tjurku]]
|fam3=[[Ziemeļtjurku valodas|Ziemeļtjurku]]
|script=[[Kirilica]] ([[jakutu alfabēts]])
|nation={{RU-SA}}
|iso2=sah
|iso3=sah
|map=

Jakutu (zils) un [[dolganu valoda]]s (zaļš) izplatības areāls
}}

sentences:
[[Kategorija:Lībija]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Lībija]]

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pegazs
| abbreviation = Peg
| name_latin = Pegasus
| RA = 23
| dec = +20
| areatotal = 1121
| arearank = 7. vieta
| numbermainstars = 9, 17
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''ε Peg''
| starmagnitude = 2,39
| neareststarname = ''ι Peg''
| stardistance = 38,3
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Lapsiņa]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Mazais Zirgs]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Krišjāņu pagasts
| karte             = Krišjāņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Krišjāņi
| platība           = 71,18
| iedzīvotāji       = 387<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 387 / 71.18 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Kesko Oyj''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| Birža               = ''[[NASDAQ OMX Helsinki]]''
| Indekss             = KESBV<ref>[http://www.omxnordicexchange.com/priceinformation/microsite/Shareinformation/?InstrumentId=HEX24288 Aktier - aktiekurser för bolag listade på NASDAQ OMX Nordic]</ref>
| Dibināšanas_datums  = 1940. gads
| Sēdeklis            = {{FIN}}, [[Helsinki]]
| Vadība              = Mati Halmesmeki (Matti Halmesmäki, prezidents un [[augstākā amatpersona]]), Esa Kiiskinen (Esa Kiiskinen, [[direktoru padomes]] [[priekšsēdētājs]])
| Peļņa               = 194,6 milj. [[eiro|EUR]] (2015. gadā)<ref name="AR2015">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.kesko.fi/contentassets/f8ad27d967244f2c8ea7886ee1d74853/kesko_tilinpaatostiedote_2015.pdf}}</ref>
| Darbinieku_skaits   = 21 935 (2015. gadā)<ref name="AR2015" />
| Apgrozījums         = 8,68 miljardi [[eiro|EUR]] (2015. gadā)<ref name="AR2015" />
| Aktīvi              =
| Nozare              = [[tirdzniecība]]
| Produkti            = pārtika, saimniecības preces, būvmateriāli, darbarīki, mašīnas
| Mājaslapa           = [http://www.kesko.fi www.kesko.fi]
}}
]]
'''''Kesko Oyj''''' ir [[Somija]]s [[tirdzniecība]]s uzņēmumu grupa. Tā galvenā darbības nozare ir pārtikas, būvniecības un tehnikas, brīvā laika pavadīšanas preču un automašīnu tirdzniecība. Tam ir meitas uzņēmumi citās valstīs, tai skaitā [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Latvija|Latvijā]], [[Igaunija|Igaunijā]], [[Lietuva|Lietuvā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1,3-propāndiola struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=-28 °C
|viršanas temperatūra=210-212 °C
}}
'''1,3-Propāndiols''' (trimetilēnglikols, HOCH2CH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī un [[etanols|etanolā]]. Tas ir divvērtīgais [[spirts]]. 1,3-Propāndiolam ir [[izomēri|izomērs]] — [[1,2-propāndiols]].

sentences: '''Dekadence''' ({{val-fr|décadence}}, "pagrimšana" no {{val-la|cadere, decadentia}}, "krist, grimt") ir esošo normu, morāles, cieņas, reliģiskās ticības pakāpenisks zudums, it īpaši to attiecinot uz lielas sociālās struktūras, piemēram, impērijas vai nācijas, eliti. To attiecina arī uz regresu [[māksla|mākslā]], [[literatūra|literatūrā]], [[zinātne|zinātnē]] un [[darba ētika|darba ētikā]]. Tā saistīta ar novērojumiem ilgā laika posmā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija jodīda kristālrežģis

Pulverveida kālija jodīds
|       citi nosaukumi = jodkālijs
|           CAS numurs = 7681-11-0
|      ķīmiskā formula = KI
|              molmasa = 166
|              blīvums = 3130
|  kušanas temperatūra = 954K (681 °C)
| viršanas temperatūra = 1603K (1330 °C)
| šķīdība ūdenī        = 128g/100ml (6 °C)
140g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija jodīds''' (KI) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[jodūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. To lieto jodēšanai, jo tas ir relatīvi nestabils un ir mazāk higroskopisks kā [[nātrija jodīds]]. Gaisa [[skābeklis|skābekļa]] iedarbībā kālija jodīds ar laiku kļūst dzeltenīgs, jo izdalās brīvs jods.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Jānis Šilfs
|          vārds_orig =
|              attēls = Jānis Šilfs.JPG
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
| dz_gads = 1881
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 20
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1921
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 11
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
, [[Oto Kārkliņš]], [[Dāvids Beika]], [[Pēteris Stučka]], Jānis Šilfs, [[Kārlis Pētersons (revolucionārs)|Kārlis Pētersons]].]]
'''Jānis Šilfs''', segvārds ''Jaunzems'' (1881, pēc citām ziņam 1891–1921), bija latviešu [[marksisms|marksists]] un profesionāls revolucionārs, Latvijas Sociāldemokrātijas Centrālkomitejas Krievijas biroja loceklis (1918), [[LSPR]] valdības sekretārs (1919).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Augusts Vilhelms Hūpels
|     vārds_orig = ''August Wilhelm Hupel''
|         attēls = August Wilhelm Hupel.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1737
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 7
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Mācītājs, vēsturnieks, folklorists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Kopējā lauksaimniecības politika''' (saīsināti '''KLP''') ir centralizēta [[Eiropas savienība]]s [[lauksaimniecība]]s un lauku vides attīstības atbalsta sistēma. KLP mērķis ir nodrošināt Eiropā pietiekamu apgādi ar pārtiku par pieņemamām un stabilām cenām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kanēļskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H8O2
|molmasa=148,17
|blīvums=1247,5
|kušanas temperatūra=133 °C
|viršanas temperatūra=300 °C
}}
'''Kanēļskābe''' (''trans''-β-fenilakrilskābe, ''trans''-3-fenil-2-propēnskābe, C6H5−CH=CH−COOH) pieder pie nepiesātinātajām aromātiskajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] un ir vienkāršākais to pārstāvis. Kanēļskābe ir balta, kristāliska viela (monoklīni kristāli) bez smaržas. Ūdenī šķīst ļoti maz. Kanēļskābes sāļus sauc par '''cinnamātiem''' ({{val|la|cinnamonum}} — 'kanēļkoks'). Kanēļskābei ir ''cis''-struktūr[[izomērs]], kas cietā veidā var eksistēt 3 polimorfās formās (tās sauc par Libermana allokanēļskābi, Libermana izokanēļskābi un Erlenmeijera izokanēļskābi). Kušanas temperatūras šīm formām ir attiecīgi 68 °C, 57 °C un 38 - 46 °C. Polimorfās formas viegli pāriet viena otrā — pietiek ienest kristālisku "aizmetni" izkausētā vielā.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 25
|lv = Divdesmit pieci
}}
'''25''' ('''divdesmit pieci''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[24 (skaitlis)|24]] un [[26 (skaitlis)|26]].

sentences:
neiroglija parādīta ar [[Goldzi metode|Goldži metodes]] palīdzību]]
'''Neiroglija''' jeb vienkārši '''glija''' ir [[Nervu audi|nervu audu]] struktūrelements, kas aptver [[Neirons|neironus]] un nespēj dot nervu [[Impulss|impulsus]]. Neiroglija piešķir smadzenēm formu un blīvumu, tai ir saistaudu nozīme. Tā izpilda dažas funkcijas, kuras veicina neironu normālu darbību. Neiroglijā izšķir [[Makroglija|makrogliju]], [[Mikroglija|mikrogliju]] un [[Oligodendroglija|oligodendrogliju]].<ref name="ENC"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Quercus|ģints_lv=Ozoli|suga=Quercus imbricaria|suga_lv=Jumstiņu ozols|binomial=Quercus imbricaria|attēls=Quercus imbricaria kz04.jpg|attēls2=Quercus imbricaria UGA1480398.jpg}}
'''Jumstiņu ozols''' ({{val-la|Quercus imbricaria}}) ir daudzgadīga [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga.

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Igvasu ūdenskritums
| photo          = Cataratas.jpg
| photo_width    =
| photo_caption  =
| map_type       = Argentīna#Brazīlija#Misjonesa#Parana
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 25 | latm  = 41 | lats  = 12 | latNS  = S
| longd = 54 | longm = 26 | longs = 41 | longEW = W
| region         =
| location       = {{ARG}}<br />{{BRA}}
| type           =
| elevation      =
| height         =
| height_longest = 82 m
| number_drops   = 275
| width          = 2,7 km
| average_width  =
| watercourse    = [[Igvasu]]
| average_flow   = 1756 m³/s
| world_rank     =
}}
'''Igvasu ūdenskritums''' ({{val|pt|Cataratas do Iguaçu}}, {{val|es|Cataratas del Iguazú}}, {{val|gn|Chororõ Yguasu}}) ir [[ūdenskritums]] [[Igvasu]] upē uz [[Brazīlija]]s un [[Argentīna]]s robežas,<ref>{{PZT|269|Igvasas ūdenskritums}}</ref> uz Brazīlijas un Argentīnas [[Igvasu nacionālais parks|Igvasu nacionālo parku]] robežas (divi dažādi nacionālie parki ar vienādu nosaukumu). Abi šie nacionālie parki ir iekļauti [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|UNESCO Pasaules mantojuma objektu sarakstā]] 1984. un 1986. gadā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Plotīns
|     vārds_orig = Πλωτῖνος (Plotinus)
|         attēls = Plotin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Filozofa galva no [[Vatikāns|Vatikāna]] muzeja
|     dz_dat_alt = ap [[205]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Likopole pie [[Nīla]]s, [[Romas impērija]]
(tagad [[Asjuta]] {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[270]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Kampānija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[filozofija]]
|     sasniegumi = Neoplatonisma filozofija
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Plotīns''' ({{val|el| Πλωτῖνος}} (''Plōtínos''), dzimis ap [[205]]. gadu, miris ap [[270]]. gadu) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] [[filozofs]] un skolotājs.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A330''
|attēls               = 2010-06-30 A330 LH D-AIKK EDDF 02.jpg
|paraksts             = ''[[Lufthansa]]'' ''A330-300'' 2010. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1992|11|2|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1994|1|11|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = kopš 1992. gada
|skaits               = 1205 (2015. gada jūlijā)
|izmaksas             =
|attīstīts no         = ''[[Airbus A300]]''
|modifikācijas        =
|pēctecis             = ''[[Airbus A330neo]]''
}}
'''''Airbus A330''''' ir pasažieru divu dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna]]. To kopš 1992. gada ražo ''[[Airbus]]''.

sentences: '''Metriskā sistēma''' ir starptautiski atzīta decimāla [[mērīšana]]s sistēma. Sistēmas pamatā tiek izmantotas tādas mērvienības, kā [[metrs]], [[kilograms]] un [[sekunde]], tāpēc tā tiek saukta arī par '''MKS sistēmu''' (abreviatūru veido mērvienību pirmie burti). Tiek izmantotas arī citas [[Starptautiskā mērvienību sistēma|Starptautiskās mērvienību sistēmas]] (SI sistēmas) mērvienības un balstoties uz to, kā arī izmantojot [[daudzkārtņi|daudzkārtņus]], iegūst dažnedažādas mērvienības. Piemēram, izmantojot garumu pamatmērvienību un daudzkārtņus, var iegūt [[kilometrs|kilometrus]], [[centimetrs|centimetrus]], [[decimetrs|decimetrus]], [[milimetrs|milimetrus]] un tā tālāk.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''"Sinfonietta Rīga"''' ir [[Latvija]]s [[kamerorķestris]], kas izveidots 2006. gada 17. jūlijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lmic.lv/lv/komponisti/-sinfonietta-riga-4636#album|title=Sinfonietta Rīga {{!}} LMIC|website=www.lmic.lv|access-date=2023-11-16}}</ref> Kamerorķestra mākslinieciskais vadītājs ir [[Normunds Šnē]] un tajā muzicē 34 mūziķi, kas spēlē [[vijole]]s, [[Alts (mūzikas instruments)|altus]], [[Čells|čellus]], [[Kontrabass|kontrabasus]], [[flauta]]s, [[oboja]]s, [[klarnete]]s, [[Fagots|fagotus]], [[Mežrags|mežragus]], [[trompete]]s un [[Sitamie instrumenti|sitamos instrumentus]]. Regulāri sadarbojas ar dažādiem pašmāju un ārzemju viesmāksliniekiem.

sentences: '''1. janvāris''' ir pirmā gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 364 dienas (365 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Juridiska persona''' ({{val|en|legal person, authority}}) ir [[uzņēmums]], iestāde vai [[organizācija]], kas, pildot kādas funkcijas (it īpaši slēdzot mantiskus vai finanšu darījumus), rīkojas savā vārdā kā patstāvīgs [[Civiltiesības|civiltiesību]] un civilpienākumu subjekts. Juridiskai personai ir savs īpašums, un tā ir atbildīga par savām saistībām. Otrs personas veids ir [[fiziska persona]].<ref name="Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca">{{grāmatas atsauce|title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca|last1=Grēviņa|first1=Ruta|publisher=Zinātne|isbn=9789984698038|date={{dat|2000|1|18||bez}}|pages=702}}</ref>

sentences: '''Ģenerālpulkvedis''' ir viena no [[ģenerālis|ģenerāļu]] dienesta pakāpēm, kas tiek lietota [[Krievijas bruņotie spēki|Krievijas Federācijas bruņotajos spēkos]] un citu [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība|NVS]] valstu armijās, šī pakāpe atbilst OF-9 ģenerālim [[NATO]] valstu armijās.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Linnejs
|     vārds_orig = ''Carl von Linné''
|         attēls = Carl von Linné.jpg
|     att_izmērs = 230px
|  att_nosaukums = Kārlis Linnejs
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Roshulta]], Smolandes province (mūsdienās [[Krūnuberjas lēne]]), [[Zviedrija]]
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Upsāla]], [[Zviedrija]]
|   dzīves_vieta = [[Zviedrija]]
|        tautība = [[zviedri|zviedrs]]
|         vecāki = Nils un Kristīne Linneji
|       paraksts =Linne_autograph.svg
|   darba_vietas = [[Stokholma]]
|     alma_mater = [[Lundas Universitāte]]
[[Upsālas Universitāte]]
[[Harderveikas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[medicīna]], [[botānika]]
|     sasniegumi = dzīvnieku un augu sistemātikas pamatlicējs
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|apakšklase=Asteridae
|att_nosaukums=
{{TaksoSaite|Centaurea phrygia|Frīģijas dzelzene}}
|valsts=Plantae
|valsts_lv=Augi
|nodalījums=Magnoliophyta
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|klase=Magnoliopsida
|klase_lv=Divdīgļlapji
|attēls=Centaurea phrygia Oulu, Finland 13.07.2013 img 2.jpg
|rinda=Asterales
|apakšklase_lv=Asteru apakšklase
|rinda_lv=Asteru rinda
|dzimta=Asteraceae
|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta
|ģints=Centaurea
|ģints_lv=Dzelzenes
|suga=Centaurea phrygia
|suga_lv=Frīģijas dzelzene
|binomial=
}}
'''Frīģijas dzelzene''' (''Centaurea phrygia'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Dzelzenes|dzelzeņu]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Centrāleiropa|centrālajā,]] [[Austrumeiropa|austrumu]] un [[Ziemeļeiropa|ziemeļu]] Eiropā, tostarp [[Latvija|Latvijā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]]. Ir nodalītas vairākas pasugas.
Atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas ir sastopami sausās [[Pļava|pļavās]], atmatās, [[Mežs|mežmalās]] un ceļu malās.

sentences:
{{citas nozīmes|norvēģu zinātnieku|Sverdrups (nozīmju atdalīšana)|Sverdrups}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Haralls Ulriks Sverdrups
|     vārds_orig = Harald Ulrik Sverdrup
|         attēls = Hsverdrup.gif
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Songndāle]], {{NOR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1957
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Oslo]], {{NOR}}
}}
'''Haralls Ulriks Sverdrups''' ({{val|no|Harald Ulrik Sverdrup}}; dzimis {{dat|1888|11|15}} [[Songndāle|Songndālē]], miris {{dat|1957|8|21}} [[Oslo]]) bija [[Norvēģija|norvēģu]] [[okeanogrāfija|okeanogrāfs]], [[meteoroloģija|meteorologs]] un [[polārpētnieks]]. Pēc universitātes absolvēšanas 1914. gadā strādājis [[Leipciga]]s ģeofizikas institūtā un par meteorologu [[Bergena|Bergenā]]. No 1918. līdz 1925. gadam vadījis zinātniski pētnieciskās programmas [[Roalds Amundsens|Roalda Amundsena]] ekspedīcijās ar kuģi ''Maud''. Kopš 1926. gada [[ģeofizika]]s profesors Bergenas universitātē. 1931. gadā kopā ar [[Džordžas Vilkinss|Džordžu Vilkinsu]] piedalījās neveiksmīgajā [[Arktika|arktiskajā]] ekspedīcijā ar zemūdeni ''Nautilus''. No 1936. līdz 1948. gada vadījis Skripsa Okeanogrāfijas institūtu [[Kalifornija|Kalifornijā]]. No 1948. gada līdz mūža beigām vadīja [[Norvēģijas Polārais institūts|Norvēģijas polāro institūtu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.polarhistorie.no/personer/Sverdrup%2C%20Harald%20Ulrik |title=Norsk polarhistorie. Harald Ulrik Sverdrup |access-date={{dat|2011|08|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120403225400/http://www.polarhistorie.no/personer/Sverdrup%2C%20Harald%20Ulrik |archivedate={{dat|2012|04|03||bez}} }}</ref>

sentences:
{{jāuzlabo|pašlaik tas ir reklāmas tipa dažādu nejauši ņemtu Latvijas organizāciju saraksts ar vienu informatīvu rindkopu}}
{{Vikisaites+}}

sentences: '''Baltijas sineklīze''', arī '''Polijas-Lietuvas ieplaka''', ir viena no lielākajām [[Austrumeiropas platforma]]s struktūrām, kas aptver [[Igaunija]]s dienvidrietumu daļu, [[Latvija]]s centrālo un rietumu daļu, [[Lietuva]]s centrālo un rietumu daļu, [[Krievija]]s [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabalu]], [[Polija]]s ziemeļaustrumu daļu un šīm teritorijām pieguļošo [[Baltijas jūra]]s [[akvatorija|akvatoriju]]. Baltijas sineklīze robežojas ziemeļos ar [[Baltijas vairoga dienvidu nogāze|Baltijas vairoga dienvidu nogāzi]], austrumos ar [[Latvijas ieliece|Latvijas ielieci]], dienvidaustrumos ar [[Baltkrievijas anteklīze|Baltkrievijas anteklīzi]], dienvidrietumos ar [[Dānijas-Polijas ieliece|Dānijas-Polijas ielieci]]. Baltijas sineklīzei plānā ir simetriska [[Elipse|eliptiska]] forma ar garumu 700 km un platumu 500 km. [[Pamatklintājs]] atrodas no 0,3—0,5 km (nogāzēs) līdz 4,5—5 km (centrālajā daļā) dziļumā. Latvijas teritorijā tā ir no 600 m zem jūras līmeņa ([[Vidzeme]]s ziemeļrietumos) līdz 1900 m zem [[Jūras līmenis|jūras līmeņa]] pie [[Bārta]]s.<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|125-126}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Čārlzs Darvins
| vārds_orig = ''Charles Darwin''
| attēls = Charles Darwin aged 51.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Čārlzs Darvins 51 gada vecumā
| dz_gads = 1809
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Mauntā (''The Mount''), [[Šrūsberi]], [[Šropšīra|Šropšīrā]], [[Anglija|Anglijā]]
| m_gads = 1882
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 19
| m_vieta = Daunhausā (''Down House''), Daunā (''Downe''), [[Kenta|Kentā]], [[Anglija|Anglijā]]
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība = [[brits]]
| darba_vietas = [[Karaliskā Ģeogrāfiskā biedrība]]
| alma_mater = [[Edinburgas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne = [[dabaszinātnes]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[sugu izcelšanās]],
[[dabiskā izlase]]
| apbalvojumi = 1853. gada [[Karaliskā medaļa]],
1859. gada [[Volastona medaļa]],
1864. gada [[Kopleja medaļa]]
| paraksts = Darwinsig.svg
| piezīmes =
}}

sentences: '''19. novembris''' ir gada 323. diena (324. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 42 dienas.

sentences: '''Austrumantarktīda''' ir lielākais no diviem galvenajiem [[Antarktīda]]s reģioniem. To apskalo galvenokārt [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeāna]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]] un [[Indijas okeāns|Indijas]] okeānu daļas. Galvenie Austrumantarktīdas dabas apgabali ir [[Vilksa Zeme]], [[Karalienes Modas Zeme]], [[Enderbiju Zeme]] un [[Viktorijas Zeme]]. No [[Rietumantarktīda]]s to atdala [[Transantarktīdas kalni|Transantarktīdas kalnu]] grēda.

sentences: '''Fāžu stāvokļa diagramma''' ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Alars Kariss
 |       vārds_orģ = ''Alar Karis''
 |          attēls = Volodymyr Zelenskyy met with Estonian President Karis in Kyiv 2022 (13) (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Alars Kariss 2022. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Igaunijas prezidents]]
 |     term_sākums = {{dat|2021|10|11|N}}
 |     term_beigas =
 |     priekštecis = [[Kersti Kaljulaida]]
 |        pēctecis =
 |        premjers = [[Kaja Kallasa]]
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1958|3|26}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Igaunijas PSR|Tartu|td=Igaunija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[Igauņi|igaunis]]
 |         partija = bez partijas
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Sirje Karisa (prec. 1977)
 |           bērni = 3
 |       profesija =
 |      alma_mater = [[Igaunijas Dzīvības zinātņu universitāte]]
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Alars Kariss''' ({{val|et|Alar Karis}}; dzimis {{dat|1958|3|26}} [[Tartu]]) ir igauņu biologs un ierēdnis,<ref name="ETIS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.etis.ee/CV/Alar_Karis|title=CV: Alar Karis|website=www.etis.ee|access-date=13 March 2021}}</ref> pašreizējais [[Igaunijas prezidents]].<ref name="AP">[https://apnews.com/article/europe-business-estonia-15e34d33d8cb26ee2ff6a91100b6f197 Estonia elects museum director as president in 2nd try]</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada martā,}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Crabro peltarius 01.JPG
| att_nosaukums = ''Crabro peltarius'' tēviņš
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hymenoptera
| kārta_lv = Plēvspārņu kārta
| apakškārta = Apocrita
| apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
| virsdzimta = Apoidea
| virsdzimta_lv =
| dzimta=Crabronidae
| dzimta_lv=Racējlapseņu dzimta
| apakšdzimta = Crabroninae
| apakšdzimta_lv =
| ģints = Crabro
| ģints_lv =
| suga = Crabro peltarius
| suga_lv =
| kategorijas = nē
| binomial= Crabro peltarius (Schreber, 1784)
| sinonīmi =
* ''Sphex peltaria'' (Schreber, 1784)
* ''Crabro dentipes'' (Panzer, 1797)
* ''Crabro mediatus'' (Fabricius, 1798)
| iedalījums =
* pasuga: ''Crabro peltarius bilbaoensis'' (Leclercq, 1960)
* pasuga: ''Crabro peltarius peltarius'' (Schreber, 1784)
}}
'''Crabro peltarius''' ir [[racējlapseņu dzimta]]s suga.

sentences: '''Hlorpromazīns''' ir vājš tipiskais antipsihotiskais jeb [[Neiroleptiskie līdzekļi|neiroleptiskais]] līdzeklis. To lieto pie akūtas un hroniskas [[Šizofrēnija|šizofrēnijas]], bipolārajiem traucējumiem (mānijas fāzē), citkārt arī pie spēcīgām žagām un [[Vemšana|vemšanas]]. Tas bloķē [[Dofamīns|dofamīna]], [[Serotonīns|serotonīna]], H1, alfa 1. un 2., kā arī muskarīna 1. un 2. tipa receptorus.<ref>http://www.drugs.com/monograph/chlorpromazine-hydrochloride.html</ref> Biežākās blaknes ir ekstrapiramidālie simptomi, miegainība, atmiņas traucējumi, zems asinsspiediens. Hlorpromazīns pastiprina alkohola, [[Benzodiazepīni|benzodiazepīnu]], [[Antihistamīni|antihistamīnu]] un citu neiroleptisko līdzekļu darbību.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Ilze Binga
| image = Ilse Bing self portrait 1931.jpg
| image_size =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1899|03|23}}
| location = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācijas Impērija]]
| deathdate = {{mdv|1998|03|10|1899|03|23}}
| deathplace = [[Manhatana]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| nationality = [[Vācieši|Vāciete]]
| occupation = [[Fotogrāfs|Fotogrāfe]]
| training =
| movement = [[modernisms]], [[Avangards (māksla)|avangards]]
| famous works =
| patrons =
| name_orig = ''Ilse Bing''
}}
'''Ilze Binga''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Ilse Bing''; 1899—1998) bija viena no vadošajām Eiropas fotogrāfēm sievietēm [[Starpkaru periods|starpkaru periodā]].<ref name="vam">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.vam.ac.uk/page/i/ilse-bing/ |title=Ilse Bing - Victoria and Albert Museum |publisher=Vam.ac.uk |date= |accessdate=2015-11-23}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Ribeiru''' var būt:

sentences: '''Ingrija''' ({{val|sv|Ingermanland}}, {{val|et|Ingeri, Ingerimaa}}, {{val|ru|Ижора, Ингерманландия, Ингрия}}) ir vēsturisks reģions [[Krievijas Federācija]]s ziemeļrietumos, kas lielā mērā sakrīt ar mūsdienu [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabala]] un [[Sanktpēterburga]]s teritoriju. Līdz pat 20. gadsimta sākumam līdztekus [[krievi]]em to apdzīvoja somugru valodās runājošie [[ingri]] jeb [[ižori]], [[voti]], [[igauņi]] un [[somi]].<ref>Pēc tautas skaitīšanas datiem 1897. gadā guberņā dzīvoja 130 tūkstoši somu, 64 tūkstoši igauņu un 21 tūkstotis ižoriešu.</ref>

sentences: '''Džona Lenona siena''' (arī '''Lenona siena''') ir siena [[Prāga|Prāgā]], [[Čehija|Čehijā]]. Kopš 1980. gadiem siena tiek apzīmēta ar [[Džons Lenons|Džona Lenona]] iedvesmotiem [[grafiti]] zīmējumiem un uzrakstiem no ''[[The Beatles]]'' un Lenona dziesmu vārdiem. Sienas krāsojums nemitīgi mainās, sākotnējais Džona Lenona portrets jau ilgu laiku ir ticis pārkrāsots ar jauniem zīmējumiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.prague-information.eu/prague_monuments/lesser_town/john_lennon_wall |title=Prāgas tūrisma objekts: Džona Lenona siena |access-date={{dat|2016|10|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140810073556/http://www.prague-information.eu/prague_monuments/lesser_town/john_lennon_wall |archivedate={{dat|2014|08|10||bez}} }}</ref> Siena atrodas [[Neatkarīgais Maltas Bruņinieku ordenis|Neatkarīgā Maltas Bruņinieku ordeņa]] īpašumā, kas ļauj grafiti entuziastiem turpināt uz sienas zīmēt. Pat tad, ja siena tika pārkrāsota, nākamajā dienā tā atkal tiek pārklāta ar dzeju un ziediem. Mūsdienās Džona Lenona siena kalpo kā [[mīlestība]]s un [[miers|miera]] simbols.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lonelyplanet.com/czech-republic/prague/sights/historic/john-lennon-wall |title=Pasaules kultūras pieminekļi: Lenona siena |access-date={{dat|2016|10|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160610204323/http://www.lonelyplanet.com/czech-republic/prague/sights/historic/john-lennon-wall |archivedate={{dat|2016|06|10||bez}} }}</ref>

sentences: '''Saldūdens''' ir [[ūdens]], kur izšķīdušo [[sāļi|sāļu]] saturs ir mazāks nekā 0,05%. Saldūdens sastopams [[upe|upēs]], [[ezers|ezeros]], [[ledājs|ledājos]], [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņos]]. Galvenais saldūdens avots ir atmosfērā esošo ūdens tvaiku [[nokrišņi]] — [[lietus]], [[sniegs]].

sentences: '''MOA-2007-BLG-192Lb''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 987 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[MOA-2007-BLG-192L]] vidēji 0,62 AU attālumā. Apriņķošanas periodu ar pašreizējām kosmosa izpētes tehnoloģijām zinātniekiem nav izdevies noteikt, bet ir zināms, ka tā sver tikai ~3 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā [[Superzeme]].

sentences:
laikā]]
'''Dezertēšana''' ([[Franču valoda|franču]]: ''désertion'') ir karaspēka daļas vai dienesta vietas patvaļīga atstāšana, kā arī karavīra neierašanās dienestā iecelšanas vai pārcelšanas gadījumā, pēc komandējuma, atvaļinājuma vai no ārstniecības iestādes, lai izvairītos no karadienesta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/dezert%C4%93%C5%A1ana:1|title=dezertēšana {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-27}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ričards Džūels
| operators =
| attēls = Richard Jewell Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents = * Tims Mūrs
* Džesika Meiere
* Kevins Mišers
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* Dženifere Deivisone
* [[Džoana Hills]]
* Klints Īstvuds
| scenārijs = [[Billijs Rejs]]
| aktieri = * [[Pols Volters Hauzers]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Ketija Beitsa]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Olīvija Vailda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Richard Jewell''
| studija = * ''Malpaso Productions''
* ''Appian Way Productions''
* ''Misher Films''
* ''75 Year Plan Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|11|20}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|44,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2903213569/|title=Richard Jewell |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ričards Džūels"''' ({{Val|en|Richard Jewell}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Klints Īstvuds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Volters Hauzers]], [[Sems Rokvels]], [[Ketija Beitsa]], [[Džons Hemms]] un [[Olīvija Vailda]]. Filma ir balstīta uz žurnāla ''[[Vanity Fair]]'' 1997. gada rakstu ''American Nightmare: The Ballad of Richard Jewell'' un 2019. gada grāmatu ''The Suspect: An Olympic Bombing, the FBI, the Media, and Richard Jewell, the Man Caught in the Middle''.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.npr.org/2019/12/12/785587180/sneer-campaign-richard-jewell|title=Sneer Campaign: 'Richard Jewell'|work=NPR|access-date=2022-09-30|date=2019-12-12|last=Klimek|first=Chris|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://archive.vanityfair.com/article/share/1fd2d7ae-10d8-474b-9bf1-d1558af697be|title=AMERICAN NIGHTMARE: The Ballad of RICHARD JEWELL {{!}} Vanity Fair {{!}} February 1997|last=Brenner|first=Marie|website=Vanity Fair {{!}} The Complete Archive|access-date=2022-09-30|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.goodreads.com/work/best_book/64218644-the-suspect|title=The Suspect|website=www.goodreads.com|access-date=2022-09-30}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.theguardian.com/film/2019/dec/13/richard-jewell-kathy-scruggs-olivia-wilde-irresponsible|title=Richard Jewell pushes a damaging myth about female journalists. Stop defending it {{!}} Benjamin Lee|website=the Guardian|access-date=2022-09-30|date=2019-12-14|language=en}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2019/12/12/business/media/richard-jewell-kathy-scruggs.html|title=Clint Eastwood’s ‘Richard Jewell’ Is at the Center of a Media Storm|work=The New York Times|access-date=2022-09-30|date=2019-12-12|last=Tracy|first=Marc|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Lūcijs Kornēlijs Sulla
| vārds_orģ           = Lucius Cornelius Sulla
| attēls              =  Sulla Glyptothek Munich 309.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Romas impērija]]s [[Romas imperators|imperators]]
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| priekštecis         = [[Gaius Servilius Geminus]]
| pēctecis            =
| dzim_dati           = 138. p.m.e.
| dzim_vieta          = [[Roma]]
({{ITA}})
| mir_dati            = 78. p.m.e.
| mir_vieta           =
({{ITA}})
| tautība             =
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = pagānisms
| piezīmes            =
}}
'''Lūcijs Kornēlijs Sulla''' ({{val|la|Lucius Cornelius Sulla}}) bija [[Senā Roma|Romas]] karavadonis un valstsvīrs. Divas reizes bijis [[konsuls (Roma)|Romas konsuls]] un vienreiz — [[diktators (Roma)|diktators]].

sentences: '''Gads''' ir [[laika mērvienība]]. To parasti izprot kā laika [[Intervāls (laiks)|intervālu]], kura laikā [[Zeme]] vienu reizi apriņķo ap [[Saule|Sauli]]. Zeme apriņķo ap Sauli 365,2425 [[diena|dienās]], kas pēc būtības ir gada ilgums. Mūsdienās visbiežāk tiek lietots [[kalendārais gads|kalendāra gads]], kurā ir 365 vai 366 dienas (precīzs dienu skaits nav tāpēc, ka Zemes [[apriņķojuma periods]] ap Sauli nav vienāds ar veselu dienu skaitu).

sentences:
atsegums pie [[Salaca]]s ([[Neļķu klintis]]).]]
'''Vidusdevons''' ('''D2''') jeb '''vidējais devons''' ir [[Devona periods|devona perioda]] [[epoha]], kā arī devona sistēmas [[nodalījums]]. Šī epoha ilga aptuveni 12 mlj. gadus (397,5 ± 2,7 - 385,3 ± 2,6 Ma). Vidusdevons dalās divos stāvos (laikmetos): [[Eifela stāvs|Eifela]] un [[Živetas stāvs|Živetas stāvos]].

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Bartolomejs
|dzimšanas datums=[[1. gadsimts]]
|nāves datums=[[1. gadsimts]]
|piemiņas diena=[[24. augusts]] (rietumos), [[11. jūnijs]] (austrumos)
|godā=[[kristietība]], [[islāms]]
|attēls=Sant Bertolomeu.jpg
|attēla izmērs=250px
|attēla nosaukums=Svētais Bartolomejs XV gadsimta spāņu gleznā
|dzimšanas vieta=
[[Jūdeja]]
(mūsdienās {{ISR}}?)
|nāves vieta=
[[Armēnija (reģions)|Armēnija]],
(mūsdienās {{TUR}})
|nosaukums=Apustulis un moceklis
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=[[nazis]], [[āda]]
|aizbildnis=[[Armēnija]], [[grāmatsējēji]], [[miesnieks|miesnieki]], [[Malta]], [[miecētājs|miecētāji]], [[kurpnieks|kurpnieki]], [[neiroloģija|neiroloģiskās slimības]]
|svētvietas=
|strīdi=
}}

sentences: '''Transferts''' [[ekonomika]]s un [[finanses|finanšu]] terminoloģijā un ir maksājums, apmaiņā pret kuru netiek saņemta [[prece]] vai [[pakalpojums]]. Visbiežāk transferti sastopami valsts budžeta struktūrā un sabiedriskā labuma maksājumos, piemēram [[pensija|pensiju]] un pabalstu izmaksā.<ref>{{cite web |url= http://www.economist.com/economics-a-to-z/t#node-21529382 |title=Economics A-Z terms beginning with T;transfer  |first= Matthew |last=Bishop |work=The Economist |year=2012 |quote=Payments that are made without any good or service being received in return. Much PUBLIC SPENDING goes on transfers, such as pensions and WELFARE benefits. Private-sector transfers include charitable donations and prizes to lottery winners. |accessdate=11 July 2012}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Toms Mūrs
 |    vārds_orig = Captain Sir Thomas Moore
 |        attēls = Tom_Moore_(soldier).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1920
 |    dz_mēnesis = 4
 |      dz_diena = 3
 |      dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Kītlija|Rietumjorkšīra}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2021
 |     m_mēnesis = 2
 |       m_diena = 2
 |       m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Bredforda|Bedfordšīra}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība = [[Briti|brits]]
 |  nodarbošanās = armijas virsnieks
uzņēmuma rīkotājdirektors
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = v
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni = 2
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
|   citas daļas =
 {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = kapteinis
goda pulkvedis (no 2020. gada aprīļa)
|  dienesta_laiks = 1940–1946
|          valsts = [[Apvienotā Karaliste]]
|       struktūra = [[britu armija]]
|         vienība = hercoga Velingtona pulks
145. Karaliskais tanku pulks
146. Karaliskais tanku pulks
|    nodarbošanās =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Otrais pasaules karš]]
[[Birmas kampaņa]]
|     apbalvojumi =
|       izglītība = Beckfoot Oakbank
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Sers Toms Mūrs ''' ({{val|en|Sir Tom Moore}}, pazīstams kā '''kapteinis Toms'''; dzimis {{dat|1920|4|30}}, miris {{dat|2021|2|2}}) bija britu [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] veterāns un labdarības akcijas rīkotājs.

sentences:
jogurts trauciņā]]
'''Jogurts''' ir [[skābpiena produkti|skābpiena produkts]], ko iegūst sarecinot [[pasterizēšana|pasterizētu]] [[piens|pienu]] ar [[pienskābes baktērijas|pienskābes baktēriju]] ''[[Streptococcus thermophilus]]'' un ''[[Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus]]'' [[ieraugs|ieraugu]], kurās šīs baktērijas ir noteiktās attiecībās.<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:79 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=75.—78 |access-date={{dat|2019|08|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:79 }}</ref> [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Eiropa|Eiropā]], izņemot Dienvideiropu, jogurts galvenokārt tiek gatavots no [[govs]] piena, [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]] un [[Turcija|Turcijā]] — no [[aita]]s un [[kaza]]s piena, bet [[Ēģipte|Ēģiptē]] un [[Indija|Indijā]] — no [[ūdens bifelis|ūdens bifeļa]] piena.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{cita nozīme|starptautiski neatzīto Krievijas administratīvo vienību|Ukrainas administratīvo vienību|Krimas Autonomā Republika}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Krimas Republika
 | native_name             =''Республика Крым''
''Республіка Крим''
''Къырым Джумхуриети''
''Qırım Cumhuriyeti''
 | settlement_type         = [[Uz laiku okupētās Ukrainas teritorijas|Krievijas anektēta Ukrainas daļa]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Crimea.svg
 | image_shield            = Emblem of Crimea.svg
 | capital                 = [[Simferopole]]
 | largest_city            =
 | official_language       = [[krievu valoda|krievu]], [[ukraiņu valoda|ukraiņu]] un [[Krimas tatāru valoda|Krimas tatāru]]<ref>[http://www.rada.crimea.ua/content/uploads/files/Constituciya.pdf Krimas Republikas Konstitūcija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140411220216/http://www.rada.crimea.ua/content/uploads/files/Constituciya.pdf |date={{dat|2014|04|11||bez}} }} {{ru ikona}}</ref>
 | spoken_language         =
 | image_map               = Crimea (orthographic projection).svg
 | mapsize                 = 235px
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{RUS}} (''[[de facto]]'')
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 26081
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1967200
 | population_as_of        = 2014
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Maskavas laiks|MSK]]
 | utc_offset              = +4
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 25
| p1 = [[Alušta]]
| p2 = [[Armjanska]]
| p3 = [[Džankoja]]
| p4 = [[Jevpatorija]]
| p5 = [[Kerča]]
| p6 = [[Krasnoperekopska]]
| p7 = [[Saki]]
| p8 = [[Simferopole]]
| p9 = [[Sudaka]]
| p10 = [[Feodosija]]
| p11 = [[Jalta]]
| p12 = [[Bahčisarajas rajons]]
| p13 = [[Bilohirskas rajons]]
| p14 = [[Džankojas rajons]]
| p15 = [[Kirovskes rajons]]
| p16 = [[Krasnohvardijskes rajons]]
| p17 = [[Krasnoperekopskas rajons]]
| p18 = [[Lenines rajons]]
| p19 = [[Nižņohirskas rajons]]
| p20 = [[Pervomajskes rajons]]
| p21 = [[Rozdoļnes rajons]]
| p22 = [[Saku rajons]]
| p23 = [[Simferopoles rajons]]
| p24 = [[Sovjetskas rajons]]
| p25 = [[Čornomorskes rajons]]
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = {{nobr|[[krievi]] (58,32%)
[[ukraiņi]] (24,32%)}}
{{nobr|[[Krimas tatāri]] (12,03%)}}
{{nobr|[[baltkrievi]] (1,45%)}}
| website = http://www.rada.crimea.ua/
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Fricis Hofmanis
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |       piktogramma_2 = Gymnastics pictogram.svg
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite = Vingrošana
 |          vārds_orig = ''Fritz Hofmann''
 |              attēls = Fritz Hofmann.gif
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1871|6|19}}
 |             dz_viet = {{flaga|Vācija|empire}} [[Berlīne]], [[Vācijas Impērija]], (tagad {{karogs|Vācija}})
 |             mir_dat = {{dat|1927|7|14}}
 |            mir_viet = {{flaga|Vācija}} [[Berlīne]], [[Veimāras Republika]], (tagad {{karogs|Vācija}})
 |             tautība = [[Vācietis]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|Vācija|empire}} [[Vācijas Impērija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]], [[Vingrošana]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]]) un [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|1906 (neof.)]]
 |          os_medaļas = 4
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Klinšu salu dienvidu lagūna
| image       = Jellyfish Lake aerial (March 2008).jpg
| imagesize   =
| caption     = Madūzu ezers vienā no salām
| Country     = {{PLW}}
| Location    = [[Kororas štats]]
| Type        = kultūra, daba
| Criteria    = (iii)(v)(vii)(ix)(x)
| ID          = 1386
| Link        =
| Region      = Āzija un Klusais okeāns
| Coordinates =
| Year        = 2012
| Session     =
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Palau#Klusais okeāns
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 7.233333  | latNS  = N
| longd = 134.3  | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| child      = (yes, lai iekļautu šo infokasti citā infokastē)
| embedded   =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Stradu pagasts
| karte             = Stradu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Stradu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Stradu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| platība           = 173,51
| iedzīvotāji       = 1 916<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1916 / 173.51 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.stradi.lv
}}
'''Stradu pagasts''' ir viena no [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar sava novada [[Gulbene]]s pilsētu un [[Daukstu pagasts|Daukstu]], [[Beļavas pagasts|Beļavas]], [[Stāmerienas pagasts|Stāmerienas]], [[Litenes pagasts|Litenes]] pagastiem, kā arī [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Rugāju pagasts|Rugāju pagastu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gars: Prērijas dvēsele
| attēls                   = Spirit Stallion of the Cimarron poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spirit: Stallion of the Cimarron''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Kellijs Esberijs]]
* [[Lorna Kuka]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|5|24}}
| ilgums                   = 80 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-stallion-cimarron-2002|title=Spirit: Stallion of the Cimarron|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 12, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0166813/|title=Spirit: Stallion of the Cimarron (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 12, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|122,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Gars: Nepieradinātais]]"
| imdb                     =
}}
'''"Gars: Prērijas dvēsele"''' ({{val|en|Spirit: Stallion of the Cimarron}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Kellijs Esberijs]] un [[Lorna Kuka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|5|24||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šugarlendas ekspresis
| attēls                   = Attēls:Sugar Land Express poster 01.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Filmas plakāts.
| nosaukums oriģinālvalodā = The Sugarland Express
| žanrs                    = [[Drāma]]
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
* [[Ričards D. Zanuks]]
* [[Deivids Brauns]]
| scenārija autors         =
* [[Hals Barvuds]]
* [[Metjū Robinsons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Goldija Hona]]
* [[Bens Džonsons (aktieris)|Bens Džonsons]]
* [[Viljams Atertons]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                = [[Vilmošs Žigmonds]]
| montāža                  =
* Edvards M. Ebroms
* [[Verna Fīlds]]
| studija                  = ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1974|4|5}}
| ilgums                   = 110 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,8 miljoni}}
| imdb = 0072226
}}

sentences: '''Plakanā Zeme''' ir novecojis uzskats, ka [[Zeme]]s forma ir [[plakne|plakans]] [[riņķis]]. Šāds uzskats bija raksturīgs daudzām senajām kultūrām, ieskaitot [[Senā Grieķija|Seno Grieķiju]] līdz [[Klasiskais laikmets|klasiskajam laikmetam]] (4. gadsimts p.m.ē), [[Bronzas laikmets|bronzas]] un [[Dzelzs laikmets|dzelzs]] laikmeta [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] civilizācijas līdz [[Hellēnisms|Hellēnisma]] periodam, [[Indija|Indiju]] līdz [[Guptu laikmets|Guptu laikmetam]] (pirmie gadsimti mūsu ērā) un [[Ķīna|Ķīnu]] līdz 17. gadsimtam. Eiropā šāds uzskats bija vadošais līdz 13. gadsimtam, kad rakstītos darbos sāka dominēt uzskats, ka [[apaļā Zeme|Zeme ir apaļa]] (piemēram, ''[[De sphaera mundi]]'' (1230), ''[[Konungs skuggsjá]]'' (1250)).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sestdienas vakara drudzis
| operators =
| attēls = Saturday night fever movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džons Bedems]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Travolta]]
* [[Kārena Gornija]]
| mūzika = * ''[[Bee Gees]]''
* [[Deivids Šīrs]]
| oriģinālnos = ''Saturday Night Fever''
| studija = ''Robert Stigwood Organization''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|12|16}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|237,1 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sestdienas vakara drudzis"''' ({{Val|en|Saturday Night Fever}}) ir 1977. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Bedems]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Travolta]] un [[Kārena Gornija]]. Filma balstīta uz [[Niks Kons|Nika Kona]] 1976. gada rakstu ''Tribal Rites of the New Saturday Night'' ''[[The New York Times]]'' avīzē.

sentences: '''Cisdzimte''' un cisseksuāļi apzīmē personas, kuru [[dzimtes identitāte]] vai sociālais dzimums (atšķirībā no [[Transdzimte|transdzimtes]] personām) saskan ar viņu [[Bioloģiskais dzimums|bioloģisko dzimumu]], kuru [[Piešķirtais dzimums|nosaka dzimšanas brīdī]]. Cisdzimtes personas iedala cisvīriešos un cissievietēs.<ref>{{cite web |date=n.d. |title=cisgender |url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/cisgender |access-date=March 8, 2021 |website=Merriam-Webster.com Dictionary}}</ref>

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Maiks Taisons
 |       piktogramma_1 = Boxing pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 26px
 | piktogramma_1 saite = Bokss
 |          vārds_orig = ''Mike Tyson''
 |              attēls = Mike Tyson 2019 by Glenn Francis.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Taisons 2019. gadā

 |         pilns vārds = Maikls Džeralds "Maiks" Taisons
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1966|6|30}}
 |             dz_viet = {{Vieta|ASV|Ņujorka|Bruklina}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = amerikānis
 |              garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |               svars =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka = Iron Mike<ref name="espn1">Puma, Mike., [http://static.espn.go.com/classic/biography/s/Tyson_Mike.html Sportscenter Biography: 'Iron Mike' explosive in and out of ring], ''[[ESPN]].com'', 2005-10-10, Retrieved on 2007-03-27</ref>
The Baddest Man on the Planet<ref name="bollywood">[https://web.archive.org/web/20070418013243/http://www.cbc.ca/arts/film/story/2007/04/13/tyson-bollywood.html "Mike Tyson Goes Bollywood"] - CBC News, 13 April 2007</ref>
Kid Dynamite
The Baby Bull<ref>[http://articles.latimes.com/1986-05-11/sports/sp-5608_1_mike-tyson Boxing's Baby Bull]- L.A. Times, 11 May 1986</ref>
 |           mājaslapa =

 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =

 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Bokss]]
 |          disciplīna = Smagsvari
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |          karj cīņas =

 |            liel uzv = [[Lerijs Holmss]], [[Maikls Spinks]]

 |         karj stat 1 = Cīņas
 |    karj stat 1_dati = 58
 |         karj stat 2 = Uzvaras
 |    karj stat 2_dati = 50
 |         karj stat 3 = Uzvaras ar nokautu
 |    karj stat 3_dati = 44
 |         karj stat 4 = Zaudējumi
 |    karj stat 4_dati = 6
 |         karj stat 5 = Neizšķirti
 |    karj stat 5_dati = 0
 |         karj stat 6 = Cīņas bez iznākuma
 |    karj stat 6_dati = 2

 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = Boksa slavas zāle (2011)
 |             dzimums = v
 |           atjaunots =

 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Maikls Džeralds "Maiks" Taisons''' ({{val|en|Michael Gerard "Mike" Tyson}}; dzimis {{dat|1966|6|30}} [[Bruklina|Bruklinā]], [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[bokseris]]. Viņš bija neapstrīdams čempions smagajā svarā,<ref group="P">Par neapstrīdamu čempionu sauc bokseri, kas attiecīgajā svara klasē ir ticis atzīts visu boksa organizāciju versijās.</ref> viņam pieder rekords kā jaunākajam bokserim, kas ir bijis smagsvaru čempions [[WBC]], [[WBA]] un [[IBF]] versijās. WBC titulu viņš ieguva 20 gadu, 4 mēnešu un 22 dienu vecumā. Karjeras laikā viņš kļuva slavens, pateicoties savam niknajam un iebiedējošajam boksēšanās stilam, kā arī pateicoties savai strīdīgajai uzvedībai cīņas ringā un ārpus tā.

sentences: {{Commonscat|Organists by country|Ērģelnieki pēc valsts}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Indigirskaja
| oriģinālnosaukums    = ''Индигирская''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=71| latm=15| lats=27 | latNS=N
| longd=150| longm=16| longs=53 | longEW=E
| novietojums          = [[Indigirka]]s grīva
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1955
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 2002
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 5<ref>[http://lbvu.ru/files/%D0%9A%D0%BD%D0%B8%D0%B3%D0%B0%201%D0%98%D0%BD%D0%B4%D0%B8.pdf СХЕМА КОМПЛЕКСНОГО ИСПОЛЬЗОВАНИЯ И ОХРАНЫ ВОДНЫХ ОБЪЕКТОВ БАССЕЙНА РЕКИ ИНДИГИРКА]</ref>
| vid_t                = -15,2
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+11]]
| mājaslapa            =
}}
'''Jūras hidrometeoroloģiskā stacija «Indigirskaja»''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая станция «Индигирская»}}) ir slēgta [[Padomju Savienība|PSRS]] [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls |title=Имеющиеся в гидрометфондах ААНИИ таблицы основных метеорологических наблюдений (ТМ-1, ТММ-1) |access-date={{dat|2021|02|26||bez}} |archive-date={{dat|2020|07|19||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200719185426/http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls }}</ref> Izvietojusies Taboras apmetnē [[Indigirka]]s upes grīvā pie Sredņajas attekas 30 km no tās ietekas [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Allajiahas uluss|Allajiahas ulusā]].

sentences: {{Commonscat|Sports in Kosovo|Sports Kosovā}}

sentences: '''Genoms''' ({{val-el|γένος}}, ''genos'' — 'izcelšanās') ir [[organisms|organisma]] visu [[gēns|gēnu]] kopums (pilns [[hromosoma|hromosomu]] komplekts). Terminu [[1920]]. gadā ieteica [[Hanss Vinklers]], lai aprakstītu noteiktas [[suga]]s organismu hromosomu haploīdā komplekta gēnu kopumu, atšķirībā no [[genotips|genotipa]] — konkrēta indivīda gēnu kopuma. Vēlāk, attīstoties [[molekulārā ģenētika|molekulārajai ģenētikai]], jēdziena nozīme izmainījās — genomā ietilpst gan hromosomālā [[DNS]], gan arī ārpuskodola ([[mitohondrijs|mitohondriju]] un [[plastīda|plastīdu]]) DNS.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Oda Nobunaga
 |    vārds_orig = 織田 信長
 |        attēls = Odanobunaga.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1534
 |    dz_mēnesis = 6
 |      dz_diena = 23
 |      dz_vieta = [[Nagoja]]
 |        m_gads = 1582
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 21
 |       m_vieta = [[Kioto]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība = [[japāņi|japānis]]
 |  nodarbošanās = [[daimjo]], [[militārais līderis]]
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |      paraksts = Oda Nobunaga Kaou 3.jpg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''28. oktobris''' ir gada 301. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (302. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 64 dienas.

sentences:
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name          = Policijas iecirknis 31
| image              =
| genre              = [[krimināldrāma]]<br />[[ziepju opera]]
| format             =
| picture_format = [[1080i]] [[16:9]] ([[Augstas izšķirtspējas televīzija|HDTV]])
| audio_format =
| runtime            = 22 minūtes
| creator            = [[Luc Dionne|Liks Dions]]
| starring           =
* [[Magalija Lepina-Blondo]]
* [[Vincent-Guillaume Otis|Vensāns Gijoms Otiss]]
* [[Michel Charette|Mišels Šarets]]
* [[Gildor Roy|Gildors Ruā]]
* [[Hélène Bourgeois Leclerc|Helēna Buržuā-Leklēra]]
* [[Sébastien Delorme|Sebastjēns Delorms]]
* [[Luc Picard|Liks Pikārs]]
| country            = {{CAN}}
| language           = [[Franču valoda|franču]]
| location           =
| network            = ''[[ICI Radio-Canada Télé]]''
| company            = ''AETIOS Productions''
| first_aired        = {{dat|2016|9|12|n|bez}}
| last_aired         = {{dat|2022|4|21|n|bez}}
| num_seasons        = 6
| num_episodes       = 716
| channel_LV         =
| list_episodes      =
| related            =
| website            = https://ici.radio-canada.ca/district31/
| production_website =
}}
'''"Policijas iecirknis 31"'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ltv.lsm.lv/lv/raidijums/policijas-iecirknis-31/par|title=Par raidījumu - Policijas iecirknis 31|website=ltv.lsm.lv|access-date=2023-07-21|language=lv}}</ref> ({{val|fr|District 31}}) ir [[Franču valoda|frančvalodīgs]] [[Kanāda]]s televīzijas seriāls. To no 2016. gada 12. septembra līdz 2022. gada 21. aprīlim pārraidīja Kanādas sabiedriskās televīzijas ''[[Ici Radio-Canada Télé]]'' kanālā. Seriālam ir iznākušas 716 sērijas (6 sezonas). Seriālu Latvijā pārraida [[Latvijas Televīzija|LTV7]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tvepg.eu/sl/latvia/channel/ltv7/review/20230327201500/policijas_iecirknis_31|title=LTV7 - Policijas iecirknis 31 - pon 27 mar 2023 20:15 EEST}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ltv.lsm.lv/lv/raidijums/policijas-iecirknis-31/visi|title=Visi raidījumi - Policijas iecirknis 31|website=ltv.lsm.lv|access-date=2023-09-16|date=2023-09-15|language=lv}}</ref>

sentences: '''Mīts''' ir sens tautas [[izdomājums]] jeb nostāsts par [[dievs|dievu]], [[dievība|dievību]] vai [[varonis|varoņu]] dzīves gaitām, [[pasaules rašanās|pasaules rašanos]], aizvēsturiskiem notikumiem. Termins "mīts" ikdienā tiek lietots kā [[sinonīms]] vārdam "[[leģenda]]", lai gan daudzi speciālisti uzskata, ka ir būtiska atšķirība starp šiem diviem terminiem. Leģenda ir stāsts par kādu neparastu [[Persona|personu]] vai [[Notikums|notikumu]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #0070B9
| nos = ''SC Heerenveen''
| pilns = ''Sportclub Heerenveen''
| pilsēta = {{vieta|Nīderlande|Hērenvēna}}
| līga = [[Eredivisie]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 8. vieta
| dib = 1920
| dib_mēn = 7
| dib_dat = 20
| stad = [[Abes Lenstra stadions]]
| ietilp = 26 800
| tren = {{flaga|Nīderlande}} Kēss van Vonderens
| mediji = {{url|https://www.sc-heerenveen.nl/}}
| body1 = FFFFFF
| pattern_la1 = _heerenveenh1718h
| pattern_b1 = _heerenveen1718H
| pattern_ra1 = _heerenveen1718h
| pattern_sh1 =
| pattern_so1 = _heerenveen1617h
| leftarm1 = 0070b8
| rightarm1 = 0070b8
| shorts1 = FFFFFF
| socks1 = 000000
| body2 = 000000
| pattern_la2 = _heerenveenh1718a
| pattern_b2 = _heerenveen1718A
| pattern_ra2 = _heerenveen1718a
| pattern_sh2 = _heerenveen1718a
| pattern_so2 = _heerenveen1718a
| leftarm2 = 000000
| rightarm2 = 000000
| shorts2 = 000000
| socks2 = FF1A1A
| logo = SC Heerenveen logo.svg
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #2E8B57
| nos             = ''Hamarkameratene''
| logo_links      = Hamarkameratene logo.svg
| logo_izm        = 150px
| pilns           = ''Hamarkameratene''
| iesauka         = ''Kamma''
| pilsēta         = {{Vieta|Norvēģija|Hāmara}}
| līga            = ''[[Eliteserien]]''
| sez             = 2023.
| poz             = 11. vieta
| dib             = 1918
| dib_mēn         = 8
| dib_dat         = 10
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[Briskeby stadions|Briskeby]]''
| ietilp          = 7800
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            =
| tren            = {{flaga|Dānija}} Jakobs Mikelsens
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://www.hamkam.no/}}
| sadarbojas      =
| pattern_la1 = _pumaliga1819wg
| pattern_b1 = _pumaliga1819wg
| pattern_ra1 = _pumaliga1819wg
| pattern_sh1 =
| pattern_so1 = _StadeRennais2021a
| leftarm1 = FFFFFF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = FFFFFF
| shorts1 = 009150
| socks1 = FFFFFF
| pattern_la2 = _pumacup2122g
| pattern_b2 = _pumacup2122g
| pattern_ra2 = _pumacup2122g
| pattern_sh2 =
| pattern_so2 = _pumafootballwhitelogo
| leftarm2 = 009150
| body2 = 009150
| rightarm2 = 009150
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = 009150
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
'''Tūlītējā apstrāde''' ({{val|en|straight-through processing}}, STP) ir nepārtraukta, pilnībā automatizēta [[Informācija|informācijas]] apstrāde. Pirmdati var būt automātisko sistēmu radīti vai arī ievadīti manuāli, taču to apstrāde notiek pilnīgi automātiski.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.investopedia.com/terms/s/straightthroughprocessing.asp|title=Straight-Through Processing (STP)|website=investopedia.com|accessdate=2021. gada 26. septembris}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ina Druviete
| attēls              = 11.Saeimas deputātu svinīgais solījums (6253073785).jpg
| apraksts            = 2011. gada 17. oktobris. Deputāte Ina Druviete dod svinīgo solījumu.
| amats               = [[Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrs|Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministre]]
| term_sākums         = {{Dat|2004|12|02|N}}
| term_beigas         = {{Dat|2006|04|07|N}}
| prezidents          =[[Vaira Vīķe-Freiberga]]
| premjers            = [[Aigars Kalvītis]]
| priekštecis         = [[Juris Radzevičs]]
| pēctecis            = [[Baiba Rivža]]
| term_sākums2        = {{Dat|2014|01|22|N}}
| term_beigas2        = {{Dat|2014|11|5|N}}
| prezidents2         = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers2           = [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis2        = [[Vjačeslavs Dombrovskis]]
| pēctecis2           = [[Mārīte Seile]]
| amats3 = [[11. Saeima]]s deputāte
| term_sākums3 = {{dat|2011|10|17|N|}}
| term_beigas3 = {{Dat|2014|01|23|N}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| prezidents3 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers3 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| amats4 = [[10. Saeima]]s deputāte
| term_sākums4 = {{dat|2010|11|2|N|bez}}
| term_beigas4 = {{dat|2011|10|16|N|bez}}
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| prezidents4 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers4 = [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis4 =
| pēctecis4 =
| amats5 = [[9. Saeima]]s deputāte
| term_sākums5 = {{dat|2006|11|7|N}}
| term_beigas5 = {{dat|2010|11|2|N}}
| viceprezidents5 =
| vicepremjers5 =
| vietnieks5 =
| prezidents5 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers5 =
* [[Aigars Kalvītis]]
* [[Ivars Godmanis]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| amats6 = [[8. Saeima]]s deputāte
| term_sākums6 = {{dat|2002|11|5|N}}
| term_beigas6 = {{dat|2004|12|16|N}}
| viceprezidents6 =
| vicepremjers6 =
| vietnieks6 =
| prezidents6 =
* [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
* [[Valdis Zatlers]]
| premjers6 =
* [[Einars Repše]]
* [[Indulis Emsis]]
* [[Aigars Kalvītis]]
| priekštecis6 =
| pēctecis6 =
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1958|05|29}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| tautība             = [[latvieši|latviete]]
| partija             = [[Jaunais laiks]]
[[Pilsoniskā savienība]]
[[Vienotība]]
| dzīvesb             = Jānis Druvietis
| profesija           = filoloģe
| alma_mater          = [[Latvijas Universitāte|Latvijas Valsts universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            = [[File:LVA Order of the Three Stars - Knight BAR.png|100px]] [[Triju zvaigžņu ordenis]]
}}
'''Ina Druviete''' (dzimusi {{dat|1958|05|29}} [[Rīga|Rīgā]]) ir LU prorektore humanitāro un izglītības zinātņu jomā, profesore, politiķe un filoloģe. [[8. Saeima|8.]], [[9. Saeima|9.]], [[10. Saeima|10.]] un [[11. Saeima]]s deputāte. [[Latvijas izglītības un zinātnes ministre]] (2004–2006, 2014). [[Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenā locekle]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada augusts}}
'''Muhameda''' var būt:

sentences: '''Pirātu partijas''' ir politisku partiju grupa ar līdzīgu ideoloģiju, kas darbojas lielā daļā pasaules, galvenokārt attīstītajās zemēs. Pirātu partijas atbalsta [[pilsoniskās tiesības]], [[Tiešā demokrātija|tiešo demokrātiju]] (tostarp [[Elektroniskā demokrātija|e-demokrātiju]]) vai alternatīvi līdzdalību valdībā, [[Autortiesības|autortiesību]] un [[Patents|patentu]] likuma reformu lietotāju interesēs, brīvu zināšanu apmaiņu (atklāts saturs), [[Informācijas privātums|informācijas privātumu]], [[Pārredzamība|pārredzamību]], [[Informācijas brīvība|informācijas]] un [[Vārda brīvība|vārda brīvību]], [[Korupcija|antikorupciju]] un [[Tīkla neitralitāte|tīkla neitralitāti.]]<ref>{{cite web|url=http://pp-international.net/about|title=About the PPI}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Alderney
Aurigny
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Alderney
|               karoga_attēls = Flag of Alderney.svg
|            karoga_nosaukums = Oldernijas karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = LocationGuernsey.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Sentanna]]
| latd=49 | latm=43 | latNS=N | longd=2 | longm=12 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = Valdības vadītājs
|                valsts_galva = Normens Brouzs
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Apvienotās Karalistes monarhs|Britu kroņa]] teritorija
([[Gērnsija]]s beilivikas daļa)
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Atdalījās no [[Normandija]]s
|          neatkarības_datums = [[1204]].g.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 8
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = 2400
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|                valūtas_kods = GBP
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .gg (Gērnsija)
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Oldernija''' ({{val|en|Alderney}}; {{val|fr|Aurigny}}; [[olderniešu valoda|olderniešu]]: ''Aoeur'gny'') ir [[Apvienotās Karalistes monarhs|Britu kroņa]] teritorija [[Lamanšs|Lamanša]] šaurumā, daļa no [[Gērnsija]]s [[beilivika]]s. Trešā lielākā no [[Normandijas salas|Normandijas salām]] ir 5 km gara un 2,5 km plata.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Apes pagasts
| karte             = Apes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Apes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Apes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Ape
| mērs              = Liene Ābolkalne
| platība           = 124,92
| iedzīvotāji       = 521
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 521 / 124.92 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Serotonīna struktūrformula un molekulas modelis
| CAS numurs             = 50-67-9
| ķīmiskā formula        = C10H12N2O
| molmasa                = 176,215
| blīvums                =
| kušanas temperatūra    = 167,7 °C
| viršanas temperatūra   =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmēšanas valodas infokaste
 |                   name = ''Visual Basic''
 |                   logo =
 |                caption =
 |                  image =
 |               caption2 =
 |               file_ext =
 |               paradigm = [[objektorientētā programmēšana]] un [[notikumu virzīta programmēšana]]
 |               released = 1991. gadā
 |                 author =
 |              developer = ''[[Microsoft]]''
 | latest_release_version = 6.0
 |    latest_release_date = 1998. gadā
 |    latest_test_version =
 |       latest_test_date =
 |                 typing =
 |        implementations = ''[[Microsoft Visual Studio]]''
 |               dialects =
 |          influenced by = [[BASIC]]
 |             influenced = [[Visual Basic .NET]], [[Gambas]], [[Xojo]], [[Basic4ppc]] un [[NS Basic]]
 |       operating system = ''[[Microsoft Windows]]'' un [[MS-DOS]]
 |                license =
 |          working_state =
 |                website = {{URL|https://msdn.microsoft.com/en-us/library/windows/desktop/ms788229.aspx}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divi mīlētāji
| attēls                   = Two lovers ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Two Lovers''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]
| producents               =
* [[Donna Džiljoti]]
* Džeimss Grejs
* [[Entonijs Katagass]]
| scenārija autors         =
* [[Ričards Menelo]]
* Džeimss Grejs
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Vinesa Šo]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Izabella Roselīni]]
* [[Eliass Koteass]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Magnolia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|5|19|Kannu filmu festivāls|2008|2|13|ASV|2009|8|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/two-lovers-2008|title=Two Lovers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=twolovers.htm|title=Two Lovers (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Divi mīlētāji"''' ({{val|en|Two Lovers}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Vinesa Šo]], [[Vakīns Fīnikss]], [[Izabella Roselīni]] un [[Eliass Koteass]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|5|19||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida kalcija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 471-34-1
|      ķīmiskā formula = CaCO3
|              molmasa = 100,087
|              blīvums = 2830
|  kušanas temperatūra = 1090 K (825 °C)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 14 mg/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Kalcija karbonāts''' (CaCO3) ir balta, kristāliska viela. Tas ir plaši sastopams dabā, [[kaļķakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] veidā. Kalcija karbonātu lieto par [[kalcijs|kalcija]] savienojumu un [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] izejvielu. Kalcija karbonāts ir nešķīstoša viela, tomēr tas ir sastopams cietā ūdenī (galvenokārt [[hidrogēnkarbonāti|hidrogēnkarbonāta]] veidā). Kalcija karbonāts reaģē ar stiprām skābēm, izdalot CO2.

sentences: '''Ādamābols''' jeb '''gāmurs''' ir [[balsene]]s izcilnis [[kakls|kakla]] priekšējā daļā, kas raksturīgs [[vīrietis|vīriešiem]], ļoti reti arī [[sieviete|sievietēm]]. Ādamābolu veido [[vairogskrimslis]], kas izspiežas uz āru un ir pat sataustāms, un šis [[skrimslis]] sastāv no divām leņķī savienotām plāksnītēm.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://medicine.lv/raksti/balsene_pme | title= Balsene | publisher= medicine.lv - Latvijas veselības portāls | accessdate= 2019. gada 12. decembrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20191211231318/https://medicine.lv/raksti/balsene_pme | archivedate= 2019. gada 11. Decembris }}</ref> Ādamābols ir sekundārā vīrišķā dzimumpazīme, kas parādās [[pubertāte]]s vecumā, kad hormonālās iedarbības rezultātā tas izliecas. Tā rezultātā arī [[balss]] kļūst zemāka (ar mazāku [[frekvence|frekvenci]]).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Pijs V
| vārds_orģ           = ''Pius V''
| attēls              = Bartolomeo Passarotti - Pius V.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Bartolomeo Pasaroti, "Pijs V portrets" (1566)
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|1566|1|7|N}}
| term_beigas         = {{dat|1572|5|1|N}}
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1504|1|17}}
| dzim_vieta          = [[Bosko]]
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1572|5|1|1504|1|17}}
| mir_vieta           = [[Roma]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Pāvests Pijs V''' ({{val|la|Pius V}}; dzimis '''Antonio Gizljēri''' (''Antonio Ghislieri'') {{dat|1504|1|17}}, miris {{dat|1572|5|1}}) bija [[Romas pāvestu uzskaitījums|Romas pāvests]] no 1566. gada janvāra līdz nāvei 1572. gada maijā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Menandrs
|     vārds_orig    = Μένανδρος
|         attēls    = Портрет Менандра А 850 (2).jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = ap [[341. gads p.m.ē.|341]]./[[342. gads p.m.ē.|342]]. gadu p.m.ē.
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Atēnas]]
|      m_dat_alt    = ap [[290. gads p.m.ē.|290]]. gadu p.m.ē.
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[Jaunā Atēnu komēdija]]
|slavenākie darbi   = komedija "[[Īgņa]]" (Δύσκολος, 317-16. p.m.ē.)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    = [[Terencijs]]
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Laboratorijas čips''' ({{val|en|lab-on-a-chip}} jeb LOC) ir ierīce, kas apvieno vienu vai vairākas laboratorijas funkcijas vienā [[integrālā shēma|integrālajā shēmā]] (parasti saukta par mikroshēmu jeb čipu), kuras izmērs ir tikai no milimetra līdz dažiem kvadrātcentimetriem, lai panāktu automatizāciju un augstas veiktspējas skrīningu. LOC var apstrādāt ļoti mazus šķidrumu tilpumus, kas nepārsniedz pikolitrus. Laboratorijas čipi ir mikroelektromehānisko sistēmu (MEMS) ierīču apakškopa, un dažkārt tās dēvē par "mikrokopējām analīzes sistēmām" (µTAS). LOC var izmantot mikrofluīdiku, kas ir nelielu šķidrumu daudzumu fizika, manipulācija ar tiem un to izpēte. Tomēr, stingri ņemot, "laboratorija vienā mikroshēmā" parasti apzīmē viena vai vairāku laboratorijas procesu mērogošanu līdz mikroshēmas formātam, savukārt "µTAS" ir veltīta laboratorijas procesu kopējās secības integrācijai, lai veiktu ķīmisko analīzi. Termins "''lab-on-a-chip''" tika ieviests, kad izrādījās, ka µTAS tehnoloģijas ir izmantojamas ne tikai analīzes vajadzībām.

sentences:
{{noformējums+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{vikisaites+}}
{{Organizācijas infokaste
| name          = Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija
| native_name   = ''United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization''
| image         = Flag of UNESCO.svg
| size          =
| caption       = UNESCO karogs
| abbreviation  =
* UNESCO
* ONUÉSC
| formation     =
* {{dat|1945|11|16|N|bez}}
* vai
* {{dat|1946|11|4|N|bez}}<ref name=history>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.unesco.org/new/en/unesco/about-us/who-we-are/history/ |title=UNESCO history |publisher=UNESCO  |accessdate=23 April 2010}}</ref>
| type          = Specializēta aģentūra
| status        = Aktīva
| membership    = 195 dalībvalstis
| headquarters  = {{vieta|Francija|Parīze}}
| leader_title  = Ģenerāldirektore
| leader_name   = [[Odrija Azuleja]]
| subsidiaries  =
| website       = {{URL|http://www.unesco.org|www.unesco.org}}
| footnotes     =
}}
'''Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija''' ({{val|en|United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization}}, '''UNESCO'''; {{val|fr|Organisation des Nations unies pour l'éducation, la science et la culture}}) ir specializēta [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] aģentūra. UNESCO dibināta 1945. gada 16. novembrī ar mērķi veicināt visā pasaulē miera kultūru, rosināt sadarbību un dialogu starp cilvēkiem un dažādām kultūrām, dot ieguldījumu [[nabadzība]]s mazināšanā un veicināt [[Ilgtspējīga attīstība|ilgtspējīgu]] attīstību ar izglītības, zinātnes, kultūras un komunikāciju palīdzību.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Malaysia|Malaizijas riteņbraucēji}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Moltrehts
|     vārds_orig = ''Karl Moltrecht''
|         attēls = Karlis-Alberts-Johans-Moltrehts.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1860
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Matīši]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmieras novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Karātavu kalns]], pie [[Tukums|Tukuma]], [[Latvijas SPR]]
([[Tukuma novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Moltrehts, māte - Matilde, dzimusi Millere
|          brāļi = [[Arnolds Moltrehts]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Džūlija Vanga''' (dzimusi {{dat|1981|10|29}} [[Firstenberga/Hāfele|Firstenbergā]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas zemē]] [[Vācija|Vācijā]]<ref>[http://skaties.lv/sievietei/intervija-latvijas-ekstrasense-dzulija-vanga-atklati-par-savam-spejam-magiju-un-citu-pasauli/ Intervija. Latvijas ekstrasense Džūlija Vanga atklāti par savām spējām, maģiju un citu pasauli] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160316070609/http://skaties.lv/sievietei/intervija-latvijas-ekstrasense-dzulija-vanga-atklati-par-savam-spejam-magiju-un-citu-pasauli/ |date={{dat|2016|03|16||bez}} }} Aiva Kanepone, žurnāls "Ieva" 2016. gada 10. janvārī</ref><ref>lapā [http://www.vokrug.tv/person/show/Dzhuliya_Vang/ Джулия Ванг] rakstīts, ka dzimusi [[Rīga|Rīgā]] (krieviski)</ref>) ir [[stilistika|stiliste]] un [[mode]]le no [[Latvija]]s, kļuva populāra kā [[gaišreģis|gaišreģe]] pēc uzvaras krievu [[televīzija]]s [[TNT (televīzijas kanāls)|TNT]] kanāla [[mistika]]s raidījuma "[[Ekstrasensu cīņas]]" 15. sezonā (2015).<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= MŪSU EKSTRASENSE: Džūlija Vanga ekstrasensu cīņās |author= Sandris Vanzovičs |date= 2015. gada 11. augusts |publisher= [[Neatkarīgā Rīta Avīze]] |url= http://nra.lv/izklaide/147629-musu-ekstrasense-dzulija-vanga-ekstrasensu-cinas.htm |language= latviski |accessdate= 2016. gada 19. martā}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Zirnekļi| ]]
[[Kategorija:Eiropas zirnekļi]]
[[Kategorija:Latvijas fauna|Zirnekļi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Rhagoletis_cerasi01.jpg
| att_nosaukums =[[Eiropas ķiršu raibspārnmuša]] (''Rhagoletis cerasi'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| sekcija = Schizophora
| apakšsekcija = Acalyptratae
| virsdzimta = Tephritoidea
| virsdzimta_lv = Raibspārnmušu virsdzimta
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Edward Newman|Newman]], 1834)</small><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.giand.it/diptera/taxa/Brachycera/Muscomorpha/Cyclorrhapha/Schizophora/Acalyptratae/Tephritoidea/?lang=it |title=Tephritoidea Newman, 1834 |access-date={{dat|2015|09|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305141951/http://www.giand.it/diptera/taxa/Brachycera/Muscomorpha/Cyclorrhapha/Schizophora/Acalyptratae/Tephritoidea/?lang=it |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commons cat|Maghreb|Magriba}}
{{Commonscat|Maghreb}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Suillus bovinus P20.jpg
| att_nosaukums=
| valsts = Fungi
| valsts_lv = Sēnes
| nodalījums = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase = Homobasidiomycetes
| klase_lv = Himēnijsēnes
| kārta = Boletales
| kārta_lv = Beku rinda
| dzimta = Suillaceae
| dzimta_lv = Sviestbeku dzimta
| ģints = Suillus
| ģints_lv = Sviestbeku ģints
| suga = S. bovinus
| suga_lv = Govju sviestbeka
| binomial = Suillus bovinus
| kategorijas = nē
}}

sentences:
sula]]
'''Dzēriens''' ir [[šķidrums]], kas tiek īpaši sagatavots, lai to varētu iedzert, uzņemt [[organisms|organismā]] caur [[mute|muti]]. Dzērienus lieto dažādu iemeslu dēļ, bet lielākoties tomēr, lai remdētu [[slāpes]]. Tas var būt arī pārtikas produkts ar kuru remdē [[izsalkums|izsalkuma]] sajūtu, piemēram, zīdaiņiem tas ir [[piens]]. Nereti ar terminu "dzēriens" apzīmē [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] vai no tiem pagatavotu [[kokteilis|kokteili]].

sentences: '''Skābais lietus''' jeb '''skābie nokrišņi''' ir jebkurš [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas piesārņots ar skābajiem oksīdiem un tam ir zems [[pH]] līmenis. Skābais lietus galvenokārt novērojams daudzās [[Eiropa]]s valstīs un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas negatīvi ietekmē ūdeņus, paaugstinot to skābumu tiktāl, kamēr tajos nomirst visi tur esošie [[augi]] un [[dzīvnieki]]. Arī mežos un citur tas rada ļoti lielus postījumus. Skābā lietus sekas ASV vien ir 13 miljonus dolāru lielas. No mežu izzušanas vien līdz gadsimta beigām būs ap 1,75 miljardu dolāru lieli zaudējumi.

sentences: '''Limnoloģija''' ([[grieķu valoda|grieķu]] ''limne'' — "ezers" un ''logos'' — "pētīt") ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta iekšzemes ūdenstilpes — gan [[sālsūdens]], gan [[saldūdens]], gan ezerus, gan upes, gan arī mākslīgi radītas ūdenstilpes. Limnoloģija pēta šo ūdenstilpju [[fizika|fizikālos]], [[ķīmija|ķīmiskos]], [[hidroloģija|hidroloģiskos]] un [[bioloģija|bioloģiskos]] aspektus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Metadona struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-99-3
|ķīmiskā formula       = C21H27NO
|molmasa               = 309,445
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
]]
'''Augstākā izglītība''' ir profesionālās [[izglītība]]s līmenis, kas seko pēc vispārējās vai profesionālās [[Vidējā izglītība|vidējās izglītības]]. Tā ietver sistematizētu zināšanu un praktisko iemaņu kopumu, kas ļauj risināt teorētiskas un praktiskas uzdevumus attiecīgajā profesionālajā jomā, izmantojot un radoši attīstot mūsdienu [[zinātne]]s, tehnoloģijas un [[kultūra]]s sasniegumus.

sentences:
{{archive box|search=yes|
* [[Vikipēdija:Balsošana/Jauni administratori|Iepriekšējā balsošana]]
* [[/Arhīvs1]]
}}
'''Administratoru kandidāti''' ir lapa, kurā ikviens Vikipēdijas dalībnieks var pieteikties vai tikt pieteikts kļūšanai par [[Vikipēdija:Administratori|administratoru]] Vikipēdijā latviešu valodā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Fiat}}
s banknotes ir vecākā zināmā ''fiat'' nauda]]
'''''Fiat'' nauda''' ({{val|en|fiat money}}, {{val|de|Fiatgeld}}) ({{val|la|fiat}} — 'lai top, lai notiek!', sal. ''fiat lux!'' — 'lai top gaisma!',<ref>{{tz|LME|Lai top! Lai notiek!|fiat}}</ref> no ''facere'' — 'darīt, taisīt') jeb '''bezseguma nauda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|URL=https://www.makroekonomika.lv/ka-rodas-nauda-musdienu-monetaraja-sistema-centralas-bankas-loma-un-iespejas|title=Kā rodas nauda mūsdienu monetārajā sistēmā? Centrālās bankas loma un iespējas|author=Ivars Tillers|publisher=Latvijas Banka|date=2016. gada 23. maijā}}</ref> ir [[valūta]], kurai pašai par sevi nepiemīt nekāda īpaša vērtība, bet to lieto kā [[nauda|naudu]], parasti uz valdības rīkojuma pamata. Tās vērtību kā naudai nosaka vai nu ar valdības rīkojumu vai tai tāda piemīt, jo iesaistītie [[Darījuma partneris|darījumu partneri]] par tādu vienojas. ''Fiat'' nauda ir alternatīva [[prečnauda]]i un [[reprezentatīvā nauda|reprezentatīvai naudai]] (parasti ar [[zelts|zelta]] vai [[sudrabs|sudraba]] segumu). Šāda nauda bieži tiek saukta par papīrnaudu, taču nauda ar segumu (piemēram, 1920. un 1930. gadu [[Latvijas Republika|Latvijas Republikas]] [[lats|latu]] banknotes) arī var būt no [[papīrs|papīra]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Ochotona princeps.jpg
|    att_nosaukums = [[Amerikas svilpējzaķis]] (''Ochotona princeps'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Lagomorpha
|         kārta_lv = Zaķveidīgie
|           dzimta = Ochotonidae
|        dzimta_lv = Svilpējzaķu dzimta
|         dzimta_r = Svilpējzaķi
|            ģints = Ochotona
|         ģints_lv = Svilpējzaķi
|         binomial = Ochotona <small>([[Link]], 1795)</small>
|       iedalījums = 30 sugas, kas ietilpst 3 apakšģintīs:
* ziemeļu svilpējzaķi (''Pika'')
* krūmu—stepju svilpējzaķi (''Ochotona)
* kalnu svilpējzaķi (''Conothoa'')
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{enciklopēdisks stils}}
'''Ausekļa Limbažu teātris''' ir viens no vecākajiem amatieru [[teātris|teātriem]] Latvijā. Tā pirmsākumi meklējami [[1884]]. g., kad [[Limbaži|Limbažu]] saviesīgās biedrības paspārnē sanāca pirmā trupa, kas 1884. gada 16. decembrī parādīja divas mazas ludziņas, bet jau [[1887]]. gada vasarā izrādīja [[Ādolfs Alunāns|Ādolfa Alunāna]] „Džonu Neilandu“. Tai laikā teātris iestudēja 2—3 iestudējumus gadā, notika brīvdabas izrādes, teatralizēti gājieni, kuros piedalījās ap simts dalībnieku. Teātra izrādes bija nozīmīgs notikums Limbažu un apkārtējo pagastu dzīvē. Teātrī darbojās profesionāli režisori — Kristaps Linde, Vilis Ābrams, Augusts Gulbis un teātra repertuārā bija [[Rūdolfs Blaumanis|Rūdolfa Blaumaņa]] „[[Pazudušais dēls]]“, [[Aspazija]]s „[[Vaidetote]]“, [[Rainis|Raiņa]] „[[Pūt vējiņi]]“, Nāgi „Ministru prezidents“, [[Jānis Akurāters|Jāņa Akurātera]] „Viesturs“ un citas lugas.

sentences:
, uz kura karoga ir frāze "Visu zemju proletārieši, savienojieties!" krievu valodā.]]
'''"Visu zemju proletārieši, savienojieties!"''' ({{val-de|Proletarier aller Länder, vereinigt euch!}}) ir viens no pazīstamākajiem [[komunisms|komunistiskajiem]] [[lozungs|lozungiem]]. Pirmo reizi to lietoja [[Kārlis Markss]] un [[Frīdrihs Engelss]] savā darbā "[[Komunistiskās partijas manifests]]".

sentences: '''Kārlis Gustavs fon Lēvenvolde''' ({{val|de|Karl Gustav von Löwenwolde}}; ap 1686—1735) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[Zviedru Vidzeme]]s muižnieks, [[Krievijas Impērija]]s ķeizarienes [[Anna I|Annas]] galminieks un diplomāts. [[Lēdurgas pagasts|Aijažu muižas]] (''Aijasch, Ayasch''), [[Dikļu muiža]]s un [[Mazstraupes pils]]muižas īpašnieks, Livonijas landrāts (1721—1735).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Adamīns
|attēls=
|att_paraksts = Dzeltenzaļš adamīns limonītā
|klase=Arsenāts, no ūdens brīvi fosfāti ar svešiem anjoniem, adamīta grupa
|ŠtruncaID=7/B.06-30
|ķīm_formula=Zn2<nowiki>[</nowiki>OH<nowiki>|</nowiki>AsO4<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[rombiskā singonija|Rombiskā]]
|krāsa=Gaiši dzeltena, medus dzeltena, brūni dzeltena, laima krāsā, bāli zaļa, reti — bezkrāsas, sārts, violets
|svītra=Balta
|habituss=Prizmatiski kristāli, nereti oktaedri, adatveida kristāli
|skaldnība=Izteikta, laba vienā plaknē un slikta — citā
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla līdz dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,708—1,722 nβ = 1,742—1,744 nγ = 1,763—1,773
|pleohroisms=
|blīvums=4,435
}}
'''Adamīns''' jeb '''Adamīts''' (franču mineraloga [[Žilbērs Žozefs Adams|Žilbēra Žozefa Adama]] vārdā, kurš ieguva pirmos šī minerāla paraugus) ir samērā rets [[minerāls]] — [[cinks|cinka]] [[arsenāts|arsenāta]] [[hidroksīds]]. Adamīnu atrod cinka [[rūda|rūdu]] atradnēs, tas ir šo rūdu [[dēdēšana]]s vai [[oksidēšanās]] produkts. Minerāls aprakstīts 1866. gadā.

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Jelgavas Jaunais teātris
| orig_nosaukums   =
| attēls           =
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Latvija|Jelgava|Garozas iela 15|3s=Garozas iela}}
| arhitekts        =
| dibināšanas gads = {{dat|1992}}
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         = Antra Leite-Straume
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = {{url|http://www.jaunaisteatris.lv/}}
}}

sentences: '''Taimeris''' jeb '''taimers'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=72}}</ref> (no {{val|en|timer}}, kas savukārt no ''time'' — 'laiks') ir specializēts [[pulkstenis|pulksteņa]] tips, kas paredzēts [[Laiks|laika]] [[intervāls (matemātika)|intervālu]] mērīšanai.<ref name="Merriam-Webster">{{Grāmatas atsauce|title=Timer|encyclopedia=Merriam-Webster online dictionary|volume=|pages=|publisher=Merriam-Webster|year=2012|url=http://www.merriam-webster.com/dictionary/timer|id=|accessdate=June 19, 2012}}</ref>

sentences: '''Kubai un ASV''' [[diplomātija|diplomātiskās attiecības]] tika atjaunotas 2015. gada 20. jūlijā. Iepriekš tās bija pārtrauktas kopš 1961. gada. ASV turpina uzturēt komerciālu, ekonomisku un finansiālu [[embargo]], kas nozīmē, ka ASV uzņēmumi nedrīkst stāties uzņēmējdarbības sakaros ar Kubu. ASV diplomātisko pārstāvniecību Kubā nodrošina ASV vēstniecība [[Havana|Havanā]] un [[Vašingtona|Vašingtonā]] atrodas Kubas vēstniecība. Iepriekš abu valstu interešu pārstāvniecības nodaļas oficiāli ir daļa no [[Šveice]]s vēstniecībām abās valstīs.

sentences: '''8. marts''' ir 67. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (68. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 298 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Виталий Лазаревич Гинзбург''
| attēls =Ginzburg in MSU opaque.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads =1916
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =4
| dz_vieta =[[Maskava]], [[Krievijas impērija]]
| m_gads =2009
| m_mēnesis=11
| m_diena=8
| m_vieta =[[Maskava]] {{RUS}}
| pilsonība ={{RUS}}
| tautība = [[ebrejs]]
| darba_vietas =[[Ļebedeva fizikālais institūts]], [[Maskavas fizikāli-tehniskais institūts]]
| alma_mater =[[M. Lomonosova Maskavas Valsts universitāte|Maskavas Valsts universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Igors Tamms]]
| studenti =[[Vjačeslavs Mukhanovs]]
| sasniegumi =[[Ginzburga-Landausa teorija]] par [[supravadītspēja|supravadītspēju]]
| apbalvojumi = 2003. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Vitālijs Ginzburgs''' ({{val-ru|Вита́лий Ла́заревич Ги́нзбург}}) (dzimis 1916. gada 4.oktobrī, miris 2009. gada 8. novembrī) bija [[ebreji|ebreju]] tautības [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija]]s [[fizika|fiziķis]] teorētiķis. 2003. gadā kopā ar [[Aleksejs Abrikosovs|Alekseju Abrikosovu]] un [[Entonijs Legets|Entoniju Legetu]] ieguvis [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] par ieguldījumu [[supravadītspēja|supravadītāju]] un [[supraplūstamība|suprašķidrumu]] teorijā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 2003 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2003/}}</ref>

sentences: '''Izkliedētā skaitļošana''' jeb '''izkliedētā datošana''' ({{val-en|distributed computing}})<ref>{{AkadTerm|term=izkliedētā skaitļošana|lang=LV}}</ref> ir [[datorzinātne]]s nozare, kas pēta izkliedētas sistēmas. Izkliedētas sistēmas ir [[programmatūra]]s sistēmas, kuras komponentes ir atsevišķas sistēmas, kas savienotas [[datoru tīkls|tīklā]] un koordinē savu darbību apmainoties ar ziņojumiem.<ref name="Coulouris">{{cite book|last=Coulouris|first=George|author2=Jean Dollimore|author3=Tim Kindberg|author4=Gordon Blair|title=Distributed Systems: Concepts and Design (5th Edition)|url=https://archive.org/details/distributedsyste0000coul_e0z4|publisher = Addison-Wesley|year=2011|location=Boston|isbn=0-132-14301-1}}</ref> Komponentes savā starpā sazinās, lai kopīgi sasniegtu kādu vienu konkrētu mērķi. Trīs izkliedētas sistēmas raksturojošas īpašības ir: komponenšu [[laiksakritība]] ({{val-en|concurrency}}), vienota pulksteņa neesamība un neatkarīga komponenšu [[atteice]].

sentences:
'''Mijiedarbojošās galaktikas''' ir [[galaktika]]s, kas atrodas tik tuvu viena otrai, ka to savstarpējie [[gravitācijas spēks|gravitācijas spēki]] ietekmē galaktiku formu un struktūru.
Tās var saplūst kopā, izveidojot vienu lielu galaktiku.

sentences: '''30. decembris''' ir gada 364. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (365. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 1 diena.

sentences: '''Saross'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2021-08-12|language=lv}}</ref> ir precīzi 223 sinodisku [[Mēnesis|mēnešu]] periods, aptuveni 6585,3211 dienas vai 18 gadi, 10, 11 vai 12 dienas (atkarībā no garo [[Garais gads|gadu skaita]]) un 8 stundas, ko var izmantot, lai prognozētu [[Saules aptumsums|Saules]] un [[Mēness]] [[Aptumsums|aptumsumus]]. Vienu sarosa periodu pēc aptumsuma Saule, [[Zeme]] un Mēness atgriežas aptuveni tādā pašā relatīvajā ģeometrijā, gandrīz taisnā līnijā, un notiek gandrīz identisks aptumsums, ko sauc par [[Aptumsuma cikls|aptumsuma ciklu]].

sentences:
{{jāuzlabo|jāpievieno pilnās atsauces}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Aleksandrijas Klements
|          vārds_orig = Titus Flavius Clemens
|              attēls = Clement alexandrin.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 150
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Atēnas]] ([[Romas Impērija]])
|           m_dat_alt = ap 215
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Jeruzaleme]] ([[Romas Impērija]])
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|              idejas = [[logos]], [[apātija (filozofijā)]], [[gnosis]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks = [[Origēns]], [[Jeruzalemes Aleksandrs]]
|          ietekme_no = [[neoplatonisms]], [[stoicisms]]
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = grieķu
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|Books from Azerbaijan|Azerbaidžānas grāmatas}}

sentences:
{{Infobox
| bodyclass  = vcard
| bodystyle  = width:23em;
| above      = Eikarioti<br />''Eukaryota'' {{small|(''Whittaker & Margulis, 1978'')}}
| headerstyle= background-color: #E0D2B0;
| image      =
| caption    = Eikariotu daudzveidība

sentences:
{{labs raksts}}
'''Efektīvais altruisms''' ir [[Filozofija|filozofiska]] teorija un sociāla kustība, kas izmanto [[Pierādījums|pierādījumus]] un rūpīgu [[Analīze|analīzi]], lai atrastu [[Efektivitāte (ekonomika)|efektīvākos]] veidus, kā uzlabot pasauli. Efektīvie altruisti aicina izvērtēt visus mērķus un darbības, tad rīkoties tā, lai radītu lielāko pozitīvo ietekmi.<ref name=vox>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vox.com/2015/4/24/8457895/givewell-open-philanthropy-charity|title = You have $8 billion. You want to do as much good as possible. What do you do?|last = Matthews|first = Dylan|date = April 24, 2015|accessdate = April 27, 2015|publisher = ''Vox''}}</ref> Šī plašā un pierādījumos balstītā pieeja atšķir efektīvo altruismu no tradicionālā [[Altruisms|altruisma]] vai [[labdarība]]s. Lai gan nozīmīga daļa efektīvo altruistu ir fokusēti uz [[Bezpeļņas organizācija|bezpeļņas]] sektoru, efektīvā altruisma [[filosofija|filozofija]] sniedzas daudz plašāk, piemēram, prioritizējot [[uzņēmējdarbība]]s, [[zinātne|zinātniskas]] un politiskas iniciatīvas, kuras pēc aplēsēm izglābtu vai uzlabotu visvairāk dzīvju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Global Priorities Project | Prioritisation and policy research|url=http://globalprioritiesproject.org/|website=Global Priorities Project|access-date={{dat|2016|07|25||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160731033806/http://globalprioritiesproject.org/|archivedate={{dat|2016|07|31||bez}}}}</ref> Ievērojamas ar efektīvā altruisma kustību saistītās personas ir [[Prinstonas Universitāte|Prinstonas]] filozofs [[Pīters Singers]] (''Peter Singer''),<ref name="blog.ted.com">{{Tīmekļa atsauce|last1=Walters|first1=Helen|title=The why and how of effective altruism: Peter Singer’s talk visualized|url=http://blog.ted.com/why-how-effective-altruism-peter-singer-visualized/|website=TED Blog}}</ref> ''[[Facebook]]'' līdzdibinātājs Dastins Moskovics (''Dustin Moskovitz'')<ref name="Washington Post on Dustin Moskovitz and Cari Tuna">{{Ziņu atsauce | url=https://www.washingtonpost.com/business/billionaire-couple-give-plenty-to-charity-but-they-do-quite-a-bit-of-homework/2014/12/26/19fae34c-86d6-11e4-b9b7-b8632ae73d25_story.html | title=Cari Tuna and Dustin Moskovitz: Young Silicon Valley billionaires pioneer new approach to philanthropy | date=December 26, 2014 | agency=The Washington Post}}</ref> un [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas]] filozofi [[#Viljams Makaskils|Viljams Makaskils]] (''William MacAskill'')<ref name="The Atlantic article The Greatest Good">{{Ziņu atsauce|last1=Thompson|first1=Derek|title=The Greatest Good|url=http://www.theatlantic.com/business/archive/2015/06/what-is-the-greatest-good/395768/#b06g25t20w15|publisher=The Atlantic|date=June 15, 2015}}</ref> un [[#Tobijs Ords|Tobijs Ords]] (''Toby Ord'').<ref name="Peter Singer The Most Good You Can Do">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/watch?v=NBWWX4ViD3E/|website=YouTube|title=Peter Singer: "The Most Good You Can Do" | Talks at Google}}</ref> Efektīvā altruisma kustību veido vairākas reģionālās un universitāšu nodaļas<ref name="EA groups">{{Tīmekļa atsauce|url=http://eahub.org/groups|website=Effective Altruism Hub|accessdate=4 December 2015|title=Effective Altruist Groups}}</ref> un organizācijas<ref name="EA organizations">{{Tīmekļa atsauce|url=http://effectivealtruism.org/organizations/|website=Effective Altruism|accessdate=4 December 2015|title=Organizations|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160729212638/https://www.effectivealtruism.org/organizations/|archivedate={{dat|2016|07|29||bez}}}}</ref> daudzviet pasaulē.

sentences:
{{Futbolista infokaste
| name = Franks Riberī
| fullname =
| image = Franck Ribery 2019 (cropped).jpg
| caption = Riberī 2019. gadā
| birth_date = {{birth date and age|1983|4|7|df=y}}
| birth_place = {{vieta|Francija|Boloņsurmēra}}
| height = 170<ref name="profile_fcbayern">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.fcbayern.de/en/teams/first-team/franck-ribery/index.php | title = Franck Ribéry | accessdate = 11 March 2009 | publisher = fcbayern.de | archiveurl = https://web.archive.org/web/20140224204146/http://www.fcbayern.de/en/teams/first-team/franck-ribery/index.php | archivedate = {{dat|2014|02|24||bez}} }}</ref>
| currentclub =
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| youthyears1 = 1989–1996
| youthclubs1 = {{flaga|Francija}} Conti Boulogne
| youthyears2 = 1996–1999
| youthclubs2 = {{flaga|Francija}} [[Lille OSC|Lille]]
| youthyears3 = 1999–2000
| youthclubs3 = {{flaga|Francija}} [[US Boulogne|Boulogne]]
| years1 = 2000–2002
| clubs1 = {{flaga|Francija}} [[US Boulogne|Boulogne]]
| caps1 = 28
| goals1 = 6
| years2 = 2002–2003
| clubs2 = {{flaga|Francija}} [[Olympique Alès|Alès]]
| caps2 = 19
| goals2 = 1
| years3 = 2003–2004
| clubs3 = {{flaga|Francija}} [[Stade Brest 29|Stade Brestois]]
| caps3 = 35
| goals3 = 3
| years4 = 2004–2005
| clubs4 = {{flaga|Francija}} [[FC Metz|Metz]]
| caps4 = 20
| goals4 = 1
| years5 = 2005
| clubs5 = {{flaga|Turcija}} [[Stambulas "Galatasaray"|Galatasaray]]
| caps5 = 14
| goals5 = 0
| years6 = 2005–2007
| clubs6 = {{flaga|Francija}} [[Marseļas "Olympique"|Marseille]]
| caps6 = 60
| goals6 = 11
| years7 = 2007–2019
| clubs7 = {{flaga|Vācija}} [[Minhenes "Bayern"|Bayern Munich]]
| caps7 = 273
| goals7 = 86
| nationalyears1 = 2004–2006
| nationalteam1 = {{flaga|Francija}} Francija U21
| nationalcaps1 = 13
| nationalgoals1 = 2
| nationalyears2 = 2006–2014
| nationalteam2 = {{fb|France}}
| nationalcaps2 = 81
| nationalgoals2 = 16
| caps8 = 50
| clubs8 = {{flaga|Itālija}} [[ACF Fiorentina|Fiorentina]]
| goals8 = 5
| years8 = 2019–2021
| clubs9 = {{flaga|Itālija}} [[US Salernitana 1919|Salernitana]]
| years9 = 2021–2022
| caps9 = 24
| goals9 = 0
| totalcaps = 523
| totalgoals = 114
}}
'''Franks Anrī Pjērs Riberī''' ({{val|fr|Franck Henry Pierre Ribéry}};<ref name="FIFA Club World Cup Morocco 2013: List of Players">{{ziņu atsauce| title = FIFA Club World Cup Morocco 2013: List of Players| url = http://www.fifadata.com/document/FCWC/2013/pdf/FCWC_2013_SquadLists.pdf| publisher = FIFA| format = PDF| page = 5| date = 7 December 2013| accessdate = 7 December 2013| archive-date = {{dat|2018|12|24||bez}}| archive-url = https://web.archive.org/web/20181224185413/http://www.fifadata.com/document/FCWC/2013/pdf/FCWC_2013_SquadLists.pdf}}</ref> dzimis {{dat|1983|4|7}} [[Boloņsurmēra|Boloņsurmērā]], [[Francija|Francijā]]) ir bijušais franču [[futbolists]], spēlēja [[Pussargs (futbols)|pussarga]] pozīcijā, bijušais [[Francijas futbola izlase]]s dalībnieks.

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Starr-110307-1921-Kalanchoe tubiflora-leaves-Kula Botanical Garden-Maui (24959111532).jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe tubiflora|Stobrziedu kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe tubiflora|suga_lv=Stobrziedu kalanhoja}}
'''Stobrziedu kalanhoja'''<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Kalanhojas|last=Zālīte|first=Daiga|publisher=Zvaigzne ABC|isbn=https://lv.wikipedia.org/wiki/Special:BookSources/978-9984-40-404-2|location=Rīga}}</ref> (''Kalanchoe tubiflora'') ir augu suga [[kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos, kā arī mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]], un ir uzskatāma par [[invazīva suga|invazīvu sugu]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Herrera|first=Ileana|last2=Ferrer-Paris|first2=José Rafael|date=2016|title=Impact of two invasive succulents on native-seedling recruitment in Neotropical arid environments|url=https://www.researchgate.net/publication/301927334_Impact_of_two_invasive_succulents_on_native-seedling_recruitment_in_Neotropical_arid_environments|journal=Journal of Arid Environments|volume=132|pages=15-25}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls               =

Meskalīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula      = C11H17NO3
|citi nosaukumi       = 2-(3,4,5-trimetoksifenil)etilamīns
3,4,5-trimetoksifenetilamīns
|CAS numurs           = 54-04-6
|molmasa              = 211,26
|blīvums              = 1070
|kušanas temperatūra  = 35—36 °C<ref>[http://www.druglead.com/cds/mescaline.html Mescaline], druglead.com. Atjaunots: {{dat|2011|09|24}}. {{angliski}}</ref>
|viršanas temperatūra = 321,7 °C<ref>[http://www.chemnet.com/cas/en/54-04-6/3,4,5-trimethoxyphenethylamine-%5B54-04-6%5D.html 54-04-6 3,4,5-trimethoxyphenethylamine] {{angliski}}</ref>
|šķīdība ūdenī        =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ke
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''KeNIC''
|sponsors              = ''KeNIC''
|domātais-pielietojums = Ar [[Kenija|Keniju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Kenijā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Domēnu reģistrācija tikai trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.kenic.or.ke/ www.kenic.or.ke]
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Halīts
|        attēls =
|         klase = [[Halogenīdu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 3.AA.20
|   ķīm_formula = Nātrija hlorīds - NaCl
|     singonija = [[Kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Visbiežāk - bezkrāsas, balts, gaišzils, dzeltens, sarkans  utt
|        svītra = Balta
|      habituss = Pārsvarā kubi un masīvos nogulumiežos, kā arī granulēti, šķiedrveida un kompakti
|     skaldnība = Ļoti laba, kubiska
|        lūzums = Gliemežnīcas
|       cietība = 2
|       spīdums = Stikla
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
| laušanas_koef = 1,544
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,1-2,2
}}
'''Halīts''' (gr. ''ἅλς'' — sāls) jeb '''akmenssāls''' ir [[Hlorīdi|hlorīdu]] klases [[minerāls]] ar [[Nātrija hlorīds|nātrija hlorīda]] (NaCl) kristālisko formu. Minerāla kristālķīmiskajā struktūrā ir seši [[Nātrijs|nātrija]] [[katjoni]], kas iekļauj [[Hlors|hlora]] [[Anjoni|anjonu]]. Veido kubisku [[Singonija|singoniju]] un [[telpiskā grupa|telpisko grupu]] Fm3m. Ļoti labi šķīst ūdenī.<ref>{{LPE|4|10}}</ref>

sentences:
{{Automobiļa infokaste
| name              = ZIS-150
| image             = Zis 150 museum.jpg
| manufacturer      = [[Ļihačova rūpnīca|ZIS]]
| parent_company    =
| aka               =
| production        =
| production_start  = 1947
| production_end    = 1958
| model_years       =
| assembly          =
| predecessor       =
| successor         =
| class             = [[kravas automašīna]]
| body_style        =
| layout            =
| platform          =
| engine            = benzīna, karburatora, sešcilindru
| transmission      = piecu pārnesumu, mehāniskā
| wheelbase         = 4000 mm
| length            = 6720 mm
| width             = 2470 mm
| height            = 2180 mm
| weight            = 3900 kg
| fuel_capacity     = 150 litri
| related           =
| designer          =
}}
'''ZIS-150''' ({{val|ru|ЗИС-150}}) ir [[Padomju Savienība|PSRS]] daudztonnu [[kravas automašīna]], ko ražoja [[Ļihačova rūpnīca|ZIS]] rūpnīcā laika posmā no 1947. gada līdz 1957. gadam. 1957. gadā modelis tika aizstāts ar [[ZIL-164]], kas faktiski ir uzlabots ZIS-150.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = LaTeX
| latest release date =
| license = [[LaTeX Project Public License]] (LPPL)
| genre = [[Typesetting]]
| size =
| platform =
| programming language =
| latest preview date =
| latest preview version =
| latest release version =
| logo = [[File:LaTeX project logo bird.svg|The LaTeX Project logo]]
| discontinued =
| released = {{start date and age|df=yes|1984}}
| developer =
| author = [[Leslijs Lemports]]
| collapsible =
| caption =
| screenshot =
| website = {{URL|https://latex-project.org}}
}}'''LaTeX''' (/lɑːtɛx/ vai /leɪtɛx/<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=//latex-project.org/intro.html|title=An introduction to LaTeX|website=LaTeX project|access-date=18 April 2016}}</ref>) ir programmatūra dokumentu sagatavošanai.<ref name="Lamport1986">{{Grāmatas atsauce|url=https://archive.org/details/latex00lesl|title=LATEX : a document preparation system|last=Lamport|first=Leslie|date=1986|publisher=Addison-Wesley Pub. Co|isbn=020115790X|oclc=12550262}}</ref> Atšķirībā no [[Teksta redaktors|teksta redaktoriem]], kā ''[[Microsoft Word]]'', ''[[LibreOffice Writer]]'' un [[Lapas (vārdu procesors)|''Apple Pages'']], kas izmanto [[Formatēts teksts|formatētu tekstu]] un ir balstīti uz [[Metode WYSIWYG|"What You See Is What You Get"]] metodes, rakstot ''LaTeX'', lietotājs izmanto [[Vienkāršs teksts|vienkāršu tekstu]]. Lietotājs izmanto [[Iezīmēšanas valoda|marķēšanas]] komandu konvencijas, lai definētu dokumenta vispārējo struktūru, stilizētu tekstu (piemēram, treknrakstā vai kursīvā) un pievienotu [[Citēšana|citātus]] un [[Savstarpēja atsauce|savstarpējas atsauces]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada augusts}}
'''Inniss''' var būt:

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Protosīnājas raksts
 |tips               = [[abdžads]]
 |valodas            = [[semītu valodas]]
 |laiks              = 19.—15. gadsimts p.m.ē.
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no labās uz kreiso
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Hieratika]]
 |atvasinājumi       = [[feniķiešu alfabēts|feniķiešu raksts]], [[Dienvidarābijas raksts]], [[Ziemeļarābijas raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            =
 |iso15924           = Psin (103)
 |sample             = Ba`alat.jpg
 |caption            =
 |image_size         = 250px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Protosīnājas raksts''' ir senākā zināmā [[fonēma|fonogrāfiskā]] rakstu sistēma. Cēlies no [[Ēģiptiešu hieroglifi|ēģiptiešu hieroglifu]] raksta. Tiek uzskatīts, ka no protosīnājas raksta cēlušies [[feniķiešu alfabēts|feniķiešu]] un [[dienvidarābijas raksts|Dienvidarābijas]] rakstības,<ref>[https://www.britannica.com/topic/Sinaitic-inscriptions Britannica.com Sinaitic inscriptions]</ref> kas ir pamatā gandrīz visiem mūsdienu [[alfabēts|alfabētiem]], [[abdžads|abdžadiem]], [[abugida|abugidām]] un [[sillabiskais alfabēts|sillabiskajiem alfabētiem]]. Dažkārt protosīnājas raksts tiek dēvēts arī par protokanaānas, paleofeniķiešu vai paleoebreju rakstu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kvarcs
|attēls=
|klase=Oksīdi un hidroksīdi — [[oksīdu minerāls]], kvarca grupa
|ŠtruncaID=4/D.01-10
|ķīm_formula=Silīcija dioksīds, SiO2
|singonija=[[trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas (tīrs), paveidi gandrīz visās krāsās
|svītra=Balta
|habituss=Seššķautņaina prizma, kas noslēdzas ar seššķautņainu piramīdu
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7, var būt zemāks, ja piejaukumi
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=1,544—1,553
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,65
}}

sentences:
{{citas nozīmes|1968. gada filmu|Romeo un Džuljeta (nozīmju atdalīšana)|Romeo un Džuljeta}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Romeo un Džuljeta
 | oriģinālnos = ''Romeo and Juliet''
 |      attēls =  Romeo and Juliet 1968 film poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[traģēdija]]
 |    režisors = [[Franko Dzefirelli]]
 |  producents =
* [[Džons Braborns]]
* [[Entonijs Heivloks-Elans]]
 |   scenārijs =
* [[Franko Brusati]]
* [[Masolino D'Amiko]]
* Franko Dzefirelli
 |     aktieri =
* [[Olīvija Hassi]]
* [[Leonards Vaitings]]
* [[Milo O'Šī]]
* [[Maikls Jorks]]
* [[Džons Makīnerijs]]
* [[Nataša Perija]]
* [[Peta Heivūda]]
* [[Roberts Stīvenss]]
 |      mūzika = [[Nino Rota]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
 |    izdošana =
 |      ilgums = 138 minūtes
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{ITA}}
 |      valoda =
 |     budžets = {{US$|850 tūkstoši}}<ref name="walker">Alexander Walker, ''Hollywood, England'', Stein and Day, 1974 p399</ref>
 |    ienākumi = {{US$|38,9 miljoni}}<ref>{{cite web|url=http://www.the-numbers.com/movies/1968/00247.php|publisher=The Numbers|title=Romeo and Juliet (1968)|accessdate= 2019. gada 5. Septembrī}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Romeo un Džuljeta"''' ({{val|en|Romeo and Juliet}}) ir 1968. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Itālija]]s kopražojuma filma, kas balstīta uz [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] lugu [[Romeo un Džuljeta|ar tādu pašu nosaukumu]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Pireneju pussala
|attēls              = ISS-40 Iberian Peninsula at night.jpg
|attēla paraksts     = Pireneju pussala no [[SKS]] naktī
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Eiropa
| reljefa_karte= jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|vietējais nosaukums = ''península ibérica''
''Península Ibérica''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd=40|latm= |lats= |latNS=N
|longd=4|longm= |longs= |longEW=W
|platība             = 583 254
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Mulasens]]
|augstums            = 3482
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valsts
|valsts adm vienība        = {{ESP}}
{{POR}}
{{AND}}
{{GIB}}
|valsts adm vienības tips1 =
|valsts adm vienība1       =
|iedzīvotāji         = 53 000 000
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[spāņi]], [[portugāļi]], [[kataloņi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Madride]]
|piezīme =
}}
'''Pireneju pussala''' vai '''Ibērijas pussalu''' ({{val|es|península ibérica}}, {{val|pt|Península Ibérica}}) atrodas [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]].<ref>{{PZT|570}}</ref> Mūsdienās šajā pussalā atrodas [[Spānija]], [[Portugāle]], [[Andora]] un [[Gibraltārs]]. Otra lielākā [[Eiropa]]s pussala pēc [[Skandināvijas pussala]]s.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Melatonīna struktūrformula

Melatonīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = N-[2-(5-metoksi-1H-indol-3-il)etil]acetamīds
|           CAS numurs = 73-31-4
|      ķīmiskā formula = C13H16N2O2
|              molmasa = 232,278
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 117 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 2 g/l
|                 citi =
}}
'''Melatonīns''' ir [[hormons]], kas pieder pie [[indols|indola]] aminoatvasinājumiem — [[triptamīni]]em. To mēdz dēvēt arī par "miega hormonu".<ref>[http://www.zalesinfo.lv/?urls=modules/news_result?next=277 Bezmiegs – kādēļ tas mūs piemeklē un kā ar to cīnīties]</ref> Cilvēka organismā melatonīnu izstrādā [[epifīze]].<ref>Pēteris Apinis. Cilvēks. Anatomija, fizioloģija, patoloģijas pamati. Nacionālais medicīnas apgāds. 392. lpp. {{ISBN|9984-9279-0-3}}</ref> Saskaņā ar "melatonīna teoriju", [[ziema]]s periodā, kad trūkst gaismas, melatonīns izstrādājas lielākā apjomā un izraisa [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.depresija.lv/ziemas-depresija-sezonalie-garastavokla-traucejumi/ |title=Depresija.lv: „Ziemas depresija” – Sezonālie garastāvokļa traucējumi |access-date={{dat|2020|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200329232749/http://www.depresija.lv/ziemas-depresija-sezonalie-garastavokla-traucejumi/ |archivedate={{dat|2020|03|29||bez}} }}</ref><ref>[https://veselam.la.lv/ziemas-tumsa-puse-sezonala-depresija Veselam.LA.lv.: Ziemas tumšā puse: sezonālā depresija]{{Novecojusi saite}}</ref> Citi avoti savukārt apgalvo, ka melatonīns pret depresiju palīdz.<ref>[https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6057892/ NCBI: Circadian modulation of neuroplasticity by melatonin: a target in the treatment of depression]</ref> Latvijā melatonīnu var iegādāties aptiekās kā recepšu medikamentu ar nosaukumu "cirkadīns".<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=melatoninum&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on |title=Melatonīns Latvijas Zāļu reģistrā |access-date={{dat|2013|09|10||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304221425/http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=melatoninum&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on }}</ref> To lieto primāra [[bezmiegs|bezmiega]] ārstēšanai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/EPAR_-_Product_Information/human/000695/WC500026811.pdf |title=Cirkadīna zāļu apraksts |access-date={{dat|2013|09|10||bez}} |archive-date={{dat|2013|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131022022251/http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/EPAR_-_Product_Information/human/000695/WC500026811.pdf }}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ogres Sv. Nikolaja pareizticīgo baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Chiesa ortodossa di Ogre 02.jpg
| image_size            =
| caption               = Ogres pareizticīgo baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Ogres pareizticīgo baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.816807 | latNS  = N
| longd = 24.615147 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Ogre}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Pareizticīgā baznīca]]
| consecration_year     = 2001. gads
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1999. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences: {{cita nozīme|celtni jūras krastā vai jūrā|filmu|Bāka (filma)}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Grindelia adenodonta.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Grindelia adenodonta''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Grindelia
| ģints_lv = Grindēlijas
| binomial = Grindelia
}}'''Grindēlijas''' ({{Val-la|Grindelia}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Ģints dabiskais izplatības areāls ir [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Dienvidamerika]]s dienvidos, taču vairākas sugas ir introducētas [[Eiropa|Eiropā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30001264-2|title=Grindelia Willd. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-02-18|language=en}}</ref> [[Latvija|Latvijā]] ir ievazāta viena grindēliju suga — [[atskabargainā grindēlija]] (''Grindelia squarrosa''), kura vairākas reizes ir konstatēta [[Rīga|Rīgā]] un [[Liepāja|Liepājā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/grindelia-squarrosa-pursh-dunal/|title=atskabargainā grindēlija - Grindelia squarrosa (Pursh) Dunal - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-02-18}}</ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Marčikitas ezers
|attēls=Laguna Mar Chiquita.jpg
|map = Argentīna
| plat_d=30 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=62 | gar_m=40 | gar_s= | gar_EW=W
|vieta={{ARG}}
|platība=5770
|garums=140
|Vid_dziļums=3—4
|Max_dziļums=19
|tilpums=2,39
|augstums_vjl=70—71
|izteka=beznoteces
|baseins=37 570
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Miramara]]
}}
<mapframe text="Marčikitas ezers" width=290 height=290 zoom=8 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q782399"
}
</mapframe>
'''Marčikitas ezers''' ({{val|es|Mar Chiquita}} — ‘mazā jūra’), līdz 19. gadsimta vidum — '''Ansenusas jūra''' (''Mar de Ansenuza''), ir [[sālsezers]] [[Argentīna]]s vidienē, [[Kordovas province|Kordovas provincē]]. Lielākais dabiskais sālsezers Argentīnā. Piektais lielākais beznoteces ezers pasaulē.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kiss Kiss Bang Bang
| operators =
| attēls = Kiss kiss bang bang poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Šeins Bleks]]
| producents = [[Džoels Silvers]]
| scenārijs = Šeins Bleks
| aktieri = * [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Vels Kilmers]]
* [[Mišela Monagana]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kiss Kiss Bang Bang''
| studija = ''Silver Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|2005|10|21|ASV}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2942076417/|title=
Kiss Kiss Bang Bang |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Kiss Kiss Bang Bang''''' ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Šeins Bleks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Vels Kilmers]] un [[Mišela Monagana]].

sentences:
{{notiek kosmolidojums}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = SES-4
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''SES''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[LS 1300]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[SES World Skies]], {{NED}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Space Systems/Loral]], {{USA}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|2|14|SK}} 19:36:36 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Proton-M/Briz-M]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 39/200
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2012-007A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 6180 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 22° R
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[SES-2]]
| KA_nāk                 = [[SES-5]]
}}
'''SES-4''' ir [[Nīderlande|Nīderlandē]] bāzētās kompānijas [[SES World Skies]] [[sakaru pavadonis]], kuru palaida 2012. gada februārī. ''SES-4'' paredzēts sakaru pakalpojumu sniegšanai Atlantijas okeāna reģionā: Eiropai, Rietumāfrikai, Amerikai. To izgatavojusi kompānija [[Space Systems/Loral]], [[Loral Space & Communications]] meitas uzņēmums. ''SES-4'' ir lielākais no ''SES'' grupas pavadoņiem.<ref name="SES 2012-02-15" />

sentences:
{{Infokaste+}}
s]]
'''Kaupo no Turaidas''' ([[latīņu valoda|latīņu]]: ''Kaupo'', [[vidusaugšvācu valoda|vidusaugšvācu]]: ''Kōpe'', "Jēkabs") (? — {{dat|1217|9|22}}) bija [[Turaida (zeme)|Turaidas]] novada [[līvi|līvu]] valdnieks. [[Indriķa hronika|Indriķa hronikā]] Kaupo minēts kā '''quasi rex et senior Lyvonum de Thoreida''' t.i., gandrīz ķēniņš un Turaidas līvu vecākais.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Abietīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C19H29COOH
|citi nosaukumi=(1R,4aR,4bR,10aR)-1,4a-dimetil-7-(propān-2-il)-1,2,3,4,4a,4b,5,6,10,10a-dekahidrofenantrēn-1-karbonskābe
|CAS numurs=514-10-3
|molmasa=302,458
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=172—175 °C
|viršanas temperatūra=250 °C
|šķīdība ūdenī=nešķīstoša
}}
'''Abietīnskābe''' ir [[Kolofonijs|kolofonija]] galvenā sastāvdaļa (40—50%).<ref name="LME">{{LME|1|16}}</ref> Tā ir nepiesātināta mono[[karbonskābe]] (C19H29COOH) ar sarežģītu molekulas uzbūvi — triciklisko di[[terpēni|terpēnu]] atvasinājums. Abietīnskābi iegūst, [[Destilācija|destilējot]] [[Skujkoku klase|skuju koku]] [[sveķi|sveķus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/abiet%C4%ABnsk%C4%81be|title=abietīnskābe {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-08}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Grizelda Kristiņa
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1910
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Vaide}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{CAN}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[lībieši|lībiete]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Pēteris un Lize Bertoldi<ref name="Livones.net"/>
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Voldemārs<ref name="Livones.net"/>
|          bērni = Vēsma, Sarmīte<ref name="Livones.net"/>
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Grizelda Marija Kristiņa''' ({{val|liv|Grizelda Kristiņ}}; dzimusi '''Bertolde''' {{dat|1910|3|19}}, mirusi {{dat|2013|6|2}}) bija [[Kanāda|Kanādā]] dzīvojoša [[lībieši|lībiete]], līdz miršanas brīdim {{dat|2013|6|2||bez}} viņa bija pēdējā [[lībiešu valoda]]s pratēja, kam tā bijusi dzimtā valoda.<ref>[http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/119951/libiesu-valoda-vairs-nav-dziva-muziba-aizsaukta-pedeja-libiete-grizelda-kristina Lībiešu valoda vairs nav „dzīva”! Mūžībā aizsaukta pēdējā īstā lībiete Grizelda Kristiņa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130609035602/http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/119951/libiesu-valoda-vairs-nav-dziva-muziba-aizsaukta-pedeja-libiete-grizelda-kristina |date={{dat|2013|06|09||bez}} }} Kasjauns.lv</ref><ref name="diena">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/latvija/zinas/103-gadu-vecuma-muziba-aizgajusi-vecaka-libiesu-dzimtas-valodas-runataja-grizelda-kristina-14010863 |title=103 gadu vecumā mūžībā aizgājusi vecākā lībiešu dzimtās valodas runātāja Grizelda Kristiņa |publisher=[[Diena (laikraksts)|Diena]] |accessdate={{dat|2013|6|4||bez}}}}</ref>

sentences:
]]
'''Amonija sāļi''' ir tādi [[sāļi]], kas satur [[amonija jons|amonija jonu]]. Tā kā amonija jona izmērs ir tuvs [[kālijs|kālija]] jona izmēram, amonija sāļu īpašības ir līdzīgas kālija sāļu īpašībām.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 371. lpp.</ref> Gandrīz visi amonija sāļi labi šķīst ūdenī, disociējot [[jons|jonos]]. Atšķirībā no kālija sāļiem, amonija sāļu šķīdumiem mēdz būt skāba reakcija. Amonija sāļi, izņemot tos, kam ir krāsaini anjoni, ir bezkrāsainas vielas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīluļu slepenā dzīve
| attēls                   = The Secret Life of Pets poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Secret Life of Pets''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija, animācijas filma
| režisors                 = [[Kriss Renods]]
| producents               =
* [[Kriss Meledandri]]
* [[Dženeta Hīlija]]
| scenārija autors         =
* [[Braiens Linčs]]
* [[Sinko Pols]]
* [[Kens Dorio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Luiss S. K.]]
* [[Ēriks Stounstrīts]]
* [[Kevins Hārts]]
* [[Dženija Sleita]]
* [[Ellija Kempera]]
* [[Leika Bella]]
* [[Dana Kārvijs]]
* [[Hanibāls Baress]]
* [[Bobijs Moinihens]]
* [[Stīvs Kūgens]]
* [[Alberts Brukss]]
| mūzika                   = [[Aleksandrs Desplā]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Illumination|Illumination Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|6|16|Ansī animācijas filmu festivāls|2016|7|8|ASV}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/secret-life-pets-2016|title=The Secret Life of Pets|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= December 26, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=illumination2015.htm|title=The Secret Life of Pets (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|894,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Mīluļu slepenā dzīve 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Mīluļu slepenā dzīve"''' ({{val|en|The Secret Life of Pets}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu animācijas filma, kuras režisors ir [[Kriss Renods]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Luiss S. K.]], [[Ēriks Stounstrīts]], [[Kevins Hārts]], [[Dženija Sleita]], [[Ellija Kempera]], [[Leika Bella]], [[Dana Kārvijs]], [[Hanibāls Baress]], [[Bobijs Moinihens]], [[Stīvs Kūgens]] un [[Alberts Brukss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|6|16||bez}} Ansī animācijas filmu festivālā. 2019. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Mīluļu slepenā dzīve 2]]".

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Luijs Pastērs
|     vārds_orig = ''Louis Pasteur''
|         attēls = Louis Pasteur by Pierre Lamy Petit.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Dole (pilsēta)|Dole]],  [[Burbonu restaurācija]] (mūsdienās {{FRA}})
|         m_gads = 1895
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Marnelakoketa]], {{flaga|Francija}} [[Franču Trešā Republika]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Louis Pasteur Signature.svg
|   darba_vietas = [[Strasbūras Universitāte]]
[[Lilles zinātnes un tehnoloģiju universitāte]]
''[[École Normale Supérieure]]''
[[Pastēra Institūts]]
|     alma_mater = ''[[École Normale Supérieure]]''
|        zinātne = [[mikrobioloģija]], [[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Koplija medaļa]] (1874)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
]]
'''Svētīgais''', arī '''Svētlaimīgais''' ir [[Romas katoļu baznīca]]s noteiktu mirušu [[Persona|personu]] godināšanas veids, ko piemēro tām personām, kurām veikta [[beatifikācija]].

sentences:
{{Commonscat|Spider-Man films|Bbetmena filmu sērija}}
{{catmain|Betmens (filmu sērija)}}

sentences:
atklāj Nasonova dziedzeri (balts — vēdera galā), izlaižot feromonu, lai vilinātu spietu tukšā stropā]]
'''Feromons''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] {{Lang|grc|φέρω}} ''{{Lang|grc-Latn|phero}}'' "nest" un [[Hormoni|hormons]]) ir sekretēts vai izdalīts [[Ķīmiskā viela|ķīmiskais]] faktors, kas izraisa sociālo reakciju no tās pašas [[Suga|sugas pārstāvjiem]]. Feromoni ir ķīmiskas vielas, kas spēj iedarboties kā [[hormoni]] ārpus izdalošā individuāļa ķermeņa, lai ietekmētu saņēmēju uzvedību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.medterms.com/script/main/art.asp?articlekey=12896|title=Definition of pheromone|publisher=MedicineNet Inc.|date=19 March 2012|access-date={{dat|2021|06|27||bez}}|archive-date={{dat|2011|05|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110511134143/http://www.medterms.com/script/main/art.asp?articlekey=12896}}</ref> Ir '''trauksmes feromoni''', '''pārtikas taku feromoni''', '''dzimuma feromoni''' un daudzi citi, kas ietekmē uzvedību vai fizioloģiju. Feromonus lieto organismi no pamata [[Vienšūnas organisms|vienšūnu]] [[prokarioti]]em līdz sarežģītiem daudzšūnu [[eikarioti]]em.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kleerebezem|first=M|last2=Quadri, LE|date=October 2001|title=Peptide pheromone-dependent regulation of antimicrobial peptide production in Gram-positive bacteria: a case of multicellular behavior.|journal=Peptides|volume=22|issue=10|pages=1579–96|doi=10.1016/S0196-9781(01)00493-4|pmid=11587786}}</ref> To izmantošana [[Kukaiņi|kukaiņu]] vidū ir īpaši labi dokumentēta. Turklāt daži [[mugurkaulnieki]], [[augi]] un [[ciliāti]] sazinās, izmantojot feromonus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Cucurbita pepo L.
|           attēls = Zucchini.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Cucurbita pepo|Parastais ķirbis}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Cucurbitales
|         rinda_lv = Ķirbju rinda
|           dzimta = Cucurbitaceae
|        dzimta_lv = Ķirbju dzimta
|            ģints = Cucurbita
|         ģints_lv = Ķirbji
|             suga = Cucurbita pepo
|          suga_lv = Parastais ķirbis
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Prece''' ir lieta vai [[pakalpojums]], ko [[ražotājs]] vai [[tirgotājs]] par attiecīgu [[cena|cenu]] nodod citam īpašniekam, kas parasti zināms kā pircējs vai klients. Prece (pakalpojums) var būt jebkura lieta (īpašums) vai darbība, kuru tās īpašnieks maina vai veic pret atlīdzību. Savukārt apmaiņa ir preces vai pakalpojuma iegūšanas akts no kāda cita, piedāvājot kaut ko pretī, parasti naudu. Šī apmaiņas akta bāzi veido plānotas vai impulsīvas pircēja vēlmes un vajadzības. Preces var iedalīt plaša patēriņa precēs (pārtika, apģērbs, viedtālruņi) un industriālajās precēs (izejvielas, ēkas, ražošanas iekārtas).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Digi Media''
| homepage = {{URL|digimedia.lv}}
| products =
| logo = Digi-media-logo-f-01.png
| area_served = {{flag|Latvija}}
{{flag|Igaunija}}
{{flag|Lietuva}}
| location_country = [[Latvija]]
| location_city = [[Rīga]]
| foundation = [[2014. gads|2014]]. gadā
| industry = [[lokalizācija]], [[tulkošana]], [[dublāža]], [[subtitrēšana]]
}}

sentences:
{{commonscat|Planetary scientists|Planetologi}}
[[Kategorija:Planetoloģija]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gustavs Matiass fon der Venge-Lambsdorfs''' ({{val|de|Gustav Matthias von der Wenge gen. Lambsdorff}}, {{val|ru|Матвей Иванович Ламздорф}}; 1745-1828), bija Krievijas Impērijas armijas ģenerālis, [[Kurzemes gubernatoru uzskaitījums|Kurzemes guberņas civilgubernators]] (1796–1798), ķeizara [[Nikolajs I Romanovs|Nikolaja I]] audzinātājs, grāfs (no 1817).

sentences:
{{infokaste+}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Starptautiskā bibliotēku asociācijas un institūcijas federācija''' ({{val|en|International Federation of Library Associations and Institutions}}; IFLA) ir starptautiskā organizācija, kura pārstāv bibliotēku un informācijas pakalpojumu intereses. IFLA direktore no 2009. līdz 2011. gadam ir Ellen Tise. IFLA tika dibināta 1927. gadā Edinburgā, Skotijā. IFLĀ darbojas 1600 biedru no 150 dažādām valstīm. IFLA kā organizācija tika reģistrēta Nīderlandē 1971. gadā.
IFLA sastāv no vairākām daļām jeb sekcijām. Katra veic noteiktu darbu. Piemēram, ir publisko bibliotēku, nacionālo bibliotēku, akadēmisko un izpētes bibliotēkas, kā arī [[#ģenealoģijas un novadpētniecības sekcija|ģenealoģijas un novadpētniecības sekcijas]].

sentences: '''Latvijas Neredzīgo bibliotēka''' ('''LNerB''') ir [[kultūra]]s, [[izglītība]]s un [[informācija]]s iestāde, kuras darbības mērķis ir [[redze]]s [[Invalīds|invalīdu]] bibliotekārā, bibliogrāfiskā un informacionālā apkalpošana. Tās pamatuzdevums ir nodrošināt pieeju grāmatām un informācijai cilvēkiem, kuri nevar lasīt parasto iespiedrakstu, viņiem pieejamā formātā – grāmatas neredzīgo jeb [[Braila raksts|Braila rakstā]] un [[klausāmgrāmata]]s. Tās neredzīgie un vājredzīgie lasītāji bez maksas var saņemt [[bibliotēka]]s 7 filiālēs, kas atrodas [[Latvija]]s lielākajās pilsētās un centrā [[Rīga|Rīgā]]. Katrai filiālei un centram Rīgā ir noteikti apkalpošanas rajoni, tādējādi visā Latvijas teritorijā ir nodrošināta bibliotekārā apkalpošana cilvēkiem ar redzes traucējumiem.<ref> [http://www.neredzigobiblioteka.lv Latvijas Neredzīgo bibliotēka]</ref>

sentences:
{| border=1 cellpadding=2 cellspacing=0 align=right width=275px
|+'''Δεσποτάτο της Ηπείρου'''
|-
| style=background:#efefef; align=center colspan=2 |
{| border=0 cellpadding=2 cellspacing=0
| align=center |
Epīras despotāts (sārti horizontāli svītrots) 1265.gadā
|}
|-
| Eksistēja
| '''1205.g - 1337.g'''
|-
| Atradās
| mūsdienu [[Albānija|Albānijā]] un [[Grieķija]]s ZR
|-
| Galvaspilsēta
| ''Janina'' (tagad [[Joanina]] Grieķijā)
|}

sentences: '''Lielā prūšu sacelšanās''' bija lielākā un veiksmīgākā [[Senprūši|senprūšu]] cilšu sacelšanās pret [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa]] krustnešiem 13. gadsimtā. Kopumā [[Prūsijas krusta kari|Prūsijas krusta karu]] laikā notika divas lielas un vairākas mazākās senprūšu cilšu sacelšanās pret ordeņa varu.

sentences:
un [[introns|introniem]]]]
'''Gēns''' ({{val|la|genos}} — ‘dzimšana’, ‘izcelsme’) ir noteikta [[dezoksiribonukleīnskābe]]s (DNS), retāk [[ribonukleīnskābe]]s (RNS), [[molekula]]s daļa, kura glabā [[informācija|informāciju]] par noteiktas funkcionāli aktīvas vielas, piemēram, [[olbaltumvielas]], molekulas [[sintēze|sintēzi]]. Gēni bioķīmiskās reakcijās ar ārējās vides apstākļiem nosaka visu organisma pazīmju veidošanos. Noteikti gēni atbild par organisma specifiskām īpašībām. Gēni atrodas šūnas [[hromosoma|hromosomās]], [[mitohondrijs|mitohondrijos]], [[plastīda|plastīdās]] un [[plazmīda|plazmīdās]]. Gēni veido organisma ģenētisko materiālu [[genoms|genomu]]. Pētījumos ir konstatēts, ka gēns sastāv no 400 līdz {{nobr|100 000}} [[nukleotīdi|nukleotīdu]] pāriem.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Populārā Dabas enciklopēdija | publisher= Jumava | location= R. | year= 2007 | isbn= 978-9984-38-271-5 | page= 161}}</ref> Gēnu struktūra un funkcijas var mainīties [[mutācija|mutāciju]] rezultātā, kā arī mainoties gēna atrašanās vietai hromosomā. Gēnu funkcijas ietekmē arī citi gēni.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nakts karstumā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|24,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/In-the-Heat-of-the-Night#tab=summary|title=In the Heat of the Night (1967) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|04|05}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 110 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1967|8|2|ASV}}
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| studija = ''The Mirisch Corporation''
| operators = [[Heskels Vekslers]]
| oriģinālnos = ''In the Heat of the Night''
| mūzika = [[Kvinsijs Džonss]]
| aktieri = * [[Sidnijs Puatjē]]
* [[Rods Steigers]]
* [[Vorens Outss]]
* [[Lī Grānta]]
| scenārijs = [[Stirlings Silfants]]
| producents = [[Volters Mirišs]]
| režisors = [[Normans Džuisons]]
| žanrs = mistērija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = In the Heat of the Night (film).jpg
| imdb =
}}'''"Nakts karstumā"''' ({{Val|en|In the Heat of the Night}}) ir 1967. gada ASV [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Normans Džuisons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sidnijs Puatjē]], [[Rods Steigers]], [[Vorens Outss]] un [[Lī Grānta]]. Filma balstīta uz [[Džons Bols|Džona Bola]] 1965. gada romānu ''In the Heat of the Night''.

sentences:
[[Kategorija:Čigāni]]
[[Kategorija:Latvijas cilvēki pēc tautības|Čigāni]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības|Čigāni]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 81
|             7. čaula =
|             6. čaula = 3
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Tl
|             atommasa = 204,3833
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Tallija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un korodējis tallija stienītis
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+1'''
|  elektronegativitāte = 1,62
|              blīvums = 11850
|  kušanas temperatūra = 577 K (304 °C)
| viršanas temperatūra = 1746 K (1473 °C)
}}

sentences: '''Lielais auntrusis''' ir [[trusis|trušu]] šķirne, kurai raksturīgs ļoti liels augums un liela kaulu masa. Tiem ir nokārušās ausis, kuru garums (mērot no ausu galiem pāri galvai) ir 38 — 45 cm. Tos var pārot ar vidēja auguma trušiem ([[Kalifornijas trusis]]), lai iegūtu gaļas trušus. Auntrušu matojumam var būt dažādas krāsas, izņemot sudraboto.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://skirnestrusis.lv/auntrusis/|title=Auntrusis – Latvijas šķirnes trušu audzētāju asociācija|access-date=2019-03-28|language=lv-LV|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190328180233/http://skirnestrusis.lv/auntrusis/|archivedate=2019-03-28}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.trusis.lv/index.php?zoomzina=1127&lielbirka=30Tru%C5%A1i&birka=&subbirka=&mazbirka=&depth=|title=AUNTRUSIS - Truši / Trusis un citi - Latvijas sīkdzīvnieku audzētāju biedrība|website=www.trusis.lv|access-date=2019-03-28}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Pink Floyd
| Image            =
| Caption          = Grupas klasiskais sastāvs
| Alt              =
| Studio           = 14
| Studio link      = Studijas albumi
| Live             = 3
| Live link        = Koncertieraksti
| Compilation      = 8
| Comp link        = Dziesmu izlases
| Singles          = 26
| Singles link     = Singli
| Video            = 4
| Video link       = DVD
| Music videos     = 25
| MV link          = Videoklipi
| Option name      = Minialbumi
| Option           = 1
| Option color     = #79443B
| Option link      = Minialbumi
| 1Option name     = Ierakstu apkopojumi
| 1Option          = 3
| 1Option link     = Ierakstu apkopojumi
| References       = Yes
| Ref link         = Atsauces
}}
[[Apvienotā Karaliste|Britu]] [[Rokmūzika|rokgrupas]] '''''[[Pink Floyd]]'' diskogrāfija''' sastāv no 14 studijas albumiem (no kuriem viens ir pa pusei studijas albums un pa pusei koncertalbums), 3 koncertierakstiem (neieskaitot apvienoto), 8 labāko dziesmu izlasēm, 4 ierakstu apkopojumiem, 1 minialbuma, 26 singliem, 25 mūzikas video un četriem video albumiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Apdāvinātā
 | oriģinālnos = ''Gifted''
 |      attēls = Gifted film poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Marks Vebs]]
 |  producents =
* [[Kārena Lundera]]
* [[Endijs Kouens]]
 |   scenārijs = [[Toms Flinns]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Makena Greisa]]
* [[Lindsija Dankana]]
* [[Dženija Sleita]]
* [[Oktāvija Spensere]]
 |      mūzika = [[Robs Simonsens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[TSG Entertainment]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
* ''[[Grade A Entertainment]]''
* ''[[DayDay Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|4|7|}}
 |      ilgums = 101 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gifted-2017|title=Gifted|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 6, 2018|archive-date={{dat|2017|07|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170709195336/http://www.bbfc.co.uk/releases/gifted-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gifted.htm|title=Gifted (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 6, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|43 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Apdāvinātā"''' ({{val|en|Gifted}}) ir 2017. gada ASV drāma, kuras režisors ir [[Marks Vebs]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Kriss Evanss]], [[Makena Greisa]], [[Lindsija Dankana]], [[Dženija Sleita]] un [[Oktāvija Spensere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|4|7||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Loskis
|     vārds_orig = Николай Онуфриевич Лосский
|         attēls = Nikolajs_Loskis.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Profesors Nikolajs Loskis
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1870|12|6}}|{{dat||11|24}}}}
| dz_gads = 1870
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 06
| dz_vieta = [[Krāslava|Krāslavā]]
| m_dat_alt = {{dat|1965|1|24}}
| m_gads = 1965
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 24
| m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas Impērija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Prāga]]s Krievu universitāte, [[Brno]] Universitāte, [[Prāga]]s Kārļa universitāte, [[Bratislava]]s Jana Amosa Komenska Universitāte, [[Ņujorka]]s Svētā Vladimira garīgā akadēmija
| alma_mater = [[Pēterburgas Universitāte]]
| zinātne = [[filosofija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 67.50
| latd = 51
| established_title =
| image_shield = Lokeren wapen.svg
| image_skyline = Oud postgebouw 06-05-2021.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 6
| established_date =
| motto =
| longEW = E
| longd = 3
| longm = 59
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.lokeren.be/}}
| lats =
| elevation_m =
| native_name = ''Lokeren''
| name = Lokerena
| population_total = 41438
| pushpin_map = Beļģija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Beļģija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Flandrija]]
| subdivision_name2 =  [[Austrumflandrija]]
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 = Province
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2018
| image_flag = Vlag Lokeren.svg
}}'''Lokerena''' ({{Val|nl|Lokeren}}) ir [[pilsēta]] [[Beļģija|Beļģijā]], [[Flandrija]]s reģionā, [[Austrumflandrija]]s provincē. 2018. gadā Lokerenā dzīvoja 41 438 iedzīvotāji.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Aiviekstes pagasts
| karte             = Aiviekstes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs            = Kriškalni
| platība           = 144,84
| iedzīvotāji       = 829<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 829 / 144.84 round 1}}
| izveidots         = 1922
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Aiviekstes pagasts''' ir viena no [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] administratīvajām teritorijām tā austrumos, [[Aiviekste]]s un [[Daugava]]s labajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Pļaviņas|Pļaviņu]] pilsētu un [[Klintaines pagasts|Klintaines]], un [[Vietalvas pagasts|Vietalvas pagastiem]], [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Kalsnavas pagasts|Kalsnavas pagastu]] un pa Aivieksti ar [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Krustpils pagasts|Krustpils]] un [[Variešu pagasts|Variešu]] pagastiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''A cappella''''' ir jēdziens [[itāļu valoda|itāļu valodā]], ko izmanto [[mūzika|mūzikā]] un kas nozīmē [[dziedāšana|dziedājumu]] bez instrumentāla pavadījuma. Šādu dziedājumu var izpildīt gan grupās, gan solo.

sentences:
{{cita nozīme|skaitli|Rīgas Kinostudijas filmu|Divi (filma)}}
{{Skaitlis
|num = 2
|lv = Divi
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Staņislavs Šadurskis
|     vārds_orig = ''Stanisław Szadurski''
|         attēls = POL COA Ciołek.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Šadursku ģerbonis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Puša]], [[Inflantija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
([[Rēzeknes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Varšava]]?, [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jezuīts, filozofs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = [[Francišeks Jans Šadurskis]], Karolīna [[Hilzeni|Hilzena]]
|          brāļi = [[Jans Šadurskis]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Stalbe
| settlement_type          = Ciems
| image_skyline            = Stalbes vidusskola 2002-06-01.jpg
| image_caption            = Stalbes vidusskola
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Cēsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Stalbes pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1425
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,49
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2017
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2184 Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 365
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57 | latm = 22 | lats = 16 | latNS = N
| longd = 25 | longm = 1 | longs = 56 | longEW = E
| elevation_m              = 70
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4151
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Stalbe''' ir apdzīvota vieta [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Stalbes pagasts|Stalbes pagastā]], pagasta centrs. Izvietojusies pie autoceļu [[A3]] un [[P14]] krustojuma [[Līčupīte]]s krastā 18 km no [[Cēsis|Cēsīm]] un 77 km no [[Rīga]]s.

sentences: '''Menelaja teorēma''', nosaukta par godu [[Menelajs no Aleksandrijas|Menelajam no Aleksandrijas]], ir teorēma par [[Trijstūris|trijstūri]] [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda ģeometrijā]]. Ja dots trijstūris ''ABC'', un  krustiska taisne, kura krusto ''BC'', ''AC'', un ''AB''  attiecīgi punktos ''D'', ''E'', un ''F'', un punkti ''D'', ''E'', and ''F'' nesakrīt ar ''A'', ''B'', un ''C'', tad

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Burkholderia mallei.tif
| att_nosaukums = ''Burkholderia mallei'' uzsējums
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =Burkholderiaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Burkholderia
| ģints_lv =
| suga =Burkholderia mallei
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Burkholderia mallei''''' ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīva]] aeroba nekustīga baktērija.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/><ref name="Peter.etal"/> 1—3 × 0,3 µm.<ref name="Wadsworth"/> Izraisa [[ļaunie ienāši|ļaunos ienāšus]]; baktērijas ir patogēnas cilvēkiem un zīdītājiem ([[Zirgs|zirgiem]], [[ēzeļi]]em). Infekcija izplatīta [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Eiropa|Eiropā]], [[Vidējie Austrumi|Vidējos Austrumos]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name="Peter.etal"/>

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Ļeņina mauzolejs
|native_name   = ''Мавзолей Ленина''
|image         = Lenins Mausoleum.jpg
|caption       = Ļeņina mauzolejs pie [[Maskavas kremlis|kremļa]] sienas
|map_image     = Maskavas centrs#Maskava#Krievija
|map_text      =
|map_width     =
|latd  = 55 | latm  = 45 | lats  = 13 | latNS  = N
|longd = 37 | longm = 37 | longs = 11 | longEW = E
|location      = {{vieta|Krievija|Maskava|Sarkanais laukums}}
|designer      = [[Aleksejs Ščusevs]]
|type          = [[Mauzolejs]]
|material      =
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         = 1924
|complete      = 1930
|open          =
|dedicated_to  =
|extra         =
{{Designation list
|embed=yes
| designation1 = WHS
| designation1_date = 1990 <small>(14. sesija)</small>
| designation1_offname =  Maskavas kremlis un Sarkanais laukums
| designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/545 545]
| designation1_criteria = i, ii, iv, vi
| designation1_type = Kultūra
| designation1_free1name =Valsts
| designation1_free1value ={{RUS}}
| designation1_free2name = Platība
| designation1_free2value = 42,1 ha
}}
}}
<mapframe text="Ļeņina mauzolejs" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q191414"
}
</mapframe>
'''Ļeņina mauzolejs''' ({{val|ru|Мавзолей Ленина}}) ir [[mauzolejs]], kur glabājas [[Vladimirs Ļeņins]]. Tas atrodas [[Sarkanais laukums|Sarkanajā laukumā]], [[Maskava|Maskavā]]. Mauzolejs ir atvērts vairākas dienas nedēļā no plkst. 10 līdz 13.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Personas infokaste
| vārds = Staņislavs Sventohovskis
| vārds_orig = ''Stanisław Świętochowski''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1759
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Daugavpils]], [[Polijas-Lietuvas ūnija]]
(tagad {{vieta|Latvija}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1831
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 9
| m_vieta = [[Stara Vesa]], [[Austrijas Impērija]]
(tagad {{vieta|Polija|Piekarpatu vojevodiste|Bžozovas apriņķis}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[garīdznieks]], [[pedagogs]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Staņislavs Sventohovskis''' ({{val|pl|Stanisław Świętochowski}}, {{val|be|Станіслаў Свентахоўскі}}; dzimis {{dat|1759|3|22}}, miris {{dat|1831|2|9}}) bija [[Daugavpils|Daugavpilī]] dzimis katoļu garīdznieks, [[jezuīts]] un pedagogs.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
[[File:Mandala zel-tary.jpg|thumb|Mandala]]

sentences: {{commonscat|Biathletes from Russia|Krievijas biatlonisti}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Picnosteus pauli branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''P. pauli'' branhiālā plātne (no augšas).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Pycnosteus
| ģints_lv =
| suga = Pycnosteus pauli
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Pycnosteus pauli <small>Mark, 1956</small>
}}
'''''Pycnosteus pauli''''' ir piknosteīdu dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1956. gadā. ''P. pauli'' [[holotips]] ir vēdera plātnes fragments (kreisā puse), kas tika atrasta pie Tammes [[Vertsjervs|Vertsjerva]] ezera krastā ([[vidusdevons]], [[arukilas svīta]]). Nosaukums ''Pycnosteus pauli'' nozīmē ''Paula'' [[Piknosteji|piknostejs]] (no V.Paula uzvārda, kurš bija savācis šīs sugas fosiliju kolekciju). Suga ir bieži sastopama [[Igaunija|Igaunijā]], [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[arukilas svīta]]s augšdaļā pie [[Tartu]], [[Vīlande]]s, [[Pelva]]s u.c., kā arī pie [[Ļemovža]]s upes [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]]. ''P. pauli'' ir arukilas svītas augšdaļas [[vadfosilija]].

sentences:
'''Fruktoze''' ir vienkāršs cukurs, balta, kristāliska, ļoti salda viela, cilvēka organisms izmanto viegli.
Fruktoze izplatīta augu valstī, atrodama augļos ([[tomāts|tomātos]], [[ābols|ābolos]]), visvairāk fruktozes ir bišu [[medus|medū]] (līdz 50%). Kā sastāvdaļa fruktoze ietilpst disaharīda [[saharoze]]s un dažu [[polisaharīdi|polisaharīdu]] molekulās. Iegūst saharozes [[hidrolīze]]s procesā. [[glikoze|D-glikozi]] var pārvērst par D-fruktozi, apstrādājot ar [[sārms|sārmu]] (epimerizācija). No augu valsts izolētā fruktoze pieder pie D rindas, kristāliskā veidā eksistē β-piranozes formā, H2O šķīdumos uzrāda optisko aktivitāti, novērojama [[mutarotācija]]. Fruktoze ir vissaldākā no visiem cukuriem, tā ir 1,5 reizes saldāka par saharozi un 3 reizes saldāka par glikozi. Izmanto medicīnā par vērtīgu uzturvielu. Disaharīdu sastāvā ietilpst β-furanozes veidā.

sentences:
{{catmore|anaboliskie steroīdi}}
[[Kategorija:Dzimumhormoni]]
[[Kategorija:Steroīdi]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Stattnett SF''
| native_name      =
| logo             = Statnett,_logo.gif
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = www.statnett.no
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Statnett''''' ir [[Norvēģija]]s enerģētikas uzņēmums, kurā strādā aptuveni 850 darbinieku. Apgrozījums 2010. gadā bija 7,25 miljardi [[Norvēģijas krona|Norvēģijas kronu]] (929 miljoni eiro, pamatojoties uz 2010. gada 31. decembra datiem). Valsts uzņēmuma galvenā mītne atrodas [[Oslo|Oslo,]] un tas ir Norvēģijas elektrotīkla operators. Uzņēmums atrodas Norvēģijas Naftas un enerģētikas ministrijas pārziņā.

sentences:
[[Kategorija:Pusvadītāji]]
[[Kategorija:Elektronikas uzņēmumi]]
[[Kategorija:Ražotāji pēc produkcijas veida]]

sentences: '''Interneta portāls''' ir [[Vispasaules tīmeklis|Vispasaules tīmekļa]] [[tīmekļa vietne|vietne]] vai ar vienu [[domēna vārds|domēna vārdu]] apvienots vietņu kopums, kas piedāvā dažādus interaktīvos interneta pakalpojumus. Vārds "portāls" ir cēlies no [[arhitektūra]]s termina un nozīmē "galvenā ieeja".

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
| name = Čāndlers Bings
| series = ''[[Friends]]''
| image =
| caption =
| first = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| family = Nora Binga (māte)
Čārlzs Bings (tēvs)
| spouse = [[Monika Gellere]]
(2001–pašlaik)
| children = Ērika Binga
(adoptētā meita)
Džeks Bings
(adoptētais dēls)
| occupation =
| portrayer = [[Metjū Perijs]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sirdarja
| citvaloda         = uz
| oriģinālnosaukums = Sirdaryo
| citvaloda1        = tg
| oriģinālnosaukums1= Сирдарё
| citvaloda2        = kk
| oriģinālnosaukums2= Сырдария
| attēls            = Bridges in Khujand.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Sirdarja Tadžikistānā
| karte             = Aral_map.png
| kartes_paraksts   = Sirdarjas tecējums kopā ar Narinu
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         = [[Narina (upe)|Narina]] un [[Karadarja]]
| ieteka            = [[Arāla jūra]]
| baseina_valstis   = {{KGZ}}
{{UZB}}
{{TJK}}
{{KAZ}}
| tek_caur          = {{UZB}}
{{TJK}}
{{KAZ}}
| garums            = 2212
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 703
| gada_notece       = 28
| baseins           = 219 000
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=40 | sāk_plat_m=54 | sāk_plat_s=2 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=71 | sāk_gar_m= 45| sāk_gar_s=30 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=9 | iet_plat_s=26 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=60 | iet_gar_m=53 | iet_gar_s=28 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Pilsonis Keins
| attēls = Citizenkane.jpg
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Citizen Kane''
| valsts = {{USA}}
| režisors = [[Orsons Velss]]
| producents = Orsons Velss
| scenārija autors = * Orsons Velss
* [[Hermanis Mankevičs]]
| galvenajās lomās = * Orsons Velss
* [[Džozefs Kotens]]
* [[Dorotija Kamingora]]
* [[Rūta Vorika]]
* [[Everets Slouns]]
* [[Džordžš Koloriss]]
* [[Rejs Kolinss]]
* [[Agnese Morheda]]
| mūzika = [[Bernards Hermans]]
| operators =
| montāža = [[Roberts Vaizs]]
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1941|5|1}}
| ilgums = 119 minūtes
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|839 727}}<ref>{{grāmatas atsauce |url=https://books.google.com/books?id=WEJDyUCS3S4C&pg=PA65 |title=The Making of Citizen Kane, Revised Edition |first=Robert L. |last=Carringer |date=October 24, 1996 |publisher=University of California Press |via=Google Books |isbn=9780520205673 |access-date=May 3, 2020 |archive-date=November 14, 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20201114035102/https://books.google.com/books?id=WEJDyUCS3S4C&pg=PA65&hl=en |dead-url=no}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}} {{nowrap|(kopā ar pārizdošanu)}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.boxofficemojo.com/title/tt0033467/ |title=Citizen Kane (1941) |website=Box Office Mojo |access-date=January 16, 2017 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170902180643/http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=citizenkane.htm |archive-date=September 2, 2017 |dead-url=no}}</ref>
| imdb = 0033467
| izplatītājs = ''[[RKO Pictures]]''
}}
'''Pilsonis Keins''' ({{val|en|Citizen Kane}}) ir 1941. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filma. Filmas režisors un galvenās lomas tēlotājs bija [[Orsons Velss]]. Filmu nominēja [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]i deviņās kategorijās, no kurām saņēma balvu kategorijā [[Labākais oriģinālscenārijs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|"Labākais oriģinālscenārijs"]] (Orsons Velss un [[Hermanis Mankevičs]]).

sentences:
[[Kategorija:Kanāda]]
[[Kategorija:Tautas Ziemeļamerikā pēc valsts]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Persea americana fruit 2.JPG
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Laurales
|         rinda_lv = Lauru rinda
|           dzimta = Lauraceae
|        dzimta_lv = Lauru dzimta
|            ģints = Persea
|         ģints_lv =
|             suga = P. americana
|          suga_lv = Avokado
|         binomial = Persea americana
|         sinonīmi = ''Persea gratissima''
|        izplatība = no Meksikas dienvidiem līdz Andu kalniem
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = 3 pasugas:
* ''P. a. var. americana''
* ''P. a. var. drymifolia''
* ''P. a. var. nubigena''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Celulozes struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 9004-34-6
|      ķīmiskā formula = ([[ogleklis|C]]6[[ūdeņradis|H]]10[[skābeklis|O]]5)n
|              molmasa = [[celobioze]]s struktūrvienībai 342,3
|              blīvums = ~1500
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra = —
|        šķīdība ūdenī = nešķīst
|                 citi =
}}

sentences:
{{atveidošana}}
Šajā sarakstā uzskaitīti [[Eiropa]]s nozīmīgākie [[meteorīts|meteorītu]] krāteri.

sentences:
[[File:Poranna rosa na pajęczynie(Aw58).jpg|thumb|200px|Rasa]]
'''Rasa''' ir [[atmosfēra]]s [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kad ūdens tvaiks kondensācijas un pilienveidā veidojas uz augsnes virskārtas, [[augi]]em un priekšmetiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Rasa.htm |title=Krusa<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|03|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080404014753/http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Rasa.htm |archivedate={{dat|2008|04|04||bez}} }}</ref> Šī parādība visbiežāk vērojama [[vasara]]s periodā, skaidrās naktīs, kad zeme atdziest zem [[Rasas punkts|rasas punkta]] [[temperatūra]]s.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Mutazs Isa Beršims
 |      vārds_orig = {{ara|معتز عيسى برشم}}
 |          attēls = Mutaz essa barshim.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Mutazs Isa Beršims 2011. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1991|6|24}}
 |         dz_viet = {{vieta|Katara|Doha}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Katara}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=190}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=65}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 2,43 m (2014; stadions)
 |           PR1_d = [[Augstlēkšana]]
 |             PR2 = 2,41 m (2015; telpas)
 |           PR2_d = [[Augstlēkšana]]
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|[[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{QAT}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Augstlēkšana]]}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|[[Vieglatlētika 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Augstlēkšana]]}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=2016|teksts=Riodežaneiro 2016}}|[[Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Augstlēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Silver|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Bronze|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|Sopota 2014|Augstlēkšana}}
{{Medal|Silver|Birmingema 2018|Augstlēkšana}}
}}
'''Mutazs Isa Beršims''' ({{val|ar|معتز عيسى برشم}}, ''Muʿtazz ʿĪsā Baršim''; dzimis {{dat|1991|6|24}}) ir [[Katara]]s [[vieglatlēts]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās.

sentences: '''Reliģiskais terorisms''' ir vardarbības veids, ko ietekmē [[Reliģija|reliģiskie]] uzskati vai identitāte, un ko izmanto, lai sasniegtu noteiktus reliģiskos mērķus.

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{atsauces+}}
{{noformējums+}}
'''Lapiņspēles''' ir lietošanai gatavs '''izklaides medijs''' un '''[[reklāma]]s nesējs''' reizē. Uz drukātām, pielāgojama izmēra, kartona kartītēm vienā pusē tiek drukāta [[domāšana|domāšanu]] veicinoša [[spēle]], bet otrā pusē - kāda uzņēmuma [[reklāma]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://knifs.eu/ |title=Knifs<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2011|01|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110105110245/http://knifs.eu/ |archivedate={{dat|2011|01|05||bez}} }}</ref>

sentences: '''MD5''' [[ziņojumu īssavilkums|ziņojumu īssavilkuma]] ({{val-en|message-digest}}) algoritms ir bieži izmantota [[kriptogrāfija|kriptogrāfiska]] [[jaucējfunkcija]], kuras rezultāts ir 128 bitus jeb 16 baitus gara [[jaucējvērtība]], ko parasti izsaka teksta veidā kā 32 ciparus garu [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālu]] skaitli. MD5 ir plašs pielietojums kriptogrāfijā, tāpat to mēdz izmantot lai pārbaudītu [[datu integritāte|datu integritāti]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlestības dienasgrāmata
| attēls                   =  End of the affair.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The End of the Affair''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Nīls Džordans]]
| producents               =
* [[Stīvens Vūlijs]]
* Nīls Džordans
| scenārija autors         = Nīls Džordans
| galvenajās lomās         =
* [[Reifs Fainss]]
* [[Džūliana Mora]]
* [[Stīvens Rea]]
* [[Džeisons Aizekss]]
| mūzika                   = [[Maikls Nimans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|12|3|ASV|2000|2|11|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/end-affair-1999|title=The End of the Affair|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 26, 2019|archive-date={{dat|2019|10|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191026150444/https://bbfc.co.uk/releases/end-affair-1999}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0172396/?ref_=bo_se_r_1|title=The End of the Affair|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 26, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mīlestības dienasgrāmata"''' ({{val|en|The End of the Affair}}) ir 1999. gada drāma, kas balstīta uz Greiema Grīna tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Nīls Džordans]]. Galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]], [[Džūliana Mora]], [[Stīvens Rea]] un [[Džeisons Aizekss]] Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|3||bez}} ASV.

sentences: '''Iesauka''' ir neoficiāls [[nosaukums|vārds]], kurā sauc [[persona|personu]], priekšmetu vai kaut kādu citu objektu, parasti norādot uz kādu no tā īpašībām vai pazīmēm. Nereti iesaukas ir [[deminutīvs|deminutīvi]] (mīļvārdiņi). [[Internets|Internetā]] cilvēki izvēlas paši sev iesaukas jeb '''segvārdus''' ('''nikus''').

sentences: '''Geminācija'''<ref>Pielietojums: [http://academia.lndb.lv/xmlui/bitstream/handle/1/332/Brivi_pievienojamas_apaksiedalas.pdf?sequence=1 Latvijas Bibliotēkas ASV Kongresa bibliotēkas pielietoto terminu tulkojumi, 40. lappuse, Gemination - Geminācija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305005205/http://academia.lndb.lv/xmlui/bitstream/handle/1/332/Brivi_pievienojamas_apaksiedalas.pdf?sequence=1 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> ir [[fonētika|fonētiska]] parādība, kad [[līdzskaņi]] tiek izrunāti paildzināti, respektīvi, gari. [[ortogrāfija|Ortogrāfijā]] garus līdzskaņus visbiežāk atspoguļo ar '''burtu dubultošanu''', taču burtu dubultošana ne vienmēr atbilst fonētiskai līdzskaņu pagarināšanai, piemēram, angļu valodā nav garu līdzskaņu, kaut arī vēsturisku iemeslu dēļ ortogrāfijā tā bieži izmanto burtu dubultošanu, savukārt [[latviešu valoda|latviešu valodā]] dubultots troksneņu pieraksts netiek izmantots, kaut arī tie ir bieži sastopami fonētiski.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Bobijs Sendss
| vārds_orģ           =''Bobby Sands''
| attēls              =
| amats               =[[Lielbritānijas parlaments|Lielbritānijas parlamenta]] deputāts
| term_sākums         ={{Dat|1981|4|9|N}}
| term_beigas         ={{Dat|1981|5|5|N}}
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           ={{Dat|1954|3|9}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Ziemeļīrija|Ņūtaunebi}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1981|5|5|1954|3|9}}
| mir_vieta           ={{vieta|Ziemeļīrija|Meizas cietums}}
| partija             =[[Īru Republikāņu armija]]
| dzīvesb             =
| alma_mater          =
| profesija           =
| reliģija            =[[katolis]]
| paraksts            =
}}
'''Roberts Džeralds Sendss''' ({{val|en|Robert Gerard Sands}}, {{val|ga|Roibeárd Gearóid Ó Seachnasaigh}};<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nuzhound.com/articles/Irelandclick/arts2006/mar6_cage_eleven__OHearn_book.php |title=Legacy of Cage Eleven |publisher=Nuzhound.com |date= |accessdate=2010-04-26 |archive-date=2018-09-27 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180927005656/http://www.nuzhound.com/articles/Irelandclick/arts2006/mar6_cage_eleven__OHearn_book.php }}</ref> dzimis {{Dat|1954|3|9}}, miris {{Dat|1981|5|5}}) bija [[Īru Republikāņu armija]]s kaujinieks, ieslodzītais un īslaicīgs [[Lielbritānijas parlaments|Lielbritānijas parlamenta]] deputāts. Viņš bija 1981. gada [[badastreiks|badastreika]] dalībnieks [[Meizas cietums|Meizas cietumā]], tā laikā gāja bojā.

sentences:
{{Enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}

'''Matrozis''' ir klāja komandas ierindnieks. Šie jūrnieki var tikt nodarbināti vairākās ar [[Kuģis|kuģa]] ekspluatāciju un uzturēšanu saistītās jomās. Matrozis ir zemākā dienesta pakāpe jūras spēkos, tā ir atbilstoša kareivim sauszemes spēkos.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa         =
| vārds         = Karls Jasperss
| vārds_orig    = ''Karl Jaspers''
|  attēls       = KarlJaspers.jpg
| att_izmērs    = 200px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1883
| dz_mēnesis    = 2
| dz_diena      = 23
| dz_vieta      = {{vieta|Vācija|Oldenburga}}
| m_gads        = 1969
| m_mēnesis     = 6
| m_diena       = 6
| m_vieta       = {{vieta|Šveice|Bāzele}}
| dzīves_vieta  =
| pilsonība     =
| tautība       =
| alma_mater    = [[Heidelbergas Universitāte]]
| darba_vietas  =
| zinātne       = [[psihiatrija]], [[filozofija]]
| pasniedzēji   =
| sasniegumi    =
| apbalvojumi   =
| paraksts      =
| piezīmes      =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|vielām, kas piešķir krāsu|gaismas noteiktiem viļņa garumiem|krāsa}}
s krāsas]]
'''Krāsas''' ir šķidri vai viegli sašķidrināmi  [[ķīmiska viela|vielu]] [[maisījums|maisījumi]], kuras uzklāj uz virsmas vai piesūcina to, lai tā dotu noteiktas [[krāsa]]s gaismu, kā arī aizsargātu virsmu no apkārtējās vides iedarbības. Parasti tas ir [[pigments|pigmentēts]] šķidrums ar attiecīgajām [[krāsvielas|krāsvielām]]. Ir dažāda veida krāsas, piemēram, [[akvareļa krāsas]], [[eļļas krāsas]], [[guaša]] un [[līmes krāsas]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Hāfele
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Havel
| attēls            = Havel-Fuerstenberg-Schleuse-VI-2007.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Slūžas uz Hāfeles [[Firstenberga|Firstenbergā]]
| vietaskarte       = Vācija#Brandenburga
| kartes_paraksts   =
| reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Ankershāgene]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 334
| iztekas_augstums  = 65
| ietekas_augstums  = 22
| kritums           = 43
| caurtece          = 108
| gada_notece       = 2,4
| baseins           = 24 096
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Šprē]]
| sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=28 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s= 08| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=16 | iet_gar_EW=E
}}
'''Hāfele''' ({{val|de|Havel}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]],[[Elba]]s labā krasta pieteka.<ref>{{PZT|246}}</ref> Plūst [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas]], [[Berlīne]]s un [[Saksija-Anhalte|Saksijas-Anhaltes]] federālajās zemēs. Sākas [[Mēklenburga]]s ezeru rajonā. Tek caur [[Berlīne|Berlīni]], kuras teritorijā uzņem lielāko pieteku — [[Šprē]]. Kanāls savieno ar [[Odera|Oderu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Loke
| attēls                   = Locke poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Leģenda''
| žanrs                    = Biogrāfiska filma, trilleris, kriminālfilma
| režisors                 = [[Stīvens Naits]]
| producents               =
* [[Gajs Hīlijs]]
* [[Pols Vebsters]]
| scenārija autors         = Stīvens Naits
| galvenajās lomās         = [[Toms Hārdijs]]
| mūzika                   = [[Dikons Hinčlifs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[IM Global]]''
* ''[[Shoebox Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[An24]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|9|2|Venēcijas filmu festivāls|2014|4|18|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 83 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/locke-2013|title=Locke|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 8, 2018|archive-date={{dat|2014|04|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140406004642/http://bbfc.co.uk/releases/locke-2013}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=locke.htm|title=Locke (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 8, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Loke"''' ({{val|en|Locke}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Stīvens Naits]]. Galveno lomu filmā atveido [[Toms Hārdijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija permanganāta kristālrežģis

Kālija permanganāta kristāli
|       citi nosaukumi = zilie graudiņi
|           CAS numurs = 7722-64-7
|      ķīmiskā formula = KMnO4
|              molmasa = 158,04
|              blīvums = 2703
|  kušanas temperatūra = 240 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 6,38g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija permanganāts''' (KMnO4) ir [[permangānskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir violeti melna kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot violetu šķīdumu. Kālija permanganāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Kālija permanganāts ir nozīmīgākais permanganāts. Sadzīvē kālija permanganātu dēvē par '''zilajiem graudiņiem '''vai''' lillā graudiņiem'''. Nātrija permanganātam ir līdzīgas īpašības un to lielākoties ir iespējams lietot par kālija permanganāta aizstājēju, tomēr tas ir nestabilāks.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Radžaampatu salas
|attēls              = Raja Ampat Islands - journal.pbio.1001457.g001.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Moluku-Papua
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Kepulauan Raja Ampat''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd= 0 |latm= 50 |lats= |latNS= S
|longd=130 |longm= 30 |longs= |longEW=E
|platība             = 8034,44
|garums              = 280
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Batanta
|augstums            = 1184
|salu skaits         = >1500
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Dienvidrietumu Papua]]
|iedzīvotāji         = 64 141 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 8,0
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Vaisai]]
|piezīme =
}}
'''Radžaampatu salas''' ({{val|id|Kepulauan Raja Ampat}}) ir arhipelāgs [[Indonēzija|Indonēzijā]]. Administratīvi ietilpst [[Dienvidrietumu Papua]] provincē, lielākā daļa veido atsevišķu Radžaampatas apriņķi, bet [[Salavati]] salas dienviddaļa ietlpst Soronas apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir Radžaampatas apriņķa centrs [[Vaisai]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Artūrs Zēbergs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1964
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Toronto]], {{CAN}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = rēderis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki = Kārlis Heinrihs Zēbergs, Karlīne Elīze Šterna
|          brāļi = Kārlis Teodors, [[Alfreds Zēbergs|Alfrēds]], Nikolajs, Otto Roberts, Eižens
|          māsas = Terēze, Irēne
|   dzīvesbiedrs = Hilda, dzimusi Treselta
|          bērni = Kārlis Heincs, Eižens Artūrs
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Artūrs Zēbergs''' (1888—1964) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s [[rēders]], kuģu kompānijas "Brāļi Zēbergi" īpašnieks, a/s "Apvienotās kuģniecības" Valdes dalībnieks, komandītsabiedrības „Latvis” dalībnieks. No 1926. gada [[Somija]]s ģenerālkonsuls Latvijā, vēlāk Latvijas kuģu īpašnieku savienības un [[Rīgas birža]]s komitejas priekšsēdētājs. Saimniecisko darbinieku apvienības (SDA) loceklis.<ref>[http://konservativie.lv/2015/01/29/dazas-konservativisma-ideologijas-skices-5-dala/ Dažas konservatīvisma ideoloģijas skices – 5. daļa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160927031244/http://konservativie.lv/2015/01/29/dazas-konservativisma-ideologijas-skices-5-dala/ |date={{dat|2016|09|27||bez}} }} 2015. gada 29. janvārī</ref>

sentences: '''21. septembris''' ir 264. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (265. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir 101 diena.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Vienkāršākā silāna struktūrformula

Silāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Silīcija tetrahidrīds,
 silīcija hidrīds,
 monosilāns,
 silikāns
|           CAS numurs = 7803-62-5
|      ķīmiskā formula = SiH4
|              molmasa = 32,12
|              blīvums = 0,7 g/ml (šķidrums)
 1,342 kg/m3 (gāze)
|  kušanas temperatūra = 88 K (−185 °C)
| viršanas temperatūra = 161 K (−112 °C)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lēna hidrolīze
|                 citi =
}}

sentences: '''Nesējraķete''' — [[kosmiskais nesējs]], [[raķete]], kuru izmanto kā transportlīdzekli [[kosmiskais lidaparāts|kosmisko lidaparātu]] ievadīšanai [[Orbīta|orbītā]] ap [[Zeme|Zemi]] vai starpplanētu lidojuma [[Trajektorija|trajektorijā]]. Šobrīd [[kosmonautika]]s praksē izmanto tikai daudzpakāpju nesējraķetes. Nesējraķetes pakāpes var būt vienreiz izmantojamas, ja tās pēc atdalīšanas nokrīt un iet bojā vai arī daudzkārt izmantojamas, ja tās nolaižas uz Zemes ar [[Izpletnis|izpletni]] vai kā citādi.

sentences: '''Darba ražīgums''' ir [[Strādāšana|darba]] [[Efektivitāte (ekonomika)|efektivitātes]] rādītājs, kas rāda noteiktā laika periodā uz vienu strādājošo saražotās produkcijas daudzumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.naudasskola.lv/lv/direct-popup/1414|title=Darba ražīgums {{!}} Naudas skola|last=|first=|website=|access-date=|date=|language=}}{{Novecojusi saite}}</ref> Jo augstāks ir darba ražīgums, jo mazāka ir [[Darba alga|darba algas]] daļa preces vērtībā, jo lielāku peļņu var gūt [[uzņēmējs]], jo īsākā laikā strādnieks atpelnīs savu algu, jo vairāk produkcijas tiks saražots. Kāpināt darba ražīgumu ir ieinteresēti gan strādnieki, gan darba devēji, gan arī valsts.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Biznesa ekonomiskie pamati|last=Siņicins|first=Mihails|publisher="Izdevniecība RaKa"|year=2008|isbn=|location=Rīga|pages=110}}</ref>

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name         = Starptautiskā Slēpošanas federācija
| native_name  = ''Fédération internationale de ski''
| image        = FIS logo.svg
| size         = 140px
| motto        =
| type         = sporta federācija
| formation    = {{dat|1924|2|2}}
| headquarters = {{vieta|Šveice|Oberhofene pie Tūnas ezera}}
| membership   = 132 federācijas
| leader_title = Prezidents
| leader_name  = {{flaga|SWE}} Johans Eliašs
| language     = [[Angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]], [[vācu valoda|vācu]], [[krievu valoda|krievu]]
| website      = {{URL|http://fis-ski.com/}}
}}

sentences: '''2. jūnijs''' ir gada 153. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (154. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 212 dienas.

sentences: '''Zāļu tēja''' ir [[ārstniecības augi|ārstniecības augu]] dzēriens, kas nav pagatavots no [[tējas koks|tējas koka]] (''Camellia sinensis''). Līdzīgi kā [[tēja]], zāļu tēja tiek gatavota, augu lapas, augļus vai saknes aplejot ar karstu ūdeni. Zāļu tējām ir ļoti sena vēsture visā pasaulē. Visbiežāk zāļu tējas tiek gatavotas no [[citrusaugi]]em, [[mežrozīte|mežrozītēm]], [[piparmētra|piparmētrām]], [[kumelīte|kumelītēm]], [[rozmarīns|rozmarīna]], [[fenhelis|fenheļa]], [[jasmīni]]em, ''[[yerba mate]]'', [[ingvers|ingvera]], [[ārstniecības melisa|melisas]], [[ārstniecības salvija|salvijas]], [[nātres|nātrēm]], [[divšķautņu asinszāle|asinszāles]], [[plūškoki]]em, [[hortenzijas|hortenzijām]], [[kokas augs|kokas auga]] un [[kaķumētra]]s.

sentences: noslēgšana starp mestru Vilhelmu fon Firstenbergu un karali [[Sigismunds II Augusts|Sigismundu II Augustu]]. Maurīcija Gotlība (1856—1879) zīmējums]]

sentences:
'''Lucīlijs''' var būt:
* [[Senā Roma|romiešu]] dzejnieks [[Gajs Lucīlijs]];
* romiešu dzejnieks, [[Seneka Jaunākais|Senekas]] draugs [[Lucīlijs Jaunākais]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Avicenna
|     vārds_orig = ''Abū Alī ibn Sīnā''
|         attēls = Avicenna TajikistanP17-20Somoni-1999 (cropped).png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = augustā ap [[980. gads|980]]. gadu
|       dz_vieta = [[Buhāra]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad {{UZB}})
|      m_dat_alt = [[1037. gads|1037]]. gada jūnijā (56 vai 57 gadi)
|        m_vieta = [[Hamadāna]] (tagad {{IRN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[persieši|persietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[filozofija]], [[loģika]], [[islāma teoloģija]], [[fizika]], [[dzeja]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = mūsdienu [[medicīna]]s "tēvs",
[[aromterapija]]s aizsācējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|norobežojošu konstrukciju ap teritoriju|žogi|žogi}}
]]
'''Žogs''', arī '''sēta''', ir [[būvkonstrukcija|konstrukcija]], kuru veido, lai ierobežotu noteiktu [[teritorija|teritoriju]] vai sadalītu to. Žogu veidu, lai nodrošinātu [[drošība|drošību]], [[privātums|privātumu]], aizsargātu [[dārzs|dārzu]] no dzīvniekiem vai vienkārši norobežotu kādu zemes apgabalu. Žogus gatavo no dažādiem [[materiāls|materiāliem]], piemēram, no [[koksne|koka]], [[metāli|metāla]] vai [[plastmasas]]. To var arī izveidot, audzējot pa perimetru [[koks|kokus]] vai [[krūms|krūmus]], un šādu žogu sauc par [[dzīvžogs|dzīvžogu]]. Žogi var būt gan dekoratīvi, gan funkcionāli, un to dizains un izmantošana bieži ir atkarīga no konkrētiem mērķiem. Žogi var būt augsti un masīvi, nodrošinot pilnīgu privātumu, bet citi var būt zemāki vai caurskatāmi, saglabājot redzamību. Žogus plaši izmanto gan [[privātpersona]]s, gan [[uzņēmējdarbība]]s vidē.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Vaiga kauls |
  Latin        = Os zygomaticum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray165.png |
  Caption      = Vaiga kauls (ārējā virsma) |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nestors Henko
|     vārds_orig = ''Нестор Карлович Генко''
|         attēls = Нестор Генко 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1839
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Tadaiķi|Tadaiķu muiža]], [[Grobiņas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />([[Bunkas pagasts]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1904
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Mentona]], [[Piejūras Alpi]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mežkopis, karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Ted K''
| operators =
| attēls = Ted K poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska krimināldrāma
| režisors = [[Tonijs Stouns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Šarlto Koplijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Ted K''
| studija = * ''Heathen Films''
* ''Hideout Pictures''
* ''Verisimilitude Films''
* ''In Your Face Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Super Ltd''
* ''Neon''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|3|1|[[71. Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2022|2|18|ASV}}
| ilgums = 122 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Ted K''''' ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Tonijs Stouns]]. Filmā galvenā loma ir [[Šarlto Koplijs|Šarlto Koplijam]], kurš atveido matemātikas brīnumbērnu un teroristu [[Teodors Kačinskis|Teodoru Kačinski]]. Filma atveido notikumus, kas noveda pie viņa aresta.

sentences: '''Mediāna''' ir [[nogrieznis]] [[trijstūris|trijstūra]] iekšpusē, kas trijstūra virsotni savieno ar pretējās malas viduspunktu. Tā sadala trijstūri divās daļās ar vienādiem [[laukums|laukumiem]]. Mediāna sadala [[leņķis|leņķi]] vienādās daļās ''tikai tad'', ja leņķa sānu malas ir vienāda garuma (tādā gadījumā mediāna sakrīt ar [[bisektrise|bisektrisi]] un trijstūris ir [[vienādsānu trijstūris|vienādsānu]]).

sentences:
'''Alemaņi''' ([[alemaņu dialekts|alemaņu]]: ''Alemanne'', {{val|de|Alamannen, Alemannen}}; no vācu ''alle manner'' — "visi cilvēki") bija [[ģermāņi|ģermāņu]] cilšu apvienība [[Reina|Augšreinā]].
Alemaņu valoda ir mūsdienu [[alemaņu dialekts|alemaņu dialektu]] pamatā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Kupfers
|          vārds_orig = Karl Wilhelm von Kupffer
|              attēls = Cwkupffer01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Lestene|Lestenē]], [[Kurzemes guberņa]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1902
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta = [[Minhene|Minhenē]], [[Vācijas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Tērbatas, [[Ķīle]]s un [[Kēnigsberga]]s universitātes
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklājis aknu "zvaigžņveida šūnas", kas vēlāk tika sauktas par [[Kupfera šūnas|Kupfera šūnām]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Kristīgā līdera infokaste
|            type = Pāvests
|honorific-prefix = Pāvests
|            name = Jānis XXIII
|           image = Ioannes XXIII, by De Agostini, 1958–1963.jpg
|      image_size =
|         caption =
|      birth_name = Andželo Džuzepe Ronkalli
|      term_start = {{dat|1958|10|28|N}}
|        term_end = {{dat|1963|6|3|N}}
|     predecessor = [[Pijs XII]]
|       successor = [[Pāvils VI]]
|      birth_date = {{dat|1881|11|25}}
|     birth_place = {{flagicon image|Flag of Italy (1861-1946) crowned.svg}} [[Soto il Monte]], [[Bergamo]] [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]
|      death_date = {{miršanas datums un vecums|1963|6|3|1881|11|25}}
|     death_place = {{vieta|Vatikāns}}
|       feast_day =
|           other = Jānis
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =  Horvātu karavīrs
| tauta = Horvāti
''Hrvati''
| skaits = ap 8,5 miljoniem
| vieta = {{Horvātija}}, {{Bosnija un Hercegovina}}, {{ASV}}, {{Argentīna}}, {{Čīle}}, {{Vācija}} u.c.
| valoda = [[horvātu valoda]]
| reliģija = lielākoties [[katolicisms|katoļi]]
| grupas =
| radi = [[slāvi]], jo īpaši [[dienvidslāvi]]
}}

sentences: '''Priekšdziedzeris''' jeb '''prostata''' ({{val|la|prostata}}) ir nepāra vīrišķais reproduktīvās sistēmas [[dziedzeris]], kas atrodas starp [[urīnpūslis|urīnpūsli]] un [[taisnā zarna|taisno zarnu]], un ir vairumam [[zīdītāji|zīdītāju]]. Prostata ir blīvas konsistences orgāns un tai ir kastaņveida forma. Caur šo dziedzeri iet [[urīnizvadkanāls|urīnizvadkanāla]] sākuma daļa, un tās dobumā atveras prostatas dziedzeru izvadi. Priekšdziedzera izdalītais sekrēts veicina [[spermatozoīds|spermatozoīdu]] kustīgumu. Dziedzera garums ir aptuveni 3—4 cm, bet platums 3—5 cm.<ref name="neslimo"/> Izplatītākās priekšdziedzera slimības ir [[prostatas adenoma]] un [[prostatas vēzis]].

sentences:
{{Atjaunināt}}{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Viktors Lācis
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1977|6|28}}
| dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rēzeknes rajons|Rēzekne|td=Latvija}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{LAT}}
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērvienība|cm=191}}
| svars = {{mērvienība|kg=79}}
| iesauka =
| izglītība = [[Vičita]]s universitāte
<!------ Profesionālā informācija ------>| disc = Sprints, vidējās distances
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris = Gints Bitītis
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 1 ({{oss|V=2000}})
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 =
| PR1_d =
| PR2 =
| PR2_d =
| PR3 =
| PR3_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums =
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
}}
'''Viktors Lācis''' (dzimis {{dat|1977|6|28}}) ir bijušais latviešu [[vieglatlēts]], pārsvarā startējis [[400 m]], [[800 m]] un [[400 m barjerskrējiens|400 m barjerskrējiena]] distancēs. Pēc aktīvo sporta gaitu beigām kļuva par treneri, trenējis arī Eiropas čempioni [[tāllēkšana|tāllēkšanā]] [[Ineta Radēviča|Inetu Radēviču]] (bijuši arī precējušies), šobrīd trenē garo distanču skrējēju [[Poļina Jeļizarova|Poļinu Jeļizarovu]]. Šobrīd (2012) ir arī [[Latvijas basketbola izlase|Latvijas vīriešu]] un [[Latvijas sieviešu basketbola izlase|sieviešu]] [[basketbols|basketbola]] izlašu fiziskās sagatavotības treneris.

sentences: '''Okeanogrāfija''' (no "okeāns" un [[grieķu valoda|grieķu]] ''γράφειν'' — 'rakstīt'), arī '''okeanoloģija''', ir daļa no [[Zemes zinātnes|Zemes zinātnēm]], kas pēta [[okeāns|okeānus]] un [[jūra]]s. Okeanogrāfi nodarbojas ar daudzveidīgu tēmu klāstu sākot no [[plātņu tektonika]]s un [[okeāna straume|okeāna straumēm]] līdz jūras [[organisms|organismu]] izpētei. Okeanogrāfam savos [[pētījums|pētījumos]] ir jāapvieno [[bioloģija]]s, [[fizika]]s, [[ģeoloģija]]s, [[ķīmija]]s un [[meteoroloģija]]s zinātņu atziņas.

sentences:
{{Pārvietot|Spējā programmatūras izstrāde}}
'''Spējā programmatūras izstrāde''' jeb '''spējā izstrāde''' ({{val|en|Agile development}}) ir izmantota [[Programmatūras izstrādes process#Metodoloģijas|metodoloģija]], lai veiktu ātru izstrādi un ieviešanu informācijas sistēmās un [[Lietojumprogrammatūra|lietotnēs]]. Šī pieeja ietver pakāpeniskus tuvinājumus, lai uzlabotu sistēmas, iekļaujot jaunākās lietotāju prasības. Sākotnējai specifikācijai nav jābūt visaptverošai, tās jāietver tikai absolūti nepieciešamās prasības. Detalizētāka prasību izstrāde un programmatūras attīstība notiek turpmākos posmos, nodrošinot, ka pirms izplatīšanas programmatūra ir darboties spējīga un bez kļūdām. Šāda pieeja ļauj elastīgi reaģēt uz lietotāju vajadzībām, samazinot sākotnējo specifikācijas nepieciešamību un ļaujot sistēmai attīstīties progresīvi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://esco.ec.europa.eu/lv/classification/skills|title=Spējā programmatūras izstrāde|website=esco.ec.europa.eu|access-date=2023-12-20|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-12-20|language=lv}}</ref>

sentences: '''Sekundārā emisija''' - [[elektrons|elektronu]] (sekundāro elektronu) [[emisija (elektronika)|emisija]] no materiāla virsmas citu daļiņu (parasti [[jons|jonu]] vai [[enerģija]]s bagātu elektronu) plūsmas iedarbībā. Sekundāro elektronu skaitu, kas tiek emitēti vienas daļiņas iedarbības rezultātā, sauc par sekundārās emisijas iznākumu. Sekundārās elektronu emisijas veidu, kad elektroni no virsmas tiek atdalīti gaismas iedarbībā, sauc par [[fotoemisija|fotoemisiju]]. Ja no virsmas tiek izsisti nevis elektroni, bet joni, to sauc par '''sekundāro jonu emisiju'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mollijas spēle
| oriģinālnos = ''Molly's Game''
| attēls = MollijasSpele.jpg
| att_izm =
| paraksts = Filmas plakāts
| žanrs = kriminālfilma, drāma
| režisors = [[Ārons Sorkins]]
| producents = * [[Marks Gordons]]
* [[Eimija Paskāla]]
* [[Mets Džeksons]]
| scenārijs = Ārons Sorkins
| aktieri = * [[Džesika Česteina]]
* [[Idriss Elba]]
* [[Kevins Kostners]]
* [[Maikls Sera]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[The Mark Gordon Company]]''
* ''[[Pascal Pictures]]''
* ''[[Ciwen Pictures]]''
* ''[[Huayi Brothers Pictures]]''
* ''[[STX Entertainment|STX Films]]''
| izplatītājs = STX Films
| izdošana = {{filmas datums|2017|9|8|Toronto kinofestivāls|2017|12|25|ASV|2018|1|5|Latvija||}}
| ilgums = 137 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mollys-game-2017|title=Molly's Game|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 26, 2018|archive-date={{dat|2018|04|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180430194030/http://www.bbfc.co.uk/releases/mollys-game-2017}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|59,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mollysgame.htm|title=Molly's Game (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= August 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Mollijas spēle"''' ({{val|en|Molly's Game}}) ir 2017. gada krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ārons Sorkins]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Česteina]], [[Idriss Elba]], [[Kevins Kostners]] un [[Maikls Sera]]. Filma ir balstīta uz Mollijas Blūmas tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|8||bez}} Toronto Starptautiskais kinofestivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dedpūls
| attēls                   = Dedpuls.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Deadpool''
| žanrs                    = Supervaroņu filma
| režisors                 = Tims Millers
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Morēna Bakarina]]
* [[Eds Skreins]]
* [[T.J. Millers]]
* [[Džīna Karano]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = [[Marvel Entertainment]]
| izplatītājs              = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|2|8|Parīzes pirmizrāde|2016|2|12|ASV|2016|2|12|Latvija|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/deadpool-2016|title=Deadpool|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 25, 2018|archive-date={{dat|2018|07|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180710201044/http://www.bbfc.co.uk/releases/deadpool-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|58 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deadpool2016.htm |title=Deadpool (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 25, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|783,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Dedpūls 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Dedpūls"''' ({{val|en|Deadpool}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Tims Millers]]. Filma ir balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' tāda paša nosaukuma tēlu. Filmai 2018. gadā iznāca turpinājums "[[Dedpūls 2]]".

sentences: {{Citas nozīmes|sēklaugu vairošanās un izplatīšanas orgānu|Sēkla (nozīmju atdalīšana)|Sēkla}}

sentences:
{{Citas nozīmes|jēdzienu matemātikā|Intervāls|intervāls}}
'''Intervāls''' ir visi tie reālie skaitļi, kuri atrodas starp kaut kādiem reāliem skaitļiem a un b (a < b) ieskaitot vai neieskaitot pašus a un b. Intervālu veidi:<br />
* (a, b) - visi tie skaitļi, kas lielāki par a un mazāki par b;
* [a, b) - visi tie skaitļi, kas lielāki vai vienādi par a un mazāki par b;
* (a, b] - visi tie skaitļi, kas lielāki par a un mazāki vai vienādi par b;
* [a, b] - visi tie skaitļi, kas lielāki vai vienādi par a un mazāki vai vienādi par b.

sentences:
ir viens no visiespaidīgākajiem elektrības izpausmes veidiem]]
{{commonscat|Electricity|elektrība}}
'''Elektrība''' ({{val-la|electricitas}}) ir procesu kopums, kura pamatā ir [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] vai elektrizētu ķermeņu kustība un mijiedarbība. Bieži ar vārdu "elektrība" saprot [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]] vai [[elektroenerģija|elektroenerģiju]], kas pārsvarā tiek izmantota, lai nodrošinātu [[gaisma|gaismu]], [[siltums|siltumu]] un darbinātu [[elektroierīce]]s mājsaimniecībās, uzņēmumos un citur. Ar terminu "elektrība" dažreiz arī apzīmē [[elektriskais lādiņš|elektriskos lādiņus]], [[elektriskais lauks|elektrisko lauku]] un [[elektromagnētiskā lauka potenciāls|elektriskā lauka potenciālu]]. Elektroenerģija tiek izmantota arī kā [[alternatīva degviela|alternatīvs enerģijas veids]] transportlīdzekļu darbināšanai.

sentences:
{{Citas nozīmes|[[ketoni|ketonu]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
| attēls =
Metiletilketona struktūrformula un molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C4H8O
| molmasa = 72,11
| blīvums = 805
| kušanas temperatūra = -86 °C
| viršanas temperatūra = 80 °C
| CAS numurs = 78-93-3
}}
'''Metiletilketons''' (metilpropanons, 2-butanons, CH3−CO−C2H5 ) pieder pie [[ketoni]]em. Metiletilketons ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums ar asu, atsvaidzinošu smaržu.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Tēras bazilikas stoja
| native_name    = {{gree|Βασιλική Στοά της Θήρας}}
| image          = Stoa Basilica.jpg
| image_size     =
| caption        =
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 36| latm = 21| lats = 49.8| latNS = N
| longd = 25| longm = 28| longs = 41.2| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Dienvidegeja]]
| type           = Celtne
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = [[hellēnisms]], romiešu
| excavations    = no 1895. gada
| archaeologists = Frīdrihs Hillers fon Gertringens, Volframs Hepfners
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Tēras bazilikas stoja''' bija [[stoja]] [[Antīkā Tēra|senajā Tērā]]. Tā bija monumentāla gareniska celtne ar [[Doriskais orderis|dorisku]] [[Kolonāde|kolonādi]] pa centrālo asi, kas pacēlās virs dienvidu [[agora]]s, un  kalpoja oficiāliem un pilsoniskiem mērķiem un bez šaubām bija pilsētas administratīvais centrs. Tā celtniecība ir attiecināma uz 3. gadsimta pr.Kr. sākumu, taču ar laiku celtne tika pakļauta [[Remonts|remontiem]] un rekonstrukcijai. Divas akmens plāksnes, kas ievietotas pretī ieejai, liecina par ilglaicīgu remontu, kas notika 2. gadsimta vidū.

sentences:
{{Lokomotīves infokaste
|nosaukums=TGM3
|attēls=TGM3-1400 Torņakalna stacijā.JPG
|dzinēja_jauda=750 ZS
|transmisijas_tips=Hidrauliskā
|pilnais_svars=68 tonnas
|dzinēja_tips=Dīzelis
|sliežu_platums=1520 mm
|ražotājvalsts=Krievijas PSR
|ražošanas_gadi=1959-1977
|pavisam_uzbūvētas=3538
|konst_ātrums=60 km/h
}}
'''TGM3''' ir padomju sērijveida 4 asu manevru dīzeļlokomotīve ar hidraulisko transmisiju, kas tika izstrādāta un ražota Ludinovskas dīzeļlokomotīvju rūpnīcā.

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa     = #FFA3A3
| nosaukums            = Pasaules jūgendstila diena
| apakšvirsraksts      =
| attēls               = Rigaartnouveau1.JPG
| attēla_paraksts      = Frontons Elizabetes ielā 10b, Rīgā
| oficiālais_nosaukums =
| citi_nosaukumi       =
| atzīmēšana           = [[ekskursija]]s, [[lekcija]]s
| brīvs_nosaukums1     =
| brīvs_lauks1         =
| brīvs_nosaukums2     =
| brīvs_lauks2         =
| brīvs_nosaukums3     =
| brīvs_lauks3         =
| datums               =
| svinību_laiks        =
| biežums              = katru gadu
| saistīts_ar          =
}}
'''Pasaules jūgendstila diena''' ir starptautiski atzīmējama diena, kas veltīta  [[Jūgendstils|jūgendstila]] popularizēšanai. To atzīmē katra gada [[10. jūnijs|10. jūnijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kulturtelpa/pasaules-jugendstila-diena-ekskursijas-un-koncerts.a281411/|title=Pasaules jūgendstila dienā - ekskursijas un koncerts|website=www.lsm.lv|access-date=2019-08-19|language=lv}}</ref> Pasaules jūgendstila diena pirmo reizi tika svinēta 2013. gadā, kad starptautiskais jūgendstila pilsētu tīkls ''Reseau Art Nouveau Network'' (RANN), kas apvieno divdesmit Eiropas pilsētas, ierosināja pievērst uzmanību jūgendstila kultūras mantojumam un tā saglabāšanai, vienojoties kopīgi svinamā un īpaši tam veltītā dienā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Augu sekundārajā metabolismā''' dažādos [[sintēze]]s ceļos veidojas daudzveidīgas vielas, kas nav vitāli nepieciešamas [[Augi|auga]] augšanai un attīstībai. Sekundārajā metabolismā iegūtās vielas sauc par augu sekundārajiem metabolītiem. Augs tos sintezē, lai nodrošinātu savu aizsardzību pret dažādiem abiotiskiem un biotiskiem traucējumiem: augēdājiem, sēnēm, [[Baktērijas|baktērijām]], [[Ultravioletais starojums|UV starojumu]], citiem augiem; lai piesaistītu apputeksnētājus un [[Sēkla|sēklu]] izplatītājus.<ref name="Chapter 16. Heldt H.W. 2005. Plant biochemistry. Third Edition. Burlington: Elsevier Academic Press, 630 lpp.">{{grāmatas atsauce |last1=Heldt |title=Plant biochemistry. Third Edition. |publisher=Elsevier Academic Press |isbn=0-12-088391-0 |pages=630}}</ref>

sentences: '''Centners''' ir smaguma mērvienība, kas metriskajā sistēmā atbilst 100 [[Kilograms|kilogramiem]] jeb 100 000 [[Grams|gramiem]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Johans Gotlībs fon Volfs
|     vārds_orig = ''Heinrich Johann Gottlieb von Wolff''
|         attēls = Heinrich Johann Gottlieb von Wolff.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1897
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Vecgulbene]], [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Heinrihs Johans Gotlībs fon Volfs''' ({{val|de|Heinrich Johann Gottlieb von Wolff}}, 1843—1897) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] [[muižniecība|muižnieks]], [[Vecgulbenes muiža]]s īpašnieks.

sentences: '''Termobāriskie ieroči''' ir [[ierocis|ieroči]], kas vispirms izveido degvielas ([[aerosols|aerosola]]) mākoni un pēc tam to uzspridzina ar [[detonators|detonatoru]] palīdzību — notiek [[tilpumsprādziens]].<ref>Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 953. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref> Kā degvielas izmanto dažādus [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]], [[etilēna oksīds|etilēna oksīdu]], [[propilnitrāts|propilnitrātu]], [[alumīnijs|alumīnija]] pulveri un citas degtspējīgas vielas. Detonācijas vilnim un sprādziena vilnim tilpumsprādziena gadījumā piemīt sevišķi liela iznīcinoša iedarbība, turklāt aerosola mākonis var iekļūt telpās, tranšejās, [[Bunkurs|bunkuros]] u.tml. un uzspridzināt tos no iekšpuses. Atšķirībā no konvencionālajām [[sprāgstvielas|sprāgstvielām]], kurās [[oksidētājs]] ir sprāgstvielas sastāvā, termobāriskie ieroči izmanto [[atmosfēra]]s skābekli. Šie ieroči dod daudz lielāku eksplozijas enerģiju nekā konvencionālās sprāgstvielas. Lielas jaudas termobāriskie ieroči ir pielīdzināmi nelieliem [[kodolieroči]]em (pēc postījumu rādiusa), bet tie nerada [[radioaktīvais piesārņojums|radioaktīvo piesārņojumu]].

sentences: '''Stefana—Bolcmaņa konstante (σ)''' ir fundamentāla fizikāla [[Fizikālā konstante|konstante]], kas ietilpst likumā, kurš nosaka [[absolūti melns ķermenis|absolūti melna ķermeņa]] integrālo emitētspēju. Nosaukta par godu fiziķiem [[Jozefs Stefans|Jozefam Stefanam]] un [[Ludvigs Bolcmanis|Ludvigam Bolcmanim]], kas atklājuši [[Stefana—Bolcmaņa likums|Stefana—Bolcmaņa likumu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Base64''''' ir metode [[binārie dati|bināro datu]] atspoguļošanai [[ASCII]] simbolu virknes veidā, pārvēršot tos ciparu virknējumā ar [[bāze (aritmētika)|bāzi]] 64. Termins nāk no [[MIME]] standarta.

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 2023. gada Turcijas un Sīrijas zemestrīce
|attēls            = Turkey-Syria Earthquake Montage.jpg
|attēla izm        =
|attēla virsraksts = '''Pulksteņrādītājvirzienā no kreisā augšējā attēla''': Glābēji [[Hama|Hamā]] Sīrijā; Adijamana; bojātā Gaziantepas pils; Dijarbakira; Hataja; Hataja.
|karte             = Turcija
|kartes_paraksts   =
| paraksta_novietojums = top
| plat_d = 37  | plat_m  = 9  | plat_s = 57  | plat_NS = N
| gar_d  = 37  | gar_m   = 1  | gar_s  = 55  | gar_EW  = E
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  =
|karte2            =
|kartes2 izmērs    =
|kartes2 virsraksts=
|datums            = {{Dat|2023|2|6}}
|laiks             =
* 04:17:35 [[TRT]]
* 01:17:35 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
|ilgums            = 80 sekundes
|stiprums          = 7,8 magnitūdas pēc [[Rihtera skala]]s
|dziļums           = 17,9 km
|epicentrs         =
|tips              =
|skartās valstis   = [[Turcija]], [[Sīrija]]
|postījumi         = Ēku un infrastruktūras bojājumi
|intensitāte       =
|paātrinājums      = 1,62 [[Paātrinājums|g]]
|cunami            = Jā<ref>{{ziņu atsauce |last=Damaskinos |first=I. |date=6 February 2023 |title=Earthquake in Turkey caused 'small tsunamis' off Famagusta coast |work=[[Cyprus Mail]] |url=https://cyprus-mail.com/2023/02/06/earthquake-in-caused-small-tsunami-off-famagusta-coast/ |access-date=6 February 2023 |archive-date=6 February 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230206144853/https://cyprus-mail.com/2023/02/06/earthquake-in-caused-small-tsunami-off-famagusta-coast/}}</ref>
|nogruvumi         =
|pēcgrūdieni       =
* 2109 (12. februārī)
* 230 (6. februārī)
|cietušie          =
'''Turcijā:'''
* 48 990 bojāgājušie
* 108 000 ievainotie
'''Sīrijā:'''
* 6680 bojāgājušie
* 14 500 ievainotie
|cietušie aptuveni =
}}
'''2023. gada Turcijas un Sīrijas zemestrīce''' bija 7,8 magnitūdas spēcīga zemestrīce, kuras epicentrs atradās 32 km no [[Sehitkamila]]s [[Gaziantepas ils|Gazientepas ilā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |first1=Tara |last1=Subramaniam |first2=Rhea |last2=Mogul |first3=Adam |last3=Renton |first4=Aditi |last4=Sangal |first5=Leinz |last5=Vales |first6=Elise |last6=Hammond |first7=Maureen |last7=Chowdhury |first8=Amir |last8=Vera |date=6 February 2023 |title=February 6, 2023 Turkey-Syria earthquake news |url=https://www.cnn.com/middleeast/live-news/turkey-earthquake-latest-020623/index.html |access-date=7 February 2023 |publisher=[[CNN]] |language=en |archive-date=7 February 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230207044338/https://www.cnn.com/middleeast/live-news/turkey-earthquake-latest-020623/index.html}}</ref> Zemestrīce notika 6. februārī plkst. 04:17 pēc vietējā laika (01:17 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]). Deviņas stundas vēlāk notika vēl viena zemestrīce, kas bija 7,7 magnitūdas spēcīga, kuras epicentrs atradās 95 km uz ziemeļaustrumiem [[Kahramanmarašas ils|Kahramanmarašas ilā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=M7.8 and M7.5 Kahramanmaraş Earthquake Sequence near Nurdağı, Turkey (Türkiye) {{!}} U.S. Geological Survey |url=https://www.usgs.gov/news/featured-story/m78-and-m75-kahramanmaras-earthquake-sequence-near-nurdagi-turkey-turkiye |access-date=17 February 2023 |website=www.usgs.gov |language=en}}</ref> Zemestrīces rezultātā tika bojātas vairākas ēkas un bojā gāja vairāki desmiti tūkstošu cilvēku.

sentences:
[[Kategorija:PSRS ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:PSRS ģeologi| ]]

sentences: '''14. maijs''' ir gada 134. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (135. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 231 diena.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Sari Baldaufa
|     vārds_orig = ''Sari Baldauf''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1955
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Kotka]], {{FIN}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{FIN}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = uzņēmēja
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Sari Marita Baldaufa''' (''Sari Maritta Baldauf'', dzimusi {{dat|1955|8|10}}) ir [[Somija]]s uzņēmēja. Kopš 2020. gada viņa ir uzņēmuma ''[[Nokia]]'' padomes priekšsēdētāja.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Kitchingia uniflora 135-8286.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe uniflora|Vienziedu kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe uniflora|suga_lv=Vienziedu kalanhoja}}'''Vienziedu kalanhoja''' (''Kalanchoe uniflora'') ir augu suga kalanhoju ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskarā]] un citur pasaulē tiek audzēta kā [[telpaugs]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://worldofsucculents.com/kalanchoe-uniflora-coral-bells/|title=Kalanchoe uniflora (Coral Bells)|website=World of Succulents|access-date=2022-01-18|date=2019-10-25|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis-baznīca Rogožskas kapos
| infobox_width         =
| image                 = Воскресенская колокольня (6). Рогожское.JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 55 | latm  = 44 | lats  = 21 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 42 | longs = 06 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = Fjodors Gornostajevs
| architecture_type     =
| architecture_style    = pseidokrievu stils
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1908. gads
| year_completed        = 1910. gads
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 80 metri
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis-baznīca Rogožskas kapos'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://rpsc.ru/rogozhskaya-sloboda/istoriya-rogozhskoy-slobodyi/|title=» История Рогожской слободы Русская Православная Старообрядческая Церковь|website=rpsc.ru|access-date=2018-05-31|language=ru-RU}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://um.mos.ru/contests/dogm/works/30552/|title=Я узнаю Москву — Территории|website=um.mos.ru|access-date=2018-05-31|language=ru}}</ref> ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Храм-колокольня во имя Воскресения Христова на Рогожском кладбище'') atrodas [[Maskava|Maskavā]], Rogožskas slobodā.
== Vēsture ==
Zvanu tornis tika uzcelts 1910. gadā pēc arhitekta Fjodora Gornostajeva projekta par godu zīmogu noņemšanai no Rogožskas kapu vecticībnieku dievnamu altāriem, kad vecticībniekiem radās iespēja kalpot savos dievnamos.

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Čehijā]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Citas nozīmes|ķīmisko elementu|S (nozīmju atdalīšana)|S}}
{{Elementa infokaste
|tips=nemetāls
|kārtas skaitlis=16
|7. čaula=
|6. čaula=
|5. čaula=
|4. čaula=
|3. čaula=6
|2. čaula=8
|1. čaula=2
|simbols=S
|atommasa=32,065
|valences elektroni=[Ne]3s23p4
|tabulas attēls=
|attēls=
S8 molekulas uzbūve un sēra kristāli
|oksidēšanas pakāpes=6, 4, 2, -2
|elektronegativitāte=2,58
|blīvums=2070
|kušanas temperatūra=388,36 K (115,21 °C)
|viršanas temperatūra=717,87 K (444,6 °C)
}}
'''Sērs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''S''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 16. Sērs ir [[nemetāli|nemetāls]], kurš pieskaitāms pie [[halkogēni]]em, lai arī bieži vien šo grupu īpaši neizdala. Sērs deg (bet diezgan slikti), ar zilu [[liesma|liesmu]], veidojot [[sēra dioksīds|sēra dioksīdu]]. Rūpnieciski nozīmīgākais sēra savienojums ir [[sērskābe]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mizantrops
| operators =
| attēls = Misanthrope plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Damians Sifrons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Bens Mendelsons]]
* [[Džovans Adepo]]
* [[Ralfs Ainsens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''To Catch a Killer''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Vertical Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|4|21}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10275534/?ref_=bo_rl_ti|title=To Catch a Killer (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mizantrops"''' ({{Val|en|To Catch a Killer}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Damians Sifrons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šeilīna Vudlija]], [[Bens Mendelsons]], [[Džovans Adepo]] un [[Ralfs Ainsens]].

sentences:
{{Pārvietot uz Vikivārdnīcu}}
{{iw+}}
'''Datubāzes draiveris''' ir palīgprogramma, kas [[lietojumprogramma|lietojumprogrammām]] un kompilatoriem ļauj piekļūt konkrētam datu bāzes formātam.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Anabara
| oriģinālnosaukums    = ''Анабар''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=73| latm=13| lats=41| latNS=N
| longd=113| longm=28| longs=43| longEW=E
| novietojums          = [[Anabara]]s krastā
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1987
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 5
| pers_ziema           = 5
| augstums             = 10
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Jūras hidrometeoroloģiskā 2. kategorijas krasta stacija «Anabara»''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая береговая станция II разряда «Анабар»}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ugms14.ru/index_7.php |title=Устав ФГБУ ЯУГМС |access-date={{dat|2021|01|08||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210110094053/http://ugms14.ru/index_7.php }}</ref> ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=5476 Полярная Почта. Анабар, МГ-2]</ref> Izvietojusies [[Anabara]]s upes grīvā tās kreisajā krastā Krestu zemesragā pie Suolemas ietekas. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Anabaras uluss|Anabaras ulusā]]. Stacija izveidota 1987. gada 1. decembrī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums =
|        attēls = Cyprinus_rubrofuscus_Bleeker.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopterygii
|      klase_lv = Starspurzivis
|         kārta = Cypriniformes
|      kārta_lv = Karpveidīgās
|        dzimta = Cyprinidae
|     dzimta_lv = Karpu dzimta
|   apakšdzimta = Cyprininae
|apakšdzimta_lv = Īstās karpas
|         ģints = Cyprinus
|      ģints_lv = Karpas
|       ģints_r = Karpu ģints
|          suga = Cyprinus rubrofuscus
|       suga_lv = Amūras sazāns
|      binomial = Cyprinus rubrofuscus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      sinonīmi =
*''Cyprinus carpio haematopterus''
*''Cyprinus haematopterus''
*''Cyprinus carpio viridiviolaceus''
*''Cyprinus viridiviolaceus''
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Žesti''' ir apzinātas vai neapzinātas [[Roka|roku]], [[Kāja|kāju]] vai [[Galva|galvas]] kustības, kas pavada [[Cilvēks|cilvēku]] saskarsmi.
	Lielākā daļa galveno saprašanās žestu ir vienādi visā pasaulē. Kad cilvēki ir priecīgi, viņi smaida; kad bēdājas vai ir dusmīgi, viņi sarauc [[Piere|pieri]] vai drūmi skatās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastais granātābols
|         binomial = Punica granatum
|           attēls = Illustration Punica granatum2.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Myrtales
|         rinda_lv = Mirtes
|          rinda_r = Miršu rinda
|           dzimta = Lythraceae
|        dzimta_lv = Vējmietiņi
|         dzimta_r = Vējmietiņu dzimta
|            ģints = Punica
|         ģints_lv = Granātāboli
|             suga = P. granatum
|          suga_lv = Parastais granātābols
|           suga_r = Granātābols
|         sinonīmi = ''Punica malus''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Irāna]], [[Afganistāna]], [[Pakistāna]], [[Indija]]s ziemeļi
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Galaktikas halo''' ir [[galaktika]]s neredzamais komponents, tās sfēriskās apakšsistēmas pamatdaļa. Galaktikas halo ir [[Sfēra|sfēriska]] forma un tā izplatās aiz galaktikas redzamās daļas. Kopumā tas sastāv no karstas retinātas [[gāze]]s, [[Zvaigzne|zvaigznēm]] un [[Tumšā matērija|tumšās matērijas]], kas sastāda galaktikas pamatmasu. Tiek uzskatīts, ka ka halo nav viendabīgs, bet sastāv no trim apakšsistēmām: resnā diska, paša halo un akrēcijas halo (vēl saukta par vainagu).
Robeža starp galaktikas halo oreolu un pamatgalaktiku viskrasāk izpaužas [[spirāliskā galaktika|spirāliskajās galaktikās]], kur oreola sfēriskā forma kontrastē ar plakano galaktikas disku. [[Eliptiskā galaktika|Eliptiskajās galaktikās]] nav krasas pārejas starp galaktiku un tās halo.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Auklītes dienasgrāmata
| oriģinālnos = ''The Nanny Diaries''
| attēls = Nanny-diaries-poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = * [[Šari Springera Bermana]]
* [[Roberts Pulcīni]]
| producents = [[Ričards N. Gladšteins]]
| scenārijs = * Šari Springera Bermana
* Roberts Pulcīni
| aktieri = * [[Kriss Evanss]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Lora Linnija]]
* [[Pols Džamati]]
* [[Nikolass Ārts]]
* [[Ališija Kīsa]]
* [[Donna Mērfija]]
| mūzika = [[Marks Suozo]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[FilmColony]]''
| izplatītājs = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošana = {{dat|2007|8|24||bez}}
| ilgums = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nanny-diaries-2007|title=The Nanny Diaries|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = Angļu
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nannydiaries.htm|title=The Nanny Diaries (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 8, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Auklītes dienasgrāmata"''' ({{val|en|The Nanny Diaries}}) ir 2007. gada ASV komēdija, kura ir balstīta uz Emmas Maklolinas un Nikolas Krauzas tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisori un scenārija autori ir [[Šari Springera Bermana]] un [[Roberts Pulcīni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Skārleta Johansone]], [[Lora Linnija]], [[Pols Džamati]], [[Nikolass Ārts]], [[Ališija Kīsa]] un [[Donna Mērfija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|8|24||bez}}.

sentences:
{{Dalībnieks:Edgars2007/Pieprasīt datu atjaunošanu}}
'''Vikipēdijas pieprasītās lapas''' ir tie raksti, uz kurām norāda visvairāk sarkano saišu (no rakstiem). Pastāv arī Vikipēdijas īpašā lapa "[[Special:WantedPages|Pieprasītās lapas]]", taču tās dati tiek reti atjaunināti un tajā ir saites uz visām Vikipēdijas vārdtelpām (dažādām diskusijām, veidnēm u.t.t.). Šī rakstu statistika var nebūt pilnīga.

sentences:
tiek uzskatīts par binārās nomenklatūras ieviesēju]]
'''Binārā nomenklatūra''' ir [[Augi|augu]], [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[Sēnes|sēņu]] [[terminoloģija]], kas strukturēta atbilstoši iepriekš izstrādātiem nosaukumu veidošanas likumiem. Katrai organismu sugai (arī fosīlajām sugām) tiek piešķirts nosaukums [[latīņu valoda|latīņu valodā]].  Par binārās nomenklatūras ieviesēju tiek pamatoti uzskatīts zviedru [[botāniķis]] un taksonomists [[Kārlis Linnejs]].

sentences: '''15. janvāris''' ir 15. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 350 dienas (351 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetamīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CONH2
|molmasa=59,07
|blīvums=1160
|kušanas temperatūra=81 °C
|viršanas temperatūra=222 °C
}}
'''Acetamīds''' (etānamīds, CH3CONH2) ir [[etiķskābe]]s [[amīds]], tīrā veidā - balta, kristāliska viela.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Vārnukrogs
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          = White dune.JPG
| image_caption          = Baltā kāpa starp [[Priedaine (Jūrmala)|Priedaini]] un Vārnukrogu
| image_map              = Vārnukrogs location map.png
| map_caption            = Vārnukroga novietojums Jūrmalā
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Jūrmala]]
| established_title      =
| established_date       =
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 5.0
| population_as_of       = 2008
| population_footnotes   = <ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf|title=Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums|access-date={{dat|2013|07|03||bez}}|archive-date={{dat|2016|03|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160305003514/http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf}}</ref>
| population_total       = 138
| population_density_km2 = 27.6
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 43 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 56 | longs = 31 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = 5
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta indekss
| postal_code            = LV-2010 Bulduri
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Džu Sji
|          vārds_orig = 朱熹, ''Zhū Xī''
|              attēls = Zhu_Xi.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = 1130 m.ē.
|            dz_vieta = [[Song impērija|Sun impērijā]]
|           m_dat_alt =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|             tautība =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[konfūcisms]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Historia Lettica
|          attels =
| attela apraksts = ''Historia Lettica'' pirmizdevuma vāks (1649.)
|          autors = Pauls Einhorns
|  orig nosaukums =
|       tulkotajs =
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = 1649
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            isbn2 =
|            isbn3 =
|            isbn4 =
|            isbn5 =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''''Historia Lettica''''' (no [[latīņu valoda]]s — 'latviešu vēsture') ir [[1649. gads Latvijā|1649]]. gadā [[Kēnigsberga|Kēnigsbergā]] publicēta [[vācbalti|vācbaltu]] [[luterisms|luterāņu]] mācītāja [[Pauls Einhorns|Paula Einhorna]] [[vācu valoda|vācu valodā]] sarakstīta grāmata par [[latvieši]]em, [[latviešu mitoloģija|latviešu mitoloģiju]] un [[latviešu valoda|valodu]]. Tā tiek uzskatīta par vienu no senākajiem un plašākajiem vēsturiskajiem avotiem par [[Latvijas vēsture|latviešu tautas vēsturi]].<ref>[http://www.lfk.lv/1649_lv.html Historia Lettica] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131211234547/http://www.lfk.lv/1649_lv.html |date={{dat|2013|12|11||bez}} }} {{lv ikona}}</ref><ref>[http://www.vvk.lv/index.php?sadala=166&id=446 Latvijas nacionālo reāliju standartizēts tulkojums ES oficiālajās valodās] {{lv ikona}}</ref>

sentences:
'''Belgrano''' var būt:
* [[Belgrano I]] (Henerala Belgrano) — vissezonas Argentīnas polārstacija Antarktīdā;
* [[Belgrano II]] — vissezonas Argentīnas polārstacija Antarktīdā;
* [[Belgrano III]] — vissezonas Argentīnas polārstacija Antarktīdā.
* [[Adelaidas sala]]s argentīniešu nosaukums

sentences: '''18. septembris''' ir gada 261. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (262. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 104 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Nakts reportieris
 | oriģinālnos = ''Nightcrawler''
 |      attēls = NaktsReportieris.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = trilleris
 |    režisors = [[Dens Gilrojs]]
 |  producents =
* Mišels Litvaks
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Deivids Lankasters]]
* [[Dženifera Foksa]]
* [[Tonijs Gilrojs]]
 |   scenārijs = Dens Gilrojs
 |     aktieri =
* Džeiks Jillenhols
* [[Renē Ruso]]
* [[Rizs Ahmeds]]
* [[Bils Pakstons]]
 |      mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Bold Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Open Road Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|5|Toronto kinofestivāls|2014|10|31|ASV|2014|11|13|Itālija|}}
 |      ilgums = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nightcrawler-2014|title=Nightcrawler|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 29, 2018|archive-date={{dat|2018|08|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180816062552/http://www.bbfc.co.uk/releases/nightcrawler-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nightcrawlers.htm|title=Nightcrawler|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|7|1||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Nakts reportieris"''' ({{val|en|Nightcrawler}}) ir 2014. gada ASV trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Dens Gilrojs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Renē Ruso]], [[Rizs Ahmeds]] un [[Bils Pakstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|5||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Akcidence''' ({{val|la|accidens}} — 'gadījuma, nejaušība') ir nesvarīgais, mainīgais, nejaušais, kas var būt neievērots bez lietas būtības maiņas (lietas mazsvarīgums).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Inmarsat-6 F1''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Inmarsat]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Eurostar 3000EOR]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Inmarsat]]'', {{GBR}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Airbus Defence and Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2021
| Starts                 = {{dat|2021|12|22|SK}} 15:32 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[H-IIA]] 204'', {{JPN}}
| Starta_vieta           = [[Tanegašimas kosmosa centrs|Tanegašima]]
| Starta_laukums         = ''Yoshinobu 1''
| Starta_valsts          = {{JPN}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 5470 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 11° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[GX5]]''
| KA_nāk                 = ''[[Inmarsat-6 F2]]''
}}
'''''Inmarsat-6 F1''''' jeb '''''I-6 F1''''' ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēta uzņēmuma ''[[Inmarsat]]'' sestās paaudzes [[sakaru pavadonis]]. <!--Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Eiropā un Vidējos Austrumos. -->Pavadonis tika palaists 2021. gada decembrī<!-- un ievadīts [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]]-->.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kazimirs Ulrihs Bēlendorfs
|     vārds_orig = ''Casimir Ulrich Boehlendorff''
|         attēls = Kazimirs Ulrihs Bēlendorfs.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1775
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1825
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Mērsrags]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Zvejniekciema vidusskola''' bija vispārizglītojoša mācību iestāde, kurā mācības notika no 1. līdz 12. klasei. Skolas galvenā ēka atradās Atpūtas ielā 1 [[Saulkrasti|Saulkrastos]]. Tagad oficiāli skolas nosaukums ir Saulkrastu novada vidusskola, pēc skolu apvienošanas.

sentences: '''14. augusts''' ir gada 226. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (227. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 139 dienas.

sentences: '''Rotācijas ķermenis''' ir [[Telpa|telpas]] daļa, ko var iegūt, griežot plaknes [[Līnija|līkni]] ap [[Taisne|taisni]], kura atrodas griežamās līknes [[Plakne|plaknē]].

sentences: '''Serafs''', arī '''serafims''' ({{val-he|}}שְׂרָפִים śərāfîm, vienskaitlī שָׂרָף śārāf; {{val-la|seraphi[m]}}, vienskaitlī seraph[us]; {{val-el|σεραφείμ}}) ir debesu būtnes veids [[kristietība|kristietībā]] un [[jūdaisms|jūdaismā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
'''Mājas zirneklis''' ir vispārējs termins, kas attiecas uz dažādiem zirnekļiem, kas parasti sastopami ap cilvēku mājokļiem, un tas var attiekties uz:

sentences:
, kas tiek uzskatīts par vienu no [[Latvija]]s brīvības simboliem]]
'''Brīvība''' ir sociālu [[apstāklis|apstākļu]] un [[attiecības|attiecību]] kopums, kad nav pakļautības kādai [[vara]]i, piemēram, [[politika|politiskam]], [[ekonomika|ekonomiskam]] vai juridiskam spēkam.<ref name="tezaurs"/> Būtībā tā ir [[neatkarība]] no kādiem noteiktiem apstākļiem vai attiecībām. Brīvība ļauj [[rīcība|rīkoties]] un [[uzvedība|uzvesties]] pēc saviem [[uzskats|uzskatiem]].

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Vīnes Tautas opera
| nosaukums_orig   = ''Volksoper Wien''
| attēls           = Wien - Volksoper.JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48 | plat_m  = 13 | plat_s = 29 | plat_NS = N
| gar_d  = 16 | gar_m   = 20 | gar_s  =  59 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads = 1903
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{URL|http://www.volksoper.at/}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ducis ir lētāk
| attēls                   = Cheaper by the dozen 50.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cheaper by the Dozen''
| žanrs                    = ģimenes komēdija
| režisors                 = [[Volters Langs]]
| producents               = [[Lamars Troti]]
| scenārija autors         = Lamars Troti
| galvenajās lomās         =
* [[Kliftons Vebs]]
* [[Mirna Loja]]
* [[Džīna Kreina]]
* [[Betija Linna]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 83 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Ducis ir lētāk]]" (2003)
| imdb                     =
}}
'''"Ducis ir lētāk"''' ({{val|en|Cheaper by the Dozen}}) ir 1953. gada ASV ģimenes [[kinokomēdija]], kas veidota pēc [[Frenks Bankers Gilbrets jaunākais|Frenka Bankera Gilbreta jaunākā]] un [[Ernestīne Gilbreta Kerija|Ernestīnes Gilbretas Kerijas]] tāda paša nosaukuma romāna motīviem. Filmas režisors ir [[Volters Langs]]. Filmā stāstīts par ģimeni ar 12 bērniem. Šī filma ir balstīta uz Frenka Bankera Gilbreta vecākā ģimenes dzīvesstāsta.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
 gadījumā notiek aknu šūnu atmiršana]]
'''Hepatīts''' ({{val-la|hepatitis}}) ir [[aknas|aknu]] [[iekaisums]], kam raksturīgi šūnu bojājumi orgāna audos. Slimības nosaukums ir radies no [[grieķu valoda|grieķu vārda]] {{gree|ἧπαρ}} (''hēpar''), kas nozīmē "aknas". Savukārt slimības nosaukuma izskaņa ''-itis'' norāda, ka tas ir iekaisums. Iekaisums var neattīstīties tālāk, vai arī progresēt tālāk [[fibroze|fibrozē]] vai [[aknu ciroze|cirozē]].

sentences:
{{Modeļa infokaste
| name        = Olga Kuriļenko
| vārds_orig  = ''Ольга Куриленко''
| nationality = [[Ukraiņi|Ukrainiete]]
| image       = Festival de Cinema de Sitges 2019 (49500414408) (cropped).jpg
| caption     = Olga Kuriļenko 2019. gadā
| birth_name  =
| birth_date  = {{dzimšanas datums un vecums|1979|11|14}}
| birth_place = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Berdjanska|td=Ukraina}}
| death_date =
| death_place =
| height       = 176 cm
| occupation = aktrise, modele
| yearsactive = 2001—pašlaik
| dzimums = S
}}
'''Olga Kuriļenko''' ({{val|uk|Ольга Костянтинівна Куриленко}}, {{val|ru|Ольга Константиновна Куриленко}}; dzimusi {{dat|1979|11|14}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] tautības [[Francija]]s aktrise un modele.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Devītie vārti
| operators =
| attēls = Ninth gate ver3.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, šausmu filma
| režisors = [[Romans Polaņskis]]
| producents = Romans Polaņskis
| scenārijs = * [[Džons Braundžons]]
* Romans Polaņskis
* [[Enrike Urbizu]]
| aktieri = * [[Džonijs Deps]]
* [[Lēna Olina]]
* [[Frenks Landžella]]
* [[Džeimss Ruso]]
* [[Džeks Teilors]]
* [[Emanuela Senjē]]
| mūzika = [[Vojcehs Kilars]]
| oriģinālnos = ''The Ninth Gate''
| studija = ''[[Canal+]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''BAC Films''
* ''Araba Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1999|8|25|Francija|1999|8|27|Spānija}}
| ilgums = 133 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ESP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|38 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|58,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1533511169/|title=The Ninth Gate |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|7}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Devītie vārti"''' ({{Val|en|The Ninth Gate}}) ir 1999. gada [[Francija]]s un [[Spānija]]s mistiska [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Romans Polaņskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Lēna Olina]], [[Frenks Landžella]], [[Džeimss Ruso]], [[Džeks Teilors]] un [[Emanuela Senjē]]. Filma ir balstīta uz [[Arturo Peress Reverte|Arturo Peresa Revertes]] 1993. gada romāna "[[Dimā klubs jeb Rišeljē ēna]]".

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Rozenkrancs
|     vārds_orig = ''Carl Wilhelm Rosenkrantz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Liepāja|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], [[inženieris]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Berlīnes Humboltu universitāte|Berlīnes universitāte]], [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte|Pēterburgas universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Kārlis Rozenkrancs''' ({{val|de|Carl Wilhelm Rosenkrantz}}; dzimis {{dat|1876|6|13|}} [[Liepāja|Liepājā]]; miris [[1942]]. gadā [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Krievija]]s šahists un inženieris.<ref>{{ŠE|337}}</ref>

sentences: '''Azerbaidžāņu alfabēts''' tiek lietots [[azerbaidžāņu valoda]]s rakstībā. Mūsdienās oficiālais azerbaidžāņu alfabēts ir [[latīņu alfabēts|latīņu alfabēta]] modifikācija. Neoficiāli vēl joprojām tiek lietota arī [[Padomju Savienība|PSRS]] laikā ieviestā [[kirilica]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Peter Kaestner''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1953
| dz_mēnesis =7
| dz_diena =21
| dz_vieta = {{vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =
| dzimums = V
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =[[ornitologs]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: [[Ķīmija|Ķīmijā]] '''substrāts''' ir novērojamā ķīmiskā [[Struktūrdaļa|struktūra]] ķīmiskajā reakcijā, kura iedarbojās ar [[Reaģents|reaģentu]] un izveido produktu. Reaģējot ar [[Enzīmi|enzīmu]], izveidojas enzīma substrāta komplekss, kas reakcijas beigās atdalās un izveidojās produkts, kā arī enzīms ir gatavs sasaistīties ar citu substrāta molekulu.

sentences:
{{Citas nozīmes|baltu tautu|prūsis|prūsis}}
]]
 karogs un ģerbonis. Karogā attēlotas trīs galvenās prūšu dievības: [[Pērkons (mitoloģija)|Parkūns]], [[Potrimps]] un [[Pikols]]]]
'''Prūši''' ([[senprūšu valoda|senprūšu]]: ''prūsai''; {{val|de|Pruzzen}} vai ''Prußen''; {{val|la|pruteni}}; {{val|lt|prūsai}}; {{val|pl|prusowie}}; {{val|csb|prësowié}}) bija [[rietumbalti|rietumbaltu]] tauta, kas dzīvoja senajā [[Prūsija (zeme)|Prūsijā]]. Ņemot vērā hronikās rakstīto, prūšus sīkāk iedalīja vairākās ciltīs, katra no kurām apdzīvoja savu zemi. Vēstures literatūrā prūšus arī dēvē par '''senprūšiem''', lai tos atšķirtu no vēlākās vācu [[Prūsijas Karaliste]]s iedzīvotājiem, kuru liela daļa vēl mūsdienās sevi dēvē par prūšiem. Prūšu apdzīvotās zemes tagad atrodas [[Krievija]]s [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabala]], [[Polija]]s [[Varmijas-Mazūrijas vojevodiste]]s un [[Lietuva]]s teritorijās. Vācu varai tos pakļāva [[Prūsijas krusta kari|Prūsijas krusta karu]] gaitā, un līdz 18. gadsimta sākumam viņi izmira vai pilnībā pārtautojās, atstājot ietekmi uz [[Austrumprūsija]]s paražām un [[lejasvācu valoda]]s dialektu. Prūsijas sarežģītā politiskā vēsture likusi pazust lielākai daļai prūšu vietvārdu. Sākotnēji vācieši radīja jaunus nosaukumus vai vāciskoja esošos. Vēlāk poļi ieviesa savus nosaukumus. Pēc 1945. gada Polija un Krievija sāku jaunu vietvārdu maiņas vilni. Tādējādi vienai un tai pašai vietai literatūrā var būt 2—4 nosaukumi.

sentences: '''Mīnmetējs''' ir [[artilērija]]s ierocis ar balsta plati, kas paredzēts pretinieka [[kājnieki|kājnieku]], kaujas tehnikas un [[nocietinājums|nocietinājumu]] iznīcināšanai. Mīnmetējs ir vieglais atbalsta ierocis, kurš veic apšaudi pa mērķiem, kuri neatrodas tiešā redzamībā, ar maksimālo stobra pacēlumu 85°.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Abies lasiocarpa|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Pinophyta|nodalījums_lv=Kailsēkļi|klase=Pinopsida|klase_lv=Skujkoku klase|rinda=Pinales|rinda_lv=Priežu rinda|dzimta=Pinaceae|dzimta_lv=Priežu dzimta|ģints=Abies|ģints_lv=Baltegles|suga=Abies lasiocarpa|suga_lv=Piealpu baltegle|attēls=Abies lasiocarpa 26008.JPG|attēls2=}}
'''Piealpu baltegle''' jeb '''subalpīnā baltegle''' ({{val|la|Abies lasiocarpa}}) ir [[priežu dzimta]]s suga.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Emsa
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Ems
| citvaloda2      = nl
| oriģinālnosaukums2 = Eems
| attēls            = 2013-05-03_Fotoflug_Nordholz_Papenburg_HP_2298.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Emsa pie Pāpenburgas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Teitoburgas Mežs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dollarta līcis]]/[[Ziemeļjūra]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=51 | sāk_plat_s=28 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=08 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=19 | iet_plat_s=32 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=07 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}, {{NED}}
| garums            = 371
| iztekas_augstums  = 135
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 125
| gada_notece       =
| baseins           = 12 510
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vācija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu Puertoriko|Sanhuana (nozīmju atdalīšana)|Sanhuana}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanhuana
 | official_name            = ''San Juan''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = San Juan, Puerto Rico (2529298606).jpg
 | image_flag               = Flag san juan pr.svg
 | image_shield             = Coat of arms san juan pr.svg
 | shield_size              = 65
 | pushpin_map              = Puertoriko#Karību jūra#Ziemeļamerika
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
| latd  = 18 |latm  = 24 |lats  = |latNS  = N
| longd = 66 |longm = 04 |longs = |longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|ASV}}'''
 | subdivision_type1         = Asociētā valsts
 | subdivision_name1        = '''{{karogs|Puertoriko}}'''
 | named_for                = [[Jānis Kristītājs]]
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Migels Romero Lugo
 | area_total_km2           = 199
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            = 123.8
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           = 75.4
 | elevation_m              = 8
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 342259
 | population_as_of         = 2020
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_urban         = 2148346
 | population_metro         = 2350126
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = AST
 | utc_offset               = -4
 | postal_code_type         = ZIP indeksi
 | postal_code              = 00901, 00907, 00909, 00911-00913, 00915, 00917, 00918, 00920, 00921, 00923-00927
 | area_code                = 787, 939
 | website                  = [http://www.sanjuan.pr/ www.sanjuan.pr]
 | footnotes                =
}}
'''Sanhuana''' ({{val|es|San Juan}}) ir [[Puertoriko]] [[galvaspilsēta]] un pašvaldība. Saskaņā ar 2000. gada ASV Tautas skaitīšanas datiem Sanhuanā dzīvo 420 326 iedzīvotāju. Pilsētu dibināja spāņu kolonizatori 1521. gadā. Puertoriko galvaspilsēta ir otra vecākā eiropiešu dibinātā pilsēta [[Amerika|Amerikā]] aiz [[Dominikāna]]s galvaspilsētas [[Santodomingo]].<ref name="SJCOPRI">{{Tīmekļa atsauce|author=Magaly Rivera|title=San Juan Capital City|url=http://welcome.topuertorico.org/city/sanjuan.shtml|publisher=Welcome to Puerto Rico|accessdate=2007-05-02}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|kauliem|riba|riba}}
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Ribas |
  Latin        = costae |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Image122.gif |
  Caption      = Cilvēka riba |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dziļais miegs
| operators =
| attēls = Bigsleep2.JPG
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir''
| režisors = [[Hauards Hokss]]
| producents = Hauards Hokss
| scenārijs =
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Lorēna Bekola]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''The Big Sleep''
| studija = ''[[Warner Bros.]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Warner Bros.''
| izdošana = {{Filmas datums|1946|8|23}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dziļais miegs"''' ({{Val|en|The Big Sleep}}) ir 1946. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'', kuras režisors un producents ir [[Hauards Hokss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]] un [[Lorēna Bekola]]. Filma ir balstīta uz [[Reimonds Čendlers|Reimonda Čendlera]] 1939. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Ekvators''' ir iedomāta līnija apkārt [[Zeme]]slodei, kas atrodas vienādā attālumā no [[Ziemeļpols|Ziemeļpola]] un [[Dienvidpols|Dienvidpola]]. Tā atdala [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodi]] no [[dienvidu puslode]]s. Ekvatora platuma grāds ir 0°. Ekvators ir Zemes garākā paralēle un tās garums ir aptuveni 40 075,0 [[kilometrs|km]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences: '''Pašu kapitāls''' ir finanšu termins, kas rāda cik liela īpašuma daļa [[uzņēmums|uzņēmumā]] pieder uzņēmuma īpašniekiem. Pašu kapitālu var aprēķināt ar formulu: Pašu kapitāls = [[līdzekļi]] ([[aktīvi]]) - [[saistības]] ([[kreditors|kreditori]])

sentences: '''A tipa gripas vīruss''' jeb '''A gripas vīruss''' ir [[patogēns]], kas izraisa [[Gripa|gripu]] putniem un dažiem [[Zīdītāji|zīdītājiem]], tostarp cilvēkiem. Tas ir ''[[Orthomyxoviridae]]'' dzimtas [[Ribovīrusi|RNS vīruss]], kura apakštipu [[Epidemioloģija|epidemioloģijas]] centrālais elements ir savvaļas putni, it sevišķi [[zosveidīgie]] un [[tārtiņveidīgie]]''.'' A tipa gripas vīruss ir izolēts no vairāk nekā 105 putnu sugām divdesmit sešās dažādās [[Dzimta (bioloģija)|dzimtās]], un ir novērots, ka savvaļas putni uztur lielu vīrusa apakštipu daudzveidību.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Wille|first=Michelle|last2=Tolf|first2=Conny|last3=Latorre-Margalef|first3=Neus|last4=Fouchier|first4=Ron A M|last5=Halpin|first5=Rebecca A|last6=Wentworth|first6=David E|last7=Ragwani|first7=Jayna|date=27 August 2022|title=Evolutionary features of a prolific subtype of avian influenza A virus in European waterfowl|url=https://academic.oup.com/ve/article/8/2/veac074/6700668|journal=Virus Evolution,|volume=Volume 8, Issue 2|pages=1-11|doi=10.1093/ve/veac074|access-date=18.02.2023}}</ref> Reizēm vīruss tiek pārnests no savvaļas putniem uz [[Mājputni|mājputniem]], un tas cilvēkiem var izraisīt smagas saslimšanas, lokālus slimības uzliesmojumus vai [[Gripa|gripas]] pandēmijas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/influenza-(avian-and-other-zoonotic)|title=Influenza (Avian and other zoonotic)|website=www.who.int|access-date=2023-02-18|language=en}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Žorži Amadu
|         vārds_orig = ''Jorge Amado''
|             attēls = Jorge Amado, 1935.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1912
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 10
|           dz_vieta = {{vieta|Brazīlija|Baija|Itabuna}}
|             m_gads = 2001
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 6
|            m_vieta = {{vieta|Brazīlija|Baija|Salvadora|3s=Salvadora (pilsēta)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{BRA}}
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Jorge Amado Signature.jpg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, profesors
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[modernisms]]
|   slavenākie darbi = ''[[Gabriela, cravo e canela]]''
[[Donja Flora un divi viņas vīri]]
''[[Tieta do Agreste]]''
''[[Capitães da Areia]]''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: '''GIGO''' ([[akronīms]] no {{val-en|Garbage in, garbage out}} - '''Atkritumi iekšā – atkritumi ārā''') informātikā apzīmē datu apstrādes īpatnību, kad datorsistēmas, pēc noteikta algoritma apstrādājot kļūdainus ievaddatus, ģenerē bezjēdzīgus izvaddatus.

sentences:
'''Ķērpji''' ({{val-la|Lichenes}}) ir kompleksi [[simbiotiski organismi]], kas ir izveidojušies [[Aļģes|aļģu]] un [[Sēnes|sēņu]] kopdzīves rezultātā. Tos veido [[asku sēnes]] ar [[zaļaļģes|zaļaļģēm]] vai [[zilaļģes|zilaļģēm]]. Trīs ķērpju ģintīs ietilpst [[bazīdiju sēnes]]. Šie koporganismi ir ļoti stabili un vienoti kā morfoloģiski, tā fizioloģiski. Ķērpjos esošās [[aļģes]] sauc par gonīdijām. Daži pētnieki to neuzskata par [[simbioze|simbiozi]], bet par īpašu [[Sēnes|sēņu]] [[parazītisms|parazītisma]] veidu uz aļģēm: sēne uzsūc [[ūdens|ūdeni]] un [[minerālvielas]], bet aļģe sintezē [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]]. Vairāki pētnieki atraduši, ka ķērpju [[laponis|lapoņos]] ir arī [[baktērijas]] ([[Azotobacter]]), kas saista [[slāpeklis|slāpekli]]. Botānikas nozari, kas pēta ķērpjus sauc par [[Lihenoloģija|lihenoloģiju]], pētniekus - par lihenologiem.<br>
Tā kā ķērpjiem piemīt īpašības un pazīmes, kas raksturīgas gan sēnēm, gan aļģēm, gan tikai ķērpjiem, tās mēdz izdalīt atsevišķā nodalījumā<ref>A. Piterāns, E. Vimba, L. Vulfa Zemāko augu sistemātika. Rīga, 1975.</ref> vai pieskaitīt sēņu (Fungus) valstij un klasificēt atbilstoši ķērpju laponī esošajai sēnei<ref name="auto">{{Cite web|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/7254|title=ķērpji Latvijā|website=enciklopedija.lv}}</ref>.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Virdžīnija
 | native_name             = ''Virginia''
 | other_name              =
 | settlement_type         = ASV štats
 | image_skyline           = Skyline drive 20050521 123518 2.jpg
 | imagesize               = 250px
 | image_caption           = Šenandoa ielejas nacionālais parks
 | image_flag              = Flag of Virginia.svg
 | flag_size               = 130px
 | image_seal              = Seal of Virginia.svg
 | seal_size               = 90px
 | nickname                = Vecā domīnija (''Old Dominion''); Prezidentu māte (''Mother of Presidents''); Sadraudzība (''The Commonwealth'')
 | motto                   = ''Sic Semper Tyrannis''
 | anthem                  = "Our Great Virginia"
 | capital                 = [[Ričmonda]]
 | largest_city            = [[Virdžīnijabīča]]
 | official_language       = [[angļu valoda]]
 | spoken_language         =
 | image_map               = Virginia in United States.svg
 | mapsize                 = 250px
 | map_caption             = Virdžīnijas atrašanās vieta ASV
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | leader_party            =
 | leader_title            = Gubernators
 | leader_name             = [[Glens Jangkins]]
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 110785
 | area_land_km2           = 102587
 | area_water_km2          = 8198
 | area_water_percent      = 7,4
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = [[Rodžersa kalns]], 1747
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 8 683 619 <ref>"U.S. Census Bureau QuickFacts: Virginia". U.S. Census Bureau. October 11, 2022. Retrieved December 5, 2022.</ref>
 | population_as_of        = 2022. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  =
 | population_blank1_title = Rasu sastāvs
 | population_blank1       = baltie - 74,94%
melnie - 20,65%
 | population_blank2_title = Reliģijas
 | population_blank2       = [[protestanti]] - 69%
[[katoļi]] - 14%
nereliģiozi - 12%
 | timezone                = UTC
 | utc_offset              = -5
 | timezone_DST            = UTC
 | utc_offset_DST          = -4
 | website                 = {{URL|http://www.virginia.gov/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = US-VA
 | blank1_name             = Interneta otrā līmeņa domēns
 | blank1_info             = .va.us
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Paliec pie manis
 | oriģinālnos = ''Stand by Me''
 |      attēls = Stand By Me 1986 American Theatrical Release Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Robs Rainers]]
 |  producents =
* [[Brūss A. Evanss]]
* [[Endrjū Šeinmens]]
 |   scenārijs =
* [[Reinolds Džideons]]
* Brūss A. Evanss
 |     aktieri =
* [[Vills Vītons]]
* [[Rivers Fīnikss]]
* [[Korijs Feldmens]]
* [[Džerijs O'Konels]]
* [[Kīfers Saterlends]]
 |      mūzika = [[Džeks Nīče]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Act III Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1986|8|8}}
 |      ilgums = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/stand-me-1986|title=Stand by Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2018|11|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181128021953/http://www.bbfc.co.uk/releases/stand-me-1986}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|52,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=standbyme.htm|title=Stand by Me (1986) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Paliec pie manis"''' ({{val|en|Stand by Me}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu filma, kas balstīta uz [[Stīvens Kings|Stīvena Kinga]] romānu ''The Body''. Filmas režisors ir [[Robs Rainers]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Vītons]], [[Rivers Fīnikss]], [[Korijs Feldmens]], [[Džerijs O'Konels]] un [[Kīfers Saterlends]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1986|8|8||bez}}.

sentences: '''Karakačani''' jeb '''sarakacani''' ({{val|el|Σαρακατσάνοι}}) ir [[etniska grupa]], kas dzīvo [[Grieķija]]s kalnu rajonos — [[Tesālija|Tesālijā]], [[Maķedonija (Grieķijas reģions)|Maķedonijā (Grieķijas reģionā)]], [[Ēpeira|Ēpeirā]], [[Peloponēsa|Peloponēsā]], kā arī [[Bulgārija]]s dienvidrietumu daļā. Skaits — apmēram 12 000 līdz 30 000. Domājams, ka etniski karakačani varētu būt [[heti-luvieši|hetu-luviešu]] cilšu — vidusdonavas [[daki|daku]], pēcteči.{{Nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Pipa_pipa_1.jpg
 | att_nosaukums = [[Surinamas pipa]] (''Pipa pipa'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |   apakšklase = Lissamphibia
 |  apakšklase_lv=Kailamfībijas
 |  virskārta = Batrachia
 | virskārta_lv = Varžu virskārta
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 | apakškārta = Mesobatrachia
 | apakškārta_lv = Vidējo varžu apakškārta
 | dzimta = Pipidae
 | dzimta_lv = Bezmēles vardes
 | ģints = Pipa
 | ģints_lv = Pipas
 |      binomial = Pipa <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Anrī Bergsons
|          vārds_orig = ''Henri Bergson''
|              attēls = Bergson.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = A. Bergsona portrets (''J.E. Blanche'', 1891)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1859
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1941
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[franči|francūzis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = École normale supérieure
|             zinātne = [[filosofija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[vitālisms|vitālisma]] un mācības par dzīvības spēku pamatlicējs
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] literatūrā (1927)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Anrī Luijs Bergsons''' (''Henri Louis Bergson'', dzimis {{dat|1859|10|18}}, miris {{dat|1941|1|4}}) bija [[franči|franču]] [[filosofs]], [[Intuitīvisms|intuitīvists]], pazīstamākais t.s. "dzīves filosofijas” pārstāvis.

sentences:
[[Kategorija:Polinēzija]]
[[Kategorija:Francijas aizjūras teritorijas]]
[[Kategorija:Salu valstis]]
[[Kategorija:Okeānija]]

sentences: '''26. decembris''' pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir gada 360. [[diena]] (361. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām 5 dienas.

sentences:
{{Vairāki attēli
| align     = right
| direction = vertical
| header    = Dažādi trijstūri
| width     = 180

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Luiss Bunjuels
|          vārds_orig = ''Luis Buñuel''
|              attēls = LuisBuñuel1929.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Luiss Bunjuels 1929. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1900
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = {{vieta|Spānija|Kalanda}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1983
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 29
|             m_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[scenārists]]
|       darbības_gadi = 1929—1977
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Daugavpils apvedceļš''' ir 19 km gara [[dzelzceļa līnija]], kas lokveidā savieno [[dzelzceļa līnija Eglaine—Daugavpils|dzelzceļa līniju Eglaine—Daugavpils]] ar [[Dzelzceļa līnija Daugavpils—Indra|dzelzceļa līniju Daugavpils—Indra]]. Līnija sākas [[Sventes pagasts|Sventes pagastā]] [[191. kilometrs|191. kilometra]] ceļa postenī, šķērso [[Daugava|Daugavu]] pa [[Sventes tilts|Sventes tiltu]], turpinās [[Līksnas pagasts|Līksnas pagastā]], kur šķērso [[Autoceļš P67|autoceļu P67]] un [[dzelzceļa līnija Krustpils—Daugavpils|dzelzceļa līniju Krustpils—Daugavpils]]. [[8. kilometrs (Daugavpils apvedceļš)|8. kilometra]] postenī Daugavpils apvedceļa līnijai ir savienojums ar Krustpils—Daugavpils līniju [[Daugavpils]] virzienā. Tālāk līnija ved līdz [[Dzelzceļa līnija Rēzekne—Daugavpils|dzelzceļa līnijai Rēzekne—Daugavpils]] un pie Daugavpils pilsētas robežas [[524. kilometrs|524. kilometra]] postenī savienojas ar to. Tālāk līnija nozarojas [[Stropi|Stropu]] virzienā. Līnija iet pa Daugavpils pilsētas teritoriju [[Križi|Križos]] un turpinās [[Naujenes pagasts|Naujenes pagastā]], kur [[401. kilometrs|401. kilometra]] postenī pieslēdzas līnijai Daugavpils—Indra.

sentences: '''Bazālā membrāna''' ir šaurs, fibrozs, bezšūnu slānis, kas atdala [[epitēlijs|epitēliju]] (ādā, elpceļos, gremošanas traktā u.c), mezotēliju ([[pleira]]s dobumā, [[sirds|perikarda]] dobumā u.c.), [[endotēlijs|endotēliju]] (asinsvados, limfvados u.c.) no zemāk pieguļošajiem [[saistaudi]]em.<ref>Kierszenbaum, Abraham; Tres, Laura (2012). ''Histology and Cell Biology, An Introduction to Pathology'' (3rd ed.). Elsevier. {{ISBN|978-0-323-07842-9}}.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Voleri]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Voleri]]

sentences: '''Meža dravniecība''' ir vēsturisks [[Biškopība|dravniecības]] veids, kurā [[medus]] un citi bišu produkti tika iegūti no dorēs jeb koku dobumos dzīvojošām [[Medusbites|bitēm]].

sentences: '''Svina baltums'''<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 649. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> jeb '''svina baltais''' (''flake white'', ''Kremnitzerweiss'', ''blanc d'argent'') ir mākslīgi iegūts [[svins|svinu]] saturošs [[baltā krāsa|balts]] [[pigments]]. Pēc sastāva tas ir [[svina karbonāts|svina karbonāta]] (apmēram 70 %) maisījums ar [[svina hidroksīds|svina hidroksīdu]] (30 %). Šo savienojumu proporcijas katrā pigmenta šķirnē ir citādas. Svina baltais ir pazīstams no seniem laikiem, to apraksta sengrieķu un romiešu autori, [[viduslaiki|viduslaikos]] to ražoja [[Venēcijas Republika|Venēcijā]] un [[Holande|Holandē]]. Ievērojamas ražošanas vietas bija [[Ungārija]]s pilsēta [[Kremnica]], vēlāk [[Austrija]]s pilsēta [[Kremsa]]. Šo pilsētu nosaukumus nes labākās svina baltā šķirnes. Svina balto ieguva ar vairākām metodēm, kas ietver sevī vai nu metāliskā svina pakļaušanu [[etiķskābe]]s tvaiku un [[oglekļa dioksīds|ogļskābās gāzes]] iedarbībai vai arī svina savienojumu un to šķīdumu apstrādi ar ogļskābo gāzi. Modernāka metode ir svina baltā iegūšana [[elektrolīze|elektrolītiski]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Celso Sukova da Fonsekas tehnoloģiskās izglītības federālais centrs
| native_name       = ''Centro Federal de Educação Tecnológica Celso Suckow da Fonseca''
| image_name        = Logotipo cefet-rj.jpg
| image_size        =
| image_alt         =
| caption           =
| latin_name        =
| motto             =
| mottoeng          =
| established       = 1917. gadā
| closed            =
| type              = valsts universitātes sistēma
| affiliation       =
| endowment         =
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        =
| president         =
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    = 587
| administrative_staff  =
| students          = 9669
| undergrad         =
| postgrad          =
| doctoral          =
| other             =
| location          = {{nobr|{{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}}}
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            =
| colours           =
| athletics         =
| sports            =
| nickname          =
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = {{url|http://portal.cefet-rj.br/}}
| logo              =
| footnotes         =
}}

sentences:
{{cita nozīme|ezeru Latgalē|ezeru Kurzemē|Zvirgzdu ezers}}
{{Ezera infokaste
| ezers        = Zvirgzdenes ezers
| attēls       = Озеро Звиргздене.jpg
| paraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Ludzas novads]]
| vieta3       = [[Zvirgzdenes pagasts]]
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=33 | plat_s=34 | plat_NS=N
| gar_d=27 | gar_m=41 | gar_s=12 | gar_EW=E
| platība      = 1,34
| garums       = <!-- tikai skatli; km -->
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = 2,6
| Max_dziļums  = 4,7
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = 133,6
| izteka       = [[Plītnīca]]
| baseins      = <!-- tikai skatli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        = 6
| pilsētas     = [[Ludza]], [[Zvirgzdene]]
}}
'''Zvirgzdenes ezers''' (arī '''Zvirgzdienes ezers''', '''Zvirgzdines ezers''') ir caurteces [[ezers]] Ludzas ezeru grupā [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Zvirgzdenes pagasts|Zvirgzdenes pagastā]] pie [[Ludza]]s pilsētas robežas.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2373/ ezeri.lv]</ref> Krasti slīpi, vietām stāvi, rietumu malā zemi, kūdraini. Dibens smilšains, dūņains. Sešas (pēc citiem avotiem piecas) ar mežu apaugušas salas ar kopējo platību 3,8 ha: Liepu sala (1,4 ha), Ozolu sala (1,2 ha), Ievu sala (0,5 ha), Lakstīgalu sala (0,4 ha), Mīlestības sala (0,3 ha). Salas ietilpst dabas liegumā "[[Zvirgzdenes ezera salas]]". Ietek [[Stauka]] no [[Cirms|Cirma ezera]], grāvis no [[Pauguļu ezers|Pauguļu ezera]]. Iztek [[Plītnīca]] uz [[Mazais Ludzas ezers|Mazo Ludzas ezeru]]. Makrofīti: [[niedres]], [[meldri]], [[lēpes]], [[glīvenes]], [[elodejas]], [[kosas]], [[elši]]. Dzīvo [[līnis]], [[plaudis]], [[karūsa]], [[līdaka]], [[asaris]], [[karpa]], [[zandarts]]. Izmanto [[zivjaudzēšana]]i - ielaistas [[sudrabkarūsa]]s.<ref>{{Latvijas daba}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada jūnijā,}}
{{Ievads+}}
{{Vikisaites+}}
'''MySQL Cluster''' izmanto sinhrono replikāciju caur divfāžu saskaņošanas mehānismu, lai nodrošinātu datu ierakstīšanu vairākos mezglos līdz saskaņošana būs noslēgta. (Tas ir pretēji "[http://dev.mysql.com/doc/en/replication.html MySQL Replication]{{Novecojusi saite}}", kas ir [[asinhrona]].) Kopumā ir nepieciešamas divas datu kopijas (''replicas''), lai garantētu augstu pieejamību. Turklāt klāsteri ir iespējams nokonfigurēt līdz 4 kopiju glabāšanai.

sentences: {{cita nozīme|gaismas laušanu|viļņu apliekšanos|Difrakcija}}

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Gagauzi
''Gagauzlar''
| image =
| population = apmēram '''240 000'''
|image_caption = Gagauzi tautas tērpos
| region1 = {{flaga|Moldova}} [[Moldova]]
  (skatīt  [[Gagauzija]])
| pop1 = 126 010
| ref1 = <ref>{{tīmekļa atsauce |title=2.1.8. Populația pe principalele naționalități (conform datelor recensămintelor populaţiei) |url=http://statistica.gov.md/public/files/publicatii_electronice/Anuar_Statistic/2017/Anuar_statistic_2017.pdf |access-date=31 July 2019 |page=41 |language=ro}}</ref>
| region2 = {{flaga|Ukraine}} [[Ukraina]]
| pop2 = 31 923
| ref2 = <ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.ukrcensus.gov.ua/eng/results/general/nationality/|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070706003257/http://www.ukrcensus.gov.ua/eng/results/general/nationality/title=Ukrainian|archive-date={{dat|2007|07|06||bez}}|access-date=2 May 2023|title=Arhivēta kopija}}</ref>
| region5 = {{flaga|Turkey}} [[Turcija]]
| pop5 = 15 000
| ref5 = <ref name="enm">{{tīmekļa atsauce |url=http://enc.mail.ru/article/1900020242 |title=Энциклопедии@Mail.Ru |access-date=2009-01-13 |archive-url=https://web.archive.org/web/20071029061551/http://enc.mail.ru/article/1900020242 |archive-date=29 October 2007  }}</ref>
| region6 = {{flaga|Russia}} [[Krievija]]
| pop6 = 13 690
| ref6 = <ref>{{tīmekļa atsauce |title=Итоги Всероссийской переписи населения 2010 года в отношении демографических и социально-экономических характеристик отдельных национальностей. Приложение 2. Национальный состав населения по субъектам Российской Федерации. |url=http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/results2.html |access-date=5 August 2019 |language=ru |archive-date=9 December 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20211209035558/http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/results2.html }}</ref>
| languages =  {{hlist|[[Gagauzu valoda]]|[[Rumāņu valoda]]|[[Krievu valoda]]}}
| religions = [[Austrumu Pareizticīgā baznīca]]<ref name="auto">{{tīmekļa atsauce|first = Michael |last = Lipka|url= https://www.trtworld.com/opinion/the-gagauz-christian-turks-between-two-worlds-57426|title=The Gagauz: 'Christian Turks' between two worlds |date =22 May 2022 |publisher=TRT World|quote=The Gagauz, a Turkic-Orthodox Christian people, have lived in the Balkans for hundreds of years, managing to preserve their language and culture.}}</ref>
| related = [[turki]]
| region7 = {{flaga|Baltkrievija}} [[Baltkrievija]]
| pop7 = 204
| ref7 = <ref>{{tīmekļa atsauce |title=Национальный статистический комитет Республики Беларусь |url=http://belstat.gov.by/homep/ru/perepic/2009/vihod_tables/5.11-0.pdf |publisher=Statistics of Belarus |archive-url=https://web.archive.org/web/20131018221300/http://belstat.gov.by/homep/ru/perepic/2009/vihod_tables/5.11-0.pdf |archive-date=18 October 2013 |page=4|language=be}}</ref>
| region8 = {{flaga|Latvia}} [[Latvija]]
| pop8 = 91
| ref8 =<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.pmlp.gov.lv/sites/pmlp/files/media_file/isvn_latvija_pec_ttb_vpd.pdf|access-date=2 May 2023|date=1 January 2021|website=pmlp.gov.lv|language=lv|title=Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības}}</ref>
| region9 = {{flaga|Bulgaria}} [[Bulgārija]]
| pop9 = 40
| ref9 = <ref>{{tīmekļa atsauce |title=Етнически малцинствени общности |url=http://www.nccedi.government.bg/bg/node/196 |website=nccedi.government.bg |language=bg |access-date={{dat|2023|05|07||bez}} |archive-date={{dat|2019|07|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190730225713/http://www.nccedi.government.bg/bg/node/196 }}</ref>
| region10 = {{flaga|Estonia}} [[Igaunija]]
| pop10 = 35
| ref10 = <ref>{{tīmekļa atsauce |title=Enumerated Permanent Residents by Ethnic Nationality and Sex, 31 December 2011 |url=http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=PCE04&lang=1 |website=pub.stat.ee |access-date=31 July 2019}}</ref>
| region11 = {{flaga|Lithuania}} [[Lietuva]]
| pop11 = 18
| ref11 = <ref>{{ziņu atsauce |title=Gyventojai pagal skaitlingiausias tautybes |url=https://www.stat.gov.lt/documents/10180/1680046/Tautybe_gimtoji_kalba_ir_tikyba.pdf/9767222c-3667-4bae-a5a6-7becdabf6770?version=1.0 |access-date=31 July 2019 |work=Statistics of Lithuania |page=155 |language=lt |archive-date={{dat|2019|01|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190122095022/https://www.stat.gov.lt/documents/10180/1680046/Tautybe_gimtoji_kalba_ir_tikyba.pdf/9767222c-3667-4bae-a5a6-7becdabf6770?version=1.0 }}</ref>
| region12 = {{flaga|Romania}} [[Rumānija]]
| pop12 = 5
| ref12 = <ref>{{ziņu atsauce|url=https://adevarul.ro/news/eveniment/ultimii-gagauzi-romania-1_50ae32037c42d5a6639a9573/index.html|title=Ultimii găgăuzi din România|newspaper=[[Adevărul]]|date=25 June 2010|language=ro}}</ref>
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|rinda=Asterales
|suga_lv=Purva dadzis
|suga=Cirsium palustre
|ģints_lv=Dadži
|ģints=Cirsium
|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta
|dzimta=Asteraceae
|rinda_lv=Asteru rinda
|klase_lv=Divdīgļlapji
|klase=Magnoliopsida
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|nodalījums=Magnoliophyta
|valsts_lv=Augi
|valsts=Plantae
|autors= (L.) Scop.
|attēls=
Cirsium palustre RF.jpg
}}
'''Purva dadzis''' (''{{Val-la|Cirsium palustre}}'') ir [[kurvjziežu dzimta]]s augu suga, kas plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, un dažviet [[Āzija|Āzijā]]. Atsevišķi eksemplāri un grupas aug mitrās, purvainās [[Pļava|pļavās]] un zāļu purvos, mitros ūdenstilpju krastos.

== Ārējās saites ==
{{sisterlinks-inline}}
==Atsauces==
{{atsauces}}
{{botānika-aizmetnis}}
[[Kategorija:Dadži]]
[[Kategorija:Latvijas flora]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Psilocybe semilanceata 6576.jpg
| att_nosaukums = [[Smailā kailgalve|Smailās kailgalves]]
| valsts        = Fungi
| valsts_lv     = Sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase         = Hymenomycetes
| klase_lv      = Himēnijsēnes
| kārta         = Agaricales
| kārta_lv      = Atmatenes
| dzimta        = Strophariaceae
| dzimta_lv     = Virpainītes
| ģints         = Psilocybe
| ģints_lv      = Kailgalves
| suga          =
| suga_lv       =
| binomial      =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
'''Eksponentvienādojums''' ir [[vienādojums]], kur nezināmais atrodas kāpinātājā. Piemēram, <math>3^x= 27</math>, <math>6^{x-3}-6^3=x^2</math>
Eksponentvienādojumu risināšanā nepieciešams izmantot pakāpju īpašības un definīcijas.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Darbības ar pakāpēm, pamatlikumi|url=http://www.uzdevumi.lv/p/matematika/12-klase/eksponentvienadojumi-1024/re-f591aa65-6221-45ac-aedc-ca83be8e5e2b}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last1=E.Slokenberga, I. France, I.France|title=Matemātika 12.klasei|publisher=Lielvārds|pages=9.lpp}}</ref>
*Par reāla skaitļa <math>a</math> pakāpi ar naturālu kāpinātāju <math>n</math> sauc reizinājumu, kurā skaitlis <math>a</math> ņemts <math>n</math> reizes.
''Piemērs:''

sentences:
{{Protestantisms}}
'''Metodisms''' ir viens no [[protestantisms|protestantisma]] novirzieniem. Tas radās, apvienojoties vairākām [[konfesija|konfesijām]], kuru idejas balstījās [[Džons Veslijs|Džona Veslija]] dzīvē un mācībā. Metodismu nozīmīgi ietekmēja arī [[Džordžs Vaitfīlds]] un Džona brālis [[Čārlzs Veslijs]].

sentences: {{Commonscat|Bass guitarists by country}}

sentences:
[[Kategorija:Ukraiņu mūziķi]]
[[Kategorija:Komponisti pēc valsts]]
[[Kategorija:Ukraiņi]]
[[Kategorija:Ukraiņu dziedātāji]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
'''Budovskis''' var būt:

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Ferencs Erkels
|          vārds_orig = ''Erkel Ferenc''
|              attēls = Erkel Ferenc 1880 körül (Kozmata Ferenc felvétele, crop).jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1811
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Ungārijas karaliste|Ģula|td=Ungārija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1893
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 25
|             m_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta|td=Ungārija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|            paraksts =
|               stils = [[Romantisms]]
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Ferencs Erkels''' ({{val|hu|Erkel Ferenc}}; {{dat|1811|11|7|N}} [[Ģula]] — {{dat|1893|6|25|N}} [[Budapešta]]) bija ungāru [[komponists]], pianists, [[pedagoģija|pedagogs]], [[diriģēšana|diriģents]]. [[Ungārijas himna]]s mūzikas autors. Pirmās ungāru [[opera]]s autors.

sentences:
[[Kategorija:Beberbeķi]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Beberbeķi]]

sentences: {{Commonscat|Cyclists from the Czech Republic|Čehijas riteņbraucēji}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Grifters''
| operators =
| attēls = TheGrifters.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents = * [[Mārtins Skorsēze]]
* [[Roberts A. Heriss]]
* [[Džims Peintens]]
| scenārijs = * [[Donalds E. Vestleiks]]
| aktieri = * [[Džons Kjūsaks]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Anete Beninga]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| oriģinālnos = ''The Grifters''
| studija = ''Cineplex Odeon Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Miramax]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|12|5}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Grifters''''' ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]], bet producents [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Anete Beninga]]. Filma balstīta uz [[Džims Tompsons|Džima Tompsona]] 1963. gada tāda paša nosaukuma romānu.

sentences: '''Vulgāta''' ({{val-la|Vulgata versio}} — 'vispārpieņemtā versija') ir [[Bībele]]s tulkojums latīņu valodā, ko veicis [[Hieronims|svētais Hieronims]] (4. gadsimta beigas—5. gadsimta sākums).

sentences:
{{cita nozīme|filmu|ASV pilsētu|Čikāga}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Čikāga"
| attēls                   = Chicagopostercast.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chicago''
| žanrs                    = mūzikls
| režisors                 = [[Robs Māršals]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Renē Zelvēgere]]
* [[Ričards Gīrs]]
* [[Ketrina Zeta-Džonsa]]
* [[Kvīna Latifa]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|12|27}}
| ilgums                   = 113 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|306,7 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Čikāga"''' ({{val|en|Chicago}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[mūzikls|mūzikla]] filma, kuras režisors ir [[Robs Māršals]]. Galvenās lomas attēlo [[Renē Zelvēgere]], [[Ričards Gīrs]], [[Ketrina Zeta-Džonsa]] un [[Kvīna Latifa]]. Filmas pamatā ir Boba Foses tāda paša nosaukuma [[Brodvejas teātris|Brodvejas]] [[Čikāga (mūzikls)|mūzikls]] (1975).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Georgs Ludvigs Kolinss
|     vārds_orig = ''Georg Ludwig Collins''
|         attēls = Georg Ludwig Collins.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1763
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Kēnigsberga]] (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1814
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Georgs Ludvigs Kolinss''' ({{val-de|Georg Ludwig Collins}}, 1763—1814) bija Rīgas [[Rīgas Reformātu baznīca|reformātu draudzes]] mācītājs.

sentences: '''26. maijs''' ir gada 146. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (147. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 219 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Guerichosteus heterolepis orbitālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''[[Guerichosteus heterolepis|G. heterolepis]]'' orbitālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Guerichosteidae
| dzimta_lv = Gīrihosteīdas
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Guerichosteus|gīrihosteji}}
* {{TaksoSaite|Hariosteus|hariosteji}}
| kategorijas =nē
| binomial= Pycnosteidae <small>Tarlo, 1962</small>
}}
'''Gīrihosteīdas''' ({{val|la|Guerichosteidae}}; no ''Guerich'' — G. Gīrihs (vācu paleontologs) un ''osteon'' — kauls) ir izmirusi [[Bezžokļaiņi|bežžokļaiņu]] dzimta, kas ietilpst [[psammosteju apakškārta|psammosteju apakškārtā]]. Dzimtu [[1964. gads|1964. gadā]] aprakstīja britu paleontologs [[Lamberts Tarlo]]. Dzimtu veido divas vai trīs ģintis.

sentences:
{{Pamatraksts|Pārtautošana}}
{{Vikikrātuves kategorija|Cultural assimilation|Pārtautošana}}

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Miegupe
|attēls= Miegupe lejpus Mūrmužas.jpg
|paraksts= Miegupe lejpus [[Mūrmuiža]]s
|garums=23 (18)
|baseins=84
|gada_notece=0,024
|kritums=44
|izteka= pie [[Pintuļi]]em
|ieteka=[[Gauja]]
|ietekas_augstums  =
|tek_caur=[[Latvija]]
|liel_pietekas=
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=25| sāk_plat_s=25 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=30| sāk_gar_s=46| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=28| iet_plat_s=03| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=23| iet_gar_s=59| iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Miegupe''' (arī ''' Ķempe''', '''Miedziņa''', '''Miega''', '''Miegas upīte''', '''Miegupīte''', '''Sapa''')<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=66566&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref> ir [[upe]] [[Latvija|Latvijā]], [[Gauja]]s kreisā pieteka [[Valmieras novads|Valmieras]] un [[Cēsu novads|Cēsu]] novadā. Sākas [[Mārsnēnu pagasts|Mārsnēnu pagastā]] pie [[Pintuļiem]]. Augštecē nav izteiktas ielejas, gultne taisnota. Sākumā tek ziemeļaustrumu virzienā, pie [[Jaunvāle]]s krasi pagriežas uz rietumiem. [[Mūrmuiža|Mūrmuižā]] uz Miegupes izveidots [[Miegupes dzirnavezers]]. Lejpus Mūrmuižas upe tek pa izteiktu ieleju, kas pakāpeniski padziļinās. [[Gaujas senleja]]s krastu pie [[Sapas (Kauguru pagasts)|Sapām]] šķērso dziļā gravā. Ietek [[Gauja|Gaujā]] pie [[Līči (Kauguru pagasts)|Līčiem]]. Lielākās pietekas ir [[Adzele (upe)|Adzele]], [[Grūžupe]] (labās) un [[Mīļuma]] (kreisā).<ref>{{Latvijas daba|3|248}}</ref> Upi šķērso [[Dzelzceļa līnija Rīga—Valka|Rīgas—Valkas dzelzceļš]] un autoceļš [[P20]].

sentences:
'''Neparametriskās statistikas''' metodes tiek izmantotas gadījumā, ja uz izlasi nevar attiecināt normālos "parametrus" jeb izlase neatbilst [[normālsadalījums|normālajam sadalījumam]]. Iemesli var būt dažādi: vai nu ''vainīgi'' ir izlases veidošanas principi, vai arī kāda cita iemesla dēļ izlasē neveidojas normālsadalījumam līdzīgs sadalījums. Šie divi gadījumi, attēloti ar piemēriem, izskatās šādi:
# Ja tiek mesta monēta, un mērķis ir izmērīt, vai monēta uz katru no pusēm krīt vienādu skaitu reižu (t.i. vai atšķirības ir uzskatāmas par statistiski nenozīmīgām), vai varbūt kāda blakusfaktora dēļ monēta kritīs vairāk uz vienu no pusēm. Šeit viennozīmīgi ir zināms, ka par normālsadalījumu nav runas, jo rezultāti grupējas divās vienlīdzīgās kolonnās;
# Ja populācijā tiek mērīta kādas pazīmes izteiktība, un rezultāti liecina, ka pusē gadījumu rezultāti ir ļoti zemi, bet otrā pusē - ļoti augsti, un praktiski nav sastopamas vidējās vērtības. Šeit no matemātiskā viedokļa būtu iespējams normālsadalījums, bet rezultāti liecina pretējo.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Kārļa tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Karlův most''
|attēls               = Prague 07-2016 View from Petrinska Tower img2.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Prāga
| plat_d = 50 | plat_m  =  5 | plat_s = 11.21 | plat_NS = N
| gar_d  = 14 | gar_m   = 24 | gar_s  = 42.68 | gar_EW  = E
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = Tikai gājēji
|šķērso               = [[Vltava]]
|atrašanās vieta      = {{vieta|Čehija|Prāga}}
|apkalpo              =
|arhitekts            = [[Peters Parlers]]
|tilta tips           =
|materiāli            = Bohēmijas smilšakmens
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 515,8 m<ref name=pragspot/>
|platums              = 9,5 m<ref name=pragspot/>
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = 1357—1402<ref name=pragspot/>
|atklāts              =
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|citas daļas          = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Čehija
|  valsts2 = Čehijas
| ofic_nos =
|   numurs = [http://monumnet.npu.cz/pamfond/list.php?hledani=1&CiRejst=11730/1-15 11730/1-15]
|   datums =
|     tips =
}}
}}
'''Kārļa tilts''' ({{val|cs|Karlův most}}) ir [[Vltava]]s upi šķērsojošs tilts [[Prāga|Prāgā]], [[Čehija|Čehijā]].

sentences: '''Mašīnu un traktoru stacija''' ('''MTS''') bija valsts uzņēmums [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un citās tās satelītvalstīs, kas bija apgādāts ar [[Traktors|traktoriem]], [[Labības kombains|kombainiem]] u.c. komplicētām lauksaimniecības mašīnām, ar kurām MTS uz līguma pamata par noteiktu samaksu natūrā (pamatforma) un naudā veica [[Kolhozs|kolhozos]] un [[Padomju saimniecība|padomju saimniecībās]] [[lauksaimniecība]]s darbus. Katram darbam bija sava natūrmaksas likme.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Piemiņas vieta kureliešiem Liepājā pie Ziemeļu fortiem.

sentences:
<includeonly>{{#invoke:Infobox mapframe|main}}</includeonly><noinclude>
{{lua|Modulis:Infobox mapframe}}
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Riters
|     vārds_orig = ''Carl Ritter''
|         attēls = Carl ritter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1779
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kvedlinburga]], [[Brandenburga-Prūsija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1859
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ģeogrāfs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Tabaka''' ir [[lauksaimniecība]]s produkts, ko iegūst no [[tabakas|tabaku]] ģints (''Nicotiana'') augu [[lapas|lapām]]. Tabaka tiek izmantota [[cigarete|cigarešu]] un [[cigārs|cigāru]] ražošanā. Lai varētu smēķēt, arī [[pīpe|pīpēs]] ir nepieciešams ievietot tabaku. Tabaka augstā koncentrācijā satur [[nikotīns|nikotīnu]]. Sausa tabaka var saturēt līdz pat 5% nikotīna.

sentences: Veselības aprūpē '''diferenciāldiagnoze''' (saīsināti, {{Val-en|DDx}}) ir pacienta vēstures analīzes un fiziskās izmeklēšanas metode, lai noteiktu pareizu [[Diagnoze|diagnozi]]. Tas ietver noteiktas slimības vai stāvokļa nošķiršanu no citiem, kam ir līdzīgas klīniskas pazīmes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/differential+diagnosis|title=Definition of DIFFERENTIAL DIAGNOSIS|website=www.merriam-webster.com|access-date=2023-02-03|language=en}}</ref> Klīnicisti izmanto diferenciāldiagnostikas procedūras, lai diagnosticētu konkrēto pacienta slimību vai, vismaz, lai ņemtu vērā jebkādus tūlītējus dzīvībai bīstamus apstākļus. Bieži katru atsevišķo iespējamās slimības variantu sauc par diferenciāldiagnozi (piemēram, akūts [[bronhīts]] var būt diferenciāldiagnoze klepus novērtēšanā, pat ja galīgā diagnoze ir [[saaukstēšanās]]).

sentences:
darba "[[Ādama radīšana]]" parodija ''Touched by His Noodly Appendage'' ir ikonisks Lidojošā makaronu monstra attēlojums;<ref name="Touched">{{tīmekļa atsauce | url = http://www.androidarts.com/fsm/index.htm |title = Touched by His Noodly Appendage |author = Jansson, Arne Niklas | work = Android Arts | accessdate = 2012-11-25 }}</ref> autors Arne Niklass Jansons.]]
{{nepilnīgs}}
'''Lidojošais makaronu monstrs''' jeb '''Lidojošais spageti monstrs''' ({{val|en|Flying Spaghetti Monster}}) ir mūsdienu [[parodija]], Lidojošā makaronu monstra baznīcas jeb pastafarisma dievība. '''Pastafarisms''' (pēc analoģijas ar [[pasta|makaroniem]] un [[rastafarisms|rastafarismu]]) ir [[sociāla kustība]], kas veicina bezrūpīgu attieksmi pret [[Reliģija|reliģiju]] un iebilst pret [[Apzināta radīšana|apzinātās radīšanas]] un [[Kreacionisms|kreacionisma]] mācīšanu valsts skolās. Saskaņā ar tās piekritējiem, pastafarisms ir "īsta, likumīga reliģija, gluži kā jebkura cita."<ref name="About">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.venganza.org/?page_id=2|title=About|last=Henderson|first=Bobby|work=The Church of the Flying Spaghetti Monster|accessdate=2012-08-10}}</ref> Pastafarisms ir oficiāli atzīta reliģija [[Nīderlande|Nīderlandē]]<ref name="metro.co.uk">http://metro.co.uk/2016/01/28/the-netherlands-has-recognised-the-church-of-the-flying-spaghetti-monster-as-a-religion-5649017/</ref> un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] — kur pastafarisma pārstāvjiem atļauts laulāties un kur 2016. gada aprīlī notikušas pirmās juridiski atzītās pastafariešu kāzas.<ref name="NZcelebrant">{{cite news|url=http://www.nzherald.co.nz/nz/news/article.cfm?c_id=1&objectid=11595894|title=First Pastafarian celebrant can help couples get noodley knotted|first=Nicholas|last=Jones|authorlink=|website=[[New Zealand Herald]]|date=Feb 26, 2016|accessdate=2016-06-24}}</ref><ref name="NZPirateWedding">[http://www.bbc.com/news/blogs-news-from-elsewhere-35112484 New Zealand: Pastafarian marriage ceremonies approved]</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/world-asia-36062126|title=New Zealand stages first Pastafarian wedding on pirate boat|publisher=BBC|date=2016-04-16|accessdate=2016-04-16}}</ref> Tajā pašā mēnesī ASV federālā tiesa atzina, ka "Lidojošā makaronu monstra baznīca" nav īsta reliģija.<ref>https://www.rt.com/usa/339519-judge-flying-spaghetti-god/</ref>

sentences: '''M šūnas''' ir [[šūna]]s, kuras atrodas zarnu [[Peijera plāksnīte|Peijera plāksnītēs]], kā arī ar [[Plaušas|bronhiem]] saistītajos limfoīdajos audos (''bronchus-associated lymphoid tissue'' — BALT). To galvenā funkcija ir [[Mikroorganisms|mikroorganismu]] un daļiņu transports cauri [[Epitēlijs|epitēlija]] barjerai līdz imūnajām šūnām, tādējādi stimulējot gļotādas imunitāti. Atsevišķos gadījumos M šūnas var būt kā ieejas vārti dažādām baktērijām, piemēram, ''Shigella flexneri'', ''Salmonella typhimurium'', un ''Yersinia pseudotuberculosis.''

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Sprādzieni 2013. gada Bostonas maratonā
| attēls            = 1st Boston Marathon blast seen from 2nd floor and a half block away.jpg
| attēla_apraksts   = Notikuma vieta pēc pirmā sprādziena
| vieta             = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
| koordinātas       = {{Coord|42|20|59.2|N|71|04|44.1|W|display=inline,title}}
| datums            = {{dat|2013|4|15|N|bez}}
| laiks             = 14.49
| laika_josla       = [[UTC−4]]
| veids             = sprādzieni, apšaude
| bojā_gājušie      = 3
| ievainotie        = 280
| izraisītāji       =
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Sprādzieni 2013. gada Bostonas maratonā''' notika {{dat|2013|4|15||bez}} plkst. 14.49 pēc vietējā laika (21.49 pēc Latvijas laika) [[Bostonas maratons|Bostonas maratona]] laikā, tieši pirms finiša līnijas. Sprādziena rezultātā bojā gāja trīs cilvēki, tāpat tika ievainoti apmēram 264 citi cilvēki.<ref name="globe-number-injured"/> Notika divi sprādzieni ar 12 sekunžu intervālu, sprādzienu vietas atradās 190 metru attāluma viena no otras.<ref name="NYDN-5/15"/><ref name="cnn-what-we-know"/> Kopumā (sprādzienos un vēlākajās apšaudēs) gāja bojā 18 cilvēki un 280 cilvēki tika ievainoti.

sentences: '''Ķekavas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 105 [[iela]]s [[Ķekava|Ķekavā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Ķekava, Ķekavas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences: '''31. janvāris''' ir gada 31. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 334 (335 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jesēnija Volžankina
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|11|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Ludza}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Septiņcīņa]], [[tāllēkšana]], barjerskriešana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Jesēnija Volžankina''' (dzimusi 1983. gada 28. novembrī [[Ludza|Ludzā]]) ir [[Latvija]]s [[vieglatlēte]] — parasti piedalās [[Septiņcīņa|septiņcīņā]] un nereti arī [[Tāllēkšana|tāllēkšanā]] vai [[Barjerskriešana|barjerskriešanā]]. Viņas personīgais rekords septiņcīņā ir 5996 punkti. [[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006. gada Eiropas čempionātā]] septiņcīņā viņa ar 5979 punktiem ierindojās augstajā 14. vietā, bet tāllēkšanā ar 6,22 metrus tālu lēcienu ierindojās 22. vietā.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Aleks Boldvins
 | vārds_orig              = ''Alec Baldwin''
 | attēls                  = Alec Baldwin by Gage Skidmore.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Aleks Boldvins 2016. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1958|4|3}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ņujorka|Longailenda}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = 1980—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
* [[Kima Beisingere]] (1993–2002)
* Hilarija Tomasa (2012—pašlaik)
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Aleksandrs Re "Aleks" Boldvins III''' ({{val|en|Alexander Rae "Alec" Baldwin III}}; dzimis {{dat|1958|4|3}}) ir amerikāņu aktieris, komiķis un producents.

sentences:
'''Šuvalovs''' var būt:
* [[Pēteris Šuvalovs]];
* [[Andrejs Šuvalovs (galminieks)]];
* [[Andrejs Šuvalovs (ģenerālmajors)]].

sentences:
[[Kategorija:Francijas garīdznieki|Prelati]]
[[Kategorija:Francijas Romas katoļu garīdznieki|Prelati]]
[[Kategorija:Prelāti]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Ground squirrel berkeley marina 01.jpg
|  att_nosaukums = [[Kalifornijas zemes vāvere]] (''Spermophilus beecheyi'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveru dzimta
|    apakšdzimta = Xerinae
| apakšdzimta_lv = Zemes vāveres
|          cilts = Marmotini
|       cilts_lv = Murkšķi
|       binomial = Marmotini <small>([[Reginald Innes Pocock|Pocock]] 1923)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Murkšķi''', '''murkšķu cilts''' (''Marmotini'') ir viena no [[Vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') [[grauzējs|grauzēju]] ciltīm. Tā kopā ar [[Āfrikas vāveres|Āfrikas vāveru cilti]] (''Protoxerini'') un [[asspalvainās zemes vāveres|asspalvaino zemes vāveru cilti]] (''Xerini'') veido [[zemes vāveres|zemes vāveru apakšdzimtu]] (''Xerinae'').

sentences:
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Ziemas mēnesis”]]
'''Janvāris''' ({{val|la|Januarius}}, par godu Senās Romas dievam [[Jānuss|Jānusam]]) ir [[gads|gada]] pirmais mēnesis. Janvārī ir 31 [[diena]], tas ir viens no 7 mēnešiem, kuros ir 31 diena. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''ziemas mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''vasaris'', bet mūsdienās — ''sausis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] un [[statistika|statistikā]] '''ģeometriskais vidējais''' jeb '''proporcionālais vidējais''' ir vidējās vērtības veids, ko iegūst, skaitļus reizinot (atšķirībā no [[aritmētiskais vidējais|aritmētiskā vidējā]], kurā skaitļus saskaita). <math>n</math> nenegatīvu [[reāli skaitļi|reālu skaitļu]] <math>x_1,\ldots,x_n</math> ģeometrisko vidējo aprēķina, no šo skaitļu reizinājuma velkot <math>n</math>-tās pakāpes sakni:

sentences: {{Commons category|Streets in Vilnius|Ielas Viļņā}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
|-
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
|-
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
|-
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
|-
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
|-
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
|-
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
|-
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
|-
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
|-
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
|-
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
|-
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
|-
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
|-
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
|-
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
|-
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
|-
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
|-
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
|-
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
|-
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
|-
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
|-
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
|-
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
|-
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
|-
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
|-
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
|-
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
|-
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
|-
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
|-
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
|-
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
|-
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
|-
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
|-
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
|-
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
|-
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
|-
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
|-
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
|-
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
|-
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
|-
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
|-
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
|-
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
|-
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
|-
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
|-
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
|-
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
|-
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
|-
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
|-
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{infobox
| bodyclass  = vcard plainlist
| bodystyle  = width: {{#if:{{{box width|}}}|{{{box width}}}|22em}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Piperidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11N
|citi nosaukumi=heksahidropiridīns, azacikloheksāns,
pentametilēnamīns, azināns
|CAS numurs=110-89-4
|molmasa=85,15
|blīvums=862
|kušanas temperatūra=-7 °C
|viršanas temperatūra=106 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piperidīns''' (C5H11N) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[amīni|amīns]] - [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Piperidīns pieder pie sešlocekļu heterocikliem un to var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[piridīns|piridīnu]]. Piperidīns ir bezkrāsains šķidrums ar īpatnēju amīnu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un veido ar to [[azeotrops maisījums|azeotropu maisījumu]] (35% ūdens 92,8 °C temperatūrā). Piperidīns ir ļoti stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

sentences:
s stepe (pampa)]]
'''Stepes''' ir plaši bezmežu apgabali, kuros aug [[kaviļas]] un citas [[graudzāļu dzimta|graudzāles]], [[sīpolaugi]] un citi [[lakstaugi]]. [[Koks|Koku]] augšanai tur ir pārāk maz mitruma, tāpēc [[krūmi|krūmu]] audzes un nelielas birzis ir sastopamas reti. Atšķirībā no [[savanna|savannām]], stepēs ir krasi izteiktas temperatūras atšķirības starp [[ziema|ziemu]] un [[vasara|vasaru]]. Ziemā uzsnieg sniegs un temperatūra var noslīdēt pat līdz -20 °C. Vasara ir gara, karsta un sausa. Temperatūra ir apmēram +20 °C līdz +25 °C. Stepes ir visos kontinentos, izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]]. [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] stepes sauc par [[prērija|prērijām]], bet [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] — par [[pampa|pampām.]]

Stepē dzīvo daudz sīko [[grauzēji|grauzēju]]: [[surikāts|surikāti]], [[kāmji]], [[lēcējpeles]], [[murkšķi]].

sentences: '''Eksotoksīni''' ir [[toksīns|toksīni]], ko izdala [[baktērija]]s. Eksotoksīni izdalās apkārtējā vidē no dzīvām baktērijām un tiem ir specifiska ietekme uz [[organisms|organismu]]. Eksotoksīnus galvenokārt izdala grampozitīvas baktērijas, pēc ķīmiskās uzbūves eksotoksīni ir [[olbaltumvielas]]. Atsevišķas baktērijas izdala ļoti spēcīgus toksīnus, piemēram, ''[[Clostridium botulinum]]'' producē spēcīgu toksīnu – [[botulīns|botulīnu]], tas var attīstīties nepietiekami vai nepareizi apstrādātos konservos, tā nāvējošā deva ir 0,1-1,0 mg. Botulīns ir neirotoksisks, rada [[muskulis|muskuļu]] paralīzi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://bse.sci-lib.com/article111092.html |title=Токсины<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2011|01|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100708134151/http://bse.sci-lib.com/article111092.html |archivedate={{dat|2010|07|08||bez}} }}</ref> Šo toksīna īpašību plaši izmanto [[kosmetoloģija|kosmetoloģijā]]. Botulīna toksīnu attīra un veido sterilu produktu. Atšķaidītu toksīnu injicē [[āda|ādā]], tas rada pagaidu daļēju muskuļu [[paralīze|paralīzi]] noteiktā apgabalā, jo tiek bloķēta [[nervi|nervu]] impulsu pārvade. Muskuļu paralīze ilgst apmēram trīs mēnešus.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.associatedplasticsurgeons.com/consent_Forms/botox_consent.php |title=Botox Cosmetic<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2011|01|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091001170553/http://www.associatedplasticsurgeons.com/consent_Forms/botox_consent.php |archivedate={{dat|2009|10|01||bez}} }}</ref> Citi baktēriju izdalīti eksotoksīni izraisa [[stingumkrampji|stingumkrampjus]], [[difterija|difteriju]], [[pārtikas toksikoinfekcija]]s u.c.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Taizemē|Mūziķes]]
[[Kategorija:Taizemes mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Delfīns|Delfīns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Delfīns
| abbreviation = Del
| name_latin = Delphinus
| RA = 20,7
| dec = +13,8
| areatotal = 189
| arearank = 69. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''β Del''
| starmagnitude = 3,63
| neareststarname = ''HD 197076''
| stardistance = 68,45
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lapsiņa]]
[[Bulta (zvaigznājs)|Bulta]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Mazais Zirgs]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
'''Groša likums''' ir [[datora veiktspēja]]s pieņēmums, ko veica [[Herberts Grošs]] 1953. gadā. Pieņēmums no H. Groša puses ir, ka datora veiktspēja pieaug, pieaugot datora izmaksām kvadrātā. Ja dators "A" maksā divreiz vairāk kā dators "B", tad pieņēmums ir, ka dators "A" būs līdz pat četrām reizēm veiktspējīgāks kā dators "B".<ref>https://www.encyclopedia.com/computing/dictionaries-thesauruses-pictures-and-press-releases/groschs-law</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jaroslavs Ribakovs
 |          attēls = Yaroslav Rybakov Doha 2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = J. Ribakovs 2010. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1980|11|22}}
 |         dz_viet = [[Mogiļeva]], [[Baltkrievijas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 196 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 84 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē = Vladimirs Ribakovs<ref>[http://www.iaaf.org/news/kind=103/newsid=55268.html No longer ‘Mr. Silver’: Experience reaps dividends for Rybakov] {{en ikona}}</ref>
 |           olimp = 2 ([[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Jaroslavs Ribakovs''' ({{val|ru|Ярослав Владимирович Рыбаков}}; dzimis {{dat|1980|11|22}} [[Mogiļeva|Mogiļevā]], [[Baltkrievijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir krievu [[vieglatlēts]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās. Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs ([[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]]), 2008. gadā Pekinā izcīnīja bronzas medaļu. Pasaules čempionātos ir izcīnījis uzvaru [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009. gadā Berlīnē]] un trīs sudraba medaļas (2001, 2005, [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]]). Pasaules čempionātos telpās ir izcīnījis uzvaru 2006. gadā Maskavā un četras sudraba medaļas (2003, 2004, 2008, 2010). 2002. gada Eiropas čempions. 2005. gada Eiropas vicečempions telpās un 2002. gadā šajās sacensībās viņš izcīnīja trešo vietu.

sentences:
{{cita nozīme|valsti|salu|Haiti (sala)}}
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = {{lang|fr|''République d'Haïti''}}
{{lang|ht|''Repiblik Ayiti''}}
|   pilnais_valsts_nosaukums = Haiti Republika
|           valsts_nosaukums = Haiti
|           karoga_nosaukums = Haiti Republikas karogs
|              karoga_attēls = Flag_of_Haiti.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Haiti Republikas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 95px
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Haiti.svg
|              kartes_attēls = Haiti (orthographic projection).svg
|                valsts_moto = ''"L'Union Fait La Force"''{{spaces|2}}{{fr ikona}}
''""Spēks caur vienotību"''
|               valsts_himna = ''[[La Dessalinienne]]''
|             valsts_valodas = [[franču valoda]], [[haitiešu valoda]]
|            etniskās_grupas = 95% melnie, 5% baltie un [[mulati]]<ref name = CIA>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ha.html |title=CIA - The World Factbook -- Haiti |access-date={{dat|2009|11|04||bez}} |archive-date={{dat|2016|01|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160131115215/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ha.html }}</ref>
|              galvaspilsēta = [[Portoprensa]]
|latd=18 |latm=32 |latNS=N |longd=72 |longm=20 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = [[Prezidentāla sistēma|Prezidentāla republika]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Haiti prezidenti|Prezidents]]
|               valsts_galva = [[Claude Joseph]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Haiti premjerministri|Premjerministrs]]
|              valsts_galva2 = [[Ariel Henry]]
|              platība_rangs = 140.
|                platība_km2 = 27,751
|             procenti_ūdens = 0,7
|         iedzīvotāju_skaits = 11 334 637<ref name=unpop>{{cite paper | url=http://www.un.org/esa/population/publications/wpp2008/wpp2008_text_tables.pdf | title=World Population Prospects, Table A.1| version=2008 revision  | format=.PDF | publisher=United Nations | author=Department of Economic and Social Affairs
Population Division | date=2009 | accessdate= 2009-03-12}}</ref><ref>https://www.cia.gov/the-world-factbook/countries/haiti/</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 83.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 361,5
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 31.
|                    IKP_PPP = $11,570 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/02/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=263&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=47&pr.y=12 |title=Haiti|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2009-10-01}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2008
|         IKP_PPP_per_capita = $1317<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|       neatkarības_iegūšana = [[Haiti vesture|Izveide]]
|       neatkarības_notikums = kā [[Sandomingo]]
|         neatkarības_datums = 1697
|      neatkarības_notikums2 = [[Neatkarība]] no [[Francija]]s
|        neatkarības_datums2 =
1804. gada 1. janvāris
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,532<ref name="UN">{{Tīmekļa atsauce|url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2009_EN_Complete.pdf|title=Human Development Report 2009. Human development index trends: Table G|publisher=The United Nations|accessdate=2009-10-18}}</ref>
|                  HDI_rangs = 149.
|                   HDI_gads = 2007
|             HDI_kategorija = vidējs
|                       Gini = 59,2
|                  Gini_gads = 2001
|            Gini_kategorija = augsts
|                     valūta = [[Gurde]]
|               valūtas_kods = HTG
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = -5
|                     domēns = [[.ht]]
|               iso_kods_num = 332
|             iso_kods_alfa2 = HT
|             iso_kods_alfa3 = HTI
|             tālsarunu_kods = 509
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abernatijīts
|attēls=
|klase=[[Arsenāts]], uranilfosfātu un uranilvanadātu apakšklase, metaotunīta grupa
|ŠtruncaID=7/E.02-150
|ķīm_formula=K2(UO2)2<nowiki>[</nowiki>AsO4<nowiki>]</nowiki>2·6H2O
|singonija=[[tetragonālā singonija|Tetragonālā]]
|krāsa=Dzeltena
|svītra=Bāli dzeltena
|habituss=Plātņveida
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Trausls
|cietība=2,5-3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,44
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenibuta R (pa kreisi) un S (pa labi) enantiomēru racēmiskais maisījums
|       citi nosaukumi = γ-amino-β-fenilsviestskābe, (±)-4-amino-3-fenilbutānskābe, ''Phenibut'', ''Anvifen'', ''Fenibut'', ''Noofen''
|           CAS numurs = 3060-41-1 (hidrohlorīds)
|      ķīmiskā formula = C10H13NO2
|              molmasa = 179,216
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 253 °C
| viršanas temperatūra =
}}

sentences: '''Akuzatīvs''' ({{val|grc|αἰτιατική}}, {{val|la|casus accusativus}}) ir vārda [[locījums]], kas paskaidro priekšmetu vai personu. Akuzatīvs atbild uz jautājumu ''ko?''.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Terencijs
|     vārds_orig    = P. TERENTIVS AFER
|         attēls    = Terence cropped.png
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = [[195 p.m.ē.|195]]. vai [[185 p.m.ē.|185]].
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Ziemeļāfrika]]<br />({{TUN}})
|      m_dat_alt    = [[159 p.m.ē.]]
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = jūrā?
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[agrīnā romiešu literatūra]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = ''[[Fabula palliata]]''
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = nē
}}

sentences: '''Kosmiskais starojums''' ir ar augstu [[enerģija|enerģiju]] apveltītu [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] plūsma, kas galvenokārt nāk no [[Saules sistēma]]s ārpuses. Ir divu veidu kosmiskie starojumi: primārais un sekundārais starojums. Primāro starojumu veido [[protons|protoni]] un [[atoma kodols|atomu kodoli]], bet sekundārais starojums ir citu elementārdaļiņu plūsma, kas nonāk uz [[Zeme]]s virsmas, primārajam starojumam iedarbojoties uz [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]]. Šādu sekundāro plūsmu, kas rodas, kosmisko staru daļiņai ar milzīgu enerģiju saduroties ar atmosfēras atomiem, sauc par [[kosmiskās šaltis|kosmiskajām šaltīm]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=kosmisko&cid=649057&g=2 Kosmiskās šaltis (letonika.lv)]</ref> Kosmiskais starojums veido daļu no dabiskās [[radiācija]]s fona.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Muhammads el Idrīsi
|     vārds_orig = {{ara|محمد الإدريسي}}
|         attēls = Estatua de Al-Idrisi.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Piemineklis Muhammadam el Idrīsi [[Seuta|Seutā]]
|     dz_dat_alt = aptuveni [[1100. gads|1100]]. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Morocco 1073 1147.svg}} [[Seuta]], [[Almoravidu valsts]] (tagad {{ESP}})
|      m_dat_alt = [[1165. gads|1165]]. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of Almohad Dynasty (1147-1269).svg}} [[Seuta]], [[Almohadu kalifāts]] (Tagad {{ESP}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[ģeogrāfija]], [[kartogrāfija]], [[eģiptoloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Čonhara šaurums
  | citvalsts         = <!-- citas valsts teritorijā {{XXX}}-->
  | citnosaukums      = <!-- nosaukums latviski -->
  | citvaloda         = <!-- valodas kods -->
  | citvaloriģin      = <!-- nosaukums oriģinālvalodā -->
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Чонгарский пролив.jpg
| paraksts     = Čonhara satelītattēls
| vieta        = {{UKR}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Sivašs]]
| savieno1     =
| atdala       = [[Krimas pussala]]
| atdala1      = [[Čonhars|Čonhara pussala]]
| vietaskarte  = Krima#Ukraina#Melnā jūra
| relief = jā
| alt =
| plat_d=45| plat_m=59| plat_s=12| plat_NS=N
| gar_d=34| gar_m=33| gar_s=07| gar_EW=E
| platība      = <!-- tikai skatli; km² -->
| garums       = 0,3
| platums      = 0,08—0,15
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = <3
| tilpums      = <!-- tikai skatli; kubikkilometros -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences: '''Dūralumīnijs''' ir [[Alumīnijs|alumīnija]] [[sakausējums]] ar [[Varš|varu]] un [[Magnijs|magniju]]. Tas ir ļoti izturīgs un viegls, kas padara to par ideālu izejmateriālu [[aviācija]]s [[Rūpniecība|rūpniecībā]]. Ar to tika būvēta pirmā īstā firmas ''Junkerss'' pasažieru lidmašīna ''F13''.

sentences: '''Ziemeļupe ''' ir [[Buļļupe]]s līcis [[Buļļu sala|Daugavgrīvas sala]]s vidusdaļā. Lielākais līča dziļums ir 17 metri.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Ķiķauka''' var būt:

sentences:
{{atsauces+}}
{{vikisaites+}}
{{jāuzlabo|tad "trijstūra acs" vai "trijstūra tīkls"?}}
'''Trijstūra tīkls'''{{fact}} ir viens no daudzstūru tīklu tipiem datorgrafikā. Tas ietver virkni ar trijstūriem (parasti trijās dimensijās), kas ir saistīti ar kopīgām malām vai stūriem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Tern-KayEss-2.jpeg
|    att_nosaukums = [[Upes zīriņš]] (''Sterna hirundo'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|       apakškārta = Lari
|    apakškārta_lv = Kaijveidīgie
|           dzimta = Laridae
|        dzimta_lv = Kaiju dzimta
|      apakšdzimta = Sterninae
|   apakšdzimta_lv = Zīriņu apakšdzimta
|            ģints = Sterna
|         ģints_lv = Zīriņi
|         binomial = Sterna <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Zīriņi''' jeb '''jūras zīriņi''' (''Sterna'') ir [[kaiju dzimta]]s (''Laridae'') ģints, kas apvieno 13 mūsdienās dzīvojošas jūras putnu sugas.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/gulls/ World Bird List: Noddies, gulls, terns, auks, 2020]</ref> Šai grupai pieder liela auguma zīriņu sugas, tām ir raksturīgs [[Baltā krāsa|balts]] ar [[Pelēkā krāsa|pelēku]] apspalvojums, parasti koši [[Melnā krāsa|melna]] galvas virsa. Sastopamas piekrastes zonā.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Spānijas
| Article =
| Nickname =
| Image = Flag of Spain (civil variant).svg
| Image_size = 200px
| Use = 100100
| Symbol = {{FIAV|normal}}
| Proportion = 2:3
| Adoption = {{dat|1978|12|6}}
| Design = Horizontāli trīs joslas (sarkana, dzeltena un sarkana)
| Image2 = Flag of Spain.svg
| Image_size2 = 200px
| Use2 = 111111
| Symbol2 = {{FIAV|normal}}
| Proportion2 = 2:3
| Adoption2 = {{dat|1975|5|28}}
| Design2 =
}}
'''Spānijas karogs''' ({{val|es|La Bandera de España}}) ir viens no [[Spānija]]s [[nacionālais simbols|nacionālajiem simboliem]]. Tas tika pieņemts {{dat|1978|12|6}}. Karogam ir trīs horizontālas joslas (divas [[sarkans|sarkanas]] un viena [[dzeltens|dzeltena]]). Šo karoga versiju izvēlējās Spānijas karalis [[Karloss III]] no 12 dažādām karoga versijām.

sentences:
[[Kategorija:Sauszemes transportlīdzekļi]]
[[Kategorija:Sabiedriskais transports]]
[[Kategorija:Elektrotransports]]
[[Kategorija:Dzelzceļš]]

sentences: '''Ziepju burbuļi''' ir ļoti plānas [[ziepes|ziepju]] ūdens kārtiņas, kas veido [[sfēra]]s ar [[zaigojums|zaigojošu]] virsmu. Ziepju burbuļi parasti eksistē tikai īsu brīdi un beidz pastāvēt, kad nonāk saskarē ar citiem [[fizikāls ķermenis|objektiem]] vai arī iekšējais [[virsmas spraigums]] tos saplēš. Ar ziepju burbuļiem parasti spēlējas bērni, bet arī dažādos [[priekšnesums|priekšnesumos]], kuri domāti pieaugušo izklaidei, tie tiek izmantoti kā [[šovs|šova]] elementi. Ziepju burbuļu izpēte palīdz zinātniekiem atrisināt dažādas [[matemātika|matemātiskas]] problēmas, kā arī [[telpa]]s izpētē.

sentences:
'''Patriarhs''' ({{val|grc|πατριάρχης}} (''patriarchēs'') — 'ģints galva', kas savukārt no ''πατριά'' (''patria'') — 'ģimene' un ''ἄρχειν'' (''archein'') — 'valdīt') var būt:
* [[Vecā derība|Vecajā derībā]] — ebreju pirmsenči no [[Ādams|Ādama]] līdz [[Ābrams|Ābramam]], [[Īzāks|Īzākam]], [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkabam]] un viņa dēliem.
* Ģints galva [[patriarhāts|patriarhātā]].
* Augstākā garīgā amatpersona [[pareizticība|pareizticīgo]] baznīcā.
* Visizcilākais, arī visvecākais cilvēks (kādā noteiktā darbības sfērā).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Burtnieku pagasts
| karte             = Burtnieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Burtnieki
| platība           = 187,3
| iedzīvotāji       = 1488<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1488 / 187.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.burtnieki.lv
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Laurasiatheria.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Eutheria
|    infraklase_lv = Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta=Laurasiatheria
| virskārta_lv=Laurāzijas placentāļi
| binomial=Laurasiatheria <small>([[Waddell]], 1999)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

2C-B struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 66142-81-2
|      ķīmiskā formula = C10H14BrNO2
|              molmasa = 260,13
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
'''Petkovičs''' var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Šīrons''' ir uzvārds<!-- Kādas izcelsmes? Ebreju? -->. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

sentences: '''Ekoloģiskais pēdas nospiedums''' ({{val|en|ecological footprint}}; dažreiz tulkots kā ''ekoloģiskās pēdas nospiedums'' vai ''ekoloģiskā pēda'') ir cilvēka ietekmes uz vidi aprēķināšanas un atspoguļošanas metode. Tā uzskaita [[enerģija]]s un vielas plūsmu, ieejot kādā noteiktā saimniecības sistēmā un izejot ārā no tās, un dabūtos lielumus pārvērš attiecīgā zemes un ūdeņu platībā, kas nepieciešami, lai daba šo plūsmu uzturētu<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |title=Veikendžeils M., Rīss, V., Mūsu ekoloģiskais pēdas nospiedums - Kā samazināt cilvēka ietekmi uz zemeslodi. Apgāds Norden AB: Rīga, 2000. 13.lpp. |access-date={{dat|2011|03|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305000055/http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>.

sentences:
'''Siltummašīnas''' ir [[siltumdzinējs]] un [[aukstummašīna]]. Siltuma mašīnā norisinās [[Termodinamiskais cikls|cikliski procesi]]. Jebkura šāda mašīna sastāv no sildītāja, [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja. Siltumdzinēja cikls ir tiešs, tā gaitā [[siltums]] tiek pārvadīts no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar augstāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar zemāku temperatūru. Aukstummašīnas cikls ir apgriezts, tajā siltums tiek pārvadīts no sistēmas ar zemāku temperatūru uz sistēmu ar augstāku temperatūru.
[[Kategorija:Termodinamika]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Florians Cenova
|     vārds_orig = ''Florian Cenôwa/Florian Ceynowa''
|         attēls = Gdańsk ulica Świętego Ducha 48 (tablica Florian Ceynowa).JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1817
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 04
|       dz_vieta = Slavošina, [[Prūsijas Karaliste]] (tagad Slavošino, [[Puckas apriņķis]], [[Pomožes vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 26
|        m_vieta = Bukovice, [[Vācijas Impērija]] (tagad Buloveca, [[Sveces apriņķis]], [[Kujāvijas-Pomožes vojevodiste]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[kašūbs]]
|   nodarbošanās = ārsts, sabiedrisks darbinieks
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rozā Pantera
| attēls                   = Attēls:Pinkpanther mp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = The Pink Panther
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Levijs]]
| producents               = [[Roberts Saimonds]]
| scenārija autors         =
* [[Lens Blums]]
* [[Stīvs Mārtins]]
| galvenajās lomās         =
* Stīvs Mārtins
* [[Žans Reno]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Bejonse Noulza]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Džons Folsejs jr.]]
* [[Breds Vilaits]]
| studija                  = ''[[Robert Simonds|Robert Simonds Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 89 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Rozā pantera 2]]" (2009)
| imdb                     =
}}
'''"Rozā pantera"''' (''The Pink Panther'') ir 2006. gada filma par detektīvu - inspektoru Kluzo ([[Stīvs Mārtins]]), kurš izmeklē Francijas simbola - Rozā panteras dimanta zādzību un futbola zvaigznes Gluanta ([[Džeisons Steitems]]) slepkavību.

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}

sentences: '''6. novembris''' ir gada 310. diena (311. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 55 dienas.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kandavas Gvadelupes Dievmātes Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Kandavas  katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Kandavas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
|map_label = Kandavas katoļu baznīca
| position = right
| latd  = 57 | latm  = 02  | lats  = 23 | latNS  = N
| longd = 22 | longm = 46  | longs = 42 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Tukuma novads]], [[Kandava]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[2003. gads|2003]]
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] <br />Toms Priedoliņš
| website               = [http://www.katedrale.lv/index.php?id=422 www.katedrale.lv]
| architecture_style    = [[klasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1998. gads|1998]]
| year_completed        = [[2003. gads|2003]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{cita nozīme|jēdzienu|filmu|007: SPEKTRS}}

sentences:
{{Radiostacijas infokaste
|nosaukums      = Latvijas Radio
|logo           = Latvijas radio logo.jpg
|formāts        = AC
|frekvence      = ''vairākas''
|raida_kopš     = {{dat|1925|11|1|G|bez}}
|sauklis        = ''vairāki''
|īpašnieks      = {{LAT}}
|adrese         = [[Doma laukums]] 8, [[Rīga]]
|valoda         =
* [[latviešu valoda|latviešu]]
* [[krievu valoda|krievu]]
|māsas_stacijas =
|tīmekļraide    = [http://www.latvijasradio.lsm.lv/lv/tiesraide/?channel=0&sub= Tiešraide]
|mājaslapa      = [http://www.latvijasradio.lv latvijasradio.lv]
}}
'''Latvijas Radio''' ir sabiedriskais medijs [[Latvija|Latvijā]], kas raida kopš {{dat|1925|11|1|G|bez}}. Raidstacija ir bāzēta Rīgā. Kopš 1993. gada 1. janvāra, Latvijas Radio ir [[Eiropas Raidorganizāciju apvienība]]s biedrs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.latvijasradio.lv/Lapas/LV_ParMums.htm |title=Latvijas Radio misija |language=Latviski |publisher=latvijasradio.lv |accessdate=2009-02-25}}</ref>

sentences: [[Juaņ dinastija|Juaņu dinastijas]] rokas lielgabals (1271. – 1368. gads)]]

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               = Umars Ibnelhatābs
| vārds_orģ           = {{ara|عمر بن الخطاب}}
| attēls              = Umar.png
| amats               = 2. [[Rāšidunu kalifāts|Rāšidunu]] kalifs
| term_sākums         = {{dat|634|8|23|N}}
| term_beigas         = {{dat|644|11|3|N}}
| priekštecis         = [[Abū Bekrs]]
| pēctecis            = [[Osmāns Ibn Afāns]]
| dzim_dati           = ap [[583. gads|583]]. gadu
| dzim_vieta          = [[Meka]], [[Arābijas pussala|Arābija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|644|11|3}}
| mir_vieta           = [[Medīna]], [[Arābijas pussala|Arābija]]. [[Rāšidunu kalifāts]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| reliģija            =
| apglabāts           = [[Pravieša mošeja|Pravieša mošejā]], [[Medīna|Medīnā]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bēgšana no planētas Zeme
| attēls                   = Escape from Planet Earth poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Escape from Planet Earth''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Kels Brunkers]]
| producents               =
* [[Donna Džiljoti]]
* [[Ketrīna Vaindere]]
* [[Lūks Kerols]]
* [[Tonijs Līčs]]
| scenārija autors         =
* Kels Brunkers
* [[Bobs Bārlens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robs Kordrijs]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Sofija Vergara]]
* [[Viljams Šetners]]
* [[Kreigs Robinsons]]
* [[Džordžs Lopezs]]
* [[Džeina Linča]]
* [[Sāra Džesika Pārkere]]
* [[Brendans Freizers]]
| mūzika                   = [[Ārons Zigmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blue Yonder Films]]''
* ''[[GRF Productions]]''
* ''[[Jon Shestack Productions]]''
* ''[[Kaleidoscope TWC]]''
* ''[[Protocol Pictures]]''
* ''[[Rainmaker Entertainment]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Alliance Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2013|2|15||bez}}
| ilgums                   = 82 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/escape-planet-earth-2013|title=Escape From Planet Earth|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 13, 2018|archive-date={{dat|2017|03|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170316013053/http://www.bbfc.co.uk/releases/escape-planet-earth-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=escapefromplanetearth.htm|title=Escape From Planet Earth (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 13, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|74,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bēgšana no planētas Zeme"''' ({{val|en|Escape from Planet Earth}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas animācijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Kels Brunkers]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Robs Kordrijs]], [[Džesika Alba]], [[Sofija Vergara]], [[Viljams Šetners]], [[Kreigs Robinsons]], [[Džordžs Lopezs]], [[Džeina Linča]], [[Sāra Džesika Pārkere]] un [[Brendans Freizers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|2|15||bez}}.

sentences: '''GJ 1214 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[GJ 1214]], kas atrodas 40 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saule]]s [[Čūsknesis|Čūskneša zvaigznājā]]. Planēta tika atklāta 2009. gada 16. decembrī.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/foto/redakcijas-foto/pasaule/asv-zinatnieki-atklajusi-udens-planetu-13932929|title=ASV zinātnieki atklājuši ūdens planētu|last=LETA/AFP|date={{dat|2012|2|22||bez}}|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref> Tā tiek klasificēta kā "Superzeme", jo tā ir 2,68 reizes lielāka un 6,55 reizes smagāka par [[Zeme|Zemi]]. Pētījumi liecina, ka uz GJ 1214 b planētas ir daudz vairāk ūdens un mazāk iežu nekā uz Zemes,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.spacetelescope.org/news/heic1204/|title=Hubble Reveals a New Class of Extrasolar Planet|date={{dat|2012|2|21||bez}}|publisher=Spacetelescope.org|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/world/other/apstiprinata-jaunas-planetas-eksistence.d?id=42150792|title=Apstiprināta jaunas planētas eksistence|date={{dat|2012|2|22||bez}}|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref> kas tādējādi to padara par hipotētisku [[ūdens planēta|ūdens planētu]]. Tiek pieņemts, ka vidējā temperatūra uz planētas sasniedz 232 °C.

sentences:
{{labs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ísland
|    pilnais_valsts_nosaukums = Islandes Republika
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Iceland.svg
|            karoga_nosaukums = Islandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Iceland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Islandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Lofsöngur]]''
|               kartes_attēls = Iceland_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Reikjavika]]
| latd=64 | latm=08 | latNS=N | longd=21 | longm=56 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = nav, (faktiski — [[islandiešu valoda]])
|             etniskās_grupas =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Islandes prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Gudni Torlācijs Johannesons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Islandes premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Katrina Jakobsdotira]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = [[Neatkarība]] no [[Dānija]]s [[1904]]. gada [[1. februāris|1. februārī]] pašpārvaldes likums. [[1918]]. gada [[1. decembris|1. decembrī]] suverenitāte. [[1944]]. gada [[17. jūnijs|17. jūnijā]] neatkarīga republika
|                 platība_km2 = 103 001
|               platība_rangs = 107.
|              procenti_ūdens = 2,7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2018. gads|2018]]
|          iedzīvotāju_skaits = 350 710
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 172.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 230.
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{increase}} 0,949
|                    HDI_gads = [[2019. gads|2019]]
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 4.
|                        Gini = 24,1
|                   Gini_gads = [[2016. gads|2016]]
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs = 2.
|                      valūta = [[Islandes krona]]
|                valūtas_kods = ISK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.is]]
|              tālsarunu_kods = 354
|                iso_kods_num = 352
|              iso_kods_alfa2 = ISL
|              iso_kods_alfa3 = IS
|                    piezīmes =
}}

sentences: '''Siens''' ir rupja [[lopbarība]], ko veido nopļauti, pēc tam izžāvēti [[zālaugi|zālaugu]] [[stublājs|stublāji]]. [[Ūdens]] daudzums sienā ir mazāks par 20%. Lopbarībā sienu pārsvarā izmanto [[ziema]]s sezonā, kad zaļbarība nav pieejama. Siens tiek pļauts tad, kad [[pļava]]s zālaugi ir izauguši līdz vēlamajam garumam, un laika apstākļi ir piemēroti siena novākšanai. Pēc nopļaušanas tam parasti ļauj pilnībā izžūt, pēc tam siens tiek presēts rulonos vai ķīpās, bet tradicionāli ticis krauts un žāvēts siena zārdos.

sentences:
[[Prāga|Prāgā]]]]
'''Sinagoga''' (no {{val|grc|συναγω}} (''synago'') — 'sapulcēties') ir [[ebreji|ebreju]] sapulcēšanās vieta un dievnams lūgšanām, [[Tora]]s un svēto rakstu studijām un mācīšanai. Lai sinagogā varētu noturēt lūgšanas, ir nepieciešami minimums desmit vīriešu dzimuma dievlūdzēji (מניין \ מִנְיָ''ן'' (''minyán'')).

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Saske Učiha
| image =
| series = "[[Naruto]]"
| first = Manga: 1. nodaļa
 Anime: 1. sezonas 1. sērija
| creator = Masasi Kisimoto
| voice = Noriaki Sugijama (japāņu)
 Yuri Lowenthal (angļu)
| gender = vīrietis
| data21 = 23. jūlijs
| lbl21 = Dzimšanas diena
| lbl22 = Asins grupa
| data22 = AB
| data23 = 1. daļa: 12–13 gadi
 2. daļa: 16–17 gadi
| data24 = 1. daļa: 150,8-153,2 cm
 2. daļa: 168 cm
 Tukšais periods: 182 cm
| lbl23 = Vecums
| lbl24 = Augums
| data25 = 1. daļa: 42,2-43,5 kg
 2. daļa: 52,2 kg
| lbl25 = Svars
| spouse = [[Sakura Haruno]]
| family = Fugaku Učiha (tēvs)
 Mikoto Učiha (māte)
 Itači Učiha (brālis)
| children = Sarada Učiha (meita)
| lbl5 = Klans
| data5 = Učihas klans
| lbl31 = Komandas
| data31 = Komanda Nr.7 (ar Naruto un Sakuru)
 "Taka" (ar Suigecu, Karin un Džugo)
 "Skaņu četrinieks"
| lbl32 = Spējas
| data32 = Šaringans
 Uguns stihija: Uguns lode
 Čidori
}}

sentences: '''Karbonskābes''' (organiskās skābes) ir [[organiskās vielas|organiskas vielas]], kuru [[molekula]]s satur [[karboksilgrupa|karboksilgrupu]] −COOH. Šķīdumā H [[atoms]] var tikt atšķelts, veidojot [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[jons|jonu]] jeb [[protons|protonu]].

sentences:
uzbruka kristiešiem tāpēc, ka pēc viņa domām Romu aizdedzināja kristieši]]
'''Lielais Romas ugunsgrēks''' ({{val|la|Magnum Incendium Romae}}) ir vēsturiski viena no pirmajām [[ugunsgrēks|uguns katastrofām]], kas ir ticami dokumentēta. Kaut arī detaļu ir nedaudz — nav bojā gājušo skaita, nav novērtēti materiālie zaudējumi — tas ir zināms kā plašs ugunsgrēks, katastrofāla pekle, kas radīja negatīvas sekas pilsētai un tās iedzīvotājiem.<ref>Henry Russel Fire Catastrophes</ref>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''CBERS-4''
| Nosaukums_orig         = ''Ziyuan I-04''
| Attēls                 = CBERS line draw.jpeg
| Attēla_izmērs          = 240px
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[CBERS]]''/''[[Ziyuan]]''
| KA_veids               = [[Zemes tālizpētes pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''Phoenix-Eye-1''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = Pavadoņu datu un pielietojuma resursu centrs, {{CHN}}
''[[Instituto Nacional de Pesquisas Espaciais|INPE]]'', {{BRA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Ķīnas kosmosa tehnoloģiju akadēmija]], {{CHN}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|12|7|SK}} 03:26 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Chang Zheng 4B]]'', {{CHN}}
| Starta_vieta           = [[Taijuaņas pavadoņu palaišanas centrs|Taijuaņa]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{CHN}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 3 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 1980 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[Saules baterijas]], 2,3 kW
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       =
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[CBERS-3]]''
(''Ziyuan 1-03'')
| KA_nāk                 = ''[[CBERS-4A]]''
(''Ziyuan 1-04A'')
}}
'''''CBERS-4''''' jeb '''''Ziyuan I-04''''' ir [[Ķīna]]s un [[Brazīlija]]s kopējās [[Zemes tālizpētes pavadonis|Zemes tālizpētes]] programmas ''[[CBERS]]'' pavadonis. Tas tika ievadīts solārsinhronā orbītā 2014. gada decembrī.

sentences: '''Abitūrija''' ({{val|de|abitur}}, no {{val|la|abire}} — 'aiziet, pamest') ir lielākoties vācvalodīgajās zemēs lietots termins, ar kuru saprot gatavības apliecību, ko, beidzot [[vidējā izglītība|vidējās izglītības]] iestādi, saņem gala pārbaudījumus nokārtojis skolēns. Tās iegūšana ir priekšnoteikums, lai varētu pretendēt uz vietu [[augstskola|augstskolā]]. Atbilstoši skolēnu, kurš gatavojas vidējās izglītības iestādes gala [[eksāmens|eksāmeniem]], sauc par abiturientu, tomēr [[pēcpadomju valstis|pēcpadomju valstīs]] par abiturientu nereti sauc arī cilvēku, kurš stājas augstskolā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''I Origins''
| operators =
| attēls = I Origins poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, romantiska drāma
| režisors = [[Maikls Kehils]]
| producents =
| scenārijs = Maikls Kehils
| aktieri = * [[Maikls Pits]]
* [[Brita Mārlinga]]
* [[Astrida Bergesa-Frisbeja]]
* [[Stīvens Juns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''I Origins''
| studija = * ''Verisimilitude''
* ''WeWork Studios''
* ''Bersin Pictures''
* ''Penny Jane Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|7|18|ASV}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|852,399}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/I-Origins#tab=summary|title=I Origins (2014) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|22}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''I Origins''''' ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] romantiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Kehils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Pits]], [[Brita Mārlinga]], [[Astriga Bergesa-Frisbeja]] un [[Stīvens Juns]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jēkabs Peterss
|     vārds_orig =
|         attēls = Jēkabs Peterss.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Briņķu pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|KPFSR|Maskava|Komunarka (poligons)|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
s.]]
'''Nerītiskā zona''' jeb '''nerīts''' (sengr. νηρἰτης — jūras [[Vēderkāji|vēderkāja]] suga; skat. [[Nerīti]]) ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] [[pelaģiāle]]s [[ekoloģiskā zona]], kas piekļaujas [[sauszeme]]i un atrodas virs [[Kontinentālais šelfs|kontinentālā šelfa]] apgabala.<ref>{{LPE|7}}</ref> Var būt pārtraukta ar piekrastes atsāļotiem apgabaliem lielu [[Upe|upju]] [[Grīva|grīvu]] tuvumā. Nerītiskās zonas apakšējā robeža ir ierobežota ar 100—400 m dziļumu, bet reizēm var turpināties pat līdz 500 metriem dziļi. Vidējais dziļums ir ap 130—140 metriem. Šī zona tiek pretstatīta atklātā okeāna pelaģiālei, kas sākas uzreiz aiz šelfa robežas ar [[kontinentālā nogāze|kontinentālo nogāzi]].

sentences: '''Džeza deja''' ir performatīvas [[Deja|dejas]] tips un stils, kas attīstījās vienlaicīgi ar [[Džezs|džeza]] mūzika, ap 1900. gadiem, [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]].<ref>Bārns, Klīvs (08.2000). "Who's Jazzy Now?". ''Dance Magazine'': 90.lpp</ref> Stilu un kustības džeza dejai [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ienesa afrikāņu dejotās dejas.<ref>Borads, Gajnors. "You'll Be Amazed to Know the Long and Varied History of Jazz Dance". ''Buzzle''.</ref><ref>Bārns, Klīvs. "Attitudes." ''Dance Magazine''. 08.2004.: 98.</ref> Pirmsākumos par džeza deju uzskatīja jebkuru deju, kas tika dejota džeza pavadījumā, tai skaitā stepu un džiterbagu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds = Jurijs Jehanurovs
| attēls              = Yuriy-yekhanurov-2008.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Jehanurovs [[2008. gads|2008]]. gadā
| amats               = [[Ukrainas premjerministri|Ukrainas premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|2005|9|8|N}}
| term_beigas         = {{dat|2006|8|4|N}}
| prezidents          = [[Viktors Juščenko]]
| priekštecis         = [[Jūlija Timošenko]]
| pēctecis            = [[Viktors Janukovičs]]
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1948|8|23}}
| dzim_vieta          = Belkači, [[Saha|Jakutijas PSR]], [[Krievija]]
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| partija             = [[Mūsu Ukraina]]
| dzīvesb             = Jeļena Jehanurova
| profesija           =
| reliģija            =
| paraksts            = Yuriy Yekhanurov Signature 2000.png
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Uvertīra''' ({{val|fr|ouverture}} — 'ievads') ir instrumentāls [[skaņdarbs]] — [[opera]]s, [[balets|baleta]] vai kāda cita dramatiska darba ievads, kā arī [[kantāte]]s vai [[oratorija]]s tipa skaņdarbu sērijas sākuma daļa. Uvertīra — vidēja garuma muzikāla daļa, kas vai nu iepazīstina ar kādu dramatisku darbu, vai iecerēta atskaņošanai koncertā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krāpnieces
| attēls                   = The Hustle film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Hustle''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Kriss Adisons]]
| producents               =
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Rebela Vilsone]]
| scenārija autors         =
* [[Stenlijs Šapiro]]
* [[Pols Henings]]
* [[Deils Launers]]
* [[Džeks Šēfers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Rebela Vilsone]]
* [[Alekss Šārps]]
* [[Dīns Noriss]]
| mūzika                   = [[Anna Dadlija]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Pin High Productions]]''
* ''[[Cave 76 Productions]]''
* ''[[Camp Sugar Productions]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|5|10|ASV}}
| ilgums                   = 94 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/hustle-2019|title=The Hustle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 15, 2019|archive-date={{dat|2019|05|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190509045417/http://www.bbfc.co.uk/releases/hustle-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Krāpnieces''' ({{val|en|The Hustle}}) ir 2019. gada komēdija, kuras režisors ir [[Kriss Adisons]]. Filma veidota kā rīmeiks 1988. gada filmai ''Dirty Rotten Scoundrels'', kas savukārt veidota kā rīmeiks 1964. gada filmai ''Bedtime Story''. Galvenās lomas filmā atveido [[Anna Hetaveja]], [[Rebela Vilsone]], [[Alekss Šārps]] un [[Dīns Noriss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|5|10||bez}}.

sentences:
{{kategorijas+}}
'''Glosārijs''' (no sengrieķu: γλῶσσα, glossa; valoda, runa) ir dokumentam (darbam, grāmatai, digitālai publikācijai) pievienota [[vārdnīca]], ar speciālo terminu, mazāk saprotamu vārdu, frāžu vai izteicienu skaidrojumiem (definīcijām, piemēriem), kādā tie tiek lietoti šajā dokumentā.
== Skatīt arī ==
* [[Vārdnīca]]
* [[Tēzaurs]]
* [[Enciklopēdija]]

sentences:
{{infokaste+}}{{Personas infokaste
| vārds =
| dz_gads = 1816
| dz_diena =
| dz_vieta = Kerzeles muiža pie [[Vīlande]]s, [[Vidzemes guberņa]].
| paraksts =
| attēls = Voldemārs fon Boks ar sievu.jpg
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Avīžpuika
| attēls                   =  The Paperboy.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Paperboy''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Lī Danielss]]
| producents               =
* [[Hilarija Šora]]
* [[Avi Lerners]]
* [[Eds Katels III]]
* [[Kesiens Elvss]]
* Lī Danielss
| scenārija autors         =
* [[Pīts Deksters]]
* Lī Danielss
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Deivids Ojelovo]]
* [[Meisija Greja]]
* [[Džons Kjūsaks]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Skots Glens]]
| mūzika                   = [[Mario Grigorovs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Nu Image]]''
* ''[[Lee Daniels Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Millenium Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|5|24|Kannu filmu festivāls|2012|12|5|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/paperboy-2012|title=The Paperboy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 11, 2019|archive-date={{dat|2017|09|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170929181635/http://www.bbfc.co.uk/releases/paperboy-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=paperboy.htm|title=The Paperboy (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=June 11, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170118035903/http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=paperboy.htm|archivedate={{dat|2017|01|18||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Avīžpuika"''' ({{val|en|The Paperboy}}) ir 2012. gada drāma, kas balstīta uz Pīta Dekstera tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Lī Danielss]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Metjū Makonahijs]], [[Deivids Ojelovo]], [[Meisija Greja]], [[Džons Kjūsaks]], [[Nikola Kidmena]] un [[Skots Glens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|5|24||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = OpenProj
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| developer              = Projity
| released               = [[6 August]] [[2007. gads|2007]]
| latest_release_version = OpenProj 1.1
| latest_release_date    = [[25 Aprīlī]] [[2008. gads|2008]]
| programming language   = [[Java (programmēšanas valoda)|Java]]
| operating system       = [[Cross-platform]]
| language               = angļu
| genre                  = [[Projktu pārvaldības programmatūra]]
| license                = [[Common Public Attribution License]]
| website                = {{URL|http://www.projity.com/}}
}}
'''Open Proj''' bija bezmaksas [[Lietojumprogrammatūra|datorprogramma]], kas ir paredzēta [[Projektu vadība|projektu]] plānošanai uz Ganta un tīklu diagrammu būves bāzes. Programma ir līdzīga [[Microsoft Project]], un tā ļauj arī saglabāt failus ''Microsoft Project'' formātā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Manhartsbergi
|attēls                 = Heiligenstein mit Kamptalwarte.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 48.533333 | latNS  = N
| longd = 15.733333 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  =
|augstums               = 537
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|     vietējais_nosaukums = ''Československo''
|pilnais_valsts_nosaukums = Čehoslovākija
|         gads_sākums = 1918
|         gads_beigas = 1992
|    valsts_nosaukums =
|       karoga_attēls = Flag of Czechoslovakia.svg
|    karoga_nosaukums = Čehoslovākijas karogs
|      ģerboņa_attēls = Medium coat of arms of Czechoslovakia (1918-1938 and 1945-1961).svg
|   ģerboņa_nosaukums = Čehoslovākijas ģerbonis
|     ģerboņa_platums = 80px
|         valsts_moto = Veritas Vincit (Patiesība uzvar)
|        valsts_himna = ''[[Kde domov můj]]''
|       kartes_attēls = Czechoslovakia location map.svg
|     kartes_paraksts =
|       galvaspilsēta = [[Prāga]]
| latd=40 | latm=26 | latNS=N | longd=3 | longm=42 | longEW=E
|     lielākā_pilsēta = [[Prāga]]
[[Bratislava]]
[[Brno]].
|      valsts_valodas = [[čehu valoda]], [[slovāku valoda]]
|     etniskās_grupas = [[čehi]], [[slovāki]], [[vācieši]]
|etniskās_grupas_gads =
|      valsts_iekārta = [[republika]], [[Sociālistiska valsts|sociālistiskā republika]] un [[federatīva republika]]
|valsts_galvas_tituls = Prezidents
|        valsts_galva =
|valsts_galvas_tituls2=
|       valsts_galva2 =
|neatkarības_iegūšana = [[Čehoslovākijas vēsture|Izveidošana]]
| neatkarības_piezīme = 20. gadsimts
|neatkarības_notikums = ''[[de facto]]''
|  neatkarības_datums = [[1918]]. gada 28. oktobris
|neatkarības_notikums2= Likvidēta
| neatkarības_datums2 = [[1992]]. gada 31. decembris
|neatkarības_notikums3=
| neatkarības_datums3 =
|         platība_km2 = 127 900
|       platība_rangs =
|      procenti_ūdens =
|  iedzīvotāju_skaits = 15 600 000
|   iedzīvotāju_skaita_gads = 1992
|  iedzīvotāju_skaits_rangs =
|  apdzīvotības_blīvums_km2 =
|apdzīvotības_blīvums_rangs =
|             IKP_PPP =
|        IKP_PPP_gads =
|       IKP_PPP_rangs =
|  IKP_PPP_per_capita =
|  IKP_PPP_per_capita_rangs =
|           HDI =
|      HDI_gads =
|HDI_kategorija =
|     HDI_rangs =
|          Gini =
|     Gini_gads =
|Gini_kategorija=
|    Gini_rangs =
|        valūta = [[Čehoslovākijas krona]]
|  valūtas_kods = CZK
|    laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|    utc_offset = +1
|laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|utc_offset_DST = +2
|        domēns = [[.cs]]
|tālsarunu_kods = +42
|  iso_kods_num =
|iso_kods_alfa2 =
|iso_kods_alfa3 =
}}

sentences: '''Sverdrups''' ('''Sv''') ir [[okeanogrāfija|okeanogrāfijā]] izmantota ūdens [[plūsma]]s mērvienība, ko lieto [[okeāna straume|okeāna straumju]] mērījumiem un ir vienāda ar 106 [[kubikmetrs|kubikmetriem]] [[sekunde|sekundē]] (0.001 km3/s).<ref>[http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html - The National Oceanographic Partnership Program's] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111028165109/http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html |date={{dat|2011|10|28||bez}} }} Okeānu straumju mājaslapa</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |title=Ecoworld: "Sverdrups & Brine" |access-date={{dat|2017|08|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110120155822/http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |archivedate={{dat|2011|01|20||bez}} }}</ref> Nosaukta par godu [[norvēģi|norvēģu]] okeanogrāfam un polārpētniekam [[Haralls Sverdrups|Harallam Sverdrupam]]. Sverdrups ir ārpus [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmas mērvienība, kurā ar ''Sv'' apzīmē [[zīverts|zīvertus]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Gliese 581 d''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 6,13 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Svari (zvaigznājs)|Svaru zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Gliese 581]] vidēji 0,218 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir 0,3809. 1 gads uz planētas ilgst 66,8 Zemes dienas ilgi un tā sver 8,3 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā [[Superzeme]]. Planētu atklāja 2007.gada 24.aprīlī.

sentences: '''Jaunā Danas minerālu klasifikācijas sistēma''' aizvieto 1837. gadā izstrādāto un vēlāk vairākkārt pārveidoto [[vecā Danas minerālu klasifikācijas sistēma|veco Danas minerālu klasifikācijas sistēmu]], kura vairāk nekā 150 gadus ir bijusi noteicošā [[minerāls|minerālu]] sistemātikas un klasifikācijas sistēma.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dejotāja tumsā
| operators =
| attēls = Dancer in the Dark (Danish poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mūzikls, melodrāma
| režisors = [[Larss fon Trīrs]]
| producents =
| scenārijs = Larss fon Trīrs
| aktieri = * [[Bjorka]]
* [[Katrina Deneva]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Pēters Stormare]]
* [[Džoels Grejs]]
| mūzika = Bjorka
| oriģinālnos = ''Dancer in the Dark''
| studija = * ''Zentropa Entertainments''
* ''Canal+''
* ''FilmFour''
* ''France 3 Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Angel Films''
* ''Les films du losange''
* ''Constantin Film''
* ''Istituto Luce''
* ''Sandrew Metronome''
* ''FilmFour Distributors''
* ''Fine Line Features''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|17|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{ITA}}
* {{SWE}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|45,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Dancer-in-the-Dark#tab=summary|title=Dancer in the Dark (2000) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dejotāja tumsā"''' ({{Val|en|Dancer in the Dark}}) ir 2000. gada muzikāla melodrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Larss fon Trīrs]]. Filmā galvenā loma ir islandiešu dziedātājai [[Bjorka]]i, atveidojot čehu imigranti ASV, kura krāj naudu acu operācijai savam dēlam. Dēls, tāpat kā viņa, cieš no iedzimtas slimības, kas noved pie akluma. Citas lomas atveido [[Katrina Deneva]], [[Deivids Morss]], [[Pēters Stormare]] un [[Džoels Grejs]]. "Dejotāja tumsā" ir noslēdzošā fon Trīra "Zelta sirds" triloģijas daļa pēc filmām "[[Šķeļot viļņus]]" (''Breaking the Waves'', 1996) un "[[Idioti]]" (''Idioterne'', 1998).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Ninomija''' var būt:
* [[Hirokadzu Ninomija]];
* [[Hiroši Ninomija]].

sentences:
'''Siltums''' fizikā ir termiskās enerģijas pāreja starp diviem ķermeņiem, kas ir dažādās [[temperatūra|temperatūrās]].{{nepieciešama atsauce}} [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienība siltuma daudzuma mērīšanai ir [[džouls]].
Ķermeņi sastāv no atomiem un molekulām. Siltums ir šo vielas daļiņu haotiskās kustības rezultāts. Ķermeņa sasilšana nozīmē, ka daļiņu ātrums ir palielinājies. Saka, ka lielāka ir kļuvusi ķermeņa [[iekšējā enerģija]].
Par ķermeņu iekšējo enerģiju sauc to veidojošo daļiņu kinētiskās (kustības) un potenciālās (mijiedarbības) enerģijas summu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija metasilikāta struktūrformula

Nātrija silikāta ķēžveida struktūras modelis

Nātrija silikāta paraugs
|       citi nosaukumi = nātrija metasilikāts, šķidrais stikls
|           CAS numurs = 6834-92-0
|      ķīmiskā formula = Na2SiO3
|              molmasa = 122,06
|              blīvums = 2610
|  kušanas temperatūra = 1088 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 22,2 g/100 ml (25°C)
160,6 g/100 ml (80°C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija silikāts''' ir dažādu [[nātrijs|nātrija]] un [[silīcijs|silīcija]] skābekli saturošo savienojumu ar vispārīgo formulu Na2(SiO2)nO kopīgs nosaukums. Vienkāršākais no šiem savienojumiem ir '''nātrija metasilikāts''' Na2SiO3, kas uzskatāms par nātrija un [[metasilīcijskābe]]s sāli. Pie nātrija silikātiem pieder arī '''nātrija ortosilikāts''' Na4SiO4. Nātrija metasilikāts un citi silikāti ir baltas kristāliskas vielas, kas labi šķīst ūdenī. Nātrija metasilikāts veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] Na2SiO3·9H2O. Koncentrētu nātrija silikātu ūdens šķīdumu sauc par '''šķidro stiklu''' vai '''šķīstošo stiklu'''<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 450. lpp.</ref> (šķidrajam stiklam jeb '''silikātu līmei''' var būt arī kālija un, retāk, litija silikātu piejaukums).

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|A{{{numurs|}}}-PL.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
ir proletariāta diktatūras idejas autors.]]
'''Proletariāta diktatūra''' ir termins, kas [[marksisms|marksismā]] apzīmē pārejas perioda varu valstī no [[kapitālisms|kapitālisma]] uz [[sociālisms|sociālismu]].

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences:
— [[Senā Ēģipte|seno ēģiptiešu]] [[granīts|granīta]] plāksne, kurā ar [[ēģiptiešu hieroglifi]]em un [[dēmotiskā rakstība|dēmotiskajā rakstībā]] iegravēts teksts [[ēģiptiešu valoda|ēģiptiešu valodā]], kā arī tā tulkojums [[sengrieķu valoda|sengrieķu valodā]]]]
'''Tulkošana''' ir vienā [[valoda|valodā]] rakstītu tekstu vai mutvārdu pārnešana, atveidošana un/vai skaidrošana citā valodā.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Nāves ieleja
|attēls                 = Death Valley Mesquite Flats Sand Dunes 2013.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Smilšu kāpas Nāves ielejā
|lat_dir =N |lat_deg =36|lat_min = 14|lat_sec = 49
|lon_dir =W |lon_deg =116|lon_min = 49|lon_sec = 01
 | pushpin_map           = ASV#Kalifornija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}
|ģeo_apgabals           = [[Mohaves tuksnesis]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|platība                = 7800
|kalns                  =
|augstums               = -86
|pilsētas               =
}}
'''Nāves ieleja''' ({{val|en|Death Valley}}), arī '''Detvelija''',<ref name="lpe" /> ir tektoniska starpkalnu ieplaka [[Mohaves tuksnesis|Mohaves tuksnesī]], [[Kalifornija|Austrumkalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā ir viszemāk zem jūras līmeņa novietotā un sausākā vieta [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], kā arī karstākā vieta Ziemeļamerikā. Nosaukumu ieguva 1849. gadā, kad šeit gāja bojā [[zelts|zelta]] meklētāju grupa ūdens trūkuma dēļ.<ref name="lpe">{{LPE|7|108}}</ref>

sentences: '''Bukultu viduslaiku pils'''  ({{val-la|Novum Molendinum}}, {{val-de|Schloß Neuermühlen}}) jeb '''Ādažu pils''' bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] nocietinājums uz Rīgas-Ādažu ceļa pie dzirnavu tilta pāri Bukultu strautam jeb Bērzupītei. Viduslaiku pils vieta tagad atrodas [[Rīga]]s [[Bukulti (Rīga)|Bukultu apkaimē]] uzkalniņā [[Juglas kanāls|Juglas kanāla]] ziemeļu krastā.

sentences:
{{Pārvietot|Eižens III}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Eugenijs III
| vārds_orģ           =''Beatus Eugenius III''
(''Bernardo dei Paganelli di Montemagno'')
| attēls              =B_Eugen_III.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               =[[Romas pāvests]]
| term_sākums         ={{dat|1145|02|15|N}}
| term_beigas         ={{dat|1153|07|08|N}}
| priekštecis         =[[Lūcijs II]]
| pēctecis            =[[Anastasijs IV]]
| dzim_dati           =???
| dzim_vieta          =[[Piza]],  [[Pizas republika]]
(tagad {{ITA}})
| mir_dati            ={{dat|1153|07|08|N}}
| mir_vieta           =[[Tivoli]],  [[Pāvesta valsts]]
(tagad {{ITA}})
| tautība             =[[itālis]]
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Dialektika''' ({{val|el|dia}} pār/caur un ''legein'' runāt)<ref name="iv">Ideju vārdnīca. Rīga: Zvaigzne ABC, 1999. gads, 107. lpp.</ref> vispārīgā nozīmē ir attīstība visā tās kopumā, formu daudzveidībā un pretrunīgumā.<ref name="sv">Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Liesma, 1978. gads, 151. lpp.</ref> Jēdziena iedibinātājs [[Sokrats]] ar šo vārdu saprata spriešanas metodi, kuras pamatā ir [[dialogs]] un [[saruna]]. Vēlāk radās hēgeliskā dialektika, kas ir skaidrojoša metode, kas atrisina pretrunu starp tēzi un antitēzi, izmantojot sintēzi.<ref name="iv"/> Dialektiskā metode paredz īstenības pētīšanu caur tās kustību, attīstību un pretrunām. Tā ir [[metafizika]]i pretēja zinātniskās izziņas metode.<ref name="sv"/>

sentences: '''Dubļi''' ir [[ūdens]] un [[augsne]]s vai [[māls|māla]] maisījums. Tie parasti veidojas pēc [[nokrišņi]]em vai [[ūdenstilpe|ūdenstilpju]] tuvumā. Dubļi parasti tiek saistīti ar netīrumiem. Pēc spēcīgām [[lietusgāze|lietusgāzēm]] stāvās kraujās var izveidoties [[dubļu lavīna]]s. Tos izmanto arī izklaidē, piemēram, rīkojot [[dubļu cīņa]]s, vai procedūrās, veidojot [[dubļu vanna]]s.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vārniene
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Stompaku purvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Bolupe]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=7 | sāk_plat_s=33 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=22 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=40 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=27 | iet_gar_m=0 | iet_gar_s=6 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 50
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 36
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,074
| baseins           =
| baseins_latvijā   = 370,8
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O6
|molmasa=174,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sadalās pie 200 °C
|viršanas temperatūra= —
}}
'''Heksaoksibenzols''' (heksahidroksibenzols, С6(ОН)6) pieder pie daudzvērtīgajiem [[fenoli]]em. Heksaoksibenzols ir balti adatveida kristāli. Ūdenī šķīst slikti.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus trichocarpa|attēls=Populus-trichocarpa.JPG|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus trichocarpa|suga_lv=Spilvaugļu papele|kategorijas=nē|attēls2=Mono Lake - Populus trichocarpa next to Lee Vinning Creek.JPG}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Peppermint and Corsican mint plant.jpg
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Lamiales
| rinda_lv      = Panātru rinda
| dzimta        = Lamiaceae
| dzimta_lv     = Lūpziežu dzimta
| ģints         = Mentha
| ģints_lv      = Mētras
| suga          = M. x piperita
| suga_lv       = Piparmētra
| binomial      = Mentha x piperita
| iedalījums    =
}}
'''Piparmētra''' (''Mentha x piperita'') ir daudzgadīgs, kultivēts [[lūpziežu dzimta]]s [[mētras|mētru ģints]] [[ārstniecības augi|ārstniecības augs]], kas jau kopš senseniem laikiem plaši pazīstams visā pasaulē. Piparmētras sastāvā esošā [[ēteriskās eļļas|ēteriskā eļļa]] satur [[mentols|mentolu]] (~50%). Atsvaidzinošās iedarbības un patīkamās, svaigās garšas dēļ šo augu izmanto arī [[pārtika]]s un [[parfimērija]]s [[rūpniecība|rūpniecībā]]. Piemēram — [[zobu pasta|zobu pastu]], [[košļājamā gumija|košļājamo gumiju]] un sūkājamo [[konfekte|ledeņu]] [[ražošana|ražošanā]].

sentences: '''Aborts''' ir dabīga vai mākslīga [[grūtniecība]]s pārtraukšana pirms [[dzemdības|dzemdībām]], augļa vai [[Embrijs|embrija]] attīstības stadijā esošajam [[Bērns|bērnam]] ejot bojā. Sabiedrībā ir dažādi uzskati par to, kad un vai vispār pieļaujama grūtniecības mākslīga pārtraukšana. Viedokļu daudzveidības diapazons ietver gan pilnīgu mākslīgo abortu neatzīšanu, gan aborta pieļaušanu jebkurā grūtniecības stadijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pilsētas ugunis
| attēls                   = Chaplin City Lights still.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Attēls no Čārlija Čaplina filmas "Pilsētas ugunis" (1931).
| nosaukums oriģinālvalodā = ''City Lights''
| žanrs                    = romantiska komēdija
| režisors                 = [[Čārlijs Čaplins]]
| producents               = Čārlijs Čaplins (titros nav norādīts)
| scenārija autors         = Čārlijs Čaplins
| galvenajās lomās         = [[Čārlijs Čaplins]]
[[Virdžīnija Čerila]]
[[Florensa Lī]]
[[Harijs Maierss]]
| mūzika                   = Čārlijs Čaplins
''Flower Girl'' tēma aizgūta no ''José Padilla'' (titros nav norādīts)<ref name="music">{{tīmekļa atsauce| url=http://www.charliechaplin.com/biography/articles/205-Chaplin-as-a-composer| title=Chaplin as a composer| publisher=CharlieChaplin.com| access-date={{dat|2012|05|23||bez}}| archiveurl=https://web.archive.org/web/20110705021919/http://www.charliechaplin.com/biography/articles/205-Chaplin-as-a-composer| archivedate={{dat|2011|07|05||bez}}}}</ref>
[[Arturs Džonstons|Artura Džonstona]] un [[Alfreds Ņūmens|Alfreda Ņūmena]] orķestra aranžējums
| operators                = Rolijs Totero
Gordons Poloks
Marks Marklets (titros nav norādīts)
| montāža                  = Čārlijs Čaplins (titros nav norādīts)
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[United Artists]]''
| izdošanas laiks          = 1931. gada 30. janvāris
| ilgums                   = 87 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = 1,5 miljoni [[USD]]
| ienākumi                 = 5 019 181 USD
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0021749
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 90
 | lv  = Deviņdesmit
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Islendingar
| skaits = 388 900
| vieta = {{Islande}} 321 246
{{Kanāda}} 101 795
 {{ASV}} 42 716
| valoda = [[īslandiešu valoda]]
| reliģija = [[luterānisms]]
| grupas = [[Indoeiropieši]], [[ģermāņi]]
| radi = īslandieši ir [[ģermāņi]], tiem tuvu radniecīgi [[dāņi]], [[fērieši]], [[norvēģi]], [[zviedri]]
}}

sentences:
'''Ruģēns''' var būt:
* [[Jānis Ruģēns]] — latviešu dzejnieks
* [[Vilis Lācītis]] — latviešu rakstnieks (īstajā vārdā '''Aleksandrs Ruģēns''')

sentences: '''Francs Kārlis Špicvegs''' ({{val|de|Franz Carl Spitzweg}}; dzimis {{dat|1808|2|5}} Unterpfafenhofenē<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://geboren.am/person/carl-spitzweg|title=Kārlis Špicvegs|website=Geboren.am|access-date=2023-12-27|language=de}}</ref>; miris {{dat|1885|9|23}} [[Minhene|Minhenē]]) bija nozīmīgs <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uni-marburg.de/de/fotomarburg/das-besonderes-bild/briefbote|title=Pastnieks Rozentālā|website=Philipps-Universität Marburg|access-date=2023-11-20|language=de}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.morgenpost.de/printarchiv/kultur/article102597020/Carl-Spitzweg-war-kein-Spiesser.html|title=Kārlis Špicvegs nebija sīkburžuā|last=Dittmar|first=Peter|access-date=2023-11-20|date=2008-02-05|language=de}}</ref> [[Vācieši|vācu]] [[gleznotājs]] un ilustrators, [[Vēlais romantisms|vēlīnā romantisma]] un [[Bīdermeijers|bīdermeijera]] gleznotājs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trīs krāsas: baltā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}
| budžets =
| valoda = * [[Poļu valoda|poļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = * {{FRA}}
* {{POL}}
* {{SUI}}
| ilgums = 87 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1994|1|26|Francija}}
| izplatītājs = * ''MK2 Diffusion''
* ''Rialto Film''
| studija = * ''MK2 Productions''
* ''France 3 Cinéma''
* ''CAB Productions''
* ''TOR Studio Productions''
* ''Canal+''
| operators =
| oriģinālnos = ''Trois couleurs: Blanc''
| mūzika = [[Zbigņevs Preisners]]
| aktieri = * [[Zbigņevs Zamahovskis]]
* [[Žilija Delpī]]
* [[Janušs Gajoss]]
* [[Ježijs Šturs]]
| scenārijs = * [[Kšištofs Pesevičs]]
* Kšištofs Keslovskis
| producents = [[Marins Karmics]]
| režisors = [[Kšištofs Keslovskis]]
| žanrs = komēdija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = White Poster.jpg
| imdb =
}}'''"Trīs krāsas: baltā"''' ({{Val|fr|Trois couleurs: Blanc}}) ir 1994. gada [[Francija]]s, [[Polija]]s un [[Šveice]]s [[komēdija]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Kšištofs Keslovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Zbigņevs Zamahovskis]], [[Žilija Delpī]], [[Janušs Gajoss]] un [[Ježijs Šturs]]. Tā ir otrā no trim filmām "[[Trīs krāsas (triloģija)|Trīs krāsas]]" triloģijā, kuras tēma ir [[franču revolūcija]]s ideāli — brīvība, vienlīdzība un brālība, pēc "[[Trīs krāsas: zilā|Zilā]]" (1993) un pirms "[[Trīs krāsas: sarkanā|Sarkanā]]" (1994), kura nosaukta Francijas karoga krāsā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Taenīts
|attēls=Widmanstatten patterns 2.jpg
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-20
|ķīm_formula=(Fe,Ni)
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Gaiši pelēka, sudrabaina
|svītra=Gaiši pelēka
|habituss=Graudaina masa
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams (sitiena rezultātā nelūst bet gan deformējas)
|cietība=5—5,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=8,01
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Livonijas bīskapija
|sugasvārds             = bīskapija
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val|la|episcopatus Ixscolanensis}} <br /> {{val|la|episcopatus Livoniensis sive Rigensis}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = teokrātija
|
|gads_sākums            = 1186
|gads_beigas            = 1255 (1582—1798)
|
|event_start            = Dibināta kā Brēmenes arhibīskapijai padota kristīto Daugavas līvu valsts, kas līdz 1212. gadam maksāja meslus [[Polockas kņazi]]em
|date_start             =
|event_end              = Pārtapa par [[Rīgas arhibīskapija|Rīgas arhibīskapiju]], atjaunota kā Livonijas (Cēsu) bīskapija
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Medieval Livonia 1260.svg
|image_map_caption      = Livonijas bīskapija bija daļa no kartē attēlotās Rīgas arhibīskapijas
|
|galvaspilsēta          = [[Ikšķile]], no 1201. gada [[Rīga]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = Līvu [[pagānisms]]/[[katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Meinards]]
|leader2                = [[Bertolds (Livonijas bīskaps)|Bertolds]]
|leader3                = [[Alberts fon Bukshēvdens|Alberts]]
|leader4                = [[Nikolajs fon Nauens]]
|year_leader1           = 1186—1196
|year_leader2           = 1196—1198
|year_leader3           = 1199—1229
|year_leader4           = 1229—1253
|leader                 =
|title_leader           = [[Livonijas bīskapi]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              = Katoliskā Livonijas bīskapijas atjaunota 1582.—1798. gadā
}}

sentences:
"sver" [[dvēsele]]s.]]
'''Iepriekšnolemtība''' jeb '''predestinācija''' ({{val-la|praedestinatio}}) ir termins [[teoloģija|teoloģijā]], kas apzīmē mācību ([[dogma|dogmu]]) par to, ka viss šajā pasaulē jau ir iepriekš [[Dievs|Dieva]] nolemts.

sentences:
{{Cita nozīme|tautsaimnieku un politiķi|citu personu ar šādu vārdu|Jānis Ozols}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Jānis Ozols
| vārds_orģ =
| attēls = Jānis Ozols pirms 1905.jpg
| att_izm = 180px
| apraksts = pirms 1905. gada
<!------ Pirmais amats ------>| amats = [[Krievijas Impērijas Valsts Dome]]s deputāts
| term_sākums = 1907
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis = <!------ Personas dati ------>
| dzim_dati = {{dat|1878|11|8}}
| dzim_vieta = {{flaga|RUS}} [[Platones pagasts]], [[Dobeles apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1968|6|30|1878|11|8}}
| mir_vieta = {{vieta|ASV|Vilmingtona}}<ref name="lat">{{LAT e|4|643}}</ref><ref>[https://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp|issue:/p_003_loav1968n1141|article:DIVL312|query:J%C4%81nis%20Ozols%20J%C4%81nis%20Ozols%20dzimis|issueType:P Miris politisks darbinieks] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305141223/https://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_003_loav1968n1141{{!}}article:DIVL312{{!}}query:J%C4%81nis%20Ozols%20J%C4%81nis%20Ozols%20dzimis{{!}}issueType:P |date={{dat|2016|03|05||bez}} }} Londonas Avīze - 1968. gada 19. jūlijs</ref>
| apglabāts =
| tautība = latvietis
| partija = LSDSP
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija =
| alma_mater = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]], [[Hārvarda Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Jānis Ozols''' (1878-1968), segvārds '''Zars''', bija latviešu tautsaimnieks un sabiedriskais darbinieks. Viens no [[Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija|Latvijas Sociāldemokrātiskās Strādnieku partijas]] dibinātājiem un [[1905. gada revolūcija Latvijā|1905. gada revolūcijas]] vadītājiem Latvijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Henrijs V
| operators =
| attēls = Henry v post.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Kenets Brana]]
| producents = Brūss Šarmans
| scenārijs = Kenets Brana
| aktieri = * Kenets Brana
* [[Pols Skofīlds]]
* [[Dereks Džekobi]]
* [[Ians Holms]]
* [[Braiens Blesids]]
* [[Emma Tompsone]]
* [[Aleks Makkovens]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Kristians Beils]]
* [[Robijs Koltreins]]
| mūzika = [[Patriks Doils]]
| oriģinālnos = ''Henry V''
| studija = * ''BBC Film''
* ''Renaissance Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Curzon Film Distributors''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|10|6}}
| ilgums = 137 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl475629057/weekend/|title=
Henry V |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Henrijs V"''' ({{Val|en|Henry V}}) ir 1989. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Kenets Brana]], kuram tā ir pirmā režisētā pilnmetrāžas filma. Filma balstīta uz [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] [[Henrijs V (luga)|tāda paša nosaukuma lugu]] un stāsta par [[Anglijas karalis|Anglijas karali]] [[Henrijs V Lankasters|Henriju V]], kura lomu atveido pats Kenets Brana. Pārējās lomas atveido [[Pols Skofīlds]], [[Dereks Džekobi]], [[Ians Holms]], [[Braiens Blesids]], [[Emma Tompsone]], [[Aleks Makkovens]], [[Džūdija Denča]], [[Kristians Beils]] un [[Robijs Koltreins]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Ārija Elksne
| vārds_orig =
| attēls = Elksne_Arija.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1928
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 7
| dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| m_gads = 1984
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 29
| m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| dzīves_vieta = {{ubl|[[Vesetas iela (Rīga)|Vesetas iela]],[[Rīga]]|[[Baltezers (Ādažu novads)|Baltezers]]}}
| pilsonība = {{LVA}}<br>{{URS}}
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Miķelis Fišers (operdziedātājs)|Miķelis Fišers]]
| bērni = {{ubl|[[Ieva Bērziņa]]|[[Miķelis Fišers (mākslinieks)|Miķelis Fišers]]}}
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejniece, tulkotāja
| rakstīšanas valoda =
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Rīgas Medicīnas institūts]]
| apbalvojumi = Nopelniem bagātā kultūras darbiniece (1975)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra trioksīda struktūrformula un molekulas modelis

Sēra trioksīda kristāli ampulā
|       citi nosaukumi = sēra(VI) oksīds, sērskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7446-11-9
|      ķīmiskā formula = SO3
|              molmasa = 80,06
|              blīvums = šķidram SO3 1920
|  kušanas temperatūra = 16,8 °C
| viršanas temperatūra = 44,8 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Sēra trioksīds''' jeb '''sēra(VI) oksīds''' (SO3) ir tipisks skābes veidojošais [[oksīdi|oksīds]], kurā [[sērs|sēram]] ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Ja [[kondensācija|kondensējas]] gāzveida SO3, rodas gaistošs šķidrums, kas sastāv galvenokārt no sēra trioksīda trimēra. To atdzesējot, trimērs sacietē par ledum līdzīgu masu, ko sauc par SO3 ledusveida modifikāciju jeb γ-SO3. Uzglabājot gamma modifikācija pamazām pārvēršas par alfa modifikāciju (α-SO3), kas līdzīga [[azbests|azbestam]]. Azbestveida modifikācija sastāv no dažāda garuma polimēru ķēdēm un tai nenoteiktā sastāva dēļ nav stingri noteiktas kušanas temperatūras (stingri ņemot, tas vairs nav sēra trioksīds, jo ķēžu gali noslēdzas ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupām]]).

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = V-2
| oriģ. nosaukums = Vergeltungswaffe 2
| izgat. nosaukums = A4
| attēls = A4 peenem.jpg
| attēla izmērs = 120
| attēla paraksts = V-2 makets Pēnemindes muzejā
| pielietojums = [[Ballistiskā raķete]]
| raķešu saime = A (Aggregat)
| raķešu grupa = A4
| valsts = [[Vācija]]
| izgatavotājs = [[Pēneminde]], [[Mitelverka]]
| augstums = 14 m
| diametrs = 1,65 m
| masa = 13 000 kg
| pakāpes = 1
| derīgā krava = 1000 kg
| GTO masa =
| statuss = nelido
| starta vietas = [[Pēneminde]]; vairākas vietas [[Vācija|Vācijā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]]
| startu skaits = ~4300
| veiksmīgie =
| avārijas = ~2000
| daļēji =
| pirmais = {{dat|1942|06|13|sk}} (avārija)
| pirmais veiksmīgais = {{dat|1942|10|3|sk}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Vulpes velox.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Vulpes
| ģints_lv =Lapsas
| suga =Vulpes velox
| suga_lv =Amerikas korsaks
| binomial =Vulpes velox <small>([[Say]], 1823)</small>
| izplatība=

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Strēlnieks
| abbreviation = Sgr
| name_latin = Sagittarius
| RA = 19
| dec = -25
| areatotal = 867
| arearank = 15. vieta
| numbermainstars = 12, 8
| numberstarsplanets = 10
| numberbrightstars = 7
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''ε Sgr''
| starmagnitude = 1,9
| neareststarname = ''Ross 154''
| stardistance = 9,68
| numbermessierobjects = 15
| meteorshowers =
| bordering = [[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Vairogs (zvaigznājs)|Vairogs]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Čūsknesis]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Dienvidu Vainags]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Mežāzis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 55
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Lētīža
|attēls=Lētiža 2.jpg
|paraksts=
|garums=32,0
|baseins=
|kritums=
|gada_notece=
|izteka=[[Bātas dzirnavu dīķis]]{{nz}}
|augštece=
|iztekas_augstums=
|ieteka=[[Venta]]
|tek_caur=
|pietekas=
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=34 | iet_plat_s=00 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=11 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Galds
| abbreviation = Men
| name_latin = Mensa
| RA = 4 ~ 7,5
| dec = −71 ~ −85,5
| areatotal = 153
| arearank = 75. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Men''
| starmagnitude = 5,09
| neareststarname = ''α Men''
| stardistance = 33,1
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Zelta Zivs]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 18
| latmin = 90
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda_lv=Graudzāļu rinda|suga_lv=Slaidais grīslis|suga=Carex acuta|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda=Poales|attēls=CarexAcuta.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex acuta}}'''Slaidais grīslis''' ({{val|la|Carex acuta}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. Atsevišķi eksemplāri un dažāda lieluma grupas ir atrodamas mitrās [[Pļava|pļavās]] un applūstošos pazeminājumos, [[Purvs|purvos]], [[Grāvis|grāvjos]], ūdenstilpju piekrastes joslā, mitrās laucēs mežos un krūmājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-acuta-l/|title=slaidais grīslis - Carex acuta L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-02}}</ref>

sentences: '''Plēšas''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]] pievadīšanai. Tiek izmantotas [[kalējs|kalēja]] [[ēze|ēzē]] spēcīgākas uguns radīšanai, [[stikls|stikla]] pūšanā stikla formu izveidē, [[ērģeles|ērģelēs]], [[akordeons|akordeonos]] un tiem līdzīgos [[mūzikas instruments|mūzikas instrumentos]].

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Inuīti
| image = <br>Inuīti tradicionālajā pārvietošanās līdzeklī Kanādā
| population = 154 503<ref name="geinu"/><ref name="caninu">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.statcan.gc.ca/daily-quotidien/171025/mc-a001-eng.htm|title=Inuit population by residence inside or outside Inuit Nunangat, 2016|last=Canada|first=Government of Canada, Statistics|website=www.statcan.gc.ca|language=en|access-date=2017-11-12}}</ref><ref name="usinu"/><ref name="dkinu"/><ref name="ruinu">"Population data". Посольство России в Великобритании. Retrieved 2017-07-05.</ref>
| region1 = {{flag2|Canada}}
| pop1 = 70 540  (2021)
| ref1 = <ref name="caninu"/>
| region2 = {{flag2|Greenland}}
| pop2 = 50 787 (2021)
| ref2 = <ref name="geinu">{{Tīmekļa atsauce |url = https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gl.html |title = The World Factbook (Greenland) |website = [[Central Intelligence Agency]] |year = 2013 |accessdate = October 20, 2013 |archive-date = {{dat|2020|05|09||bez}} |archive-url = https://web.archive.org/web/20200509035824/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gl.html }}</ref>
| region3 = {{flag2|United States}}
| pop3 = 16 581 (2010)
| ref3 = <ref name="usinu">{{Tīmekļa atsauce |url = https://www.census.gov/population/www/cen2000/briefs/phc-t18/tables/tab001.xls |format = xls |title = Table 1: American Indian and Alaska Native Alone and Alone or in Combination Population by Tribe for the United States: 2000 |website = [[United States Census Bureau]] |year = 2000 |accessdate = October 20, 2013}}</ref>
| region4 = {{flag2|Denmark}}
| pop4 = 16 470 (2018)
| ref4 = <ref name="dkinu">{{Tīmekļa atsauce |url = http://www.statistikbanken.dk/BEF5G |title = Statistikbanken |website = [[Statistics Denmark]] |year = 2015 |accessdate = January 25, 2016 |archiveurl = https://web.archive.org/web/20180722155752/http://www.statistikbanken.dk/BEF5G |archivedate = {{dat|2018|07|22||bez}} }}</ref>
| region5 = {{flag2|Russia}}
| pop5 = 125 (2011)
| ref5 = <ref name = "ruinu"/>
| langs =
| rels =
| related =
| native_name = ᐃᓄᐃᑦ
}}
'''Inuīti''' ir [[Arktika|Arktikā]] ([[Grenlande|Grenlandē]], [[Kanāda|Kanādā]] un [[Aļaska|Aļaskā]]) dzīvojošu cilvēku grupa, šī reģiona pirmiedzīvotāji.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Placosteus undulatus branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammolepis undulata'' branhiālā plātne
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis undulata
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis undulata
(Agassiz, 1844)
}}
'''''Psammolepis undulata''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltijas valstis|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja dabaspētnieks [[Luijs Agassis]] 1844. gadā kā ''Psammosteus undulatus'' (pirmo reizi nosaukums bez sugas apraksta (nomen nudum) ar nosaukumu ''Placosteus undulatus'' parādījās vēl 1840. gadā). Nepilnīgā apraksta pamatā bija divi nelieli branhiālās plātnes fragmenti no "Rīgas apkārtnes", kas vēlāk tika nozaudēti. 1933. gadā [[Valters Gross]] no jauna aprakstīja sugu. [[Holotips|Holotipa]] vietā Gross izveidoja [[Neotips|neotipu]]: [[Branhiālā plātne|branhiālās plātnes]] fragmentu no [[Ķūķu klintis|Ķūķu klintīm]] pie [[Gauja]]s ([[augšdevons]] [[amatas svīta]]). Nosaukums ''Psammolepis undulata'' nozīmē "viļņainais [[Psammolepji|psammolepis]]" (pēc [[Ādas zobi|ādas zobu]] izveidoto viļņoto līniju formas).

sentences: '''Datu integritāte''' ir noteikumu kopums, kas nodrošina [[Dati|datu]] pareizības, nepretrunīguma un pilnības saglabāšanu. Datu integritāti ir svarīgi saglabāt pēc datu atjaunināšanas vai dzēšanas.

sentences: '''Zemestrīce''' ir pēkšņa [[enerģija]]s atbrīvošanās [[Zemes garoza|Zemes garozā]], kā rezultātā veidojas [[seismiskie viļņi]]. Zemestrīces parasti rodas [[litosfēras plātnes|litosfēras plātņu]] sadursmes vietās. [[Mehāniskais spriegums|Spriegums]] palielinās, līdz viena no plātnēm gūst virsroku. Tad notiek straujš [[trieciens]], kas izraisa zemestrīci. Šādas plātņu sadursmes parasti notiek 5—15 kilometru dziļumā. Zemestrīces tiek reģistrētas ar [[seismogrāfs|seismogrāfiem]], kas pazīstami arī kā seismometri. Zemestrīces cilmvietas centrālo punktu sauc par [[hipocentrs|hipocentru]]. Punktu uz Zemes virsmas tieši virs hipocentra sauc par [[epicentrs|epicentru]]. Spēcīgākie viļņi ir hipocentrā, bet, izplatīdamies tālāk, tie pavājinās.

sentences:
[[File:Juan Gris - Portrait of Pablo Picasso - Google Art Project.jpg|thumb|Kubists ''Juan Gris'' radījis [[Pikaso]] [[portrets|portretu]] ]]
'''Kubisms''' ir [[māksla]]s virziens, kas radās apmēram divus gadus pēc [[fovisms|fovisma]] kā savdabīgs tā pretmets. Līdzās citām tālaika norisēm mākslā kubisms izskatījās pats radikālākais - tas atteicās no [[Romantisms|romantisma]] atklātajām jūtu izpausmēm un vizuālā patiesīguma. Kubisms bija pirmais no protestējošiem virzieniem, kas izmantoja deformāciju formveides uzdevumu dēļ. Trīsdimensionālu kubveida elementu parādīšanās jaunajās gleznās arī deva virzienam nosaukumu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Kinski''''' var būt:

sentences: '''Piltenes fogti''' ({{val-de|Stiftsvogt von Pilten}}) bija [[Kurzemes bīskapija]]s laicīgās pārvaldes un tiesas kungi no 1424. līdz 1583. gadam. Fogti pakļāvās [[Kurzemes bīskapi]]em ar sēdekli [[Piltene|Piltenē]] un domkapitulam ar sēdekli [[Aizpute|Aizputē]]. Pēc [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabala]] izveides 1585. gadā fogtu funkcijas pārņēma Piltenes landrātu kolēģijas prezidenti (poliski saukti par [[stārastija|stārastiem]]).

sentences:
{{Infobox Anatomija
| Name         = Deguns
| Latin        = nasus
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Neus1.jpg
| Width        = 200
| Caption      = Cilvēka deguns profilā
| Image2       =
| Caption2     =
| Precursor    =
| System       =
| Artery       =
| Vein         =
| Nerve        =
| Lymph        =
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kuģa Ķīlis
| abbreviation = Car
| name_latin = Carina
| RA = 9
| dec = −60
| areatotal = 494
| arearank = 34. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 6
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = Kanopuss
| starmagnitude = -0,7
| neareststarname = ''I Car''
| stardistance = 52,9
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
Kuģa Ķīlis
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 20
| latmin = 90
}}

sentences: '''Rūjienas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 100 [[iela]]s [[Rūjiena|Rūjienā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Rūjiena, Valmieras nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-cisteīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO2S
|molmasa=121,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=240 °C
|viršanas temperatūra= —
|izoelektriskais punkts=5,07
}}
'''Cisteīns''' ('''''Cys''''', ''l'' -2-amino-3-merkaptopropānskābe, ''l'' -β-merkaptoalanīns, C3H7NO2S) ir viena no divām sēru saturošajām [[aminoskābe|aminoskābēm]] (otra ir [[metionīns]]). Daudzās [[olbaltumviela|olbaltumvielās]] starp cisteīna molekulu atlikumiem veidojas saites starp sēra atomiem, kas palielina attiecīgo olbaltumvielu stabilitāti. Cisteīns viegli veido dimēru — [[cistīns|cistīnu]], kas sastāv no diviem cisteīna atlikumiem, kuri saistīti ar disulfīda saiti.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bērzaunes pagasts
| karte             = Bērzaunes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Bērzaunes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Bērzaunes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Bērzaunes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs2           = [[Sauleskalns (Bērzaunes pagasts)|Sauleskalns]]
| platība           = 117,31
| iedzīvotāji       = 1563<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1563 / 117.31 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.berzaune.lv
}}

sentences:
{{Infobox university
| name                 = Tallinas Tehnoloģiju universitāte
| native_name          = ''Tallinna Tehnikaülikool''
| image_name          = Tallinna_Tehnikaülikooli_peahoone.jpg
| image_size           = 250px
| image_alt            =
| caption              =Tallinas Tehnoloģiju universitātes galvenā ēka
| motto                = {{Lang|la|''Mente et manu''}}
| mottoeng             = Ar gudrību un rokām
| established          = {{dat|1918}}
| type                 = [[Publiska universitāte|publiska]]
| rector               = [[Jāks Āvikso]]
| map_type            = Tallina#Igaunija
| latd  = 59 | latm  = 23 | lats  =  42 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 40 | longs = 23 | longEW = E
| academic_staff       = 1160; 128 starptautiskie
| students             = 12000; 1400 starptautiskie
| city                 = [[Tallina]]
| country              = {{EST}}
| coor                 = {{Coord|59.3950|24.6719|type:edu|display=inline,title}}
|affiliations          = [[BALTECH]], [[Institutional Network of the Universities from the Capitals of Europe|UNICA]], [[Conference of European Schools for Advanced Engineering Education and Research|CESAER]], [[Société Européenne pour la Formation des Ingénieurs|SEFI]], [[European University Association|EUA]], [[EAIE]], [[NAFSA]]
| website              = {{URL|www.ttu.ee}}
|logo              = Logo_of_Tallinn_University_of_Technology.png
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Irving Fisher''
| attēls =Irvingfisher.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1867
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =27
| dz_vieta =Sogertisa (''Saugerties''), [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =1947
| m_mēnesis=4
| m_diena=29
| m_vieta=[[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]<br />Lielbritānijas valdības konsultants
| alma_mater =[[Jeila Universitāte]]
| zinātne =[[ekonomika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Fišera vienādojums]], [[maiņas vienādojums]], [[cenu indekss]], [[parādu deflācija]], [[naudas ilūzija]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Sigulda}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Sigulda
| tips                = stacija
| attēls              = File:Siguldas stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Siguldas stacija 2021. gadā
| map = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             =
| citi_nosaukumi      = Zēgevolde
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              =
| latd  = 57 | latm  = 9 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 51 | longs = 13 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Līgatne (stacija)|Līgatne]] (11 km)
 [[Inčukalns (stacija)|Inčukalns]] (13 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Silciems (stacija)|Silciems]] (6 km)
 [[Egļupe (stacija)|Egļupe]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 53
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Boletus edulis JPG9.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Boletus
| ģints_r =Beku ģints
| ģints_lv =Bekas
| suga =B. edulis
| suga_lv =Egļu baravika
| binomial =Boletus edulis
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Infobox historic site
| name             = Svētā zeme
| native_name      = אֶרֶץ הַקּוֹדֶשׁ
| native_language  = Ivritā
| native_name2     = Terra Sancta
| native_language2 = Latīņu val.
| native_name3     = الأرض المقدسة
| native_language3 = Arābu val.
| other_name=
| image            = 1759 map Holy Land and 12 Tribes.jpg
| image_size=
| alt=
| caption          = [[Augsburga]]s kartogrāfa Tobiasa Konrāda Lotera 1759. gada karte "Svētā zeme jeb Palestīna", kurā ir attēlota [[Jūdeja]] un [[Izraēla]], kā arī ir norādītas 12 ebreju ciltis un to lokācijas, atbilstoši tam, kā tas bija aprakstīts [[Bībele|Bībelē]].
| locmapin=
| map_relief=
| map_width=
| map_caption=
| map_dot_mark=
| coordinates=
| gbgridref=
| gbgridref_note=
| type             = [[Holy place]]
| etymology=
| location         = Reģions starp [[Jordānas upe|Jordānas upi]] un [[Vidusjūra|Vidusjūru]]
| nearest_city=
| original_use     = [[Judaism]]: Judaic [[Promised Land]]

[[Christianity]]: Land of the [[Gospels]]

[[Islam]]: Blessed land of the [[Quran]]
| current_use      =  Major [[pilgrimage]] destination for the [[Abrahamic religions]]
}}

sentences: '''Akmeisms''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''ακμή'' 'uzplaukuma laiks, virsotne') bija [[dzeja]]s strāvojums [[krievu literatūra|krievu literatūrā]] 20. gs. padsmitajos un divdesmitajos gados. Akmeisms izveidojās kā pretreakcija uz [[simbolisms|simbolismu]]. Simbolisma misticismam akmeisms pretstatīja konkrētu, juteklisku pasaules uztveri, atgriešanos pie vārdu sākotnējām nozīmēm, atsakoties no to simboliskās daudznozīmības.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mandžūru kandidāts
| operators =
| attēls = The Manchurian Candidate (1962 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = politiskais trilleris, ''neo-noir''
| režisors = [[Džons Frankenheimers]]
| producents = * [[Džordžs Akselrods]]
* Džons Frankenheimers
| scenārijs = Džordžs Akselrods
| aktieri = * [[Frenks Sinatra]]
* [[Lorenss Hārvijs]]
* [[Dženeta Lī]]
* [[Andžela Lensberija]]
* [[Henrijs Silva]]
* [[Džeimss Gregorijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Manchurian Candidate''
| studija = ''M.C. Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1962|10|24}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Manchurian-Candidate-The#tab=summary|title=The Manchurian Candidate (1962) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|1|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mandžūru kandidāts"''' ({{Val|en|The Manchurian Candidate}}) ir 1962. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Frankenheimers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Frenks Sinatra]], [[Lorenss Hārvijs]], [[Dženeta Lī]], [[Andžela Lensberija]], [[Henrijs Silva]] un [[Džeimss Gregorijs]]. Filma balstīta uz Ričarda Kondona 1959. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Ipolits Fizo
| vārds_orig =''Hippolyte Fizeau''
| attēls = Hippolyte Fizeau.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1819
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1896
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Ventoja]] (''Venteuil''), [[Marna]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =''[[Bureau des longitudes]]''
| alma_mater =
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Doplera efekts]], [[Fizo-Fuko aparāts]], [[gaismas ātrums]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Lielvārdes parks
| photo           = Lielvārdes parka koka figūras 2000-05-20 - panoramio - J. Sedols (1).jpg
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo_alt       =
| map             = Latvija
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 56 | latm  = 42 | lats  = 42 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 50 | longs = 19 | longEW = E
| type            = Publisks [[parks]]
| location        = {{vieta|Latvija|Lielvārde}}
| area            = 4 ha
| elevation       =
| created         =
| designer        =
| etymology       =
| operator        =
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          =
| awards          =
| open            =
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         =
| child           =
| embedded        =
}}
'''Lielvārdes parks''' ir viens no diviem [[Lielvārde]]s pilsētas parkiem. Parks veidojies ap bijušo [[Lielvārdes pils|Lielvārdes pili]] un [[Lielvārdes muiža|muižu]]. Tā platība ir nepilni 4 hektāri.

sentences:
'''Navigācija''' ir daļa no [[kuģis|kuģu]] vadīšanas zinātnes, kas sastāv no virknes atsevišķu priekšmetu, kuri teorētiski un praktiski risina šādus uzdevumus:
* īsākā un izdevīgākā ceļa izvēle, ņemot vērā navigācijas un hidrometeoroloģiskos apstākļus;
* kuģa bezavāriju vadīšana pa izvēlēto ceļu;
* esošo kuģu vadīšanas paņēmienu ar navigācijas līdzekļiem vai sistēmām izpēte, kā arī jaunu izstrāde atbilstoši aktuālajam zinātnes un tehnikas līmenim.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Missing''
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3714221569/weekend/|title=Missing (1982) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|17}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|9,5 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 122 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1982|2|12}}
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| studija = ''[[PolyGram Pictures]]''
| operators = [[Rikardo Aronovičs]]
| oriģinālnos = ''Missing''
| mūzika = [[Vangelis]]
| aktieri = * [[Džeks Lemons]]
* [[Sisija Speiseka]]
* [[Melānija Meirona]]
* [[Džons Šejs]]
* [[Tina Romero]]
| scenārijs = * Kosts Gavrs
* [[Donalds Stjuarts]]
| producents = * [[Edvards Lūiss]]
* [[Mildreda Lūisa]]
| režisors = [[Kosts Gavrs]]
| žanrs = biogrāfija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Missing 1982 film.jpg
| imdb =
}}'''''Missing''''' ir 1982. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors un viens no scenāriju autoriem ir [[Kosts Gavrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Lemons]], [[Sisija Speiseka]], [[Melānija Meirona]], [[Džons Šejs]] un [[Tina Romero]]. Filma ir balstīta uz [[Tomass Hausers|Tomasa Hausera]] 1978. gada grāmatas ''The Execution of Charles Horman: An American Sacrifice''.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Augstais Tauerns
|attēls                 = Alte prager huette pano.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skats uz [[Grosvenēdigers|Venēdigera]] grupas kalniem
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
|lat_dir =N |lat_deg =47|lat_min =10|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =12|lon_min =30|lon_sec =
| label_position      = top
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}<br/>{{ITA}}
|ģeo_apgabals           = [[Alpi]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Austrumalpi]]
|sastāv                 =
|garums                 = 130
|platums                = 50
|kalns                  = [[Grosglokners]]
|augstums               = 3798
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Augstais Tauerns''' ({{val|de|Hohe Tauern}}, {{val|it|Alti Tauri}}) ir kalnu grēda [[Austrija]]s [[Alpi|Alpos]].<ref>{{PZT|693|Tauerns}}</ref> Izvietojusies [[Austrumalpi|Centrālajos Austrumalpos]] uz [[Tirole]]s, [[Karintija]]s un [[Zalcburga (zeme)|Zalcburgas]] zemju robežas, nedaudz iestiepjoties arī [[Itālija]]s [[Trentīno-Alto Adidže|Dienvidtirole]]s reģionā. Stiepjas ap 130 km garumā rietumu—austrumu virzienā. Grēdas, kā arī visas Austrijas augstākā virsotne ir 3798 m augstais [[Grosglokners]].

sentences: '''Biogāze''' ir gāzveida produkts, kas rodas, noārdoties organiskam materiālam bez [[skābeklis|skābekļa]] piekļuves. To var ražot no lauksaimniecības atkritumiem, mēsliem, sadzīves atkritumiem, kanalizācijas un augiem. Tas ir [[Atjaunīgie resursi|atjaunīgais resurss]].

sentences: '''7. jūlijs''' ir gada 188. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (189. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 177 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kapronskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H12O2
|molmasa=116,16
|blīvums=920
|kušanas temperatūra=–3 °C
|viršanas temperatūra=202-203 °C
}}
'''Kapronskābe''' (n-heksānskābe, pentānkarbonskābe, С5Н11СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Kapronskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar īpatnēju aromātu, līdzīgu [[siers|siera]] vai [[kaza]]s smakai. Kapronskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''kaproātiem''' ({{Val-la|capra}} - kaza) vai '''heksanātiem'''.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name             = Skansens
| native_name      = Skansen
| native_name_lang = sv
| logo = Skansen Logo.svg
| image            = Skansen huvudentre 2010.jpg
| imagesize        = 250
| caption          = Galvenie vārti
| alt              =
| map_type         =
| map_caption      =
| map_alt          =
| coordinates      = {{coord|59|19|34|N|18|06|13|E|region:SE_type:landmark|display=inline}}
| established      = {{Start date|1891|10|11|df=y}}
| dissolved        =
| location         = [[Jūrgordena]], [[Stokholma]], Zviedrija
| type             = [[brīvdabas etnogrāfiskais muzejs]] un [[Zoo]]
| collection       =
| visitors         = 1369431 (2016)<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.sverigesmuseer.se/wp/wp-content/uploads/2017/01/RSM_besoksunders-2016_rikspress.pdf |title=Archived copy |access-date=2018-03-24 |archive-date=2017-01-18 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170118091517/http://www.sverigesmuseer.se/wp/wp-content/uploads/2017/01/RSM_besoksunders-2016_rikspress.pdf }}</ref>
| director         = Džons Bretmīrs
| president        =
| curator          =
| owner            =
| publictransit    =
| car_park         =
| network          =
| website          = {{URL|http://www.skansen.se/en/}}
}}
{{coord|59|19|27.05|N|18|6|7.21|E|region:SE|display=title}}

sentences:
{{Slikts tulkojums}}{{jāuzlabo}}
'''Relācija''' ir [[datu struktūra]], kas sastāv no virsraksta un no nesakārtotas [[Kortežs|kortežu]] [[Kopa|kopas]], kuras lieto vienādus datu tipus. Relāciju datubāzes izmanto fiksēta formāta savstarpēji saistītas tabulas. Pastāv vairāki relāciju tipi ( 1:1 ; 1:n )
::Kad [[Edgars Kods]] (''Edgar Codd'') izgudroja relāciju modeli, viņš ieviesa jēdzienu no [[Binārs|binārās]] relācijas (matemātiskās relācijas) uz '''n-āro relāciju'''. Relācija ir pamatjēdziens relāciju modelī.
:Relācijai ir [[nulle]] vai vairāk [[kortežs|kortežu]] ([[Angļu valoda|angļu:]] ''"tuples"'').
:'''Relācijas vērtība''' ir relācijas instance.
:'''Relācijas mainīgais''' (relvar) ir mainīgais, kuram ir relācijas [[vērtība]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Milda Grīnfelde
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1909
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Novosibirska]], {{RUS}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2000
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 29
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = tulkotāja
|             tautība = [[latviete]]
|             dzimums = S
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Pasija''' ir sakrālā [[mūzika]], kuras pamatā ir stāsts par [[Jēzus Kristus]] ciešanām un nāvi. Pasijas stāsta [[apustuļi]] ir [[Matejs]], [[Marks]], [[Evaņģēlists Lūka|Lūka]] un [[Apustulis Jānis|Jānis]]. Pasijai raksturīgs cikliskums, pēc formas un uzbūves tā ir līdzīga [[oratorija]]i. Šādus skaņdarbus rakstījuši tādi komponisti kā, piemēram, [[Johans Sebastiāns Bahs]].{{fact}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ceļojums uz Dardžilingu
| attēls                   =  Darjeeling Limited Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Darjeeling Limited''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Skots Radins]]
* [[Romāns Kopola]]
* [[Lidija Dīna Pilčere]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         =
* Romāns Kopola
* Vess Andersons
* [[Džeisons Švarcmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* Džeisons Švarcmans
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Adriens Brodijs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
* ''[[Collage Cinemagraphique]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[Cine Mosaic]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
| izplatītājs              = ''Fox Searchlight Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|9|3|Venēcijas filmu festivāls|2007|10|26|ASV|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/darjeeling-limited-2007|title=The Darjeeling Limited|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2019|archive-date={{dat|2019|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190626163239/https://bbfc.co.uk/releases/darjeeling-limited-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=darjeelinglimited.htm|title=The Darjeeling Limited|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= {{dat|2022|11|20||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ceļojums uz Dardžilingu"''' ({{val|en|The Darjeeling Limited}}) ir 2007. gada komēdija-drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Džeisons Švarcmans]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Adriens Brodijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|3||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''Kordiljeri''' ({{val-es|Cordilleras}}, {{val-en|American Cordillera}}) ir garākā kalnu sistēma pasaulē, kas stiepjas no 66° ziemeļu platuma [[Aļaska|Aļaskā]] līdz 56° dienvidu platumam [[Ugunszeme|Ugunszemē]] vairāk kā {{nobr|18 000}} kilometru garumā.<ref>{{PZT|375}}</ref> Kalnu sistēmas platums ir ap {{nobr|1600 km}} [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un {{nobr|900 km}} [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Kalnu sistēma atrodas [[Kanāda]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Meksika]]s, [[Centrālamerika]]s valstu, [[Venecuēla]]s, [[Kolumbija]]s, [[Ekvadora]]s, [[Peru]], [[Bolīvija]]s, [[Argentīna]]s un [[Čīle]]s teritorijā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Sweet Smell of Success''
| operators =
| attēls = Sweet Smell of Success (1957 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', drāma
| režisors = [[Aleksandrs Makkendriks]]
| producents = [[Džeimss Hills]]
| scenārijs = * [[Klifords Odetss]]
* [[Ernests Lēmans]]
* Aleksandrs Makkendriks
| aktieri = * [[Bērts Lankasters]]
* [[Tonijs Kērtiss]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| oriģinālnos = ''Sweet Smell of Success''
| studija = * ''Hecht-Hill-Lancaster Productions''
* ''Norma Productions''
* ''Curtleigh Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1957|6|27}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,25 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Sweet Smell of Success''''' ir 1957. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' drāmas filma, kuras režisors ir [[Aleksandrs Makkendriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bērts Lankasters]] un [[Tonijs Kērtiss]].

sentences: '''Psihedēlija''' ({{val|grc|psihi (ψυχή)}} — ‘dvēsele’, {{val|grc|dilosi (δήλωση)}} — ‘apskaidrošanās’) ir stāvoklis, kurā tiek piedzīvotas [[uztvere]]s izmaiņas, kas indivīda [[prāts|prātam]] nav zināmas vai kas iekļauj prāta izveidotu sajūtu pārpilnību no ārišķīgās, ikdienišķas pasaules. Psihedēliskajiem stāvokļiem raksturīgas [[apziņa]]s izmaiņas, sakāpināta labsajūta un [[eiforija]], [[halucinācija]]s, [[sinestēzija]], [[transs|transam]] un [[hipnoze]]i līdzīgi stāvokļi.

sentences:
{{navbox
|name = Šaņduna
|title = [[Šaņduna]]s prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Biņdžou]]
* [[Cjindao]]
* [[Dedžou]]
* [[Dzaodžuana]]
* [[Dzibo]]
* '''[[Dzjinaņa]]'''
* [[Dzjinina]]
* [[Dunjina]]
* [[Hedze]]
* [[Jaņtai]]
* [[Liaočena]]
* [[Liņji]]
* [[Taiaņa]]
* [[Veifana]]
* [[Veihai]]
* [[Židžao]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Šaņduna]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences: '''Justspēja''' ir dzīvu būtņu spēja ar [[Maņu orgānu sistēma|maņu]] palīdzību [[Uztvere|uztvert]] pasauli un gūt [[subjektivitāte|subjektīvu]] pieredzi. Justspēja ir nozīmīgs jēdziens [[Dzīvnieku tiesības|dzīvnieku tiesību]] filosofijā, kā arī diskusijās par [[Aborts|aborta]] ētiskajiem aspektiem, jo no tās ir atkarīga indivīda spēja [[Ciešanas|ciest]] un līdz ar to atsevišķu [[Tiesības|tiesību]] atzīšana.

sentences:
kristāls]]
Par '''kristālisko struktūru''' [[mineraloģija|mineraloģijā]] un [[kristalogrāfija|kristalogrāfijā]] dēvē likumsakarīgu [[atoms|atomu]] izkārtojumu [[kristāls|kristālā]]. Kristālisko struktūru nosaka atomu grupa, kurā atomi izkārtoti noteiktā veidā. Šāda vienība cikliski atkārtojas trijās dimensijās noteiktā [[Brevē režģis|režģī]]. Attālums starp šīm atomu grupām dažādos virzienos tiek saukts par kristāla ''režģa parametriem''. Kristāla struktūra un simetrija nosaka daudzas kristāla īpašības, piemēram [[skaldnība|skaldnību]], elektronisko [[ķīmiskā saite|saišu struktūru]] un [[kristāloptika|optiskās īpašības]].

sentences:
[[Kategorija:Turcija]]
[[Kategorija:Tautas Eiropā pēc valsts]]
[[Kategorija:Tautas Āzijā pēc valsts]]

sentences: '''Čuguns''' (no {{val|ru|чугу́н}}) jeb '''ķets''' (no {{val|lt|ketus}}<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas kultūras jautājumi 1. laidiens |chapter=Lituānismi latviešu literārajā valodā |chapterurl=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:641024%7carticle:DIVL215%7cpage:62 |author=Mirdza Brence |url= |year=1965 |publisher=[[Liesma (izdevniecība)|Liesma]] |page=60}}</ref>) ir [[dzelzs]] un [[ogleklis|oglekļa]] [[sakausējums]], kura sastāvā parasti ir 2,0 līdz 4,3% oglekļa.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:694529|page:98|title=Rūpniecības celtniecības un sanitārās tehnikas pamati|last=Kaunīts|first=J.|date=1980.gads|pages=94}}</ref> Tā sastāvā ir arī dažādi piemaisījumi — [[silīcijs]] (0,5—4,25%), [[sērs]] (0,02—0,06%) un [[fosfors]] (0,1—1,2%), kas čugunā nokļūst tā kausēšanas laikā. Čugunam var būt arī īpaši pievienoti leģējoši elementi, piemēram, [[hroms]] vai [[niķelis]]. Ogleklis čuguna sastāvā atrodas [[dzelzs karbīds|dzelzs karbīda]] jeb cementīta veidā, kā arī brīva [[grafīts|grafīta]] veidā.

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Francijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Francijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Šuba''' var būt:

sentences: '''Ķīnas Komunistiskās partijas 9. kongress''' notika 1969. gada 1.-24. aprīlī, iezīmējot [[Kultūras revolūcija]]s radikālākā posma beigas. Tajā no amatiem atcēla jau iepriekš tīrīšanai pakļauto Valsts prezidentu un partijas priekšsēdētāja [[Mao Dzeduns|Mao Dzeduna]] vietnieku [[Lju Šaoči]] un partijas ģenerālsekretāru [[Dens Sjaopins|Denu Sjaopinu]]. Kongresā piedalījās 1512 deputāti, no kuriem daudzi nebija partijas biedri, bet [[Sarkanie gvardi (Ķīna)|Sarkano gvardu]] un armijas pārstāvji, tā demonstrējot Mao "trīs vienā" konceptu par partijas, radikālo studentu un armijas vienotību.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .sr
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''Telesur''
|sponsors              = ''Telesur''
|domātais-pielietojums = ar [[Surinama|Surinamu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = izmanto Surinamā
|ierobežojumi          = nav
|struktūra             = reģistrācija ir iespējama tikai otrajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.telesur.sr/ www.telesur.sr]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetilacetona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,13
|blīvums=980
|kušanas temperatūra=-23 °C
|viršanas temperatūra=140 °C
}}
'''Acetilacetons''' (diacetilmetāns, pentān-2,4-dions, СН3–СО–СН2–СО–СН3) ir vienkāršākais [[ketoni|β-diketons]] — savienojums ar divām [[karbonilgrupa|karbonilgrupām]] molekulā, starp kurām ir viens oglekļa atoms ([[metilēngrupa]]). Acetilacetons ir bezkrāsains šķidrums ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Lotariuss fon Malcāns
|     vārds_orig = ''Johann Lotharius von Maltzahn''
|         attēls = Johann Lotharius Friedrich von Maltzahn tot 1756.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1719
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = Grūbenhāgenas pils, [[Mēklenburgas-Šverīnes hercogiste]] (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1756
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfāta struktūrformula

Bezūdens nātrija sulfāts
|       citi nosaukumi = glaubersāls
|           CAS numurs = 7757-82-6 (bezūdens sāls),
 7727-73-3 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2SO4
|              molmasa = 142,04
|              blīvums = Bezūdens sālim 2680 kg/m3,
 dekahidrātam 1464
|  kušanas temperatūra = 1157 K (884 °C) (bezūdens),
32,4 °C (dekahidrāts)
| viršanas temperatūra = 1429 °C (bezūdens)
| šķīdība ūdenī        = 4,76 g/100ml (0 °C);
 42,7 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfāts''' (Na2SO4, glaubersāls Na2SO4·10 H2O) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir stabils, neitrāls [[sāļi|sāls]]. Dabā nātrija sulfāts parasti ir sastopams dekahidrāta formā ar 10 kristalizācijas ūdens molekulām ([[mirabilīts]]).

sentences: '''Peders (Pērs) Banērs''' ({{val|sv|Peder Gustafsson Banér}}, 1588–1644) bija [[zviedri|zviedru]] valstsvīrs, [[Zviedru Igaunija]]s gubernators (1622-1626).

sentences: '''Antropozofija''' ir no [[teozofija]]s cēlusies filozofiska mācība, ko 19. gadsimtā radīja [[Rūdolfs Šteiners]]. Tās pamatā ir priekšstats par objektīvu un intelektuāli saprotamu, un izmantojamu garīgu pasauli, ko var izzināt, sevi īpaši attīstot. Antropozofi uzskata, ka, domājot neatkarīgi no tradicionālās uztveres, attīstās tādas prasmes kā [[iztēle]], [[iedvesma]] un [[intuīcija]],<ref name="Schneider">Peter Schneider, Einführung in die Waldorfpädogogik, {{ISBN|3-608-93006-X}} {{de ikona}}</ref> un šos procesus, kā arī to rezultātus, var racionāli pamatot kā citas norises, ko pēta [[dabaszinātnes]].<ref name="Willmann">Carlo Willmann, ''Waldorfpädagogik: Theologische und religionspädagogische Befunde'', {{ISBN|3-412-16700-2}}, Chap. 1 {{de ikona}}</ref>

sentences:
'''2. februāris''' ir gada 33. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 332 dienas (333 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Spīdola (personvārds)|Spīdola]], [[Sonora (personvārds)|Sonora]]

sentences: '''13. marts''' ir gada 72. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (73. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 293 dienas.

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada jūlijs}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Mute''
| attēls                   = Mute poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, televīzijas filma
| režisors                 = [[Dankans Džonss]]
| producents               = [[Stjuarts Fenegans]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Roberts Džonsons]]
* Stjuarts Flemings
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Aleksandrs Skarsgords]]
* [[Džastins Terū]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Liberty Films UK]]''
* ''[[Studio Babelsberg]]''
| izplatītājs              = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2018|2|23||bez}}
| ilgums                   = 126 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mute-2018|title=Mute|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 13, 2019|archive-date={{dat|2019|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190413154403/http://www.bbfc.co.uk/releases/mute-2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{GER}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Vācu valoda|Vācu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Veiksmes atgriešanās
| operators =
| attēls = Reversal of fortune poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Barbē Šrēders]]
| producents = * [[Edvards Presmans]]
* [[Olivers Stouns]]
| scenārijs = [[Nikolass Kazans]]
| aktieri = * [[Džeremijs Aironss]]
* [[Glenna Klouza]]
* [[Rons Silvers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Reversal of Fortune''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|9|12|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Veiksmes atgriešanās"''' ({{Val|en|Reversal of Fortune}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Barbē Šrēders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeremijs Aironss]], [[Glenna Klouza]] un [[Rons Silvers]]. Filma balstīta uz advokāta [[Alans Deršovics|Alana Deršovica]] 1985. gada grāmatu ''Reversal of Fortune: Inside the von Bülow Case''.

sentences: '''Raķešdegviela''' ir viela vai vielu kopums, kas vienlaikus ir [[raķešdzinējs|raķešdzinēja]] enerģijas avots un darbviela. [[Kosmonautika]]s praksē visvairāk izmanto ķīmisko raķešdegvielu — raķešdegvielu, kurai oksidējoties (sadegot) vai citās ķīmiskajās reakcijās rodas liels daudzums karstu [[gāze|gāzu]]. Šķidrās degvielas [[raķešdzinējs|raķešdzinējos]] visbiežāk izmanto [[petroleja|petroleju]] (degviela) un [[Šķidrais skābeklis|šķidro skābekli]] ([[oksidētājs]]) vai arī šķidru [[ūdeņradis|ūdeņradi]] (degviela) un šķidru skābekli (oksidētājs). [[cietās degvielas raķešdzinējs|Cietās degvielas raķešdzinējos]] izmanto dažādu vielu maisījumus, kas satur gan degvielas, gan oksidētāja komponentus. Cietā raķešdegviela ir īpašs ķīmiskās raķešdegvielas paveids, kur oksidējamā viela un oksidētājs ir cietā veidā. Cieto degvielu parasti izmanto [[starta paātrinātājs|starta paātrinātājos]]. Bez cietajām un šķidrajām raķešdegvielām ir arī želejveida un hibrīdās degvielas.

sentences: '''Apakštips''' ({{val|la|subphylum}}) ir [[Organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā apakšvienība]], kas ir atvasināta no tipa. Apakštips ir nākamā vienība zem [[Tips (zooloģija)|tipa]]. Bet zem apakštipa var atrasties vēl arī tādas no tipa atvasinātas vienības, kā infratips un mikrotips. Ja šādas taksonomiskās vienības nav izdalītas, tad parasti zem tipa atrodas vai nu [[Klase (bioloģija)|klase]] vai [[Virsklase|virsklase]]. Taksonomisko vienību "apakštips" lieto [[Zooloģija|zooloģijā]], bet [[Botānika|botānikā]] šai vienībai atbilst apakšnodalījums.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ziemeļnieks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|69,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11138512/|title=The Northman (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|9}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|70–90 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 137 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2022|3|28|[[Stokholma]]|2022|4|22|ASV|2022|4|21|Latvija}}
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Perfect World Pictures''
* ''Square Peg''
| operators = [[Džarins Blaške]]
| oriģinālnos = ''The Northman''
| mūzika = * [[Robins Karolans]]
* [[Sebastjans Geinsboro]]
| aktieri = * Aleksandrs Skašgords
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Klāss Bangs]]
* [[Anja Teilore-Džoja]]
* [[Ītans Hoks]]
* [[Bjorka]]
* [[Vilems Defo]]
| scenārijs = * [[Sjouns]]
* Roberts Egerss
| producents = * [[Marks Hafems]]
* [[Larss Knudsens]]
* Roberts Egerss
* [[Aleksandrs Skašgords]]
* [[Arnons Milčans]]
| režisors = [[Roberts Egerss]]
| žanrs = vēsturiska filma, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Ziemelnieks-plakats.jpg
| imdb =
}}'''"Ziemeļnieks"''' ({{Val|en|The Northman}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] vēsturiska asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Roberts Egerss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Aleksandrs Skašgords]], [[Nikola Kidmena]], [[Klāss Bangs]], [[Anja Teilore-Džoja]], [[Ītans Hoks]], [[Bjorka]] un [[Vilems Defo]]. Filma ir balstīta uz skandināvu leģendu par Amletu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/film/2022/apr/11/the-northman-review-robert-eggers-hamlet-outrageous-violence|title=The Northman review – Robert Eggers’ brutal vision of vengeance and violence|website=the Guardian|access-date=2022-04-22|date=2022-04-11|language=en}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Ancient Roman amphitheatres in Italy}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Loganam veicas
| attēls                   = Logan Lucky.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Logan Lucky''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Marks Džonsons]]
* [[Gregorijs Džeikobss]]
* [[Čenings Teitums]]
* [[Rīds Kerolains]]
| scenārija autors         = [[Rebeka Blanta]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Ādams Draivers]]
* [[Sets Makfārlins]]
* [[Railija Kīo]]
* [[Ketija Holmsa]]
* [[Ketrīna Voterstone]]
* [[Dvaits Jokams]]
* [[Sebastians Stens]]
* [[Brīans Glīsons]]
* [[Džeks Kveids]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Denjels Kreigs]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[Fingerprint Releasing]]''
* ''[[Bleecker Street]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|20137|8|9|Noksvila|20137|8|18|ASV|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/logan-lucky-2017|title=Logan Lucky|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 5, 2019|archive-date={{dat|2019|06|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190605170740/https://bbfc.co.uk/releases/logan-lucky-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|29 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=loganlucky.htm|title=Logan Lucky (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|48,5 miljoni}}<ref name="BOM"/>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Loganam veicas"''' ({{val|en|Logan Lucky}}) ir 2017. gada ASV kinokomēdija, kura režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Ādams Draivers]], [[Sets Makfārlins]], [[Railija Kīo]], [[Ketija Holmsa]], [[Ketrīna Voterstone]] un [[Sebastians Stens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|8|9||bez}} Noksvilā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bikstu pagasts
| karte             = Bikstu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Biksti
| platība           = 96,03
| iedzīvotāji       = 1045<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1045 / 96.03 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Canders
|     vārds_orig = ''Friedrich Zander''
|         attēls = Stamps of Latvia, 2012-22.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1887
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1933
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Kislovodska|Kislovodskā]], [[Krievijas PFSR]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Artūrs Canders
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Rūpnīcas «[[Provodņiks]]» (Rīgā) un «Motors» (Maskavā), Centrālais konstruktoru birojs «Aviatrest», Aviācijas motorbūves institūts
|     alma_mater = Dancigas augstākā tehniskā skola, [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne = [[inženierija]], raķešbūve
|    pasniedzēji = [[Pauls Valdens]]
|       studenti = [[Sergejs Koroļovs]]
|     sasniegumi = Izgudrojis reaktīvo dzinēju, kas darbojās ar [[sašķidrinātais skābeklis|sašķidrināto skābekli]] un benzīnu. Radījis kosmisko lidojumu teoriju.
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Image:A63(T) 1.jpg|thumb|Tipisks britu autoceļš, kura brauktuves atdala mediāna. Attēlā [[Autoceļš A63 (Lielbritānija)| Autoceļš A63]] netālu no [[Kingstona pie Hallas|Kingstonas pie Hallas]].]]
'''Atdalītu joslu ceļš''' ir autoceļš vai šoseja ar divām brauktuvēm, katra paredzēta savam virzienam.{{fact}} Parasti šie ceļi tiek atdalīti ar [[sadalošā josla|sadalošajām joslām]]. Ceļi ar divām, vai vairākām atdalītām joslām parasti atbilst augstākiem [[ceļu satiksmes drošība]]s standartiem un bieži tiem ir ierobežota piekļuve, šādus ceļus parasti sauc par [[automaģistrāle|automaģistrālēm]]. Autoceļš bez mediānas vai atdalošās joslas ceļa vidū ir [[ceļš ar neatdalītām joslām]], neatkarīgi no joslu skaita.{{fact}} Autoceļiem ar atdalītam joslām parasti ir augstāks ātruma ierobežojums kā ceļiem ar neatdalītām joslām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Eleostearīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C18H30O2
|molmasa=278,43
|blīvums=
|kušanas temperatūra=48 °C
|viršanas temperatūra=235 °C pie 12 mmHg (sadalās)
}}
'''Eleostearīnskābe''' (''trans,trans,cis''-9,11,13-oktadekatriēnskābe, α-eleostearīnskābe, konjugētā linolēnskābe, CH3(CH2)3CH=CHCH=CHCH=CH(CH2)7COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trim konjugētām divkāršajām saitēm molekulā. Eleostearīnskābe ir kristāliska viela.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Etala
|attēls              = Etal_Atoll_ISS002.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Etal''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
[[Mortloka salas]]
|latd= 5 |latm= 35 |lats=  |latNS= N
|longd=153 |longm= 34 |longs=  |longEW=E
|platība             = 1,893
|garums              = 6,5
|platums             = 4
|lagūna              = 16,2
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 17
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 672 (2010)
|blīvums             = 355
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Etala''' ({{val|chk|Etal}}) ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā, viens no [[Mortloka salas|Mortloka]] grupas atoliem. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī, administratīvi veido atsevišķu municipalitāti. Iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[mortlokiešu valoda|mortlokiešu valodā]].

sentences: '''Senlaiku biškopības muzejs''' ({{val|lt|Senovinės bitininkystės muziejus}}) ir agronoma Broņus Kazla (''Bronius Kazlas'') 1984. gadā izveidots<ref name="Štāle">{{Laikraksta atsauce |author=Ieva Štāle |title= Ar biškopību un praktiskām lietām nonāk pie dabas |url= https://www.diena.lv/raksts/videunturisms/videsdiena/ar-biskopibu-un-praktiskam-lietam-nonak-pie-dabas-14178845 |date=2017. gada 22. augusts |newspaper=[[Diena (laikraksts)|Diena]] |accessdate= 2019. gada 20. janvārī}}</ref> [[biškopība]]s [[muzejs]] [[Stripeiķi|Stripeiķos]] (''Stripeikiai''), [[Aukštaitijas nacionālais parks|Aukštaitijas nacionālajā parkā]].<ref name="visitaukstaitija.lt">{{Tīmekļa atsauce |title= Senlaiku biškopības muzejs Stripeiķos |website= visitaukstaitija.lt |url= https://www.visitaukstaitija.lt/lv/tourism-list_poi/senlaiku-biskopibas-muzejs/ |accessdate= 2019. gada 20. janvārī}}</ref> Tas ir vienīgais šāda veida muzejs [[Lietuva|Lietuvā]].<ref name="Štāle"/>

sentences: '''Tekstilrūpniecība''' (no {{val|la|textile}} — '[[audums]]') ir [[vieglā rūpniecība|vieglās rūpniecības]] nozare, kurā notiek dažādu [[materiāls|materiālu]] un [[priekšmets|priekšmetu]] ražošana no [[augu valsts]] šķiedrām, piemēram, no [[kokvilna]]s, no dzīvnieku šķiedrām, piemēram, [[zīds]]. Tekstilrūpniecībā tiek ražoti arī [[sintētiskie materiāli]], piemēram, [[neilons]], [[poliesters]] un [[akrils]]. Dabisko un sintētisko materiālu ražošanas attiecībā ir aptuveni vienāda.

sentences:
[[File:Ecoles empire carolingien.gif|thumb|300px|Karolingu laikmeta [[klosteris|klosteru]] skolu izvietojums. Zaļā krāsā vietas, kur kalpojuši [[īri|īru]] [[mūks|mūki.]]]]
'''Karolingu renesance''' ir [[viduslaiki|viduslaiku]] [[kultūra]]s uzplaukums, saistīts ar [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] valdīšanas laiku. Terminu ieviesis 19. gadsimta [[franči|franču]] vēsturnieks Ampērs (''Jean-Jacques Ampère'').
== Māksla==

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Austrālijā|Žurnālistes]]
[[kategorija:Austrālijas žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Parastās pupiņas
|         binomial = Phaseolus vulgaris
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]]
|           attēls = Snijboon peulen Phaseolus vulgaris.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Phaseolus
|         ģints_lv = Pupiņas
|       apakšģints = Phaseolus sect. Phaseolus
|    apakšģints_lv = Pupiņas
|             suga = P. vulgaris
|          suga_lv = Parastās pupiņas
|         sinonīmi = {{ubl|''Phaseolus nanus'' (‘pundurpupiņas’)|''Phaseolus compessus''}}
|        izplatība = Dabiskais izplatības areāls
|  izcelsmes_vieta = [[Centrālamerika]] un [[Dienvidamerika]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-triptofāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C11H12N2O2
|molmasa=204,23
|blīvums=
|kušanas temperatūra=289 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=5,89
}}
'''Triptofāns''' ('''''Trp''''', ''l'' -α-amino-β-(3-indolil)-propionskābe, β-(3-indolil)-alanīns, C11H12N2O2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Triptofāns kristalizējas no atšķaidīta etanola kā bezkrāsaini heksagonālu plāksnīšu veida kristāli. Triptofāna molekula satur heterociklisko [[indols|indola]] grupējumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Eiss Ventura: zvēru detektīvs
| attēls                   = ace ventura pet detective.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ace Ventura: Pet Detective''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Toms Šeidieks]]
| producents               = [[Džeimss G. Robinsons]]
| scenārija autors         =
* [[Džeks Bernšteins]]
* [[Džims Kerijs]]
* Toms Šeidieks
| galvenajās lomās         =
* Džims Kerijs
* [[Šons Jangs]]
* [[Kortnija Koksa]]
* [[Touns Loks]]
* [[Dens Marīno]]
| mūzika                   = [[Aira Ņūborns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Morgan Creek Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|2|4}}
| ilgums                   = 82 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ace-ventura-pet-detective-1994|title=Ace Ventura: Pet Detective|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 17, 2018|archive-date={{dat|2016|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161024001607/http://bbfc.co.uk/releases/ace-ventura-pet-detective-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=aceventura.htm|title=Ace Ventura: Pet Detective (1994) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 17, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|107,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Eiss Ventura 2: Dabas aicinājums]]"
| imdb                     =
}}
'''"Eiss Ventura: zvēru detektīvs"''' ({{val|en|Ace Ventura: Pet Detective}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Toms Šeidieks]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Šons Jangs]], [[Kortnija Koksa]], [[Touns Loks]] un [[Dens Marīno]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|2|4||bez}}. 1995. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Eiss Ventura 2: Dabas aicinājums]]".

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Jane Goodall''
| attēls =Jane Goodall HK.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1934
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība =
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Gombestrīma nacionālais parks]], [[Tanzānija]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[zooloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[šimpanze|šimpanžu]] pētniecība
| apbalvojumi =[[Britu impērijas ordenis]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Kalaallit Nunaata Radioa''
| native_name      =
| logo             = Kalaallit Nunaata Radioa logo.png
| image            =
| image_size       = 250px
| image_caption    =
| caption          =
| type             = sabiedrisks medijs
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1958]]. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Nūka]]
| location_country = {{GRL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[plašsaziņas līdzeklis]]
| products         = radio, TV
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = [[Grenlande]]s valdība
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Delichon urbica.jpg
 | att_nosaukums = [[Mājas čurkste]] (''Delichon urbicum'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|  apakškārta =Passeri
| apakškārta_lv=Dziedātājputni
 |        dzimta = Hirundinidae
 |     dzimta_lv = Bezdelīgu dzimta
 |         ģints = Delichon
 |      ģints_lv = Čurkstes
 |      binomial = Delichon <small>([[Thomas Horsfield|Horsfield]] & [[Frederic Moore|Moore]], 1854)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Oligopols''' ({{val|el2|oligos}} — "nedaudz"; ''pōlēs'' — "pārdevējs") ir [[tirgus]] veids, kurā ir divi vai vairāki [[Pārdevējs|pārdevēji]]. Oligopola gadījumā uzņēmēji (ražotāji) vienojas par savas [[prece]]s cenu. Konkurentu ieeja šādā [[Tirgus|tirgū]] ir ļoti grūta vai pat neiespējama. No uzņēmumiem [[Latvija|Latvijā]] par oligopolajiem [[Uzņēmums|uzņēmumiem]] var minēt "[[Tele2]]" , "[[LMT]]" un "[[Bite Latvija|Bite]]", "[[Neste]]" , "[[Circle K Latvia|Circle K]]" un "[[Lukoil]]".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://blog.lursoft.lv/2014/07/07/latvijas-avize-pelna-uz-iedzivotaju-rekina/|title=Latvijas Avīze: Peļņa uz iedzīvotāju rēķina|website=blog.lursoft.lv|access-date=2022-11-22|language=lv-LV}}</ref><ref>https://www.sorainen.com/UserFiles/File/Publications/briefing.oligopoly_in_latvian_fuel_market.dienas_bizness.2007_03_27.eng.rudolfs.pdf</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.db.lv/zinas/latvijas-degvielas-tirgu-oligopols-175246|title=Latvijas degvielas tirgū - oligopols|website=Dienas Bizness|access-date=2022-11-22|language=lv}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Irākā|bijušo pilsētu Kurzemē|Dārte}}
{{Senvietas infokaste
| name           = Ninīve
| native_name    =
| native_name_lang =
| alternate_name =
| image          = Nineveh mashki gate from west.JPG
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Ninīve mūsdienās
| map            =
| map_type       = Irāka
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     =
| altitude_ref   =
| relief         = yes
 | plat_NS = N | plat_d = 36 | plat_m = 21 | plat_s = 34
 |  gar_EW = E | gar_d = 43 |  gar_m =  09 |  gar_s = 10
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Irāka}}
| region         = [[Tuvie Austrumi]]
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           = 7,5 km2
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = ap 6000. gadu p.m.ē.
| abandoned      = 13. gadsimts
| epochs         =
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1820. gada
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dunikas pagasts
| karte             = Dunikas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs2            = [[Sikšņi (Rucavas novads)|Sikšņi]]
| platība           = 210,5
| iedzīvotāji       = 749<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 749 / 210.5 round 1}}
| izveidots         = 1919
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Dunikas pagasts''' ir viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidos [[Lietuva]]s pierobežā [[Bārta (upe)|Bārtas]] un [[Sventāja]]s starpupē. Robežojas ar sava novada [[Rucavas pagasts|Rucavas pagastu]], [[Nīcas pagasts|Nīcas pagastu]], [[Otaņķu pagasts|Otaņķu pagastu]],  [[Bārtas pagasts|Bārtas pagastu]], [[Kalētu pagasts|Kalētu pagastu]], kā arī Lietuvas [[Klaipēdas apriņķis|Klaipēdas apriņķa]] [[Skodas rajons|Skodas rajona]] [[Skodas seņūnija|Skodas]] un [[Lenkimu seņūnija|Lenkimu]] seņūnijām.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Discord''
| developer = ''[[Discord Inc.]]''
| screenshot =
| operating system = {{Unbulleted list|[[Windows]]|[[macOS]]|[[Linux]]|[[iOS]]|[[Android (operating system)|Android]]|[[Web lietojumprogramma|Tīmekļa_pārlūkprogramma]]}}
| logo =
| released = 2015. gada 13. maijs; pirms 5 gadiem
| language = Angļu (AK / ASV), bulgāru, ķīniešu (vienkāršotā / tradicionālā), horvātu, čehu, dāņu, holandiešu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, itāļu, japāņu, korejiešu, lietuviešu, norvēģu, poļu, portugāļu (Brazīlija) , Rumāņu, krievu, spāņu, zviedru, taizemiešu, turku, ukraiņu un vjetnamiešu valodā
| logo_size = 150px
}}
'''''Discord''''' ir teksta, balss un video tērzēšanas programma, ko sākotnēji izveidoja datorspēļu spēlētājiem, lai tie varētu viens ar otru sazināties, bet mūsdienās ''Discord'' izmanto ne tikai sākotnējā mērķauditorija. To izlaida 2015. gada 6. martā. ''Discord'' ir pieejams ''[[Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Android]]'', [[iOS]], ''[[Linux]]'' un [[interneta pārlūks|interneta pārlūkos]]. 2017. gada decembrī ''Discord'' bija aptuveni 87 miljonu unikālu lietotāju. 2019. gada jūlijā ''Discord'' bija aptuveni vairāk nekā 250 miljonu unikālu lietotāju.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Salavats Julajevs
|     vārds_orig = ''Салауат Юлай улы''
|         attēls = USSR stamp 1952 CPA 1685.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Salavats Julajevs PSRS 1952. gada pastmarkā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = Tekejeva, Šaitankudejevas uluss, [[Ufas province]], [[Orenburgas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Salatavatas rajons]], [[Baškortostāna]], {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1800
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Paldiski]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Krievija]]
|        tautība = [[baškīri|baškīrs]]
|   nodarbošanās = karavadonis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Julajs Aznaļins
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Salavats Julajevs''' ({{val|ba|Салауат Юлаев/Салауат Юлай улы}} — ‘Salavats Julaja dēls’; dzimis {{dat|1754|6|16}} [[Ufa]]s provincē, miris {{dat|1800|9|26}} [[Paldiski|Rogevīkā]]) ir [[baškīri|baškīru]] nacionālais varonis, viens no [[Krievija]]s [[Zemnieku karš (1773-1775)|zemnieku kara]] vadītājiem, [[Jemeļjans Pugačovs|Jemeļjana Pugačova]] cīņubiedrs.<ref>[http://www.ulaev-salavat.narod.ru/index.htm Салават Юлаев - национальный герой]</ref>

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Brazīlija
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3360065025/weekend/|title=Brazil (1985) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|21}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| valsts = {{GBR}}
| ilgums = 143 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1985|2|20|Francija|1985|2|22|Apvienotā Karaliste|1985|12|18|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = * ''Embassy International Pictures''
* ''Brazil Productions''
| operators = [[Rodžers Prats]]
| oriģinālnos = ''Brazil''
| mūzika = [[Maikls Keimens]]
| aktieri = * [[Džonatans Praiss]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Ketrīna Helmonda]]
* [[Ians Holms]]
* [[Bobs Hoskinss]]
* [[Maikls Peilins]]
* [[Ians Ričardsons]]
* [[Pīters Vons]]
* [[Kima Greista]]
| scenārijs = * Terijs Giljams
* [[Toms Stopards]]
* [[Čārlzs Makīons]]
| producents = [[Arnons Milčans]]
| režisors = [[Terijs Giljams]]
| žanrs = zinātniskā fantastika, melnā komēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Brazil (1985 film) poster.jpg
| imdb =
}}'''"Brazīlija"''' ({{Val|en|Brazil}}) ir 1985. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Antiutopija|antiutopiska]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] melnās komēdijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Terijs Giljams]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džonatans Praiss]], [[Roberts De Niro]], [[Ketrīna Helmonda]], [[Ians Holms]], [[Bobs Hoskinss]], [[Maikls Peilins]], [[Ians Ričardsons]], [[Pīters Vons]] un [[Kima Greista]].

sentences: '''Oktānskaitlis''' ir lielums, kas raksturo degvielas detonācijizturību [[iekšdedzes dzinējs|iekšdedzes dzinējiem]] ar dzirksteļaizdedzi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''''Xanadu'' projekts''' bija pirmais [[Hiperteksts|hiperteksta]] projekts, ko 1960. gadā izveidoja programmētājs [[Teds Nelsons]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Elektroniskās dāvanu kartes''' ir plastikāta [[norēķinu karte]]s ar magnētisko joslu un individuālu kartes numuru, kas lietojamas kā alternatīvs maksāšanas līdzeklis par precēm un/vai pakalpojumiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Meinards
|     vārds_orig = Meinhard von Segeberg
|         attēls = Meinhards_Broce.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Bīskapa Meinarda kapa piemineklis Rīgas Doma baznīcā, Sv.Krusta altāra priekšā.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1134 vai 1136
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1196
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Ikšķile]], [[Daugavas Līvzeme]]<br />(tagad - {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = <!-- tautība nav skaidra, ir teksti, kas saka, ka nācis no vācu pakļautajiem slāviem obodrītiem (bet bez skaidriem avotiem, "droši pieņemt...") -->
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Reinholds Kupfers
|          vārds_orig = ''Karl Reinhold Kupffer''
|              attēls = Kārlis Reinholds Kupfers.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1872
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Besarābijas guberņa|Stavčani|td=Ukraina}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1935
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = vācietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]],
[[Baltijas Tehniskā augstskola]], [[Herdera institūts]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[botānika]], tēlotāja ģeometrija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[File:Spacetime curvature.png|thumb|upright=1.3|Laiktelpas liekums attēlots]]
'''Singularitāte''' ir [[laiktelpa]]s punkts, kur laiktelpas liekums kļūst [[Bezgalība|bezgalīgs]], punkts, kurā [[blīvums]] ir bezgalīgs. Dažas [[teorija]]s prognozē, ka singularitāte veidojas [[melnais caurums|melnā cauruma]] centrā, kā arī [[Visums|Visuma]] beigās vai sākumā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Kapsētas infokaste
| name        = Glasnevinas kapsēta
| native_name = ''Glasnevin Cemetery/Reilig Ghlas Naíon''
| image       = Historic_Ireland_-_Glasnevin_Cemetery_Is_a_Hidden_Gem_And_Well_Worth_a_Visit_(5544825503).jpg
| imagesize   =
| caption     = Maikla Kollinsa kaps pie infocentra
| map_type    = Īrija
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1832
| country     =
| location    = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| coordinates =
| latd  = 53.372222 | latNS  = N
| longd = 6.277778 | longEW = W
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 50 ha
| interments  = 1,5 miljoni
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639644/glasnevin-cemetery 639644]
| political   =
}}

sentences:
{{Krāsas infokaste
|virsraksts=Pelēks
|virsraksta_krāsa=#FFFFFF
|simbolisms= [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresija]], garlaicība, neitralitāte
|hex=808080
|r=128|g=128|b=128
|h=0|s=0|v=50
|attēls=Attēls:Color icon gray v2.svg
|papildus=
}}

sentences:
<pre><nowiki>
{{Inženiera infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = <!-- S/V, ja nav norādīts - V -->
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|         nozare =
|   darba_vietas =
|      izglītība =
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = <!-- nē - neģenērēt [[Kategorija]] tagus -->
}}

sentences:
{{Commonscat|Public transport|Sabiedriskais transports}}
{{catmore|Sabiedriskais transports}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pianists
 | oriģinālnos = ''The Pianist''
 |      attēls = The Pianist movie.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[biogrāfiska filma]]
[[mūzikāla filma]]
[[drāmas filma]]
[[vēsturiska filma]]
 |    režisors = [[Romans Polaņskis]]
 |  producents =
 |   scenārijs = [[Ronalds Hārvuds]]
 |     aktieri = [[Adriens Brodijs]]
[[Tomass Krečmans]]
[[Frenks Finlijs]]
[[Emīlija Foksa]]
 |      mūzika = [[Vojcehs Kilars]]
 |   operators = [[Pāvels Edelmans]]
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
 |    izdošana = {{dat|2002|5|24||bez}}
 |      ilgums = 150 min
 |      valsts = {{FRA}}
{{DEU}}
{{GBR}}
{{POL}}
 |      valoda = [[vācu valoda]]
[[angļu valoda]]
[[franču valoda]]
[[krievu valoda]]
 |     budžets = $35 miljoni
 |    ienākumi = $120,1 miljoni
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Holivudlenda
| operators =
| attēls = Hollywoodland film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Allens Kulters]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Adriens Brodijs]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Bobs Hoskinss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hollywoodland''
| studija = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''Back Lot Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Focus Features''
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2006|9|8|ASV}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|16,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3447162369/|title=Hollywoodland |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Holivudlenda"''' ({{Val|en|Hollywoodland}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Allens Kulters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Adriens Brodijs]], [[Daiena Leina]], [[Bens Afleks]] un [[Bobs Hoskinss]].

sentences:
{{atveidošana}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Trīs mērkaķi
| attēls = Three Monkeys VideoCover.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Üç Maymun''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Nuri Bilge Džejlans]]
| producents = Zeynep Özbatur
| scenārija autors = * Ebru Ceilans
* Ercan Kesal
* Nuri Bilge Džejlans
| galvenajās lomās = * Yavuz Bingöl
* Hatice Aslan
* Ahmet Rıfat Şungar
| mūzika =
| operators =
| montāža = * Ayhan Ergürsel
* Bora Gökşingöl
* Nuri Bilge Ceilans
| studija =
| izplatītājs =
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2008|05|16|[[Kannu kinofestivāls]]|ref1=|2008|10|24|[[Turcija]]|ref2=|2009|04|21|[[Rīga]]|ref3=<ref name="ALV" />}}
| ilgums = 109 [[minūte|min]]
| valsts = {{TUR}}
| valoda = [[Turku valoda|Turku]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb = 1233381
}}
'''"Trīs mērkaķi"''' ({{val|tr|Üç Maymun}}; {{val|en|Three Monkeys}}) ir 2008. gada [[Turcija|turku]] filma, kuras režisori ir [[Nuri Bilge Džejlans]].<ref name="ALV">{{Tīmekļa atsauce | title = Kino «Rīga» demonstrēs Kannu kinofestivāla laureāta Ceilana jaunāko filmu «Trīs mērkaķi»
 | url = https://www.apollo.lv/5426258/kino-riga-demonstres-kannu-kinofestivala-laureata-ceilana-jaunako-filmu-tris-merkaki | date = 2009-04-16 | accessdate = 2019-06-11 | publisher = [[Apollo (portāls)|Apollo]]
 }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Die Nemertinen des Golfes von Neapel (Plate 2) (8539762724).jpg
| att_nosaukums = Dažādi nemertīntārpi.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Nemertea
| tips_lv =Nemertīntārpi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Anopla}}
* {{TaksoSaite|Enopla}}
| kategorijas = nē
}}
'''Nemertīntārpi''' jeb '''nemertīnas''' (''Nemertea'') ir [[Pirmmutnieki|pirmmutnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]]. Tie ir lentveidīgi tārpi, kas lielos daudzumos izdala [[gļotas]] un praktiski ir bez redzamiem ārējiem orgāniem. Sugu lielākā daļa ir jūras [[bentoss|bentosa]] organismi, kaut arī nelielā daudzumā ir zināmi [[jūra]]s pelaģiskās, [[saldūdens]] un pat [[sauszeme]]s mitrās vietās mītošas sugas. Nemertīntārpu lielākā daļa ir plēsēji, taču ir arī [[maitēdāji]]. Ir zināmi arī [[gliemji|gliemju]] mantijas dobuma [[komensāļi]]. Ir aprakstītas ap 1000 sugām no 250 ģintīm.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Oto fon Mirbahs''' (''Otto Johann Heinrich von Mirbach'', 1766?—1855) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] muižnieks un vēsturnieks, [[Kurzemes bruņniecība]]s Jelgavas apriņķa maršals. Sārcenes (''Sahrzen''), Dižilmājas (''Groß-Ilmajen'') un Mazilmājas (''Klein-Ilmajen''), Nodegu-Vartājas (''Nodaggen-Wartajen'') un Mazās Droges (''Klein-Drogen'') muižu īpašnieks. [[Jelgavas ģimnāzija]]s goda kurators (1840).

sentences: '''Optofluīdika''' ir pētniecības un tehnoloģiju joma, kas apvieno fluīdikas (jo īpaši [[mikrofluīdika]]s) un [[optika]]s priekšrocības. Šīs tehnoloģijas lietojumi ietver [[displejs|displejus]], biosensorus, [[laboratorijas čips|laboratorijas čipus]], [[lēca]]s, molekulārās attēlveidošanas rīkus.

sentences: '''Sterilizācija''' ({{lang-la|sterilis}} — ‘neauglīgs’) ir dažādu priekšmetu, šķidrumu, pārtikas produktu, pārsienamā un brūces materiāla, operācijas veļas, ārstniecisko šķīdumu apstrāde ar fizikālām metodēm, lai iznīcinātu [[mikroflora|mikrofloru]].<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sterilizacija Populārā medicīnas enciklopēdija, 1984.gads]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hexenroehrling.jpg
| att_nosaukums=[[Pārslainā beka]] (''Boletus erythropus'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Agaricomycetidae}}
* {{TaksoSaite|Phallomycetidae}}
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Baskunčaks
|attēls=Baskunchak.JPG
|map = Krievija#Astrahaņas apgabals
| plat_d=48 | plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=46 | gar_m=53 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{RUS}}
|platība=115
|garums=18
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=1
|tilpums=
|augstums_vjl=-21
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=[[Kazahstāna]], [[Krievija]]
|salas=
|pilsētas=[[Ņižņijbaskunčaka]]
}}
'''Baskunčaks''' ({{val|ru|Баскунчак}}) ir liels [[sālsezers]] [[Krievija]]s teritorijā, [[Astrahaņas apgabals|Astrahaņas apgabalā]], netālu no [[Kazahstāna]]s robežas. Atrodas zem jūras līmeņa.

sentences:
{{Cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Cēsis}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Cēsis
| tips                = stacija
| attēls              = Cēsis railway station 6.JPG
| attēla_apraksts     = Cēsu stacijas ēka 2016. gadā
| map = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             =
| citi_nosaukumi      = Vendene (''Wenden'')
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      = paaugstinātās; 1 malas, 1 salas
| sliežu_ceļi         = 4, neskaitot strupceļus un pievedceļus
| adrese              = Stacijas laukums 1, Cēsis, Cēsu novads, LV-4101
| latd  = 57.3129072 | latNS  = N
| longd = 25.2820256 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Ieriķi (stacija)|Ieriķi]] (20 km)
 [[Līgatne (stacija)|Līgatne]] (36 km)
 [[Valmiera (stacija)|Valmiera]] (28 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Melturi (stacija)|Melturi]] (16 km)
 [[Āraiši (stacija)|Āraiši]] (10 km)
 [[Jāņamuiža]] (5 km)
 [[Lode (stacija)|Lode]] (12 km)
 [[Bāle]] (20 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 94
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnais KKKlanmens
| attēls                   = BlacKkKlansman.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''BlacKkKlansman''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Spaiks Lī]]
| producents               =
* [[Džeisons Blūms]]
* [[Reimonds Mansfīlds]]
* [[Šons Makkitriks]]
* [[Džordans Pīls]]
* [[Šons Rediks]]
* Spaiks Lī
| scenārija autors         =
* [[Čārlijs Vačtels]]
* [[Deivids Rabinovics]]
* [[Kevins Vilmots]]
* Spaiks Lī
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Deivids Vašingtons]]
* [[Ādams Draivers]]
* [[Lora Heriera]]
* [[Tofers Greiss]]
| mūzika                   = [[Terenss Blanšards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blumhouse Productions]]''
* ''[[Monkeypaw Productions]]''
* ''[[QC Entertainment]]''
* ''[[40 Acres and a Mule Filmworks]]''
* ''[[Legendary Entertainment]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|5|14|Kannu filmu festivāls|2018|8|10|ASV}}
| ilgums                   = 132 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/blackkklansman-2018|title=BlacKkKlansman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 18, 2019|archive-date={{dat|2019|04|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190429231121/http://www.bbfc.co.uk/releases/blackkklansman-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blackkklansman.htm|title=BlacKkKlansman (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|93,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melnais KKKlanmens"''' ({{val|en|BlacKkKlansman}}) ir 2018. gada ASV kriminālfilma, kas balstīta uz Rona Stalvorta 2014. gada memuāriem ''Black Klansman''. Filmas režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Spaiks Lī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džons Deivids Vašingtons]], [[Ādams Draivers]], [[Lora Heriera]] un [[Tofers Greiss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|5|14||bez}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu filmu festivālā]], kur tā saņēma ''[[Grand Prix (Kannu kinofestivāls)|Grand Prix]]'' balvu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kālija perhlorāta struktūrformula

Kālija perhlorāta kristāls
|ķīmiskā formula=KClO4
|molmasa=138,55
|blīvums=2520
|kušanas temperatūra=610 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Kālija perhlorāts''' ir [[perhlorskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]] ar ķīmisko formulu [[kālijs|K]][[hlors|Cl]][[skābeklis|O]]4. Tas ir stiprs [[oksidētājs]]. Bezkrāsaina, kristāliska viela (rombiski vai kubiski kristāli), kas kūst aptuveni pie 610 °C. Viens no pazīstamākajiem oksidētājiem, kas tiek lietots [[pirotehnika|pirotehnikā]], [[kapsele|šāviņu kapselēs]] u.c. KClO4 piemīt zemākā [[šķīdība]] no visiem perhlorātiem (1,5 grami 100 mililitros [[ūdens]] pie 25 °C).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Aviva}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Aviva'' stadions
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Aviva Stadium(Dublin Arena).JPG
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         = 4
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =53  | latm  =20  | lats  =6.5  | latNS  =N
| longd =6  | longm =13  | longs =42  | longEW =W
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Ireland
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               = 2007—2010
| opened              = {{dat|2010|5|14||bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            = ''New Stadium Ltd''
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                = 410 miljoni [[eiro|EUR]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.irishtimes.com/news/stadium-facts-1.665297?via=mr  |title=Stadium Facts |language=en |date={{dat|2010|5|15||bez}}|website=irishtimes.com |accessdate={{dat|2019|9|8||bez}}}}</ref>
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 106 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Īrijas futbola izlase]] (2010—pašlaik)
[[Īrijas regbija izlase]] (2010—pašlaik)
''[[Leinster Rugby]]'' (2010—pašlaik)
| cap_concert         = 65 000
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     = Futbols/regbijs
| cap_other           = 51 700
| embedded            =
| website             = {{URL|https://www.avivastadium.ie/}}
| publictransit       =
}}
'''''Aviva'' stadions''' ({{val|ga|Staid Aviva}}, {{val|en|Aviva Stadium}}), pazīstams arī kā '''Dublinas arēna''' (''Dublin Arena''), ir [[futbols|futbola]] un [[regbijs|regbija]] [[stadions]] [[Dublina|Dublinā]], [[Īrija|Īrijā]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Īrijas futbola izlase]] un [[Īrijas regbija izlase]]. Stadionu nozīmīgākajām spēlēm dažkārt izmanto arī regbija klubs ''[[Leinster Rugby]]''. Tā ietilpība ir 51 700 vietu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://stadiumdb.com/stadiums/irl/aviva_stadium |title=Aviva Stadium (Lansdowne Road, Dublin Arena) |language=en |website=stadiumdb.com |accessdate={{dat|2019|9|8||bez}}}}</ref> Stadionā tiek rīkoti arī [[koncerts|koncerti]] un citi pasākumi. Nosaukuma tiesības ir iegādājusies apdrošināšanas kompānija ''Aviva''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.independent.ie/business/irish/aviva-became-household-name-after-buying-lansdowne-road-naming-rights-26783583.html |title=Aviva became household name after buying Lansdowne Road naming rights |language=en |date={{dat|2011|10|19||bez}} |website=independent.ie |accessdate={{dat|2019|9|8||bez}}}}</ref>

sentences: '''Kokss''' (no {{val-de|koks}}, kas savukārt no {{val-en|coke}}) ir ciets, porains, pelēcīgas krāsas materiāls, ko iegūst, karsējot ([[koksēšana|koksējot]]) [[akmeņogles]] 1000 °C temperatūrā bez [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnes. Kokss sastāv galvenokārt no [[ogleklis|oglekļa]] (96—98%). Koksēšanas jeb akmeņogļu sausās [[pārtvaice]]s procesā bez koksa iegūst arī citus produktus, piemēram, [[koksa gāze|koksa gāzi]] (tā sastāv no [[Ūdeņradis|H2]], [[Oglekļa monoksīds|CO]], [[Metāns|CH4]], [[Sērūdeņradis|H2S]], [[Amonjaks|NH3]]) un [[akmeņogļu darva|akmeņogļu darvu]].

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =  Zviedru sportistes — [[Šarlote Kalla]] un [[Anna Hāga]]
| tauta = Zviedri
''svenskar''
| skaits = ap 13 miljoniem
| vieta = {{Zviedrija}}
{{Somija}}
{{Spānija}}
{{ASV}} u.c.
| valoda = [[zviedru valoda]]
| reliģija = [[luterānisms]]
| grupas =
| radi = [[norvēģi]]
| flag =
| flag_caption = Zviedriji pasaulē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Red Dust''
| attēls                   = RedDust2004DVDCover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Toms Hūpers]]
| producents               =
* [[Helēna Springa]]
* [[Deivids Tompsons]]
| scenārija autors         = [[Trojs Kenedijs Mārtins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Čīvetels Edžiofors]]
| mūzika                   = [[Roberts Leins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[BBC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|9|13|Toronto kinofestivāls|}}
| ilgums                   = 110 [[minūte|min]]
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{ZAF}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Red Dust''''' ir 2004. gada drāma, kas balstīta uz Džilianas Slovo tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Toms Hūpers]], bet galvenās lomas atveido [[Hilarija Svonka]] un [[Čīvetels Edžiofors]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|8|13||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .dm
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = DotDM Corporation
|sponsors              = [[Puertoriko]] Universitāte
|domātais-pielietojums = Ar [[Dominika|Dominiku]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots [[Dominika|Dominikā]]
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācijas tiek pieņemtas otrajā līmenī, automātiski tiek piešķirti attiecīgi '''.com.dm''', '''.net.dm''', un '''.org.dm''' apakšdomēni
|dokumenti             = [http://www.nic.dm/policies/pdf/DMRegistration%20Agreement1410041.pdf Reģistrācijas līgums]
|strīdu-risināšana     = [http://www.nic.dm/policies/pdf/DMDispute141004.pdf Strīdu risināšanas noteikumi]
|mājas-lapa            = [http://www.nic.dm/ NIC.dm]
|}}
'''.dm''' ir [[Dominika]]s [[Internets|Interneta]] [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]). Augstākā līmeņa domēna reģistrētājs saņem arī attiecīgus '''.com.dm''', '''.net.dm''', un '''.org.dm'''. Nav ierobežojumi domēnu vārdu reģistrēšanai, tie nav pārāk plaši lietoti.

sentences: '''14. decembris''' ir gada 348. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (349. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 17 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Marbled lungfish 2.jpg
|    att_izmērs = 280px
| att_nosaukums = [[Marmora protopters]] (''Protopterus aethiopicus'') akvārijā
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Dipnotetrapodomorpha
|      klase_lv = Ripidistveidīgās
|    apakšklase = Dipnomorpha
| apakšklase_lv = Plaušzivis
|  apakšklase_r = Divējādelpojošās zivis
|     virskārta = Ceratodontae
|  virskārta_lv = Divējādelpojošās zivis
|         kārta = Ceratodontiformes
|      kārta_lv = Ragzobzivjveidīgās
|    iedalījums =
* [[Divplaušzivjveidīgās]] (''Lepidosirenoidei'')
* [[Vienplaušzivjveidīgās]] (''Ceratodontoidei'')
|   kategorijas = nē
|      binomial = Ceratodontiformes
|      sinonīmi =
*''Ceratodontida''
}}
'''Ragzobzivjveidīgās''' (''Ceratodontiformes'' syn. ''Ceratodontida'') ir [[Divējādelpojošās zivis|divējādelpojošo zivju]] (''Ceratodontae'') kārta,<ref name=phy>{{Tīmekļa atsauce |url=https://bmcevolbiol.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12862-017-0958-3 |title=Phylogenetic classification of bony fishes, 2016 |access-date={{dat|2019|02|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190322032046/https://bmcevolbiol.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12862-017-0958-3 |archivedate={{dat|2019|03|22||bez}} }}</ref> kuras pārstāvju fosilijas ir zināmas vēl no [[Triass|triasa]], bet mūsdienās ir saglabājušās nedaudzas reliktas formas, kas dzīvo [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], Amazones baseinā, [[Āfrika]]s centrālajā daļā, kā arī [[Austrālija]]s austrumos.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Činua Ačebe
|     vārds_orig = ''Chinua Achebe''
|         attēls = Chinua Achebe - Buffalo 25Sep2008 crop.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Činua Ačebe 2008. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Nigērija|Ogidi}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda =
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
molekulas modelis. Šis [[koferments]] ir vielmaiņas starpnieks un galvenais [[enerģija]]s pārnesējs [[šūna|šūnā]]]]
'''Vielmaiņa''' jeb '''metabolisms''' ({{val|el|μεταβολή}}, ''metabolē'' — ‘pārvēršanās’, ‘pārmaiņa’) ir [[Bioķīmija|bioķīmisku]] reakciju kopums, kas norisinās katrā organismā [[dzīvība]]s uzturēšanai. Šie procesi ļauj ķermenim augt, atjaunoties, saglabāt savu struktūru un atsaukties uz ārējās vides iedarbību. Vielmaiņas ķīmiskie procesi ir nepārtraukti un dinamiski. Vielmaiņa iedalās [[katabolisms|katabolismā]] (enerģētiskajā vielmaiņā) un [[anabolisms|anabolismā]] (plastiskajā vielmaiņā). Katabolismā noārdās organiskās vielas uz vienkāršākiem savienojumiem ([[oglekļa dioksīds|CO2]], [[ūdens|H2O]], [[amonjaks|NH3]]), lai iegūtu enerģiju. Anabolismā enerģija tiek izmantota, lai veidotu tādas šūnām nepieciešamas vielas kā [[olbaltumvielas]], [[nukleīnskābes]] un citas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = No sliedēm
| attēls = Derailedmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Derailed''
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Mikaels Hefstrēms]]
| producents = [[Lorenco di Bonaventura]]
| scenārija autors = [[Stjuarts Bītijs]]
| galvenajās lomās = * [[Klaivs Ouens]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Žankarlo Esposito]]
* [[Deivids Morisejs]]
| mūzika = [[Eds Šīrmūrs]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = * ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Buena Vista International & Miramax]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2005|11|11||bez}}
| ilgums = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/derailed-2005-0|title=Derailed|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 15, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=derailed.htm|title=Derailed (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 15, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|57,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"No sliedēm"''' ({{val|en|Derailed}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrilleris, kas balstīts uz Džeimsa Sīgela tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Mikaels Hefstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Klaivs Ouens]], [[Dženifere Anistone]], [[Vinsents Kasels]], [[Žankarlo Esposito]] un [[Deivids Morisejs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|11|1||bez}}.

sentences:
[[spektrs|spektrā]] ar [[prizma (optika)|prizmu]], ir viens no spektroskopijas piemēriem]]
'''Spektroskopija''' ({{val|de|Spektroskopie}}; cēlies no {{val|la|spectrum}} — ‘aina, parādība’ un {{val|el|-σκοπία}}, ''-skopein'' — ‘skatīties’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=742}}</ref> ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] [[spektrs|spektrus]].<ref name="svešvārdi" />

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Armins van Bīrens
| Attēls = Armin van Buuren Armin Only Embrace 2017.jpg
| Att_izm = 260px
| Apraksts =
| Fons = instrumentālists_bez_vokāla
| Vieta_dz = {{flag|Nīderlande}}
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1976|12|25}}
| Žanrs = [[Transs (mūzika)|Trance]], [[Progressive]]
| Nodarbošanās = [[Diskžokejs|DJ]], [[Mūzikas producents|producents]]
| Gadi = [[1995]] — pašlaik
| Izdevējkompānija = [[Armada]]
| Mlapa = [http://www.arminvanbuuren.com/ arminvanbuuren.com]
| Dzimums = V
| Paraksts = Armin van Buuren Autograph.png
}}
'''Armins Jozefs Jakobs Daniels van Bīrens''' ({{val|nl|Armin Jozef Jacobus Daniël van Buuren}}, dzimis [[1976]]. gada [[25. decembris|25. decembrī]]) ir [[Transs (mūzikas žanrs)|trans]] mūzikas producents un dīdžejs. Dzimis [[Nīderlande]]s pilsētā Leidenē, bet uzaudzis nelielā ciematā Kaudekerkā pie Reinas.

sentences:
'''Libmana—Saksa endokardīts''' ir nebakteriāla [[endokardīts|endokardīta]] veids, ko novēro pacientiem ar [[sistēmas sarkanā vilkēde|sistēmas sarkano vilkēdi]]. Tā ir viena no visbiežākajām kardioloģiskajām izpausmēm pacientiem ar sistēmas sarkano vilkēdi (visbiežāk novēro [[perikardīts|perikardītu]]).
Šo patoloģiju pirmo reizi aprakstīja dr. ''[[Emanuel Libman]]'' un ''[[Benjamin Sacks]]'' Mount Sinai slimnīcā [[Ņujorka|Ņujorkā]] 1924.<ref>Libman E, Sacks B. A hitherto undescribed form of valvular and mural endocarditis. Arch Intern Med. 1924;33:701-37.</ref><ref>Moyssakis I, Tektonidou MG, Vasilliou VA, Samarkos M, Votteas V, Moutsopoulos HM. Libman-Sacks endocarditis in systemic lupus erythematosus: prevalence, associations, and evolution. Am J Med. July 2007;120:636-42</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Eduardo Rīdels
 |       vārds_orģ = ''Eduardo Riedel''
 |          attēls = Governador Eduardo Riedel.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Rīdels 2023. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = 12. [[Matugrosu du Sula]] gubernators
 |     term_sākums = {{dat|2023|1|1|N|bez}}
 |     term_beigas =
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks = Hosē Karloss Barbosa
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis = Reinaldo Azambudža
 |        pēctecis =
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 =
 |    term_sākums2 =
 |    term_beigas2 =
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 =
 |       pēctecis2 =
<!------ Trešais amats ------>
 |          amats3 =
 |    term_sākums3 =
 |    term_beigas3 =
 | viceprezidents3 =
 |   vicepremjers3 =
 |      vietnieks3 =
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 =
 |       pēctecis3 =
<!------ Ceturtais amats ------>
 |          amats4 =
 |    term_sākums4 =
 |    term_beigas4 =
 | viceprezidents4 =
 |   vicepremjers4 =
 |      vietnieks4 =
 |     prezidents4 =
 |       premjers4 =
 |    priekštecis4 =
 |       pēctecis4 =
<!------ Piektais amats ------>
 |          amats5 =
 |    term_sākums5 =
 |    term_beigas5 =
 | viceprezidents5 =
 |   vicepremjers5 =
 |      vietnieks5 =
 |     prezidents5 =
 |       premjers5 =
 |    priekštecis5 =
 |       pēctecis5 =
<!--- ja ir vairāk amatu, var pievienot līdz pat 20, nomainot numerāciju (amats5, amats6, prezidents5, prezidents6 utt.)--->
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1969|7|5}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija = Brazīlijas Sociāldemokratiskā partija
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Monika Rīdela (no 1994. gada)
 |           bērni = 2
 |       profesija =
 |      alma_mater = Riodežaneiro Federālā universitāte
 |        reliģija = [[Romas Katoļu baznīca|Romas katolicisms]]
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Eduardo Rīdels''' ({{val|pt|Eduardo Riedel}}, dzimis {{dat|1969|7|5||bez}}) ir [[Brazīlija]]s politiķis, Brazīlijas Sociāldemokratiskās partijas biedrs. Kopš 2023. 1. janvāra ir Brazīlijas štata [[Matugrosu du Sula]] 12. gubernators, ievēlēts 2022. gada Matugrosu du Sula gubernatora vēlēšanās.

sentences: '''Tipiskā suga''' ir bioloģiska [[suga]], kura ir izvēlēta par augstākas klasifikācijas grupas tipisku pārstāvi un kuras apraksts atbilst šīs grupas aprakstam. Tipiskās sugas jēdzienu bioloģijā ieviesa [[Pjērs Andrē Latrells]],<ref>[https://www.annualreviews.org/doi/pdf/10.1146/annurev.en.19.010174.000245 Claude Dupuis (1974). ''"Pierre André Latreille (1762–1833): the foremost entomologist of his time"''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190320060757/https://www.annualreviews.org/doi/pdf/10.1146/annurev.en.19.010174.000245 |date={{dat|2019|03|20||bez}} }}. Annual Review of Entomology. 19: 1–14. doi:10.1146/annurev.en.19.010174.000245.</ref> tomēr tā lietošana sākās jau pēc viņa nāves 1840. gadā.<ref>[https://www.merriam-webster.com/dictionary/type%20species#h1 Vebstera vārdnīca: https://www.merriam-webster.com/dictionary/type%20species#h1]</ref>

sentences: '''Helmholca spole''' ir ierīce viendabīga [[magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] radīšanai. Tā ir nosaukta vācu fiziķa [[Hermanis fon Helmholcs|Hermaņa fon Helmholca]] vārdā. Tā ir veidota no diviem [[solenoīds|solenoīdiem]], kas novietoti uz vienas ass. Šādas sistēmas centra tuvumā ir viendabīga magnētiskā lauka zona. Helmholca spoles izmanto ne tikai magnētisko lauku radīšanai, bet arī lai slāpētu ārējos magnētiskos laukus, kā [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]].

sentences:
{{cita nozīme|katoļu baznīcu, kas atrodas Jēkabpils pilsētas Krustpils daļā|baznīcu, kas atrodas pilsētas Jēkabpils daļā|Jēkabpils katoļu baznīca}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Krustpils Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Krustpils Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 300px
| label = Krustpils katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = top
| latd  = 56  | latm  = 30  | lats  = 20  | latNS  = N
| longd = 25  | longm = 52  | longs = 21  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Jēkabpils]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[2004. gads|2004]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Viktors Naglis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[2000. gads|2000]]
| year_completed        = [[2004. gads|2004]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = dzelteni [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}

sentences: '''Anekdote''' ({{val|fr|anecdote}} — 'pasaciņa', no {{val|el|το ανεκδοτо}} — 'nenopublicēts', burtiski — 'nav izdots') ir īss, saistošs [[Stāsts|stāstījums]] par kādu neparastu, komisku atgadījumu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Zjanons Pazņaks
| vārds_orģ = ''Зянон Пазняк''
| attēls = 2008.06.16._Zianon_Pazniak_Fot_Mariusz_Kubik_01.JPG
| att_izm =
| apraksts =
| amats = Konservatīvās kristīgās partijas-BTF priekšsēdētājs
| term_sākums = {{dat|1999|9|26|N}}
| term_beigas = pašlaik
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis =
| amats2 = [[Baltkrievijas Tautas fronte "Atdzimšana"|Baltkrievijas Tautas frontes]] priekšsēdētājs
| term_sākums2 = {{dat|1989|7|25|N}}
| term_beigas2 = {{dat|1999|7|31|N}}
| prezidents2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 = [[Vincuks Vjačerka]]
| amats3 =
| term_sākums3 =
| term_beigas3 =
| prezidents3 =
| premjers3 =
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1944|4|24}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Baltkrievijas PSR|Subotņiki|Grodņas apgabals|td=Baltkrievija}}
| dzīves_vieta = {{vieta|Polija|Varšava}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība = [[Baltkrievi|baltkrievs]]
| partija = * [[Baltkrievijas Tautas fronte "Atdzimšana"]] (1989—1999)
* [[Konservatīvā kristīgā partija-BNF]] (kopš 1999)
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs = Staņislavs Pazņaks
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija =
| alma_mater = * [[Baltkrievijas Valsts Mākslas akadēmija]]
| reliģija = [[Katoļticība|katoļis]]
| paraksts = ZianonSign.svg
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}'''Zjanons Pazņaks''' ([[Baltkrievu valoda|baltkrievu]]: ''Зяно́н Станісла́вавіч Пазня́к''; dzimis [[1944. gads|1944]]. gada [[24. aprīlis|24]]. aprīlī, [[Subotņiki (ciems)|Subotņikos]], [[Baltkrievijas PSR]]) ir [[Baltkrievi|baltkrievu]] [[politiķis]] un sabiedriskais aktīvists, [[disidents]], [[fotogrāfs]], [[arheologs]], mākslas vēsturnieks, [[dzejnieks]] un prozaiķis.

sentences:
'''Piklers''' var būt:
* [[Daiena Piklera]] (''Diana Pickler'') — ASV vieglatlēte (dzimusi 1983.);
* [[Roberts Piklers]] (''Robert Pikler'') — Ungārijas un Austrālijas mūziķis, šahists (1909—1984).

{{Nozīmju atdalīšana}}

sentences: '''SVID analīze''' ({{val|en|SWOT analysis}}) ir stratēģijas plānošanas instruments, kas ļauj noteikt uzņēmuma vai projekta '''s'''tiprās puses ('''''S'''trengths''), '''v'''ājības ('''''W'''eaknesses''), '''i'''espējas ('''''O'''pportunities'') un '''d'''raudus ('''''T'''hreats'').

sentences:
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes ezeri]]
[[Kategorija:Ziemeļīrija]]

sentences: '''26. marts''' ir gada 85. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (86. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 280 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|Antropoloģiju kā empīrisku zinātni|Antropoloģija (nozīmju atdalīšana)|Antropoloģija}}
[[File:Zuni-girl-with-jar2.png|thumb|Pirmie [[Amerika]]s antropologi pētīja savas zemes [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotājus]] (Attēlā [[Pueblu kultūra]]s Zuni cilts meitene [[Ņūmeksika|Ņūmeksikā]])]]
'''Antropoloģija''' ({{val|gr|ἄνθρωπος}} (''antropos'') — 'cilvēks' un {{val|gr|λόγος}} (''logos'') — 'mācība') ir zinātne par [[cilvēks|cilvēkiem]] šī jēdziena visplašākajā nozīmē. Antropoloģija ir holistiska (visaptveroša, integrējoša) zinātne, jo pēta cilvēkus gan visos laikos, gan visās izpausmēs. Antropoloģija nodarbojas gan ar cilvēku bioloģijas, gan kultūras un sabiedrisko izpausmju pētīšanu. Galvenās antropoloģijas nozares ir bioloģiskā jeb fiziskā antropoloģija un kultūras jeb sociālā antropoloģija. Saskaņā ar citu klasifikāciju, kas izplatīta galvenokārt [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], antropoloģija tiek iedalīta četrās daļās: kultūras (sociālā) antropoloģija, fiziskā (bioloģiskā) antropoloģija, [[arheoloģija]] un [[valodniecība]].<ref>Sedlenieks K. [https://enciklopedija.lv/skirklis/1932-antropoloģija "Antropoloģija"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210720083601/https://enciklopedija.lv/skirklis/1932-antropolo%C4%A3ija |date={{dat|2021|07|20||bez}} }}. [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 31.10.2019)</ref>

sentences: '''Virpuļviesulis''', '''tornādo'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_2011_11_16.pdf |title=Valsts valodas centra Latviešu valodas ekspertu komisijas (LVEK) lēmumi un ieteikumi |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |accessdate={{dat|2017|6|29||bez}} |quote='''tornādo''' (ar otrās zilbes uzsvaru), nevis ''tornado'' |archive-date={{dat|2019|04|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190416085945/http://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_2011_11_16.pdf }}</ref> jeb '''virpuļvētra''' ir gaisa masu spēcīga virpuļveida kustība ap izteiktu vertikālu asi. Virpuļviesulis parasti veidojas [[Zema spiediena apgabals|zema spiediena apgabala]] malā ([[Aukstā atmosfēras fronte|aukstās atmosfēras frontes]] priekšpusē), auksto un silto gaisa masu saskares joslā. Tas ir spēcīgs un postošs piltuvveidīgs vai stabveidīgs atmosfēras virpulis, kas veidojas no [[Gubu lietusmākoņi|Gubu lietusmākoņa]] līdz zemes vai ūdens virsai un iesūc sevī dažādus priekšmetus, ūdeni.<ref>[http://www.e-biblioteka.lv/lv/teksti/zinatnes-un-tehnologijas-vardnica/4962/ Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca]{{Novecojusi saite}}, 721., 727. lpp.</ref> Lielākajai daļai virpuļviesuļu [[vējš|vēja]] ātrums ir no 60 līdz 180 km/h, bet tā [[diametrs]] pārsvarā ir ap 75 [[metrs|metriem]]. Parasti virpuļviesuļi ir īslaicīgi, cik pēkšņi tie uzrodas, tikpat ātri tie beidzas. Šajā laikā tie veic tikai dažus kilometrus.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Anrī de La Volks
 |    vārds_orig = ''Henry de La Vaulx''
 |        attēls = La Vaulx.png
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1870
 |    dz_mēnesis = 4
 |      dz_diena = 2
 |      dz_vieta = {{vieta|Francija|Bērvila}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1930
 |     m_mēnesis = 4
 |       m_diena = 18
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Džērsija}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{FRA}}
 |       tautība = francūzis
 |  nodarbošanās = aviācijas pilots
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Detective Chinatown 3''
 | oriģinālnos = 唐人街探案 3
 |      attēls = Detective Chinatown 3.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Čens Sičens]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* Čens Sičens
* Vusi Liu
* Nomī Ksu
* Jinins Jans
* Čuns Žans
* Lians Žou
 |     aktieri =
* [[Vans Baokians]]
* [[Liu Haorans]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Wanda Media|Wanda Pictures]]''
* ''Beijing Yitong Legend Films''
* ''China Film Co., Ltd.''
 | izplatītājs = ''Wanda Pictures''
 |    izdošana = {{filmas datums|2021|2|12|Ķīna}}
 |      ilgums = 136 minūtes
 |      valsts = {{CHN}}
 |      valoda = [[mandarīnu valoda|mandarīnu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|117 miljons}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2021/02/12/box-office-detective-chinatown-3-tops-avengers-endgame-with-160-million-friday/amp/|title= Box Office: 'Detective Chinatown 3' Tops 'Avengers: Endgame' With $160M Friday |work= Forbes |date= February 12, 2021 |access-date= February 16, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|686,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://english.entgroup.cn/boxoffice/cn/daily/?date=04%20/29%20/2021|title=Detective Chinatown 3 (2021)|website=Entgroup|access-date=March 12, 2021|archive-date={{dat|2021|11|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211116222545/http://english.entgroup.cn/boxoffice/cn/daily/?date=04%20/29%20/2021}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.boxofficemojo.com/title/tt10370822/?ref_=bo_se_r_6 |title=Detective Chinatown 3 (2021) |website=[[Box Office Mojo]]|access-date={{dat|2021|12|29||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā = ''[[Detective Chinatown 2]]''
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Detective Chinatown 3''''' ({{val|zh|唐人街探案 3}}) ir 2021. gada Ķīnas [[mistērija (filmu žanrs)|mistērijas]] [[komēdija]]. Filmas režisors un scenārists ir [[Čens Sičens]], galvenajās lomās [[Vans Baokians]] un [[Liu Haorans]]. Šis ir turpinājums 2018. gada filmai ''[[Detective Chinatown 2]]'' un ir trešā daļa ''Detective Chinatown'' filmu sērijā. Filmas pirmizrāde Ķīnā notika {{dat|2021|2|12||bez}}.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Pēkšēna
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1845
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 10
|           dz_vieta = "Kalnamači", [[Mazsalacas pagasts|Valtenberģu pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{LAT}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1903
|          m_mēnesis = 12
|            m_diena = 8
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta = [[Valtenberģu pagasts]], [[Kalnamači]]
|          pilsonība =
|            tautība = [[latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[rakstniece]], [[dramaturģe]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Marija Pēkšēna''' (dzimusi {{dat|1845|10|10}}, mirusi {{dat|1903|12|8}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]] un [[dramaturģe]].

sentences:
{{Proton 1. pakāpe|}}
'''Proton 1. pakāpe''' - [[raķešpakāpe]], kuru izmanto [[nesējraķete|nesējraķetēs]] [[Proton (nesējraķešu saime)|Proton]] kā pirmo pakāpi.

sentences: '''Pazeme''' ir zeme zem [[Zeme]]s virskārtām, ko var sastapt dažādos veidos un dziļumos. Tā ir daļa no [[Zemes garoza]]s, var ietvert dažādas struktūras un veidojumus, piemēram, [[augsne|augsni]], [[ieži|iežus]], [[minerāls|minerālus]] vai [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņus]]. Pazemes dziļumi var būt daudzveidīgi, sākot no [[reljefs|reljefa]] virsmas līdz dziļām [[ala|alām]], ūdens [[avots|avotiem]] vai pat dziļām zemes slāņiem, kurus pēta zinātne, piemēram, [[ģeoloģija]] un [[ehidroloģija]]. Dažādos kultūras uzskatos pazeme ir asociēta ar dažādām idejām, piemēram, ar [[mirušo pasaule|mirušo pasauli]] vai kā simbolisku vietu, kur slēpjas [[noslēpums|noslēpumi]].

sentences: '''Plātņu tektonika''' ir mūsdienu [[ģeoloģija|ģeoloģiska]] teorija par [[litosfēra]]s kustību. Šī [[teorija]] apgalvo, ka [[Zemes garoza]] sastāv no vairākām '''tektoniskām plātnēm''', kuras visu laiku atrodas pastāvīgā kustībā attiecībā vienai pret otru. [[Okeāniskā Zemes garoza|Okeāniskā tipa Zemes garozas]] plātnes visu laiku atjaunojas, [[spredings|spredinga]] procesā veidojot jaunas [[virsma]]s. Savukārt [[subdukcija]]s dēļ okeāniskās plātnes tiek bīdītas zem kontinentālajām vai salu lokiem un iegrimst Zemes [[mantija|mantijā]], kur tās izkūst. Plātņu tektonika skaidro arī [[zemestrīce|zemestrīču]], [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumu veidošanos, kuri visbiežāk notiek tieši pie plātņu robežām.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 39
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 9
|             5. čaula = 2
|              simbols = Y
|             atommasa = 88,90584(2)
|   valences elektroni = [Kr]4d15s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Sublimēti itrija kristrāli (dendrīti) un 1 cm3 kubiņš
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,22
|              blīvums = 4472
|  kušanas temperatūra = 1799 K (1526 °C)
| viršanas temperatūra = 3906 K (3336 °C)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nozieguma rēbuss
| attēls                   =  Murder by Numbers film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Murder by Numbers''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris
| režisors                 = [[Barbets Šrēders]]
| producents               = Barbets Šrēders
| scenārija autors         = [[Tonijs Geitons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sandra Buloka]]
* [[Bens Čaplins]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Maikls Pits]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Castle Rock Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2002|4|19|}}
| ilgums                   = 117 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/murder-numbers-2002-1|title=Murder by Numbers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 23, 2019|archive-date={{dat|2019|08|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190823172103/https://bbfc.co.uk/releases/murder-numbers-2002-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=murderbynumbers.htm|title=Murder by Numbers (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|56,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nozieguma rēbuss"''' ({{val|en|Murder by Numbers}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģisks trilleris, kura režisors un producents ir [[Barbets Šrēders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sandra Buloka]], [[Bens Čaplins]], [[Raiens Goslings]] un [[Maikls Pits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|4|19||bez}}.

sentences: s karte XIII. gs. vidū. Krustnešu karagājiens virzījās gar [[Lielupe]]s krastiem uz Mežotni, kas atrodas uz dienvidiem no Rīgas.]]

sentences:
]]
Pleckāju ģinšu uzskaitījums uzrāda mūsdienās dzīvojošās un izmirušās pleckāju ģintis alfabēta kārtībā bez piesaistes augstākām taksonomiskām vienībām.

== A ==
{|
|- valign=top
|
* ''[[Aalenirhynchia]]''
* ''[[Aberia (pleckājis)|Aberia]]''
* ''[[Aboriginella]]''
* ''[[Abrekia]]''
* ''[[Absenticosta]]''
* ''[[Abyssothyris]]''
* ''[[Acambona]]''
* ''[[Acanthalosia]]''
* ''[[Acanthambonia]]''
* ''[[Acanthatia]]''
* ''[[Acanthocosta]]''
* ''[[Acanthocrania]]''
* ''[[Acanthoglypha]]''
* ''[[Acanthoplecta]]''
* ''[[Acanthoproductus]]''
* ''[[Acanthorhynchia]]''
* ''[[Acanthorthis]]''
* ''[[Acanthospirifer]]''
* ''[[Acanthospirina]]''
* ''[[Acanthothyris]]''
* ''[[Acanthothyropsis]]''
* ''[[Acanthotoechia]]''
* ''[[Acareorthis]]''
* ''[[Acculina]]''
* ''[[Achunoproductus]]''
* ''[[Acidotocarena]]''
* ''[[Acolosia]]''
* ''[[Acosarina]]''
* ''[[Acritosia]]''
* ''[[Acrobrochus]]''
* ''[[Acrospirifer]]''
* ''[[Acrothele]]''
* ''[[Acrothyra]]''
* ''[[Acrothyris]]''
* ''[[Acrotreta]]''
* ''[[Acrotretella]]''
* ''[[Actinoconchus]]''
* ''[[Actinomena]]''
* ''[[Acuminothyris]]''
* ''[[Acutatheca]]''
* ''[[Acutella]]''
* ''[[Acutilineolus]]''
* ''[[Acutoria]]''
* ''[[Adairia]]''
* ''[[Adaptatrypa]]''
* ''[[Adectorhynchus]]''
* ''[[Adenus]]''
* ''[[Adiaphragma]]''
* ''[[Adminiculoria]]''
* ''[[Admixtella]]''
* ''[[Admodorugosus]]''
* ''[[Adnatida]]''
* ''[[Adolfia]]''
* ''[[Adolfispirifer]]''
* ''[[Adrenia]]''
* ''[[Advenina]]''
* ''[[Adygella]]''
* ''[[Adygelloides]]''
* ''[[Adygellopsis]]''
* ''[[Aegiria]]''
* ''[[Aegironites]]''
* ''[[Aemula]]''
* ''[[Aenigmastricklandia]]''
* ''[[Aenigmastrophia]]''
* ''[[Aenigmathyris]]''
* ''[[Aequispiriferina]]''
* ''[[Aerithyris]]''
* ''[[Aesopomum]]''
* ''[[Aetheia]]''
* ''[[Aethirhynchia]]''
* ''[[Afghanospirifer]]''
* ''[[Afilasma]]''
* ''[[Agarhyncha]]''
* ''[[Agastapleura]]''
* ''[[Agelesia]]''
* ''[[Agerinella]]''
|
* ''[[Agramatia]]''
* ''[[Agulhasia]]''
* ''[[Agyrekia]]''
* ''[[Ahtiella]]''
* ''[[Aidynkulirhynchia]]''
* ''[[Airtonia]]''
* ''[[Ajukuzella]]''
* ''[[Akatchania]]''
* ''[[Akelina]]''
* ''[[Akopovorhynchia]]''
* ''[[Aktassia]]''
* ''[[Alabusherothyris]]''
* ''[[Alaskospira]]''
* ''[[Alatiformia]]''
* ''[[Alatoproductus]]''
* ''[[Alatorthotetina]]''
* ''[[Aldaniopirifer]]''
* ''[[Aldanotreta]]''
* ''[[Aldingia]]''
* ''[[Alekseevaella]]''
* ''[[Alexenia]]''
* ''[[Alichovia]]''
* ''[[Aliconchidium]]''
* ''[[Alimbella]]''
* ''[[Alipunctifera]]''
* ''[[Aliquantula]]''
* ''[[Alisina]]''
* ''[[Alispira]]''
* ''[[Alispirifer]]''
* ''[[Alispiriferella]]''
* ''[[Alitaria]]''
* ''[[Alithyris]]''
* ''[[Allanella]]''
* ''[[Allanetes]]''
* ''[[Allorhynchoides]]''
* ''[[Allorhynchus]]''
* ''[[Almerarhynchia]]''
* ''[[Almorhynchia]]''
* ''[[Altaeorthis]]''
* ''[[Altaestrophia]]''
* ''[[Altaethyrella]]''
* ''[[Altajella]]''
* ''[[Altiplecus]]''
* ''[[Altoplicatella]]''
* ''[[Altunella]]''
* ''[[Alvarezites]]''
* ''[[Alwynia]]''
* ''[[Ambardella]]''
* ''[[Ambikella]]''
* ''[[Ambocoelia]]''
* ''[[Amboglossa]]''
* ''[[Ambonorthella]]''
* ''[[Ambothyris]]''
* ''[[Amerista]]''
* ''[[Amesopleura]]''
* ''[[Ametoria]]''
* ''[[Amictocracens]]''
* ''[[Amissopecten]]''
* ''[[Amoenirhynchia]]''
* ''[[Amoenospirifer]]''
* ''[[Amosina]]''
* ''[[Amphiclina]]''
* ''[[Amphiclinodonta]]''
* ''[[Amphigenia]]''
* ''[[Amphipella]]''
* ''[[Amphiplecia]]''
* ''[[Amphistrophia]]''
* ''[[Amphistrophiella]]''
* ''[[Amphitomella]]''
* ''[[Amsdenella]]''
* ''[[Amsdenina]]''
* ''[[Amsdenostropiella]]''
* ''[[Amurothyris]]''
* ''[[Amydroptychus]]''
* ''[[Amygdalocosta]]''
|
* ''[[Anabaia]]''
* ''[[Anabaria (Pleckājis)|Anabaria]]''
* ''[[Anabolotreta]]''
* ''[[Anadyrella]]''
* ''[[Anakinetica]]''
* ''[[Anaptychius]]''
* ''[[Anarhynchia]]''
* ''[[Anastrophia]]''
* ''[[Anathyrella]]''
* ''[[Anathyris]]''
* ''[[Anatreta]]''
* ''[[Anatrypa]]''
* ''[[Anazyga]]''
* ''[[Anchigonites]]''
* ''[[Ancillotoechia]]''
* ''[[Ancistrocrania]]''
* ''[[Ancistrorhynchia]]''
* ''[[Ancorellina]]''
* ''[[Ancorhynchia]]''
* ''[[Ancylostrophia]]''
* ''[[Andalucinetes]]''
* ''[[Andobolus]]''
* ''[[Andreaspira]]''
* ''[[Anechophragma]]''
* ''[[Anelotreta]]''
* ''[[Anemonaria]]''
* ''[[Angarella]]''
* ''[[Angiospirifer]]''
* ''[[Angulotreta]]''
* ''[[Angusticardinia]]''
* ''[[Angustothyris]]''
* ''[[Aniabrochus]]''
* ''[[Anidanthus]]''
* ''[[Animonithyris]]''
* ''[[Anisactinella]]''
* ''[[Anisopleurella]]''
* ''[[Anomactinella]]''
* ''[[Anomalesia]]''
* ''[[Anomaloglossa]]''
* ''[[Anomaloria]]''
* ''[[Anomalorthis]]''
* ''[[Anoplia]]''
* ''[[Anopliopsis]]''
* ''[[Anoplotheca]]''
* ''[[Anoptambonites]]''
* ''[[Ansehia]]''
* ''[[Antelocoelia]]''
* ''[[Anteridocus]]''
* ''[[Antezeilleria]]''
* ''[[Anthracospirifer]]''
* ''[[Antigonambonites]]''
* ''[[Antigoniarcula]]''
* ''[[Antinomia (Pleckājis)|Antinomia]]''
* ''[[Antiptychina]]''
* ''[[Antiquatonia]]''
* ''[[Antirhynchonella]]''
* ''[[Antispirifer]]''
* ''[[Antistrix]]''
* ''[[Antistrixia]]''
* ''[[Antizygospira]]''
* ''[[Antronaria]]''
* ''[[Anulatrypa]]''
* ''[[Anx (Pleckājis)|Anx]]''
* ''[[Aorhynchia]]''
* ''[[Aparimarhynchia]]''
* ''[[Apatecosia]]''
* ''[[Apatobolus]]''
* ''[[Apatomorpha]]''
* ''[[Apatorthis]]''
* ''[[Apatoskenidioides]]''
* ''[[Aperispirifer]]''
* ''[[Apertirhynchella]]''
* ''[[Aphanomena]]''
* ''[[Aphaurosia]]''
* ''[[Apheathyris]]''
* ''[[Aphelesia]]''
|
* ''[[Aphelotreta]]''
* ''[[Apheoorthina]]''
* ''[[Apheoorthis]]''
* ''[[Aphragmus]]''
* ''[[Apicilirella]]''
* ''[[Apletosia]]''
* ''[[Apodosia]]''
* ''[[Apollonorthis]]''
* ''[[Apomatella]]''
* ''[[Apopentamerus]]''
* ''[[Aporthophyla]]''
* ''[[Aporthophylina]]''
* ''[[Apothyris]]''
* ''[[Apousiella]]''
* ''[[Apringia]]''
* ''[[Apsilingula]]''
* ''[[Apsocalymma]]''
* ''[[Apsotreta]]''
* ''[[Arabatia]]''
* ''[[Arabicella]]''
* ''[[Araksalosia]]''
* ''[[Araneatrypa]]''
* ''[[Arapsopleurum]]''
* ''[[Araspirifer]]''
* ''[[Aratanea]]''
* ''[[Aratella]]''
* ''[[Aratoechia]]''
* ''[[Araxathyris]]''
* ''[[Araxilevis]]''
* ''[[Arbizustrophia]]''
* ''[[Arcelinithyris]]''
* ''[[Arceythyris]]''
* ''[[Archaeorthis]]''
* ''[[Archaiosteges]]''
* ''[[Archeochonetes]]''
* ''[[Arcosarina]]''
* ''[[Arcticalosia]]''
* ''[[Arctireta]]''
* ''[[Arctispira]]''
* ''[[Arctochonetes]]''
* ''[[Arctohedra]]''
* ''[[Arctomeristina]]''
* ''[[Arctothyris]]''
* ''[[Arcualla]]''
* ''[[Arcuatothyris]]''
* ''[[Arcullina]]''
* ''[[Ardiviscus]]''
* ''[[Ardmosteges]]''
* ''[[Arduspirifer]]''
* ''[[Areella]]''
* ''[[Arenaciarcula]]''
* ''[[Arenorthis]]''
* ''[[Areostrophia]]''
* ''[[Argella]]''
* ''[[Argentiproductus]]''
* ''[[Argorhynx]]''
* ''[[Argovithyris]]''
* ''[[Argyrotheca]]''
* ''[[Arionthia]]''
* ''[[Arktikina]]''
* ''[[Aromasithyris]]''
* ''[[Articalosia]]''
* ''[[Artimyctella]]''
* ''[[Artiotreta]]''
* ''[[Artospirifer]]''
* ''[[Aseptagypa]]''
* ''[[Aseptalium]]''
* ''[[Aseptella]]''
* ''[[Aseptirhynchia]]''
* ''[[Aseptonetes]]''
* ''[[Asiarhynchia]]''
* ''[[Asioproductus]]''
* ''[[Askepasma]]''
* ''[[Asperlinus]]''
* ''[[Aspidothyris]]''
* ''[[Aspinosella]]''
|
* ''[[Astaristrophia]]''
* ''[[Astegosia]]''
* ''[[Astraborthis]]''
* ''[[Astua]]''
* ''[[Asturorthis]]''
* ''[[Astutorhyncha]]''
* ''[[Asymmetrochonetes]]''
* ''[[Asymphylotoechia]]''
* ''[[Asyrinx]]''
* ''[[Asyrinxia]]''
* ''[[Atactosia]]''
* ''[[Atelelasma]]''
* ''[[Atelelasmoidea]]''
* ''[[Atelestegastus]]''
* ''[[Atelithyris]]''
* ''[[Athabaschia]]''
* ''[[Athyrhynchus]]''
* ''[[Athyris]]''
* ''[[Athyrisina]]''
* ''[[Athyrisinoides]]''
* ''[[Athyrisinopsis]]''
* ''[[Athyrorhynchia]]''
* ''[[Atlanticocoelia]]''
* ''[[Atlantida (Pleckājis)|Atlantida]]''
* ''[[Atribonium]]''
* ''[[Atrypa]]''
* ''[[Atryparia]]''
* ''[[Atrypella]]''
* ''[[Atrypellina]]''
* ''[[Atrypina]]''
* ''[[Atrypinella]]''
* ''[[Atrypinopsis]]''
* ''[[Atrypoidea]]''
* ''[[Atrypopsis]]''
* ''[[Atrypunculus]]''
* ''[[Atrythyris]]''
* ''[[Attenuatella]]''
* ''[[Auchmerella]]''
* ''[[Aucklandirhynchia]]''
* ''[[Aulacatrypa]]''
* ''[[Aulacella]]''
* ''[[Aulacorphora]]''
* ''[[Aulacothyris]]''
* ''[[Aulacothyroides]]''
* ''[[Aulacothyropsis]]''
* ''[[Aulidospira]]''
* ''[[Aulie]]''
* ''[[Aulites]]''
* ''[[Aulonotreta]]''
* ''[[Auloprotonia]]''
* ''[[Aulosteges]]''
* ''[[Auricolispina]]''
* ''[[Austinella]]''
* ''[[Australiarcula]]''
* ''[[Australina]]''
* ''[[Australirhynchia]]''
* ''[[Australispira]]''
* ''[[Australocoelia]]''
* ''[[Australosia]]''
* ''[[Australospirifer]]''
* ''[[Australostrophia]]''
* ''[[Austriellula]]''
* ''[[Austrirhynchia]]''
* ''[[Austrochoristites]]''
* ''[[Austrohedra]]''
* ''[[Austronoplia]]''
* ''[[Austrospirifer]]''
* ''[[Austrothyris]]''
* ''[[Avisyrinx]]''
* ''[[Avonia (Pleckājis)|Avonia]]''
* ''[[Avonothyris]]''
* ''[[Axiodeaneia]]''
* ''[[Azamella]]''
* ''[[Azygidium]]''
|}

sentences: '''Aizkrūtes dziedzeris''' jeb '''tīmuss''' ({{val-la|thymus}}) ir [[Iekšējā sekrēcija|iekšējās sekrēcijas]] [[dziedzeris]]. Atrodas augšējā [[Videne|videnē]], aiz [[Krūšu kauls|krūšu kaula]] roktura un ķermeņa. 70% gadījumos tīmuss sastāv no divām izstieptām daivām, kuras vidū ir saaugušas.<ref name="KozlovKrivskiy2005">Козлов В. И., Кривский И. Л. ''Анатомия лимфоидной системы и путей оттока лимфы'': Учеб. пособие. - М.:Изд-во «РУДН», 2005. - 56 с.: ил. {{ISBN|5-209-01469-x}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tonicella lineata.jpg
| att_nosaukums =Bruņgliemezis ''[[Tonicella lineata]]''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Polyplacophora
| klase_lv =Bruņgliemeži
| iedalījums =
* [[Bruņgliemežu apakšklase]] (''Loricata'')
* †[[Seno bruņgliemežu apakšklase]] (''Paleoloricata'')
| binomial=Polyplacophora <small>([[Blainville]], 1816)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Bruņgliemeži''' jeb '''bruņgliemji''' (''Polyplacophora'') ir [[gliemji|gliemju tipa]] (''Mollusca'') [[dzīvnieki|dzīvnieku]] klase. Tie ir divpusīgi simetriski [[moluski]], kuru [[čaula]] sastāv no astoņām atsevišķām plātnītēm un pārklāj ķermeni no dorsālās (muguras) puses. Ķermeņa apakšpusē atrodas [[kāja]] ar platu pēdu. Ķermeņa priekšgalā ir vāji izliekta [[galva]], kurā atrodas [[mutes atvere]]. [[Nervu sistēma]] sastāv no [[rīkle]]s nervu gredzena un četrām gareniskām nervu stiegrām, kas stiepjas gar ķermeņa sāniem. Tie ir [[šķirtdzimumu dzīvnieki]] un tikai [[jūra]]s formas.
== Morfoloģija ==
'''''Skelets.''''' Astoņas plātnītes, kas veido skeleta bruņas, sastāv no diviem slāņiem: no ārējā - organiskā un iekšējā - kaļķa slāņa. Plātnītes dakstiņveidā uzgulstas viena uz otras. Tā kā plātnītes savstarpēji kustīgi savienotas, bruņgliemeži var saritināties gredzenā. Bez plātnītēm ādā dažkārt ir vēl ļoti daudz kaļķa zvīņu, adatu un dažāda veida graudiņu. Dažiem bruņgliemežiem, piemēram, lielajam, 18 cm garajam Tālo Austrumu kriptohitonam - [[Cryptochiton stelleri]] plātnītēm pāraug apkārtējā [[āda]] un tās no ārpuses nav saskatāmas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hidroksilapatīts
|attēls=
|klase=
|ŠtruncaID=7/B.39-30
|ķīm_formula=Ca5(PO4)3(OH)
|singonija=
|krāsa=balts, pelēks, dzeltens
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=
|caurspīdīgums=necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3.08
}}'''Hidroksilapatīts''' ('''Ca5(PO4)3(OH)''') ir [[minerāls]]. Tas bieži tiek nepareizi saukts par '''hidroksiapatītu'''. Šī minerāla [[ķīmiskais sastāvs]] ir ļoti līdzīgs dabīgā [[kauls|kaula]] sastāvam un ar šo minerālu tiek saistītas cerības nākotnē aizstāt [[zobu urbšana|zobu urbšanu]], ievietojot šo materiālu [[zobi|zobu]] caurumos. Tādā veidā tas aizplombē tos, jo tas veiksmīgi savienojas ar zobu [[emalja|emalju]].<ref>"Zobi drīzumā vairs nebūs jāurbj", Ilustrētā Zinātne. - 2005. gada decembra numurs, 19.lpp.</ref>

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             = Ramadāns
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Welcome Ramadhan.jpg
| attēla_izmērs         = 235px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Ramadāns sākas ar jauna mēness sākšanos
| oficiālais_nosaukums  = {{ara|رمضان}}
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      = Svinētāji
| brīvs_lauks1          = [[musulmaņi]]
| brīvs_nosaukums2      = Veids
| brīvs_lauks2          = [[reliģiski svētki]]
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                =
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[dzīru svētki]]em
}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Kuldīgas slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Kuldīga|Aizputes iela 22}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = lokālas nozīmes daudzprofilu slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://www.kuldigasslimnica.lv/
| other_links         =
}}

'''Kuldīgas slimnīca''' ir daudzprofilu III līmeņa [[slimnīca]] [[Kuldīga|Kuldīgā]], kura sniedz diennakts neatliekamo palīdzību piecās pamatspecialitātēs ([[internā medicīna]], [[pediatrija]], [[ķirurģija]] — [[traumatoloģija]], [[dzemdniecība]] — [[ginekoloģija]], [[anestezioloģija]] — [[reanimatoloģija]]).

sentences: '''Failu sistēmas hierarhijas standarts''' ({{val-en|Filesystem Hierarchy Standard (FHS)}}) definē [[direktoriju struktūru]] un to saturu dažādos [[Linux distributīvs|''Linux'' distributīvos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wiki.debian.org/FilesystemHierarchyStandard|title=FilesystemHierarchyStandard - Debian Wiki|website=wiki.debian.org|access-date=2016-07-06|language=en}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Īstais citronkoks
|          platums = 235px
|           attēls = P1030323.JPG
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|          attēls2 = Lemon - whole and split.jpg
|      att2_izmērs = 235px
|   att2_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|      apakšdzimta = Citroideae
|   apakšdzimta_lv = Citrusaugu apakšdzimta
|            cilts = Citreae
|         cilts_lv = Citrusaugu cilts
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. limon
|          suga_lv = Īstais citronkoks
|           suga_r = Citrons
|         binomial = Citrus limon
|  izcelsmes_vieta = [[Dienvidaustrumāzija]]<ref name="HSW"/>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Jolla Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2011. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[programmatūra]]
| products         = operētājsistēma ''[[Sailfish OS|Sailfish]]''
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://jolla.com jolla.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Priži
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Prizi
| established_date         = [[1885]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=50102&p_back=100011701*4*2 www.vietvardi.lgia.gov.lv]</ref>
| population_total         = 53
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 31 | lats  = 38 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 48 | longs = 33 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Priži
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Priži''' ir [[ciems|mazciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] dienvidrietumos, [[Daugava]]s labajā krastā pie [[Zvidzāni|Zvidzānu]]—[[Zeļķi|Zeļķu]] [[ceļš|ceļa]], starp Zeļķiem [[Rietumi|rietumos]] un Zvidzāniem [[Austrumi|austrumos]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''Microsoft Project''
| logo = Microsoft Project (2019–present).svg
| screenshot =
| caption =
| developer = ''[[Microsoft]]''
| released = 1984
| latest release version <!-- List platforms that are still being officially developed by Microsoft --> =
| programming language =
| operating system =
| size =
| language =
| genre = projekta vadības programma
| license = piederoša programmatūra
| website = {{URL|http://www.microsoft.com/en-us/microsoft-365/project/project-management-software}}
| logo_size = 120
| name =
| platform = ''[[Microsoft Windows]]''
}}'''''Microsoft Project''''' (saīsinājumā ''MS Project'') ir [[projektu vadība]]s programma, kuru ir izstrādājusi ''[[Microsoft]]''.
''Microsoft Project'' ir radīta, lai palīdzētu projekta vadītājam plānu izstrādāšanā, izkārtotu resursus pa uzdevumiem, izsekotu progresu un izdarītu darbu analīzi. ''Microsoft Project'' rada [[kritiskais ceļš|kritiskā ceļa]] sarakstus. Saraksti var būt sastādīti, ievērojot izmantojamos resursus. Uzdevumu secīgums ir attēlojams [[Ganta diagramma|Ganta diagrammā]].

sentences: '''Divmāju augi''' ({{val-en|dioecious plant}}) ir [[augi]], kuriem [[putekšņlapa]]s un [[augļlapa]]s veidojas uz dažādiem īpatņiem. Tādējādi tiek kavēta [[pašappute]], tomēr puse īpatņu šādā gadījumā nedod [[sēkla]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Gulēt ar citiem cilvēkiem
 | oriģinālnos = ''Sleeping with Other People''
 |      attēls = GuletArCitiemCilvekiem.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, romantiska filma
 |    režisors = [[Leslija Hedlenda]]
 |  producents =
* [[Džesika Elbauma]]
* [[Vills Ferels]]
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Ādams Makejs]]
 |   scenārijs = Leslija Hedlenda
 |     aktieri =
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Elisona Brī]]
* [[Ādams Skots]]
* [[Džeisons Mentzuks]]
* [[Nataša Lionna]]
* [[Ādams Broudijs]]
* [[Amanda Pīta]]
 |      mūzika =
* [[Endrjū Feltenšteins]]
* [[Džons No]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Gloria Sanchez Productions]]''
* ''[[IM Global]]''
* ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[IFC Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|9|11|ASV|2015|9|18|Latvija|}}
 |      ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sleeping-other-people-2015|title=Sleeping with Other People|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|3,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sleepingwithotherpeople.htm|title=Sleeping with Other People (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 19, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Gulēt ar citiem cilvēkiem"''' ({{val|en|Sleeping with Other People}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisore un scenārija autore ir [[Leslija Hedlenda]]. Galvenās lomas atveido [[Džeisons Sudeikis]], [[Elisona Brī]], [[Ādams Skots]], [[Džeisons Mentzuks]], [[Nataša Lionna]], [[Ādams Broudijs]] un [[Amanda Pīta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
[[Kategorija:Kolumbija]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Kolumbija]]

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
|nosaukums         = Regejs
|image             = Bob-Marley.jpg
|caption           = Populārais regeja izpildītājs [[Bobs Mārlijs]] 1980. gadā
|fona_krāsa        = green
|krāsa             = white
|stila_izcelsme    = {{hlist|[[mento]]|[[ritmblūzs]]|[[džezs]]|[[ska]]|''[[rocksteady]]''|[[soulmūzika]]}}
|kultūras_izcelsme = [[Jamaika|Jamaikā]] 1960. gadu beigās, galvenokārt [[Kingstona|Kingstonā]]
|instrumenti       = {{hlist|[[basģitāra]]|[[bungu komplekts]]|[[sitamie instrumenti]]|[[ģitāra]]|[[elektriskās ērģeles]]|[[klavieres]]|[[sintezators]]}}
|popularitāte      = 1970. gadi, dažādi
|atvasinātās_formas = {{hlist|''[[dancehall]]''|''[[Dub music|dub]]''|[[hiphops]]|''[[ragga]]''|''[[drum and bass]]''}}
|apakšžanru_saraksts = Regeja žanri
|apakšžanri        = {{hlist|''[[Roots reggae]]''|''[[Lovers rock]]''|''[[Reggae en Español]]''}}
|jauktie_žanri     = {{hlist|''[[Reggaeton]]''|''[[Reggae fusion]]''|''[[Seggae]]''|''[[2 Tone]]''|''[[Samba reggae]]''|''[[Reggaestep]]''}}
|reģionos         =<!----
* [[African reggae|Africa]]
* [[Reggae in Australia|Australia]]
* [[Seeed|Germany]]
* [[Music of Guyana|Guyana]]
* [[Japanese reggae|Japan]]
* [[New Zealand reggae|New Zealand]]
* [[Nigerian reggae|Nigeria]]
* [[Reggae en Español|Panama]]
* [[Pinoy reggae|Philippines]]
* [[Polish reggae|Poland]]
* [[Music of Trinidad and Tobago|Trinidad and Tobago]] ---->
|vietējā_estrāde   =
|citas_tēmas       =<!----
* [[Music of Jamaica]]
* [[List of reggae musicians]] --->
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mazozolu pagasts
| karte             = Mazozolu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Mazozolu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Mazozolu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs2           = [[Līčupe (Mazozolu pagasts)|Līčupe]]
| mērs              = Jānis Paleps
| platība           = 97,0
| iedzīvotāji       = 630<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 630 / 97 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Hlorūdeņraža molekulas modelis
(zilā krāsā attēlots pozitīvais lādiņš ap molekulu, sarkanā - negatīvais)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīds
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl
|              molmasa = 36,4606
|              blīvums = 1,477
|  kušanas temperatūra = -114,2 °C
| viršanas temperatūra = -84,9 °C
| šķīdība ūdenī        = 1 tilpumā ūdens izšķīst
 450 tilpumi HCl (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''Hlorūdeņradis''' (HCl) ir [[hlors|hlora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HCl ir bezkrāsaina [[gāze]] ar asu, skābu smaku. Hlorūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] - hlorūdeņražskābi jeb '''[[sālsskābe|sālsskābi]]'''. Mitrā gaisā hlorūdeņradis veido sālsskābes miglu.

sentences: {{Commonscat|Sport in England|Sports Anglijā}}

sentences:
{{Planētas infokaste
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =8P/Tuttle
| image =
 | caption =Tatla komēta (kreisajā pusē) un M 33
| discovery = yes
| discovery_ref =
| discoverer =[[Horass Pernels Tatls]]
| discovered ={{Dat|1858|1|5}}
| mp_name =1790 II; 1858 I; 1871 III;
1885 IV; 1899 III; 1912 IV;
1926 IV; 1939 X; 1967 V;
1980 XIII; 1994 XV
| epoch ={{Dat|2008|1|15}}
| aphelion =10.376340 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =1.027132 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =5.701737 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.819856
| period =13.6 [[Jūlija gads|a]]
| inclination =54.9830°
}}
'''Tatla komēta''' (oficiālais apzīmējums '''8P/Tuttle''') ir [[periodiskā komēta]] ar apriņķojuma laiku 13,6 gadi. Pēdējoreiz tā mums bija pietuvojusies 2008. gada janvārī, kad tā pagāja garām Zemei 0.25 [[Astronomiskā vienība|AU]] attālumā. Nākamais [[perihēlijs]] sagaidāms {{Dat|2021|8|27}}.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''Adobe Flash''' (iepriekš '''Macromedia Flash''' un '''FutureSplash''') ir multivides programmatūras platforma, ko izmanto animāciju, interneta lietojumprogrammu, [[Lietojumprogrammatūra|galddatoru lietojumprogrammu]], [[Mobilā lietotne|mobilo lietotņu]], mobilo spēļu, u.c. veidošanai.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Repiblik Sesel''
''République des Seychelles''
''Republic of Seychelles''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Seišelu Republika
|            valsts_nosaukums = Seychelles
|               karoga_attēls = Flag of Seychelles.svg
|            karoga_nosaukums = Seišelu karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of the Republic of Seychelles.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Seišelu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                valsts_himna = ''[[Seišelu himna|Koste Seselwa]]''
|               kartes_attēls = LocationSeychelles.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Viktorija (Seišelas)|Viktorija]]
| latd=4 | latm=37 | latNS=S | longd=55 | longm=27 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda]]
[[angļu valoda]]
[[Seišelu kreolu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Unitāra reprezentatīva [[prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Seišelu prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Veivels Ramkalavans]]<ref>https://seychellen.com/en/wavel-ramkalawan-the-new-and-5th-president-of-the-seychelles/</ref>
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Seišelu viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Ahmed Afif]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Seišelu vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1976|6|2}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 451
|               platība_rangs = 197.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 84000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 95.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 186.2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 60
|                     IKP_PPP = $2,245 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2011
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $24 726
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,773
|                    HDI_gads = 2011
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 53.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Seišelu rūpija]]
|                valūtas_kods = SCR
|                  laika_zona = [[SCT]]
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.sc]]
|              tālsarunu_kods = 248
|                iso_kods_num = 690
|              iso_kods_alfa2 = SC
|              iso_kods_alfa3 = SYC
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| binomial = Myosotis
| nosaukums =
| attēls = Forget-Me-Not (47584027192).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Neaizmirstules
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Lamiales
| rinda_lv = Panātru rinda
| dzimta = Boraginaceae
| dzimta_lv = Skarblapju dzimta
| ģints = Myosotis
| ģints_lv = Neaizmirstules
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
}}'''Neaizmirstules''' (''Myosotis'') ir [[skarblapju dzimta]]s ģints, kurām lielāka sugu daudzveidība ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nzflora.info/factsheet/Taxon/Myosotis.html|title=Flora of New Zealand {{!}} Taxon Profile {{!}} Myosotis|website=www.nzflora.info|access-date=2023-07-13}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30010296-2|title=Myosotis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-13|language=en}}</ref> Dažas sugas sastopamas arī citur, tostarp [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=":0" /> Kultivācijas rezultātā neaizmirstuļu sugas ir ieviesušās arī daudzviet citur ārpus to dabiskā izplatības areāla.

sentences: '''Zaļā obligācija''' ({{val|en|green bond}}) ir finanšu instruments, ko izmanto [[vide]]i un [[klimats|klimatam]] draudzīgu projektu finansēšanai.<ref name="investopedia.com">{{Cite web|url=https://www.investopedia.com/terms/g/green-bond.asp|title=Green Bond|first=Troy|last=Segal|website=Investopedia}}</ref>

sentences: {{commonscat|Airports in Cyprus|Lidostas Kiprā}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Tafelbērhs
| Nosaukums2           = ''Tafelberg''
| Photo                = Table Mountain DanieVDM.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Dienvidāfrika
| plat_d = 33 | plat_m  = 57 | plat_s = 26.33 | plat_NS = S
| gar_d  = 18 | gar_m   = 24 | gar_s  = 11.19 | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        = y
| Augstums             = 1084,6
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta      = {{flag|DĀR}}
}}
'''Tafelbērhs''' ({{val|af|Tafelberg}}) ir kalns ar plakanu virsotni, kas atrodas netālu no [[Keiptauna]]s [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]].

sentences:
{{mazais burts}}
'''rel-nofollow''' ir elementārs [[mikroformāti|mikroformāts]], kas radīts ar mērķi novērst 3. puses satura spamu, piemēram, [[komentāru spams|komentāru spamu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Georgs Elgers
|          vārds_orig = ''Georg Elger''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1585
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Valmiera]], [[Pārdaugavas hercogiste|Pārdaugavas Livonijas hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1672
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 30
|             m_vieta = [[Daugavpils]], [[Inflantijas vaivadija]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = katoļu priesteris, tulkotājs, garīgo tekstu autors un pedagogs
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Ķivere''' jeb '''bruņucepure''' ir noteikta parauga [[Metāls|metāla]] vai [[plastmasa]]s galvassega karavīriem, ugunsdzēsējiem, militarizētās apsardzes darbiniekiem, slēpotājiem u.c., kas darbojas bīstamos apstākļos.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Gankharpunsums
| Photo                = Gangkhar_puensum_summit.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Butāna#Āzija
| reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd                 = 28.048333|latNS=N
| longd                = 90.454167|longEW=E
| Augstums         = 7570
| Relatīvais_augstums  = 2997
| Atrašanās vieta  = {{Vieta|Butāna}}<br/>{{vieta|Ķīna}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Himalaji]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = X-cilvēki: Pirmā klase
| attēls = X-MenFirstClassMoviePoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''X-Men: First Class''
| žanrs =
| režisors = [[Metjū Vons]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Dženifere Lorensa]]
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Džeimss Makevojs]]
* [[Dženuarija Džonsa]]
* [[Nikolass Holts]]
* [[Džeisons Flemings]]
* [[Rouza Bairna]]
* [[Elena Peidža]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Marvel Entertainment]]''
| izplatītājs = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|5|25|Ņujorkas pirmizrāde|2011|6|3|ASV|2011|6|3|Latvija|}}
| ilgums = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/x-men-first-class-2011|title= X-Men: First Class|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}} {{GBR}}
| valoda = Angļu
| budžets = {{ASV dolārs|160 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=xmenfirstclass.htm |title=
X-Men: First Class (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|353,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=xmenfirstclass.htm |title=
X-Men: First Class (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = [[X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas]]
| imdb =
}}
'''"X-cilvēki: Pirmā klase"''' ({{val|en|X-Men: First Class}}) ir 2011. gada [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Metjū Vons]]. Filma balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir pirmā filma "X-cilvēku" triloģijā, kas veidota kā prīkvels iepriekšējām "X-cilvēku" filmām. 2014. gadā iznāca filmas turpinājums "[[X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas]]".

sentences:
[[Kategorija:Virsnieki| ]]
[[Kategorija:Militārpersonas pēc valsts| ]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Koeh-033.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Chelidonium majus|Lielā strutene}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Ranunculales
| rinda_lv = Gundegu rinda
| dzimta = Papaveraceae
| dzimta_lv = Magoņu dzimta
| ģints = Chelidonium
| ģints_lv = Strutenes
| suga = C. majus
| suga_lv = Lielā strutene
| binomial = Chelidonium majus L.
}}
'''Lielā strutene''', '''kārpu zāle''' jeb '''vandulis''' (''Chelidonium majus'') ir 30—100 cm augsts, zarains, daudzgadīgs [[magoņu dzimta]]s [[lakstaugs]] ar oranždzeltenu piensulu. [[Mietsakne]] kanēļbrūna, zaraina. [[Lapas]] pamīšus, plūksnaini dalītas, apakšpusē zilgani sarmainas. Apakšējās lapas ar garu kātu, augšējās ar īsu kātu vai sēdošas. Ziedi dzelteni, sakopoti skarveida ziedkopā. Zied no [[maijs|maija]] līdz [[septembris|septembrim]]. [[Auglis]] 2—5 cm gara pākstveida [[pogaļa]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Manfrēds fon Fēgezaks
| attēls = Manfrēds Fēgezaks.jpg
| amats = [[1. Saeima]]s deputāts
| term_sākums = [[1922]]. gads
| term_beigas = [[1925]]. gads
| dzim_dati = {{dat|1879|8|10}}
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Valmieras apriņķis|Valmiera|td=Latvija}}
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1966|4|9|1879|8|10}}
| mir_vieta = {{vieta|VFR|Bavārija|Veisenšteina|td=Vācija}}
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija = [[Vācbaltu reformu partija]]
| dzīvesb =
| profesija = jurists
| alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Manfrēds Baltazārs Heinrihs Teofils fon Fēgezaks''' ({{val-de|Manfred Balthasar Heinrich Theophil von Vegesack}}; {{dat|1879|08|10|N|bez}} — {{dat|1966|04|09|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s [[jurists]] un politiķis. Bijis [[1. Saeima]]s deputāts, pārstāvējis [[Vācbaltu reformu partija|Vācbaltu reformu partiju]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Common_warthog_(Phacochoerus_africanus)_male.jpg
| att_nosaukums =[[Kārpcūka|Parastā kārpcūka]] (''Phacochoerus africanus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Artiodactyla
| kārta_lv =Pārnadži
| apakškārta=Nonruminantia
| apakškārta_lv=Neatgremotāju apakškārta
| dzimta =Suidae
| dzimta_lv =Cūku dzimta
| ģints = Phacochoerus
| ģints_lv = Kārpcūkas
| binomial=Phacochoerus <small>([[Frédéric Cuvier|F. Cuvier]], 1826)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Kārpcūkas''' (''Phacochoerus'') ir [[cūku dzimta]]s (''Suidae'') ģints, kurā apvienotas 2 savvaļas cūku sugas un kuras sastopamas [[Subsahāras Āfrika|Subsahāras Āfrikā]]. Tās mājo atklātās un daļēji atklātās vidēs, ļoti sausus reģionus ieskaitot.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Cīravas pagasts
| karte             = Cīravas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Cīravas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Cīravas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Cīrava
| platība           = 131,6
| iedzīvotāji       = 1047<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1047 / 131.6 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.cirava.lv
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Ernests fon Bērs
|          vārds_orig = ''Karl Ernst von Baer''
|              attēls =Voyages_de_la_Commission_scientifique_du_Nord,_en_Scandinavie,_en_Laponie,_au_Spitzberg_et_aux_Feröe_-_no-nb_digibok_2009040211001-118.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1792
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Pībe (''Piibe''), [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1876
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kēnigsbergas Universitāte]], [[Krievijas Zinātņu akadēmija]], [[Krievijas Ģeogrāfiskā biedrība]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = pirmais aprakstīja zīdītāju olšūnu, [[embrioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-nonāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)7CH3
|molmasa=128,2
|blīvums=718
|kušanas temperatūra=−53 °C
|viršanas temperatūra=151 °C
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete
  | attēls                    = Sin-City-A-Dame-to-Kill-For-teaser-poster.jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = ''Sin City: A Dame to Kill For''
  | žanrs                     =
  | valsts                    = {{USA}}
  | režisors                  =
* [[Frenks Millers]]<ref name="DigitalSpy1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.digitalspy.co.uk/movies/news/a376247/sin-city-sequel-a-dame-to-kill-for-officially-announced.html |title='Sin City' sequel 'A Dame to Kill For' officially announced |work=DigitalSpy.co.uk |date=2012. gada 13. aprīlis |accessdate=2012. gada 21. maijs |archive-date=2015. gada 2. Aprīlis |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402141158/http://www.digitalspy.co.uk/movies/news/a376247/sin-city-sequel-a-dame-to-kill-for-officially-announced.html }} {{en ikona}}</ref><ref name="HeyUGuys1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.heyuguys.co.uk/2012/04/13/rodriguez-and-miller-all-set-for-sin-city-2-a-dame-to-kill-for |title=Rodriguez and Miller all set for 'Sin City 2: A Dame to Kill For' |work=HeyUGuys.co.uk |date=2012. gada 13. aprīlis |accessdate=2012. gada 21. maijs}} {{en ikona}}</ref>
* [[Roberts Rodrigess]]<ref name="DigitalSpy1" /><ref name="HeyUGuys1" />
  | producents                =
* Sergejs Bespalovs
* Ārons Kaufmans
* Stefans Lurjē
* Iliana Nikolica
* Aleksandrs Rodnjanskis
* Roberts Rodrigess
  | scenārija autors          =
* Frenks Millers
* Roberts Rodrigess<ref name="PressRelease" />
* [[Viljams Monahens]]
  | galvenajās lomās          =
* [[Džesika Alba]]
* [[Rosario Dosone]]
* [[Maikls Madsens]]
* [[Klaivs Ouens]]
* [[Mikijs Rurks]]
  | mūzika                    = Roberts Rodrigess
  | studija                   =
* ''AR Films''
* ''Quick Draw Productions''
* ''Aldamisa Productions''<ref name="DigitalSpy1" /><ref name="HeyUGuys1" />
* ''Miramax''
  | izplatītājs               = ''[[Dimension Films]]''<ref name="DigitalSpy1" />
  | izdošanas laiks           = {{filmas datums|2014|8|19}}
  | ilgums                    =
  | valoda                    = angļu
  | budžets                   = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|title=Sin City: A Dame to Kill For - The Numbers|url=https://www.the-numbers.com/movie/Sin-City-2#tab=summary|publisher=The Numbers|date=August 22, 2014|access-date=September 4, 2014|archive-date=September 3, 2014|archive-url=https://web.archive.org/web/20140903061941/http://www.the-numbers.com/movie/Sin-City-2#tab=summary|dead-url=no}}</ref>
  | ienākumi                  = {{ASV dolārs|39,4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Sin City: A Dame to Kill For (2014) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0458481/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|6||bez}}}}</ref>
  | imdb                      = 1480656
}}
'''"Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete"''' ({{val|en|Sin City: A Dame to Kill For}}) ir 2014. gada ASV detektīvfilma. Filma ir turpinājums 2005. gada filmai "[[Grēku pilsēta]]" un tajā ir tie paši tēli, kas pirmajā daļā, tomēr filmas sižets nav hronoloģisks uzreiz pēc pirmās filmas notikumiem, bet jaukts, kad darbība notiek vienā laikā ar pirmās filmas sižetu vai arī pirms tā, līdz ar to ļaujot arī filmas tēliem, kas nomira pirmajā filmā, parādīties vēlreiz otrajā daļā.<ref>{{Ziņu atsauce |author=''Briggs, Caroline'' | url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/entertainment/4561547.stm | title=Sin City writer defends violence | publisher=[[BBC]] | date=2005. gada 19. maijā }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|augiem|Kosas (nozīmju atdalīšana)|Kosas}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Skrzyp_olbrzymi_Equisetum_telmateia.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Equisetum telmateia|Lielā kosa}}
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Equisetophyta
| nodalījums_lv =Kosveidīgie
| klase =Equisetopsida
| klase_lv =Kosu klase
| klase_r =Kosas
| rinda =Equisetales
| rinda_lv =Kosu kārta
| rinda_r =Kosas
| dzimta =Equisetaceae
| dzimta_lv =Kosu dzimta
| dzimta_r =Kosas
| ģints =Equisetum
| ģints_lv =Kosas
| iedalījums=
| kategorijas =nē
}}

sentences:
[[File:Science_books_on_Graphology.jpg|thumb|Franču grafologu traktāti]]
'''Grafoloģija''' jeb '''rokraksta analīze''' ir [[pseidozinātne|pseidozinātniska]]<ref name='Graph_Beyer_PBS'>{{cite web |url=http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html |title=Barry Beyerstein Q&A |accessdate=2008-02-22 |work=Ask the Scientists |publisher=Scientific American Frontiers |archive-date=2008-02-14 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080214113706/http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html }} "[Grafologi] vienkārši interpretē rokraksta specifiku uz lapas lielā mērā tāpat kā senie orākuli interpretēja vēršu iekšas vai dūmus debesīs."</ref><ref name="NYT1">{{cite news|url=http://www.nytimes.com/1993/08/03/news/03iht-grapho.html?pagewanted=1|title=Graphology Is Serious Business in France : You Are What You Write?|last=James|first=Barry|date=3.08.1993|work=New York Times|accessdate=18-09-2010}}</ref> nozare, kas pēta [[cilvēks|cilvēka]] [[rokraksts|rokraksta]] saistību ar viņa raksturu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Argulus sp. (YPM IZ 101463).jpeg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Maxillopoda
| klase_lv =Žokļkājvēži
| apakšklase =Branchiura
| apakšklase_lv =Karputis
| kārta =Arguloida
| iedalījums=
** {{TaksoSaite|Argulidae}}
** {{TaksoSaite|Dipteropeltidae}}
}}
'''''Arguloida''''' ir [[Žokļkājvēži|žokļkājvēžu]] apakšklases - [[Karputis|karputu]] (''Branchiura'') vienīgā recentā kārta. Karputis mēdz dēvēt arī par zivjēžiem, zivjutīm. Karputis sastopamas kā saldūdeņos, tā sāļūdeņos, tās ir īslaicīgi zivju ārējie parazīti ([[ektoparazīti]]).
== Morfoloģija ==
Ķermeņa ārējā uzbūve skaidri liecina par pusparazītisku dzīvi, kā arī par to radniecību ar [[airkāji (vēžveidīgie)|airkājiem]]. [[Bioloģisks ķermenis|Ķermenis]] plakans, ovāls, 2–10 mm garš. [[Galva]] saplūdusi ar pirmo krūšu segmentu. Trīs segmentu krūšu nodalījumam ir trīs pāri divzarainu peldkāju. Pakaļējais ķermeņa nodalījums ir nesegmentētais divdaļīgais [[vēders]]. [[Augšžokļi]] pārveidojušies par [[stileti]]em, bet pirmais žokļkāju pāris par spēcīgiem [[piesūcekņi]]em. No [[olas]] izšķīlies [[kāpurs]] maz atšķiras no pieauguša [[dzīvnieki|dzīvnieka]].

sentences: '''Ezeru briesmoņi''' ir mītiski radījumi. Pasaulē ir vairāki lieli [[ezers|ezeri]], kuros daudzi aculiecinieki esot redzējuši šādus dzīvniekus.

sentences: '''Bioloģija''' ({{val|el|βίος}} (''bios'') — ‘dzīvība’; ''λόγος'' (''logos'') — ‘jēdziens, zinātne’)<ref>"Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca", Norden AB, 2001, 104. lpp., {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir [[dabas zinātne]] par [[dzīvība|dzīvību]] visās tās izpausmēs un par dzīvās [[matērija]]s organizāciju [[molekula|molekulārā]], [[šūnas|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]], [[organismi|organismu]] un organismu kopu līmenī. Bioloģijas galvenais uzdevums ir noskaidrot dzīvības būtību un likumsakarības, kas saistītas ar to.<ref>{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://b1v.lv/wp-content/files/biologija_10_v1/default.aspx@tabid=9&id=105.html | title= Bioloģijas zinātne | publisher= ISEC | accessdate= 2010-02-15 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20091106183624/http://b1v.lv/wp-content/files/biologija_10_v1/default.aspx%40tabid%3D9%26id%3D105.html | archivedate= 2009-11-06 }}</ref> Tā ir zinātne par dzīvajiem organismiem, kura noskaidro to, kā tie [[augšana|aug]], [[barošanās|barojas]] un kustas, kā tie [[vairošanās|vairojas]] un kā attīstās ilgā laika periodā ([[evolūcija]]).

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Udmurti
| skaits = ne vairāk par 450 tūkst. (2021)
| vieta =
| valoda = [[udmurtu valoda]], [[krievu valoda]]
| reliģija = [[pareizticība]]
| grupas = [[somugri]]
| radi = [[komieši]]; [[komi-permieši]]; pārējās [[somugri|somugru]] tautas
| regions = {{RUS}} 386 465 (2021), no tiem 299 874  [[Udmurtija|Udmurtijā]]
}}

sentences:
'''Brants''' var būt:
* [[īstā mājassēne|īstās mājassēnes]] (''Serpula lacrymans'') tautas nosaukums.

sentences:
kapavieta mauzolejā]]
'''Ziedu nams''' ([[Serbu valoda|serbu]]: ''Кућа цвећа'') ir mirušā [[Dienvidslāvija|Dienvidslāvijas]] līdera [[Josips Brozs Tito|Josipa Broza Tito]] [[mauzolejs]]. Tas atrodas [[Belgrada|Belgradā]], [[Serbija|Serbijā]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alamozīts
|attēls=Alamosite-Leadhillite-Melanotekite-ea6a.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.32-10
|ķīm_formula=PbSiO3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.947 nβ = 1.961 nγ = 1.968
|pleohroisms=Nav
|blīvums=6,49
}}
__NOTOC__

sentences:
'''Filipsa līkne''', arī '''Filipa līkne''', [[ekonomika|ekonomikā]] parāda apgrieztu sakarību starp cenu izmaiņām ([[inflācija|inflāciju]]) un [[bezdarbs|bezdarbu]] - jo zemāka inflācija, jo augstāks bezdarbs. Šo sakarību 1958. gadā atklāja [[Jaunzēlande|jaunzēlandiešu]] ekonomists
A. Filipss (A. Philips), balstoties uz [[Lielbritānija]]s ekonomikas datiem no 1861. līdz 1957. gadam.<ref>Grauwe P., „The Economics of monetary integration” — Oxford University Press, 1995., 45. lpp.</ref><ref>[http://www.atlants.lv/?menu=50&virstema=2&subtema=2&w_id=140392 Filipa līkne<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jūliuss Voldemārs fon Vulfs
|     vārds_orig = ''Julius Woldemar von Wulf''
|         attēls = Jūliuss Voldemārs fon Vulfs.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1809
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Aumeisteru muiža]], [[Valkas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1872
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Vīsbādene]], [[Prūsijas Karaliste]] (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta = [[Gaujiena]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Ādolfs Heinrihs fon Vulfs]], Kristīne Katrīna Nandelštete
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Šarlote fon Reiterna]]
|          bērni = [[Ādolfs Gerhards fon Vulfs|Ādolfs Gerhards]], [[Voldemārs fon Vulfs|Voldemārs]], Vilhelmīne Šarlote, Auguste Emma Frederika, Marija Alvīne Elizabete
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jūliuss Voldemārs fon Vulfs''' ({{val|de|Julius Woldemar Baron von Wulf}}, 1809-1872) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] jurists un [[Muižniecība|muižnieks]], kas pabeidza [[Gaujienas muiža|Gaujienas pilsmuižas]] būvi.

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Ērgļu rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Jumurdas pagasts}}

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Tramvaju satiksme Melburnā
|fona krāsa        = #C80404
|logo              =
|karte             =
|valsts            = {{flag|Austrālija}}
|pilsēta           = [[Melburna]]
|atklāts           = 1885
|izmaksas          =
|kopējais garums   = 250 km
|līniju skaits     = 25
|staciju skaits    =
|pieturu skaits    = 1700
|transporta vienīb = >500
|depo              = 10
|pasažieri dienā   =
|pasažieri gadā    = 205,4 milj. (2018/19)
|mājas lapa        = [https://yarratrams.com.au/ Yarra Trams]
|apakšveidne       =
}}
'''Tramvaju satiksme Melburnā''' ir viens no [[Sabiedriskais transports|sabiedriskā transporta]] veidiem [[Melburna|Melburnā]], [[Austrālija|Austrālijā]]. 250 km garš (2019. gadā) divceļu sliežu ceļu tīkls ar 1700 pieturām, 500 [[Tramvajs|tramvaju]] vagoniem un 25 maršrutiem ir lielākā pilsētas tramvaju sistēma pasaulē.<ref name="yarratrams">[https://yarratrams.com.au/facts-figures ''Facts & figures''], Yarra Trams. Skatīts: 2020. gada 27. aprīlī</ref> Pēc pārvadāto pasažieru skaita tramvaji ir otrs lielākais sabiedriskā transporta veids Melburnā aiz piepilsētas vilcieniem; 2018.—2019. finanšu gadā ar tramvajiem pārvadāti 205,4 milj. pasažieru.<ref>[https://www.ptv.vic.gov.au/assets/default-site/footer/data-and-reporting/annual-report/6b8c2cff5a/PTVH4043-Annual_Report_2019-A4-v1_ONLINE.pdf ''Annual Report 2018—19''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200331162141/https://www.ptv.vic.gov.au/assets/default-site/footer/data-and-reporting/annual-report/6b8c2cff5a/PTVH4043-Annual_Report_2019-A4-v1_ONLINE.pdf |date={{dat|2020|03|31||bez}} }}, Public Transport Victoria. Skatīts: 2020. gada 11. aprīlī.</ref>

sentences: '''Stostīšanās''' jeb '''logoneiroze''' ir [[runa]]s traucējums, ko raksturo bieža skaņu, zilbju, vārdu atkārtošana vai paildzināšana. [[Diagnoze|Diagnozi]] nosaka, ja šie simptomi ir nozīmīgi.

sentences:
'''Ņūkombs''' var būt
* [[Džons Ņūkombs]] (''John Newcomb''), austrāliešu tenisists (dzimis 1944);
* [[Saimons Ņūkombs]] (''Simon Newcomb''), Kanādas izcelsmes amerikāņu astronoms (1835—1909).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Klavierskolotāja
| operators =
| attēls = The Piano Teacher film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = erotiska psiholoģiska drāma
| režisors = [[Mihaels Hāneke]]
| producents =
| scenārijs = Mihaels Hāneke
| aktieri = * [[Izabella Ipēra]]
* [[Annija Žirardo]]
* [[Benuā Mažimels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Pianiste''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2001|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 131 minūte
| valsts = * {{FRA}}
* {{AUT}}
* {{GER}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3077080577/weekend/|title=The Piano Teacher |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Klavierskolotāja"''' ({{Val|fr|La Pianiste}}) ir 2001. gada [[Francija]]s, [[Austrija]]s un [[Vācija]]s kopražojuma erotiska psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Mihaels Hāneke]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Izabella Ipēra]], [[Annija Žirardo]] un [[Benuā Mažimels]]. Filma ir balstīta uz [[Elfrīde Jelineka|Elfrīdes Jelinekas]] 1983. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Cita nozīme|darbnīcu|citām nozīmēm|Kalve (nozīmju atdalīšana)}}
 celta kalve [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā]]]]
'''Kalve''', '''kaltuve''' jeb '''smēde''' (no {{val|de|Schmiede}}), ir [[darbnīca]], kur notiek [[metāls|metāla]] apstrāde un [[Metāla izstrādājumi|metāla izstrādājumu]] izgatavošana. Tā ir vieta, kur [[kalējs]] metālus var sakarsēt līdz vajadzīgajai temperatūrai, lai tos varētu vai nu liet veidnēs vai, turot ar [[knaibles|knaiblēm]], [[deformācija|deformējot]] apstrādāt ar [[āmurs|āmuru]] uz [[lakta (darbarīks)|laktas]].

sentences:
{{Astoņu portālu saites}}
{{Commonscat|Physics|fizika}}
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Mūzikas grupas pēc žanra]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]
[[Kategorija:Alternatīvā roka grupas]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Blow Out''
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0082085/|title=Blow Out (1981) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|3|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 108 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1981|7|24}}
| izplatītājs = ''Filmways Pictures''
| studija = ''Viscount Associates''
| operators = [[Vilmošs Žigmonds]]
| oriģinālnos =
| mūzika = [[Pino Donadžio]]
| aktieri = * [[Džons Travolta]]
* [[Nensija Allena]]
* [[Džons Litgovs]]
* [[Deniss Francs]]
| scenārijs = Braiens De Palma
| producents = [[Džordžs Lito]]
| režisors = [[Braiens De Palma]]
| žanrs = neo-noir, mistērija, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Blow outENG.jpg
| imdb =
}}'''''Blow Out''''' ir 1981. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Braiens De Palma]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Travolta]], [[Nensija Allena]], [[Džons Litgovs]] un [[Deniss Francs]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .dj
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''dotDJ''
|sponsors              = ''Djibouti Telecom S.A''
|domātais-pielietojums = Ar [[Džibutija|Džibutiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Izplatīts saistībā ar mūziku; nelielos apmēros izmanto saistībā ar Džibutiju
|ierobežojumi          = Nav, izņemot slavenu preču zīmju reģistrēšanu, kur priekšroka ir preču zīmju īpašniekiem
|struktūra             = Reģistrēt var tikai otrā līmeņa domēnus
|dokumenti             = [http://www.dj/eterms.htm Terms and conditions]
|strīdu-risināšana     = Strīdus risina [http://a.dj/ Association.DJ]
|mājas-lapa            = [http://www.dj/ www.dj]
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vāla
| citvaloda      = nl
| oriģinālnosaukums = Waal
| attēls            = 2008-09 Nijmegen waal.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vāla pie Neimegena
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Reina]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Bovenmervede]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=52 | sāk_plat_s=20 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=06 | sāk_gar_m=02 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=49 | iet_plat_s=16 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=05 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{NED}}
| garums            = 84
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 250
| gada_notece       =
| baseins           = 1 500
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Nīderlande#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noziegumi un likumpārkāpumi
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|18,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1296926209/weekend/|title=Crimes and Misdemeanors |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|18}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 104 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1989|10|13}}
| izplatītājs = ''[[Orion Pictures]]''
| studija = ''Jack Rollins & Charles H. Joffe Productions''
| operators = [[Svens Nīkvists]]
| oriģinālnos = ''Crimes and Misdemeanors''
| mūzika = [[Francis Šūberts]]
| aktieri = * Vudijs Allens
* [[Mārtins Landau]]
* [[Mija Ferova]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Džerijs Orbahs]]
* [[Alans Alda]]
* [[Sems Voterstons]]
* [[Džoanna Glīsone]]
| scenārijs = Vudijs Allens
| producents = [[Roberts Grīnhats]]
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| žanrs = komēdija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Crimes and misdemeanors2.jpg
| imdb =
}}'''"Noziegumi un likumpārkāpumi"''' ({{Val|en|Crimes and Misdemeanors}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido Allens, [[Mārtins Landau]], [[Mija Ferova]], [[Andželika Hjūstone]], [[Džerijs Orbahs]], [[Alans Alda]], [[Sems Voterstons]] un [[Džoanna Glīsone]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidlanao
| official_name = ''Lanao del Sur''
| image_skyline = Marawi lake.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Lanao ezers]] pie [[Maravi]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Lanao del Sur in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1959
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3872.89
| population_total = 1195518
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 00 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 17 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Maravi]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 40
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Maravi]]
| p3 = '''39 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[lanaji]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-LAS
| website                  =
}}
'''Dienvidlanao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Timog Lanao}}, {{val|en|Province of Lanao del Sur}}, {{val|mrw|Pagabagatan Ranao}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 39 municipalitātēs un sīkāk 1159 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Maravi]].

sentences: '''29. augusts''' ir gada 241. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (242. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 124 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Parastā vībotne
|         binomial = Artemisia vulgaris
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = ArtemisiaVulgaris.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Artemisia
|         ģints_lv = Vībotnes
|             suga = A. vulgaris
|          suga_lv = Parastā vībotne
|           suga_r = Vībotne
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|
|           attēls =Alopecurus pratensis Grote vossenstaart (1).jpg
|    att_nosaukums =Pļavas lapsaste
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Angiosperms
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Monocots
|         klase_lv =Viendīgļlapji
|            rinda =Poales
|         rinda_lv =Graudzāļu rinda
|           dzimta =Poaceae
|        dzimta_lv =Graudzāļu dzimta
|            ģints =Alopecurus
|         ģints_lv =Lapsastes
|             suga =A. pratensis
|          suga_lv =Pļavas lapsaste
|         binomial =Alopecurus pratensis
|autors =L.
}}
'''Pļavas lapsaste''' ({{Val-la|Alopecurus pratensis}}) ir daudzgadīgs 30 - 100 cm augsts [[lakstaugs]]. Bieži sastopams pārmitrās pļavās, tiek arī kultivēts. Saknenis īss, ložņājošs. Stumbrs stāvs, gluds, sīki vagots, ar neauglīgiem dzinumiem pie pamata. Lapas pamīšus, vienkāršas, veselas, lineāras, nosmailotas, kailas, ļoti skarbas, ar stipri izteiktām dzīsliņām, gaiši zaļas. Lapu makstis garas, gludas, dažreiz nedaudz paplašinātas, mēlīte strupa, dažreiz atskabargaina vai saplosīta. Zied [[maijs|maijā]] un [[jūnijs|jūnijā]]. Ziedkopa - blīva, mīksta, zīdaina, diezgan liela cilindriska vārpskara, abos galos nedaudz sašaurināta, zariņi ar vairākām saspiestām vārpiņām, kas cieši piespiežas ziedkopas asij. Vārpiņas ar 1 ziedu, eliptiskas, abos galos sašaurinātas. Vārpiņas plēksnes 2, vienādas, pie pamata saaugušas, smailas, tikai šķautne ar gariem matiņiem. Zieda plēksne 1, ārējā, nedaudz īsāka par vārpiņas plēksnēm, ar garu akotu, kas sākas pie plēksnes pamata un vienmēr redzams ārpus vārpiņas. Putekšnīcas violetas, vēlāk rūsgans. [[Auglis]] - līdz 0,3 cm garš grauds. Ļoti vērtīga lopbarības zāle. Pavasarī sāk augt agri. Labi aug mitrā augsnē, visvairāk to sastop palieņu pļavās. Uz saknēm ir [[gumiņbaktērijas]], kas spēj saistīt gaisa [[slāpeklis|slāpekli]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija dihromāta formulvienības struktūrformula

Amonija dihromāta kristālrežģa modelis

 Amonija dihromāta paraugs
|       citi nosaukumi = amonija bihromāts, amonija pirohromāts
|           CAS numurs = 7789-09-5
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Cr2O7
|              molmasa = 252,07
|              blīvums = 2115
|  kušanas temperatūra = 168 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,2 g/100ml (0 °C)
 35,6 g/100ml (20 °C)
 40 g/100ml (25 °C)
 156 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija dihromāts''' ((NH4)2Cr2O7) ir oranžsarkani [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[dihromskābe]]s amonija sāls. Amonija dihromāts šķīst arī [[etanols|etanolā]], nešķīst [[acetons|acetonā]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada septembrī,}}
[[Image:Schrumpfschlauch animated modified.gif|thumb|Termocaurulīte]]
'''Termocaurule''' jeb '''termocaurulīte''' ir [[plastmasa]]s izolācijas caurulīte, kas sarūk karstuma iedarbībā un stingri aptver izolējamo vietu.

sentences:
{{Citas nozīmes|dabas teritoriju|Parks (nozīmju atdalīšana)|Parks}}
 [[Minhene|Minhenē]], [[Vācija|Vācijā]]]]
'''Parks''' ir estētiska apzaļumota [[dabas teritorija]] tās dabiskajā vai cilvēka pārveidotajā formā. Parka nozīme parasti tiek saistīta ar atpūtu vai rekreāciju. Kā parka tipi tradicionāli tiek izšķirti [[dabas parks|dabas parki]], [[nacionālais parks|nacionālie parki]] un tematiskie parki. Līdztekus tam par parkiem tiek saukta arī īpaši nodrošināta teritorija, kas tiek izmantota plaša spektra transportlīdzekļu novietnei, apkopei un remontam. Par parku mēdz saukt arī iekārtu kopumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums=230px
| attēls =
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus africanus
| suga_lv =Āfrikas savvaļas ēzelis
| pasuga=Equus africanus africanus
| pasuga_lv=Nūbijas savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus africanus africanus
([[Theodor von Heuglin|Heuglin]] & [[Leopold Fitzinger|Fitzinger]], 1866)
}}
'''Nūbijas savvaļas ēzelis''' (''Equus africanus africanus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu]] apakšģints (''Asinus'') [[āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļu]] sugas (''Equus africanus'') pasuga.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Sirano
|    oriģinālnos = ''Cyrano''
|         attēls = Cyrano poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Džo Raits]]
|     producents =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* Gajs Hīlijs
|      scenārijs = Ērika Šmita
|        aktieri =
* [[Pīters Dinklidžs]]
* [[Heilija Beneta]]
* [[Kelvins Harisons jaunākais]]
* [[Bens Mendelsons]]
|         mūzika =
* Ārons Desners
* Braiss Desners
|      operators = [[Sīmuss Makgārvijs]]
|        montāža = Valerio Bonelli
|        studija =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Bron Creative]]''
* ''[[Working Title Films]]''
|    izplatītājs =
* ''[[United Artists|United Artists Releasing]]'' {{small|(ASV)}}
* ''[[Universal Pictures]]'' {{small|(starptautiski)}}
|       izdošana = {{Filmas datums|2021|9|2|Teluraidas kinofestivāls|2022|2|25|ASV un Apvienotās Karalistes}}
|         ilgums = 124 minūtes
|         valsts =
* {{USA}}
* {{UK}}
* {{CAN}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Thompson|first=Anne|date=January 4, 2022|title=Why Joe Wright Threw Caution to the Winds on ''Cyrano'' After ''Woman in the Window'' Left Him Reeling|url=https://www.indiewire.com/2022/01/joe-wright-musical-cyrano-woman-in-the-window-atonement-shot-1234688414/|access-date=January 20, 2022|website=[[IndieWire]]}}</ref>
|    ienākumi = {{ASV dolārs|6,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Cyrano |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr279990789/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|6|4||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb = 12889404
}}
'''"Sirano"''' ({{val|en|Cyrano}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāli romantiskā drāmas filma, kuras režisors ir [[Džo Raits]], scenārija autore Ērika Šmita. Sižets balstīts uz Šmitas 2018. gada skatuves mūziklu ar tādu pašu nosaukumu, kas savukārt veidots pēc [[Edmonds Rostāns|Edmonda Rostāna]] 1897. gada lugas "[[Sirano de Beržeraks]]" motīviem. Galvenās lomas atveidojuši [[Pīters Dinklidžs]], [[Heilija Beneta]], [[Kelvins Harisons jaunākais]], [[Bens Mendelsons]].

sentences:
— vispazīstamākais korozijas piemērs.]]
'''Korozija''' (no {{val|la|corrosio}} — 'sabrukšana') ir [[metāls|metālu]], to [[sakausējums|sakausējumu]] un dažādu izstrādājumu sabrukšana apkārtējās vides ķīmiskā vai elektroķīmiskā iedarbībā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jevgeņijs Millers
|     vārds_orig = ''Eugen Ludwig Müller''
|         attēls = Evgenij Miller.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Daugavpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis =5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Millers, Matilde Vilhelmīne Millere
|          brāļi = Kārlis Eduards Jēkabs Millers
|          māsas = Ernestīne Suzete, Margarita Vilhelmīne, Matilde Šarlote
|   dzīvesbiedrs = Natālija Šipova
|
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Citas nozīmes|ģenerāli|Millers|Millers}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Mezzvidu pagasts}}
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Bērzgales pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: {{citas nozīmes|materiāliem|Keramika (nozīmju atdalīšana)|Keramika}}

sentences:
[[Kategorija:Siguldas novada pagasti]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Mores pagasts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Semka Sokoloviča-Bertoka
|     vārds_orig = ''Semka Sokolović-Bertok''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Dienvidslāvija|Sarajeva|td=Bosnija un Hercegovina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Horvātija|Zagreba}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{YUG}} <br />{{CRO}}
|   nodarbošanās = [[aktieris|aktrise]], [[šahs|šahiste]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Humanitārās zinātnes
| attēls                   = Liberal Arts FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Liberal Arts''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džošs Rednors]]
| producents               =
* [[Braiss Dal Farra]]
* [[Klods Dal Farra]]
* [[Džese Hara]]
* [[Lorēna Manša]]
* Džošs Rednors
| scenārija autors         = Džošs Rednors
| galvenajās lomās         =
* Džošs Rednors
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Elisona Džanija]]
* [[Džons Magaro]]
* [[Elizabete Rīzere]]
| mūzika                   = [[Bens Tots]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Strategic Motion Ventures]]''
* ''[[BCDF Pictures]]''
* ''[[Tom Sawyer Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|9|14|ASV|}}
| ilgums                   = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/liberal-arts-2012|title=Liberal Arts|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323133115/http://www.bbfc.co.uk/releases/liberal-arts-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=liberalarts.htm|title=Liberal Arts (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Humanitārās zinātnes"''' ({{val|en|Liberal Arts}}) ir 2012. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džošs Rednors]]. Citas lomas filmā atveido [[Elizabete Olsena]], [[Ričards Dženkinss]], [[Elisona Džanija]], [[Džons Magaro]] un [[Elizabete Rīzere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|1|22||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{atsauces+}}
]]
]]
'''Asimetrijas koeficients''' ({{val|en|skewness}}) ir statistisks rādītājs, ar kura palīdzību var noteikt to, cik lielā mērā [[Normālsadalījums|normālsadalījuma]] zvanveida grafiks ir simetrisks attiecībā pret centrālo asi. Ja "zvana" labais zars ir izstiepts, bet kreisais aprauts (vairāk rezultātu ir ar zemākām vērtībām), tad saka, ka ''sadalījumam ir pozitīva asimetrija'', bet, ja "zvana" kreisais zars ir izstiepts, bet labais aprauts, tad — ''sadalījumam ir negatīva asimetrija''. Ja asimetrijas koeficients tuvojas [[nulle]]i (aptuveni robežās ±1 — atkarībā no izlases apjoma), tad var runāt par atbilstību normālsadalījumam.

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Emma Goldmane
''Emma Goldman'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
|-
| '''Dzimusi''' || {{dat|1869|6|27}}
[[Kauņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LTU}})
|-
| '''Mirusi''' || {{dat|1940|5|14}}
[[Toronto]], {{CAN}}
|}

sentences:
, celta 7. gadsimtā, viena no vecākajām koka ēkām pasaulē]]
. Tā ir iekļauta [[UNESCO]] [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|Pasaules Mantojuma sarakstā]]]]
'''Pagoda''' ir torņveidīga celtne jeb [[tornis]] ar daudzpakāpju jumtiem, kas būvēta pēc [[stūpa]]s tradīcijas vēsturiskajā [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]]<ref name="The Origin of Pagodas">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.china.org.cn/english/features/43498.htm|title=The Origin of Pagodas|publisher=China.org.cn|access-date=2017-01-23|date=2002-09-19}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.webpages.uidaho.edu/arch499/nonwest/nepal/Pagoda.htm|title=Pagoda|publisher=Webpages.uidaho.edu|access-date=2017-01-23}}</ref> un turpmāk attīstīta [[Austrumāzija|Austrumu Āzijā]] vai, ievērojot minētās tradīcijas, bieži vien [[Nepāla|Nepālā]], [[Ķīna|Ķīnā]], [[Japāna|Japānā]], [[Koreja|Korejā]], [[Vjetnama|Vjetnamā]], [[Mjanma|Mjanmā]], [[Indija|Indijā]], [[Šrilanka|Šrilankā]] un citās Āzijas vietās. Lielākā daļa pagodu ir būvētas reliģiskiem, visbiežāk [[Budisms|budistu]], arī [[Hinduisms|hinduistu]], dažkārt [[Daoisms|daoistu]], mērķiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ziedonis Rozenbergs
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1943
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = metinātājs
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|greznu un monumentālu celtni|nocietinājuma tipa pilīm|viduslaiku pils}}
 — [[Kurzemes valdnieku uzskaitījums|Kurzemes un Zemgales hercogu]] galvenā rezidence no 1578. līdz 1795. gadam]]
'''Pils''' ir grezna, monumentāla celtne, kas parasti bijusi [[monarhs|monarhu]] vai [[valsts vadītājs|valsts vadītāja]] rezidence. Pilis klasiskajā izpratnē ([[viduslaiku pils|viduslaiku pilis]]) sāka celt tikai [[9. gadsimts|9. gadsimtā]], kaut gan jau [[senie laiki|senajos laikos]] tika celtas pilīm līdzīgas valdnieku rezidences. Šādas pilis parasti apjož augsta mūra [[siena]]. Augstā siena tika celta, lai aizsargātu tās iemītniekus no ienaidniekiem. Sākotnēji pilis cēla no koka, bet vēlāk tās nomainīja sarežģītākas [[akmens]] un [[ķieģelis|ķieģeļu]] [[celtne]]s. Pilīs bija gan mājokļi, gan [[cietoksnis|cietokšņi]], gan armijas štābi un [[cietums|cietumi]].

sentences:
, [[Šveice|Šveicē]]]]
'''Ceļš''' ir speciāli izveidota zemes josla, kas atvieglo sauszemes [[transportlīdzeklis|transportlīdzekļu]], kā arī gājēju [[kustība|kustību]]. Ceļš, kuram ir ciets segums, nereti tiek saukts par '''šoseju''', bet pilsētās par [[iela|ielu]], [[bulvāris|bulvāri]] vai [[gatve (iela)|gatvi]]. [[Vilciens|Vilcieni]] pārvietojas pa [[dzelzceļš|dzelzceļu]], pa speciāli izbūvētām [[sliede|sliedēm]]. Arī [[ūdens transportlīdzeklis|ūdens transportlīdzekļiem]] ir savi ceļi, pa kuriem tie pārvietojas, piemēram, [[kuģu ceļš]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Bačana
|attēls              = Benteng Barneveld.jpg
|attēla paraksts     = Holandiešu Barnevelda cietoksnis Labuhā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Bacan''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Bačanu salas]]
|latd= 0 |latm= 40 |lats= |latNS= S
|longd=127 |longm= 30|longs= |longEW=E
|platība             = 1900
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Batusibela
|augstums            = 2111
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmoluku]]
|iedzīvotāji         = 60 742 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 31,97
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Labuha]]
|piezīme =
}}
'''Bačana''' ({{val|id|Pulau Bacan}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku]] arhipelāgā ietilpstošo [[Bačanu salas|Bačanu salu]] grupas lielākā sala. Administratīvi ietilpst [[Ziemeļmoluku]] provincē, daļa no Dienvidhalmaheras apriņķa. Lielākā pilsēta ir apriņķa centrs [[Labuha]]. Vēsturiski salā līdz pat 19. gadsimta beigām pastāvēja neatkarīgs Bačanas sultanāts.

sentences: '''Jelgavas pilsētas bibliotēka''' (līdz 2016. gada 27. aprīlim — '''Jelgavas Zinātniskā bibliotēka''') ir [[Kultūra|kultūras]] iestāde, kas pilda savas funkcijas saskaņā ar [[Latvijas Republikas bibliotēku likums|Latvijas Republikas bibliotēku likumu]]<ref name="Bibliotēku likums">{{tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=48567|title=Bibliotēku likums}}</ref> un citiem Latvijas Republikas normatīvajiem aktiem. Jelgavas pilsētas bibliotēka ir [[Jelgava]]s pilsētas pašvaldības iestāde, reģiona galvenā bibliotēka, [[Zemgale]]s lielākā publiskā bibliotēka. Bibliotēkai ir trīs filiāles — Miezītes bibliotēka, Pārlielupes bibliotēka un bērnu bibliotēka "Zinītis". Bibliotēka ir konsultatīvais un metodiskais centrs 28 [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] [[Pašvaldība|pašvaldības]] bibliotēkām un starpbibliotēku abonementa centrs Zemgales reģionā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Konstantīns Rērihs
|     vārds_orig = ''Константин Фёдорович Рерих''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1837
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Paplaka|Paplakas muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Virgas pagasts]], [[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1900
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists
|        dzimums = V
|         vecāki = Frīdrihs Rērihs, Šarlote Konstantija Šūšela
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Kalašņikova
|          bērni = Lidija, [[Nikolajs Rērihs|Nikolajs]], Boriss, Vladimirs
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Latvijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Latvijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
Šajā uzskaitījumā ir apkopotas visas [[Latvija|Latvijā]] savvaļā sastopamās [[rāpuļi|rāpuļu]] sugas.<ref>Latvijas PSR dzīvnieku noteicējs. II daļa. Mugurkaulnieki. Rīga, Latvijas Valsts izdevniecība, 1956, 72.—76. lpp.</ref>
== Anapsīdu apakšklase (''Anapsida'') ==
=== Bruņurupuču kārta (''Testudines'') ===
==== Purva bruņurupuču dzimta (''Emydidae'') ====
{|class="wikitable"
|-
! Attēls
! Dzīvnieks
! Zinātniskais nosaukums
|-
|
| [[Purva bruņurupucis]]
| ''Emys orbicularis''
|-
|}
== Diapsīdu apakšklase (''Diapsida'') ==
=== Zvīņaiņu kārta (''Squamata'') ===
==== Ķirzaku apakškārta (''Lacertilia'') ====
===== Glodeņu dzimta (''Anguidae'') =====
{|class="wikitable"
|-
! Attēls
! Dzīvnieks
! Zinātniskais nosaukums
|-
|
| [[Glodene]]
| ''Anguis fragilis''
|-
|}
===== Ķirzaku dzimta (''Lacertidae'') =====
{|class="wikitable"
|-
! Attēls
! Dzīvnieks
! Zinātniskais nosaukums
|-
|
| [[Sila ķirzaka]]
| ''Lacerta agilis''
|-
|
| [[Pļavas ķirzaka]]
| ''Lacerta vivipara''
|-
|}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Televīzijas dvēsele
| attēls                   = Movie poster Anchorman The Legend of Ron Burgundy.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Anchorman: The Legend of Ron Burgundy''
| žanrs                    = kinokomēdija
| režisors                 = [[Ādams Makejs]]
| producents               = [[Džads Apatovs]]
| scenārija autors         =
* [[Vills Ferels]]
* Ādams Makejs
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Pols Rads]]
* [[Kristīna Eplgeita]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Freds Vilards]]
| mūzika                   = [[Alekss Vurmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Apatow Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|6|28|Losandželosa|2004|7|9|ASV|2009|1|23|Latvija|}}
| ilgums                   = 90 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/anchorman-legend-ron-burgundy-2004-0 |title=Anchorman: The Legend of Ron Burgundy |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=November 4, 2018 |archive-date={{dat|2019|07|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190701121306/https://bbfc.co.uk/releases/anchorman-legend-ron-burgundy-2004-0 }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anchorman.htm|title=Anchorman: The Legend of Ron Burgundy (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 4, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|90,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Televīzijas dvēsele 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Televīzijas dvēsele"''' ({{val|en|Anchorman: The Legend of Ron Burgundy}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Ādams Makejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Pols Rads]], [[Kristīna Eplgeita]], [[Stīvs Karels]] un [[Freds Vilards]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|6|28||bez}} Losandželosā. Filmai 2013. gadā iznāca turpinājums "[[Televīzijas dvēsele 2]]".

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Psilocibīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 520-52-5
|      ķīmiskā formula = C12H17N2O4P
|              molmasa = 284,25
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 220—228 °C<ref>[http://www.chemicalbook.com/ChemicalProductProperty_EN_CB5932766.htm Psilocybine] {{en}}</ref>
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = >20 mg/ml<ref>[http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?D7=0&N5=SEARCH_CONCAT_PNO|BRAND_KEY&N4=P0100|SIGMA&N25=0&QS=ON&F=SPEC P0100 Psilocybin] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813153701/http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?D7=0&N5=SEARCH_CONCAT_PNO%7CBRAND_KEY&N4=P0100%7CSIGMA&N25=0&QS=ON&F=SPEC |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} {{en}}</ref>
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''SIA Orbita Telecom'' (''Just5'')
| Logo                = Just5-logo.svg
| Uzņēmuma_veids      = [[Sabiedrība ar ierobežotu atbildību]]
| Dibināšanas_datums  = 2007. gads
| Apkalpotais_reģions = Pasaule
| Sēdeklis            = Rīga [[Latvija]], Las Vegasa [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], Maskava [[Krievija]], Šeņdžeņa [[Ķīna]], Kijeva [[Ukraina]], Minska [[Baltkrievija]]
| Vadība              = Mihails Nikolajevs
Aleksejs Jakušonoks
Dmitrijs Maceraļiks
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Nozare              = Telesakaru ierīces
| Produkti            = Mobilie telefoni
| Mājaslapa           = [http://www.just5.lv www.just5.lv]
}}

sentences:
<mapframe text="Piti pils" width=300 height=300 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q51252"
}
</mapframe>
'''Ufici galerija''' ({{val-it|Galleria degli Uffizi}}) ir viens no vecākajiem un slavenākajiem mākslas muzejiem pasaulē. Tā atrodas [[Florence|Florencē]], [[Itālija|Itālijā]]. Pili sāka celt [[Džordžo Vazāri|Džordžio Vazāri]] 1560. gadā pēc [[Kozimo I de Mediči]] pasūtījuma. Tā bija domāta kā biroja telpas Florences maģistrātiem, no kā arī cēlies nosaukums. Celtniecību pēc Vazāri skicēm turpināja Alfonso Paridži un Bernardo Buontalenti, un tā tika beigta 1581. gadā. Iekšpagalms ir garš un šaurs, atvērts uz [[Arno]] upes pusi tā tālākajā galā ar [[Doriskais orderis|dorisko orderi]], kas artikulē iekšpagalmu, nenodalot to pilnībā, tāpēc arhitektūras vēsturnieki to dēvē par pirmo idealizēto ielas skatu Eiropā. Tieši ar Annas Marijas Lodovicas, pēdējās Mediči mantinieces gādību, Mediči kolekcija palikusi Ufici Galerijā saskaņā ar ''Patto di famiglia'' līgumu. Sākot ar 16.gs. Galerija bijusi atvērta īpašiem apmeklētājiem, bet no 1765. gada arī plašākai publikai.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
'''Okamposs''' var būt:

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Peugeot''
| Uzņēmuma_veids      =
| Logo                = Peugeot Logo.svg
| Dibināšanas_datums  = 1882. gads
| Sēdeklis            = {{vieta|Francija|Sošo}}
| Vadība              = Filips Varēns (CEO), <br /> Žans-Pjērs Pluē (Galv. dizainers)
| Darbinieku_skaits   = 201 690 (2010)
| Apgrozījums         = €54.4 miljardi (2008)
| Bilance             = €0.4 miljardi (2008)
| Nozare              = Automašīnu rūpniecība
| Produkti            = [[Automašīna]]s
| Mājaslapa          = [http://www.peugeot.lv www.peugeot.lv]
}}
'''''Peugeot''''' ir [[Francija|Francijā]] bāzēts ''[[Stellantis]]'' grupas autobūves uzņēmums. Tas ir arī senākais līdz mūsdienām saglabājies automašīnu ražotājs. ''Peugeot'' ir otrs lielākais automašīnu ražotājs [[Eiropa|Eiropā]], aiz ''[[Volkswagen]]''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā kļūt par perfektu zaķi
| attēls                   = House bunny.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The House Bunny''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Freds Volfs]]
| producents               =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
* [[Alens Koverts]]
* [[Hetere Parija]]
| scenārija autors         =
* [[Kārena Makkala Laca]]
* [[Kirstena Smita]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Ferisa]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Kolins Henkss]]
* [[Keta Deningsa]]
* [[Kristofers Makdonalds]]
* [[Hjū Hefners]]
| mūzika                   = [[Vedijs Vahtels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Happy Madison Productions]]''
* ''[[Alta Loma Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|8|22}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/house-bunny-2008|title=The House Bunny|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 28, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=housebunny.htm|title=The House Bunny (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 28, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|70,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā kļūt par perfektu zaķi"''' ({{val|en|The House Bunny}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Freds Volfs]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Ferisa]], [[Emma Stouna]], [[Kolins Henkss]], [[Keta Deningsa]], [[Kristofers Makdonalds]] un [[Hjū Hefners]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|8|22||bez}}.

sentences: '''21. augusts''' ir gada 233. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (234. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 132 dienas.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-metionīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11NO2S
|molmasa=149,21
|blīvums=1340
|kušanas temperatūra=281 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,41
}}
'''Metionīns''' ('''''Met''''', α-amino-γ-metilmerkaptosviestskābe, C5H11NO2S) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Metionīns ir viena no divām [[sērs|sēru]] saturošajām aminoskābēm (otra ir [[cisteīns]]). Metionīns ir heksagonālu plāksnīšu veida kristāli.

sentences:
[[File:Epigenetic mechanisms.png|thumb|300px|Attēlota epiģenētiska darbība]]
'''Epiģenētika''' ir mūsdienu [[bioloģija]]s zinātne, kas pēta [[Gēns|gēnu]] aktivitātes, kuras nav saistītas ar [[DNS]] primārās struktūras izmaiņām.<ref>[http://web.stanford.edu/class/cs273a/papers.spr07/10/epigenetics.pdf ''Epigenetics''  {{en ikona}}]</ref> Epiģenētika ir zinātne par to, kā vides signāli atlasa, modificē un regulē gēnu darbību. Epiģenētika palīdz skaidrot, kā no vienas [[šūna]]s ([[cilmes šūna]]s) veidojas daudzšūnu organisms, kurš sastāv no ļoti atšķirīgām pēc funkcijas un uzbūves šūnām, kā arī šūnu reakciju uz vides faktoru ietekmi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.stradini.lv/upload/zinatne/vpp/multicelularo_sferu_testi_e._endzelins.pdf |title=Epiģenētika un histonu deacetilāzes {{lv ikona}} |access-date={{dat|2015|04|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160316180850/http://www.stradini.lv/upload/zinatne/vpp/multicelularo_sferu_testi_e._endzelins.pdf |archivedate={{dat|2016|03|16||bez}} }}</ref> Epiģenētika pēta, kas kontrolē "gēnu aktivizāciju no DNS "ārpuses", signālus (ķīmiskus vai elektromagnētiskus), kuri ieslēdz un izslēdz gēnus."

sentences: '''Augšupielāde''' ({{val-en|upload}}) ir [[fails|faila]] iesūtīšana attālinātā [[dators|datorā]] no lietotāja datora.<ref>{{AkadTerm|term=upload|lang=EN}}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 =
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               =
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abū Raihāns Bīrūnī
|     vārds_orig = {{ara|ابوریحان بیرونی}}
|         attēls = Biruni Iranian.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 1973. gadā Irānā izdota [[pastmarka]], kurā attēlots Abū Raihāns Bīrūnī, par godu viņa 1000 gadu dzimšanas dienai
|        dz_gads = 973
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Horezma]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad [[Hiva]], {{UZB}})
|         m_gads = 1048
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Gaznī]], [[Gaznevīdu impērija]]
({{AFG}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizika]], [[antropoloģija]], [[astronomija]], [[astroloģija]], [[ķīmija]], [[vēsture]], [[ģeogrāfija]], [[matemātika]], [[medicīna]], [[psiholoģija]], [[filozofija]], [[teoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Auguste Juliāna fon Mengdena
|     vārds_orig = ''Augusta Juliane von Mengden''
|         attēls = Ivan VI of Russia with Y.Mengden by anonymous (18th c., Tretyakov gallery).jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Auguste Juliāna ar [[Ivans VI Romanovs|Ivanu VI]]<ref>Подробный словарь русских гравированных портретов / Сост. Д.А. Ровинский. Т. 4. — Санкт-Петербу́рг, 1889. Стб. 372//Citēts pēc Государственная Третьяковская галерея. Каталог собрания. Живопись XVIII века. — Москва: Изд-во «Красная площадь», 1998. С. 279.</ref>
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1719
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1787
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 21
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Carnikava]]
[[Sanktpēterburga]], [[Ziemas pils]], Skļajeva nams Pils krastmalā 30 (''Дом  Феодосея Скляева'')
[[Rīga]], [[Rīgas pils]]
[[Oranienburga]]
[[Carnikava]], [[Carnikavas pils]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltiete]]
|   nodarbošanās = Krievijas Impērijas Pirmā galma dāma (''первая статс-фрейлина, камер-фрейлина'')
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Zviedru Vidzeme]]s landmaršals [[Magnuss Gustavs brīvkungs fon Mengdens]] (1663-1726)
[[Doroteja Sofija fon Rozena]] (1690-1773)
|          brāļi = [[Gustavs Johans fon Mengdens]] (1708-1773)
[[Frīdrihs fon Mengdens]] (1724-1787)
[[Oto fon Mengdens]] (1724-?)
[[Ernsts Reinholds fon Mengdens]] (1726-1798).
|          māsas = [[Anna Barbara fon Mengdena]] (1707-?)
[[Sofija Elizabete fon Mengdena]] (1711-1791)
[[Regīna Šarlote fon Mengdena]] (1714-1752)
[[Anna Doroteja fon Minniha|Anna Doroteja fon Mengdena (fon Minniha)]] (1716-1760)
[[Sabīna fon Mengdena]](1720<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Mengden_nr_198|title=Von Mengden nr 198 - Adelsvapen-Wiki|website=www.adelsvapen.com}}</ref>-?)
[[Marija Aurora fon Mengdena]] (1722-?)
[[Jakobīna fon Mengdena]] (1721-1772)
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Auguste Juliāna fon Mendgena''' ({{val|de|Augusta Juliane von Mengden}}, {{val|ru|Юлиана Магнусовна Менгден}}) (dzimusi {{dat|1719|5|22}}, mirusi {{dat|1787|10|21}} [[Krimuldas-Pēterupes draudzes novads|Krimuldas novada]] [[Jērkule]]s muižā, apglabāta [[Carnikava]]s kapos)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://utlib.ut.ee/eeva/index.php/index.php?do=tekst_search|title=EEVA | Texts | Search|website=utlib.ut.ee}}</ref> bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] muižniece, [[Krievijas Impērija]]s valdnieces, reģentes [[Anna Leopoldovna (Krievijas Impērijas reģente)|Annas Leopoldovnas]] vistuvākā draudzene, favorīte un mīļākā,<ref name="e-reading-lib.com">Анисимов, Евгений. ''Иван VI Антонович''. Серия: Жизнь замечательных людей. Молодая гвардия, 2008. {{ISBN|978-5-235-03026-8}}. http://www.e-reading-lib.com/chapter.php/90999/9/Anisimov_-_Ivan_VI_Antonovich.html#note_307</ref> [[Svētā Romas impērija|Svētās Romas impērijas]] valstsgrāfa, [[Livonijas landmaršali|Livonijas landmaršala]], īstenā valsts padomnieka [[Ernsts Reinholds fon Mengdens|Ernsta Reinholda fon Mengdena]] māsa.

Auguste Juliāna bija mazgadīgā ķeizara [[Ivans VI Romanovs|Ivana VI]] auklīte, kura aktīvi plānoja un veica Krievijas Impērijas reģenta [[Kurzemes hercogs|Kurzemes hercoga]] [[Ernsts Johans Bīrons|Ernsta Johana Bīrona]] gāšanu.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s akvatinta "Viņi nevēlas" (''No quieren'') sērijā "Kara katastrofas" (''Los Desastres de la Guerra'')]]
'''Posttraumatiskā stresa sindroms''' ('''PTSS''') jeb '''pēctraumas stresa traucējumi''' ({{val|en|post-traumatic stress disorder}} (PTSD)) ir dabiska psihosomatiska reakcija uz [[trauma|traumu]] — uz dažāda veida [[nāve|dzīvības briesmām]], kā piemēram, uz vienu vai vairākiem [[vardarbība|vardarbīgiem]] vai [[katastrofa|katastrofāliem]] notikumiem, vai uz nopietnas medicīniskas [[diagnostika|diagnozes]] saņemšanu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Life''
| attēls                   = Lifefilmposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Antons Korbijns]]
| producents               =
* [[Īeins Kenings]]
* [[Kristīne Piovesana]]
* [[Emīls Šērmans]]
* [[Benito Millers]]
* [[Volfgangs Millers]]
| scenārija autors         = [[Lūks Deiviss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Stella Šnābele]]
* [[Alesandra Mastronardi]]
* [[Deins Dehāns]]
| mūzika                   = [[Ouens Palets]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Barry Films Production]]''
* ''[[First Generation Films]]''
* ''[[See-Saw Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Cinedigm]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|2|9|Berlīnesfilmu festivāls|2015|9|9|Francija|2015|12|4|ASV|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/life-2015|title=Life|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 3, 2019|archive-date={{dat|2020|08|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200809211021/https://www.bbfc.co.uk/releases/life-2015}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
* {{CAN}}
* {{DEU}}
* {{AUS}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10-15 miljomi}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Life''''' ir 2015. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Antons Korbijns]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Džoels Edžertons]], [[Bens Kingslijs]], [[Stella Šnābele]], [[Alesandra Mastronardi]] un [[Deins Dehāns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|2|9||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
, [[Spānija|Spānijā]]]]
'''Akvedukts''' ({{val|la|aqua}} — '[[ūdens]]' un ''ducere'' — 'vadīt') ir mākslīgs kanāls, kas konstruēts, lai novadītu ūdeni no vienas vietas uz otru.

sentences: '''Svārsts''' ir ķermenis, kas nostiprināts iekarē un var brīvi šūpoties ap horizontālu asi, kas ir līdzsvara stāvoklis. Kad svārsts tiek atvirzīts no līdzsvara stāvokļa, tas [[smaguma spēks|smaguma spēka]] iedarbībā atgriežas [[Mehāniskais līdzsvars|līdzsvara stāvoklī]]. Smaguma spēks un ķermeņa [[masa]]s [[inerce]] nodrošina [[svārstības]] ap līdzsvara stāvokli. Laiku, kurā svārsts veic vienu pilnu svārstību, sauc par [[periods|periodu]].

sentences:
ražots fotoelektronu pavairotājs ''[[Hamamatsu]] R446'' no [[spektrofotometrs|spektrofotometra]].]]
. gadā ražots pavairotājs ar vienu dinodu ФЭУ-2]]
'''Fotoelektronu pavairotājs''' jeb '''fotoelektronu daudzkāršotājs''' ir [[vakuums|vakuuma]] elektroierīce, kurā tiek izmantotas [[fotoefekts|fotoefekta]] un [[sekundārā emisija|sekundārās emisijas]] parādības un kuru lieto kā sevišķi jutīgu [[gaisma]]s [[sensors|sensoru]].

sentences: '''Kauņas dzelzceļa tunelis''' ({{val|lt|Kauno geležinkelio tunelis}}) ir viens no diviem [[Lietuva]]s dzelzceļa tuneļiem un vienīgais tunelis [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]], kas paredzēts tikai dzelzceļam. Caur šo tuneli iet pasažieru pārvadājumu līnija starp [[Viļņa|Viļņu]] un [[Kauņa|Kauņu]]. Tuneļa garums ir 1285 metri, augstums – 6,6 metri, platums – 8,8 metri. Kauņas dzelzceļa tunelis kopš 1996. gada ir iekļauts Lietuvas aizsargājamo kulturvēsturisko pieminekļu sarakstā.<ref>[http://kvr.kpd.lt/heritage/Pages/KVRDetail.aspx?lang=en&MC=16656]{{Novecojusi saite}} The Registry of Immovable Cultural Heritage Sites: Unique object code: 16656. Retrieved on 12 May 2010.</ref>

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''chown''}}
'''''chown''''' (abreviatūra no ''change owner'') ir [[komanda (datorika)|komanda]], ko izmanto ''[[Unix]]'' līdzīgajās sistēmās, lai nomainītu īpašnieku failu sistēmas [[fails|failiem]] vai [[Direktorijs|direktorijiem]]. [[privilēģijas (datorika)|Neprivileģēti]] (parasti) lietotāji, kas vēlas nomainīt sev piederoša faila grupas piederību, var izmantot komandu [[chgrp]].

sentences:
'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m3. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

sentences: '''ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķi''' ir 17 globāli mērķi, ko 2015. gadā uzstādīja [[ANO Ģenerālā asambleja]]. Tie ir daļa no asamblejas rezolūcijas 70/1<ref>http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E</ref>: " Mūsu pasaules pārveidošana: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam."<ref name=":3">{{Tīmekļa atsauce|url=https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld|title=Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development|website=United Nations – Sustainable Development knowledge platform|accessdate=23 August 2015}}</ref> Mērķi ir plaši un neatkarīgi, taču katram no tiem ir atsevišķs sasniedzamo rādījumu saraksts. Visu 169 apakšmērķu sasniegšana nozīmētu visu 17 mērķu sasniegšanu. Mērķi iekļauj tādas sociālas un ekonomiskas attīstības problēmas kā [[nabadzība]], [[bads]], [[veselība]], [[izglītība]], [[globālā sasilšana]], [[dzimumu līdztiesība]], [[ūdensapgāde]], [[sanitārija]], [[enerģija]], [[urbanizācija]], [[dabas aizsardzība]] un [[sociālais taisnīgums]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://sustainabledevelopment.un.org/content/documents/4538pressowg13.pdf|title=Press release – UN General Assembly’s Open Working Group proposes sustainable development goals|date=19 July 2014|website=Sustainabledevelopment.un.org|format=PDF|accessdate=2016-10-18}}</ref>

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Vašingtona monuments
| image = Washington Monument 2022.jpg
| caption = Vašingtona monuments [[Vašingtona|Vašingtonā]], 2022. gada jūnijs
| location = [[Nacionālā aleja]], [[Vašingtona]], [[ASV]]
| coordinates = {{coord|38|53|22|N|77|2|7|W|region:US-DC_type:landmark|display=inline,title}}
| coord_ref=<ref name=NGS2015/>{{rp|6, 82, 86}}
| locmapin =
| area = 42,90 ha
| height = 169 m
| built = 1848–1854, 1879–1884
| visitation_num = 671 031
| visitation_year = 2008
| governing_body = [[Nacionālo parku dienests]]
{{designation list | embed=yes
| designation1 = NRHP
| designation1_offname =
| designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
| designation1_number = 66000035
}}
| website =  [https://www.nps.gov/wamo/ Washington Monument]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Mezglu raksti''' ir tradicionāls latviešu [[rakstība]]s veids ar vienu vai divu dažādu krāsu dzijas pavedienu secīgu siešanu mezglos, lai galvenokārt pierakstītu [[Tautasdziesma|tautasdziesmu]] vārdus. Rakstu zīmju sistēma tika veidota no mezglu, cilpu un to kombināciju veidiem, katram salikumam vai atsevišķam mezglam apzīmējot burtu. Izveidotās virknes sākums tika piesiets pie mietiņa, tādēļ, lai izlasītu saturu, kamols bija jāattin pilnībā.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Nastevičs|first=U.|date=2016. gada decembris|title=The Knot Script - the Lost Writing System of the Latvian Language|url=https://www.researchgate.net/publication/314225526_THE_KNOT_SCRIPT_-_THE_LOST_WRITING_SYSTEM_OF_THE_LATVIAN_LANGUAGE|journal=Education Reform in Comprehensive School Education Content Research and Implementation Problems|publisher=Rezekne Academy of Technologies|doi=10.17770/ercs2016.2178|issn=2256-0823}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kaulu kolekcionārs
| operators =
| attēls = Bone collector poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Filips Noiss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Denzels Vašingtons]]
* [[Andželīna Džolija]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Maikls Rukers]]
* [[Maiks Makglons]]
* [[Luiss Gusmans]]
* [[Līlends Orsers]]
* [[Eds O'Nīls]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Bone Collector''
| studija = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Bregman Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Universal Pictures''
* ''Columbia TriStar Film Distributors International''
| izdošana = {{Filmas datums|1999|11|5}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|73 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|151,5 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Bone-Collector-The#tab=summary|title=The Bone Collector (1999) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|7|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kaulu kolekcionārs"''' ({{Val|en|The Bone Collector}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Filips Noiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Andželīna Džolija]], [[Kvīna Latifa]], [[Maikls Rukers]], [[Maiks Makglons]], [[Luiss Gusmans]], [[Līlends Orsers]] un [[Eds O'Nīls]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma Džefrija Dīvera 1997. gada romānu.

sentences:
[[Kategorija:Ukraiņi]]
[[Kategorija:Latvijas cilvēki pēc tautības|Ukraiņi]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības|Ukraiņi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Emma
| attēls                   = Emma1996.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Emma''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Daglass Makgrets]]
| producents               =
* [[Patriks Kasaveti]]
* [[Stīvens Hafts]]
| scenārija autors         = Daglass Makgrets
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Alans Kamings]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Grēta Skači]]
* [[Pollija Volkere]]
| mūzika                   = [[Stīvens Varbeks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Matchmaker Films]]''
* ''[[Haft Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1996|8|2||bez}}
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/emma-1996|title=Emma|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=emma.htm|title=Emma (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Emma"''' ({{val|en|Emma}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz Džeinas Ostinas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Daglass Makgrets]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Toni Kolete]], [[Alans Kamings]], [[Jūens Makgregors]], [[Grēta Skači]] un [[Pollija Volkere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|8|2||bez}}.

sentences: '''Vecā Danas minerālu klasifikācijas sistēma''' ir ilgstoši populārākā [[minerāls|minerālu]] klasifikācijas un sistemātikas sistēma.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Tilia maximowicziana|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malvales|rinda_lv=Malvu rinda|dzimta=Malvaceae|dzimta_lv=Malvu dzimta|apakšdzimta=Tilioideae|apakšdzimta_lv=Liepu apakšdzimta|ģints=Tilia|ģints_lv=Liepas|suga=Tilia maximowicziana|suga_lv=Maksimoviča liepa|attēls=Tilia maximowicziana 1.JPG}}
'''Maksimoviča liepa''' ({{val-la|Tilia maximowicziana}}) ir [[malvu dzimta]]s suga. Dabiskais izplatības areāls ir [[Japāna]]s centrālā un ziemeļu daļa, kā arī [[Kuriļu salas|Kunaširas sala]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:835435-1|title=Tilia maximowicziana Shiras. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-08-06|language=en}}</ref> [[Hokaido]] kalnu mežos un [[Honsju]] ziemeļu daļas mežos tā bieži ir dominējošā lapotnes suga.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Uno|first=Hiroyuki|last2=Ueno|first2=Mayumi|last3=Inatomi|first3=Yoshihiro|last4=Osa|first4=Yuichi|last5=Akashi|first5=Nobuhiro|last6=Unno|first6=Akira|last7=Minamino|first7=Kazuhiro|date=2017-03|title=Estimation of Population Density for Sika Deer ( Cervus nippon ) Using Distance Sampling in the Forested Habitats of Hokkaido, Japan|url=http://www.bioone.org/doi/10.3106/041.042.0107|journal=Mammal Study|language=en|volume=42|issue=1|pages=57–64|doi=10.3106/041.042.0107|issn=1343-4152}}</ref>

sentences: '''Tauste''' ir viena no [[Cilvēks|cilvēka]] [[maņa|maņām]]. Sajūta, kas rodas, pieskaroties kādam priekšmetam, ir tauste. Vārds ''tauste'' ir radies no vārda ''taustīt'', kas nozīmē ''pieskarties''.

sentences: '''Rembates muižas pils''' bija [[Rembate]]s ({{val|de|Ringmundshof}}) [[muiža]]s kungu māja, kas celta [[19. gadsimts|19. gadsimtā]] vēlīnā [[Klasicisms|klasicisma stilā]] tagadējā [[Lielvārde]]s pilsētā. Līdz mūsdienām ir saglabājies Rembates muižas parks, kas ir valsts nozīmes aizsargājams dabas objekts.

sentences: [[Ģeometrija|Ģeometrijā]] '''taisnstūra paralēlskaldnis''' ir [[daudzskaldnis]] ar sešām [[skaldne|skaldnēm]], kas visas ir [[taisnstūris|taisnstūri]]. Skaldnes ir pa pāriem paralēlas. Diagonāles ir vienādas. Taisnstūra paralēlskaldnim ir 8 [[virsotne]]s un 12 [[šķautne]]s. Tā speciāls gadījums ir [[kubs]] - taisnstūra paralēlskaldnis, kura visas šķautnes ir vienāda garuma. Taisnstūra paralēlskaldņa forma ir [[ķieģelis|ķieģeļiem]] un dažādiem celtniecībā lietotiem blokiem, [[kaste|kastēm]], sērkociņu kastītei un citiem priekšmetiem.

sentences: '''.cu''' ir [[Kuba]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences: '''25. oktobris''' ir gada 298. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (299. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 67 dienas.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Epiglotālie līdzskaņi''' ir [[Līdzskanis|līdzskaņi]], kas tiek artikulēti ar [[balsene]]s krokām pret [[uzgāmurs|uzbalseni]] (uzgāmuru).<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Nidovirales
|           attēls = Vis2.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Koronavīrusu uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Aristofans
|     vārds_orig    = Ἀριστοφάνης
|         attēls    = Aristofanes.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =[[448. p.m.ē.|448]]./[[446. p.m.ē.|446]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    =
|      m_dat_alt    = [[386. p.m.ē.|386]]./[[380. p.m.ē.|380]]. gads p.m.ē.
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[senā komēdija]]
|slavenākie darbi   = komedija "[[Vardes]]" (Βάτραχοι, 405. gads p.m.ē.)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums}}
{{jāuzlabo|latviskā terminoloģija}}
{{atveidošana+}}
'''Datubāze''' ir [[informācija]]s kopums ar noteiktu struktūru. Par datubāzi var saukt jebkuru strukturētas informācijas kopumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Georgs Heinrihs Loskīls
|          vārds_orig =
|              attēls = Georgs Heinrihs Loskīls 1803.png
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums = 1803. gada portrets
|             dz_gads = 1740
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Rinda (ciems)|Rinda]], [[Piltenes apgabals]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|              m_gads = 1814
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 23
|             m_vieta = Bētleme, [[Pensilvānija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  garīdznieks, pedagogs
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Debess poli''' ir punkti, kuros [[pasaules ass]] šķērso [[debess sfēra|debess sfēru]]. Izšķir debess ziemeļpolu un debess dienvidpolu. Novērotājam, kurš stāv uz [[Zeme]]s [[ziemeļpols|ziemeļpola]] vai [[dienvidpols|dienvidpola]], attiecīgais debess pols atradīsies tieši virs galvas. Raugoties debesīs uz šo polu, redzams, ka tas ir nekustīgs, bet debess ķermeņi rotē ap to. Tomēr debess pola nekustība attiecībā pret zvaigznēm ir maldīga, jo tas lēnām pārvietojas [[precesija]]s dēļ.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Hydrodamalis_gigas_skeleton_-_Finnish_Museum_of_Natural_History_-_DSC04529.JPG
|  att_nosaukums = [[Stellera jūrasgovs]] (''Hydrodamalis gigas'') skelets
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Sirenia
|       kārta_lv = Sirēnas
|        kārta_r = Sirēnas (zīdītāji)
|         dzimta = Dugongidae
|      dzimta_lv = Jūrasgovju dzimta
|    apakšdzimta = Hydrodamalinae
| apakšdzimta_lv = Klusā okeāna jūrasgovju apakšdzimta
|       binomial = †Hydrodamalinae <small>([[Theodore Sherman Palmer|Palmer]], 1895)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Hydrodamalidae''<ref name=fossil>{{Tīmekļa atsauce |url=http://fossilworks.org/?a=taxonInfo&taxon_no=53133 |title=†subfamily Hydrodamalinae Palmer 1895 (placental) |access-date={{dat|2020|01|22||bez}} |archive-date={{dat|2021|09|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210910153059/http://fossilworks.org/?a=taxonInfo&taxon_no=53133 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210910153059/http://fossilworks.org/?a=taxonInfo&taxon_no=53133 |date={{dat|2021|09|10||bez}} }}</ref>
}}
'''Klusā okeāna jūrasgovju apakšdzimta''' (''Hydrodamalinae'') ir viena no [[Sirēnas (zīdītāji)|sirēnu kārtas]] (''Sirenia'') apakšdzimtām, kas apvieno divas izmirušas [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] ģintis.<ref name=evolu>[https://www.researchgate.net/publication/287707673_Evolution_of_the_North_Pacific_Sirenia_Hydrodamalinae_and_their_paleoenvironment Evolution of the North Pacific Sirenia (Hydrodamalinae) and their paleoenvironment]</ref> Pēdējā suga no šīs apakšdzimtas ([[Stellera jūrasgovs]] (''Hydrodamalis gigas'')) pārmērīgu medību dēļ izmira salīdzinoši nesenā pagātnē — 1768. gadā, bet tā bija vienīgā suga, kas izdzīvoja līdz mūsdienu laikmetam.<ref name=mindat/> Otras ''[[Dusisiren]]'' ģints pārstāvji zināmi tikai no fosilajiem atradumiem, kas saglabājušies no laika perioda, kas sākas [[miocēns|miocēna]] vidus daļā un beidzas [[pliocēns|pliocēna]] sākumā.<ref name=fossil/><ref name=evolu/> Apakšdzimtas sugas bija izplatītas [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļu daļā.<ref name=rus>[https://age-of-mammals.ucoz.ru/index/hydrodamalis/0-28 Гидродамалисы — Hydrodamalis]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://fossilworks.org/bridge.pl?a=taxonInfo&taxon_no=36879 |title=†Dusisiren Domning 1978 (placental) |access-date={{dat|2020|01|23||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160303234141/http://fossilworks.org/bridge.pl?a=taxonInfo&taxon_no=36879 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160303234141/http://fossilworks.org/bridge.pl?a=taxonInfo&taxon_no=36879 |date={{dat|2016|03|03||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Latvijas tautas|Libieszi]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Somugri]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības]]
[[Kategorija:Eiropas tautas]]
{{catmore|Lībieši}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = საქართველო
|    pilnais_valsts_nosaukums = Gruzija
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Georgia.svg
|            karoga_nosaukums = Gruzijas karogs
|              ģerboņa_attēls =Greater_coat_of_arms_of_Georgia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Gruzijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 105px
|                 valsts_moto = [[Dzala ertobashia|ძალა ერთობაშია]]
(''Spēks ir vienotībā'')
|                valsts_himna = [[Tavisupleba|თავისუფლება]]
(''Brīvība'')
|               kartes_attēls = Georgia_(orthographic_projection_with_inset).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Tbilisi]]
|latd                     = 41
|latm                     = 43
|latNS                    = N
|longd                    = 44
|longm                    = 47
|longEW                   = E
|             lielākā_pilsēta = [[Tbilisi]]
|              valsts_valodas = [[gruzīnu valoda]]1
|             etniskās_grupas = [[gruzīni]] 83,8%
[[azerbaidžāņi]] 6,5%
[[armēņi]] 5,7%
[[krievi]] 1,5%
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika|Unitāri parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Gruzijas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Salome Zurabišvili]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Gruzijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Iraklijs Kobahidze]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Gruzijas vēsture|Konsolidācija]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Gruzijas Karaliste]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1008}}
|       neatkarības_notikums2 = [[Gruzijas Demokrātiskā Republika]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1918|5|26}}
|       neatkarības_notikums3 = [[Gruzijas PSR]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1921|2|25}}
|       neatkarības_notikums4 = Neatkarība no [[Padomju Savienība|PSRS]]
Deklarēta
Pabeigta
|         neatkarības_datums4 =
{{dat|1991|4|9}}
{{dat|1991|12|25}}
|                 platība_km2 = 69 700
|               platība_rangs = 121.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2017
|          iedzīvotāju_skaits = 3 718 2002
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 131.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 53.5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 137.
|                     IKP_PPP = $39,3 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs = 116.
|          IKP_PPP_per_capita = $4123
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 112.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.769
|                    HDI_gads = 2016
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 70.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Gruzijas lari|Lari]] (ლ)
|                valūtas_kods = GEL
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST = Neievēro
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.ge]]
|              tālsarunu_kods = 995
|                    piezīme1 = No [[CIP Pasaules faktu grāmata]]s
|                    piezīme2 = No [[CIP Pasaules faktu grāmata]]s.<ref name=cia>[https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gg.html Georgia], no [[CIP Pasaules faktu grāmata]]s</ref> Iedzīvotāju skaitā nav iekļautas tā [[Abhāzija]]s un [[Dienvidosetija]]s daļas, ko nekontrolē Gruzijas valdība.
|                iso_kods_num = 268
|              iso_kods_alfa2 = GE
|              iso_kods_alfa3 = GEO
}}
'''Gruzija''' ({{val|ka|საქართველო}}, ''Sakartvelo''), no [[1991]]. līdz [[1995]]. gadam '''Gruzijas Republika''', ir valsts [[Eiropa]]s austrumos,<ref name="Geographic Encyclopaedia">''International Geographic Encyclopaedia and Atlas.'' Springer, 24/11/1979, p. 273</ref><ref name="EU perspective">[[Eiropas Parlaments]], [http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2014-0009 European Parliament Resolution 2014/2717(RSP)], 17 July 2014: "...pursuant to Article 49 of the Treaty on European Union, Georgia, Moldova and Ukraine — like any other European state — have a European perspective and may apply to become members of the Union..."</ref> [[Melnā jūra|Melnās jūras]] austrumu krastā. Tā robežojas ar [[Krievija|Krievijas Federāciju]] ziemeļos, [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānu]] austrumos, [[Armēnija|Armēniju]] un [[Turcija|Turciju]] dienvidos.

sentences: '''Trio''' [[Mūzika|mūzikā]] ir trīs mūzikas instrumentu vai [[Balss|vokālu]] izpildītāju kopa. Vārds ”trio” nāk no [[itāļu valodas]], nozīmējot “pa [[3 (skaitlis)|trīs]]”.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Mūzikas leksikons|last=Kārkliņš|first=Ludvigs|publisher=RaKa|year=2006|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Lepidolīts
|attēls=
|klase= [[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID= 09.EC.20
|ķīm_formula= K(Li,Al)3(Al,Si,Rb)4O10(F,OH)2
|singonija= [[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Rozā, gaiši violeta, balta
|svītra=Balta
|habituss=Veido prizmatiskus kristālus vai lielas slēptkristāliskas masas ar izteikti slāņainu struktūru vertikālā virzienā
|skaldnība=Ļoti labs
|lūzums=Nelīdzens
|cietība= 2,5-3
|spīdums=Stiklveida, pērļains
|caurspīdīgums= Pārredzams, caurspīdīgs
|laušanas_koef= nα=1.525–1.548, nβ=1.551–1.58, nγ=1.554–1.586
|pleohroisms=X= gandrīz bezkrāsains,Y=Z=rozā, gaiši violeta
|blīvums=
}}
'''Lepidolīts''' ir rozā krāsas minerāls ar sarežģītu ķīmisko uzbūvi. Tā sastāvā ietilpst [[kālijs]], [[litijs]], [[alumīnijs]], [[silīcijs]] un [[fluors]]. Tas veidojas, kad litija [[alumosilikāts|alumosilikāta]] slāņos tiek saistīti [[kālija joni]]. Lepidolīts ir bieži sastopams tajās pašās vietās, kur [[turmalīns|turmalīna]] un [[spodumens|spodumena]] paveidi, jo visi šie minerāli satur litiju.

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q50377630}}
'''2018. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 22. aprīlī. Tā bija 104. reize, kad notika [[Ljēža—Bastoņa—Ljēža]] sacensības un tās bija 18. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Žaks Ofenbahs
|          vārds_orig = ''Jacques Offenbach''
|              attēls = Jacques Offenbach by Nadar.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1819
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Ķelne]], [[Prūsijas karaliste]]
(tagad {{GER}})
|              m_gads = 1880
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Parīze]], [[Trešā Francijas republika]]
({{FRA}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts =
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[operete]], [[opera]]
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences: '''Atomelektrostacija''' (saīsinājumā '''AES''') jeb '''kodolspēkstacija''' ir [[elektrostacija]], kurā [[elektroenerģētika|elektroenerģiju]] ražo no [[siltums|siltuma]], kuru iegūst dažu smago elementu (235[[Urāns (elements)|U]], 239[[plutonijs|Pu]]) [[atoma kodols|atomu kodolu]] dalīšanās ķēdes reakcijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C8H8O
|molmasa=120,15
|blīvums=1028
|kušanas temperatūra=19-20 °C
|viršanas temperatūra=202 °C
}}
'''Acetofenons''' (fenilmetilketons, С6H5–СО–СН3) ir vienkāršākais aromātiskais [[ketoni|ketons]]. Acetofenons ir viegli kūstoši kristāli ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Agaricus G4 3).JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. semotus
| suga_lv =Vīnsarkanā atmatene
| binomial = Agaricus semotus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
 vertikālais un horizontālais limbs]]
'''Limbs''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''limbus'' — 'apmale') ir vienādās daļās (visbiežāk [[Grāds (leņķis)|grādos]]) iedalīts disks vai gredzens, ar kuru mēra [[Leņķis|leņķi]]. Limbi tiek izvietoti [[Kompass|kompasos]], darbagaldos un citur. Rādījumi tiek nolasīti tieši vai izmantojot [[Nonijs|noniju]].
{{Aizmetnis}}
[[Kategorija:Mērinstrumenti]]
[[Kategorija:Navigācija]]
[[Kategorija:Ģeodēzija]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetonciānhidrīna struktūrformulas

Acetonciānhidrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = acetona ciānhidrīns,
2-hidroksi-2-metilpropānnitrils
|      ķīmiskā formula = C4H7NO
|              molmasa = 85,1045
|              blīvums = 932
|  kušanas temperatūra = -19 °C
| viršanas temperatūra = 95 °C (dažos avotos 69 °C)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Acetonciānhidrīns''' (C4H7NO) ir [[organiskās vielas|organisks savienojums]], kura molekulā pie viena un tā paša [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atoma]] ir [[hidroksilgrupa]] un [[nitrilgrupa]]. Šādus savienojumus sauc par ciānhidrīniem jeb α-oksinitriliem. Acetonciānhidrīns ir bezkrāsains, viegli uzliesmojošs, ārkārtīgi indīgs šķidrums ar vieglu [[parastā mandele|rūgto mandeļu]] smaržu.

sentences: '''''Times New Roman''''' ir ''[[serif]]'' [[burtveidols|burtveidolu]] grupa, ko 1931. gadā ieviesa [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] laikraksts ''[[The Times]]''. To izveidoja uzņēmuma  ''[[Monotype]]'' dizainers Viktors Lardents.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pamošanās
| attēls                   = Awakenings.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Awakenings''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Penija Māršala]]
| producents               =
* [[Volters F. Parkss]]
* [[Lorenss Laskers]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Zeiljens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džons Hērds]]
* [[Džūlija Kavnere]]
* [[Penelope Anna Millere]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
| mūzika                   = [[Rendijs Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Lasker/Parkes Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1990|12|22||bez}}
| ilgums                   = 116 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/awakenings-1990|title=Awakenings|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018|archive-date={{dat|2020|09|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200925042254/https://www.bbfc.co.uk/releases/awakenings-1990}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|52,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=awakenings.htm|title=Awakenings (1990) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pamošanās"''' ({{val|en|Awakenings}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas balstīta uz Olivera Saksa romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisore ir [[Penija Māršala]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Roberts De Niro]], [[Džons Hērds]], [[Džūlija Kavnere]], [[Penelope Anna Millere]] un [[Makss fon Sīdovs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1990|12|22||bez}}.

sentences: '''Petroloģija''' ({{val|grc|πέτρος}}, ''pétros'' — ‘[[akmens]]’; {{gree|-λογία}} — ‘mācība’) ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pētī [[magmatiskie ieži|magmatiskos iežus]] un [[metamorfie ieži|metamorfos iežus]].<ref name="tezaurs">{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/petrolo%C4%A3ija:1 | title= Petroloģija | publisher= tezaurs.lv}}</ref> Vispārīgi petroloģija pēta arī [[nogulumieži|nogulumiežus]], tas ir, pēta visus [[ieži|iežus]]. Lielāka uzmanība nogulumiežu veidošanās procesam tiek pievērsta [[sedimentoloģija|sedimentoloģijā]] un [[stratigrāfija|stratigrāfijā]]. Iežu sastāvu, uzbūvi un izcelsmi pēta [[petrogrāfija]]. Jēdziens ‘petrogrāfija’ tiek lietots arī kā sinonīms vārdam ‘petroloģija’.<ref name="tezaurs"/>

sentences: '''Oglekļa šķiedra''' ir materiāls, kurš sastāv no [[šķiedra|šķiedrām]] aptuveni 5–10 μm diametrā un satur pārsvarā [[ogleklis|oglekļa]] atomus. Oglekļa atomi ir sasaistīti [[kristāls|kristālos]], kuri ir vairāk vai mazāk izlīdzināti paralēli šķiedras garākajai asij. Kristālu izlīdzinājums dod šķiedrai augstu izturības/apjoma attiecību (padara to stipru savam izmēram). Vairāki tūkstoši oglekļa šķiedru tiek savīti kopā, veidojot pavedienu, kuru var izmantot atsevišķi vai saaust [[audums|audumā]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  =  | latm  =  | lats  =   | latNS  =
| longd =  | longm =   | longs =  | longEW =
| religious_affiliation = [[Televaņģēlisms]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
| consecration_year     = 2015
| status                =
| functional_status     = Slēgta
| heritage_designation  =
| leadership            = [[Džons Olivers]]
| website               = {{URL|http://www.ourladyofperpetualexemption.com/}}
}}
'''Mūžīgās atbrīvošanas dievmāte''' ({{val|en|Our Lady of Perpetual Exemption}}) bija komiķa [[Džons Olivers|Džona Olivera]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] izveidota juridiski atzīta satīriska [[kristīgā baznīca|baznīca]].<ref name="twsSlateMagazine">Laura Bradley, August 17, 2015, Slate Magazine, [http://www.slate.com/blogs/browbeat/2015/08/17/john_oliver_televangelism_last_week_tonight_creates_a_church_to_hilariously.html Praise Be to John Oliver, Who Started a Church Just to Expose Televangelists], Retrieved August 17, 2015, ".</ref> Baznīcas mērķis bija parodēt [[Roberts Tiltons|Robertu Tiltonu]], [[Kreflo Dolārs|Kreflo Dolāru]] un citus [[televaņģēlija|televaņģēlistus]], kas sludina "labklājības evaņģēliju", lai no upuriem iegūtu naudu.<ref name="twsTime1">Melissa Locker, August 17, 2015, Time Magazine, [http://time.com/3999933/john-oliver-televangelist-church-alst-week-tonight/ John Oliver Becomes a Televangelist and Finally Starts His Own Church], Retrieved August 18, 2015, ".</ref><ref name="twsMediaite">Matt Wilstein, August 17, 2015, MediaIte, [http://www.mediaite.com/tv/john-oliver-one-ups-colbert-super-pac-by-creating-his-own-tax-exempt-church/ John Oliver One-Ups Colbert Super PAC by Creating His Own Tax-Exempt Church], Retrieved August 18, 2015, ".</ref> Baznīca centās pievērst lielāku uzmanību valdības maz pārraudzītajam baznīcu un [[labdarība]]s organizāciju [[Nodokļu politika|nodokļu atlaides]] statusam.<ref name="twsWashPost1">Abby Ohlheiser, August 17, 2015, Washington Post, [http://www.washingtonpost.com/news/acts-of-faith/wp/2015/08/17/comedian-john-oliver-takes-on-the-prosperity-gospel-by-becoming-a-televangelist/ Comedian John Oliver takes on the prosperity gospel by becoming a televangelist], Retrieved August 17, 2015, ".</ref><ref name="twsCBCNews">Jonathan Ore, CBC News, August 17, 2015, [http://www.cbc.ca/news/trending/john-oliver-mocks-televangelists-by-registering-his-own-church-accepting-donations-1.3193809 John Oliver mocks televangelists by registering his own church, accepting donations: Church leaders in the U.S. raise millions of dollars in tax-free donations to buy mansions and jets], Retrieved August 17, 2015, ".</ref> Baznīca tika dibināta 2015. gada 16. augustā, šova ''[[Last Week Tonight]]'' 20 minūšu garā segmentā par televaņģēlistiem.<ref name="twsTime1" />

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Žaks Deridā
|          vārds_orig = Jacques Derrida
|              attēls = Derrida main.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1930
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Alžīrija|El Biāra}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2004
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 9
|             m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[filozofs]], [[rakstnieks]]
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = V
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Nivejas kalns
| Photo                =
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Dienvidorkneju salas
| paraksta_izvietojums = right
| latd=60|latm=35|lats=0|latNS=S
| longd=45|longm=29|longs=0|longEW=W
| Augstums         = 1265
| Atrašanās vieta  = [[Koroneišena]]
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     = {{dat|1956|9|11}}
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Nivejas kalns''' ({{val|en|Mount Nivea}}, {{val|es|Cerro Níveo}} vai ''Monte Nívea'') ir kalns [[Dienvidorkneju salas|Dienvidorkneju salu]] [[Koroneišena]]s salā [[Antarktika|Antarktikā]], salas un visa arhipelāga augstākā virsotne.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Kazari
| citvaloda         = et
| oriģinālnosaukums = Kasari jõgi
| attēls            = Kasari_jõgi_1.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Kazari upe
| izteka            = pie [[Rabivere]]s ciema
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Matsalu līcis]]
| sāk_plat_d=59 | sāk_plat_m=07 | sāk_plat_s=15 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m= 40| sāk_gar_s=14 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=58 | iet_plat_m=45 | iet_plat_s=02 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=43 | iet_gar_s=14 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{EST}}
| garums            = 114
| iztekas_augstums  = 64,5
| ietekas_augstums  = 0
| kritums_km     =
| caurtece          = 23-28
| gada_notece       =
| baseins           = 3213,1
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Igaunija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Datu tips''' (''data type'') ir datu paveids, piemēram, ir skaitliskie dati, burtciparu (rakstzīmju) dati, loģiskie (patiess/aplams) dati un datumi. Programmēšanas valodas parasti nodrošina dažādu datu tipu veidošanu. [[datubāzu pārvaldības sistēma|Datu bāzu pārvaldības sistēmās]] šo terminu izmanto, lai klasificētu datu laukus, kuri nosaka, kādus datus var ievadīt datubāzē.

sentences: '''Baltijas Starptautiskā ģeogrāfijas olimpiāde''' (starptautiskais saīsinājums: ''Baltic iGeo'') ir kopš 2014. gada notiekoša ikgadēja starptautiska [[ģeogrāfija]]s olimpiāde skolēniem. Dalībvalstis, kas sūta savu skolēnu komandas, šobrīd ir [[Igaunija]], [[Latvija]], [[Lietuva]], [[Baltkrievija]], [[Krievija]] un [[Polija]]. Olimpiāde ietver rakstiskus pārbaudes darbus, [[multivide]]s testus un praktiskos darbus. Skolēni ar augstāko punktu summu tiek apbalvoti ar zelta, sudraba un bronzas medaļām.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lainas salas
|attēls              = Fanning lagoon entrance.jpg
|attēla paraksts     = Ieeja [[Tabuaerana]]s lagūnā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=4|latm=0|lats=0|latNS=S |longd=154|longm=58|longs=0|longEW=W
|platība             = 503,9
|garums              = 2334
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 11
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valsts
|valsts adm vienība        = {{KIR}}
|valsts adm vienības tips1  = Teritorija
|valsts adm vienība1        = {{UMI}}
|iedzīvotāji         = 9425
|iedzīvotāju gads    = 2012
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Lainas salas''' ({{val-en|Line Islands}}) vai '''Centrālās Polinēzijas Sporādas'''<ref>{{PZT|411}}</ref> ir vairāk kā 2000 km gara [[koraļļi|koraļļu]] [[sala|salu]] un [[atols|atolu]] virkne [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] centrālajā daļā. Sastāv no astoņiem atoliem, trim atsevišķām salām un diviem pārplūstošiem koraļļu rifiem. Lielākā daļa salu ietilpst [[Kiribati]] valsts sastāvā, bet [[Džērvisa sala]], [[Palmiras atols]] un [[Kingmana rifs]] pieder [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kā neinkorporēta teritorija. Apdzīvoti ir tikai [[Kirisimasi]] (pasaulē pēc sauszemes platības lielākais atols), [[Tabuaerana]]s un [[Teraina]]s atoli. Salas izvietojušās abpus [[Ekvators|ekvatoram]], no kura angliskā nosaukuma ''(The Line)'' cēlies salu grupas nosaukums.

sentences: '''Pokomtuki''' (pazīstami arī kā ''Pocumtook'', ''Pokamtakuke'') ir [[Ziemeļamerika]]s [[indiāņi|indiāņu]] cilts, kas 17. gs sākumā apdzīvoja mūsdienu [[Masačūsetsa]]s štata rietumus, kā arī daļu no [[Konektikuta]]s un [[Vērmonta]]s štatiem.

sentences:
]]
'''Ekumenisms''' ({{val|grc|οἰκουμένη}} (''oikoumene'') — 'apdzīvotā pasaule') ir kustība [[kristietība|kristietībā]], kas vērsta uz vēsturiskās sašķeltības pārvarēšanu un visu [[konfesija|konfesiju]] apvienošanos. Dažreiz šo vārdu attiecina arī uz citām [[reliģija|reliģijām]].

sentences:
'''[[Līklīnijas kustība|Līklīnijas]] pārmiju pārveda''' pieder pie [[Pārmiju pārveda#P.C4.81rmiju p.C4.81rvedu.2C ce.C4.BCu krustojumu un salikumu veidi|parasto pārmiju pārvedu]] grupas. '''Līklīnijas [[Pārmiju pārveda|pārmiju]] pārvedai''' abi ir sānu virzieni, kuri abi vērsti vienā virzienā. Katrs no ienākošā pamatvirziena sāk atzaroties zem atšķirīga leņķa un ar atšķirīgiem rādiusiem. Līklīnijas pārmiju pārvedai ir divi matemātiskie centri - katram atzarojumam savs centrs. Ārējam ceļam, kuram rādiuss likumsakarīgi būs vienmēr lielāks, ekspluatācijas parametri būs labāki. Līklīnijas pārmiju pārvedas iebūvē līknē un tā ir alternatīva vienkāršajai pārmiju pārvedai, kad vietējie apstākļi neatļauj iebūvēt taisno virzienu. Līklīnijas pārmiju pārvedām pārvedlīkņu ārējam pavedienam ierīko paaugstinājumu nedzēstā centrbēdzes paātrinājuma dzēšanai. Par paaugstinājuma lieluma noteikšanas orientieri parasti nosaka ienākošo pamatvirzienu ar lielāko rādiusu. Tomēr pārāk liels vai pārāk mazs paaugstinājums atkarībā no izteiktās kravspriedzes plūsmas virziena pārslogos [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krusteņa]] kaitīgo telpu un krustenis īsā laikā kļūs nederīgs. Līklīnijas pārmiju pārvedām ordinātas parasti atliek no rāmjsliežu salaidnes pa pieskari. Ordinātas no auklas pret ārējo sliežu pavedienu būs pieaugošas.
==Attēlu galerija==
<gallery>
Attēls:Eisenbahnweiche Bogenweiche.jpeg|Līklīnijas pārmiju pārveda ar mazu rādiusu. Labā
Attēls:I19 952 Gütersloh TWE, Weiche 80.jpg|Labā
Attēls:NBS-Ebensfeld-Erfurt-Verbindungskurve-Nord-02.jpg|Kreisā
</gallery>

sentences: '''Parastā akcija''', arī '''parastās akcijas''' ({{val|en|common stock}}), ir viens no [[akcija (vērtspapīrs)|vērtspapīru]] veidiem. [[Akcija]] apliecina, ka tās īpašniekam pieder kāda daļa no attiecīgā [[uzņēmums|uzņēmuma]].<ref>[http://www.lkb.lv/files/tinymce/Emisijas_prospekts.pdf Parasto akciju emisijas prospekta piemērs]</ref> Attiecīgā uzņēmuma akcionāram ir tiesības uz [[dividende|dividendēm]] vai cita veida [[peļņa]]s vai ienākumiem, kā arī ir balsstiesības uzņēmuma kopsapulcēs. Akcijas turētājs jeb akcionārs ir šī uzņēmuma līdzīpašnieks un ar šo [[finanšu instrumenti|finanšu instrumentu]] var piedalīties [[kapitāla tirgus|kapitāla tirgū]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ksilola izomēru struktūrformulas

 Ksilola izomēru molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C6H4(CH3)2
|molmasa=106,16
|blīvums=880 (860 ''m''- un ''p''-ksilolam)
|kušanas temperatūra=''o''-ksilolam -25 °C
''m''-ksilolam -48 °C
''p''-ksilolam 13 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ksilolam 144 °C
''m''-ksilolam 139 °C
''p''-ksilolam 138 °C
}}
'''Ksilols''' (dimetilbenzols, C6H4(CH3)2) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums. Tam ir 3 [[izomēri]]: o-ksilols, jeb 1,2-dimetilbenzols, m-ksilols, jeb 1,3-dimetilbenzols un p-ksilols, jeb 1,4-dimetilbenzols.

sentences: '''Šķidrais skābeklis''', arī '''''LOX''''' (no {{val|en|'''l'''iquid '''ox'''ygen}}) ir [[skābeklis|skābekļa]] šķidrā forma. Tas ir gaiši zilā krāsā un ir [[paramagnētisms|paramagnētisks]]. Blīvums — 1140 kg/m³, un tas ir vidēji kriogēnisks ([[sasalšanas temperatūra]]: −219 °C, [[viršanas temperatūra]]: −183 °C). Šķidro skābekli plaši lieto [[rūpniecība|rūpniecībā]] un [[medicīna|medicīnā]]. Šķidro skābekli iegūst no [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] skābekļa ar daļēju [[destilēšana|destilēšanu]].

sentences: '''Elektrodinamika''' ir [[Fizika|fizikas]] nozare, kas pēta [[Elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]] un [[Elektromagnētiskā mijiedarbība|elektromagnētisko mijiedarbību]] <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://av-physics.narod.ru/electro.htm|title=Электродинамика|website=narod.ru|access-date=09.04.2021}}</ref>. Elektrodinamika sevī ietver [[Elektrība|elektrības]] un [[Magnētisms|magnētisma]] [[Parādība|parādību]] saistību, [[Elektriskā strāva|elektrisko strāvu]], [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]] <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|year=1985|pages=157.—219|last2=Kolangs|first2=I.|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis|publisher=Zvaigzne}}</ref>.

sentences: '''Jonizācija''' ir [[jons|jonu]] veidošanās no neitrāliem [[atoms|atomiem]] vai [[molekula|molekulām]]. Lai jonizācija varētu notikt, ir nepieciešama [[enerģija]] — tas ir [[endotermisks process]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =
|    pilnais_valsts_nosaukums = Libērijas Republika
|            valsts_nosaukums = Liberia
|               karoga_attēls = Flag of Liberia.svg
|            karoga_nosaukums = Libērijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Liberia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Libērijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''The love of liberty brought us here''
|                valsts_himna = ''[[All Hail, Liberia, Hail!]]''
|               kartes_attēls = Location_Liberia_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = -
|               galvaspilsēta = [[Monrovija]]
| latd=6 | latm=19 | latNS=N | longd=10 | longm=48 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Libērijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Joseph Boakai]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Libērijas viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Jeremiah Koung]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Libērijas Augstākā tiesa|Augstākās tiesas priekšsēdētājs]]
|               valsts_galva3 = [[Sie-A-Nyene Yuoh]]
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|       neatkarības_notikums4 =
|         neatkarības_datums4 =
|       neatkarības_notikums5 =
|         neatkarības_datums5 =
|       neatkarības_notikums6 =
|         neatkarības_datums6 =
|       neatkarības_notikums7 =
|         neatkarības_datums7 =
|       neatkarības_notikums8 =
|         neatkarības_datums8 =
|       neatkarības_notikums9 =
|         neatkarības_datums9 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 111,369
|               platība_rangs = 103.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|          iedzīvotāju_skaits = 5 358 483
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 121.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 40
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 180.
|                     IKP_PPP = $1.469 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/01/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=668&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=30&pr.y=16 |title=Liberia|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2009-04-22}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2008
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $372<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}0.364
|                    HDI_gads = 2008
|              HDI_kategorija = zems
|                   HDI_rangs = 176.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Libērijas dolārs]]1
|                valūtas_kods = LRD
|                  laika_zona = [[Griničas laiks|GMT]]
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.lr]]
|              tālsarunu_kods = 231
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 = [[ASV dolārs]] arī ir apgrozībā.
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
|                    piezīme5 =
|                    piezīme6 =
|                    piezīme7 =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Libērija''' ({{val|en|Liberia}}, [[IPA]]: {{IPA|[laɪˈbɪəriə]}}), oficiāli '''Libērijas Republika''' (''Republic of Liberia''), ir valsts [[Āfrika]]s rietumos, pie [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]], kas apskalo valsts rietumdaļu. Ziemeļos Libērija robežojas ar [[Sjerraleone|Sjerraleoni]], [[Gvineja|Gvineju]], bet austrumos ar [[Kotdivuāra|Kotdivuāru]]. Libērijas galvaspilsēta ir [[Monrovija]], kurā dzīvo aptuveni pusmiljons no nedaudz vairāk kā 3 miljoniem valsts iedzīvotāju.

sentences: '''Opioīdi''' ir [[psihotropās vielas]], kas iedarbojas uz opioīdu [[receptors|receptoriem]] centrālajā [[nervu sistēma|nervu sistēmā]] un gremošanas traktā. Opioīdi ir vienas no pasaules vecākajām psihotropajām vielām. [[Miega magone]]s izmantošana, īpaši medicīniskiem mērķiem, ir pastāvējusi pat pirms rakstisko avotu parādīšanās. Opioīdiem ir spēcīgi pretsāpju efekti, kā arī vairāki citi efekti, piemēram, nomierinoša iedarbība, sirdsdarbības palēnināšana, eiforijas izraisīšana. Opioīdi var izraisīt [[klepus]] mazināšanos, ilgstoša opioīdu lietošana rada atkarību.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Orlen S.A.''
| native_name      =
| logo             = Orlen logo.png
| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1999. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Plocka]]
| location_country = {{POL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[nafta]]s produktu ražošana un izplatīšana
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.orlen.pl orlen.pl]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Orlen Spółka Akcyjna''''' (līdz 2023. gadam ''Polski Koncern Naftowy Orlen Spółka Akcyjna'' jeb ''PKN Orlen'') ir [[Polija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums. Tas ir lielākais uzņēmums Centrālajā un Austrumeiropā.<ref name="notesfrompoland 2022.11.03" /> ''Orlen'' galvenais birojs atrodas [[Plocka|Plockā]]. Uzņēmums ir dibināts 1999. gadā.

sentences: Par [[riņķa līnija]]s '''rādiusu''' sauc jebkuru [[nogrieznis|nogriezni]], kas savieno riņķa līnijas centru ar kādu no tās [[punkts (ģeometrija)|punktiem]].<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> Par rādiusu mēdz saukt arī šī nogriežņa [[garums|garumu]]. Riņķa līnijas un sfēras rādiuss ir vienāds ar pusi no tās [[diametrs|diametra]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Berlīnes zilā kristāli
|       citi nosaukumi = dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III),
dzelzs ferocianīds, Prūsijas zilais,
Parīzes zilais, Turnbula zilais
|           CAS numurs = 14038-43-8
|      ķīmiskā formula = Fe7(CN)18
|              molmasa = 859,23
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 140 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = mazšķīstošs
|                 citi =
}}
'''Berlīnes zilais''' jeb '''dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III)''' ([Fe4[Fe(CN)6]3]) ir viens no [[cianoferāti|cianoferātu]] tipa [[kompleksie savienojumi|kompleksajiem savienojumiem]], kurš satur tikai [[dzelzs|dzelzi]] un [[cianīdi|cianīdgrupas]]. Berlīnes zilais ir tumšzili, ūdenī gandrīz nešķīstoši kristāli ar sarkanīgu atspīdumu (var iegūt arī līdzīgu kāliju saturošu savienojumu, kurš ūdenī veido [[koloīdi šķīdumu|koloīdu šķīdumu]]). Nešķīst arī atšķaidītās [[skābe|skābēs]], bet šķīst [[skābeņskābe|skābeņskābē]], rodoties tumši zilam šķīdumam (šādā veidā var izgatavot [[tinte|tinti]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 308. lpp. {{ru ikona}}</ref> Berlīnes zilais ir cilvēkam pilnīgi nekaitīgs, jo cianīdgrupas ir cieši saistītas kompleksajā cianoferāta jonā. Ļoti stipri (zem 5,5 K) atdzesējot, Berlīnes zilais kļūst par [[feromagnētiķis|feromagnētiķi]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Lāna
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Lahn
| attēls            = Lahn bei Buchenau 1.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Lāna pie Buhenavas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Zauerlande]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Reina]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=53 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= 8 | sāk_gar_m=14 | sāk_gar_s=30 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=50 | iet_plat_m=18 | iet_plat_s=32 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d= 7 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=42 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{DEU}}
| garums            = 245,6
| iztekas_augstums  = 602
| ietekas_augstums  = 61
| kritums           =
| caurtece          = 54
| gada_notece       =
| baseins           = 5 926
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vācija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bārtons Finks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3947202049/weekend/|title=Barton Fink |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|10|27}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 117 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1991|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]|1991|8|21|ASV}}
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija =
* ''[[Circle Films]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| operators = [[Rodžers Dīkinss]]
| oriģinālnos = ''Barton Fink''
| mūzika = [[Kārters Bērvels]]
| aktieri =
* [[Džons Turturo]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Džūdija Deivisa]]
* [[Maikls Lerners]]
* [[Džons Mahonijs]]
* [[Džons Polito]]
* [[Stīvs Bušemi]]
| scenārijs =
* Ītans Koens
* Džoels Koens
| producents = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
| režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels Koens]]
| žanrs = melnā komēdija, psiholoģisks trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  BartonFink.jpg
| imdb =
}}'''"Bārtons Finks"''' ({{Val|en|Barton Fink}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska melnā komēdija un psiholoģisks trilleris. Filmas veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Turturo]], [[Džons Gudmens]], [[Džūdija Deivisa]], [[Maikls Lerners]], [[Džons Mahonijs]], [[Džons Polito]] un [[Stīvs Bušemi]].

sentences:
{{infokaste+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džeimss Vats
|     vārds_orig = ''James Watt''
|         attēls = James Watt by Henry Howard.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Grīnoka]] (''Greenock''), [[Inverklaida]], [[Skotija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Birmingema]], [[Anglija]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = James Watt Signature.svg
|   darba_vietas = [[Glāzgovas Universitāte]], kompānija "[[Boltons un Vats]]"
|     alma_mater =
|        zinātne = [[inženierzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[tvaika dzinējs]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Tunisia|Tunisija}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rubenes pagasts
| karte             = Rubenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Rubenes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Rubenes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Rubenes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs2           = [[Rubeņi (Rubenes pagasts)|Rubeņi]]
| platība           = 182,2
| iedzīvotāji       = 1167<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1167 / 182.2 round 1}}
| izveidots         = 1866
| mājaslapa         = www.rubene.lv
}}

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Monmartras kapsēta
| native_name = ''Cimetière de Montmartre''
| image       = Monmartre Cemetery.JPG
| imagesize   = 250px
| caption     =
| established = 1825
| country     =
| location    = {{vieta|Francija|Parīze}}
| map_type            = Parīze
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 48 | latm  = 53 | lats  = 16 | latNS  = N
| longd = 2 | longm = 19 | longs = 49 | longEW = E
| type        =
| style       =
| owner       =
| size        = 11 ha
| graves      = 20 000
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639013/montmartre-cemetery 639013]
| political   =
}}
'''Parīzes Ziemeļu kapi''' jeb '''Monmartras kapsēta''' ({{val-fr|Cimetière de Montmartre}}) ir kapsēta [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Šī ir trešā lielākā kapsēta Parīzē pēc [[Perlašēza kapsēta|Perlašēza]] (''Cimetière du Père-Lachaise'') un Monparnasas (''Cimetière du Montparnasse'') kapiem. Par Monmartras kapsētu mazāka ir Pasi kapsēta (''Cimetière de Passy'').

sentences: '''Fuko svārsts''' ir ierīce, ko izmanto, lai pierādītu [[zemes rotācija|Zemes griešanos]]. Ierīce nosaukta par godu [[Leons Fuko|Leonam Fuko]], svārsta eksperimenta pirmās demonstrācijas veicējam. Lai gan tas jau bijis iepriekš zināms, ka Zeme griežas, Fuko svārsta pirmā demonstrācija 1851. gadā bija viens no pirmajiem vienkārši uztveramajiem pierādījumiem zemes rotācijai. Mūsdienās Fuko svārsti ir uzstādīti vairākās [[universitāte|universitātēs]] un zinātnes muzejos.<ref>{{Laikraksta atsauce|author=Oprea, John|title=Geometry and the Foucault Pendulum|journal=Amer. Math. Monthly|volume=102|year=1995|pages=515–522|url=http://www.maa.org/programs/maa-awards/writing-awards/geometry-and-the-foucault-pendulum|doi=10.2307/2974765|DOI=10.2307/2974765}}</ref> Eksperimenta gaitā smaga [[lode]] tiek iekārta vadā (visbiežāk 12–30 m garā), kas piestiprināts lielā augstumā. Zem lodes atrodas virsma, uz kuras ir atzīmēti [[leņķis|leņķi]]. Nereti eksperimenta veikšanai ik pēc noteiktas distances apkārt virsmai tiek novietoti priekšmeti, kuri, svārstam sasniedzot noteikto leņķi, tiek nogāzti.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūlijs fon Ekards
|     vārds_orig =
|         attēls = Jūlijs fon Ekards.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Valmiera]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Veimāra]], {{flag|Vācijas impērija}}<br />(tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Jūlijs fon Ekards, Elizabete fon Lenca
|          brāļi = Johans, Vilhelms, Johans Reinholds
|          māsas = Elizabete, Vilhelmīne
|   dzīvesbiedrs = Izabella
|          bērni = Heinrihs, Fēlikss, Šarlote
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = publicists, ierēdnis, diplomāts
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = ''Juri Samarins Anklage gegen die Ostseeprovinzen Russlands''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Jūlijs fon Ekards''' ({{val|de|Julius Albert Wilhelm von Eckardt}}, 1836—1908) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] žurnālists un diplomāts. Pazīstams ar saviem rakstiem pret [[Krievijas impērija]]s politiku [[Baltijas provinces|Baltijas provincēs]] un par [[latvieši|latviešu]] [[pārvācošana|pārvācošanu]].

sentences: '''Pašaizdegšanās''' ir tāda aizdegšanās, kuru izraisa vielas pašsasilšana.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Zilte
|attēls              = Uwe Düne.JPG
|attēla paraksts     = Salas augstākais punkts — Ūves kāpa
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Vācija
|alt karte = Relief Map of Germany.png
|position = left
|mark = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Ziemeļjūra]]
|arhipelāgs          = [[Ziemeļfrīzu salas]]
|latd=54|latm=54|lats=0|latNS=N |longd=8|longm=20|longs=0|longEW=E
|platība             = 99
|garums              = 38
|platums             = 12
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Ūves kāpa
|augstums            = 52
|salu skaits         =
|valsts              = Vācija
|valsts adm vienības tips = Zeme
|valsts adm vienība       = [[Šlēzviga-Holšteina]]
|iedzīvotāji         = 20 852
|iedzīvotāju gads    = 2010
|blīvums             = 210
|pamatiedzīvotāji    = [[vācieši]], [[frīzi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Vesterlande]]
|piezīme =
}}
[[File:13-09-29-nordfriesisches-wattenmeer-RalfR-05.jpg|thumb|Sylt]]
'''Zilte''' ({{val-de|Sylt}}, {{val-da|Sild}}, [[frīzu valoda|frīzu]]: ''Söl'') ir lielākā [[Vācija]]s sala [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]]. Tā atrodas Vācijas ziemeļos pie [[Dānija]]s robežas [[Ziemeļfrīzu salas|Ziemeļfrīzu salu]] arhipelāgā. Salas platība ir {{nobr|99 km²}}. Ziemeļu - dienvidu virzienā salas garums ir {{nobr|35 km}}, savukārt rietumu - austrumu virzienā {{nobr|13 km}}. Šaurākajā vietā tā ir tikai {{nobr|400 m}} plata. Salā dzīvo {{nobr|21 000}} iedzīvotāju. Augstākais salas punkts (''Uwe-Düne'') ir 52 metrus virs jūras līmeņa.

sentences: '''Dzelzceļa līnija Rīga—Ērgļi''' savienoja [[Rīga|Rīgu]] ar [[Ērgļi (Ērgļu pagasts)|Ērgļiem]]. Līnija gāja cauri [[Rīga]]i, [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Ropažu pagasts|Ropažu pagastam]], [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagastam]], [[Salaspils novads|Salaspils novadam]], [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Mālpils pagasts|Mālpils pagastam]], [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Suntažu pagasts|Suntažu pagastam]], [[Ķeipenes pagasts|Ķeipenes pagastam]], [[Taurupes pagasts|Taurupes pagastam]] un [[Mazozolu pagasts|Mazozolu pagastam]] un [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Ērgļu pagasts|Ērgļu pagastam]]. Līnijas garums bija 98 km, sliežu platums 1524 mm.

sentences:
augļi ir āboli]]
'''Ābols''' (''pomum'') ir sulīgs [[auglis]]. Par ābolu parasti dēvē [[ābele|ābeļu]] augļus, bet pēc augļu morfoloģiskās klasifikācijas āboli ir visu [[ābeļu apakšdzimta]]s augu augļi, piemēram, [[parastā cidonija|cidoniju]], [[bumbieres|bumbieru]], [[pīlādži|pīlādžu]], [[aronijas|aroniju]], [[korintes|korinšu]] un citu augļi.<ref name="IB"/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūnijs}}
'''Zāmenhofa''' var būt:

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = [[Frīdrihs Canders|Fridriha Candera]] Jauno lidotāju klubs
|attēla_nos   = Young Pilot Club Emblem Image.png
|att_izm      =
|att_apraksts = Fridriha Candera Jauno lidotāju kluba kursantu piedurkņu zīmotne no 1965. līdz 1995. gadam.
'''Specialitate:'''
 2.kategorijas motorists lidmašīnas AN-2 ekspluatācijā
|dibin        = 1965. gadā
|vieta        = [[Rīgas lidosta]],
{{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Mārupes novads|td=Latvija}}
|tips         = mācību ražošanas kombināts
|direktors    = [[Viktors Talpa]]
|skoleni      = ap 80/gadā
|mlapa        = [[Rīgas Aviācijas muzejs]]
}}
'''Frīdriha Candera Jauno lidotāju klubs (JLK)''' ({{val|ru|Клуб Юных Лётчиков имени Ф. А. Цандера (КЮЛ им.Ф.А.Цандера)}}) tika izveidots 1965. gadā Latvijas Civilās aviācijas pārvaldē. Pēc [[Starptautiskā lidosta "Rīga"|lidostas «Rīga»]] atklāšanas klubs atradās tās teritorijā, mācību centra ēkā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://travelnews.lv/foto/?gid=1011&iid=15984|title=Aviācijas muzejā atrodas arī jaunais lidotāju klubs Aviomuzejs Rīgas lidostas teritorijā, photo:1011|last=reserved|first=Copyright (C) 2014-2020 Baltictravelnews com All rights|website=travelnews.lv|access-date=2020-02-03|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jons Mikens
|     vārds_orig = ''Jonas Mikėnas''
|         attēls = Romualdas Marcinkus.Jonas Liorentas.Antanas Gustaitis.Juozas Namikas.Jonas Mikenas.Kazys Rimkevicius.near ANBO.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Jons Mikens (otrais no labās)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Tēlnieka J.Mikena dzimtās mājas|Skārdupītes]], [[Kauņas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Jēkabpils novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1988
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kauņa]], [[Lietuvas PSR]], [[PSRS]]
({{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = aviators, keramiķis un tēlnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Jozs Mikēns]]
|          māsas = [[Akvile Mikenaite]]
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Deivids Čaums
 |    vārds_orig = ''David Chaum''
 |        attēls = Chaum.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1955
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
 |     pilsonība = {{ASV}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = izgudrotājs, kriptogrāfs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Deivids Lī Čaums''' ({{val-en|David Lee Chaum}}) ir [[ASV|amerikāņu]] [[datorzinātne|datorzinātnieks]] un [[kriptogrāfija|kriptogrāfs]]. Viņš ir pazīstams kā ''[[ecash]]'' radītājs, kas bija [[ciparnauda]]s sistēma, kuras mērķis bija saglabāt lietotāju [[anonimitāte|anonimitāti]]. Viņš ir arī vairāku kriptogrāfijas protokolu izgudrotājs un uzņēmuma ''[[DigiCash]]'' dibinātājs.<ref name="Greenberg">Greenberg, Andy (2012). ''This Machine Kills Secrets: How WikiLeakers, Cypherpunks, and Hacktivists Aim to Free the World's Information''. Dutton Adult.  {{ISBN|0525953205}}.</ref> Viņa 1981. gada pētījums "Neizsekojams elektroniskais pasts, atpakaļadreses un digitālie pseidonīmi" ({{val-en|Untraceable Electronic Mail, Return Addresses, and Digital Pseudonyms}}) bija pamats tālākai izpētei par anonīmu saziņu datoru tīklos.<ref>Danezis, George; Diaz, Claudia (January 2008) "[ftp://ftp.research.microsoft.com/pub/tr/TR-2008-35.pdf Survey of Anonymous Communication Channels]{{dead link|date=December 2017 |bot=InternetArchiveBot |fix-attempted=yes }}". Technical Report MSR-TR-2008-35. Microsoft Research; For the paper, see {{cite journal | last1 = Chaum | first1 = David | year = 1981 | title = Untraceable Electronic Mail, Return Addresses, and Digital Pseudonyms | url = | journal = Communications of the ACM | volume = 24 | issue = 2| pages = 84–90 | doi = 10.1145/358549.358563 }}</ref>

sentences: '''Neirozinātne''' (vai '''neirobioloģija''') ir zinātnes nozare, kas pēta [[Nervu sistēma|nervu sistēmu]].<ref name="Merriam2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.merriam-webster.com/medlineplus/neuroscience|title=Neuroscience|work=Merriam-Webster Medical Dictionary}}</ref> Tā ir daudzdisciplīnu zinātne, kas apvieno [[Fizioloģija|fizioloģiju]], [[Anatomija|anatomiju]], [[Molekulārā bioloģija|molekulāro bioloģiju]], [[Attīstības bioloģija|attīstības bioloģiju]], [[Citoloģija|citoloģiju]], [[Datorzinātne|datorzinātni]] un matemātisko modelēšanu, lai izprastu [[Neirons|neironu]] un [[Neironu ķēdes|neironu ķēžu]] pamata un emerģentās īpašības.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Principles of Neural Science, Fifth Edition|last=Kandel|first=Eric R.|publisher=McGraw-Hill Education|year=2012|isbn=978-0071390118|pages=I. Overall perspective}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=ea_QVG2BFy8C&q=neuroscience+multidisciplinary&pg=PA688|title=Lexicon of Psychiatry, Neurology and the Neurosciences|last=Ayd|first=Frank J., Jr.|date=2000|publisher=Lippincott, Williams & Wilkins|isbn=978-0781724685|page=688}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Brain Imaging: What it Can (and Cannot) Tell Us About Consciousness|url=https://archive.org/details/brainimagingwhat0000shul|last=Shulman|first=Robert G.|date=2013|publisher=Oxford University Press|isbn=9780199838721|page=[https://archive.org/details/brainimagingwhat0000shul/page/59 59]}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=3CK4BAAAQBAJ&q=neuroscience+multidisciplinary&pg=PR5|title=Methods in Neuroethological Research|last=Ogawa|first=Hiroto|last2=Oka|first2=Kotaro|date=2013|publisher=Springer|isbn=9784431543305|page=v}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Tanner|first=Kimberly D.|date=2006-01-01|title=Issues in Neuroscience Education: Making Connections|journal=CBE: Life Sciences Education|volume=5|issue=2|pages=85|doi=10.1187/cbe.06-04-0156|issn=1931-7913|pmc=1618510}}</ref> [[Eriks Kandels|Eriks Kandels]] [[mācīšanās]], [[atmiņa]]s, [[uzvedība]]s, [[uztvere]]s un [[apziņa]]s bioloģiskā pamata izpratni ir raksturojis kā [[Bioloģija|bioloģisko zinātņu]] "vislielāko izaicinājumu".<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Principles of Neural Science, Fifth Edition|last=Kandel|first=Eric R.|publisher=McGraw-Hill Education|year=2012|isbn=978-0071390118|pages=5|quote=The last frontier of the biological sciences – their ultimate challenge – is to understand the biological basis of consciousness and the mental processes by which we perceive, act, learn, and remember.}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|2003. gada filmu '''Ducis ir lētāk'''|Ducis ir lētāk (nozīmju atdalīšana)|Ducis ir lētāk}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ducis ir lētāk
| attēls                   = Cheaper by the Dozen 2003 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cheaper by the Dozen''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Levijs]]
| producents               = [[Roberts Saimonds]]
| scenārija autors         = [[Kraigs Titlejs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Bonija Hānta]]
* [[Paipera Perabo]]
* [[Hilarija Dafa]]
* [[Toms Velings]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  = [[Džordžs Folsijs juniors]]
| studija                  = ''[[Robert Simonds|Robert Simonds Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|12|25}}
| ilgums                   = 98 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|190,5 miljoni}}
| iepriekšējā              = "[[Ducis ir lētāk (1950. gada filma)|Ducis ir lētāk]]" (1950)
| nākošā                   = "[[Ducis ir lētāk 2]]" (2005)
| imdb                     = 0349205
}}
'''"Ducis ir lētāk"''' ({{val|en|Cheaper by the Dozen}}) ir 2003. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ģimenes kinokomēdija. Tās režisors ir [[Šons Levijs]]. Filmā stāstīts par 12 bērnu ģimeni un vecākiem Tomu Beikeru ([[Stīvs Mārtins]]) un Keitu Beikeri ([[Bonija Hānta]]). Futbola treneris Toms ir dabūjis savu sapņu darbu, un viņam jāpierunā ģimene pārvākties. Jau tas nebija viegli, bet viņa sieva Keita — rakstniece ir nolēmusi prezentēt savu grāmatu, tādēļ Tomam ir jāaudzina gan bērni, gan futbolisti. 2005. gadā tika uzņemts filmas turpinājums — "[[Ducis ir lētāk 2]]".

sentences:
{{Novecojis}}
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             =
| attēls            = The city of Bucha after liberation from the Russians 01.jpg
| attēla_apraksts   = Bučā nogalināto iedzīvotāju līķi
| vieta             = [[Buča (pilsēta)|Buča]], [[Ukraina]]
| koordinātas       =
| datums            = 2022. gada marts
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             =
| bojā_gājušie      = Vairāk nekā 300
| ievainotie        =
| izraisītāji       =
| izraisītājs       = [[Krievijas Bruņotie spēki]]
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences: '''4. septembris''' ir gada 247. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (248. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 118 dienas.

sentences: '''Cionistu okupēta valdība''' ({{val|en|Zionist Occupation Government}}) jeb '''ZOG''' pēc angliskā nosaukuma [[abreviatūra]]s ir [[antisemītisms|antisemītiska]] [[sazvērestības teorija]], kura sakņojas pārliecībā, ka [[ebreji]] slepeni kontrolē valsti, kamēr oficiālā [[valdība]] ir tikai izkārtne.

sentences: '''Virve''' ir no dabīgas vai sintētiskas [[šķiedra]]s veidots savijums. Ļoti resnu virvi mēdz saukt par '''tauvu'''. Ja virve izgatavota no [[stieple|stieplēm]], tad to sauc par [[trose|trosi]]. Virve visbiežāk tiek izmantota, lai taupītu [[spēks|spēku]], veicot [[darbs (fizika)|darbu]], piemēram, [[celtniecība|celtniecībā]] ([[celtnis|celtņos]], [[vinča|vinčās]]), uz [[kuģis|kuģiem]] ([[trīsis|trīšos]]), [[sports|sportā]] ([[virves vilkšana]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
 Nātrija hipohlorīta formulvienības struktūrformula

Nātrija hipohlorīta šķīdums
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7681-52-9 (bezūdens vielai)
7681-52-8  (pentahidrātam)
|      ķīmiskā formula = NaClO
|              molmasa = 74,443
|              blīvums = 1110
|  kušanas temperatūra = 18 °C (pentahidrātam)
| viršanas temperatūra = 101 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 29,3 g/100mL (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hipohlorīts''' (NaClO jeb NaOCl) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[hlorapskābe]]s sāls. Bezūdens NaClO ir ļoti nestabila kristāliska viela, bet pentahidrāts NaClO· 5H2O ir zaļgandzeltena cieta samērā stabila viela ar [[hlors|hlora]] smaku. NaClO veido arī ļoti nestabilus kristālhidrātus ar mazāku ūdens saturu. Tā kā NaClO skābā vidē viegli sadalās, veidojot brīvu hloru, un bez tam, reaģējot ar [[amonjaks|amonjaku]] saturošiem šķidrumiem, veido [[hloramīns|hloramīnu]], ar nātrija hipohlorītu saturošiem preparātiem jāapietas uzmanīgi un jācenšas neieelpot izdalījušās gāzes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html |title=Mājsaimniecībā lietojamo balinātāju ietekme uz cilvēka veselību |access-date={{dat|2018|07|26||bez}} |archive-date={{dat|2018|10|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181004072220/http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html }}</ref> No ekoloģijas viedokļa nātrija hipohlorīta izmantošana ir izdevīga, jo, tam sadaloties neitrālos vai sārmainos apstākļos, vidē nokļūst tikai nekaitīgs nātrija hlorīds. Nātrija hipohlorītam ir [[korozija|korozīva]] iedarbība uz metāliem un citiem materiāliem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Jūda un Melnais Mesija
| operators =
| attēls = Judas and the Black Messiah poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska filma, krimināldrāma
| režisors = [[Šaka Kings]]
| producents = * Čārlzs Kings
* Raiens Kuglers
* Šaka Kings
| scenārijs = * Vills Bersons
* Šaka Kings
| aktieri = * [[Denjels Kaluja]]
* [[Lakīts Stenfīlds]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Dominika Fišbeka]]
* [[Mārtins Šīns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Judas and the Black Messiah''
| studija = * ''MACRO''
* ''Participant''
* ''Bron Creative''
* ''Proximity''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|2|1|[[Sandensas kinofestivāls]]|2021|2|12|ASV}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt9784798/|title=Judas and the Black Messiah (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Jūda un Melnais Mesija"''' ({{Val|en|Judas and the Black Messiah}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Šaka Kings]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Kaluja]], [[Lakīts Stenfīlds]], [[Džesijs Plemonss]], [[Dominika Fišbeka]] un [[Mārtins Šīns]].

sentences: '''28. augusts''' ir gada 240. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (241. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 125 dienas.

sentences:
šķirnes ķēve]]
Par '''ķēvi''' sauc [[zirgu dzimta]]s dzīvnieku mātīti, bet visbiežāk nosaukums tiek lietots [[mājas zirgs|mājas zirga]] mātītes apzīmēšanai. Zirgu [[tēviņš|tēviņu]] sauc par [[ērzelis|ērzeli]], bet mazuli un jaunzirgu līdz dzimumbrieduma sasniegšanai par kumeļu.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Krauklis (nozīmju atdalīšana)|Krauklis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Krauklis
| abbreviation = Crv
| name_latin = Corvus
| RA = 12
| dec = −20
| areatotal = 184
| arearank = 70. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''γ Crv''
| starmagnitude = 2,59
| neareststarname = ''α Crv''
| stardistance = 48,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 60
| latmin = 90
}}

sentences:
{{citas nozīmes|Juglas ezera pieteka|Strazdupīte|Strazdupīte}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Gaiļupīte jeb Strazdupīte
|attēls=Strazdupīte (2).jpg
|paraksts=Gājēju celiņš gar Strazdupīti Juglas apkaimē
|garums=2,8
|baseins=2,2
|gada_notece=
|izteka=[[Gaiļezers]]
|ieteka=[[Juglas ezers]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=58 | sāk_plat_s=17 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=14 | sāk_gar_s=13 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=22 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=7 | iet_gar_EW=E
}}
'''Gaiļupīte''' (augštecē) jeb '''Strazdupīte''' (lejtecē) ir upe Rīgā. Tā iztek no [[Gaiļezers|Gaiļezera]] un tek cauri [[Mežciems (Rīga)|Mežciemam]] un [[Jugla (Rīga)|Juglai]] uz [[Juglas ezers|Juglas ezeru]]. Sākotnēji upe tecēja caur [[Dambjapurva ezers|Dambjapurva ezeru]], taču 2008. gadā abas upes daļas ar cauruļvadu apvienotas.<ref>[http://www.riga.lv/LV/PostingData/News/2008/5/ezers.htm?Date=23.05.2008 Sākta Dambjapurva ezera apejoša cauruļvada būve]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Divpadsmit ciltis''', [[Bībele|Bībelē]] aprakstītās seno [[izraēļi|izraēļu]] ciltis, kas bija [[patriarhs|patriarha]] [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkaba]] (ko sauca arī par Izraēlu) dēlu pēcnācēji. Pēc aiziešanas no [[Ēģiptes verdzība]]s, [[Mozus]] un pēc tam [[Jozua]] katrai ciltij piešķira zemi iekarotajā [[Apsolītā zeme|Apsolītajā zemē]]. Seno izraēļu dalīšana ciltīs faktiski izzūd līdz ar desmit ziemeļu cilšu veidotās [[Izraēlas karaliste]]s un divu dienvidu cilšu veidotās [[Jūdeja|Jūdejas karalistes]] iznīcināšanu un lielas iedzīvotāju daļas izsūtīšanu trimdā.

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls = Casu Marzu cheese.jpg
|citi nosaukumi =
|valsts = [[Itālija]]
[[Francija]]
|reģions = [[Sardīnija]]
[[Korsika]]
|pilsēta =
|piens =  [[Aita]]
| pasterizēšana  = Tradicionāli nepasterizē
| tekstūra     = mīksta masa, kas satur šķidrumu
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    = Pavisam 3 mēneši
| sertifikācija     = nav
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķis
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Locator map TÖL in Germany.svg
 | image_caption            = Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķis Vācijas kartē
 | image_flag               =
 | image_shield             = Wappen Landkreis Bad Toelz-Wolfratshausen.svg
 | shield_link              = <!-- ģerboņa nosaukums (piem. "Rīgas ģerbonis") -->
 | flag_link                = <!-- karoga nosaukums (piem. "Rīgas karogs") -->
 | shield_size              = 75px
 | pushpin_map              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_type3        = Administratīvais centrs
 | subdivision_type4        =
 | subdivision_name         = {{GER}}
 | subdivision_name1        = [[Bavārija]]
 | subdivision_name2        = [[Augšbavārija]]
 | subdivision_name3        = [[Bādtelca]]
 | subdivision_name4        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | area_total_km2           = 1110.67
 | area_land_km2            =
 | population_as_of         = [[2008. gads|2008]]<ref>[https://www.statistikdaten.bayern.de/genesis/online/online?sequenz=statistiken&selectionname=12411 Statistika Bavārijā]</ref>
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 120 869
 | population_density_km2   = 109
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = [http://www.lra-toelz.de/ www.lra-toelz.de]
 | footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķis''' ir apriņķis [[Bavārija|Bavārijā]], [[Vācija|Vācijā]]. Robežojas ar [[Garmišas-Partenkirhenes apriņķis|Garmišas-Partenkirhenes]], [[Veilheimas-Šongavas apriņķis|Veilheimas-Šongavas]], [[Štarnbergas apriņķis|Štarnbergas]], [[Minhenes apriņķis|Minhenes]] un [[Mīsbahas apriņķis|Mīsbahas apriņķiem]], kā arī ar [[Austrija|Austriju]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| series           = "[[Kā es satiku jūsu māti]]"
| image            =
| caption          =
| first            = ''[[Pilot (Kā es satiku jūsu māti)|Pilot]]''
| creator          =
| portrayer        = [[Elisone Henigana]]
| name             = Lilija Oldrina
| occupation       = mākslas konsultante, bērnudārza audzinātāja
| family           =
* Mārsals Ēriksens (vīrs)
* Deizija, Mārvins un trešais bērns
| religion         =
| nationality      = amerikāniete
}}
'''Lilija Oldrina''' ({{val|en|Lily Aldrin}}} ir viens no pieciem galvenajiem tēliem [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] seriālā "[[Kā es satiku jūsu māti]]".

sentences:
[[Kategorija:Politiskās ideoloģijas]]
[[Kategorija:Politiskās kustības]]
[[Kategorija:Komunisms]]

sentences:
{{Rotaļlietas Infokaste
| vārds = Beibleidi
| attēls =
| citi nosaukumi = ''Beyblade''
| izgudrotājs =
| valsts = {{JAP}}
| kompānija = ''[[Takara Tomy]]''
| mājaslapa = https://beyblade.com
}}
'''"Beibleidi"''' jeb '''''Beyblade''''' ({{val|ja|ベイブレード, Beiburēdo}}) ir [[Vilciņi (rotaļlieta)|vilciņu]] [[zīmols]], [[galda spēle]], kā arī [[anime]] seriāls. Pirmie Beibleidu zīmola vilciņi iznāca 1999. gadā. Beibleidi no citiem vilciņu brendiem atšķiras ar to, ka tiem iespējams viegli nomainīt detaļas, tādējādi dodot iespēju pielāgot tā izskatu. "Beibleida viesulis" ({{val|en|Beyblade burst}}) sērijas vilciņi izjūk kad atsitas pret citiem vilciņiem. Beibleidus iegriež ar īpašu iegriešanas mehānismu. Mehānisma apakšā uzstutē beibleidu, tad ar īpašu rāvējslēdzēju to iegriež un tad tas nokrīt spēles laukumā.

sentences: '''23. novembris''' ir gada 327. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (328. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 38 dienas.

sentences: '''Korfi''' ({{val|de|von Korff}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā 15. gadsimtā. Daudzi Korfi bija uzticami [[Krievijas Impērija]]s interešu aizstāvji 18. gadsimtā un dzimta vēlāk izplatījās arī [[Krievija|Krievijā]], [[Igaunija|Igaunijā]] un [[Austrumprūsija|Prūsijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=218-221 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Floroglucīns''' (1,3,5-trihidroksibenzols, simetriskais trioksibenzols, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em. Floroglucīns ir dzelteni plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Ūdenī šķīst diezgan slikti, labi šķīst [[etanols|etanolā]] un [[ēteris|ēterī]].

sentences: '''Elektronegativitāte''' ir [[atoms|atoma]] fundamentāla ķīmiska īpašība, kas kvantitatīvi raksturo [[molekula]]s sastāvā esoša atoma spēju piesaistīt [[elektrons|elektronus]]. Elektronegativitāti mēdz apzīmēt ar grieķu burtu '''χ'''. Elektronegativitāti izsaka kā vidējo aritmētisko no atoma [[jonizācijas enerģija]]s un [[elektrontieksme]]s.

sentences:
{{cita nozīme|amerikāņu komponistu|britu filozofu|Jesaja Berlins}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Ērvings Berlins
|     vārds_orig = ''Irving Berlin''
|         attēls = Irving Berlin NYWTS.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Berlins 1948. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Mogiļeva]], [[Krievijas Impērija]]<br>({{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1989
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = komponists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma fosfāta kristālrežģis
|           CAS numurs = 7789-04-0
|      ķīmiskā formula = CrPO4
|              molmasa = 146,97
|              blīvums = 4236 <ref name="Handbook">{{grāmatas atsauce |last=Brauer |first=Georg|date=1965|orig-year=1962|title=Handbuch Der Präparativen Anorganischen Chemie|trans-title=Preparatīvās Neorganiskās ķīmijas rokasgrāmata|url=https://books.google.com/books?id=Pef47TK5NfkC|language=de|volume=2|location=Stuttgart; New York, New York|publisher=Ferdinand Enke Verlag; Academic Press, Inc.|page=1341|isbn=978-0-32316129-9|access-date=2014-01-10}}</ref>
|  kušanas temperatūra = 1907 °C <ref name="Handbook" />
| viršanas temperatūra = 2671 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}
'''Hroma(III) fosfāts''' apraksta neorganiskos savienojumus ar formulu CrPO4·xH2O, kr x = 0, 4 vai 6. Tie ir krāsaini savienojumi. Bezūdens CrPO4 ir zaļš. Heksahidrāts CrPO4·6H2O ir violets.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Aleksandrs fon Mēdems''' (''von Medem'', 1770.30.III Rumbas muižā—1842.13.XII) bija [[Kurzeme]]s muižnieks un sabiedriskais darbinieks, Kurzemes galma kambarkungs un landhofmeistars (1818-1821).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirolidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9N
|molmasa=71,11
|blīvums=866
|kušanas temperatūra=-63
|viršanas temperatūra=87 °C
}}
'''Pirolidīns''' (tetrahidropirols, tetrametilēnimīns, C4H9N) ir piesātināts [[heterocikls|heterociklisks]], [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]] — pilnīgi hidrogenēts [[pirols]]. Tas pieder pie cikliskajiem amīniem (imīniem). Pirolidīns ir bezkrāsains šķidrums ar [[amīni]]em raksturīgu smaku. Ar ūdeni jaucas jebkurās attiecībās.

sentences: '''Freoni''' (no angļu prečuzīmes ''Freon''), ir [[fluors|fluoru]] saturoši organiski savienojumi, kas pieder pie [[halogēnalkāni]]em - galvenokārt [[metāns|metāna]] un [[etāns|etāna]] atvasinājumiem. Freonu [[molekula]]s parasti satur arī [[hlors|hloru]], retāk [[broms|bromu]]. Freoni praktiski nešķīst [[ūdens|ūdenī]] un citos polāros šķīdinātājos, bet labi šķīst nepolāros šķīdinātājos. Pavisam pazīstami ap 40 dažādu freonu, lielākā daļa no tiem ir izmantojami rūpniecībā. Pazīstami freoni ir [[trihlorfluormetāns]] CCl3F, [[difluordihlormetāns]] CCl2F2 un citi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija hidroksīds
|       citi nosaukumi = dzēstie kaļķi
|           CAS numurs = 1305-62-0
|      ķīmiskā formula = Ca(OH)2
|              molmasa = 74,093
|              blīvums = 2211
|  kušanas temperatūra = 512 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 0,189 g/100 ml (0 °C)
0,173 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kalcija hidroksīds''' (Ca(OH)2, veldzētie kaļķi, dzēstie kaļķi) ir balta, cieta, kristāliska, sārmaina viela. To parasti iegūst, [[kalcija oksīds|kalcija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]] (dzēšot nedzēstos kaļķus). Vēl kalcija hidroksīds var veidoties, reaģējot [[kalcija hlorīds|kalcija hlorīdam]] ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Kalcija hidroksīds (portlandīts) veidojas arī [[portlandcements|portlandcementa]] cietēšanas procesā. Kalcija hidroksīds ūdenī šķīst diezgan slikti.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Goodreads''
| logo_attēls          =
| veids                = Sociālais portāls, katalogs
| īpašnieks            = ''[[Amazon]]''
| darbību_uzsāka       = 2006. gada decembrī
| valodas              = [[Angļu valoda|angļu]]
| reģistrācija         = Nepieciešama, lai veidotu savu katalogu, komentētu
| popularitāte         = {{increase}} 265. vieta alexa.com <ref>{{tīmekļa atsauce|title= Goodreads Ranking|url= http://www.alexa.com/siteinfo/goodreads.com|publisher= Alexa|accessdate= 22 October 2012|archive-date= {{dat|2019|01|07||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20190107054703/https://www.alexa.com/siteinfo/goodreads.com}}</ref>
| mājas_lapa           = {{URL |http://www.goodreads.com/}}
}}

sentences: {{Commonscat|Resistance during World War II}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pjērs Teijārs de Šardēns
|          vārds_orig = ''Pierre Teilhard de Chardin''
|              attēls = Pierre Teilhard de Chardin 01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = ''Orcine'', [[Klermonferāna]] (''Cleremont-Ferrand''), [[Francija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =  [[filozofija]], [[kosmoloģija]] [[evolūcija]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Anrī Bergsons]] (''Henri Louis Bergson'')
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[franču valoda]]
|         kategorijas =
}}
'''Pjērs Teijārs de Šardēns''' ({{val|fr|Pierre Teilhard de Chardin}}) bija franču [[teologs]] un [[filozofs]], domātājs un rakstnieks, [[jezuīti|jezuītu]] [[priesteris]], [[pētnieks]], [[paleontoloģija|paleontologs]] un [[ģeoloģija|ģeologs]].<ref>Aczel, Amir; The Jesuit and the Skull: Teilhard de Chardin, Evolution, and the Search for the Peking Man, {{ISBN|978-1-59448-956-3}}</ref> Šardēns bijis starptautiski atzīts [[zinātnieks]] un viens no sava laikmeta vadošiem [[kosmoloģija|kosmologiem]] un [[evolūcijas teorija|evolūcijas teorētiķiem]].

sentences: '''Rīgas Centrālcietums''' ir lielākais [[cietums]] [[cietumi Latvijā|Latvijā]], tajā sodu izcieš ap 1225 ieslodzīto.<ref name="IEVP" /> Tas ir izmeklēšanas cietums, kurā atrodas daļēji slēgtā un slēgtā cietuma nodaļa. Cietums atrodas [[Mazā Matīsa iela|Mazajā Matīsa ielā]] 3, [[Rīga|Rīgā]], un tas ir atklāts 1905. gadā. 2008. gadā Centrālcietums tika apvienots ar [[Matīsa cietums|Matīsa cietumu]].

sentences:
[[Kategorija:Zinātne]]
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences: '''Izziņa''' ir ar sabiedriski vēsturisko praksi nešķirami saistīts cilvēka radošās darbības [[process]] - objektīvās [[īstenība]]s atspoguļošana cilvēka [[apziņa|apziņā]]. Izziņas procesā cilvēks gūst jaunas [[zināšanas]] par [[pasaule|pasauli]], uz kuru bāzes rodas cilvēka darbības [[mērķis|mērķi]] un [[motīvs|motīvi]]. Izziņas [[būtība]]s izpratne cieši saistīta ar [[filozofijas pamatjautājums|filozofijas pamatjautājuma]] risināšanu. Izziņas pamats ir [[prakse]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jēru klusēšana
| attēls                   = The Silence of the Lambs poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Silence of the Lambs''
| žanrs                    = [[trilleris]]
| režisors                 = [[Džonatans Demijs]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džodija Fostere]]
* [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Skots Glenns]]
* [[Teds Levains]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Orion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1991|2|14}}
| ilgums                   = 118 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|$19 miljoni}}<ref name="mojo">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=silenceofthelambs.htm | title = The Silence of the Lambs | publisher = Box Office Mojo}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|272,7 miljoni}}<ref name="mojo" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Jēru klusēšana"''' ({{val|en|The Silence of the Lambs}}) ir 1991. gada amerikāņu [[trilleris]], kura režisors ir [[Džonatans Demijs]]. Filmas sižets ir balstīts uz Tomasa Herisa 1988. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filmā [[FIB]] aģente Klerisa Sterlinga sērijveida slepkavas atrašanā lūdz palīdzību cietumā ieslodzītajam kanibālistiskajam sērijveida slepkavam un izcilajam psihiatram [[Hanibāls Lekters|Hanibālam Lekteram]]. "Jēru klusēšanā" galvenās lomas attēlo [[Džodija Fostere]], [[Entonijs Hopkinss]], [[Skots Glenns]] un [[Teds Levains]].

sentences: '''Svētais Jāzeps''' ({{val|he|יוֹסֵף}}, {{val|el|Ἰωσήφ}}) [[kristietība|kristietībā]] ir [[Jēzus Kristus]] audžutēvs un viņa mātes [[Jaunava Marija|Marijas]] vīrs. Viņa dzīve ir aprakstīta [[Bībele]]s [[Jaunā Derība|Jaunajā Derībā]], galvenokārt [[Matejs (apustulis)|Mateja]], [[Lūka (evaņģēlists)|Lūkas]] un [[Apustulis Jānis|Jāņa]] [[evaņģēlijs|evaņģēlijos]]. Atšķirībā no [[Jēzus Kristus|Jēzus]] un [[Jaunava Marija|Marijas]], Jāzepa vārds evaņģēlijos sastopams retāk. Jāzepu kā svēto godā [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]], [[pareizticība|Austrumu ortodoksālā]] un [[Anglikānisms|anglikāņu]] baznīcas.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Enrikiljo ezers
|attēls=07-05-11LagoEnriquilloDR.jpg
|paraksts=Enrikiljo ezera ainava
|karte=Lake enriquillo.jpg
|kartes_paraksts=Enrikiljo ezers no komosa, 1993. gada septembris
| map = Dominikāna
| plat_d=18 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=71 | gar_m=35 | gar_s= | gar_EW=W
|vieta={{DOM}}
|platība=265
|garums=35
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=24
|tilpums=
|augstums_vjl=-44
|izteka=Nav
|baseins=
|valstis=[[Dominikāna]]
|salas=3
|pilsētas=
}}
'''Enrikiljo ezers''' ({{val|es|Lago Enriquillo}}) ir lielākais [[ezers]] [[Dominikāna|Dominikānas Republikā]], [[sālsezers]].

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Folijskābes struktūrformula

Folijskābes molekulas modelis

Pudelīte ar kristālisku folijskābi
|       citi nosaukumi = folacīns, folāts,
pteroilglutamīnskābe,
B9 vitamīns,
Bc vitamīns, M vitamīns
|           CAS numurs = 59-30-3
|      ķīmiskā formula = C19H19N7O6
|              molmasa = 441,4
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 250°C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 0,0016 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Folijskābe''' jeb '''folskābe''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kas nepieciešams cilvēka [[imūnsistēma]]s un [[sirds un asinsvadu sistēma]]s normālai attīstībai un darbībai. Tāda pati iedarbība kā folijskābei ir arī vairākiem tās atvasinājumiem, piemēram, di-, tri- vai [[glutamāts|poliglutamātiem]] (tos visus kopā ar folijskābi mēdz saukt par '''folacīnu'''). Folijskābe pieder pie B grupas vitamīniem un to senāk dēvēja par B9 vai Bc vitamīnu (retāk arī par B11 vitamīnu).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Leiolopisma_telfairi_IleRonde_980513.jpg
| att_nosaukums  = Raundas salas scinks
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Scincomorpha
| infrakārta_lv  = Scinkveidīgie
| dzimta         = Scincidae
| dzimta_lv      = Scinki
| ģints          = Leiolopisma
| ģints_lv       =
| suga           = Leiolopisma telfairii
| suga_lv        = Raundas salas scinks
| binomial       = Leiolopisma telfairii, <small>([[Julien Desjardin|Desjardin]], 1831)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi       =
* ''Scinsus telfairii'' ''(Desjardin, 1831)''
* ''Leiolopisma telfairi'' ''(Duméril&Bibron, 1839)''
* ''Lygosoma telfairii'' ''(Boulenger, 1887)
* ''Lygosoma (Hinulia) compressicaudum'' ''(Werner, 1897)''
* ''Lygosoma (Leiolopisma) telfairii'' ''(Smith, 1937)''
* ''Leiolopisma telfairii'' ''(Greer, 1974)''<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Leiolopisma&species=telfairii The Reptile Database]</ref>
}}
'''Raundas scinks''' jeb '''Telfēra scinks''' (''Leiolopisma telfairii'') ir [[scinku dzimta]]s [[ķirzakas|
ķirzaka]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i. Vienīgā populācija izdzīvojusi nelielajā [[Raunda]]s saliņā.

Sugas [[latīņu valoda|latīniskais]] nosaukums ir par godu [[īri|īru izcelsmes]] botāniķim [[Čārlzs Edvards Telfērs|Čārlzam Telfēram]] (1778—1833), kas Maurīcijā un [[Reinjona|Reinjonā]] izveidoja botāniskos dārzus, kā arī iestājās par dzīves apstākļu uzlabošanu un izglītības ieviešanu vergu starpā.<ref>Mauritius. Rodrigues. Réunion. Alexandra Richards. {{ISBN|978 1 84162 410 5}}, page 153</ref>

sentences: '''Izolēta valoda''' ir dabiska [[valoda]], kurai nav redzamu ģenealoģisku saikņu ar citām dzīvajām valodām, respektīvi, kurām nav kopēja zināma izcelsme ar kādu citu valodu. Tās būtībā veido [[valodu saime|valodu saimi]], kas sastāv no vienas valodas. Zināmākie piemēri ir [[basku valoda]], [[ainu valoda]] un [[korejiešu valoda]], kaut arī katrā no šiem gadījumiem atsevišķi [[valodniecība|lingvisti]] apgalvo, ka ir atrodamas saiknes ar citām valodām.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Taguma
 | official_name            = ''Tagum''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Tagumcity highway.jpg
| image2                   = Newtagumcityhall.jpg
| image3                   = Tagum Magupo, Pioneer Avenue east (Tagum, Davao Del Norte; 08-18-2023).jpg
| image4                   = Christ The King Cathedral Tagum.jpg
| image5                   = Takip Silim sa Lanikai Beach, Tagum (S. Ciencia) - Flickr.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator davao del norte tagum.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Davao reģions|Davao]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļdavao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1941
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1998
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 23
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 195.8
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 296202
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 7 | latm = 26 | lats = 52 | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 48 | longs = 28 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8100
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 117
 | website                  = {{URL|http://www.tagumcity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Sekcijas izolators''' ir [[dzelzceļš|dzelzceļa]], [[tramvajs|tramvaja]] vai [[trolejbuss|trolejbusa]] [[kontakttīkls|kontakttīkla]] specdaļa, kas sadala tīklu uz daļām, nodrošinot vienmērīgu [[elektriskā strāva|strāvas]] piegādi no [[vilces apakšstacija|vilces apakšstacijām]]. Katru sekciju darbina atsevišķs barošanas [[fīderis]], kas nepieciešamības gadījumā ļauj atslēgt no strāvas tikai nelielu kontakttīkla daļu, nevis visu tīklu, kā arī darbināt sekcijas no dažādām vilces apakšstacijām utt.

sentences:
[[Fēru salas|Fēru salās]].]]
'''Vaļu medības''' ir rūpnieciska [[vaļveidīgie|vaļveidīgo]] [[jūra]]s [[zīdītāji|zīdītāju]] nomedīšana to ķermeņu vai ķermeņu daļu komerciālai izmantošanai vai lietošanai pārtikā. Atsevišķos gadījumos vaļu nomedīšana tiek veikta pētnieciskiem mērķiem. Agrāk vaļus intensīvi medīja, lai iegūtu [[gaļa|gaļu]], [[tauki|taukus]], joslvaļu mutes "bārkstis" un [[pelēkā ambra|pelēko ambru]], ko iegūst no [[kašalots|kašalotu]] [[zarnas|zarnām]] [[smarža|smaržu]] industrijas vajadzībām. Mūsdienās vaļus medī galvenokārt pārtikai. Gadā visā pasaulē tiek nomedīti ap 1500 vaļu, galvenokārt [[mazais joslvalis|mazie joslvaļi]].
20. gadsimtā nomedītos vaļus izmantoja galvenokārt mākslas un dekoratīvajās nozarēs. Piemēram, vaļu spalvas tika izmantotas rotājumos, apģērbā vai pat mēbeļu apdarei. Tas bija populārs materiāls, kas piešķīra ekskluzīvu un greznu izskatu dažādiem priekšmetiem.Korsetes no vaļa tika izgatavotas, izmantojot galvenokārt vaļa ribas un ribu kaulus. Tie tika izmantoti, lai nodrošinātu stingru un formējošu struktūru korsetei.

sentences: '''Pundurplanēta''' ir liels lodveida [[astronomisks objekts|debess ķermenis]], kas riņķo ap [[zvaigzne|zvaigzni]] (Saules sistēmā ap [[Saule|Sauli]]), bet nav pietiekoši liels, lai ar savu [[gravitācijas lauks|gravitācijas lauku]] attīrītu savu [[orbīta|orbītu]] no mazākiem ķermeņiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = https://www.iau.org/static/resolutions/Resolution_GA26-5-6.pdf|title = IAU pdf|date = |accessdate = |website = iau.org|publisher = [[Starptautiskā Astronomijas savienība]]|last = |first = }}</ref> Jēdziens 2006. gada augustā tika pieņemts 26. [[Starptautiskā Astronomijas savienība|Starptautiskās Astronomijas savienības]] asamblejā. Pēc tā ieviešanas [[Plutons (pundurplanēta)|Plutons]] zaudēja [[planēta]]s statusu, kas tam bija 76 gadus. [[Saules sistēma|Saules sistēmā]] pieci objekti ir atzīti par pundurplanētām — Plutons, [[Cerera]], [[Haumeja]], [[Makemake]] un [[Erīda (pundurplanēta)|Erīda]]. Ir diskusijas par pundurplanētas statusa piešķiršanu vēl dažiem Saules sistēmas objektiem. Izņemot Cereru, pundurplanētas ir [[Transneptūna objekts|Transneptūna objekti]].

sentences:
Arkādijas dārzā]]
'''Arkādijas parks''' ir viens no tipiskākajiem ainavu parkiem [[Rīga|Rīgā]], [[Torņakalns|Torņakalnā]]. Tā platība ir 6,92 ha.

sentences:
{{Planētas infokaste
| name         = Mēness
| background   = #dddddd
| symbol       =
| image        = Full Moon Luc Viatour.jpg
| caption      = Pilnmēness skatoties no Zemes
| periapsis    = 363 104 km  (0,0024 [[astronomiskā vienība|AU]])
| apoapsis     = 405 696 km  (0,0027 AU)
| semimajor    = 384 399 km  (0,00257 AU<ref name="W06">{{Laikraksta atsauce | last = Wieczorek | first = M. | coauthors = et al. | title = The constitution and structure of the lunar interior | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 221–364 | year = 2006 | doi = 10.2138/rmg.2006.60.3}}</ref>)
| eccentricity = 0,054 9<ref name="W06"/>
| period       = 27,321582 dienas
27 d 7 [[stunda|h]] 43,1 [[minūte|min]]<ref name="W06"/>
| synodic_period = 29,530588 dienas
| avg_speed    = 1,022 km/s
| inclination  = 5,145° attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]]<ref name="W06"/>
(starp 18,29° un 28,58° attiecībā pret Zemes ekvatoru)
| asc_node     = regressing by one [[Orbital revolution|revolution]] in 18.6 years
| arg_peri     = progressing by one revolution in 8.85 years
| satellite_of = [[Zeme]]s pavadonis
| physical_characteristics = yes
| flattening   = 0,00125
| equatorial_radius = 1738,14 km (0,273 Zemes ekvatoriālie rādiusi)<ref name=NSSDC>{{Tīmekļa atsauce |last=Williams |first=Dr. David R. |title=Moon Fact Sheet |publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] (National Space Science Data Center) |url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/moonfact.html |date=2006-02-10 |accessdate =2008-12-31}}</ref>
| polar_radius = 1 735,97 km (0,273 Zemes polārā rādiusa)<ref name=NSSDC/>
| mean_radius  = 1 737,10 km (0,273 Zemes vidējā rādiusa)<ref name="W06"/><ref name=NSSDC/>
| circumference = 10 921 km (ekvatoriālais)
| surface_area = 3,793{{E|7}} km² (0,074 Zemes virsmas)
| volume       = 2,1958{{E|10}} km³ (0,020 Zemes tilpuma)
| mass         = 7,3477{{E|22}} kg (0,0123 Zemes masas<ref name="W06"/>)
| density      = 3 346,4 kg/m³<ref name="W06"/>
| surface_grav = 1,622 [[paātrinājums|m/s²]] (0,165 4 g)
| escape_velocity = 2,38 km/s
| sidereal_day = 27,321582 dienas ([[sinhtonizēta rotācija|sinhronizēta]])
| rot_velocity = 4,627 m/s
| axial_tilt   = 1,5424° (attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]])
6,687° (attiecībā pret [[orbitālā plakne|orbitālo plakni]])
| albedo       = 0,12
| magnitude    = no −2,5 līdz −12,9
−12,74 (pilnmēness laikā)<ref name=NSSDC/>
| angular_size = no 29,3 līdz 34,1 [[leņķa minūte|leņķa minūtēm]]<ref name=NSSDC/>
| temp_name1   = ekvators
| min_temp_1   = 100 [[kelvins|K]]
| mean_temp_1  = 220 K
| max_temp_1   = 390 K
| temp_name2   = 85°N<ref name="Vasavada1999">{{Laikraksta atsauce |author=A.R. Vasavada, D.A. Paige, and S.E. Wood |journal=Icarus |title= Near-Surface Temperatures on Mercury and the Moon and the Stability of Polar Ice Deposits |volume=141 |pages=179 |yesr=1999 |url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1999Icar..141..179V |doi= 10.1006/icar.1999.6175 |year= 1999}}</ref>
| min_temp_2   = 70 K
| mean_temp_2  = 130 K
| max_temp_2   = 230 K
| atmosphere   = yes
| atmosphere_ref = <ref name="L06">{{Laikraksta atsauce | last = Lucey | first = P. | coauthors = et al. |title = Understanding the lunar surface and space-Moon interactions | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 83–219 | year = 2006 |doi = 10.2138/rmg.2006.60.2}}</ref><ref name="pressure explanation">Lucey et al. (2006) give 107 particles [[Cubic centimetre|cm−3]] by day and 105 particles cm−3 by night. Along with equatorial surface temperatures of 390 [[Kelvin|K]] by day and 100 K by night, the [[ideal gas law]] yields the pressures given in the infobox (rounded to the nearest [[order of magnitude]]; 10-7 [[Pascal (unit)|Pa]] by day and 10-10 Pa by night.</ref>
| surface_pressure = 10-7 [[paskāls|Pa]] (dienā)
10-10 [[paskāls|Pa]] (naktī)
| surface_pressure1 = 2,25{{E|-12}} [[tors|tori]] <ref>"Moon." Encyclopædia Britannica. 2008. Encyclopædia Britannica Online. 10 Sep. 2008 <http://www.britannica.com/EBchecked/topic/391266/Moon>.</ref>
| adjectives   =
}}
'''Mēness''' ir [[Zeme]]s vienīgais [[dabiskais pavadonis]]. Kā sugas vārds ''mēness'' apzīmē [[debess ķermenis|debess ķermeni]], kas riņķo ap kādu [[zvaigzne|zvaigzni]] vai [[planēta|planētu]]. Mēness attālums līdz Zemei nav konstants, vidēji tas ir 384 400 km. Mēness kustas ap Zemi pa nedaudz eliptisku orbītu. Tas apriņķo Zemi apmēram 28 dienās (precīzāk 27 dienās, 7 stundās un 43 minūtēs). Mēness ir Zemei tuvākais debess ķermenis, tas ir tikai 4 reizes mazāks par Zemi, tāpēc sistēmu Zeme-Mēness sauc arī par dubultplanētu. Mēness astronomiskais simbols ir .

sentences: '''Aizsardzības statuss''' norāda konkrētas [[suga]]s stāvokli dabā, piemēram, vai suga ir [[izmiršana|izmirusi]], vai [[izmirstošas sugas|izmirstoša]], vai arī tās pastāvēšanai tajā brīdī nepastāv draudi. Novērtējot aizsardzības statusu, tiek ņemti vērā daudzi faktori, ne tikai konkrētās sugas indivīdu skaits, bet arī to pieaugums vai samazinājums, dabiskā [[izplatības areāls|izplatības areāla]] palielināšanās vai samazināšanās un citi. Pastāv dažādas sistēmas, kā sugām tiek piešķirts aizsardzības statuss. Dažādās valstīs tas var būt atšķirīgs, galvenokārt pēc tā, kāds ir konkrētas sugas stāvoklis konkrētajā valstī.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Boriss Vipers
|     vārds_orig = Борис Робертович Виппер
|         attēls = Boriss Vipers.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Boriss Vipers Rīgā pēc 1924. gada
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Maskava}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 24
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Krievs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
[[Maskavas Universitāte]]
[[Latvijas Mākslas akadēmija]]
|     alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
|        zinātne = Vēsture, Mākslas vēsture
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Atzinības Krusts]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''8. augusts''' ir gada 220. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (221. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 145 dienas.

sentences: {{Commonscat|Folk metal music groups|Folkmetāla grupas}}

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =2867 Šteins
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=[http://cfa-www.harvard.edu/iau/lists/NumberedMPs.html]
| discoverer =[[Nikolajs Černihs]]
| discovered ={{Dat|1969|11|4}}
| alt_names =
| mp_name = 1969 VC
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=[ftp://ftp.lowell.edu/pub/elgb/astorb.html]
| epoch ={{Dat|2008|2|4}} (JD 2454500.5)
| aphelion =2.708 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =2.018 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =2.363 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.146
| period =3.63 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =19.27 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| inclination =9.946°
| asc_node =55.530°
| mean_anomaly =259.193°
| arg_peri =250.559°
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~2 līdz ~5  [[kilometrs|km]]
| mass = ? [[kilograms|kg]]
| surface_grav =? [[metrs|m]]/[[sekunde|s]]2
| escape_velocity =? [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =0.10
| spectral_type =[[E tipa asteroīds]]
| abs_magnitude =12.9m
| single_temperature=~181 [[kelvins|K]]
}}
'''2867 Šteins''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1969]]. gadā atklāja [[Nikolajs Černihs]] Krimas Astronomiskajā observatorijā [[Ukraina|Ukrainā]].

sentences: '''Dzimumu līdztiesība''' jeb '''sieviešu un vīriešu vienlīdzīgas tiesības un iespējas''' ir situācija, kad [[Vīrietis|vīriešu]] un [[Sieviete|sieviešu]] loma [[Sabiedrība|sabiedrības]] attīstībā tiek atzīta par līdzvērtīgu, viņiem tiek piešķirtas vienādas [[tiesības]] un vienāda atbildība, nodrošināta vienāda pieeja [[Resurss|resursiem]] un to izmantošanai. Arī vīriešu un sieviešu ieguldījums [[Sabiedrība|sabiedrības]] labā un viņu problēmas tiek uztvertas līdzvērtīgi. Dzimumu līdztiesība ir nozīmīga visās dzīves jomās, un tā attiecas ne vien uz sieviešu, bet arī uz vīriešu tiesībām. Iestājoties par dzimumu līdztiesību, [[Valstu uzskaitījumi|pasaules valstis]] un virkne [[Organizācija|organizāciju]] cenšas panākt, ka [[persona]] var baudīt tai garantētās [[Cilvēktiesības|pamattiesības]] neatkarīgi no [[Dzimums|dzimuma]]. Tikpat zīmīgi ir arī izskaust prakses, kas nostāda viena vai otra dzimuma personas salīdzinoši sliktākā situācijā, degradē, noniecina vai kā citādi pazemina personas statusu [[Sabiedrība|sabiedrībā]], balstoties tikai un vienīgi uz piederību pie noteikta dzimuma

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kenhreja
| native_name    = {{gree|Κεγχρεαί}}
| image          = Kenchreai.jpg
| image_size     =
| caption        = Nogrimušās Izīdas tempļa paliekas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 53| lats = 2| latNS = N
| longd = 22| longm = 59| longs = 46| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    = 1962-1969
| archaeologists = American School of Classical Studies at Athens (ASCSA)
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  =
| notes          =
| designation    =
}}
'''Kenhreja''' ({{val-el|Κεγχρεαί}}) bija sena [[osta]]s [[pilsēta]], kas atradās ap 11 km uz austrumiem no [[senā Korinta|senās Korintas]], [[Saroniks|Saronika]] krastā, un bija [[Mazāzija|Āzijas]] jūras tirdzniecības ceļa galapunkts [[Eiropa|Eiropā]]. Mūsdienās Kenhreja ir daļēji nogrimusi ūdenī [[4. gadsimts|4. gadsimtā]] notikušo [[Zemestrīce|zemestrīču]] dēļ. [[Senā Grieķija|Sengrieķu]] vēsturnieks un ģeogrāfs [[Strabons]] nosauca Kenhreju kā blīvi apdzīvotu bagātu ostu, bet [[Romieši|romiešu]] filozofs [[Lūcijs Apulejs]] rakstīja par Kenhreju kā par ostu ar drošām ļaužu pilnām piestātnēm. [[Bībele|Bībelē]] Kenhreja minēta kā vieta, kur bija dibināta [[kristiešu draudze]] (Rom. 16:1).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktie kaimiņi
| attēls                   =  Neighbors (2013) Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Neighbors''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Nikolass Stollers]]
| producents               =
* [[Evans Goldbergs]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Džeimss Vīvers]]
| scenārija autors         =
* [[Endrjū Dž. Koens]]
* [[Brendans O'Braiens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Rouza Bairna]]
* [[Kristofers Mintzs-Plass]]
* [[Deivs Franko]]
* [[Līza Kudrova]]
| mūzika                   = [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Point Grey Pictures]]''
* ''[[Good Universe]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|3|8|''South By Southwest'' filmu festivāls|2014|5|9|ASV|}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/bad-neighbours-2014|title=Bad Neighbors|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 11, 2019|archive-date={{dat|2019|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190322015528/http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-neighbours-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=townies.htm|title=Neighbors (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 11, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|270,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Sliktie kaimiņi 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Sliktie kaimiņi"''' ({{val|en|Neighbors}}) ir 2014. gada komēdija, kuras režisors ir [[Nikolass Stollers]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Sets Rogens]], [[Rouza Bairna]], [[Kristofers Mintzs-Plass]], [[Deivs Franko]] un [[Līza Kudrova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|3|8||bez}} ''South By Southwest'' filmu festivālā. 2016. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Sliktie kaimiņi 2]]".

sentences: '''Augstie slāņmākoņi''' ''Altostratus'' (As) ir vienlaidu pelēkas krāsas blīvs [[mākoņi|mākoņu]] slānis, caur kuru tiek maz [[Saule]]s staru. Vietām mākoņu slānis ir tumšāks, vietām gaišāks. Praktiski nemaz nav vietu, kur nebūtu mākoņu. Saule tiem cauri nespīd, bet tās atrašanās vietu var aptuveni pateikt pēc izplūduša gaiša laukuma atrašanās vietas. Veidojas 3—5 km augstumā. Tie gandrīz vienmēr nomaina [[spalvu slāņmākoņi|spalvu slāņmākoņus]]. Visbiežāk ''Altostratus'' mākoņi veidojas, nolaižoties un kļūstot blīvākiem spalvu slāņmākoņiem. Mākoņi sastāv no maziem [[ūdens]] pilieniem, bet to virsotnes dažkārt var sastāvēt arī no [[ledus]] kristāliņiem. Šajā gadījumā ledus kristāli, krītot lejup mākoņa vidusdaļā, darbojas kā kondensācijas centri un sāk veidoties nokrišņi. Bet vidējos un dienvidu platumos nokrišņi parasti nesasniedz zemi, jo iztvaiko, krītot lejup. [[ziema|Ziemā]] no šiem mākoņiem krīt [[sniegs]].

sentences: '''''Inmarsat plc''''' ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēts uzņēmums.

sentences: '''Fašisms''' ({{val|it|fascismo}}) bija [[autoritārisms|autoritāra]] [[politika|politiskā]] kustība, kas no 1922. līdz 1943. gadam bija valdošā [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijā]] ar līderi [[Benito Musolīni]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Montānskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C28H56O2
|molmasa=424,75
|blīvums=
|kušanas temperatūra=90 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Montānskābe''' (oktakozānskābe, С27Н55СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Montānskābe ir balta kristāliska viela.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,
aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C24H32O4S
|              molmasa = 416,57
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

sentences:
{{mazais burts}}
[[Formālā loģika|Formālajā loģikā]] '''de Morgana likumi''' saista [[loģiskais operators|loģiskos operatorus]] [[loģiskā konjunkcija|UN]] un [[loģiskā disjunkcija|VAI]] tādā veidā, ka, izmantojot [[negācija|negāciju]], no viena var pāriet uz otru, proti:
:NE (P VAI Q) = (NE P) UN (NE Q)
:NE (P UN Q) = (NE P) VAI (NE Q)

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = Ričards Bakminsters Fulers
|          vārds =
|     vārds_orig = ''Richard Buckminster Fuller''
|         attēls = BuckminsterFuller cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ričards Bakminsters Fulers 1917. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = Miltona, ASV
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Losandželosa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Amerikānis
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Zelta Zivs
| abbreviation = Dor
| name_latin = Dorado
| RA = 5
| dec = -65
| areatotal = 179.173
| arearank = 72. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = [[α Dor]]
| starmagnitude = 3.27
| neareststarname =[[ζ Dor]]
| stardistance = 38
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Greblis]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
| r_latvija =nav novērojams
| latmax = 20
| latmin = 90
}}

sentences: '''5. janvāris''' ir gada 5. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 360 dienas (361 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Brāļa Bertolda dzirnavas''' ({{val|la|Molendinum fratris Bertoldi}}, {{val|de|broder Bertoldes molen, Bruder Bertholdes Mühle}}) bija [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]], vēlāk [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] [[nocietinājums]] uz [[Rīga]]s—[[Salaspils]] ceļa pie dzirnavu tilta pāri strautam tagadējā [[Rīga]]s [[Ķengarags|Ķengaraga apkaimē]]. Mūsdienās nocietinājuma vieta vairs nav atrodama.

sentences:
{{catmore|Amīdi}}
[[Kategorija:Organiskās vielas]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Ūdeņradis]]

sentences:
(''Leocarpus fragilis'')]]
'''Gada gļotsēne''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 2023. gada izraugās [[Latvijas Mikologu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://izklaide.tv3.lv/dzivesstils/dzivnieki/pazino-2023-gada-seni-un-glotseni/ |title=Paziņo 2023. gada sēni un gļotsēni |access-date={{dat|2023|01|11||bez}} }}</ref> Lai gan [[gļotsēnes]] vairs neietilpst [[sēnes|sēņu bioloģiskajā valstī]], Latvijā tradicionāli ar to izpēti nodarbojas ar sēņu pētniecību — mikoloģiju saistīti cilvēki. Par Gada gļotsēni kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta.

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Ukrainā|Polārstacijas]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{atveidošana}}
{{infokaste+}}
'''Lukrēcija Bordža''' ({{val|it|Lucrezia Borgia}}, dzimusi {{dat|1480|4|18}}, mirusi {{dat|1519|6|24}}) bija [[Pāvests Aleksandrs VI|pāvesta Aleksandra VI]] meita un viņa ārlaulības dēla [[Čezāre Bordža|Čezares Bordžas]] (''Cesare Borgia'') māsa — izcila [[renesanse]]s laikmeta sieviete, skaista un izglītota, [[māksla]]s un [[literatūra]]s [[mecenāts|mecenāte]]. Aleksandra VI politisko interešu vadīta, vairākkārt precējusies, pēdējo reizi ar [[Alfonso d'Estess|Alfonso d'Esti]] (''Alfonso d'Este''), [[Ferrāra]]s [[hercogs|hercogu]]. Renesanses dzejnieki slavināja Lukrēciju savos darbos, bet naidnieki pārmeta tai izvirtīgu dzīvi.

sentences: '''Drošais jaukšanas algoritms 1''' jeb '''SHA-1''' ({{val-en|Secure Hash Algorithm 1}})<ref>{{AkadTerm|term=SHA-1|lang=EN}}</ref> ir [[kriptogrāfiska jaucējfunkcija]], ko izstrādāja ASV [[Nacionālās drošības aģentūra]] (NSA) un kas ir ASV [[Federālais informācijas apstrādes standarts]] (FIPS), ko publicējis ASV [[Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts]] (NIST).<ref>http://csrc.nist.gov/publications/fips/fips180-4/fips-180-4.pdf</ref>

sentences: '''Izvarošana''' ir [[Seksuālā vardarbība|seksuālās vardarbības]] forma, kas visbiežāk iekļauj [[dzimumakts|dzimumaktu]] un ir izdarīta pret otras [[Persona|personas]] [[Griba|gribu]] vai bez otras personas piekrišanas. Izvarošana var tikt izdarīta dažādos veidos: pielietojot fizisku spēku, ar draudu palīdzību vai pret cilvēku, kas nav pie [[Apziņa|apziņas]] vai nav patstāvīgi spriestpējīgs. Izvarošana tiek uzskatīta par nepieņemamu rīcību un lielākajā daļā pasaules ir [[noziegums]].

sentences: '''Fotosintēze''' (no {{val|el|φώτο-}} (''fōto-'') — 'gaisma' un ''σύνθεσις'' (''súnthesis'') — 'aizstāšana') ir organisku vielu sintēze no neorganiskiem savienojumiem ([[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] un [[ūdens]]), izmantojot [[gaisma]]s enerģiju. Kā blakusprodukts izdalās [[skābeklis]]. Fotosintēze notiek [[fotoautotrofie organismi|fotoautotrofajos organismos]] — [[augs|augos]], [[aļģes|aļģēs]] un fotosintezējošās [[baktērijas|baktērijās]]. Augi fotosintēzei izmanto mazāk kā 2% Zemi sasniegušās saules enerģijas.<ref name="S.S.Madera">{{Grāmatas atsauce |title= Bioloģija 1. daļa  |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |isbn=9789984174747 |pages=115—116}}</ref> Fotosintēzē ik gadu uz Zemes rodas apmēram 150 miljardi tonnu organisko vielu un 150 miljardi tonnu skābekļa, kā arī augi uzņem apmēram 200 miljardus tonnu oglekļa dioksīda.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Kinnvika
| oriģinālnosaukums    = ''Kinnvika''
| attēls               = Kinnvika Polar Research Station, Svalbard 02.jpg
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra#Arktika
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{SWE}},
 {{FIN}},
 {{SUI}}
| latd=80| latm=03| lats=06| latNS=N
| longd=18| longm=13| longs=14| longEW=E
| novietojums          = [[Ziemeļaustrumu Zeme]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1957
| atvērta_piezīme      =
| slēgta               = 1959
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 5
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           =
| mājaslapa            = http://www.kinnvika.net
}}
'''Kinnvika''' ({{val|no|Kinnvika}}) bija vissezonas [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.kinnvika.net/History-and-background |title=History and background of the Kinnvika |access-date={{dat|2019|03|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|03|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190324105346/https://www.kinnvika.net/History-and-background }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190324105346/https://www.kinnvika.net/History-and-background |date={{dat|2019|03|24||bez}} }}</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāgam piederošās [[Ziemeļaustrumu Zeme]]s ziemeļrietumos [[Mērčisona fjords|Mērčisona fjorda]] ziemeļu krastā pie Kinnvikas līča. Staciju 1957. gadā [[Starptautiskais ģeofizikas gads|Starptautiskā ģeofizikas gada]] programmas ietvaros ierīkoja [[Zviedrija]]s, [[Somija]]s un [[Šveice]]s apvienotā ekspedīcija Jestas Liljekvista (''Gösta Hjalmar Liljequist'') vadībā.<ref>[https://books.google.lv/books?id=PYdBH4dOOM4C&pg=PA469&lpg=PA469&dq=Murchison+bay+polar+station&source=bl&ots=heE0xKAxll&sig=ACfU3U2OJixMnVzK9Pbqlv4VNkiR-scyWQ&hl=lv&sa=X&ved=2ahUKEwj8_4zjp5rhAhVK1qYKHUy7C2cQ6AEwB3oECAgQAQ#v=onepage&q=Murchison%20bay%20polar%20station&f=false Exploring Polar Frontiers: A Historical Encyclopedia]</ref>

sentences: '''Elektromagnētisms''' ir parādību kopums, kurās izpaužas [[Viela|vielas]] elektrisko un magnētisko īpašību sakars. Elektromagnētisma jēdziens ir saistīts ar elektromagnētiskā lauka jēdzienu. [[Elektriskais lauks]] izraisa elektrības nesēju (parasti [[Elektrons|elektronu]]) kustību. Tā savukārt izraisa magnētisko lauku. Ap visiem vadiem, kuros plūst [[Elektriskā strāva|strāva]], ir magnētiskais lauks. Visos magnētos pastāv elektriskās strāvas ķēdes (pastāvīgajos magnētos tās ir noslēgtas un ir ierobežotas viena vai vairāku domēnu robežās). Elektriskie un magnētiskie lauki ar vienādu zīmi atgrūžas, ar pretēju zīmi — pievelkas. Parasti praksē vairāk lieto magnētiskos laukus, jo ar tiem vieglāk panākt lielākus mehāniskos mijiedarbības [[Spēks|spēkus]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Olga Lisovska
|     vārds_orig =
|         attēls = Lisovska Olga.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 04
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Jaunpiebalga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2015
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|   dzīvesbiedrs = [[Aivars Čakste]]
|        dzimums = S
|   nodarbošanās = dzejniece, tulkotāja
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = dzeja, atdzeja
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mumija Abu-Džamals
|     vārds_orig = ''Mumia Abu-Jamal''
|         attēls = Portrait of Mumia Abu-Jamal, c. 1980.jpg
|     att_izmērs =
|     att_paraksts = Abu-Džamals 1980. gadā
|        dz_gads = 1954
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{flaga|ASV}} [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Grīners
|     vārds_orig = ''Wilhelm Grüner''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Lažas pagasts|Apriķi|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Cēsis]], [[Latvijas SPR]]<br />([[Cēsu novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
s ([[Nīderlande]], 1932. gads)]]
'''Smēķēšana''' ir darbība, kurā kāda substance (visbiežāk [[tabaka]] vai [[marihuāna]]) tiek sadedzināta un degšanas procesā radušies dūmi tiek ieelpoti. Smēķēšana visbiežāk tiek veikta, lai uzņemtu substancēs esošās [[psihotropās vielas]], jo [[degšana]] atbrīvo substanču aktīvās vielas (piemēram, [[nikotīns|nikotīnu]]) un ļauj šīs vielas uzsūkt organismā caur plaušām.

sentences:
s nektārs]]
'''Nektārs''' (no {{val|el|νέκταρ}} (''néktar'') — 'dievu barība') ir salds, caurspīdīgs šķidrums, ko augos izdala īpaši dziedzeri, nektāra tvertnes — [[nektārijs|nektāriji]]. Nektāru uzturā lieto [[odi]], [[lapsene]]s, [[bite]]s, [[tauriņi]], [[kode]]s, [[sikspārņi]] u.c. [[dzīvnieki]]. Nektārs ir svarīga [[medus]] veidošanās izejviela.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2456''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2456''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2009
| Starts                 = {{dat|2009|12|14|SK}} 10:38 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2457]]'', ''[[Kosmos-2458]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2449]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2457]]''
}}
'''''Kosmos-2456''''' (''Космос-2456'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2009. gada decembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 730. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 1.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēdējais duelis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,5 miljoni}}
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| ilgums = 153 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|10|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2021|10|15|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios]]''
| studija = * ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Pearl Street Films]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| operators = [[Darjušs Volskis]]
| oriģinālnos = ''The Last Duel''
| mūzika = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| aktieri = * Mets Deimons
* [[Ādams Draivers]]
* [[Džodija Komere]]
* Bens Afleks
| scenārijs = * Nikola Holofsenera
* Bens Afleks
* Mets Deimons
| producents = * Ridlijs Skots
* [[Kevins Volšs]]
* [[Dženifera Foksa]]
* [[Nikola Holofsenera]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Mets Deimons]]
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| žanrs = vēsturiska drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The Last Duel poster.jpg
| imdb =
}}'''"Pēdējais duelis"''' ({{Val|en|The Last Duel}}) ir 2021. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāma. Filmas režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mets Deimons]], [[Ādams Draivers]], [[Džodija Komere]] un [[Bens Afleks]]. Filma ir balstīta uz 2004. gada tāda paša nosaukuma grāmatu.

sentences:
[[File:Yetiscalp.JPG|thumb|Radījuma liecība]]
'''Sniega cilvēks''' jeb '''jetijs''' ir leģendārs, liels, [[cilvēkpērtiķi|cilvēkpērtiķu]] dzimtai tuvs radījums, kas, iespējams, apdzīvo kalnu reģionus [[Himalaji|Himalajos]] un [[Tibeta|Tibetā]].<ref>{{Grāmatas atsauce | last = Eberhart| first = George| title = Mysterious Creatures: A Guide to Cryptozoology| publisher = ABC-CLIO| year = 2002| page = 613| url = http://books.google.com/books?id=z9gMsCUtCZUC&pg=PA613| isbn = 9781576072837}}. {{en ikona}}</ref><ref name="sikkim">{{Grāmatas atsauce | last = McLeod| first = Michael| title = Anatomy of a beast: obsession and myth on the trail of Bigfoot| publisher = University of California Press| year = 2009| page = 54| url = http://books.google.com/books?id=_6FmjJYd13wC&pg=PA54| isbn = 9780520255715}}. {{en ikona}}</ref> Lai arī eksistē vairākas dokumentētas liecības par sniega cilvēku, tomēr mūsdienu [[zinātne]] tās uzskata par nepārliecinošām, un sniega cilvēks parasti tiek uzskatīts par [[leģenda|leģendu]].<ref name=bigfoot>{{Grāmatas atsauce |title=Bigfoot: The Yeti and Sasquatch in Myth and Reality |author=John Napier |year= 2005 |isbn=0-525-06658-6 |publisher=N. Abbot |location=London}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|etnosu|reliģiju|karaīti}}
{{Tautas infokaste
|attēls=[[File:Qaraylar.jpg|240px]]
Feodosijas karaīmi (1837)
|tauta          = Karaīmi
|skaits         = ~2000
|vieta          = {{UKR}}: 1196 (2001)
{{POL}}: 346 (2011)
{{LTU}}: 241 (2011)
{{KAZ}}: 231 (2009)
{{RUS}}: 205 (2010)
|valoda         = [[krievu valoda]], [[ukraiņu valoda]], [[poļu valoda]], [[krievu valoda]], [[lietuviešu valoda]], [[karaīmu valoda]]
|reliģija       = [[karaīti|karaīmisms]]
|grupas         =
|radi           = [[krimčaki]]
}}
'''Karaīmi''' ir [[tjurku valodas|tjurku]] cilmes valodā runājoša tauta, kas praktizē specifisku [[jūdaisms|jūdaisma]] paveidu — [[karaīti|karaīmismu]]. Dzīvo galvenokārt [[Krima|Krimā]], [[Ukraina]]s pilsētās [[Haliča|Haliča]] un [[Lucka|Luckā]], kā arī [[Lietuva]]s [[Traķi|Traķu]] apkārtnē.<ref>{{PZT|333}}</ref> Sporādiski arī Polijā, Kazahstānā un Krievijā. Kopējais skaits tiek lēsts aptuveni 2000. Sadzīvē runā galvenokārt mītnes zemes valodās, kā arī kādā no [[karaīmu valoda]]s dialektiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Marija Sklodovska-Kirī
|    vārds_orig = ''Marie Skłodowska–Curie''
|        attēls = Mariecurie.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
|       dz_gads = 1867
|    dz_mēnesis = 11
|      dz_diena = 7
|      dz_vieta = [[Varšava]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
|        m_gads = 1934
|     m_mēnesis = 7
|       m_diena = 4
|       m_vieta = Pasī (''Passy'') [[Augšsavoja]], {{FRA}}
|     pilsonība = [[Krievijas Impērija]], vēlāk {{FRA}}
|       dzimums = S
|       tautība = [[poliete]]
|         vecāki = Vladislavs Sklodovskis
Broņislava Sklodovska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Pjērs Kirī]] (1859–1906)
|          bērni = [[Irēna Žolio-Kirī]] (1897–1956)
[[Ēva Kirī]] (1904–2007)
|  darba_vietas = [[Parīzes universitāte]] (Sorbona)
|    alma_mater = Parīzes universitāte (Sorbona), [[École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris|ESPCI]]
|       zinātne = [[fizika]], [[ķīmija]]
|   pasniedzēji = [[Anrī Bekerels]]
|      studenti = [[Andrē Luī Debjerns]]
(''André-Louis Debierne''),
[[Margarita Perē]]
(''Marguerite Perey'')
|    sasniegumi = pētījusi [[radioaktivitāte|radioaktivitāti]]
atklāja [[rādijs|rādiju]] un [[polonijs|poloniju]]
|   apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1903)
[[Nobela prēmija ķīmijā]] (1911)
|      paraksts = Marie Curie signature.svg
|      piezīmes =
}}

sentences: '''Velostatīvs''' jeb '''velosipēdu statīvs''' ir ierīce, kas paredzēta [[Velosipēds|velosipēdu]] novietošanai un nepieciešamības gadījumā arī nofiksēšanai. Tas var būt gan brīvi stāvošs, gan droši piestiprināts pie zemes vai kāda cita nekustīga priekšmeta, piemēram, ēkas. Iekštelpās velostatīvs parasti tiek izmantots kā privāto velosipēdu stāvvieta.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Vītauta Dižā Universitātes Lauksaimniecības akadēmija
|image             = Akademija,_ASU_centrinis_pastatas.JPG
|image_caption = Akadēmijas galvenā ēka
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1924
|vision            =
|type              = Publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector          = Astrida Miceikienė (kanclers)
|faculty           =
| map_type            = Kauņa#Lietuva
| latd  = 54.8939407 | latNS  = N
| longd = 23.8353330 | longEW = E
|staff             = 377
|students          = 5950
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Lietuva|Kauņas apriņķis|Kauņas rajona pašvaldība|Akademijas seņūnija}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://zua.vdu.lt/
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Nīolesunna
 | official_name              = ''Ny-Ålesund''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Ny-Ålesund 2013 06 07 3603.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Skats uz Nīolesunnu
 | image_shield             =
 | shield_size              = 86px
 | pushpin_map              = Svalbāra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | map_caption              = Atrašanās vieta Svalbārā
 | latd  = 78 | latm  = 55 | lats  = 30 | latNS  = N
 | longd = 11 | longm = 55 | longs = 20 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Norvēģija}}'''
 | subdivision_type1        = Teritorija
 | subdivision_name1        = [[Svalbāra]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1916}}
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | population_total         = 35-130
 | population_as_of         = {{dat|2007|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | population_footnotes     =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{URL|http://kingsbay.no/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
'''Kelmendi''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Augusts Šveinfurts
|     vārds_orig = ''Georg August Schweinfurth''
|         attēls = Georgschweinfurth.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta =  [[Krievijas Impērija]], [[Rīga]]<br />(tagad {{LAT}}).
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 19
|        m_vieta =  [[Veimāras Republika]], [[Minhene]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = [[botāniķis]], [[etnogrāfs]], ceļotājs
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Belfāsta
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|48,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12789558/|title=
Belfast (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|3}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
| ilgums = 97 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|2||2022|1|21|Apvienotā Karaliste|2022|4|29|Latvija}}
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''Northern Ireland Screen''
* ''TKBC''
| operators = [[Hanss Zambarluks]]
| oriģinālnos = ''Belfast''
| mūzika = [[Vans Morisons]]
| aktieri = * [[Katrīna Balfa]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Džeremijs Dornans]]
* [[Kīrens Haindzs]]
* [[Kolins Morgans]]
* [[Džūds Hills]]
| scenārijs = Kenets Brana
| producents = * Lora Bērvika
* Kenets Brana
* Beka Kovačika
* Tamāra Tomasa
| režisors = [[Kenets Brana]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Belfast poster.jpg
| imdb =
}}'''"Belfāsta"''' ({{Val|en|Belfast}}) ir 2021. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kenets Brana]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Katrīna Balfa]], [[Džūdija Denča]], [[Džeremijs Dornans]], [[Kīrens Haindzs]], [[Kolins Morgans]] un [[Džūds Hills]].

sentences:
[[Kategorija:Monarhi]]
[[Kategorija:Karaliskā vara Britu salās]]

sentences: '''Osmaņu kalifāts''' bija [[Osmaņu dinastija]]s [[kalifāts]]. Osmaņu dinastija valdīja [[Osmaņu impērija|Osmaņu impērijā]] un tās valdnieku sauca gan par [[sultāns|sultānu]], gan [[kalifs|kalifu]] ([[islāms|islāmā]]: visu ticīgo valdnieks).

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Benina
| Article =
| Type = Valsts karogs un flaga
| Image = Flag of Benin.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use = 111111
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = no [[1959]]. gada<br />(1975—1990 bija nomainīts)
| Design =
| Designer =
}}
'''Beninas karogs''' ir viens no [[Benina]]s nacionālajiem simboliem.

sentences:
saģērbusies kā [[Ketnisa Everdīna]] ''Montreal Comiccon'' pasākumā, 2015. gada jūlijā]]
'''Fandoms''' (no {{val|en|Fandom}}) jeb '''fanu bāze''' ir [[subkultūra]], ko veido [[fans|fani]], kam raksturīga [[empātija]] un biedrošanās ar tiem, ar kuriem sakrīt intereses. Fani parasti interesējas pat par nelielām detaļām no viņu fanošanas objektiem un pavada ievērojamu sava laika un enerģijas daļu, izkopjot savas intereses, bieži vien [[sociālais tīkls|sociālajos tīklos]], tādējādi atšķirot fanus no tiem, kuriem tā ir tikai gadījuma interese.

sentences: '''10. septembris''' ir gada 253. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (254. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 112 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Cesvaines rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Daukstu pagasts}}

sentences: Šī lapa indeksē '''[[Gads|gadu]]''' lapas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vikija, Kristīna, Barselona
| attēls                   = Vicky Cristina Barcelona film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Vicky Cristina Barcelona''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               = [[Elisona Ouena]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Havjers Bardems]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Rebeka Hola]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Kevins Dans]]
* [[Kriss Mesina]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mediapro]]''
* ''[[Wild Bunch]]''
| izplatītājs              =
* ''Mediapro''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|5|17|Kannu filmu festivāls|2008|8|15|ASV|2008|9|19|Spānija|2008|11|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 94 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/vicky-cristina-barcelona-2008|title=Vicky Cristina Barcelona|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{ESP}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|96,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=vickycristinabarcelona.htm|title=Vicky Cristina Barcelona (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vikija, Kristīna, Barselona"''' ({{val|en|Vicky Cristina Barcelona}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Spānija]]s romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Havjers Bardems]], [[Penelope Krusa]], [[Rebeka Hola]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Kevins Dans]] un [[Kriss Mesina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|5|17||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija karbonāta struktūrformula

Kālija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida bezūdens kālija karbonāts
|       citi nosaukumi = potaša, potašs
|           CAS numurs = 584-08-7
|      ķīmiskā formula = K2CO3
|              molmasa = 138,2055
|              blīvums = 2290
|  kušanas temperatūra = 891 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 112g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija karbonāts''' (K2CO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un veido bāzisku šķīdumu. Tas ir [[kālijs|kālija]] [[ogļskābe]]s [[sāls]]. Tehnisko kālija karbonātu sauc par '''potašu''' ({{val-nl|pot}} - pods, ''aschen'' - pelni), no tā cēlies kālija nosaukums angļu valodā - ''potassium''.

sentences: '''Eirāzija''' ir uz [[Zeme]]s lielākā [[sauszeme]]s teritorija, kas apvieno [[Eiropa|Eiropu]] un [[Āzija|Āziju]]. Visbiežāk Eirāziju uzskata par [[kontinents|kontinentu]], tai pat laikā dēvējot Eiropu un Āziju par pasaules daļām. Eirāzijas platība ir ap 55 miljoniem km² (36,2% Zemes sauszemes platības), tajā dzīvo ap 4,6 miljardi cilvēku (72,5% Zemes iedzīvotāju). Pirmais Eirāzijai apkārt apbrauca [[Ādolfs Ēriks Nordenšelds]] [[1878]].—[[1879]]. gadā. Nosaukumu "Eirāzija" pirmais lietojis austrāliešu ģeologs Eduards Ziss (1883).

sentences: '''Sadursme''' jeb '''trieciens''' [[Klasiskā mehānika|klasiskajā mehānikā]] ir [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] īslaicīga mijiedarbība ar šo ķermeņu [[Ātrums|ātrumu]] krasu izmaiņu. Visās sadursmēs saglabājas kopējais [[impulss]].

sentences:
{{Bibliotēkas infokaste
| nosaukums        = Kongresa bibliotēka<br />''Library of Congress''
| logo             = US-LibraryOfCongress-BookLogo.svg
| logo_izm         = 100
| logo_par         =
| attēls           = Thomas Jefferson Building Aerial by Carol M. Highsmith.jpg
| attēls_izm       =
| virsraksts       = Bibliotēkas galvenā ēka
| vieta            = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| koordinātas      =
| dibināta         = [[1800. gads]]
| filiāles         =
| kolekcija        = 160 775 469
| gada_aprite      =
| lasītāji         = <!--Iedzīvotāju skaits, kam pieejam bibliotēka.-->
| lietotāji        = <!--Lasītāja kartes-->
| budžets          = [[ASV dolāri|$]] 598 402 000
| direktors        =
| darbinieki       = 3224
| website          = {{URL|https://www.loc.gov/}}
}}
{{coord|38|53|19|N|77|00|17|W|region:US-DC_type:landmark|display=title}}
'''[[ASV Kongress|Kongresa]] bibliotēka''' ({{val|en|Library of Congress}}) ir [[bibliotēka]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], ''[[de facto]]'' ASV nacionālā bibliotēka, vecākā federālā kultūras institūcija visā valstī. Tā atrodas trīs ēkās [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Kongresa bibliotēka ir lielākā bibliotēka pasaulē pēc grāmatu skaita un plauktu lieluma.

sentences: '''8. jūnijs''' ir gada 159. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (160. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 206 dienas.

sentences: '''28. marts''' ir gada 87. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (88. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 281 diena.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Gamovs
Džordžs Gamovs
|     vārds_orig = {{ubl|''Георгий Гамов''|''George Gamow''}}
|         attēls = Bragg lab1 1930 (cropped).jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Odesa|td=Ukraina}}
|         m_gads = 1968
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kolorādo|Boldera}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{vieta|Krievijas Impērija}}
{{vieta|Padomju Savienība}}
{{vieta|Amerikas Savienotās Valstis}} (kopš 1940. gada)
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[teorētiskā fizika]]|[[astrofizika]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte|Ļeņingradas Universitāte]] (tagad Sanktpēterburgas Valsts universitāte)
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: pudeles, ko izmanto krāsas šķīdināšanai]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Krasnojarska
| official_name = ''Красноярск''
| settlement_type = pilsēta
| motto =
| image_skyline = {{Photomontage
  |color=#ffffff
  |photo1a = Красноярск (ночной).jpg
  |photo1b = Ngs2015.jpg
  |photo2a = Krs railstation.jpg
  |photo3a = Metropol Business Centre, Krasnoyarsk.jpg
  |photo3b = Krasnoyarsk_Krai_government_building.jpg
  |photo4a = KATEKNIIUgol building in Krasnoyarsk.JPG
  |photo4b = Krasnoyarsk_symbol_leo.jpg
  |spacing = 2
  |border = 0
  |size = 266
}}
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Krasnoyarsk.svg
| image_shield = Coat of Arms of Krasnoyarsk (Krasnoyarsk krai).svg
| shield_size = 80px
| pushpin_map = Krievija#Krasnojarskas novads
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 1
| lats =
| latNS = N
| longd = 92
| longm = 52
| longs =
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Krievija}}'''
| subdivision_type1 = Federācijas subjekts
| subdivision_name1 = [[Krasnojarskas novads]]
| subdivision_type2 = Federālais apgabals
| subdivision_name2 = [[Sibīrijas federālais apgabals]]
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| area_total_km2 = 379.5
| area_land_km2 =
| area_water_km2 =
| elevation_m = 287
| population_footnotes =
| population_total = 1 196 913
| population_as_of = {{dat|2023|||SK|bez}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone =
| utc_offset =
| timezone_DST =
| utc_offset_DST =
| area_code =
| website = {{url|http://www.admkrsk.ru/}}
| footnotes =
}}

sentences: '''[[Vikipēdija:Vikiprojekts|Vikiprojekti]], kas ir saistīti ar [[sports|sportu]].'''

sentences:
{{Minerāla infokaste
| minerāls      = Topāzs
| attēls        =
| klase         = [[silikātu minerāls]]
| ŠtruncaID     = 9.AF.35
| ķīm_formula   = [[alumīnijs|Al]]2[[silīcijs|Si]][[skābeklis|O]]4([[fluors|F]],[[hidroksilgrupa|OH]])2
| singonija     = [[rombiskā singonija]]
| krāsa         = bezkrāsains (ja nav piemaisījumu), zils, brūns, oranžs, pelēks, dzeltens, zaļš, rozā un sarkanīgi rozā
| svītra        = balta
| habituss      =
| skaldnība     =
| lūzums        =
| cietība       = 8
| spīdums       =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1.606–1.629
nβ = 1.609–1.631
nγ = 1.616–1.638
| pleohroisms   =
| blīvums       = 3,49—3,57
}}

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Baltijas somi
| native_name =
| native_name_lang =
| image = [[file:Balto-Finnic languages.png|200px]]
| image_caption = [[Baltijas somu valodas]]
| population = apmēram '''7,4–8,2 miljoni''' <!-- sum of numbers from each region below -->
| region1 = '''[[Somi]]'''{{ref label|en|a}}
| pop1 = apmēram 6,2–7 miljoni
| region2 = '''[[Igauņi]]'''
| pop2 = apmēram 1,1 miljoni
| region3 = '''[[Karēļi]]'''
| pop3 = apmēram 75 000
| region4 = '''[[Vepsi]]'''
| pop4 = apmēram 6000
| region5 = '''[[Ižori]]'''
| pop5 = apmēram 1000
| region6 = '''[[Lībieši]]'''
| pop6 = apmēram 200
| region7 = '''[[Voti]]'''
| pop7 = apmēram 100
| related =
| rels = Pārsvarā [[kristietība]] ([[Luterānisms]] vai [[Pareizticība]]);<ref name=statistics>{{cite web|title=Population|url=http://tilastokeskus.fi/tup/suoluk/suoluk_vaesto_en.html#structure| publisher=Statistics Finland|access-date=3 May 2016}}</ref> nelielā skaitā [[somugru neopagānisms]]
| langs = [[Baltijas somu valodas]]
| footnotes = {{note label|en|a}} [[Tornedāļi]], [[Ingri]], [[Kveni]] un [[meža somi]] ir iekļauti somu kategorijā, jo tās visbiežāk tiek raksturotas kā somu apakšgrupas, nevis atsevišķas etniskās grupas.
}}
 1899. gada grāmatas ''[[Eiropas rases]]'']]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada marts}}
'''Sprukts''' var būt:
* [[Gatis Sprukts]] — Latvijas hokejists (dzimis 1996. gadā);
* [[Jānis Sprukts]] — Latvijas hokejists (dzimis 1982. gadā).

sentences: '''Kuldīgas pusmaratons''' ir ikgadējs [[pusmaratons]], kas notiek [[Kuldīga|Kuldīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Tas pirmoreiz tika rīkots 2006. gadā. Kopš 2007. gada tas ir arī Latvijas čempionāts pusmaratonā. Kopš 2011. gada Kuldīgas pusmaratons ir viens no skriešanas seriāla «[[Skrien Latvija]]» posmiem. Sacīkstēs rīko organizē arī skrējienus 10 km un 5 km distancē.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Tomass Hakslijs
|    vārds_orig = ''Thomas Huxley''
|        attēls = Thomas_Henry_Huxley.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Tomass Henrijs Hakslijs
|       dz_gads = 1825
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 4
|      dz_vieta = Īlingā (''Ealing''), Viduseseksā (''Middlesex''), [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|        m_gads = 1895
|     m_mēnesis = 6
|       m_diena = 29
|       m_vieta = Īstburnā (''Eastbourne''), Saseksā (''Sussex''),
 [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|     pilsonība = [[Lielbritānijas impērija]]
|       tautība = [[brits]]
|  darba_vietas = Royal Navy, Royal College of Surgeons, Royal School of Mines,
 Royal Institution University of London
|    alma_mater = Sydenham College London,
Charing Cross Hospital
|       zinātne = [[dabas zinātne]]
|   pasniedzēji =
|      studenti =
|    sasniegumi = [[agnosticisms]]
|   apbalvojumi = 1890. gada [[Kārļa Linneja medaļa]]
|      paraksts =
|      piezīmes =
}}
'''Tomass Henrijs Hakslijs''' ({{val|en|Thomas Henry Huxley}}, {{dat|1825|5|4}}, miris {{dat|1895|6|29}}) bija dabas pētnieks, [[Čārlzs Darvins|Darvina]] draugs un sekotājs, saukts arī par "Darvina buldogu" (''Darwin's Bulldog''). Sarakstījis virkni ievērojamu darbu [[Bioloģija|bioloģijā]], salīdzinošajā [[Anatomija|anatomijā]], [[Paleontoloģija|paleontoloģijā]] un [[Antropoloģija|antropoloģijā]]. 1883.-1885. gados ''Londonas Karaliskās biedrības'' (''The Royal Society of London for the Improvement of Natural Knowledge'') prezidents. Ievērojami sekmējis [[Darvinisms|darvinisma]] nostiprināšanos un popularitātes vairošanos. Filosofijā uzskatīja sevi par [[Deivids Jūms|Jūma]] piekritēju un apgalvoja, ka cilvēks nekad nevar droši zināt savu sajūtu patieso cēloni. Šo savu viedokli filosofijā Hakslijs raksturojis ar terminu [[agnosticisms]].

sentences: '''Turmalīns''' (no {{val|si|turamali}} — 'pelnus pievelkošais akmens') ir termins, ar ko apzīmē radniecīga [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] un [[kristāliskā struktūra|kristāliskās struktūras]] [[minerāls|minerālu]] grupu.

sentences: '''Pasaules okeāni un jūras''' kopā aizņem 71% no [[Zeme]]s virsmas platības - 360 000 000 km². Mūsdienās izdala 5 [[okeāns|okeānus]], savukārt [[jūra|jūru]] kopskaits ir atkarīgs no interpretācijas un svārstās ap 70. Vikipēdijā aprakstītas 79 jūras, ja neskaita [[ezers|ezerus]] un ūdenskrātuves, kas arī nereti tiek dēvēti par jūrām.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Emīls Dirkems
|          vārds_orig = Émile Durkheim
|              attēls = Emile Durkheim.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1858
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = [[Epināla|Epinālā]], [[Francija|Francijā]]
|              m_gads = 1917
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 15
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]], Francijā
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{FRA}}
|             tautība = Francijas ebrejs
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[socioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
s]]
'''Gravitācijas viļņi''' ir šķērsviļņi, kurus saskaņā ar [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgās relativitātes teoriju]] rada paātrinātā kustībā esoši masīvi ķermeņi vai to formas izmaiņa. Potenciāli gravitācijas viļņu avoti ir [[Pārnova|pārnovu]] sprādzieni, [[neitronu zvaigzne|neitronu zvaigžņu]] vai [[melnais caurums|melno caurumu]] sadursmes. Gravitācijas viļņi [[vakuums|vakuumā]] izplatās ar [[gaismas ātrums|gaismas ātrumu]]. Mijiedarbojoties ar ķermeņiem, tiem ir jāizraisa šo ķermeņu deformācija.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Ziemeļkarolīna
| native_name             = ''North Carolina''
| other_name              =
| settlement_type         = Štats
| image_skyline           = Blue Ridge NC.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Apalaču Zilā grēda, Ziemeļkarolīna
| image_flag              = Flag of North Carolina.svg
| flag_size               =
| flag_alt                =
| flag_link               =
| image_seal              = Seal of North Carolina.svg
| seal_size               =
| seal_alt                =
| seal_link               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| shield_alt              =
| shield_link             =
| nickname                = ''Tar Heel State; Old North State''
| motto                   = "To be, rather than to seem"
| anthem                  =  The Old North State
| capital                 = [[Roli]]
| largest_city            = [[Šarlota]]
| official_language       = [[angļu valoda|Angļu]]
| spoken_language         =
| image_map               = North Carolina in United States.svg
| mapsize                 = 250px
| map_alt                 =
| map_caption             = Ziemeļkarolīnas atrašanās vieta ASV
| image_map1              =
| mapsize1                =
| map_alt1                =
| map_caption1            =
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| established_title       = Iestāšanās ASV
| established_date        = {{dat|1789|11|21|N}} (17.)
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Rojs Kūpers]] ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
| leader_title1           =
| leader_name1            =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 139390
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      = 9.5
| area_rank               =
| area_blank1_title       =
| area_blank1_km2         =
| elevation_max_m         = 2037
| elevation_max_ft        =
| elevation_min_footnotes =
| elevation_min_m         =
| elevation_min_ft        =
| population_footnotes    =
| population_total        = 10551162
| population_as_of        = 2021
| population_rank         = 9.
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 74,95%
melnie — 22,29%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 77%
[[katoļi]] — 10%
nereliģiozi — 11%
| blank_name_sec1         = Platums
| blank_info_sec1         = 241 km
| blank1_name_sec1        = Garums
| blank1_info_sec1        = 901 km
| blank2_name_sec1        = Ģeogrāfiskais platums
| blank2_info_sec1        = No 33° 50′ N līdz 36° 35′ N
| blank3_name_sec1        = Ģeogrāfiskais garums
| blank3_info_sec1        = No 75° 28′ W līdz 84° 19′ W
| utc_offset              =
| website                 = {{url|http://www.nc.gov/}}
| footnotes               =
}}
'''Ziemeļkarolīna''' ({{val|en|North Carolina}}, {{izrunā|ˌnɔrθ kærəˈlaɪnə}}) ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas dienvidaustrumu reģionā. Ziemeļkarolīnas administratīvais centrs ir [[Roli]]. Pašreizējais štata gubernators ir [[Rojs Kūpers]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hudžanda
 | official_name              = ''Хуҷанд''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | image_skyline            = View to Khujand.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = [[Sirdarja]] Hudžandā
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Tadžikistāna
 | pushpin_label_position   = right
 | pushpin_map_caption      = Hudžanda Tadžikistānas kartē
 | latd  = 40| latm  = 17| lats  = | latNS  = N
 | longd = 69| longm = 37| longs = | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{TJK}}
 | subdivision_type1        = Vilojats
 | subdivision_name1        = [[Sugda]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title1       =
 | established_date1        =
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | area_total_km2           = 285.2
 | elevation_m              = 300
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 169700
 | population_as_of         = 2014
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_urban         =
 | population_metro         = 584000
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Griničas laiks|GMT]]
 | utc_offset               = +5
 | timezone_DST             = [[Griničas laiks|GMT]]
 | utc_offset_DST           = +6
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 735700
 | area_code                = +992 3422
 | website                  = {{url|http://www.khujand.tj/}}
 | footnotes                =
}}
'''Hudžanda''' ({{val|tg|Хуҷанд}}) ir pilsēta [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Sugda]]s vilojata administratīvais centrs un otra lielākā valsts pilsēta.<ref>{{PZT|443|Ļeņinabada}}</ref> Izvietojusies valsts ziemeļos [[Sirdarja]]s krastos [[Fergānas ieleja]]s rietumu galā 300 kilometrus no valsts galvaspilsētas [[Dušanbe]]s. Viena no senākajām [[Vidusāzija]]s pilsētām.

sentences: '''Diglosija''' (no {{val|el|διγλωσσία}} ''(diglōssia)'' — 'divas valodas') [[valodniecība|valodniecībā]] ir situācija, kad kādā kopienā vienlaikus tiek lietoti vienas valodas divi atšķirīgi [[dialekts|dialekti]], no kuriem katram dialektam ir citāda sabiedriskā funkcija. Parasti šādās situācijās viens dialekts tiek lietots ikdienas saziņai kā [[sarunvaloda]], bet otrs, kas visbiežāk ir šīs valodas vēsturiska forma, tiek lietots īpašos gadījumos (ceremonijās, oficiālajai saziņai, skolās utt). Diglosiju nedrīkst jaukt ar [[divvalodība|divvalodību]], kad lietotas tiek divas atšķirīgas, neradniecīgas [[valoda]]s.

sentences:
— īstajā vārdā Jānis Pliekšāns]]
'''Pseidonīms''' ({{val-el2|pseudos}} — ‘izdoma’, ''onoma'' — ‘vārds’)<ref name="mlv">L. Timofejevs, N. Vengrovs. Mazā literatūrzinātnes terminu mārdnīca, Rīga: Liesma, 1965. gads, 217.—218. lpp.</ref> ir izdomāts vārds vai [[uzvārds]], ar ko [[rakstnieks|rakstnieki]], [[žurnālists|žurnālisti]] paraksta savus darbus vai pieņem īstā vārda vai uzvārda vietā.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Nereti pseidonīmus pieņem arī [[aktieris|aktieri]], [[mākslinieks|mākslinieki]], kā arī sabiedriskie vai politiskie darbinieki.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sējas pagasts
| karte             = Sējas novada karte.png
| karte2            =
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    =
| ģerboņa_nosaukums = Sējas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  = Sējas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saulkrastu novads
| centrs            = Loja
| platība           = 227,9
| iedzīvotāji       = 2 128<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://stat.gov.lv/lv/statistikas-temas/iedzivotaji/iedzivotaju-skaits/247-iedzivotaju-skaits-un-ta-izmainas|title=Iedzīvotāju skaits un tā izmaiņas | Oficiālās statistikas portāls|website=stat.gov.lv}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2019
| blīvums           = {{#expr: 2151 / 227.9 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mērs              =
| mērs_partija      =
| mērs_gads         =
| pakalpojumu_centri= Loja, [[Pabaži (Sējas pagasts)|Pabaži]]
| mājaslapa         = www.seja.lv
}}
'''Sējas pagasts''' ir pagasts [[Saulkrastu novads|Saulkrastu novadā]], [[Vidzeme]]s dienvidrietumos, [[Gauja]]s lejteces labajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Saulkrasti|Saulkrastu]] pilsētu un [[Saulkrastu pagasts|Saulkrastu pagastu]], [[Ādažu novads|Ādažu novada]] [[Ādažu pagasts|Ādažu pagastu]], [[Limbažu novads|Limbažu novada]] [[Skultes pagasts|Skultes]] un [[Vidrižu pagasts|Vidrižu]] pagastu, [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Inčukalna pagasts|Inčukalna]] un [[Krimuldas pagasts|Krimuldas]] pagastu, kā arī [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Vangaži|Vangažu]] pilsētu.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Sāpju Dievmātes Romas katoļu baznīca
| image                 = Sapju_dievmate.JPG
| image_size            =
| caption               = Rīgas Sāpju Dievmātes baznīca, skats no Pils ielas
| map_type              = Rīga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 1 | latNS  = N
| longd = 24 | longm =  6 | longs = 5 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Pils iela 5|3s=Pils iela (Rīga)}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            = prāvests
Andžejs Stoklosa
| website               =http://www.dievmatesdraudze.lv
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Gotiskā arhitektūra|Gotika]], [[neorenesanse]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Sāpju Dievmātes katoļu baznīca ar ēku kompleksu
|      numurs = 6596
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}
}}
'''Rīgas Sāpju Dievmātes Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas Katoļu baznīca]]s dievnams Pils ielā 5 [[Vecrīga|Vecrīgā]]. Uzcelts 1785. gadā (1860. gadā pārbūvēts) pseidoromāņu stilā kā trīsjomu celtne ar cilindriskām [[Velve|velvēm]], segta ar divslīpņu skārda jumtu. Baznīcas mūra sienas ir apmestas un krāsotas gaiši zilganzaļā un baltā krāsā, saglabājot [[Klasicisms|klasicismam]] raksturīgo krāsu gammu. Ievērojot minēto celtniecības stilu, pusloka formas logu apmales ir veidotas dekoratīvajā apmetumā. Baznīcas labajā pusē sānu [[altāris]] ir veltīts sv. Antona no Padujas, bet kreisajā pusē — sv. Annas godam. [[Presbitērijs|presbitērija]] tuvumā sānos ir izvietotas Žēlsirdīgā Jēzus un sv. Terēzes no Lizjē svētbildes. Laika gaitā pie sānu altārgleznām ir pievienotas [[Svētceļojums|svētceļnieku]] atvestas svētbildes — Gvadalupes Dievmātes (2002. gadā) un Medžugorjes Dievmātes litogrāfija un statuja (1996. gadā).

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|suga=Carex hirta|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex hirta.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex hirta|autors=L.|suga_lv=Pūkainais grīslis}}'''Pūkainais grīslis''' ({{val-la|Carex hirta}}) ir mainīga izskata [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp ļoti bieži visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-hirta-l/|title=pūkainais grīslis - Carex hirta L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-15}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Maikls Brauns
|          vārds_orig = ''Michael E. Brown''
|              attēls = Michael E Brown 1.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1965
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 05
|            dz_vieta = [[Hantsvila]], [[Alabama]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|          alma_mater = [[Prinstonas Universitāte]] (bakalaurs)<br />[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]] (maģistrs un doktors)
|             zinātne = [[astronomija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Erīda (pundurplanēta)|Erīdas]] atklāšana
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Maikls Brauns''' ({{val|en|Michael E. Brown}}; dzimis {{dat|1965|06|05}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[astronomija|astronoms]], specializējies [[Transneptūna objekts|Transneptūna objektu]] pētniecībā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Trifolium dubium kz1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium dubium
| suga_lv = Alpu āboliņš
| binomial = Trifolium dubium (Sibth.)
| sinonīmi =
* Trifolium minus
* Trifolium filiforme subsp. dubium
| kategorijas = nē
}}
'''Sīkais āboliņš''' (''Trifolium dubium'') ir [[viengadīgi augi|viengadīgs]] pārziemojošs vai divgadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. Latvijā aug tuvu [[izplatības areāls|izplatības areāla]] austrumu robežai, reti sastopams. Suga ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanās grāmatas]] 3. kategorijā.<ref name=Sg>''Latvijas Sarkanā grāmata'' 3.sēj. ''Vaskulārie augi''. Rīga: LU Bioloģijas institūts, 2003. 564. lpp. ISBN 9984-559-08-4</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = SciurusPusillusSmit.jpg
|     att_izmērs = 180px
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveres
|    apakšdzimta = Sciurillinae
| apakšdzimta_lv = Tropu pigmejvāveres
|  apakšdzimta_r = Tropu pigmejvāvere
|          ģints = Sciurillus
|       ģints_lv = Tropu pigmejvāveres
|        ģints_r = Tropu pigmejvāvere
|           suga = Sciurillus pusillus
|        suga_lv = Tropu pigmejvāvere
|       binomial = Sciurillus pusillus <small>([[E. Geoffrey]], 1803)</small>
|    kategorijas = nē
|      izplatība =
}}
'''Tropu pigmejvāvere''' (''Sciurillus pusillus'') ir viena no [[vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') grauzēju sugām, kas ir vienīgā suga ģintī (''Sciurillus'') un arī '''tropu pigmejvāveru''' apakšdzimtā (''Sciurillinae''). Izdala trīs [[pasuga]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=12400036 |title=Sciurillus pusillus |access-date={{dat|2012|06|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100605031636/http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=12400036 |archivedate={{dat|2010|06|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Zaharovs''' var būt:

sentences:
{{speciālists}}
{{atsauces+}}
'''Tēvvārds''' ir [[personvārds|personvārda]] daļa, kas darināta no tēva vai tālāka senča pa tēva līniju vārda, iesaukas vai cita veida apzīmējuma, piemēram, [[uzvārds]] [[Jansons]] (Jāna dēls), [[Ficdžeralds]] (Džeralda dēls), tēvvārds [[Vladimirovičs]] (Vladimira dēls), Borisovna (Borisa meita). Tēvvārdus joprojām lieto daudzās pasaules valstīs, taču dažās tos pamazām aizstāj no tēvvārdiem darināti uzvārdi.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Maskavas Kazaņas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Kazansky_Cathedral_in_MSK.jpg
| image_size            =
| caption               = Maskavas Kazaņas katedrāle
| map_type              = Maskavas centrs#Maskava#Krievija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Maskavas Kazaņas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.755481
| longd                 = 37.619211
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgo baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1625. gads (1993. gads)
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Maskavas Kazaņas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1140402"
}
</mapframe>

sentences:
{{Infobox artwork
| title              = Trevi strūklaka
| image_file         = Trevi Fountain, Rome, Italy 2 - May 2007.jpg
| caption            =
| painting_alignment = landscape
| alt                =
| other_title_1      = ''Fontana di Trevi''
| artist             = [[Nikola Salvi]]
| year               = 1762
| type               = Publiska strūklaka
| material           = Akmens
| subject            =
| dimensions         = 26,3×49,15 m
| condition          =
| city               = {{vieta|Itālija|Roma}}
| museum             =
| accession          =
| owner              =
| url                =
| map_type           = Roma
| map_caption        =
| map_size           =
| latd  = 41 | latm  = 54 | lats  = 3.15 | latNS  = N
| longd = 12 | longm = 28 | longs = 59.4 | longEW = E
}}
{{Designation list
|    embed = no
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romas vēsturiskais centrs, Svētā Krēsla īpašumi šajā pilsētā ar ekstrateritoriālajām tiesībām un Svētā Pāvila bazilika ārpus mūriem
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1980. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/91 91]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 1430,8 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
<mapframe text="Trevi strūklaka" width=290 height=300 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q185382"
}
</mapframe>
'''Trevi strūklaka''' ({{val|it|Fontana di Trevi}}) ir [[strūklaka]] [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]]. Tās projekta autors ir [[Nikola Salvi]], darbu pabeidza [[Pjetro Braki]]. Uzcelta no 1732. līdz 1762. gadam.

sentences:
[[Kategorija:Datorika]]
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Informācijas tehnoloģijas]]

sentences: '''Gubu pārslveidīgie mākoņi''' ''Altocumulus floccus'' (Ac fl) ir balti, pa malām saplēsti [[mākoņi]], kuri ātri maina savu formu. Veidojas 2—6 km augstumā gaisa konvektīvās kustības dēļ. Nokrišņi var būt vienīgi kā daži pilieni vai sniegpārslas. Atšķirībā no gubu spalvmākoņiem, tiem var būt tumšs pamats, kurš parasti sastāv no ūdens pilieniem. Gubu pārslveidīgie mākoņi parasti rodas silto gaisa masu pacelšanās dēļ, kā arī pirms aukstās frontes tuvošanās, kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc šo mākoņu esamība debesīs norāda uz to, ka drīz būs [[lietusgāze]] vai [[pērkona negaiss]].

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
, agrīna civilizācija.]]
Zinātniskā un populārā literatūrā '''civilizācijas''' jēdziens tiek lietots dažādos kontekstos. Par vienu no izplatītākajiem var uzskatīt civilizācijas [[jēdziens|jēdzienu]] kā [[Sabiedrība|sabiedrību]], kura sasniegusi zināmu attīstības pakāpi un kuru vieno vēsturiska un kultūras kopība.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Ričards Karrions
| vārds_orig = ''Richard Carrión''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1952
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 26
| dz_vieta = {{vieta|Puertoriko|Sanhuana}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = uzņēmējs
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Ričards Karrions''' ({{val|es|Richard L. Carrion Rexach}}; dzimis {{dat|1952|11|26}}) ir [[Puertoriko]] uzņēmējs.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Lielais Lebovskis
 | oriģinālnos = ''The Big Lebowski''
 |      attēls = Biglebowskiposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = kriminālfilma, komēdija
 |    režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels Koens]]
 |  producents = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
 |   scenārijs = [[Brāļi Koeni]]
 |     aktieri =
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Deivids Hadlstons]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Džūliana Mora]]
 |      mūzika = [[Kārters Barvels]]
 |   operators = [[Rodžers Dīkinss]]
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Working Title Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1998|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|1998|3|6|ASV|1998|4|24|Apvienotā Karaliste|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/big-lebowski-video-0|title=The Big Lebowski|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2018|11|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181103020334/http://www.bbfc.co.uk/releases/big-lebowski-video-0}}</ref>
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|46,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=biglebowski.htm|title=The Big Lebowski (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Lielais Lebovskis"''' ({{val|en|The Big Lebowski}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālkomēdija, kuras veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas atveido [[Džefs Bridžess]], [[Džons Gudmens]], [[Stīvs Bušemi]], [[Deivids Hadlstons]], [[Džons Turturo]] un [[Džūliana Mora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sadursme
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|187,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0113277/|title=Heat (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 170 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1995|12|15}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Forward Pass]]''
| operators = [[Dante Spinoti]]
| oriģinālnos = ''Heat''
| mūzika = [[Eliots Goldentāls]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Toms Saizmors]]
* [[Daiena Venora]]
* [[Eimija Brenemana]]
* [[Ešlija Džuda]]
* [[Mikelti Viljamsons]]
* [[Vess Studi]]
* [[Teds Levins]]
* [[Džons Voits]]
* [[Vels Kilmers]]
| scenārijs = Maikls Manns
| producents = * Maikls Manns
* [[Ārts Linsons]]
| režisors = [[Maikls Manns]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Heatposter.jpg
| imdb =
}}'''"Sadursme"''' ({{Val|en|Heat}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Maikls Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Roberts De Niro]], [[Toms Saizmors]], [[Daiena Venora]], [[Eimija Brenemana]], [[Ešlija Džuda]], [[Mikelti Viljamsons]], [[Vess Studi]], [[Teds Levins]], [[Džons Voits]] un [[Vels Kilmers]].

sentences: '''Cilvēka un pilsoņa tiesību deklarācija''' ({{val|fr|Déclaration des droits de l'homme et du citoyen}}) ir konstitucionāls akts, kurā apkopoti liberālās demokrātijas galvenie elementi. Deklarāciju 1789. gada augustā pieņēma [[Francijas Nacionālā sapulce]]. Nozīmīgs [[Franču revolūcija]]s cilvēka un pilsoņu tiesību dokuments. Deklarācijā iekļauti 17 panti, kuros visi cilvēki tika pasludināti par brīviem un vienlīdzīgiem, tauta tika pasludināta par augstākās varas avotu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Liepnas pagasts
| karte             = Liepnas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Alūksnes novads
| centrs            = Liepna
| mērs              = [[Ilze Paia]]
| platība           = 280,57
| iedzīvotāji       = 851<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 851 / 280.57 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Tetramino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no četriem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv pieci unikāli tetramino. Ar rotācijām un spoguļattēliem, kopā pastāv 19 tetramino pozīcijas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
) un sarkans (''Santander Cycles'') velosipēds pašapkalpošanās nomas punktā]]
'''''Santander Cycles''''' ir publiska [[velosipēdu koplietošanas sistēma|velosipēdu noma]] [[Londona|Londonā]], [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. Nomas velosipēdi bieži tiek saukti par '''''Boris Bikes''''', atsaucoties uz [[Boriss Džonsons|Borisu Džonsonu]], kas bija [[Londonas mērs]] laikā, kad tika ieviesta šī sistēma.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
'''Breidijs''' var būt:

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name               = Tutanhamons
| title              =
| image              = Mask of Tutankhamun 2003-12-07.jpg
| image_size         = 200px
| caption            = Tutanhamona mūmijas maska

sentences:
'''Hamburgers''' var būt:
* [[hamburgers]] — ēdiens;
* [[Bo Hamburgers]] (''Bo Hamburgers'') — Dānijas riteņbraucējs (dzimis 1970. gadā).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sjudada del Este
 | native_name              = {{val|es|Ciudad del Este}}<br />{{val|gn|Táva Kuarahyresẽme}}
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Centro ciudad del este.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Bandera de Ciudad del Este (Paraguay).png
 | image_seal               =
 | pushpin_map              = Paragvaja
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 25 | latm  = 31 | lats  = 00  | latNS  = S
 | longd = 54 | longm = 37 | longs = 00  | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{karogs|Paragvaja}}
 | subdivision_type1        = [[Paragvajas administratīvais iedalījums|Departaments]]
 | subdivision_name1        = [[Altoparanas departaments|Altoparana]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1957|2|3||bez}}
 | leader_title             = Intendants
 | leader_name              = Migels Prjeto
 | area_total_km2           = 104
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | elevation_m              =
 | population_total         = 301815
 | population_as_of         = {{dat|2019|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         = 546643
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[UTC-04]]
 | utc_offset               = -04
 | timezone_DST             = [[UTC-03]]
 | utc_offset_DST           = -03
 | postal_code_type         =
 | postal_code              = 7000
 | area_code                = +596 (61)
 | website                  = {{URL|http://www.mcde.gov.py/}}
 | footnotes                =
}}
'''Sjudada del Este''' (no spāņu — ''Austrumu pilsēta'') ir otra lielākā Paragvajas pilsēta un [[Altoparanas departaments|Altoparanas departamenta]] galvaspilsēta. Atrodas [[Parana (upe)|Paranas]] krastā un robežojas ar [[Brazīlija|Brazīliju]] ar kuru savieno [[Draudzības tilts]]. Sjudada del Este ir tirdziniecības pilsēta ar beznodokļu statusu.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 13
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 3
|              simbols = Al
|             atommasa = 26,9815386
|   valences elektroni = [Ne]3s23p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Alumīnija gabaliņš un monētas no alumīnija
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,61
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 933,47 K (660,32 °C)
| viršanas temperatūra = 2792 K (2519 °C)
}}
'''Alumīnijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Al''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 13. Tas ir viegls, sudrabbalts [[metāls]]. Alumīnijs dabā nav sastopams brīvā veidā, jo reaģē ar [[ūdens|ūdeni]], [[skābe|skābēm]] un [[sārms|sārmiem]]. Dabā alumīnijs ir sastopams galvenokārt [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] veidā, kā arī [[alumosilikāti|alumosilikātos]]. Savienojumos alumīnijs ir trīs[[vērtība (ķīmija)|vērtīgs]]. Alumīnijs ir [[amfotēriskums|amfotērs]] elements un spēj reaģēt ar skābēm (veidojot alumīnija [[sāls|sāļus]]) un sārmiem, veidojot [[alumināti|aluminātus]]. Gaisā alumīnijs pārklājas ar blīvu [[oksīdi|oksīda]] kārtiņu, tāpēc tālāk neoksidējas. Ja šo oksīda kārtiņu iebojā (ar [[dzīvsudrabs|dzīvsudrabu]] vai sārmu), sākas strauja [[korozija]]. Alumīniju un lielāko daļu tā savienojumu iegūst no [[boksīti|boksītu]] rūdas. Tā galvenokārt sastāv no alumīnija un dzelzs oksīdiem. Alumīnijs un tā sakausējumi ir visplašāk lietotie [[krāsainie metāli]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Martins Garriks
|Vārds_orig       = ''Martin Garrix''
|Attēls           = Martin Garrix @ Web Summit 2017.jpg
|Att_izm          = 260px
|Apraksts         = Martins Garriks 2017. gadā
|Dz_vārds         = Marteins Gerards Garritsens
|Pseidonīms       =
* GRX<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix/ |title=These Are Martin Garrix's Top 5 Tracks That You Didn't Know He Produced |last=Lucas |date=16 November 2015 |website=Your EDM |access-date=22 April 2017 |archive-date={{dat|2017|05|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170512043207/http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix }}</ref>
* YTRAM<ref>{{ziņu atsauce|url=https://djmag.com/news/martin-garrix-debuts-new-deep-house-alias-tomorrowland |title=Martin Garrix reveals secret alias at Tomorrowland |date=24 July 2017 |work=[[DJ Mag]] |access-date=30 July 2017}}</ref>
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1996|5|14}}
|Vieta            = {{vieta|Nīderlande|Amstelvēna}}
|Žanrs            =
* {{hlist|''[[Progressive house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.edmtunes.com/2015/01/martin-garrix-returns-progressive-house-forbidden-voices/ |title=Martin Garrix Returns To Progressive House With Free Track 'Forbidden Voices' |last=Vance |first=William |date=18 January 2015 |website=EDM Tunes |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[big room house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.edmsauce.com/2015/01/18/martin-garrix-leaves-big-room-doesnt-go-deeper/ |title=Martin Garrix Leaves Big Room, Doesn't Go Deeper |last=Reis |first=Sean |date=18 January 2015 |website=EDM Sauce |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[Dutch house]]''|''[[electro house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://wonderlandinrave.com/martin-garrix-anuncia-novidades-com-justin-bieber/ |title=Martin Garrix anuncia novidades com Justin Bieber |last=Leite |first=Hosannah |website=Wonderland in Rave |language=pt-BR |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[future bass]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.billboard.com/articles/news/7809521/martin-garrix-troye-sivan-there-for-you |title=Martin Garrix and Troye Sivan Are 'There For You' With Feel Good Future Bass: Watch Video |last=Bein |first=Kat |date=26 May 2017 |website=[[Billboard (laikraksts)|Billboard]] |access-date=1 February 2018}}</ref>}}
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], mūziķis, ierakstu producents
|Gadi             = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija =
* ''[[Universal Music Group]]''
* ''[[Epic Records]]''
* ''[[RCA Records]]''
* ''[[Columbia Records]]''
* ''[[Sony Music Entertainment]]''
|Mlapa            = {{URL|www.martingarrix.com}}
|Dzimums          = V
}}
'''Marteins Gerards Garritsens''' ({{val|nl|Martijn Gerard Garritsen}}), plašāk pazīstams kā '''Martins Garriks''' ({{val|en|Martin Garrix}}) ir [[Nīderlande|nīderlandiešu]] [[diskžokejs]], ierakstu producents, mūziķis. Viņa zināmākie singli ir ''[[Animals (Martin Garrix dziesma)|Animals]]'', ''[[In the Name of Love]]'' un ''[[Scared to be Lonely]]''. Pēc ''[[DJ Mag]]'' veidotā dīdžeju Top 100, Garriks ieņēma pirmo vietu trīs gadus pēc kārtas (2016., 2017. un 2018.).

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Luksemburga]]
[[Kategorija:Luksemburga]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Pols van Daiks
|Attēls           = Paul van Dyk DJing.jpg
|Att_izm          = 200px
|Apraksts         =
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Vieta_dz         = {{flaga|Vācija}} [[Eizenhitenštate]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], [[Vācija]]
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1971|12|16}}
|Žanrs            = [[transs (mūzika)|Trance]], [[deju mūzika|Dance]], [[Techno (mūzika)|Techno]]
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]]
|Gadi             = 1991—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Vandit]]
 [[Deviant Records]]
 [[MFS (label)|MFS]] (1992-1998)
| Darbojies_arī = [[Benassi Bros.]], Bat67, The Biz, FB, KMC, M&M, Two Men
|Mlapa            = [http://www.paulvandyk.com paulvandyk.com]
|Dzimums          = V
}}
'''Pols van Daiks''' vai '''Pauls van Daiks''' (''Paul van Dyk''), īstajā vārdā '''Matiass Pauls''' ({{val|de|Matthias Paul}}; dzimis [[1971]]. gada [[16. decembris|16. decembrī]] [[Eizenhitenštate|Eizenhitenštatē]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas zemē]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|Vācijas Demokrātiskajā Republikā]]), ir vācu dīdžejs un deju mūzikas producents.

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Baškortostānas Republika
| karte = Bashkir03.png
| oriģ = Республика Башкортостан
Башҡортостан Республикаһы
| karoga_attēls = Flag of Bashkortostan.svg
| karoga_nosaukums = Baškortostānas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Bashkortostan.svg
| ģerboņa_nosaukums = Baškortostānas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 85px
| galvaspilsēta = [[Ufa]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[baškīru valoda|baškīru]]
| tautas = [[krievi]] (36,1%)
[[baškīri]] (29,5%)
[[tatāri]] (25,4%)
| platība = 143 600
| iedzīvotāji = 4 104 336
| iedz blīvums = 28,7
| pilsētas = 21
| rajoni = 54
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://www.bashkortostan.ru/
|himna=[[State Anthem of the Republic of Bashkortostan]]<ref name="Anthem">Law #10-z</ref>
 |ainavas_skats=Salavat_Yulaev_Panorama.jpg}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Foldāts
|     vārds_orig =
|         attēls = Ernesto Foldats Andins (1925-2003).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{flaga|Latvija}} [[Latvija]],  [[Liepāja]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{VEN}}, [[Karakasa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = Venecuēlas Centrālā Universitāte<br>[[Hārvarda Universitāte]]
|        zinātne = [[Bioloģija]], [[botānika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Emanuēls Pegaus'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.saulkrastubaznica.lv/?ct=vesture |title=Pēterupes evaņģēliski luteriskā draudze |access-date={{dat|2013|11|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150303010254/http://saulkrastubaznica.lv/?ct=vesture |archivedate={{dat|2015|03|03||bez}} }}</ref> jeb '''Pēgavs''' ({{val|de|Karl (Carl) Emanuel Pegau}}; 1751-1816)<ref>Recke, Johann Friedrich von. Napiersky, Karl Eduard. ''Allgemeines Schriftsteller- un Gelehrten- Lexikon der Provinzen Livland, Esthland un Kurland.'' Band 3. L-R. Mitau: bey Johann Friedrich Steffenhagen un Sohn, 1831. S. 398.</ref> bija [[Krimuldas baznīca]]s mācītājs, kā arī kalpoja kā luterāņu mācītājs vairākās Vidzemes draudzēs, vēlāk bija prāvests un virskonsistorijas loceklis.<ref>Jansons Al. "Pirmā daiļliterātūras grāmata latviešu jaunatnei.", ''Izglītības Mēnešraksts'', 1944. gada 1. februāris.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Latvijas pašvaldību vadītāji|J]]
[[Kategorija:Jelgava]]

sentences:
{{Līdzīgs|Vienradzis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vienradzis
| abbreviation = Mon
| name_latin = Monoceros
| RA = 7
| dec = -5
| areatotal = 482
| arearank = 35. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Mon''
| starmagnitude = 3,93
| neareststarname =
| stardistance =
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Suns]]
[[Mazais Suns]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Orions]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe ]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 75
| latmin = 85
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Augusts Albanuss
|     vārds_orig = ''August Albanus''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = Beiha pie Leipcigas, [[Saksija]]
([[Brandisa]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1839
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - mācītājs Johans Lēberehts Albanuss, māte - Frīderīke Ernestīne, dzim. Flahta
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Agnese Karolīne Rauerte (''Agnes Karoline Rauert'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Nacionālsociālistiskais melnais metāls
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = black
| stila_izcelsme         = [[Melnais metāls (mūzikas žanrs)|Melnais metāls]]
| kultūras_izcelsme      = [[1990. gadi|1990. gadu]] sākums. [[Skandināvija]] un [[Austrumeiropa]]
| instrumenti            = [[balss|vokāls]], [[elektriskā ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]]
| popularitāte           =
| atvasinātās_formas     =
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          =
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džūljans Asānžs
|     vārds_orig = ''Julian Assange''
|         attēls = Julian Assange August 2014.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Asānžs 2014. gadā
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Taunsvila]], [[Austrālija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Austrālija]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = ''[[WikiLeaks]]'' galvenais redaktors un sabiedrisko attiecību pārstāvis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Daniels Asānžs<ref>{{Tīmekļa atsauce | first = Nick | last = Johns-Wickberg | date = 17 September 2010 | title = Daniel Assange: I never thought WikiLeaks would succeed | url = http://www.crikey.com.au/2010/09/17/daniel-assange-i-never-thought-wikileaks-would-succeed/ | work = [[Crikey]]}}</ref>
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Džūljans Pols Asānžs''' ({{val|en|Julian Paul Assange}}; izrunā: {{IPA|əˈsɑːnʒ}}; dzimis {{dat|1971|7|3}}) ir austrāliešu [[žurnālists]],<ref name="tcij">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.tcij.org/about-2/teachers-and-speakers/julian-assange | title = Julian Assange | publisher = [[Centre for investigative journalism]] | accessdate = 3 December 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20120421030036/http://www.tcij.org/about-2/teachers-and-speakers/julian-assange | archivedate = {{dat|2012|04|21||bez}} }}</ref><ref name="amnestyint">{{Tīmekļa atsauce | url = http://amnesty.org.uk/news_details.asp?NewsID=18227 | title = Amnesty announces Media Awards 2009 winners | publisher = [[Amnesty International]] | date = 2 June 2009 | accessdate = 3 December 2010 | archiveurl = https://archive.today/20120530055214/amnesty.org.uk/news_details.asp?NewsID=18227 | archivedate = {{dat|2012|05|30||bez}} }}</ref><ref name="massie">{{Tīmekļa atsauce | author = Alex Massie | url = http://www.spectator.co.uk/alexmassie/6437594/yes-julian-assange-is-a-journalist.thtml | title = Yes, Julian Assange Is A Journalist | publisher = The Spectator | date = 2 November 2010 | accessdate = 3 December 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20101209084558/http://www.spectator.co.uk/alexmassie/6437594/yes-julian-assange-is-a-journalist.thtml | archivedate = {{dat|2010|12|09||bez}} }}</ref> izdevējs<ref name="Forbes">{{Tīmekļa atsauce | last = Greenberg | first = Andy | url = http://blogs.forbes.com/andygreenberg/2010/11/29/an-interview-with-wikileaks-julian-assange/6/ | title = An Interview With WikiLeaks’ Julian Assange — Andy Greenberg – The Firewall | publisher = Blogs.forbes.com | date =  | accessdate = 1 December 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20101211165856/http://blogs.forbes.com/andygreenberg/2010/11/29/an-interview-with-wikileaks-julian-assange/6/ | archivedate = {{dat|2010|12|11||bez}} }}</ref><ref name = "harrell">{{Ziņu atsauce | last = Harrell | first = Eben | url = http://www.time.com/time/world/article/0,8599,2006789,00.html | title = Defending the Leaks: Q&A with WikiLeaks' Julian Assange | publisher = TIME | date = 27 July 2010 | accessdate = 1 December 2010 | archive-date = {{dat|2010|12|11||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20101211042137/http://www.time.com/time/world/article/0,8599,2006789,00.html }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101211042137/http://www.time.com/time/world/article/0,8599,2006789,00.html |date={{dat|2010|12|11||bez}} }}</ref> un interneta aktīvists. Viņš visplašāk ir zināms kā anonīmās informācijas nopludināšanas interneta vietnes ''[[WikiLeaks]]'' galvenais redaktors un sabiedrisko attiecību pārstāvis. Pirms tam viņš strādājis par datorsistēmu programmētāju.<ref name="timesonline">
{{Ziņu atsauce | title = Profile: Julian Assange, the man behind Wikileaks | url = http://technology.timesonline.co.uk/tol/news/tech_and_web/the_web/article7094231.ece | work = The Sunday Times|location=UK | date = 11 April 2010 | accessdate = 29 June 2010
}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amerikāņu gangsteris
| operators =
| attēls = American Gangster poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Čīvetels Edžiofors]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Teds Levins]]
* [[Armands Asante]]
* [[Džons Orics]]
* [[Džons Houkss]]
* [[RZA]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''American Gangster''
| studija = * ''Imagine Entertainment''
* ''Scott Free Productions''
* ''Relativity Media''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|10|19}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|266,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1195607553/|title=American Gangster |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amerikāņu gangsteris"''' ({{Val|en|American Gangster}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]], [[Denzels Vašingtons]], [[Čīvetels Edžiofors]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Džošs Brolins]], [[Teds Levins]], [[Armands Asante]], [[Džons Orics]], [[Džons Houkss]] un [[RZA]].

sentences:
[[Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Dienvidamerika]]
[[Kategorija:Dienvidamerika]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hovards Kārters
|     vārds_orig = ''Howard Carter''
|         attēls = Howard carter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Kensingtona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Kensingtona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = Brits
|   nodarbošanās = Arheologs, eģiptologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Howard Carter signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hovards Kārters''' ({{val|en|Howard Carter}}; dzimis {{dat|1874|5|9}}, miris {{dat|1939|3|2}}) bija britu [[arheologs]] un [[eģiptologs]].

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Otrā kopienas sanāksme šogad
| datums     = {{dat|2019|4|24}}
| laiks      = 18:30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Kopienas aktualitāšu apspriešana
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Pieteikušies:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|silraks}}
# {{u|Juzeris}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Edgars2007}}
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Ivars Pētersons
| Vārds_orig =
| Attēls = IvarsPetersons.jpg
| Att_izm = 300px
| Ainava =
| Apraksts =
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1968|9|27}}
| Vieta_dz =
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta = Rīga, Latvija
| Žanrs = [[rokenrols]], [[rockabilly]]
| Nodarbošanās = dziedātājs, ģitārists, dziesmu autors
| Instrumenti = [[ģitāra]], [[klavieres]]
| Gadi = 1988-pašlaik
| Izdevējkompānija = [[Platforma Records]]
Ivars Pētersons
| Darbojies_arī = [[Crazy Heads]] (1995-2003)
 [[Petersons Band]] (kopš 2003)
| Mlapa = http://ivarspetersons.com/
| Dzimums = V
}}

sentences:
{{cita nozīme|zvaigznāju|zodiaka zīmi|Mežāzis (zodiaka zīme)}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mežāzis
| abbreviation = Cap
| name_latin = Capricornus
| RA = 21
| dec = -20
| areatotal = 414
| arearank = 40. vieta
| numbermainstars = 9, 13
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''δ Cap''
| starmagnitude = 3
| neareststarname = ''HD 192310''
| stardistance = 28,78
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Ūdensvīrs]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Dienvidu Zivs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Aleksotas funikulers
| native_name         = ''Aleksoto funikulierius''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Kauņa#Lietuva
| status              =
| image               = Aleksoto_funikulierius.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Lietuva|Kauņa|Aleksotas seņūnija}}
| pushpin_map         =
| latd  = 54.891111 | latNS  = N
| longd = 23.886944 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1935. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Kanzasa
| official_name           = ''Kanzas''
| other_name              =
| settlement_type         = štats
| image_skyline           = Kansas Summer Wheat and Storm Panorama.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Kanzasas ainava
| image_flag              = Flag of Kansas.svg
| flag_size               = 120px
| image_seal              = Seal of Kansas.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = Saulespuķu štats
(''The Sunflower State'')
| motto                   = ''Ad astra per aspera''
| anthem                  =
| capital                 = [[Topīka]]
| largest_city            = [[Vičita]]
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Kansas in United States.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Kanzasas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Lora Kelija]] ([[ASV Demokrātu partija|D]])
| leader_title1            = Vicegubernatore
| leader_name1             = [[Deivids Tolends]] ([[ASV Demokrātu partija|D]])
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 213100
| area_land_km2           = 211754
| area_water_km2          = 1346
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 2940865
| population_as_of        = 2020
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 75,6%
melnādainie — 5,7%
aziāti — 2,9%
[[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņi]] — 1,1%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 57%
[[katoļi]] — 18%
nereliģiozi — 20%
| utc_offset              =
| website                 = {{url|http://portal.kansas.gov/}}
| footnotes               =
}}
'''Kanzasa''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Vidējo rietumu reģionā. Kanzasas [[galvaspilsēta]] ir [[Topīka]].

sentences: '''24. februāris''' ir gada 55. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 310 (311 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Dalītā tunelēšana''' jeb ({{val|en|Split tunneling}}) ir [[Datortīkls|datortīklu]] koncepts, kurš ļauj lietotājam vienlaikus piekļūt dažādiem domēniem kā piemēram publiskajam tīklam (internetam) un lokālajam tīklam (LAN) vai teritoriālajam tīklam (WAN) vienlaicīgi izmantojot to vienu un to pašu tīkla savienojumu. Šo savienojumu parasti nodrošina lokālā tīkla (LAN) tīkla karte, bezvadu tīkla (WiFi) karte un VPN klients.

sentences:
[[Kategorija:Kuveita]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Kuveita]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
'''Albedils''' var būt:

sentences: '''Rūnijs''' ({{Val-en|Rooney}}) var būt:

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Zivis
| abbreviation = Psc
| name_latin = Pisces
| RA = 1
| dec = +15
| areatotal = 889
| arearank = 14. vieta
| numbermainstars = 21
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = [[η Psc]]
| starmagnitude = 3.6
| neareststarname =Van Mānena zvaigzne
| stardistance = 14.1
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers = Piscīdas
| bordering = [[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
[[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
| r_latvija =rudenī
| latmax = 90
| latmin = 65
}}

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = SPSS
| logo                   =
| screenshot             = {{URL|http://spss.software.informer.com/screenshot/}}
| caption                = SPSS
| developer              = [[IBM|IBM Corporation]]
| operating system       = [[Microsoft Windows]], [[Mac OS X]], [[Linux]]
| license                = Proprietary
| released               = 1986
| latest release version = 27.0
| programming language = [[Java (valoda)|Java]] (GUI)
| genre                  = [[prognozējošā analītika]] un [[statistiskā analīze]]
| website                = {{URL|www.spss.com}}
}}
'''SPSS''' (''Statistical Package for the Social Sciences'') ir [[prognozējošā analītika|prognozējošās analītikas]] un [[statistiskā analīze|statistiskās analīzes]] programmatūras pakotne. Tā ir viena no vadošām programmatūrām šajā jomā pasaulē.{{fact}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Klute''
| operators =
| attēls = Klute-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = Alans Džejs Pakula
| scenārijs = * Endijs Lūiss
* Deivs Lūiss
| aktieri = * [[Džeina Fonda]]
* [[Donalds Saterlends]]
* [[Čārlzs Čofi]]
* [[Rojs Šeiders]]
| mūzika = Gordons Viliss
| oriģinālnos = ''Klute''
| studija = ''Gus Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Klute#tab=summary|title=Klute (1971) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Klute''''' ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeina Fonda]], [[Donalds Saterlends]], [[Čārlzs Čofi]] un [[Rojs Šeiders]]. ''Klute'' ir pirmā daļa Pakulas "paranojas triloģijā", tai seko ''[[The Parallax View]]'' (1974) un "[[Visi prezidenta vīri]]" (1976).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Rose''''' var būt:
* [[Aksels Rouzs]] (''Axl Rose''; 1962) — amerikāņu mūziķis, dziedātājs;
* [[Denijs Rouzs]] (''Danny Rose''; 1990) — angļu futbolists;
* [[Deriks Rouzs]] (''Derrick Rose''; 1988) — amerikāņu basketbolists;
* [[Marko Roze]] (''Marco Rose''; 1976) — vācu futbola treneris, bijušais futbolists.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Gotland stromatopora hg.jpg
| att_nosaukums=[[Silūra periods|Silūra perioda]] stromatopora no [[Gotlande]]s
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Cnidaria
| tips_lv =Dzēlējzarndobumaiņi
| apakštips=Medusozoa
| apakštips_lv=Medūzas
| klase =Hydrozoa
| klase_lv =Hidrozoji
| apakšklase =Stromatoporoidea
| apakšklase_lv =Stromatoporas
| iedalījums =
| kategorijas =nē
| binomial=Stromatoporoidea
Nicholson & Murie, 1878
}}
'''Stromatoporas''' jeb '''stromatoporoidejas''' (''Stromatoporoidea'') ir izmirušu koloniālu jūras bezmugurkaulnieku grupa ar ne visai skaidru sistemātisko stāvokli. Pirmo reizi 1826. gadā tās aprakstīja Goldfuss, un kaut arī šī grupa tika daudz pētīta, vienots viedoklis par šo izmirušo organismu sistemātiku un radniecību nav sasniegts. Dažādi pētnieki tās pieskaitīja pie [[Foraminīferas|foraminīferām]], [[sūkļi]]em, [[sūneņi]]em, [[hidrozoji]]em gan arī pie [[zarndobumaiņi]]em, plašā nozīmē. Stromatoporu sistemātiskā stāvokļa noskaidrošanu apgrūtina tas, ka gandrīz nekas nav zināms par šo organismu mīksto audu uzbūvi, kas veidoja cenosteju. Nikelsona pētījumi no 1886. līdz 1892. gadam ļāva secināt, ka stromatoporas ir jāattiecina [[zarndobumaiņi]]em, un konkrēti [[Hidrozoji|hidrozoju klasei]], konstatējot līdzību no vienas puses ar ''Hydractinia'', bet no otras puses ar ''Millepora''. Šāds viedoklis vēlāk lielā mērā tika akceptēts daudzu pētnieku darbos.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Peizli katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Mirin's_Cathedral_-_geograph.org.uk_-_371343.jpg
| image_size            =
| caption               = Peizli katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Peizli katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.848
| longd                 = -4.417
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Renfrūšīra|Peizli}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[neoromānika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1931. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Peizli katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2086804"
}
</mapframe>
'''Svētā Peizli Mirina katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of Saint Mirin in Paisley}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Peizli]] uz rietumiem no [[Glāzgova]]s. 1931. gadā celtais dievnams ir 1947. gadā dibinātās [[Peizli diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences: '''27. decembris''' ir gada 361. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (362. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 4 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Artūrs Valters
|     vārds_orig = ''Arthur Hugo Walter''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1860
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{vieta|Latvija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Happy Christmas''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Happy Christmas poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Alīsija Van Coveringa]]
* [[Pīters Gilberts]]
 |   scenārijs = Džo Svānbergs
 |     aktieri =
* [[Melānija Kinslija]]
* [[Lena Danema]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Marks Vebers]]
* Džo Svānbergs
 |      mūzika = [[Dominiks Lūiss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Lucky Coffee Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|7|25|ASV|}}
 |      ilgums = 79 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/happy-christmas-2014|title=Happy Christmas|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|70,000}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|30,312}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happychristmas.htm|title=Happy Christmas (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Happy Christmas''''' ir 2014. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džo Svānbergs]]. CItas lomas atveido [[Melānija Kinslija]], [[Lena Danema]], [[Anna Kendrika]] un [[Marks Vebers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Heilija Viljamsa
|          Attēls = Hayley Williams from Paramore.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts =
|            Fons = solists
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1988|12|27}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Misisipi|Meridiāna|2s=Misisipi (štats)}}
|           Miris =
|     Instrumenti = [[Taustiņinstrumenti]]
|           Žanrs = [[Alternatīvais roks]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedātājs|dziedātāja]], [[Komponists|komponiste]]
|            Gadi = 2004—''pašlaik''
|   Darbojies_arī = [[Paramore]]
|         Dzimums = S
}}

sentences: {{Commonscat|Snooker players from England}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfora(V) oksīda struktūrformula
ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem

Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,
 fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P4O10
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P4O10) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P2O5, taču nosaukums ir saglabājies.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Bartolomejs Anglis''' jeb ''' Bartolomejs no Anglijas''' ({{val|la|Bartholomeus Anglicus}}; dzimis pirms 1203. gada — miris [[1272]]. gadā) bija vēlo viduslaiku [[sholastika|sholastisks]] domātājs, profesors Parīzē, [[Franciskāņu ordenis|franciskāņu ordeņa]] brālis. Viņa lielākais nopelns ir izziņu grāmata "Par lietu īpašībām" ({{val|la|De proprietatibus rerum}}) (datēts ar 1240. gadu), kas uzskatāma par mūsdienu [[enciklopēdija|enciklopēdiju]] priekšteci. Tajā viņš sniedzis uz tajā laikā pieejamajiem tekstiem balstītu mūsdienu Latvijas zemju (Vidzemes un Zemgales) ģeogrāfijas un kultūras aprakstu.

sentences: '''Ikri''' ir dažādu ūdens [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] neapaugļotu [[ola|oliņu]] masa iznērstā veidā vai arī atrodoties mātītes ķermenī. Ikrus nērš tādas dzīvnieku grupas, kā [[zivis]], [[apaļmutnieki]], [[abinieki]], [[moluski]], [[adatādaiņi]] u.c. Apaugļoti ikri vēlāk pārtop par dzīvnieku [[Kāpurs|kāpuriem]], kas tālāk izaug par briedušiem organismiem. Zivju ikrus no mātītēm lieto [[Pārtika|pārtikā]], gan svaigā, gan pārstrādātā veidā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tikai ne šeit
| attēls                   = Anywhere-but-here-movie-poster-1999-1020272455.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Anywhere But Here''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Veins Vangs]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = [[Elvins Sardžents]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Šons Hatosijs]]
* [[Hārts Bočners]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|11|12||bez}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/anywhere-here-film|title=Anywhere But Here|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anywherebuthere.htm|title=Anywhere But Here|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Tiešā tirgvedība''' jeb '''tiešais mārketings'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=direct%20marketing&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze - direct marketing]</ref> ir [[tirgvedība]]s veids, kurā uzņēmumu [[reklāma]]s ziņas tiek piegādātas tieši potenciālajiem klientiem, bez citu [[plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļu]] starpniecības. Šie reklāmas materiāli var būt fiziski — iespiesti materiāli, kas tiek izdalīti uz ielas vai nosūtīti pa pastu; un elektroniski — e-pasta sūtījumi vai [[īsziņa]]s. Trīs lielākie tiešās tirgvedības paveidi ir [[telemārketings]], [[e-pasta mārketings]] un [[tiešā pasta mārketings]]. Kopumā tiešā tirgvedība ir daudz agresīvāks tirgvedības veids, jo cenšas potenciālo klientu sasniegt individuāli un izraisīt tūlītēju, aktīvu darbību. Tiešās tirgvedības materiālu mērķis ir veicināt pārdošanu, tāpēc tie vienmēr aicina sūtījuma saņēmēju uz konkrētu rīcību — zvanīt uz norādīto telefonu, rakstīt uz norādīto e-pasta adresi vai apmeklēt interneta lapu, kurā tiek veikts pārdošanas darījums.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āfrikā|Sudāna]]
[[Kategorija:Sudāna]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Magnuss fon Šepings
|     vārds_orig = ''Magnus Friedrich op dem Hamme gen. von Schoeppingk''
|         attēls = Schoeppingk_Baron.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1779
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Bornsmindes muiža]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], [[Polija-Lietuva]]
([[Ziedoņi]], [[Bauskas novads]], {{Vieta|Latvija}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dītrihs Ernsts fon Šepings]], Elizabete fon Štakelberga
|          brāļi = [[Oto fon Šepings]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja fon Medema
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Ieva Melgalve
|         vārds_orig =
|             attēls = Ieva Melgalve 2012 (cropped).jpg
|         att_izmērs = 180px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1981
|         dz_mēnesis = 01
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = latviete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri = [[Proza]], [[Dramaturģija]], [[Dzeja]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "Bezzaudējuma punkts", ''Mirušie Nepiedod''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Baltimoras "Orioles"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Vašingtona}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Nacionālā līga|divīzija=Austrumu divīzija|dibināts=1969|kapteinis=|klubs=Washington Nationals|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Nationals Park]]''|halle=|arēna=|ietilpība=41 339|krāsas=Sarkana, tumši zila, balta<br />{{color box|#AB0003}} {{color box|#11225B}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Marks Lerners|prezidents=|menedžeris=Maiks Rico|galvenais_treneris=Deivs Martiness|logo=Washington Nationals logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=1 (2019)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|divīzijas tituli=5|bg_color=#11225B|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#AB0003}}'''Vašingtonas "Nationals"''' ({{Val|en|Washington Nationals}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1969. gadā kā '''Monreālas "Expos"'''. "Nationals" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Austrumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis vienā [[Pasaules sērija|Pasaules sērijā]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Nationals Park'' stadionā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Roalds Dobrovenskis
|         vārds_orig = ''Роальд Добровенский''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1936
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 2
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļipeckas apgabals|Jeļeca}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[krievs]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Velta Kaltiņa]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, tulkotājs, publicists
| rakstīšanas valoda = [[Krievu valoda|krievu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[File:LVA Order of the Three Stars - Knight BAR.png|100px]] [[Triju zvaigžņu ordenis]]
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Roalds Dobrovenskis''' ({{val|ru|Роальд Григорьевич Добровенский}}; dzimis {{dat|1936|9|2}})<ref name="lat">{{LAT e|2|246}}</ref> ir [[krievi|krievu]] [[rakstnieks]], tulkotājs, publicists. [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s goda loceklis (2002).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Džons Viks 4
| operators = [[Dens Laustsens]]
| attēls = JohnWick4 plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma
| režisors = [[Čads Stahelski]]
| producents = * Bazils Aivaniks
* Ērika Lī
* Čads Stahelski
| scenārijs = * Šejs Hetens
* Maikls Finčs
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Donijs Jens]]
* [[Bills Skašgords]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Hirojuki Sanada]]
* [[Šamiers Andersons]]
* [[Lenss Rediks]]
* [[Rina Savajama]]
* [[Skots Adkinss]]
* [[Ians Makšeins]]
| mūzika = * [[Tailers Beitss]]
* [[Džoels Ričardss]]
| oriģinālnos = ''John Wick: Chapter 4''
| studija = * ''[[Summit Entertainment]]''
* ''[[Thunder Road Films]]''
* ''87Eleven Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|3|6|Londona|2023|3|24|Latvija}}
| ilgums = 169 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|440,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10366206/?ref_=bo_se_r_1|title=John Wick: Chapter 4 (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Džons Viks 3: Parabellum]]" (2019)
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Džons Viks 4"''' ({{Val|en|John Wick: Chapter 4}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[neo-noir|neonuāra]] asa sižeta filma ar [[Kiānu Rīvss|Kiānu Rīvsu]] [[Džons Viks (tēls)|Džona Vika]] lomā. Filmas režisors ir [[Čads Stahelski]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Donijs Jens]], [[Bills Skašgords]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Hirojuki Sanada]], [[Šamiers Andersons]], [[Lenss Rediks]], [[Rina Savajama]], [[Skots Adkinss]] un [[Ians Makšeins]]. Šī ir ceturtā daļa un turpinājums filmām "[[Džons Viks]]" (2014), "[[Džons Viks 2]]" (2017) un "[[Džons Viks 3: Parabellum]]" (2019). Filmā Džons Viks uzzin par iespēju sakaut Augsto Galdu un atgūt brīvību, bet ceļā viņam stājas jauns ienaidnieks.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Markovs
|     vārds_orig = ''Георги Марков''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1929
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[bulgāri|bulgārs]]
|        dzimums = v
|         vecāki = Ivans Markovs
|          brāļi = Nikolajs, Vasīlijs
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[prozaiķis]], [[dramaturgs]], [[scenārists]], [[publicists]]
|rakstīšanas valoda =
|        periods = 1951—1978
|          žanri = [[proza]], [[eseja]], [[luga]], [[novele]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = Sofijas Valsts Politehniskais institūts
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Srebrenicas slaktiņš
| attēls            = Srebrenica massacre memorial gravestones 2009 1.jpg
| attēla_apraksts   =
| vieta             = {{vieta|Bosnija un Hercegovina|Srebrenica}}
| koordinātas       =
| datums            = [[1995]]. gada 11.—13. jūlijs
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[Masu slepkavība]], [[genocīds]]
| bojā_gājušie      = 8372<ref name="potocarimc.ba">Potocari Memorial Center PRELIMINARY LIST of Missing Persons from Srebrenica '95 [http://www.potocarimc.ba/_ba/liste/nestali_a.php] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150118123716/http://www.potocarimc.ba/_ba/liste/nestali_a.php |date={{dat|2015|01|18||bez}} }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce | title = ICTY: The Conflicts | publisher = The [[International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia]]|accessdate=5 August 2013| url = http://www.icty.org/sid/322}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |url=http://books.google.com/books?id=2jrsEaRIzFkC&pg=PA81|title=The United Nations |author=Kirsten Nakjavani Bookmiller|year=2008|work= |publisher= Infobase Publishing |accessdate=4 August 2013}}, p. 81.</ref><ref>{{grāmatas atsauce |url=http://books.google.com/books?id=0J_JZbLElKkC&pg=PA25|title=Victory Has a Thousand Fathers: Sources of Success in Counterinsurgency |author=Christopher Paul, Colin P. Clarke, Beth Grill|year=2010|work= |publisher= Rand Corporation |accessdate=4 August 2013}}, p. 25.</ref><ref>{{ziņu atsauce | title = Mladic Arrives in The Hague |date = 31 May 2011| work = [[The New York Times]] | url = http://www.nytimes.com/2011/06/01/world/europe/01serbia.html | first=Marlise | last=Simons}}</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       =
* [[Serbu Republika]]s armija<ref name="UN SecGen 10th anniv"/><ref name="iwpr.net"/>
* "Skorpionu" paramilitārā vienība<ref>Paramilitaries Get 15 – 20 Years for Kosovo Crimes – [Balkan Insight http://balkaninsight.com/en/main/news/20364/]</ref><ref>"Serbia: Mladic "Recruited" Infamous Scorpions". Institute for War and Peace Reporting. [http://www.iwpr.net/?p=bcr&s=f&o=242127&apc_state=henibcr200506]</ref><ref name="Williams"/>
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Srebrenicas slaktiņš''', kas tiek saukts arī par '''Srebrenicas genocīdu'''<ref>{{tīmekļa atsauce|title= European Parliament resolution of 15 January 2009 on Srebrenica|url=http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2009-0028+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN |publisher=European Parliament|accessdate=10 August 2009}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Office of the High Representative – "Decision Enacting the Law on the Center for the Srebrenica-Potocari Memorial and Cemetery for the Victims of the 1995 Genocide"|url=http://www.ohr.int/print/?content_id=40028|publisher=Office of the High Representative in Bosnia and Herzegovina|accessdate=10 August 2009|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110606075959/http://www.ohr.int/print/?content_id=40028|archivedate={{dat|2011|06|06||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Youth Initiative for Human Rights in Serbia letter to the Serbian President to commemorate the Srebrenica genocide|url=http://www.advocacynet.org/blogs/index.php/2009/02/11/serbian-ngos-press-for-commemoration-of-?blog=145|publisher=Youth Initiative for Human Rights in Serbia|accessdate=10 August 2009|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110718144942/http://www.advocacynet.org/blogs/index.php/2009/02/11/serbian-ngos-press-for-commemoration-of-?blog=145|archivedate={{dat|2011|07|18||bez}}}}</ref><ref>{{ziņu atsauce|title=Mladic shadow hangs over Srebrenica trial|url=http://www.guardian.co.uk/world/2006/aug/21/warcrimes|date=21 August 2006|accessdate=1 November 2008|work=The Guardian |location=London}}</ref><ref name="IWPR_Oct31">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.iwpr.net/?p=tri&s=f&o=347560&apc_state=henh|title=ICTY – Tribunal Update|last=Goetze|first=Katharina|date=31 October 2008|publisher=Institute for War & Peace Reporting|accessdate=1 November 2008}}</ref><ref>{{ziņu atsauce|title=Srebrenica Genocide Trial to Restart|url=http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2006/08/20/AR2006082000360.html|author=Mike Corder|date=20 August 2006|accessdate=26 October 2010|work=The Washington Post}}</ref> ({{val|bs|Genocid u Srebrenici}}), bija vairāk nekā 8000 [[bosnieši|bosniešu]] [[islāms|musulmaņu]] vīriešu un zēnu nogalināšana 1995. gada jūlijā [[Srebrenica]]s pilsētā un tās apkārtnē [[Bosnijas karš|Bosnijas kara]] laikā. Cilvēkus nogalināja [[Serbu Republika]]s armija, kas darbojās ģenerāļa [[Ratko Mladičs|Ratko Mladiča]] vadībā. [[ANO ģenerālsekretārs]] [[Kofi Annans]] to nosauca par smagāko noziegumu Eiropā kopš [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām.<ref name="UN SecGen 10th anniv">[http://www.un.org/News/Press/docs/2005/sgsm9993.doc.htm UN Press Release SG/SM/9993UN, 11/07/2005 "Secretary-General Kofi Annan’s message to the ceremony marking the tenth anniversary of the Srebrenica massacre in Potocari-Srebrenica"]. Retrieved 9 August 2010.</ref><ref name="iwpr.net">Institute for War and Peace Reporting, Tribunal Update: Briefly Noted (TU No 398, 18 March 2005) [http://www.iwpr.net/?p=tri&s=f&o=235656&apc_state=henitri2005]</ref> Slaktiņā piedalījās arī Serbijas paramilitārā vienība "Skorpioni",<ref name="Williams">{{ziņu atsauce|url=http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2005/06/24/AR2005062401501_pf.html |title=Srebrenica Video Vindicates Long Pursuit by Serb Activist |work=The Washington Post  |accessdate=26 May 2011 |first=Daniel |last=Williams}}</ref><ref name="ReferenceC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.icty.org/x/cases/kordic_cerkez/tjug/en/kor-tj010226e.pdf |title=ICTY – Kordic and Cerkez Judgement – 3. After the Conflict |format=PDF |accessdate=11 July 2012}}</ref> kā arī daži simti brīvprātīgo no Ukrainas un Krievijas.<ref name=rv>{{grāmatas atsauce |url=http://books.google.com/books?id=XS1vHuAgcZgC&pg=PA3|title=Memories of Mass Repression: Narrating Life Stories in the Aftermath of Atrocity |author=Norman M. Naimark|year=2011|work= |publisher= Transaction Publishers |accessdate=4 August 2013}}, p. 3.</ref><ref>{{tīmekļa atsauce | title = Greece faces shame of role in Serb massacre |date = 5 January 2003 | work = [[The Guardian]] | url = http://www.theguardian.com/world/2003/jan/05/balkans.warcrimes}}</ref><ref name="nytimes.com">The New York Times, "Life in the Valley of Death" by Scott Anderson, 29 May 2014. http://www.nytimes.com/interactive/2014/05/29/magazine/srebrenica-life-in-the-valley-of-death.html?_r=2&smid=tw-share</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Amudarja
| citvaloda         = tg
| oriģinālnosaukums = Омударё
| citvaloda1        = fa
| oriģinālnosaukums1= آمودریا
| citvaloda2        = uz
| oriģinālnosaukums2= Omudaryo
| citvaloda3        = tk
| oriģinālnosaukums3= Amyderýa
| attēls            = Construction of Afghanistan-Tajikistan Bridge during a foggy day.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Afganistānas-Tadžikistānas tilta celtniecība pār Amudarju
| vietaskarte       = Uzbekistāna#Āzija
| reljefs = jā
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         = [[Vahša]], [[Pandža]]
| ieteka            = [[Arāla jūra]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{TJK}}
{{AFG}}
{{UZB}}
{{TKM}}
| garums            = 2400
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 2525
| gada_notece       = 55
| baseins           = 534 739
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=37 | sāk_plat_m=6 | sāk_plat_s=30 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=68 | sāk_gar_m=18 | sāk_gar_s=52 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=44 | iet_plat_m=4 | iet_plat_s=23 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=59 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=51 | iet_gar_EW=E
}}

sentences: '''Lielmeistars''' ir augstākais spēlētāja tituls [[šahs|šahā]]. Mūsdienās [[Starptautiskā Šaha federācija]] (FIDE) piešķir starptautiskā lielmeistara titulus.

sentences: ''' Bioplastmasa''' jeb '''biopolimērs''' ir [[plastmasas]] paveids, kas iegūta no atjaunojamiem [[biomasa]]s avotiem, piemēram, [[Augu tauki|augu taukiem un eļļas]], [[kukurūzas ciete]]s, [[Zirnis|zirņu cietes]] un citiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Marnics''' var būt:

sentences:
, 1875.)]]
 (1916).]]
'''Varakļānu vēsture''' aptver laika periodu kopš [[Varakļāni|Varakļānu]] dibināšanas līdz mūsdienām.

sentences: '''Sholastika''' — reliģiska [[filozofija]], kas attīstījās [[viduslaiki|viduslaiku]] [[klosteris|klosteru]] skolās un universitātēs. Dažkārt to mēdz dēvēt par [[viduslaiki|viduslaiku]] [[zinātne|zinātni]]. Tās galvenais mērķis ir kristīgās ticības [[dogma|dogmu]] [[apoloģija]] un sistematizācija.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Breteja laukums
|native_name   = ''Place de Breteuil''
|image         = P1120586 Paris VII-XV place de Breteuil rwk.JPG
|caption       = Breteja laukums
|coordinates   =
|location      = {{vieta|Francija|Parīze}}
|designer      =
|type          = Laukums
|material      =
|length        = 129,60
|width         =
|height        =
|begin         =
|complete      = 1782
|open          =
|dedicated_to  =
|map_image     = Parīze#Francija
|latd = 48 |latm = 50 |lats= 50 |latNS = N
|longd = 2 |longm = 18 |longs =42 |longEW = E
|lat           =
|long          =
|extra         =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = ASV Kapitolijs
| image               = Capitol 2.jpg
| imagedate           = 2011
| caption             = ASV Kapitolijs 2002. gadā
| style               = Amerikāņu [[neoklasicisms]]
| location_town       = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| map                 = Vašingtonas centrs
| latd                = 38
| latm                = 53
| lats                = 23
| latNS               = N
| longd               = 77
| longm               = 00
| longs               = 32
| longEW              = W
| architect           = [[Viljams Torntons]]
| client              =
| construction_start_date= {{dat|1793|9|18|N|bez}}
| completion_date     =
| floor_count         = 5
| floor_area          = 6,7 ha<ref>{{tīmekļa atsauce | url=http://www.aoc.gov/capitol-buildings/about-us-capitol-building | title=The United States Capitol: An Overview of the Building and Its Function | publisher=AOC.gov | accessdate=November 5, 2010}}</ref>
| url                 = http://www.capitol.gov/ <br> http://www.aoc.gov/us-capitol-building
}}
'''Amerikas Savienoto Valstu Kapitolijs''' ({{val|en|United States Capitol}}) ir klasiskās arhitektūras stilā celta ēka, kas ir [[ASV Kongress|ASV Kongresa]] sanāksmes vieta. Tas atrodas [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Lai arī tas nekad nav bijis Vašingtonas ģeogrāfiskajā centrā, tas tika izvēlēts kā centrs, kad Vašingtonas plānošanas laikā vajadzēja sadalīt pilsētu četros kvadrantos. Tās arhitekts ir [[Viljams Torntons]], tā būvniecība tika sākta {{dat|1793|9|18||bez}}. Ēkai ir pieci stāvi.

sentences: '''25. jūlijs''' ir gada 206. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (207. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 159 dienas.

sentences:
, blīvākā elementa, kristāli]]
Par '''smagajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi augstu [[blīvums|blīvumu]], [[atommasa|atommasu]] vai [[atomskaitlis|atomskaitli]]. Šis terminam nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, tā nozīme var mainīties atkarībā no autora un konteksta.

sentences: labiekārtotais Baldones kūrorts 18. gadsimtā (no Broces kolekcijas, 1795).]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Atakamas tuksnesis
 |attēls                 = Guanacos-001.jpg
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = [[Lamas]] Atakamas tuksnesī
 | pushpin_map         = Dienvidamerika#Čīle
 | latd  =  24| latm  =  30| lats  =  | latNS  = S
 | longd =  69| longm =  15| longs =  | longEW = W
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = jā
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
 | mark                = Orange_pog.svg
 | mark_width          =
 |kontinents             = [[Dienvidamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CHL}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              = [[Andi]]
 |atdala_no              = [[Atlantijas okeāns]]
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 1600
 |platums                =
 |platība                = 105 000
 |vidējais_augstums      =
 |kalns                  =
 |augstums               =
 |pilsētas               =
}}
'''Atakamas tuksnesis''' ({{val-es|Desierto de Atacama}}) ir [[tuksnesis]] [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] [[Čīle]]s ziemeļos.<ref>{{PZT|63}}</ref> Tas atrodas aptuveni 1000 km garā, šaurā joslā starp [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]] un [[Andi|Andu]] kalniem. Atakamas tuksnesis ir sausākais tuksnesis pasaulē; tajā [[nokrišņu daudzums]] ir vidēji 0,01 cm gadā.<ref name="extreme"/> Dažās tuksneša vietās nokrišņi nav novēroti vairāk nekā 400 gadus.<ref name="extreme"/> Salīdzinot ar citiem tuksnešiem, izņemot polāros, Atakamas tuksnesis ir vēss. Tajā vidējā gaisa temperatūra svārstās no {{nobr|0 °C}} līdz {{nobr|25 °C}}.<ref name="extreme"/>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''El día de la bestia''
| operators =
| attēls = Dayofthebeast.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija
| režisors = [[Alekss de la Iglesjass]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Alekss Angulo]]
* [[Armando De Raca]]
* [[Santjago Segura]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''El día de la bestia''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1995|10|20}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = * {{ESP}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = 300 miljoni [[Spāņu pesetas|pesetas]]
| ienākumi = {{Eiro|4,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''El día de la bestia''''' ir 1995. gada [[Spānija]]s un [[Itālija]]s kopražojuma melnās komēdijas filma, kuras režisors ir [[Alekss de la Iglesjass]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alekss Angulo]], [[Armando De Raca]] un [[Santjago Segura]].

sentences: '''Autisms''' ({{val|el|αὐτός, autos}} — ‘pats’) jeb '''autiskā spektra traucējumi''' ir dažādu pakāpju [[garīga slimība|garīgi traucējumi]], kam raksturīgas nepietiekami attīstītas [[saskarsme]]s spējas un sociālā distancēšanās. Autisma pazīmes parādās bērnībā, kad var novērot vecumam nepietiekamas sociālās prasmes attiecībās ar vienaudžiem un tendenci būt vienatnē. Lielākoties sociālās iemaņas dzīves laikā tiek apgūtas, bet tas notiek lēnāk nekā citiem cilvēkiem un ne pilnvērtīgi.

sentences:
{{catmain}}
[[Kategorija:Deja]]
[[Kategorija:Skatuves māksla]]

sentences:
(grāmatas kalpo par vienu no izplatītākajiem rakstiskajiem vēstures avotiem)]]
'''Vēstures avoti''' ir liecības, kas sniedz ieskatu un ziņas par cilvēku dzīvi pagātnē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hist.cam.ac.uk/prospective-undergrads/virtual-classroom/historical-sources-what|title=What are Historical Sources|work=hist.cam.ac.uk|publisher=University of Cambridge|accessdate=4 April 2020}}</ref> Tie ir galvenie instrumenti, ar kuriem strādā [[vēsturnieks|vēsturnieki]] un citi vēstures palīgdisciplīnu speciālisti ([[arheoloģija|arheologi]], [[etnogrāfija|etnogrāfi]], [[numismātika|numismātiķi]], [[heraldika|heraldiķi]] u.tml.). Savukārt ar pašu vēstures avotu analīzi nodarbojas avotpētniecības nozare.<ref name="lsm">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/vesture/gramata-izdots-aleksandra-gavrilina-lekciju-kurss-vestures-avotu-petnieciba.a235983/|title=Grāmatā izdots Aleksandra Gavriļina lekciju kurss «Vēstures avotu pētniecība»|work=lsm.lv|publisher=Latvijas Sabiedriskie Mediji|date=10 May 2017|accessdate=4 April 2020}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|pelēko vilku|Vilks (nozīmju atdalīšana)|vilks}}
{{BioTakso infokaste
|    attēls = Front view of a resting Canis lupus ssp.jpg
|    valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
|      tips = Chordata
|   tips_lv = Hordaiņi
|     klase = Mammalia
|  klase_lv = Zīdītāji
|     kārta = Carnivora
|  kārta_lv = Plēsēji
|    dzimta = Canidae
| dzimta_lv = Suņu dzimta
|     ģints = Canis
|  ģints_lv = Suņi
|      suga = C. lupus
|   suga_lv = Pelēkais vilks
|  binomial = Canis lupus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =
}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color= #FFFFFF
| bg_color  = #0018A1
| nos     = ''Internazionale''
| logo_links = FC Internazionale Milano 2021.svg
| logo_izm   = 190px
| pilns   = ''Football Club Internazionale Milano SpA''
| pilsēta = {{vieta|Itālija|Milāna}}
| dib     = 1908
| dib_mēn = 3
| dib_dat = 9
| stad    = [[Stadio Giuseppe Meazza|Džuzepes Meacas stadions]]
| ietilp  = 80 018
| prez    = {{flaga|Ķīna}} Stīvens Džans
| tren    = {{flaga|Itālija}} [[Simone Indzagi]]
| līga    = [[Itālijas futbola čempionāta A sērija|Itālijas A sērija]]
| sez     = [[2022.—2023. gada Itālijas futbola čempionāta A sērijas sezona|2022.—2023.]]
| poz     = 3. vieta
| pattern_la1 = _internazionale2324h
| pattern_b1 = _internazionale2324h
| pattern_ra1 = _internazionale2324h
| pattern_sh1 = _internazionale2324h
| pattern_so1 = _internazionale2324hl
| leftarm1 = 0041FF
| body1 = 000000
| rightarm1 = 000000
| shorts1 = 000000
| socks1 = 000000
| pattern_la2 = _internazionale2324a
| pattern_b2 = _internazionale2324a
| pattern_ra2 = _internazionale2324a
| pattern_so2 = _internazionale2324al
| pattern_sh2 =
| leftarm2 = FFFFFF
| body2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = FFFFFF
| pattern_la3 = _internazionale2324t
| pattern_b3 = _internazionale2324t
| pattern_ra3 = _internazionale2324t
| pattern_sh3 = _internazionale2324t
| pattern_so3 = _internazionale2324tl
| leftarm3 =  FF5F12
| body3 =FF5F12
| rightarm3 = FF5F12
| shorts3 = FF5F12
| socks3 =  FF5F12
}}

sentences:
s vecumā]]
'''Pinnes''' jeb '''pūtītes''' ({{val-la|acne}}) ir izplatīta [[āda]]s slimība, kas izpaužas kā mazi [[strutas|strutaini]] ādas audu [[iekaisums|iekaisumi]] pastiprinātas [[tauki|tauku]] [[dziedzeris|dziedzeru]] sekrēcijas rezultātā. Tās visbiežāk skar [[seja|seju]], [[mugura|muguru]] un [[krūtis]]. Pinnes parasti pastiprināti parādās [[pubertāte]]s vecumā, bet tās var būt arī maziem [[bērns|bērniem]] un [[pieaugušais|pieaugušiem]] cilvēkiem dažādu iemeslu dēļ. Piņņu ārstēšanas pamatā ir iekšējo orgānu darbības traucējumu novēršana.

sentences: '''Gella-Manna matricas''' ir [[Pauli matricas|Pauli matricu]] vispārinājums 3 × 3 matricām. Tās ir nosauktas par godu amerikāņu fiziķim [[Marijs Gells-Manns|Marijam Gellam-Mannam]], kurš tās izmantoja, lai aprakstītu [[stiprā mijiedarbība|stiprajai mijiedarbībai]] piemītošo [[simetrija|simetriju]].<ref>{{Atsauce | first=Gell-Mann | last=Murray | title=The Eightfold Way: A Theory of Strong Interaction Symmetry | url=http://www.osti.gov/bridge/servlets/purl/4008239-jRljez/native/4008239.pdf | date=March 15, 1961 | doi=10.2172/4008239}}.</ref> Tās tiek izmantotas, lai aprakstītu [[kvarku modelis|kvarku modeli]].<ref>Greiner et al., 8. Quarks and SU(3), [http://books.google.com/books?id=gCfvWx6vuzUC&pg=PA231 231. lpp.]</ref> Mazāk tās tiek izmantotas [[kvantu hromodinamika|kvantu hromodinamikā]]. [[Kvantu skaitļošana|Kvantu skaitļošanā]] tās tiek lietotas, lai aprakstītu [[kutrits|kutritu]] jeb trīs līmeņu [[kvantu sistēma|kvantu sistēmu]].

sentences:
{{apvienot|Sintoisms}}
'''Sektu sintoisms''' ir viens no [[sintoisms|sintoisma]] pamatveidiem. Tam pieder 13 grupas, kas izveidojās XIX gs.

sentences:
{{Koncentrācijas nometnes infokaste
| name = Aušvicas koncentrācijas nometne
| image = Birkenau gate.JPG
| image size =
| type = Nacistiskās Vācijas [[koncentrācijas nometne|koncentrācijas]] un [[nāves nometne]] (1940—1945)
| caption = Galvenā ieeja Aušvicas-Birkenavas nāves nometnē
| alt =
| location map = Polija
| map alt =
| map caption = Atrašanās vieta mūsdienu Polijā
| latd = 50| latm = 02| lats = 09| latNS = N
| longd= 19| longm= 10| longs= 42| longEW= E
| coordinates type = region:PL-MA_type:landmark
| coordinates display = inline,title
| other names =
| known for = [[Genocīds]] [[Holokausts|Holokausta]] laikā
| location = {{vieta|Trešais reihs|Aušvica|2s=Osvencima}}
| built by =
| operated by = ''[[Schutzstaffel]]'' (SS), [[NKVD]] (pēc Otrā pasaules kara)
| commandant =
* [[Rūdolfs Hess (Aušvicas komandants)|Rūdolfs Hess]]
*[[Roberts Mulka]]
* [[Arthur Liebehenschel|Arturs Lībehenše]]
| adjutant =
| original use = Armijas barakas
| construction =
| in operation = 1940. gada maijs – 1945. gada janvāris
| gas chambers =
| prisoner type=
| inmates = ebreji, poļi, čigāni, padomju karagūstekņi
| killed = 1,1 miljons (aptuveni)
| liberated by = {{URS}}, 1945. gada 27. janvāris
| notable inmates = [[Anna Franka]]
[[Etija Šteinberga]]
[[Vitolds Pileckis]]
[[Leils Sokolovs]]
| notable books=
| website = {{URL|http://www.auschwitz.org}}
| box width =
| color =
| embedded =
{{designation list | embed=yes
| designation1 = WHS
| designation1_offname =
| designation1_date = 1979 (3. sesija)
| designation1_type = Kultūra
| designation1_criteria = vi
| designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/31 31]
| designation1_free1name = Reģions
| designation1_free1value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Aušvicas koncentrācijas nometne''' ({{val|de|Konzentrationslager Auschwitz}}) bija lielākais [[koncentrācijas nometne|koncentrācijas nometņu]] tīkls [[Trešais reihs|Vācijas]] okupētās [[Polija]]s teritorijā [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā. Galvenās Aušvicas koncentrācijas nometnes atradās pie mūsdienu [[Osvencima]]s (vācu nosaukuma variants — Aušvica) pilsētas, tāpēc dažkārt šo kompleksu dēvē par '''Osvencimas koncentrācijas nometni'''.

sentences:
'''Kaļķakmens''' ir [[karbonātiezis]], kas sastāv galvenokārt no [[kalcīts|kalcīta]]. Kaļķakmeņus iedala pēc struktūras un sastāva.
Pēc struktūras īpašībām izšķir brahiopodu, oolītu, kristāliskos, kunkuļainos un citu veidu kaļķakmeņus. Ja dažādu veidu piemaisījumi kaļķakmeņos ir vairāk nekā 50%, tad tos iedala smilšainajos, mālainajos, kramainajos, dolomitizētos un glaukonītsaturošajos kaļķakmeņos.

sentences:
{{citas nozīmes|daiļliteratūras veidu|romāns (nozīmju atdalīšana)|romāns}}
 darbs "[[Dons Kihots]]" (attēlā redzama titullapa) bija viens no pirmajiem populārajiem romāniem]]
'''Romāns''' ir visplašākais [[proza]]s darbs vai sacerējums, kurā parasti raksturīgi izvērsta tēlu sistēma, atklāta atsevišķa cilvēka un [[sabiedrība]]s attieksme ilgākā laika posmā, daudzpusīgi atsedzot galvenā varoņa dzīvi, personību, izaugsmi, domu un jūtu pasauli.<ref>M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 66. lpp.</ref> Sarežģīta kompozīcija, plašs, detalizēts vēstījums par tēloto laiku, galveno varoņu dzīvi un viņu attiecībām ar sava laikmeta sabiedrību.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Izdomātu [[Persona|personu]] un notikumu tēlojums vispārinātā pasaules un cilvēcisko attieksmju skatījumā.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Molize
 | official_name           = ''Molise''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           = Uffici Regione Molise.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = Reģiona valdības ēka
 | image_flag              = Flag of Molise.svg
 | image_shield            = Regione-Molise-Stemma.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Kampobaso]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Molise in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       = Dibināta
 | established_date        = 1970
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            = prezidents
 | leader_name             = Frančesko Roberti
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 4460.65
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 289101
 | population_as_of        = 2023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|http://www.regione.molise.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-67
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{cita nozīme|Livonijas karali|vācbaltiešu juristu|Edvins Magnuss}}
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               =Magnuss, dāņu princis
| vārds_orģ           = ''Prins Magnus/Magnus, Divine Gratia Rex Livonia Dominus Esthoniae et Littiae''
| attēls              =Livonijas ķēniņa Magnusa ģerbonis ar kroni 1580.jpg
| amats               =Livonijas Magnusa mazais ģerbonis ar karaļa kroni (1580)
| term_sākums         =	{{dat|1560|05|13|N}}
| term_beigas         = {{dat|1583|03|18|N}}
| kronēšana           =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| amats2               =[[Livonijas karaliste|Livonijas karalis]]
| term_sākums2         = [[1570]]. gada augusts
| term_beigas2         = [[1578]]. gada augusts
| coronation2           = 1570. gada augusts, [[Maskava]], [[Krievijas cariste]]
| priekštecis2         =
| pēctecis2            =
| dzim_dati           = {{dat|1540|8|26}}
| dzim_vieta          =[[Kopenhāgena]], {{DEN}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1583|3|28|1540|8|26}}
| mir_vieta           =[[Piltene]], [[Kurzemes bīskapija]]<br />([[Ventspils novads]], {{LAT}})
| tēvs                =[[Kristiāns III]]
| māte                =[[Saksijas-Lauenburgas Doroteja]]
| dinastija           =[[Oldenburgas dinastija]]
| dzīvesb             =
*Staricas Marija
| bērni               =
*Oldenburgas Marija
*Oldenburgas Eidoksija
| reliģija            =[[luterticība]]
| apglabāts           =
*[[Piltenes baznīca]], [[Piltene]], {{LAT}}
*[[Roskildes katedrāle]], [[Roskilde]], {{DEN}} (no 1662. gada)
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hloroforma struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CHCl3
|molmasa=119,4
|blīvums=1480
|kušanas temperatūra=-64 °C
|viršanas temperatūra=62 °C
}}
[[File:The Discovery of chloroform (1913).webm|thumb|thumbtime=7|''The Discovery of Chloroform''. [[Žestu valoda]], 1913.]]
'''Hloroforms''' (trihlormetāns, CHCl3) ir slikti degošs [[šķīdinātājs]]. Tas ir smags, bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]] ar raksturīgu smaržu.

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par [[Liepāja|Liepāju]].

sentences:
[[Kategorija:Ventspils]]
[[Kategorija:Latvijas upes pēc pilsētas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ādama riba
| operators =
| attēls = Adam's Rib (1949 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija, drāma
| režisors = [[Džordžs Kjūkors]]
| producents =
| scenārijs = * [[Rūta Gordona]]
* [[Gārsons Kanins]]
| aktieri = * [[Spensers Treisijs]]
* [[Ketrina Hepbērna]]
* [[Džūdija Holideja]]
| mūzika = [[Miklošs Roža]]
| oriģinālnos = ''Adam's Rib''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1949|11|18}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ādama riba"''' ({{Val|en|Adam's Rib}}) ir 1949. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Džordžs Kjūkors]], bet scenārija autori [[Rūta Gordona]] un [[Gārsons Kanins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Spensers Treisijs]], [[Ketrina Hepbērna]] un [[Džūdija Holideja]]. Filmai mūziku sarakstījis [[Miklošs Roža]], savukārt dziesmu ''Farewell, Amanda'' sarakstījis [[Kouls Porters]].

sentences:
'''Vīnes filharmoniķis''' ({{val|de|Wiener Philharmoniker}}) ir [[Austrija]]s zelta monēta, kas tika prezentēta 1989. gadā.<ref name="muenzeoesterreich" /> Tā tiek emitēta reizi gadā; kopš 2008 gada tiek emitētas arī no sudraba kaltas monētas. Šo monētu vienmēr kaļ Austrijas galvaspilsētā [[Vīne|Vīnē]]. Tās noformējums veltīts "Vīnes filharmoniķiem" jeb Vīnes Filharmonijas orķestrim, vienam no slavenākajiem orķestriem pasaulē. Monētas izgatavotas no 999'9 raudzes zelta.
Tās ir ļoti populāras kolekcionāru vidū.<ref name=muenzeoesterreich>{{tīmekļa atsauce|title=Austrian Mint|url=https://www.muenzeoesterreich.at/eng/produkte/1-25-ounce-fine-gold-999.9-plus-packing|website=www.muenzeoesterreich.at|accessdate={{dat|2016|4|23||bez}}|language=Angliski|archive-date={{dat|2016|05|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160519163915/https://www.muenzeoesterreich.at/eng/produkte/1-25-ounce-fine-gold-999.9-plus-packing}}</ref>

sentences: '''Gada esperantists''' ''(Esperantisto de la Jaro)'' ir goda nosaukums, ko katru gadu piešķir [[esperanto valoda]]s ikmēneša izdevuma ''[[La Ondo de Esperanto]]'' redaktori. Balvas saņēmēju izvēlas starptautiska žūrija, kuru vada žurnāla krievu izdevēja [[Haļina Gorecka]]. Gada esperantista balva tika izveidota 1998. gadā.

sentences: '''Metriskie priedēkļi''' vai [[SI pamatvienības|SI vienību]] priedēkļi ir vienības priedēkļi, kas tiek izmantoti, lai veidotu decimālos daudzkārtņus un decimāldaļas. Katram priedēklim ir savs unikālais simbols. Piemēram, priedēklis ''[[kilo]]-'' var tikt pievienots ''[[grams|gramam]]'', tādējādi norādot, ka grams tiek reizināts ar vienu tūkstoti, viens kilograms atbilst 1000 gramiem (1 kg = 1000 g). Savukārt priedēklis ''[[centi]]-'' var tikt pievienots ''[[metrs|metram]]'', lai norādītu, ka tas jādala ar vienu simtu, viens centimetrs atbilst vienai simtdaļai no metra (1 cm = 0,01 m).

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Koreja]]
[[Kategorija:Āzijas kultūra]]
[[Kategorija:Kultūra pēc valsts]]

sentences: Kategorijā tiek iekļauti [[minerāls|minerāli]], kas atrodami [[Latvija|Latvijā]].

sentences: '''Desikants''' ir higroskopiska viela, kuru izmanto, lai radītu vai uzturētu sausu vidi. Visbiežāk desikanti tiek izmantoti, lai mazinātu [[Gaisa mitrums|gaisa mitrumu]], kas varētu degradēt hidrofilus produktus. Desikanti ir, piemēram, [[silikagels]], [[kalcija hlorīds]], [[kokogles]], u.c.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Iepazīstieties, Robinsoni!
| attēls                   = Meet the robinsons.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Meet the Robinsons''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Stīvens Andersons]]
| producents               = [[Dorotija Makkina]]
| scenārija autors         =
* [[Džons A. Bernšteins]]
* [[Mišela Sprica]]
* [[Dons Hols]]
* [[Neitans Greno]]
* [[Džo Mateo]]
* Stīvens Andersons
| galvenajās lomās         =
* [[Džordans Fraijs]]
* [[Veslijs Singermans]]
* [[Hārlands Viljamss]]
* [[Toms Kenijs]]
* [[Stīvs Andersons]]
* [[Andžela Baseta]]
* [[Ādams Vests]]
* [[Lorija Metkalfa]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|3|23|Apvienotā Karaliste|2007|3|30|ASV|}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/meet-robinsons-2007|title=Meet the Robinsons|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 9, 2019|archive-date={{dat|2014|12|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141202112235/http://bbfc.co.uk/releases/meet-robinsons-2007}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|169,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=meettherobinsons.htm|title=Meet the Robinsons|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
[[Kategorija:Autoceļi]]
[[Kategorija:Ukrainas transporta infrastruktūra]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Emily the Criminal''
| operators =
| attēls = Emily the Criminal.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Džons Petons Fords]]
| producents = * Tailers Deividsons
* [[Obrija Plaza]]
* Drū Saikss
| scenārijs = Džons Petons Fords
| aktieri = * Obrija Plaza
* [[Teo Rosi]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Emily the Criminal''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Vertical Entertainment''
* ''Roadside Attractions''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2022|8|12|ASV}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,5–2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt15255876/|title=Emily the Criminal |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|19}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Emily the Criminal''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Petons Fords]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Obrija Plaza]] un [[Teo Rosi]].

sentences: '''24. maijs''' ir gada 144. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (145. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 221 diena.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|           platums =
|             vārds = Harolds Pinters
|        vārds_orig = ''Harold Pinter''
|            attēls = Harold-pinter-atp.jpg
|        att_izmērs = 200px
|     att_nosaukums = Harolds Pinters 2005. gadā
|           dz_gads = 1930
|        dz_mēnesis = 10
|          dz_diena = 10
|          dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|            m_gads = 2008
|         m_mēnesis = 12
|           m_diena = 24
|           m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|      dzīves_vieta =
|         pilsonība = Apvienotā Karaliste
|           tautība = ebrejs
|           dzimums = V
|            vecāki =
|             brāļi =
|             māsas =
|      dzīvesbiedrs =
|             bērni =
|          paraksts =
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās = dramaturgs, scenāriju autors, aktieris, teātra režisors, dzejnieks
|rakstīšanas valoda =
|           periods = 1947-2008
|             žanri = [[absurda drāma]]
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi =
|       ietekmējies = [[Semjuels Bekets|Semjuela Beketa]], [[Tomass Stērnss Eliots|Tomasa Stērnsa Eliota]], [[Ernests Hemingvejs|Ernesta Hemingveja]], [[Džeimss Džoiss|Džeimsa Džoisa]], [[Francs Kafka|Franča Kafkas]], [[Marsels Prusts|Marsela Prusta]], [[Viljams Batlers Jeitss|Viljama Batlera Jeitsa]]
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2005)
|          piezīmes =
|       kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Verkora masīvs
|attēls                 = Vercors_topographic_map-fr.svg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Francija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 44.966667 | latNS  = N
| longd = 5.416667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{FRA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Franču Priekšalpi]], [[Alpi]]
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Granvemons]]
|augstums               = 2 341
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''High Flying Bird''
| attēls                   =  High Flying Bird (2019 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, sporta filma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               = [[Džozefs Malloks]]
| scenārija autors         = [[Tarels Elvins Makkreinijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Andrē Holands]]
* [[Zezija Bītza]]
* [[Melvins Gregs]]
* [[Sonja Sona]]
* [[Zekerijs Kvinto]]
| mūzika                   = [[Deivids Vailders Sevedžs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Extension 765]]''
* ''[[Harper Road Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|1|27|Slemdensas filmu festivāls|2019|2|8|ASV|}}
| ilgums                   = 91 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/high-flying-bird-2019|title=High Flying Bird|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190604183502/https://bbfc.co.uk/releases/high-flying-bird-2019|archivedate={{dat|2019|06|04||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''High Flying Bird''''' ir 2019. gada ASV sporta drāma, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Andrē Holands]], [[Zezija Bītza]], [[Melvins Gregs]], [[Sonja Sona]] un [[Zekerijs Kvinto]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|1|27||bez}} Slemdensas filmu festivālā.

sentences: '''Vides ietilpība''', '''vides caurlaides spēja''' jeb '''ekoloģiskā ietilpība'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=ecological%20capacity |title= Akadēmiskā terminu datubāze — ecological capacity |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2008. gada 1. februārī}}</ref> ir [[ekosistēma]]i raksturīgais [[populācija]]s blīvuma līdzsvars. Ja indivīdu skaits populācijā ir mazs un vides ietilpība nav sasniegta, tad [[dzimstība]] pārsniedz mirstību. Šajā gadījumā ir paaugstināta [[izdzīvotība]] un populācija ir veselīga, tā aug.<br />Ja vides ietilpība ir pārsniegta, notiek pretējs process.

sentences:
{{Monarha infokaste
| vārds               = Hipokrāts
| vārds_orģ           = ''Ίπποκράτης''
| attēls              =
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Gēla]]s [[tirāns]]
| term_sākums         = {{dat|498|||N}} pr.Kr.
| term_beigas         = {{dat|491|||N}} pr.Kr.
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Kleandrs]]
| pēctecis            = [[Gelons]]
| dzim_dati           = 6. gadsimts pr.Kr.
| dzim_vieta          =
| mir_dati            = {{dat|491|||N}} pr.Kr.
| mir_vieta           = [[Gibla]]
| tautība             =
| partija             =
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Hipokrāts''' (sengrieķu: Ίπποκράτης; miris 491. gadā pr.Kr.) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsētas [[Antīkā Gēla|Gēlas]] [[tirāns]], [[Sicīlija|Sicīlijā]] no 498. līdz 491. gadam pr.Kr.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Robačs
|     vārds_orig = ''Karl Robatsch''
|         attēls = Karl Robatsch 1961.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Kārlis Robačs 1961. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Austrija|Klāgenfurte}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2000
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Austrija|Klāgenfurte}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{AUT}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
== Kopsavilkums ==
{{logo}}
[[Kategorija:Svalbāra]]

sentences:
[[File:Gtam.gif|right|345px|]]
'''Seismoloģija''' (no {{val|el|σεισμός}} ''(seismos)'' — 'zemestrīce' un ''λόγος (logos)'' — 'mācība') ir [[ģeofizika]]s nozare, kurā pēta [[zemestrīce]]s un ar tām saistītās [[ģeoloģija|ģeoloģiskās]] norises. Seismoloģijas jomā strādājošos [[zinātnieks|zinātniekus]] sauc par '''seismologiem'''. Seismologi nodarbojas ar [[tektoniskā plātne|tektonisko plātņu]] pētīšanu, to [[kustība|kustību]], [[zemestrīce|zemestrīču]] pētīšanu un prognozēšanu<!-- , kā arī ir izveidojuši Zemes dzīļu modeli, t.i., izvirzījuši teoriju, ka Zemes centrā atrodas dzelzs [[Zemes kodols|kodols]], kuram apkārt atrodas [[mantija]] un [[Zemes garoza]] ir virskārta -->.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Furosemīda struktūrformula

Furosemīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 5-(aminosulfolil)-4-hlor-2[(2-furanilmetil)]aminobenzoskābe
|           CAS numurs = 54-31-9
|      ķīmiskā formula = C12H11ClN2O5S
|              molmasa = 330,745
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 206 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 151 mg/l
|                 citi =
}}
'''Furosemīds''' (''Furosemidum'') ir medikaments, kas pieder pie tā saucamajiem "cilpas" [[diurētiķi]]em (urīndzenošiem preparātiem, kas iedarbojas uz Henles cilpām [[nieres|nierēs]]). Tā rezultātā samazinās ūdens absorbcija tajās. Lieto dažādas izcelsmes [[tūska|tūsku]] ārstēšanai.

sentences:
{{Tēla infokaste
| colour             = white/black
| name               = Sems Vinčesters
| series             = [[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]
| image              =
| caption            =
| first              = "Pilot" (2005)
| creator            = Eriks Kripke
| portrayer          = [[Džēreds Padaleckis|Džereds Padalekī]]
Kolins Fords (tīņu)
Aleks Feris (bērnu )
| nickname           = Sems, Semijs, bitch (saucējs Dīns)
Alnis, Samanta (saucējs Kraulijs),
 Semuels (saucēja Rovēna)
| species            = cilvēks
| gender             = vīrietis
| occupation         = Pārdabiskā mednieks
| family             = [[Dīns Vinčesters]] (vecākais brālis)

'''Džons Vinčesters''' (tēvs, miris)

'''Mērija Vinčestere''' (Māte, mirusi)

'''Ādams Miligans''' (Jaunāks pusbrālis, no tēva puses)

'''Semuels Kambels''' (Vectēvs)

'''Dīanna Kambela''' (vecmāte, mirusi)

'''Emma''' (brāļa-meita, mirusi)

'''Henrijs Vinčesters''' (vectēvs, miris)
'''Milija Vinčestere''' (vecmāte, mirusi)
| significantother = Džesika Mūra,(Draudzene, mirusi )
 Medisona (mirusi)
Rūbija (bijusī-draudzene, mirusi)
Amēlija Ričardsone (bijusi-draudzene)

| lbl21              = Spējas
| data21             = Dēmonisku spēju imunitāte
 Telekinēze
Ekorcisms
Pārcilvēcisks spēks (pēc dēmonu asiņu džeršanas)
| franchise          =
| alt                =
| first_major        =
| first_minor        =
| first_issue        =
| first_date         =
| last_major         =
| last_minor         =
| last_issue         =
| last_date          =
| firstgame          =
| last               = "Carry On" (2020)
| based_on           =
| adapted_by         =
| full_name          = Semuels Vinčesters
| origin             =
| home               =
}}

sentences: '''Orgānu transplantācija''' ir ķirurģiska operācija, kuras laikā dzīvas vai mirušas personas (donora) audi vai [[Orgāns|orgāni]] tiek pārstādīti citas personas (recipienta) organismā.<ref name=":0">{{grāmatas atsauce|last1=Okanya|first1=C.L.|title=Organ Transplantation and its physiological implications – A review|date=2013}}</ref> Orgāni, kas var tikt pārstādīti, ir plaušu, sirds, aknu, nieru, aizkuņģa dziedzera un zarnu transplanti. [[Audi]] tiek ņemti no radzenes, ādas, kauliem, asinsvadiem, skrimšļiem un saitēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.bcw.edu/bcw/Organ-Tissue-Marrow/About-Organ-and-Tissue-Donation/index.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|23||bez}} |archive-date={{dat|2015|10|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20151015011400/https://www.bcw.edu/bcw/Organ-Tissue-Marrow/About-Organ-and-Tissue-Donation/index.htm }}</ref>

sentences: '''Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas karogs''' tika pieņemts 1962. gada 3. jūlijā. Pusmēness un zvaigzne karogā paturēti no [[Osmaņu impērija]]s [[Osmaņu impērijas karogs|karoga]], jo Alžīrija [[16. gadsimts|16]].-[[19. gadsimts|19]]. gs. bija tās sastāvā. Zaļā krāsa simbolizē [[islāms|islāmu]], sarkanā - brīvību, iespējams, arī sociālismu un baltā - taisnīgumu un godīgumu.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Armēņu genocīds
| attēls            = Armenian Genocide Map-en.svg|thumb|500px|Masu slepkavību vietas un deportāciju centri.
| attēla_apraksts   = Masu slepkavību vietas un deportāciju centri.
| vieta             = {{vieta|Osmaņu impērija}}
| koordinātas       =
| datums            = [[1915]]. gads—[[1917]]. gads
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[Masu slepkavība]], [[genocīds]], [[piespiedu islamizācija]]
| bojā_gājušie      = 600 000-1,5 miljoni<ref>Morris, Benny; Ze'evi, Dror (2019). The Thirty-Year Genocide: Turkey's Destruction of Its Christian Minorities, 1894–1924. Harvard University Press. ISBN 978-0-674-91645-6.</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Savienības un progresa partija]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Cillertāles Alpi
|attēls                 = Hängebrücke_am_Berliner_Höhenweg_Nr_526,_Zillertaler_Alpen_2.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               =Gājēju tilts Cillertāles Alpos
| map = Karte_Zillertaler_Alpen.png
| map_type            = Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47 | latNS  = N
| longd = 11.916667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Hohfeilers]]
|augstums               = 3 510
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = {{val|lv|Ziemeļatlantijas Līguma organizācija}}
{{val|en|North Atlantic Treaty Organization}}
{{val|fr|Organisation du traité de l'Atlantique nord}}
| full_name           =
| native_name         =
| native_name_lang    =
| logo                = NATO OTAN landscape logo.svg
| logo_size           = 200px
| logo_alt            =
| logo_caption        =
| image               = Flag of NATO.svg
| image_size          = 200px
| alt                 =
| caption             = NATO karogs
| map                 = North Atlantic Treaty Organization (orthographic projection).svg
| map_size            = 250px
| map_alt             =
| map_caption         =
| map2                =
| map2_size           =
| map2_alt            =
| map2_caption        =
| abbreviation        = NATO, OTAN
| formation           = {{dat|1949|4|4}}
| headquarters        = [[Brisele]], [[Beļģija]]
| membership          = {{collapsible list
  |titlestyle = background:transparent;text-align:left;font-weight:normal;
  |title = 32 valstis
  |{{flag|Albānija}}
  |{{flag|Apvienotā Karaliste}}
  |{{flag|ASV}}
  |{{flag|Beļģija}}
  |{{flag|Bulgārija}}
  |{{flag|Čehija}}
  |{{flag|Dānija}}
  |{{flag|Francija}}
  |{{flag|Grieķija}}
  |{{flag|Horvātija}}
  |{{flag|Igaunija}}
  |{{flag|Islande}}
  |{{flag|Itālija}}
  |{{flag|Kanāda}}
  |{{flag|Latvija}}
  |{{flag|Lietuva}}
  |{{flag|Luksemburga}}
  |{{flag|Melnkalne}}
  |{{flag|Nīderlande}}
  |{{flag|Norvēģija}}
  |{{flag|Polija}}
  |{{flag|Portugāle}}
  |{{flag|Rumānija}}
  |{{flag|Slovēnija}}
  |{{flag|Slovākija}}
  |{{flag|Somija}}
  |{{flag|Spānija}}
  |{{flag|Turcija}}
  |{{flag|Ungārija}}
  |{{flag|Vācija}}
  |{{flag|Ziemeļmaķedonija}}
  |{{flag|Zviedrija}}
}}
| language            = [[Angļu valoda|angļu]] un [[Franču valoda|franču]]
| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         = {{flaga|Norvēģija}} [[Jenss Stoltenbergs]]
| leader_title2       = NATO Militārās
komitejas
priekšsēdētājs
| leader_name2        = {{flaga|Nīderlande}} [[Robs Bauers]]
| leader_title3       = Sabiedroto spēku virspavēlnieks
Eiropā
| leader_name3        = {{flaga|ASV}} [[Kristofers G. Kavoli]]
| leader_title4       = Sabiedroto spēku transformācijas virspavēlnieks
| leader_name4        = {{flaga|Francija}} [[Filips Laviņs]]
| budget              = 1.050 triljoni [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| budget_year         = 2021
| website             = {{URL|https://www.nato.int/}}
}}
: NATO dalībvalstis (tumši zilā krāsā), valstis, ar kurām notiek iestāšanās sarunas (gaišāk zilā), valstis, kuras solīts uzaicināt sākt sarunas (zaļā) un valstis, kuras nav plānots uzaicināt piedalīties NATO (sarkanā).]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Mustela frenata new.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela frenata
| suga_lv = Garastes zebiekste
| binomial = Mustela frenata <small>([[Lichtenstein]], 1831)</small>
| izplatība =

sentences:
{{cita nozīme|muzeju|staciju|Alūksne (stacija)}}
{{Muzeja infokaste
| name                = Alūksnes Bānīša stacija
| native_name         =
| image               = Alūksnes Bānīša stacija - multimediāla ekspozīcija.jpg
| imagesize           =
| caption             = Multimediālā ekspozīcija Alūksnes Bānīša stacija
| map_type            =
| map_caption         =
| established         = {{dat|2018|||N|bez}}
| dissolved           =
| location            = {{vieta|Latvija|Alūksne|Jāņkalna iela 52}}
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://visitaluksne.lv/visit/aluksnes-banisa-stacija/}}
}}
'''Alūksnes Bānīša stacija''' ir 2018. gadā izveidota multimediāla ekspozīcija par Baltijā vienīgo regulāri kursējošo šaursliežu vilcienu jeb [[Dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne|Bānīti]]. Ekspozīcija izvietota vēsturiskajā [[Alūksne (stacija)|Alūksnes stacijas]] bagāžas šķūnī un vairāk kā simts gadus garo šaursliežu dzelzceļa līnijas stāstu iespējams izzināt Eiropas, lokālajā un tehniskajā kontekstā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Alūksnes Bānīša stacija |url=https://visitaluksne.lv/visit/aluksnes-banisa-stacija/ |website=https://visitaluksne.lv/visit/aluksnes-banisa-stacija/}}</ref>

sentences: '''Kortežs''' (no {{val|fr|cortège}} — 'gājiens') [[matemātika|matemātikā]] ir sakārtota, galīga elementu virkne.

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds =
| Attēls = Jeff Porcaro Toto Fahrenheit World Tour 1986.jpg
| Dzimis = {{birth date|1954|4|1|mf=y}}
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors, ierakstu producents
| Dz_vārds = Džefrijs Tomass Porkaro
| Miris = {{death date and age|1992|8|5|1954|4|1}}
| Vieta_mr = West Hills, California, U.S.
| Gadi = 1971–1992
| Darbojies_arī = {{hlist|[[Toto (band)|Toto]]|[[Steely Dan]]|[[Nik Kershaw]]|[[Boz Scaggs]]|[[Michael Jackson]]|[[Bee Gees]]}}
| Vieta_dz = South Windsor, Connecticut, U.S.
| Žanrs = {{hlist|Hard rock|pop rock|progressive rock|jazz fusion}}
| Instrumenti = Bungas, sitaminstrumenti
| Apraksts = Džefs Porkaro pie bungām, Toto Farenheit Pasaules Tūrē, iekš [[Blaisdell Arena]] Honolulu, Havaju salās, 1986. gada 10. novembrī.
| Vārds_orig = Jeffrey Thomas Porcaro
}}'''Džefrijs Tomass Porkaro''' (''Jeffrey Thomas Porcaro'';<ref>{{Youtube|"Jeff Porcaro and Joe Porcaro Drum Lesson Video"}}</ref> 1. aprīlis 1954 — 5. augusts 1992) ir amerikāņu [[bundzinieks]], dziesmu autors un ierakstu producents. Viņš ir vislabāk pazīstams ar savu darbu rokgrupā Toto, bet ir viens no visvairāk ierakstītajiem sesiju mūziķiem, kurš strādājis pie simtiem albumu un tūkstošiem sesiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php|title=Freedrumlessons.com|publisher=Freeodrumlessons.com|access-date=2010-12-09|date=|archive-date=2016-01-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20160109131921/http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php}}</ref><ref name="autogenerated1">{{Tīmekļa atsauce|url={{Allmusic|class=artist |id=jeff-porcaro-p112306/biography |pure_url=yes}}|title=Jeff Porcaro|last=Ruhlmann|first=William|publisher=AllMusic|access-date=2011-10-24|date=}}</ref> Kamēr viņš jau bija pazīstams studijas spēlētājs 1970. gados, viņš izcēlās Amerikas Savienotajās Valstīs kā bundzinieks Steely Dan albumā ''Katy Lied''.

sentences: '''Betulīns''' ir kristāliska balta [[organiskā viela]], kas ir atrodama [[bērzu dzimta|bērza]] tāsī. Tieši šīs vielas dēļ bērza stumbram ir balta krāsa. Betulīns ir galvenā bērza tāss ekstrakta sastāvdaļa, un tā daudzums var mainīties no 10% līdz 40% (betulīna masas daļa absolūti sausajā tāsī) atkarībā no bērza [[suga]]s, vecuma, klimata apstākļiem un gadalaika.<ref>Выделение бетулина из бересты березы и изучение его физико-химических и фармакологических свойств / С. А. Кузнецова, Г. П. Скворцова, Ю. Н. Маляр, Е. С. Скурыдина, О. Ф. Веселова // Химия растительного сырья. — 2013.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ernests Johans fon Firkss
|          vārds_orig = Ernst Johann von Fircks
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1737
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1782
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 17
|             m_vieta =   [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  [[muiža|muižnieks]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{papildu atsauces+}}
''.]]
'''Reps''' ir vokālā izpildījuma veids — [[dziesma]]s improvizēta izrunāšana (nevis izdziedāšana) ātrā tempā. Reps ir viena no [[hiphops|hiphopa]] mūzikas pamatsastāvdaļām, tomēr repu izmanto arī citos mūzikas žanros, piemēram, [[alternatīvais roks|alternatīvajā rokā]]. Repa [[skaņdarbs|skaņdarbu]] vārdi parasti ir ar [[atskaņa|atskaņām]] un skaņdarba izpildījumu pavada roku žesti vai deju kustības. Repa aizsākumi ir meklējami [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] 1950. gados. Īpašu popularitāti reps ieguva 1990. gadu otrajā pusē. Repa izpildītāji tiek saukti par '''reperiem'''. Visplašāko popularitāti pasaulē ir ieguvuši [[afroamerikāņi|afroamerikāņu]] reperi. Vairums reperu izkopj tiem raksturīgu ģērbšanās [[stils|stilu]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Tilžas pagasts
| karte             = Tilžas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Tilžas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Tilžas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Tilža
| platība           = 104,41
| iedzīvotāji       = 1017<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1017 / 104.41 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.tilza.lv
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Henrijs Visendorfs
|     vārds_orig = ''Indriķis Ķiparts''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Paltmales pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1916
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Sanktpēterburga|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|  nodarbošanās  = tirgotājs, uzņēmējs, žurnālists, grāmatizdevējs
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Kutikula''' ir ārējs epidermas [[apvalks]], kas sedz dažādus dzīvos [[Organisms|organismus]] vai to daļas. Kutikulas ir mehāniski stingras, bet elastīgas, pildot aizsardzības funkciju no ārējās vides. Ķīmiski tās sastāv no [[Organiskās vielas|organiskām vielām]]. Dažādi kutikulu tipi nav [[Homoloģija|homoloģiski]], bet atšķiras pēc izcelsmes, [[struktūra]]s, funkcijām un ķīmiskā sastāva.

sentences:
{{jāuzlabo|nenoformēts teksta palags ar daudzām kļūdām, iespējams, pārrakstīts no grāmatas}}
{{noformējums+}}
{{papildu atsauces+}}
{{vikisaites+}}

sentences:
[[Kategorija:Kinoaktieri pēc tautības]]
[[Kategorija:Ebreji]]

sentences: '''Fluorescence''' ir process, kurā [[viela]] pēc [[Gaisma|gaismas]] vai cita [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] absorbēšanas izstaro gaismu. Vairumā gadījumu izstarotajai gaismai ir lielāks [[Viļņa garums|viļņu garums]] un mazāka [[enerģija]] nekā absorbētajam [[Starojums|starojumam]]. Visspilgtākais fluorescences piemērs rodas, ja absorbētais starojums ir spektra [[Ultravioletais starojums|ultravioletajā]] apgabalā un tādējādi ir neredzams [[Cilvēks|cilvēka]] [[Acs|acij]], bet izstarotā gaisma ir redzamās gaismas diapazonā, kas fluorescējošajai vielai piešķir noteiktu [[Krāsa|krāsu]], ko var redzēt tikai tad, ja to apstaro ar UV gaismu. Fluorescējoši [[Materiāls|materiāli]] pārstāj spīdēt gandrīz uzreiz pēc ierosinošā starojuma izbeigšanās, atšķirībā no fosforescējošiem materiāliem, kas turpina izstarot gaismu ilgāku [[Laiks|laiku]].

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Vanemuine
| nosaukums_orig   = ''Vanemuine''
| attēls           = Vanemuine_theatre_(Gardmanahay).JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
| karte            = Igaunija
| kartes_izmērs    =
| plat_d = 58.376341 | plat_NS = N
| gar_d  = 26.724152 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads = {{dat|1870|6|24|N|bez}}
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Kristīna Aliksāra
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
<!---ja ir vairāk zāļu, var pievienot līdz pat 10, pārsaucot zāle# un zāle#_vietas--->
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{URL|https://www.vanemuine.ee/}}
}}

sentences: '''Dundagas pils''' ({{val|la|Donedange}}, {{val|de|Dondangen}}) ir viduslaiku pils [[Dundaga|Dundagā]], ko cēlis [[Rīgas domkapituls]] 13. gadsimta beigās. Vēlāk pils piederēja [[Kurzemes bīskapija]]i (1434-1582) un Polijas karaļa vasaļiem (1585-1795) [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabala]] sastāvā. 17. gadsimtā tā pārbūvēta par '''Dundagas muižas''' kungu māju, kas līdz 20. gadsimta sākumam piederēja [[Ostenzakeni]]em.

sentences: '''Krievijas policija''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Полиция России'') ir [[Krievija|Krievijas]] valsts tiesībaizsardzības iestāde. Tā tika izveidota 1718. gada 7. jūnijā ar [[Pēteris I|Pētera I]] dekrētu un 2011. gadā aizstāja bijušo [[Milicija (Krievija)|miliciju]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Н.в|first=Румянцев|date=2012|title=Российская полиция: историко-правовой анализ|url=https://cyberleninka.ru/article/n/rossiyskaya-politsiya-istoriko-pravovoy-analiz|journal=Вестник Московского университета МВД России|issue=1|pages=126–129|issn=2073-0454}}</ref>

sentences:
{{Institūta infokaste
|nosaukums    = Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa
|attēla_nos   = [[File:Building for the dendrological research. National botanical garden Latvia.jpg|thumb|center]]
|att_izm      =
|att_apraksts = Ēka, kurā notiek dendrofloras pētījumi un atrodas herbārijs. Miera iela 1, Salaspils
|moto         =
|dibināts     = 1986
|valsts       = {{Latvija}}
|vieta        = Miera ielā 1, [[Salaspils]]
|tips         = Naciuonālā botāniskā dārza struktūrvienība
|direktore    = Linda Strode
|mlapa        = https://nbd.gov.lv/zinatne/dendrofloras-nodala/
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Leptometra celtica 7080.jpg
|       att_izmērs = 280px
|    att_nosaukums = Jūras lilija ''[[Leptometra celtica]]''.
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|       nodalījums = Bilateria
|    nodalījums_lv = Bilaterāļi
|         apakšnod = Deuterostomia
|      apakšnod_lv = Otrmutnieki
|             tips = Echinodermata
|          tips_lv = Adatādaiņi
|        apakštips = Crinozoa
|     apakštips_lv =
|            klase = Crinoidea
|         klase_lv = Jūras lilijas
|         binomial = Crinoidea
|      iedalījums  = 4 apakšklases (3 izmirušas):
* [[Articulata]]
* †[[Flexibilia]]
* †[[Camerata]]
* †[[Disparida]]
|      kategorijas = nē
}}
'''Jūras lilijas''' jeb '''jūraslilijas''' (''Crinoidea'') ir viena no [[Adatādaiņi|adatādaiņu]] (''Echinodermata'') klasēm, kurā tiek apvienoti nelieli, jūrā dzīvojoši dzīvnieki, kas ar kātiņu piestiprinās pie substrāta vai arī var atrauties no tā un, kustinot starus, brīvi peldēt. Klases nosaukums grieķu valodā nozīmē "līdzīga lilijām", kas pēc formas nedaudz atgādina [[Lilijas|liliju]] ziedus. Šo līdzību pastiprina košais krāsojums. Jūras lilijas dzīvo tikai sāļos baseinos ([[Jūra|jūrās]] un [[Okeāns|okeānos]]), tāpēc [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]] ar zemu sāļumu tās  nedzīvo. Pasaulē ir zināmas ap 700 jūras liliju sugu.

sentences:
{{personas infokaste
|        attēls = Ēriks Tomsons 1943.jpg
| att_nosaukums = Ēriks Tomsons beidzot jūrskolu 1943. gadā
|       dz_gads = 1918
|    dz_mēnesis = 12
|      dz_diena = 31
|      dz_vieta = {{vieta|Latvija|Vecsalacas pagasts}}
|        m_gads = 2022
|     m_mēnesis = 9
|       m_diena = 22
|       m_vieta = {{vieta|Latvija|Valmiera}}
|       tautība = [[latvieši|latvietis]]
|  nodarbošanās = jūrnieks
|       dzimums = V
}}
'''Ēriks Tomsons''' (1918—2022) bija latviešu jūrnieks, viens no pārcēlājiem, kas [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigās palīdzēja bēgļiem no [[Kurzeme]]s nokļūt [[Gotlande]]s salā.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Baltkrievijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Baltkrievijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Vilsons|Vilsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =C. T. R. Wilson
| attēls =Charles Thomson Rees Wilson at 1927 Solvay conference.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Čārlzs Vilsons Solvejas konferencē
| dz_gads =1869
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Midlotiana]] (''Midlothian''), [[Skotija]], {{GBR}}
| m_gads =1959
| m_mēnesis=11
| m_diena=15
| m_vieta =[[Edinburga]], [[Skotija]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[skoti|skots]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
| studenti =[[Sesils Pauels]]
| sasniegumi =[[Vilsona kamera]]
| apbalvojumi =1927. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Čārlzs Tomsons Rīss Vilsons''' ({{val|en|Charles Thomson Rees Wilson}}, dzimis {{dat|1869|2|14}}, miris {{dat|1959|11|15}}) - [[skoti|skotu]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] fiziķis. Kopā ar [[Artūrs Komptons|Artūru Komptonu]] 1927. gada ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmijas fizikā]] par [[Vilsona kamera]]s izstrādi.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1927 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1927/}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Dimetiltriptamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 61-50-70
|      ķīmiskā formula = C12H16N2
|              molmasa = 188,269
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 40—59 °C
| viršanas temperatūra = 160 °C
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Arctonyx-collaris-hog-badger.jpg
|  att_nosaukums = [[Cūkāpsis]] (''Arctonyx collaris'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
|         dzimta = Mustelidae
|      dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|    apakšdzimta = Melinae
| apakšdzimta_lv = Eirāzijas āpšu apakšdzimta
|          ģints = Arctonyx
|       ģints_lv = Cūkāpši
|       binomial = Arctonyx <small>([[Frédéric Cuvier|Cuvier]], 1825)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Cūkāpši''' (''Arctonyx'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[Eirāzijas āpšu apakšdzimta]]s (''Melinae'') plēsēju [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kurā ir 3 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s. Cūkāpši ir izplatīti [[Āzija]]s austrumos un dienvidaustrumos: [[Ķīna|Ķīnā]], [[Indija]]s austrumdaļā, [[Indoķīnas pussala|Indoķīnā]] un [[Sumatra|Sumatrā]]. Nesenā pagātnē cūkāpšu ģintī tika klasificēta tikai viena suga [[cūkāpsis]] (''Arctonyx collaris''). [[Zinātnieki]]em, rūpīgi izpētot un veicot analīzes dažādiem pasaules [[muzejs|muzeju]] eksponātiem, atklājās, ka cūkāpšu ģintī ir 3 atšķirīgas sugas. Zinātnieki savu pētījumu publicēja [[2008. gads|2008]]. gada oktobrī.<ref name="ap"/>

sentences:
[[Kategorija:JAXA]]
[[Kategorija:Kravas kosmosa kuģi]]
[[Kategorija:Starptautiskā kosmiskā stacija]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazīts-(Mg)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-80
|ķīm_formula=K2Mg2Ca1,5Al9,5Si26,5O72·28(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=Adatveida kristāli, iegareni kristāli, radiāli izkārtoti adatveida kristāli
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.506 nε = 1.499
|pleohroisms=
|blīvums=2,108
}}
__NOTOC__

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Iron Jawed Angels''
| attēls                   = Iron Jawed Angels.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Katja fon Garnjera]]
| producents               =
* [[Denīze Pinklija]]
* [[Džeimss Bigvuds]]
* [[Lora Makkorkindeila]]
| scenārija autors         =
* [[Sallija Robinsone]]
* [[Reimonds Singers]]
* [[Eudžīnija Bostvika-Singere]]
* [[Dženifere Frīdsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Džūlija Ormonda]]
* [[Andželijka Hjūstone]]
* [[Frānsisa O’Konora]]
| mūzika                   =
* [[Reinholds Heils]]
* [[Džonijs Klimeks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Spring Creek Productions]]''
* ''[[Bluebird House]]''
* ''[[Blue Dominion Productions]]''
* ''[[HBO Films]]''
| izplatītājs              = ''HBO Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|1|16|[[Sandensas kinofestivāls]]|2004|2|15|ASV|}}
| ilgums                   = 125 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Iron Jawed Angels''''' ir 2004. gada vēsturiska drāma, kuras režisore ir [[Katja fon Garnjera]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hilarija Svonka]], [[Džūlija Ormonda]], [[Andželijka Hjūstone]] un [[Frānsisa O’Konora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|1|16||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Akraga
| native_name    = {{gree|Ἀκράγας}}
| image          = Agrigento ConcordiaTemple 0058.jpg
| image_size     =
| caption        = Konkordijas templis.
| map_type       = Itālija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 17| lats = 26| latNS = N
| longd = 13| longm = 35| longs = 07| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          = ap 581. gadu pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Akraga''' ({{val|grc|Ἀκράγας}}, {{val|la|Agrigentum}}) bija nozīmīga [[Lielā Grieķija|Lielās Grieķijas]] pilsēta. Tā atradods [[Sicīlija]]s dienvidos, pie [[Sanleone]]s upes, apmēram 120 km no [[Palermo]], Itālijā. Akragas drupas atrodas [[Agridžento]] pilsētā, [[Agridžento province|Agridžento provincē]] un ir ieskaitītas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .to
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Tonga Network Information Center''
|sponsors              = Tongas valdība
|domātais-pielietojums = Ar [[Tonga|Tongu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek izmantots dažādiem mērķiem, no kuriem tikai daži ir saistīti ar Tongu
|ierobežojumi          =
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.tonic.to/ www.tonic.to]
}}

sentences:
{{līdzīgs|Madonna}}
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Madona (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Madona
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Skats no Saieta nama.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Skats no Domes ēkas
 | image_flag               = Flag of Madona.svg
 | flag_link                = Madonas karogs
 | image_shield             = Coat of Arms of Madona.svg
 | shield_link              = Madonas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = left
| latd = 56| latm = 51| lats = 04| latNS =N
| longd = 26| longm = 13| longs = 10| longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Madonas novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1926. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Modohn}}
 | area_total_km2           = 10.5
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Madona}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4801
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.madona.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Madona''' ir pilsēta [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Madonas novads|Madonas novada]] administratīvais centrs. Pēc iedzīvotāju skaita 24. lielākā pilsēta [[Latvija|Latvijā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Frīdrihs Helderlīns
|     vārds_orig    = ''Friedrich Hölderlin''
|         attēls    = FK Hiemer - Friedrich Hölderlin - (Pastell 1792).jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1770
|     dz_mēnesis    = 3
|       dz_diena    = 20
|       dz_vieta    = [[Laufene pie Nekāras]], [[Virtembergas hercogiste]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1843
|      m_mēnesis    = 6
|        m_diena    = 7
|        m_vieta    = [[Tībingene]], [[Virtembergas karaliste]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Hoelderlin Unterschrift.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[romantisms]] ([[Jēnas romantisms]])
|slavenākie darbi   = ''Hyperion'' (1797,1799)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|dzeramo sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidrogēnkarbonāta formulvienības struktūrformula

Dzeramās sodas pulveris
|       citi nosaukumi = nātrija bikarbonāts,
nātrija hidrokarbonāts,
Bulriha sāls,
nātrija skābais karbonāts,
divogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 144-55-8
|      ķīmiskā formula = NaHCO3
|              molmasa = 84,007
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 50 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = 851 °C (nātrija karbonātam)
| šķīdība ūdenī        = 9 g/100 mL
69 g/L (0 °C)
96 g/L (20 °C)
165 g/L (60 °C)
236 g/L (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hidrogēnkarbonāts''' (NaHCO3) jeb '''dzeramā soda'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&list=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — nātrija hidrogēnkarbonāts]</ref> ir [[nātrijs|nātrija]] un [[ogļskābe]]s skābais [[sāļi|sāls]]. NaHCO3 ir balta, sausā gaisā stabila pulverveida viela ar iesāļu, ziepjainu garšu. Ūdenī šķīst samērā slikti, šķīdumam raksturīga viegli sārmaina reakcija (to var noteikt ar [[metiloranžs|metiloranžo]], bet pie 0°C nevar ar [[fenolftaleīns|fenolftaleīnu]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 222. lpp. {{ru ikona}}</ref> Šķīst [[acetons|acetonā]], nešķīst [[etanols|etanolā]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Mailo Jianopuls''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Milo Yiannopoulos''; dzimis Mailo Hanrahans (''Milo Hanrahan'') [[1984. gads|1984]]. gada 18. oktobrī [[Kenta|Kentā]], [[Anglija|Anglijā]]) ir britu [[galēji labējs]] politikas komentētājs, [[Retorika|polēmiķis]], orators un rakstnieks. Ar savām runām un rakstiem viņš izsmej [[Islāms|islāmu]], [[Feminisms|feminismu]], [[Sociālās taisnības cīnītājs|sociālo taisnīgumu]] un [[Politiskais korektums|politkorektumu]].<ref name="guardian-kernel">{{Ziņu atsauce|url=https://www.theguardian.com/media/2012/sep/12/the-kernel-sued-former-contributors|title=The Kernel sued by former contributors for non-payment|work=The Guardian|access-date=12 September 2012|date=12 September 2012|last=Arthur|first=Charles|location=London}}</ref><ref name="Vox 2202017">{{Ziņu atsauce|url=https://www.vox.com/2016/4/4/11355876/milo-yiannopoulos|title=Milo Yiannopoulos: Breitbart's star provocateur and Trump champion, explained|access-date=24 October 2017|date=20 February 2017|last=Beauchamp|first=Zack}}</ref><ref name="Hussein2017">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vice.com/en_nz/article/a3z4mk/a-reminder-internet-atheists-fucking-suck|title=A Reminder: Internet Atheists Fucking Suck|last=Kesvani|first=Hussein|website=[[Vice (magazine)|Vice]]|access-date=8 May 2018|date=14 June 2017}}</ref>
Jianopuls sevi raksturo kā provokatoru un "interneta pasakaināko ļaundari" un "mīļo blēdi".<ref name="SeattleTimes11212017">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.seattletimes.com/nation-world/milo-yiannopoulos-on-trump-ariana-grande-and-russia/|title=Milo Yiannopoulos on Trump, Ariana Grande and Russia|last=Carucci|first=John|website=The Seattle Times|access-date=15 December 2018|date=21 July 2017}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Asine
| native_name    = {{gree|Ἀσίνη}}
| image          = Asini fort2.jpg
| image_size     =
| caption        = Hellēnisma perioda mūra fragments.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 31| lats = 38| latNS = N
| longd = 22| longm = 52| longs = 27| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Argolīda}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu, bizantiešu, venēciešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Asine''' (sengr. ''Ἀσίνη'') ir sena pilsēta augstā kraujā [[Argolidas līcis|Argolīdas līča]] ziemeļu piekrastē, [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodas mazāk par kilometru uz austrumiem no [[Tolo (ciems)|Tolo]] ciemata (10 km uz dienvidaustrumiem no Nauplijas). Līdz mūsdienām ir saglabājušās dažādu laika periodu drupas, no [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] līdz [[viduslaiki]]em.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tišas vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Tišas lūgšanu nams
| position = left
| latd  = 56.296420 | latNS  = N
| longd = 26.875820 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Preiļu novads|Rušonas pagasts|Tiši}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Inčukalna pagasts
| karte             = Inčukalna_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Inčukalna pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Inčukalna pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Siguldas novads
| centrs            = Inčukalns
| platība           = 107,1
| iedzīvotāji       = 4511<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 4511 / 107.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.incukalns.lv
}}
'''Inčukalna pagasts''' ir viena no [[Siguldas novads|Siguldas novadu]] administratīvi teritoriālajām vienībām, [[Gauja]]s kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Krimuldas pagasts|Krimuldas]] un [[Allažu pagasts|Allažu]] pagastiem, [[Saulkrastu novads|Saulkrastu novadu]] [[Sējas pagasts|Sējas pagastu]], kā arī [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Vangaži|Vangažu]] pilsētu un [[Ropažu pagasts|Ropažu]] un [[Garkalnes pagasts|Garkalnes]] pagastiem. Pagasta centrs ir [[Inčukalns|Inčukalnā]].

sentences:
2008. gadā]]
'''Manteifeļi''' ({{val-de|Manteuffel}}) un '''Manteifeļi-Cēges''' ({{val-de|Manteuffel genannt Zoege, Zoege von Manteuffel, Manteuffel-Szoege}}) ir dažādu dzimtu atzari, kuras priekšteči [[Pomerānija|Pomerānijā]] izsekojami līdz 13. gadsimtam, bet [[Igaunija|Igaunijā]] līdz 14. gadsimtam.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Hinterštoisera gaisa spēku bāze
| nosaukums_originalvaloda   = Fliegerhorst Hinterstoisser
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Zeltweg_und_Umgebung_von_Norden_Panorama.jpg
| paraksts                   = Hinterštoiseras gaisa spēku bāzes panorāma
| IATA                       =
| ICAO                       = LOXZ
|lat_deg=47.202222|lat_dir=N
|lon_deg=14.742222|lon_dir=E
| karte                      = Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Hinterštoisera bāze
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = militārais
| ipasnieks-operators        = [[Austrijas Gaisa spēki]]
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Austrija|Štīrija|Celtvēga}}
| elevation-f                = 682
| elevation-m                = 2238
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 08/26
| r1-length-f                = 9022
| r1-length-m                = 2750
| r1-surface                 = Asfalts
| r2-number                  = 08L/26R
| r2-length-f                = 3609
| r2-length-m                = 1100
| r2-surface                 = Zālājs
}}

sentences: '''Taukskābes''' ir [[karbonskābe]]s ar 4 līdz 30 (visbiežāk 14—24) [[ogleklis|oglekļa]] atomu garām [[molekula|molekulu]] virknēm. Dabā sastopamas vairāk nekā 1000 dažādu taukskābju, no kurām izplatītākās ir apmēram 20.<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Lipīdi. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=13.—19}}</ref> Dabā taukskābes pastāv [[glicerīns|glicerīna]] [[esteri|esteru]] veidā augu [[eļļa|eļļās]] un dzīvnieku [[tauki|taukos]] (atkarībā no taukskābju [[saite (ķīmija)|saišu]] piesātinātības), no kā tās arī lielākoties iegūst. Vēl taukskābes var iegūt, [[oksidēšana|oksidējot]] [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. Taukskābes, kas nav piesaistītas citām molekulām, sauc par [[brīvās taukskābes|brīvajām taukskābēm]].

sentences: '''Rubīns''' (no {{val|la|ruber}} — 'sarkans') ir [[minerāls|minerāla]] — [[korunds|korunda]] paveids — koši sarkani, caurspīdīgi korunda kristāli. Rubīna sarkano krāsu nosaka [[hroms|hroma]] piejaukumi. Rubīns dabā ir ļoti reti sastopams, taču mūsdienās tiek ražots salīdzinoši lēts mākslīgais rubīns. Rubīns ir [[Bībele|Bībelē]] visbiežāk pieminētais dārgakmens. Austrumos rubīnu sauc „lals” — ar šādu nosaukumu to agrāk pazina arī [[Krievija|Krievijā]].

sentences: Šajā sarakstā ir uzskaitīti '''[[Paragvaja]]s prezidenti'''.

sentences: '''PSRS Konstitūcija''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Конституция СССР'') bija galvenais juridiskais dokuments, kas noteica [[Padomju Savienība]]s organizācijas un darbības pamatprincipus. Tā noteica varas struktūru, valsts uzbūves principus un pilsoņu tiesības un pienākumus. Šis dokuments nodrošināja tiesisko pamatu [[Sociālisms|sociālistiskajai]] sistēmai, kurā galvenā nozīme bija [[proletariāta diktatūra]]i, [[Padomju Savienības Komunistiskā partija|Komunistiskās partijas]] vadībai un ekonomikas [[Kolektivizācija PSRS|kolektivizācijai]]. PSRS Konstitūcija oficiāli apstiprināja sociālistiskās iekārtas principus un Padomju Savienības kā [[Sociālistiska valsts|sociālistiskas valsts]] pastāvēšanu.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Gibraltārs|Gibraltāra]] galvenie ministri'''. Galvenais ministrs ir [[Gibraltāra valdība]]s priekšsēdētājs, kuru ievēl [[Gibraltāra parlaments]] un kuru oficiāli ieceļ [[Lielbritānija]]s monarha pārstāvis [[Gibraltāra gubernatoru uzskaitījums|Gibraltāra gubernators]]. Šāds amats tika izveidots [[1964]]. gadā.

sentences: '''Šūnas elpošana''' ir [[vielmaiņa]], kurā tiek šķelti [[ogļhidrāti]] un citi starpprodukti, tajā pašā laikā sintezējot [[Adenozīntrifosforskābe|ATF]]. Šūnas elpošana iedalās aerobā elpošanā, kuras norisei nepieciešams [[skābeklis]] [[Mitohondrijs|mitohondriju]] darbībai, un anaerobā elpošanā, kuras norisei nav nepieciešams skābeklis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|page:146|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 146-148.lpp|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=17.10.2021.|date=2001. gads}}</ref>

sentences:
{{vikisaites+}}
'''ISAM''' (no {{val|en|Indexed Sequential Access Method}} — "indeksēti secīga piekļuves metode") ir veids, kā ātri piekļūt uzglabātajiem datiem. Šī metode sākotnēji tika izstrādāta kompānijā [[IBM]], lai izmantotu to savos lieldatoros, bet tagad tā ir galvenais veids, kā pasniegt datus gandrīz visās datu bāzēs (relāciju uc).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Enaliarctos emlongi.JPG
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv =  Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Enaliarctidae
|     dzimta_lv = Enaliarktīdu dzimta
|      dzimta_r = Enaliarktīdi
|         ģints = Enaliarctos
|      ģints_lv = Enaliarktīdi
|      binomial = Enaliarctos <small>(Mitchell & Tedford, 1973)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Enaliarktīdi''' (''Enaliarctos'') ir aizvēsturisku dzīvnieku vienīgā zināmā ģints '''enaliarktīdu dzimtā''' (''Enaliarctidae''). Tie pieder [[plēsēji|plēsēju kārtas]] (''Carnivora'') [[airkāji|airkāju virsdzimtai]] (''Pinnipedia''). Enaliarktīdu ģintī ir 5 [[suga]]s, kuras visas ir izmirušas pirms vairākiem miljoniem [[gads|gadu]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Gostiņu luterāņu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Gostiņu evaņģēliski luteriskā baznīca, 18.07.2020. - 50616669102.jpg
| image_size            =
| caption               = Gostiņu luterāņu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Gostiņu luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.611576
| longd = 25.776284
| location              = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads|Pļaviņas}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[Ampīrs]]
| architect    = Johans Eduards de Vitte
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1828. - 1830.
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Gostiņu luterāņu baznīca
|      numurs = 6165
|       grupa = Valsts nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Buffalo '66''
| attēls                   = Buffalo sixty six ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vinsents Gallo]]
| producents               = [[Kriss Hanlijs]]
| scenārija autors         =
* [[Elisona Begnala]]
* Vinsents Gallo
| galvenajās lomās         =
* [[Kristīna Riči]]
* Vinsents Gallo
* [[Bens Gazara]]
* [[Mikijs Rurks]]
* [[Rozanna Ārkete]]
* [[Jans-Maikls Vinsents]]
* [[Andželika Hjūstone]]
| mūzika                   = Vinsents Gallo
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[CCinépix Film Properties]]''
* ''[[Muse Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|6|26||bez}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/buffalo-66-1998-1|title=Buffalo '66|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 28, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=buffalo66.htm|title=Buffalo '66 (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 28, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Buffalo '66''''' ir 1998. gada drāma, kuras režisors, mūzikas autors, kā arī viens no scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Vinsents Gallo]]. Citas lomas atveido [[Kristīna Riči]], [[Bens Gazara]], [[Mikijs Rurks]], [[Rozanna Ārkete]], [[Jans-Maikls Vinsents]] un [[Andželika Hjūstone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|26||bez}}.

sentences:
{{modulācija}}
'''Fāzes modulācija''' ir [[modulācija]]s veids, kur signāls modulē nesējfrekvences fāzi. Atšķirībā no [[frekvences modulācija]]s, šī metode nav īpaši populāra analogiem signāliem, jo tai nav īpašu priekšrocību un ir nepieciešams ļoti sarežģīts uztvērējs, kā arī ir problemātiski atšķirt vai signāla fāze ir 0° vai 180°. Lietojot fāzes modulāciju (un frekvences modulāciju) raidītāja izstarotā jauda nav atkarīga no pārraidāmā signāla, tā vienmēr ir 100% (atšķirībā no amplitūdas modulācijas).

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Čīle]]
[[Kategorija:Čīle]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Es redzēju gaismu
 | oriģinālnos = ''I Saw the Light''
 |      attēls = I Saw The Light.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma, biogrāfiska filma
 |    režisors = [[Marks Ābrahams]]
 |  producents =
* [[Ārons L Gilberts]]
* [[Brets Ratners]]
* [[Dž. Marks Rosvels]]
* Marks Ābrahams
 |   scenārijs = Marks Ābrahams
 |     aktieri =
* [[Toms Hidlstons]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Bredlijs Vitfords]]
* [[Čerija Džounsa]]
* [[Medija Hesona]]
* [[Vrena Šmita]]
 |      mūzika = [[Ārons Zigmans]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Bron Studios]]''
* ''[[CW Media Finance]]''
* ''[[RatPac Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Classics]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|9|11|Toronto kinofestivāls|2015|3|25|ASV|}}
 |      ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-saw-light-2015|title=I Saw the Light|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2018|11|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181107020338/http://www.bbfc.co.uk/releases/i-saw-light-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=isawthelight.htm|title=I Saw the Light (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Es redzēju gaismu"''' ({{val|en|I Saw the Light}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Marks Ābrahams]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Hidlstons]], [[Elizabete Olsena]], [[Bredlijs Vitfords]], [[Čerija Džounsa]], [[Medija Hesona]] un [[Vrena Šmita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|11||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ārpus aizdomām
| operators =
| attēls = Presumed Innocent.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = * [[Sidnijs Polaks]]
* [[Marks Rosenbergs]]
| scenārijs = * [[Frenks Pīrsons]]
* Alans Džejs Pakula
| aktieri = * [[Harisons Fords]]
* [[Braiens Denehijs]]
* [[Rauls Hulija]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Pols Vinfīlds]]
* [[Grēta Skaki]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''Presumed Innocent''
| studija = ''Mirage Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|7|25}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|221,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Presumed-Innocent#tab=summary|title=
Presumed Innocent |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ārpus aizdomām"''' ({{Val|en|Presumed Innocent}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Braiens Denehijs]], [[Rauls Hulija]], [[Bonija Bedelija]], [[Pons Vinfīlds]] un [[Grēta Skaki]]. Filma balstīta uz [[Skots Turovs|Skota Turova]] tāda paša nosaukuma 1987. gada romānu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Sultan''''' var būt:
* [[Handana sultāne]];
* [[Roksolana]];
* [[Sultāne Bejhana]];
* [[Sultāne Fatma]];
* [[Sultāne Hafsa]];
* [[Sultāne Halime]];
* [[Sultāne Hatidža]];
* [[Sultāne Kosema]];
* [[Sultāne Mihrimaha]];
* [[Sultāne Nurbana]];
* [[Sultāne Safije]];
* [[Sultāne Šaha]];
* [[Sultāne Turhana Hatidže]].

sentences:
{{līdzīgs|Janapole}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Janopole
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Griškānu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4331&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 165
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 27
| lats = 44
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 22
| longs = 44
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4601 Rēzekne-1
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{infokaste+}}
 Ādams Johans fon Fītinghofs (ap 1850)]]
'''Ādams Kristaps Johans fon Fītinghofs''' ({{val|de|Adam Christoph Johann von Vietinghoff genannt Scheel}}; 1797-1871) bija vācbaltiešu muižnieks, [[Krievijas Impērija]]s kavalērijas ģenerālis, kirasieru divīzijas komandieris.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Heopss
| vārds_orģ           =
| attēls              = Khufu CEM.jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģipte]]s [[faraons]]
| term_sākums         = 2589. gads p.m.ē.
| term_beigas         = 2566. gads p.m.ē.<ref name="names">Clayton, Peter A. ''Chronicle of the Pharaohs''. p42. Thames and Hudson,  London, 2006. {{ISBN|978-0-500-28628-9}}</ref><ref>Malek, Jaromir, "The Old Kingdom" in ''The Oxford History of Ancient Egypt'', ed. Ian Shaw, Oxford University Press 2000, {{ISBN|978-0-19-280458-7}} p.88</ref>
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           =
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 2566. gadā p.m.ē.
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = [[Snofru]]
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Heopss''' bija [[senā Ēģipte|senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 4. dinastijas laikā no 2589. līdz 2566. gadam p.m.ē.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kurts Mazurs
|     vārds_orig = Kurt Masur
|         attēls = Kurt masur.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Kurts Mazurs 2007. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1927
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Brīga]], [[Vācija]]<br />(tagad [[Bžega]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2015
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 19
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]
[[Kategorija:Pamatkategorijas]]
[[Kategorija:Semantika]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cucumaria miniata.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Cucumaria miniata|Jūras gurķis}} filtrē planktonu.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts = Eumetazoa
| apakšvalsts_lv = Eimetazoji
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Deuterostomia
| apakšnod_lv =Otrmutnieki
| iedalījums =
* tips {{TaksoSaite|Echinodermata|Adatādaiņi}}
* tips {{TaksoSaite|Chordata|Hordaiņi}}
* tips {{TaksoSaite|Hemichordata|Pushordaiņi}}
* tips †{{TaksoSaite|Vetulicolia|Vetulikolijas}}
| kategorijas =nē
| binomial=Deuterostomia <small>([[Grobben]], 1908)</small>
}}

sentences: '''Ramana spektroskopija''' ir [[ķīmiskā analīze|ķīmiskās analīzes]] un vielas pētīšanas metode, kurā izmantots [[Ramana efekts]] jeb kombinētā gaismas izkliede. Metode nosaukta indiešu fiziķa [[Čandrasekhara Venkata Rāmans|Čandrasekharas Venkatas Rāmana]] (1888—1970) vārdā.<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 554. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>

sentences: {{Diskogrāfijas infokaste|Nosaukums=[[XXXTentacion]]|Image=XXXTentacion February 2018.png|Caption=XXXTentacion 2018. gadā|Alt=|References=Yes|Ref link=References|Studio=4|EP=7|Singles=28|2Option=6|2Option name=Miksteipi|1Option=1|1Option name=Komplikācijas albumi}}

sentences:
rituāls [[Sudāna|Sudānā]]]]
'''Islāms Sudānā''' ir vairākuma [[reliģija]] [[Sudāna|valstī]]. [[Sunnītu islāms|Musulmaņi sunnīti]] veido 97 % no iedzīvotāju skaita. Ir dažas nelielas [[Šiītu islāms|šiītu]] kopienas. Musulmaņi dominē visos reģionos, izņemot [[Nūbijas kalni|Nūbijas kalnu reģionu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = 300
|          vārds = Andrejs Ašarins
|     vārds_orig = ''Andreas Ascharin''
|         attēls = Andreas Asharin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Pērnava}} (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1896
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 24
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}} (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Andrejs Ašarins''' ({{val-de|Andreas Ascharin}}, {{val-ru|Андрей Александрович Ашарин}}; dzimis {{dat|1843|06|24}} [[Pērnava|Pērnavā]], miris {{dat|1896|12|24}} [[Rīga|Rīgā]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]]/[[krievi|krievu]] [[pedagogs]], [[literāts]], [[tulkotājs]] un [[šahists]].<ref>Шахматы: Энциклопедический словарь. Гл. ред. А.Е. Карпов, 1990, 24.lpp., 621 lpp. {{ISBN|5-85 270-005-3}}</ref>

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Datorspēles infokaste
|              nosaukums =
|                   logo =
|              logo_size =
|          logo_apraksts =
|                  bilde =
|              bilde_izm =
|               apraksts =
|                   type =
|                  brand =
|             producedby =
|                 origin =
|             introduced =
|           discontinued =
|                related =
|                markets =
|         previousowners =
| trademarkregistrations =
|            ambassadors =
|                tagline =
|                website =
}}
</pre>

sentences: '''256''' ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 255 un 257. Tā pieraksts [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]] ir 100.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Satiksme
| attēls                   =  Traffic2000Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Traffic''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Edvards Cviks]]
* [[Māršals Herskovics]]
* [[Lora Bikforda]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Gahans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Daglass]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Ketrina Zeta-Džonsa]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bedford Falls Productions]]''
* ''[[Laura Bickford Productions]]''
* ''[[Initial Entertainment Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features|USA Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|12|6|Ņujorka|2000|12|27|ASV|}}
| ilgums                   = 141 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/traffic-2000|title=Traffic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archive-date={{dat|2019|06|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190604174943/https://bbfc.co.uk/releases/traffic-2000}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|46 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|207,5 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=traffic.htm|title=Traffic (2000)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Satiksme"''' ({{val|en|Traffic}}) ir 2000. gada krimināldrāma, kas balstīta uz britu 1989. gada seriālu ''Traffik''. Filmas režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Dons Čīdls]], [[Benisio del Toro]], [[Deniss Kveids]] un [[Ketrina Zeta-Džonsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|12|6||bez}} Ņujorkā.

sentences:
]]
'''Velve''' ir [[arka|arkveida]] griestu konstrukcija telpas vai tās daļas pārsegšanai. Velves ir bieži lietotas [[romānika|romānikas]] un [[gotika|gotiskā]] stila baznīcu celtnēm. Velves nereti veido baznīcu vizuāli interesantāko daļu, piemēram, [[Seviljas katedrāle| Seviljas katedrālē]] [[Spānija|Spānijā]], [[Ķelnes katedrāle|Ķelnes katedrālē]] [[Vācija|Vācijā]].
{{arhitektūra-aizmetnis}}
{{aizmetnis}}
[[Kategorija:Arhitektūra]]

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Iļģuciems]]
[[Kategorija:Iļģuciems]]

sentences:
(vispazīstamākā hlorīda) kristāli]]
'''Hlorīdi''' ir [[hlors|hlora]] [[binārie savienojumi]] ar [[ķīmiskais elements|elementiem]], kas ir mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par to. Šajos savienojumos hloram ir visstabilākā [[oksidēšanas pakāpe]] -1. Hlora savienojumiem ar daudz mazāk elektronegatīviem elementiem, piemēram, [[sārmu metāli]]em, ir raksturīga [[jonu saite]] un [[bāze (ķīmija)|bāziskas]] īpašības ([[magnija hlorīds|MgCl2]], [[KCl]]). Tie ir kristāliskas cietas vielas ar augstu [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] un ir uzskatāmi par hlorūdeņražskābes jeb [[sālsskābe]]s (HCl) [[sāļi]]em. Savukārt hlora savienojumiem ar elementiem, kas tikai nedaudz mazāk elektronegatīvi par to, ir skābas īpašības un to molekulās ir [[kovalentā saite|kovalentās saites]] ([[tetrahlorogleklis]] CCl4, [[fosfora pentahlorīds]] PCl5). Kovalentie hlorīdi ir viegli kūstošas cietas vielas, [[gāze]]s vai [[šķidrums|šķidrumi]] un tos sauc arī par '''hloranhidrīdiem'''. Starpstāvokli ieņem [[amfotēriskums|amfotērie]] hlorīdi, piemēram, [[alumīnija hlorīds]] AlCl3. Lielākā daļa [[metāls|metālu]] hlorīdu labi šķīst ūdenī (nešķīstoši vai mazšķīstoši ir tikai [[AgCl]], [[CuCl]], [[AuCl]], [[TlCl]] un [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]).

sentences:
[[Kategorija:Ģeoķīmija| ]]
[[Kategorija:Ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeologi| ]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Telma un Luīze
| attēls                   = Thelma & Louise poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Thelma & Louise''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               =
* Ridlijs Skots
* [[Mimija Polka Gitlina]]
| scenārija autors         = [[Kalija Kuri]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Džīna Deivisa]]
* [[Hārvijs Keitels]]
* [[Breds Pits]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Pathé]]''
* ''[[Percy Main Productions]]''
* ''[[Star Partners III Ltd.]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izplatītājs              = ''Metro-Goldwyn-Mayer''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1991|5|20|Kannu filmu festivāls|1991|5|24|ASV|}}
| ilgums                   = 124 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/thelma-louise-1991|title=Thelma & Louise|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thelmaandlouise.htm|title=Thelma & Louise (1991) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|45,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Telma un Luīze"''' ({{val|en|Thelma & Louise}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu filma. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Ridlijs Skots]]. Galvenās lomas atveido [[Sūzana Sarandona]], [[Džīna Deivisa]], [[Breds Pits]] un [[Hārvijs Keitels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1991|5|20||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Alveolārie līdzskaņi''' tiek artikulēti ar [[Mēle|mēli]] pret vai tuvu augšējai [[Alveola|alveolai]] (augšzobu smaganām). Alveolāri līdzskaņi var būt artikulēti ar mēles galiņu ([[apikāls līdzskanis]]) vai ar mēles lokanās priekšdaļas augšpusi ([[lamināls līdzskanis]]).<ref>{{Ladefoged}}</ref> Lamināli alveolāru artikulāciju reizēm kļūdaini sauc par [[dentāls līdzskanis|dentālu]], jo mēles gals skar vai redzams tuvu zobiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tērners un Hūčs
| attēls                   = Turner and hooch poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Turner & Hooch''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Rodžers Spotisvūds]]
| producents               = [[Reimonds Vāgners]]
| scenārija autors         =
* [[Deniss Šraieks]]
* [[Maikls Blodžets]]
* [[Deniels Petrijs jaunākais]]
* [[Džims Kešs]]
* [[Džeks Epss jaunākais]]
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Kreigs T. Nelsons]]
* [[Mēra Vininghema]]
| mūzika                   = [[Čārlzs Gross]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Silver Screen Partners IV]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1989|7|28||bez}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/turner-hooch-1989|title=Turner & Hooch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 31, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=turnerandhooch.htm|title=Turner & Hooch (1989)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= January 31, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tērners un Hūčs"''' ({{val|en|Turner & Hooch}}) ir 1989. gada komēdija, kuras režisors ir [[Rodžers Spotisvūds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Kreigs T. Nelsons]] un [[Mēra Vininghema]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|7|28||bez}}.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Arendoles Dievmātes Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Arendole church.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Arendoles katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label             = Arendoles baznīca
| position = left
| latd  =56 | latm  =9 | lats  =2  | latNS  = N
| longd =26  | longm =36  | longs =38  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Preiļu novads]] [[Rožkalnu pagasts]], [[Arendole]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1936]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Aleksandrs Madelāns
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1926]]
| year_completed        =
| length                = 19,2 m
| width                 = 8,50 m
| width_nave            = 6,40m
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Arendoles Dievmātes Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |date={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Rožkalnu pagasts|Rožkalnu pagasta]] apdzīvotā vietā [[Arendole|Arendolē]].

sentences:
{{Vikistipendijas}}

'''Vikistipendiju noteikumi'''

'''Noteikumi apstiprināti pēc kopienas diskusijām'''

__NOTOC__

sentences:
[[Kategorija:Dziedātāji pēc tautības]]
[[Kategorija:Tatāri]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvadrātskābes struktūrformula

Kvadrātskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 3,4-dioksiciklobutēn-3-dions-1,2
 1,2-dihidroksiciklobutēndions
|           CAS numurs = 2892-51-5
|      ķīmiskā formula = C4H2O4
|              molmasa = 114,06
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 293 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Kvadrātskābe''' jeb '''dihidroksiciklobutēndions''' (C4H2O4) pieder pie cikliskajiem [[ketospirti]]em. Tā ir balta kristāliska viela. Kvadrātskābe ir [[ciklobutēns|ciklobutēna]] atvasinājums un tās [[molekula|molekulā]] [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomi]] izvietojušies [[kvadrāts|kvadrāta]] veidā — no tā cēlies vielas triviālais nosaukums (īstenībā kvadrātskābes molekula nav precīzs kvadrāts, jo saišu garumi starp oglekļa atomiem nav pilnīgi vienādi). Kvadrātskābe pieder pie stiprām skābēm (pK2=2,2<ref>Л. Физер. М. Физер. Реагенты для органического синтеза. Том VII. Москва: "Мир", 1978. 177. lpp. {{ru ikona}}</ref>) un tās sāļus sauc par '''skvarātiem'''. Kvadrātskābe ir viena no retajām stabilajām vielām, kuras molekulā [[hidroksilgrupa]]s pievienojušās [[dubultsaite]]i (parasti šādi savienojumi nekavējoties pārgrupējas; sk. arī [[enoli]]).

sentences: '''Radikālais islāms''', islāmistu ekstrēmisti vai islāmistu radikāļi ir grupējumi, kas [[Islāms|islāma reliģijas]] pamatnostādnes interpretē un tiecas attiecināt līdz to galējībām, nesamierinoties ar kompromisiem pret citām uzskatu sistēmām. Radikālismu raksturo uzskats, ka, lai uzlabotu sabiedrības garīgo un arī materiālo stāvokli vai pastāvošo politisko iekārtu, izmaiņas ir jāveic pašos pamatos. Līdz ar to, ja nonākuši pie rīcības, nevis tikai sludināšanas, radikālie grupējumi savu ideju aizstāvēšanai un mērķa sasniegšanai nereti izmanto visas par iedarbīgām uzskatāmās metodes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/radik%C4%81lisms|title=radikālisms {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2021-12-13}}</ref> Radikālā islāma rezultāts ļoti bieži ir [[islāma terorisms]] vai džihādisms. Radikālisms nav nepieciešami saistīts ar [[Islāmisms|islāmismu]], kas ir politiskā islāma veids, vai ar islāma [[Fundamentālisms|fundamentālismu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = ''Lorde''
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Lorde Laneway 7 (cropped).jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = ''Lorde'' 2014. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1996|11|7}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Jaunzēlande|Takapuna}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Alternatīvais roks]], [[ārtpops]], ''[[dream pop]]'', ''[[electronica]]'', ''[[indietronica]]''
|    Nodarbošanās = Dziedātāja, dziesmu autore
|     Instrumenti = Vokāls
|            Gadi = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija =
* [[Universal Music Group|UMG]]
* ''[[Lava Records|Lava]]''
* ''[[Republic Records|Republic]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|lorde.co.nz}}
|         Dzimums = s
}}
'''Ella Marija Lani Jeliča-O'Konora''' (''Ella Marija Lani Yelich-O'Connor'';<ref name="birthcertificate">{{Tīmekļa atsauce |url=http://thehairpin.com/2014/01/here-is-lordes-birth-certificate/ |title=Here Is Lorde's Birth Certificate |work=[[The Hairpin]] |date=28 January 2014 |accessdate=31 January 2014 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140828002124/http://thehairpin.com/2014/01/here-is-lordes-birth-certificate |archivedate={{dat|2014|08|28||bez}} }}</ref> dzimusi {{dat|1996|11|7}}), pazīstama ar skatuves vārdu '''''Lorde''''', ir [[Jaunzēlande]]s [[dziedātāja]] un dziesmu autore.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Abū Abdallāhs Muhammeds Ibn Abdallāhs al Lavātī at Tandžī Ibn Batūta
 |    vārds_orig = ابن عبد الله اللواتي الطنجي ابن بطوطة
 |        attēls = Ibn Battuta Mall on 2 June 2007 Pict 3.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = Ibn Batūtas attēlojums
 |       dz_gads = 1304
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 24
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Morocco (1258-1659).svg}} [[Tanžera]], [[Marinīdu dinastija]]
(tagad {{MAR}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1369
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{flagicon image|Flag of Morocco (1258-1659).svg}} [[Marrākeša]], [[Marinīdu dinastija]]
(tagad {{MAR}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = {{ubl|ceļotājs|tirgotājs|kartogrāfs}}
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
Nav iespējams sastādīt precīzu un nekļūdīgu '''"pasaules minerālu sarakstu"'''. Ar jaunu minerālu reģistrāciju, aprakstīšanu un nosaukumu došanu nodarbojas [[Starptautiskā Mineraloģijas asociācija]]. Tomēr pirms 1959. gada atklātie minerāli nav izgājuši mūsdienās pieņemto oficiālo nosaukuma došanas procedūru - kopš šī laika daļa no šiem agrāk atklātajiem minerāliem ir apstiprināti kā atsevišķi minerāli, toties citi vairs netiek uzskatīti par atsevišķu minerāla veidu. Šajā sarakstā iekļauti dažādi minerālu nosaukumi - gan tie, kas apstiprināti pēc 1959. gada, gan arī agrāk aprakstītie minerāli, par kuriem joprojām pastāv uzskats, ka tie ir atsevišķi minerāli. Ja Jūs šeit neatrodat kādu literatūras avotā minētu minerālu, tas visdrīzāk ir ieguvis citu nosaukumu, sadalīts vairākos minerālos vai atzīts par neesošu.

sentences: '''16. augusts''' ir gada 228. diena (229. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 137 dienas.

sentences:
{{ExamplesSidebar|25%|
* Prievārdu piemēri latviešu valodā
:aiz, ap, apakš, ar, bez, caur, dēļ, gar, iz, kopš, labad, līdz, no, pa, par, pār, pēc, pirms, pret, priekš, starp, uz, virs, zem
}}
'''Prievārds''' jeb '''prepozīcija''' ({{val|la|praepositio}}, cēlies no {{val|la|praeponere}} — ‘nolikt priekšā’) ir nelokāmu palīgvārdu [[vārdšķira]]. Prievārdi izsaka dzīvu būtņu, priekšmetu, norišu konkrētas un izsecinātas attieksmes, kā arī rāda pakārtojuma sakaru starp vārdiem. Ja prievārds tiek novietots locījuma priekšā, tad to sauc par '''prepozīciju''', savukārt ja tas tiek novietots aiz locījuma — tad to sauc par '''postpozīciju'''.<ref>{{LPE|8|138.—139}}</ref>

sentences:
'''Patentbrīvie medikamenti''' ([[zāles]]) ir oriģinālpreparātu ekvivalenti, kuru aktīvās vielas kvantitatīvais saturs un deva attiecīgās slimības ārstēšanai ir identiska [[oriģinālzāles|oriģinālzālēm]]. Tos sauc arī par '''ģenēriskajiem medikamentiem''' vai vienkāršoti — '''ģenēriķiem''' ({{val-la|genus}} — klase, grupa). Tātad oriģinālzālēm un patentbrīvajiem medikamentiem ir dažādi ražotāja nosaukumi, bet vienādi [[starptautiskais nepatentētais nosaukums|starptautiski nepatentētie nosaukumi]] (''SNN'').<ref name=-1>{{tīmekļa atsauce|title=MK noteikumi Nr. 376 "Zāļu reģistrēšanas kārtība"|url=http://likumi.lv/doc.php?id=138149|website=http://www.likumi.lv|accessdate=17.10.2015.}}</ref><ref name=-2>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.lpma.lv/|title=Latvijas Patentbrīvo medikamentu asociācija|accessdate=17.10.2015.}}</ref><ref name=-3>{{tīmekļa atsauce|title=Questions and answers on generic medicines|url=http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/Medicine_QA/2009/11/WC500012382.pdf|website=European Medicines Agency|accessdate=17.10.2015.|archive-date=16.10.2015|archive-url=https://web.archive.org/web/20151016131203/http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/Medicine_QA/2009/11/WC500012382.pdf}}</ref>
Ģenērisko medikamentu [[ražošanas tehnoloģija]] var atšķirties gan ar [[palīgviela|palīgvielām]] (piemēram, [[laktoze]] vai [[saharoze]]), gan aktīvās vielas formu (piemēram, aktīvā viela sāls formā kā [[tartrāts]] vai [[sukcināts]]). Tiem ir savs nosaukums un atbilstoši arī iepakojums<ref name="-1" /><ref name="-3" />

sentences:
'''Ķeniņš''' var būt:
* [[Atis Ķeniņš]] — latviešu advokāts, izglītības darbinieks un dzejnieks;
* [[Tālivaldis Ķeniņš]] — Kanādas latviešu komponists.

sentences: '''Aritmētika''' ({{val-el|αριθμός}}, ''arithmós'' — ‘[[skaitlis]]’) ir vecākā un viselementārākā [[matemātika]]s nozare, kuru izmanto gandrīz jebkurš cilvēks sākot no vienkāršu ikdienas matemātisku darbību veikšanas līdz pat moderniem [[zinātne]]s un [[uzņēmējdarbība]]s aprēķiniem. Tāpat aritmētiku attiecina uz matemātikas nozari (vai priekšteci), kurā ir uzskaitītas elementāras konkrētu matemātisko darbību īpašības ar skaitļiem. Profesionāli matemātiķi reizēm terminu "aritmētika" izmanto saistībā ar [[skaitļu teorija|skaitļu teoriju]],<ref name="Davenport, Harold"/> bet nevajadzētu to jaukt ar [[elementārā aritmētika|elementāro aritmētiku]].

sentences:
{{shortcut|WP:LNB 2016}}
[[Latvijas Nacionālā bibliotēka]] sadarbībā ar [[Vikipēdija:Wikimedians of Latvia User Group|Vikipēdijas latviešu valodā kopienu]] 2016. gada 12. martā rīkoja [[Vikipēdija:Vikidarbnīcas|vikidarbnīcu]]. Pasākuma galvenais mērķis bija uzlabot [[Vikipēdija]]s rakstus par mūziķiem un komponistiem.

sentences: '''21. februāris''' ir gada 52. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 313 (314 garajā gadā) dienas.

sentences: '''MenuetOS''' ('''MeOS''', '''Menuet''') ir [[operacionālā sistēma]] [[IBM PC savietojams|IBM PC savietojamiem]] datoriem, kas tiek izplatīta zem [[GPL]] licences. Šī sistēma izceļas ar to, ka tā ir sarakstīta [[asamblervaloda|asamblervalodā]] un satilpst vienā [[diskete|disketē]]. Sistēmā iekļauta [[grafiskā lietotāja saskarne]], [[WAV]] atskaņotājs, teksta redaktors, [[asamblers]], vienkāršs [[TCP/IP]] steks un dažas spēles.

sentences:
[[Kategorija:Ventspils novada pagasti]]
[[Kategorija:Ventspils rajons]]
[[Kategorija:Ventspils apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
— viena no pasaulē visizplatītākajām dzelzsrūdām]]
'''Dzelzsrūda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Dzelzsrūda - Valsts valodas centra izstrādātie vides zinātņu, zemes zinātņu un fiziskās ģeogrāfijas termini|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-03-18|language=lv}}</ref> jeb '''dzelzs rūda''' ir [[iezis]], no kura ir ekonomiski izdevīgi iegūt [[Dzelzs|dzelzi]]. Rūdas parasti ir bagātas ar [[Dzelzs oksīds|dzelzs oksīdiem]], un tiem var būt tumši pelēka, spilgti dzeltena vai dziļi violeta līdz rūsgani sarkana krāsa. Pasaulē visizplatītākās dzelzsrūdas ir [[hematīts]], [[limonīts]], [[magnetīts]] un [[siderīts]] jeb dzelzs karbonāts.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/149532|title=dzelzs|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-03-18|language=en}}</ref>

sentences: '''Latviešu opera''' bija operteātris, kas no 1913. līdz 1915. gadam [[Pāvuls Jurjāns|Pāvula Jurjāna]] vadībā darbojās [[Rīgas Latviešu biedrība]]s zālē, bet 1918.—1919. gadā  [[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] vadībā kā '''Latvju opera''' [[Latvijas Nacionālais teātris|Rīgas 2. pilsētas teātra]] telpās.

sentences:
'''Centrāleiropas diabēta biedrība''' ({{val-de|Zentraleuropäische Diabetesgesellschaft}}; {{val-en|Central European Diabetes Association}}) ir starptautiska medicīniski zinātniska profesionāla biedrība. Tā tika dibināta 1969. gadā Vīnē kā "Starptautisko Donavas Simpoziju Federācija par Cukura Diabētu" (saīsināti - FID). 2006. gadā sakarā ar [[Baltija]]s valstu pievienošanos tā tika pārdēvēta, kaut arī pārejas periodā tiek lietoti abi nosaukumi.

== Vēsture un pašreizējie uzdevumi ==
"Aukstā kara" periodā FID kongresi kalpoja "Dzelzs priekškara" pārvarēšanai starp diabēta speciālistiem padomju bloka valstīs un rietumvalstīs. Austrija tika izvēlēta kā piemērota sanāksmju vieta, jo tā bija pie blokiem nepiederoša valsts, uz kuru bija vieglāk iegūt izbraukšanas atļaujas. Tagad biedrības mērķis ir veikt teorētisko un praktisko zināšanu pārnesi un veicināt [[Cukura diabēts|diabēta]] ārstēšanas standartu izlīdzināšanos šajā Eiropas daļā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Konvencija pret diskrimināciju izglītībā''' ir 1960. g. pieņemtā un 1962. g. spēkā stājusies [[UNESCO]] konvencija. 1962. g. tika pieņemts protokols par samierināšanas un labo pakalpojumu komisijas dibināšanu strīdu starp šīs konvencijas dalībvalstīm risināšanai, kas stājās spēkā 1968. gadā. Uz 2018. gada septembri konvencijai ir 105 dalībvalstis (arī Latvija — 2009. g. 16. jūnijā deponēja pieņemšanas dokumentu; Ķīnas saistības ir ierobežotas ar Makao teritoriju), 37 valstis ir Protokola dalībvalstis (ieskaitot Vjetnamu, kura pēc apvienošanās neziņoja, vai turpina pirmsapvienošanās dalību protokolā).

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Mortloka salas
|attēls              = Mortlock Islands 153.65366E 5.44213N.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Mortlock Islands''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 5 |latm= 30 |lats=  |latNS= N
|longd=153 |longm= 40 |longs=  |longEW=E
|platība             = 10,1
|garums              =
|platums             =
|lagūna              =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 3 atoli
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 4140 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 410
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Mortloka salas''' ({{val|en|Mortlock Islands}}) vai '''Nomoi salas''' (''Nomoi'') ir koraļļu atolu grupa [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī. Salu grupu veido trīs atoli — [[Satavana]], [[Lukunora]] un [[Etala]], bet dažkārt tiem pieskaita arī tālāk ziemeļos esošos [[Namoluka]]s un [[Losapa]]s atolus un [[Nama]]s salu. Mortloka salas ir otra apdzīvotākā salu grupa Čūkas pavalstī, tās iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[mortlokiešu valoda|mortlokiešu]] un [[satavaliešu valoda|satavaliešu]] valodās, kas tuvas [[čūkiešu valoda]]i.

sentences:
, 1556]]
'''Bibliotekārs''' ir informācijas speciālists [[bibliotēkas zinātne|bibliotēkas]] un [[Informācijas zinātne|informācijas zinātnē]], kas ir informācijas servisu organizēšana un pārvaldība. Parasti bibliotekāri strādā publiskajās [[Bibliotēka|bibliotēkās]], izglītības iestāžu bibliotēkās, skolu informācijas centros, vai kāda uzņēmuma informācijas centrā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Afganīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts
|ŠtruncaID=8/J.09-50
|ķīm_formula=(Na,Ca,K)8(Si,Al)12O24(SO4,Cl,CO3)3·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišzila, zila, arī bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, atrodami arī skaisti, zili kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.523 nε = 1.529
|pleohroisms=
|blīvums=2,59
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|CAS numurs=506-33-2
|ķīmiskā formula=C22H42O2
|molmasa=338,56
|blīvums=858,5
|kušanas temperatūra=65 °C
|viršanas temperatūra=256 °C pie 10 mmHg
}}
'''Brasidīnskābe''' (''trans''-13-dokozēnskābe, izoerukskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)11СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[taukskābes|taukskābēm]]. Brasidīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela. Brasidīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[erukskābe]]. Brasidīnskābes nosaukums cēlies no latīņu vārda ''brassica'' - kāposts.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Polarfuchs 1 2004-11-17.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Vulpes
| ģints_lv =Lapsas
| suga =Vulpes lagopus
| suga_lv =Polārlapsa
| izplatība =

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra heksafluorīda struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = sēra (VI) fluorīds, elegāze
|           CAS numurs = 2551-62-4
|      ķīmiskā formula = SF6
|              molmasa = 146,06
|              blīvums = 6,164
|  kušanas temperatūra = -50,7 °C ([[trīskāršais punkts]])
| viršanas temperatūra = -63,8 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = 1,47 ml/100 g (pie 0 °C)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 203. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}
'''Sēra heksafluorīds''' SF6 ir [[sērs|sēra]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]], kurā sēram ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Sēra heksafluorīds ir bezkrāsaina, smaga (6 reizes smagāka par [[gaiss|gaisu]]) [[gāze]], kas ir ķīmiski inerta un cilvēkam praktiski nekaitīga. Sēra heksafluorīdu sauc arī par '''elegāzi''' (saīsinājums no ''elektriskā gāze''), jo to lieto [[elektrotehnika|elektrotehnikā]] kā izolējošu vielu. SF6 ūdenī šķīst vāji, labi šķīst [[nitrometāns|nitrometānā]].

sentences: '''22. septembris''' ir gada 265. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (266. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 100 dienas.

sentences:
{{sadalīt}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Bišumuiža
|attels             =
|paraksts           = Bišumuižas kungu māja 2014. gadā
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,243 km²
|iedzivotaju_skaits = 2 360 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = Bišumuižas kungu māja
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[12. autobusu maršruts (Rīga)|12.]] [[23. autobusu maršruts (Rīga)|23.]] [[26. autobusu maršruts (Rīga)|26.]] [[60. autobusu maršruts (Rīga)|60.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           = [[10. tramvaju maršruts (Rīga)|10.]]
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/bisumuiza/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bigger Than Life''
| operators =
| attēls = Bigger Than Life poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Nikolass Rejs]]
| producents = [[Džeimss Meisons (aktieris)|Džeimss Meisons]]
| scenārijs = * Sirils Hjūms
* Ričards Meibaums
| aktieri = * Džeimss Meisons
* [[Bārbara Raša]]
* [[Volters Matau]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bigger Than Life''
| studija = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''20th Century Fox''
| izdošana = {{Filmas datums|1956|8|2}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Bigger Than Life''''' ir 1956. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Nikolass Rejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Meisons (aktieris)|Džeimss Meisons]], [[Bārbara Raša]] un [[Volters Matau]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Jeruzaleme: biogrāfija"
| attēls           = Jerusalem The Biography.jpg
| att_izm          =
| image_caption    = Grāmatas brošētā izdevuma vāks (''Phoenix'' izdevums, 2012. gads)
| author           = [[Saimons Sebags Montefjore]]
| title_orig       = ''Jerusalem: The Biography''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{vieta|Lielbritānija}}
| language         = [[angļu valoda|angļu]]
| series           =
| subject          = [[Jeruzaleme]]s vēsture
| genre            =
| publisher        = ''Weidenfeld & Nicolson''
| pub_date         = 2011. gada 27. janvārī
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = ''[[Young Stalin]]''
| followed_by      =
}}

sentences: '''Ziemeļu tropu loks''' ir viena no piecām galvenajām [[paralēle|paralēlēm]], kuras atzīmētas uz [[Zeme]]slodes [[ģeogrāfiskā karte|kartes]]. Tas atrodas 23° 26′ 22″ ziemeļu platumā. Šis loks ir ievērojams ar to, ka tas ir tālākā vieta uz [[ziemeļi]]em, kur [[Saule]] dienas vidū var atrasties 90° augstumā virs horizonta, t.i., tieši virs galvas. Šādā gadījumā priekšmetiem un mājām nav ēnu, šis brīdis ilgst pavisam neilgu laiku un tikai vienu reizi gadā, [[jūnijs|jūnijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Iekāre, piesardzība
| operators =
| attēls = Lust caution.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = erotika, romantika, vēsturiska spiegu filma
| režisors = [[Ans Lī]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tonijs Luns]]
* [[Tana Vei]]
* [[Anupams Khers]]
* [[Džoana Čena]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''色，戒''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''China Film Group Corporation''
* ''Edko Films''
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|8|30|[[Venēcijas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 158 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{CHN}}
* {{TWN}}
| valoda = [[Mandarīnu valoda|mandarīnu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|67,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1801487873/|title=
Lust, Caution |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Iekāre, piesardzība"''' ({{Val|zh|色，戒}}, {{Val|en|Lust, Caution}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ķīna]]s un [[Ķīnas Republika|Taivānas]] romantiska vēsturiska spiegu filma, kuras režisors ir [[Ans Lī]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tonijs Luns]], [[Tana Vei]], [[Anupams Khers]] un [[Džoana Čena]]. Filma balstīta uz [[Eilīna Čana|Eilīnas Čanas]] tāda paša nosaukuma 1979. gada noveli.

sentences:
[[File:10. Ладење при испарување.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kas rāda, kā, iztvaikojot spirtam, pazeminās spirtā samērcētā sensora temperatūra]]
'''Iztvaikošana''' ir fizikāls process, kad [[šķidrums|šķidruma]] [[molekula]]s, haotiski kustoties, iegūst tik lielu [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]], ka tās atstāj šķidrumu, pārvarot pārējo molekulu pievilkšanās [[spēks|spēkus]]. Tātad šķidruma daudzums vaļējā traukā nemitīgi samazinās. Lai šķidrums iztvaikotu, tam nav obligāti jāsasniedz [[vārīšanās temperatūra]]. [[Viršana|Vārīšanās]] ir iztvaikošanas process apstākļos, kad apkārtējais spiediens ir vienāds ar tvaika parciālspiedienu attiecīgajā temperatūrā. Vārīšanās laikā iztvaikošana notiek visā šķidruma tilpumā, nevis tikai no virsmas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = 'Tutoke' - geograph.org.uk - 2532332.jpg
 | att_nosaukums = [[File:Barn Owl (Tyto alba) (W TYTO ALBA R1 C16).ogg|thumb|center|]]
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Strigiformes
 |      kārta_lv = Pūčveidīgie
| dzimta=Tytonidae
| dzimta_lv=Plīvurpūču dzimta
| ģints =Tyto
| ģints_lv=Plīvurpūces
| suga=Tyto alba
| suga_lv=Plīvurpūce
| izplatība=
{{legend|green|Plīvurpūces apdzīvotās teritorijas}}
 |         binomial = Tyto alba ([[Scopoli]], 1769)
| sinonīmi=
* ''Strix alba''
* ''Strix pratincola''
* ''Tyto delicatula''
 |   kategorijas = nē
}}
'''Plīvurpūce''' (''Tyto alba'') ir visbiežāk sastopamais [[pūčveidīgie|pūčveidīgais]] putns un viens no visdaudzskaitlīgākajiem putniem pasaulē kopumā. Tā pieder [[plīvurpūču dzimta]]s (''Tytonidae'') [[plīvurpūces|plīvurpūču ģintij]] (''Tyto''). To bieži sauc arī par '''parasto plīvurpūci''', lai atšķirtu no citām daudzajām plīvurpūču sugām.

sentences: '''Datorredze''' ir starpdisciplināra [[zinātne]]s joma, kurā tiek aplūkots, kā var izveidot [[dators|datoru]], lai iegūtu augsta līmeņa izpratni no digitāliem attēliem vai video. No inženierijas viedokļa datorredze tiecas automatizēt to, kā redz cilvēka acs. Saprotamākiem vārdiem sakot, datorredze ir tehnoloģija, kas ļauj interpretēt un saprast attēlā redzamo.<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Ballard |first1=Dana H. |last2=Brown |first2=Christopher M. |title=Computer Vision |year=1982 |url=https://archive.org/details/computervision0000ball |publisher=Prentice Hall |isbn=978-0-13-165316-0 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=1}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Sonka |first1=Milan |last2=Hlavac |first2=Roger |last3=Boyle |title=Image Processing, Analysis, and Machine Vision |url=https://archive.org/details/imageprocessinga0000sonk |date=2008 |publisher=Thomson |isbn=978-0-495-08252-1 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=2}}</ref>

sentences:
, mediānas un [[vidējā vērtība|vidējās vērtības]] salīdzinājums]]
'''Mediāna''' ({{val|la|mediana}} — ‘vidējā’) jeb '''centrālā vērtība'''<ref name="rokasgrāmata">{{Grāmatas atsauce|last1=Siliņa|first1=Biruta|authorlink1=Biruta Siliņa|last2=Šteiners|first2=Kārlis|authorlink2=Kārlis Šteiners|title=Rokasgrāmata matemātikā|year=2006|publisher=Zvaigzne ABC|location=Rīga|isbn=9984-37-141-7|page=342}}</ref> [[statistika|statistikā]] un [[varbūtību teorija|varbūtību teorijā]] ir [[skaitlis]], kas sadala kādu sakārtotu skaitļu [[kopa|kopu]] divās daļās. Parasti apzīmē ar '''''Me''''',<ref name="rokasgrāmata" /> taču nav viena noteikta apzīmējuma.

sentences: '''Tehnikums''' ir [[Izglītība|izglītības]] iestāde, kura īsteno profesionālās vidējās izglītības programmas, kas dod iespēju iegūt trešo profesionālās kvalifikācijas līmeni, un kurai ir piešķirts profesionālās izglītības kompetences centra statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.niid.lv/izlgsist|title=Izglītības sistēma Latvijā|website=www.niid.lv|access-date=2023-10-04|language=lv}}</ref> [[Profesionālā izglītība|Profesionālās izglītības]] iestādes specializējas profesionālās tālākizglītības programmu īstenošanā, ļaujot iegūt piektā līmeņa profesionālo kvalifikāciju dažādās profesionālajās jomās.

sentences:
{{noformējums+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
{{vikisaites+}}
'''Invariants''' ir lielums, kas paliek nemainīgs, piemēram, kādā norisē vai apstākļos(franču valodā vārds invariant nozīmē nemainīgs). Ar vārdiem invarianta īpašība apzīmē īpašību, kas kādā procesā saglabājas, nemainās. Kā piemēri tam varētu būt, mašīnas braukšanas ātrums visā ceļa posmā nav nemainīgs lielums, jo, uzsākot braucienu, tās ātrums ir nulle, bet kaut kādā ceļa posmā tas ir nemainīgs, t.i., invariants.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika/gatavosanas-matematikas-olimpiadem/invariantu-metode-12295/re-cd13f4ee-af40-4d05-a6a3-1a0b6668e381|title=Invariantu metode — teorija. Matemātika, Gatavošanās matemātikas olimpiādēm.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2019-01-03|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180912100941/http://www.uzdevumi.lv/p/matematika/gatavosanas-matematikas-olimpiadem/invariantu-metode-12295/re-cd13f4ee-af40-4d05-a6a3-1a0b6668e381|archivedate=2018-09-12}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://nms.lu.lv/wp-content/uploads/2015/01/invarianti_5_8_teorija.pdf|website=nms.lu.lv|access-date=2019-01-03}}{{Novecojusi saite}}</ref> Šūpojoties šūpolēs, attālums no šūpolēm līdz stienim, uz kura šūpoles ir pakārtas, ir invariants lielums, bet attālums no šūpolēm līdz šūpoļu balstiem nav invariants lielums. Invariantiem ir ļoti liela nozīme visās zinātnes nozarēs. Zinātne var pastāvēt tikai tāpēc, ka dažas objektu īpašības ir invariantas, nemainīgas. Ja katrs objekts pilnīgi atšķirtos no visiem citiem objektiem un katrā eksperimentā iegūtu citādus rezultātus, tad nevarētu runāt par vispārīgiem likumiem un īpašībām. Invariantu metodi kā pierādīšanu izmanto uzdevumos, kad veicot uzdevumu nav iespējams pierādīt rezultātu, ņemot noteiktas operācijas.

sentences:
[[Kategorija:Baltkrievijas mūzika|Mūziķi]]
[[Kategorija:Baltkrievijas cilvēki|Mūziķi]]
[[Kategorija:Mūziķi pēc valsts]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Betula chichibuensis|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Betula|ģints_lv=Bērzi|suga=Betula chichibuensis|suga_lv=Čičibu bērzs|attēls=Betula chichibuensis leaves Arnold Arboretum.jpg|attēls2=}}
'''Čičibu bērzs''' ({{val|la|Betula chichibuensis}}) ir kritiski apdraudēta [[bērzu dzimta]]s suga. Tā ir endēmiska [[Japāna]]i — dabā aug tikai uz Okučičibu kalnu kaļķakmens atsegumiem, [[Kitakami]] kalnos un [[Honsju|Honsju salā]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Igarashi|first=Yuji|last2=Aihara|first2=Hiroki|last3=Handa|first3=Yoshihiro|last4=Katsumata|first4=Hiroshi|last5=Fujii|first5=Masanori|last6=Nakano|first6=Koichiro|last7=Hirao|first7=Toshihide|date=2017-05|title=Development and Evaluation of Microsatellite Markers for the Critically Endangered Birch Betula chichibuensis (Betulaceae)|url=http://doi.wiley.com/10.3732/apps.1700016|journal=Applications in Plant Sciences|language=en|volume=5|issue=5|pages=1700016|doi=10.3732/apps.1700016|issn=2168-0450|pmc=PMC5435406|pmid=28529833}}</ref> Ļoti reti sastopama, iekļauta [[Sarkanā grāmata|Starptautiskajā sarkanajā grāmatā]] kā kritiski apdraudēta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iucnredlist.org/species/194282/2309490|title=Chichibu Birch in the The IUCN Red List of Threatened Species|access-date=07-08-2022|date=2014}}</ref> 1993. gadā savvaļā bija sastopams tikai 21 koks.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=McAllister|first=Hugh|date=2019-12|title=924. BETULA CHICHIBUENSIS|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/curt.12305|journal=Curtis's Botanical Magazine|language=en|volume=36|issue=4|pages=365–374|doi=10.1111/curt.12305|issn=1355-4905}}</ref> Čičibu bērzs nevar veikt [[Apputeksnēšana|pašapputi]], tam ir raksturīga zema sēklu dzīvotspēja (apmēram 1 % pēc dažām aplēsēm<ref name=":0" />), kā arī sugu apdraud biotopu degradācija un [[mežu izciršana]] [[Čičibu apgabals|Čičibu apgabalā]], un tās mazais populācijas lielums padara to īpaši neaizsargātu pret [[dabas katastrofa|dabas katastrofām]] un slimībām. Daudzos pasaules botāniskajos dārzos tagad audzē šo bērzu sugu.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.bbc.com/news/science-environment-34378953|title=UK team germinates critically endangered Japanese birch|work=BBC News|access-date=2022-08-07|date=2015-09-29|language=en-GB}}</ref>

sentences: '''Dispepsija''' (no {{val|el|δυσ}}, ''dys-'' — 'slikts, sarežģīts' un {{gree|πέψις}}, ''pepsis'' — 'gremošana') ir hroniski [[gremošanas trakts|gremošanas trakta]] darbības traucējumi, kas saistīti ar barības uzņemšanu un sagremošanu, nevis [[izkārnīšanās|izkārnīšanos]]. Tas nozīmē, ka process šajos gadījumos skāris pārsvarā gremošanas trakta sākuma daļu — [[barības vads|barības vadu]], [[Kuņģis|kuņģi]], [[divpadsmitpirkstu zarna|divpadsmitpirkstu zarnu]] un, iespējams, [[aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzeri]], [[žultsvads|žultsvadus]] un [[žultspūslis|žultspūsli]].

sentences: {{Infobox drink|name=Espreso|image=Tazzina di caffè a Ventimiglia.jpg|caption=Krūzīte espreso no [[Ventimilja]]s, Itālijā|type=karstais dzēriens|origin={{ITA}}|introduced=1901|color=melna}}

sentences:
{{izolēts raksts|2014. gada septembris}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Rišards Kriņickis
|     vārds_orig = ''Ryszard Krynicki''
|         attēls = Ryszard Krynicki.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Austrija|Sanktvalentīna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Poznaņa]], [[Krakova]]
|      pilsonība = {{POL}}
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums = [[vīrietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs, izdevējs
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[reālisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Poznaņas universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Budistu kalendārs''' ir [[Mēness kalendārs|mēness kalendāru]] kopums, ko galvenokārt izmanto [[Kambodža|Kambodžā]], [[Laosa|Laosā]], [[Mjanma|Mjanmā]], [[Indija|Indijā]], [[Šrilanka|Šrilankā]] un [[Taizeme|Taizemē]], kā arī [[Malaizija|Malaizijā]], [[Singapūra|Singapūrā]] un [[Vjetnama|Vjetnamā]] dzīvojošie [[Huacjao|kīnieši]] reliģiskos vai oficiālos gadījumos. Lai arī kalendāriem ir kopīga izcelsme, tiem tomēr ir nelielas, bet svarīgas nianses, piemēram, [[starpdiena|starpdienu]] grafiki, mēnešu nosaukumi un numerācija, ciklu izmantošana utt. Taizemē ar gadu [[kalendārā ēra|numerācijas sistēmas]] nosaukumu Budistu ēra to izmanto tradicionālajā [[taju mēness kalendārs|taju mēness kalendārā]] un [[taju saules kalendārs|taju saules kalendārā]].

sentences: '''Amplitūda''' ([[Latīņu valoda|latīņu]]: ''amplitudo'' — ‘plašums’) ir statistisks raksturlielums, kas nosaka lielākās vērtības ''max'' un mazākās vērtības ''min'' starpību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika/8-klase/ievads-statistika-3182/re-5e23b44f-270e-46bb-9601-9243c5877b45|title=Statistiskie rādītāji — teorija. Matemātika, 8. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2021-10-18|language=lv}}</ref>

sentences: '''Provitamīni''' ir organiski mazmolekulāri [[Ķīmiskais savienojums|ķīmiski savienojumi]], kas ķermenī pārveidojas par [[Vitamīni|vitamīniem]]. Termins "provitamīns" tiek izmantots, lai apzīmētu, ka vielai nepiemīt vai ir maza vitamīna aktivitāte, bet tā [[vielmaiņa]]s procesos var tikt pārveidota par aktīvo vitamīnu.

sentences:
— izolēta sistēma]]
'''Termodinamiska sistēma''' ir jebkuru [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] kopa, kuri var apmainīties ar [[Enerģija|enerģiju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dom.lndb.lv/data/obj/416676.html|title=Fizikas rokasgrāmata {{!}} LNB Digitālā bibliotēka - DOM PIEEJA|website=dom.lndb.lv|access-date=2023-06-20|pages=89}}</ref>

sentences: '''Lihenoloģija''' (no {{val|grc|λειχήν}} (''leikhḗn'') — 'ķērpis' un ''λογία'' (''logíā'') — 'mācība') — agrāk [[botānika]]s, tagad [[mikoloģija]]s nozare, kas pētī [[Ķērpji|ķērpjus]]. Ķērpju pētniekus sauc par '''lihenologiem'''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Testosterona struktūrformula

Testosterona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',10''R'',13''S'',14''S'',17''S'')-17-hidroksi-
10,13-dimetil-1,2,6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-
dodekahidrociklopenta[a]fenantrēn-3-ons
|           CAS numurs = 58-22-0
|      ķīmiskā formula = C19H28O2
|              molmasa = 288,42
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 155 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī = praktiski nešķīst
|                 citi =
}}
'''Testosterons''' ({{val-la|testis}} — 'sēklinieks' + ''sterol'' —'sterīns') ir svarīgākais vīrišķais [[dzimumhormoni|dzimumhormons]].<ref>Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne, 1986, 293. lpp.</ref> Vīriešu organismā to producē [[sēklinieki|sēklinieku]] Leidiga šūnas. Nelielos daudzumos tas veidojas arī sieviešu [[olnīcas|olnīcās]], kā arī abu dzimumu [[virsnieres|virsnieru]] garozā. Pats testosterons ir bioloģiski visai neaktīvs, bet šūnās tas [[reducēšanās|reducējas]] (pievieno [[ūdeņradis|ūdeņradi]]) līdz aktīvajai formai — '''dihidrotestosteronam'''. To nodrošina īpašs [[ferments]], ko sauc par [[5-alfa-reduktāze|5-alfa-reduktāzi]]. Reta ģenētiskā defekta gadījumā 5-alfa-reduktāzes var nebūt vai arī būt ļoti maz — tad vīriešu dzimuma auglis attīstās ar sievišķā tipa [[dzimumorgāni]]em vai ar neattīstītiem vīrišķajiem dzimumorgāniem. Ja medicīniskiem mērķiem nepieciešams nomākt testosterona aktivitāti, lieto 5-alfa-reduktāzi inhibējošus medikamentus.

sentences:
struktūrformula]]
'''Amfetamīni''' ir vielu klase, kas iekļauj vairākus [[stimulanti|stimulantus]], [[entaktogēni|entaktogēnus]], [[halucinogēni|halucinogēnus]] un citas [[viela]]s. Tie satur [[feniletilamīns|feniletilamīna]] kodolu ar alfa ogleklim pievienotu metilgrupu. Amfetamīnu grupai pieder tādas vielas kā [[amfetamīns]], [[metamfetamīns]], [[efedrīns]], [[katinons]], [[MDMA]] un [[2,5-Dimetoksi-4-metilamfetamīns|DOM]]. Amfetamīni atrodas arī dabā, piemēram, [[efedra]]s un [[katas koks|katas koka]] augos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Hlorūdeņradis|Hlorūdeņraža]] molekulas modelis

Pudele ar 30% sālsskābi
|       citi nosaukumi = hlorūdeņražskābe
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl ūdenī (H2O)
|              molmasa = 36,46
|              blīvums = (37% šķīdums) 1180
|  kušanas temperatūra = 247 K (-26 °C) (38% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 321 K (48 °C) (38% šķīdums)
}}

sentences:
]]
'''Militārisms''' ir [[valsts]] [[politika]], kurai raksturīga intensīva bruņošanās, lai stiprinātu militāro potenciālu [[agresija]]i pret citām valstīm, kā arī [[ideoloģija]], kas attaisno militāra spēka lietošanu attiecībā pret citām valstīm.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Advekcija''' ({{val|la|Advectio}} — piegāde) ir [[gaiss|gaisa]] masu pārnese (ar to [[temperatūra|temperatūru]], [[gaisa mitrums|mitrumu]], [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienu]]) horizontālā virzienā atmosfēras spiediena starpības dēļ no vienas vietas uz otru (parasti starp sauszemi un jūru), svarīgs [[klimats|klimata]] veidotājfaktors. Zemes griešanās dēļ galvenā advekcija mērenajos platumos ir virzienā no rietumiem uz austrumiem (ziemeļu puslodē) un no austrumiem uz rietumiem (dienvidu puslodē). Tā nosaka klimatu gandrīz jebkurā mēreno platumu vietā. Tā, piemēram, mēreno jūras klimatu [[Eiropa]]s rietumos nomaina mēreni kontinentālais Austrumeiropā, ko savukārt nomaina kontinentālais Rietumsibīrijas klimats, to nomaina krasi kontinentālais Vidussibīrijas klimats un tam visbeidzot seko mitrais musonu klimats [[Āzija]]s austrumos.

sentences: '''"Seši tēli meklē autoru"''' ({{val|it|Sei personaggi in cerca d'autore}}) ir itāliešu dramaturga [[Luidži Pirandello]] visslavenākā luga. Luga pirmoreiz izrādīta tika [[1921]]. gadā, publicēta — [[1925]]. g.

sentences: '''Bannerets''', arī '''[[bruņinieks]] bannerets''' (angl. ''Knight banneret'') - [[Viduslaiki|viduslaikos]] bruņinieks, kuram ir tiesības vest kaujā karaspēka vienību (arī bruņiniekus), zem sava karoga, uz kura attēlots viņa [[ģerbonis|ģerboņa]] [[Heraldika|heraldiskais]] simbols.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hermanis fon Helmholcs
|     vārds_orig = Hermann von Helmholtz
|         attēls = Hermann von Helmholtz.jpg
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Potsdama|Potsdamā]], [[Vācija|Vācijā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1894
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Harlotenburga|Harlotenburgā]] (tagad iekļauta [[Berlīne|Berlīnē]])
|   dzīves_vieta = [[Vācija]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Ferdinands fon Helmholcs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = Frīdriha Vilhelma Medicīnas institūts [[Berlīne|Berlīnē]]
|        zinātne = [[fizika]], [[fizioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Vilhelms Vīns]]
|     sasniegumi = [[enerģijas nezūdamības likums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Hermanis fon Helmholcs''' ({{val|de|Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz}}; {{dat|1821|8|31|N}} — {{dat|1894|9|8|N}}) bija vācu dabaszinātnieks, kas darbojās [[fizika]]s, [[matemātika]]s un [[fizioloģija]]s nozarēs. Profesors [[Kēnigsberga]]s, [[Bonna]]s, [[Haidelberga]]s un [[Berlīne]]s universitātēs. Viņa fizikāli ķīmiskās metodes un atklājumi ievērojami ietekmēja tā laika zinātnes attīstību Eiropā.

sentences: ir [[virsma]], kam ir tikai viena puse un viena mala. Tas ir viens no objektiem, ko pēta topoloģijā.]]

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Edmunds Huserls
|          vārds_orig = Edmund Husserl
|              attēls = Edmund_Husserl_1900.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Edmunds Huserls 1900. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1859
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = [[Prostejova|Prosnica]], [[Austrijas impērija]] (tagad Prostejova, {{CZE}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1938
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Freiburga]], [[Trešais reihs]] (tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[epistemoloģija]], [[matemātika]]
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]], [[Berlīnes Humbolta Universitāte]], [[Vīnes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks = [[Teodors Celms]]
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Edmunds Gustavs Albrehts Huserls''' ({{val|de|Edmund Gustav Albrecht Husserl}}; dzimis {{dat|1859|4|8}}, miris {{dat|1938|4|26}}) bija [[Filozofija|filozofs]] un [[Matemātika|matemātiķis]],  [[Fenomenoloģija|fenomenoloģiskās]] skolas aizsācējs, profesors [[Getingenes Universitāte|Getingenes]] un [[Freiburgas Universitāte|Freiburgas Universitātēs]]. Viņa galvenie darbi ir "Pētījumi loģikas jomā" (1900—1901), "Eiropas zinātņu krīze un transcendentālā fenomenoloģija" (1936), "Pirmā filozofija" (1936—1939).

sentences:
[[Kategorija:Futbola stadioni pēc valsts|Monako]]
[[Kategorija:Monako]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Monako]]

sentences: '''Vecākā atskaņu hronika''', saukta arī par '''Rīmju hroniku''' ({{val|de|Älteste Livländische Reimchronik}}) ir otra senākā [[Livonijas hronika]] (sacerēta 1290—1296, vissenākā ir [[Indriķa hronika]]) par [[Krusta kari]]em Latvijā. Savu nosaukumu hronika dabūjusi no sastādījuma veida — tā sarakstīta dzejā, ar atskaņām (rīmēm) rindu galos. [[Jaunākā atskaņu hronika]] tika uzrakstīta kā šīs hronikas turpinājums un to sacerēja Livonijas ordeņa kapelāns [[Bartolomejs Hēneke]] pēc 1340. gada.

sentences: '''21. novembris''' ir gada 325. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (326. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 40 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristofs Frīdrihs Neanders
|     vārds_orig = Christoph Friedrich Neander
|         attēls = Christoph Friedrich Neander.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1723
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Iecava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]](tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1802
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Augstkalne (Augstkalnes pagasts)|Mežmuiža]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Eigēnika''' jeb '''eigenētika''' ({{val|el|ευγενες}} no ''eu'' — 'labi' un ''gennaô'' — 'dzimt') ir mācība par iedzimtības likumu izmantošanu cilvēka bioloģisko īpašību uzlabošanā, par pamatu ņemot [[selekcija]]s principus.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://vesture.eu/index.php/Eig%C4%93nika|title=Eigēnika - Vēsture|website=vesture.eu}}</ref> Tā kā vairākas [[nacisms|nacistiskās]] Vācijas represīvās programmas tika pamatotas ar eigēnikas atziņām, pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] attieksme pret eigēniku ir pretrunīga.

sentences:
kristālā; tos atdalot, var iegūt grafēnu]]
'''Grafēns''' ({{val|en|graphene}}) ir [[ogleklis|oglekļa]] viena [[atoms|atoma]] biezuma slānis, kas veidots ar [[Hibridizācija (ķīmija)|sp²]] starpatomu saitēm [[heksagons|heksagonālā]] divdimensiju [[kristāliskais režģis|kristāliskajā režģī]]. Tam piemīt liela mehāniskā cietība, laba [[siltumvadītspēja]] un [[elektrons|elektronu]] kustības spēja.
[[Kolumbijas Universitāte|Kolumbijas Universitātē]] veiktajos izmēģinājumos secināts, ka grafēns ir stiprākais materiāls, kāds jebkad testēts.<ref>[http://www.technologyreview.com/Nanotech/21098/?a=f Strongest Material Ever Tested] Technology Review 2008-07-17</ref>

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Brižita Bardo
| vārds_orig = ''Brigitte Bardot''
| attēls = Brigitte Bardot - 1962.jpg
| att_izmērs =
| komentārs = Brižita Bardo 1962. gadā
| dz vārds = Brižita Annemarija Bardo
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1934|9|28}}
| dz vieta = {{flagicon image|Flag of France.svg}} [[Parīze]], [[Francijas Trešā republika|Francija]]
| mirš datums =
| mirš vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktrise]], [[modele]], [[dziedātāja]], [[Dzīvnieku tiesības|dzīvnieku tiesību]] aktīviste
| darbības gadi = 1952—1973
| vecāki = Luijs Bardo<br />Annemarija Musela
| brāļi =
| māsas = Mižanū Bardo
| dzīvesbiedrs = * [[Rožē Vadims]] (1952—1957)
* [[Žaks Šarjē]] (1959—1962)
* [[Ginters Zakss]] (1966—1969)
* Bernards d'Ormals (1992—pašlaik)
| bērni = Nikolā Žaks Šarjē
| mājaslapa = https://www.fondationbrigittebardot.fr/
| paraksts = Brigitte Bardot Signature.svg
| paraksts_izm =
| apbalvojumi =
| dzimums = s
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Deniss Tarasovs
| color =
| series = "[[UgunsGrēks|UgunsGrēka]]"
| image =
| caption =
| first = "[[UgunsGrēks|UgunsGrēka]]" 284. sērija (5. sezona)
| last = "[[UgunsGrēks|UgunsGrēka]]" 8. sezona
| creator = Baiba Saleniece
| portrayer = [[Ģirts Liuziniks]]
| voice =
| lbl1 =
| data1 =
| lbl2 =
| data2 =
| lbl3 =
| data3 =
| nickname =
| alias =
| species =
| gender =
| occupation = Jurists
| title =
| family = [[Jānis Ziemelis]] (sievastēvs)
| spouse = [[Elizabete Timmermane]] (bijusī sieva) [[Santa Ziemele]] (bijusī draudzene)
| significantother =
| children = Jānis “Juniors” Ziemelis (bioloģiskais dēls, pieņemts pie Ziemeļu ģimenes.
| relatives =
| religion =
| nationality = [[latvieši|latvietis]]
| lbl21 =
| data21 =
| lbl22 =
| data22 =
| lbl23 =
| data23 =
| extra-hdr =
| lbl31 =
| data31 =
| lbl32 =
| data32 =
| lbl33 =
| data33 =
}}
'''Deniss Tarasovs''' ir [[TV3 Latvija]] seriāla "[[UgunsGrēks]]" tēls. Viņu tēlo [[latvieši|latviešu]] aktieris [[Ģirts Liuziniks]].

sentences:
spēles laikā [[Honkonga|Honkongā]].]]
'''Ekshibicionisms''' ir rīcība, kad cilvēks izrāda savas ķermeņa daļas, kuru izrādīšana sabiedrībā nav pieņemta, citiem svešiem cilvēkiem. Šīs ķermeņa daļas ir, piemēram, [[Krūts|krūtis]], [[Sēžamvieta|dibens]] un [[ģenitālijas]]. Ekshibicionismam var būt dažādi mērķi: tas var būt gan [[žests]], gan [[dzimumtieksme]]s apmierināšanas veids, gan [[humors|humora]] sastāvdaļa, gan šoka paņēmiens.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = LibreOffice
| title                  = LibreOffice
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = LibreOffice 6.0 sākuma skats
| developer              = [[The Document Foundation]]
| released               = {{dat|2011|1|25|}}
| frequently_updated     = Yes
| programming_language   = [[C++]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]]
| operating_system       = [[Linux]]
[[Unix]]
[[macOS]]
[[Berkeley Software Distribution|BSD]]
[[Microsoft Windows|Windows]]
| platform               = [[Vairākplatformu programmatūra|Vairākplatformu]]
| language               = Vairākvalodu
| status                 = Aktīvs
| genre                  = [[Biroja programmatūras komplekts]]
| license                = [[GNU LGPL]]v3 <ref name="About">{{Tīmekļa atsauce|url = http://www.libreoffice.org/about-us/license/|title = GNU LGPL License|accessdate = 7 January 2011|last = [[The Document Foundation]]|authorlink = |year = 2007|month = June}}</ref>
| website                = [http://www.libreoffice.org libreoffice.org]
}}

sentences:
{{Valodas infokaste
 | name        = Ēģiptiešu valoda
 | nativename  = r n km.t
<hiero>r:Z1 n km m t:O49</hiero>
 | region      = [[Senā Ēģipte|Senajā Ēģiptē]]
 | extinct     =
 | familycolor = Afroaziātu
 | fam1        = [[Afroaziātu valodas|Afroaziātu]]
 | fam2        =
 | script      =
 | iso1        =
 | iso2        = egy
 | iso3        = egy
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Ludvigs Vitgenšteins
|          vārds_orig = ''Ludwig Wittgenstein''
|              attēls =Ludwig Wittgenstein, Pencil on board2.png
|          att_izmērs =150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1889
|          dz_mēnesis =4
|            dz_diena =26
|            dz_vieta =[[Vīne]],  [[Austroungārija]]
|              m_gads =1951
|           m_mēnesis =4
|             m_diena =29
|             m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
|           pilsonība =[[Apvienotā Karaliste]]
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[analītiskā filozofija]]
|           intereses =[[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[loģika]], [[valodas filozofija]], [[matemātikas filozofija]], [[prāta filozofija]]
|              idejas =
|          alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Gotlobs Frēge|Frēge]], [[Bērtrands Rasels|Rasels]], [[Artūrs Šopenhauers|Šopenhauers]], [[Džordžs Mūrs|Mūrs]], [[Pjēro Srafa|Srafa]], [[Viljams Džeimss|Džeimss]], [[Franks Ramzejs|Ramzejs]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Sērens Kirkegors|Kirkegors]], [[Ļevs Tolstojs|Tolstojs]], [[Fjodors Dostojevskis|Dostojevskis]], [[Heinrihs Rudolfs Hercs|Hercs]], [[Ludvigs Bolcmanis|Bolcmanis]], [[Karls Krauss|Krauss]], [[Oto Veiningers|Veiningers]], [[Svētais Augustīns]], [[Johans Volfgangs fon Gēte|Gēte]], [[Osvalds Špenglers|Špenglers]]
|          ietekmējis =[[Bērtrands Rasels|Rasels]], [[Elizabete Anskomba|Anskomba]], [[Gilberts Rails|Rails]], [[Vīnes pulciņš]], [[Loģiskais pozitīvisms]], [[Analītiskā filozofija]], [[Ikdienas valodas filozofija]]
|               darbi =[[Tractatus Logico-Philosophicus]] (1921)
[[Philosophical Investigations]] (1951)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Ludvigs Jozefs Johans Vitgenšteins''' ({{val-de|Ludwig Josef Johann Wittgenstein}}, dzimis {{dat|1889|4|26}}, miris {{dat|1951|4|29}}) bija [[Austrija|austriešu]] filozofs, viens no ietekmīgākajiem 20. gadsimtā. Vitgenšteins savas dzīves laikā īpaši pievērsies lingvistikas pētīšanai.

sentences:
{{Šodiena}}
'''Datums''' ir [[kalendārs|kalendāra]] sistēmas noteiktas [[diena]]s [[identifikators]]. Vairumā kalendāra sistēmu datumu parasti pieraksta ar [[gads|gadu]], [[mēnesis|mēnesi]] un mēneša dienu. Bieži datuma apzīmējumā neraksta gadu, saprotot, ka gads ir pašreizējais vai atkarībā no konteksta.

sentences: '''Stāmerienas sagša''' ir sevišķi krāšņa [[villaine]], kas iegūta [[latgaļi|latgaļu]] apdzīvota novada [[senkapi|senkapos]]. Sagša atrasta arheoloģiskajos izrakumos [[Stāmerienas pagasts|Stāmerienas pagastā]] pie [[Ludza ezers|Ludza ezera]], nelielas upītes krastā, netālu no "Skolu" mājām. Sagšu atrada 1898. gadā ārsts [[Ernests Putniņš]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.letonika.lv/ | title=Putniņš Ernests}}</ref> atrokot kapu uzkalniņu, kuru pirms tam bija sedzis īpatnējs akmeņkrāvums, ko atzina par iespējamu rituālu veidojumu.<ref>Brastiņš E. Stāmereenes sagša.- Latvijas Saule, 1923, 2.nr., 10.-12.lpp</ref>

sentences:
[[Kategorija:Fizikas nozares]]
[[Kategorija:Kosmoloģija]]
[[Kategorija:Astronomija]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =  Indra Devi
|     vārds_orig = Eiženija Pētersone
|         attēls = Eiženija Pētersone 1920. gados.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2002
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Buenosairesa]], {{ARG}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}, {{DEU}}, {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[joga]]s skolotāja
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Vasīlijs Pētersons, Aleksandra Labunska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Jans Strakatijs (''Strakaty''), Zigfrīds Knauers
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Magicicada septendecim.jpg
| att_nosaukums = [[Faraoncikāde]]s (''Magicicada septendecim'')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| virskārta=Paraneoptera
| virskārta_lv=Blakšveidīgie
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| apakškārta    = Auchenorrhyncha
| apakškārta_lv =Cikādes
| infrakārta =Cicadomorpha
| infrakārta_lv =Cikāžveidīgie
| virsdzimta =Cicadoidea
| virsdzimta_lv =Cikāžu virsdzimta
| iedalījums    =
*[[Cikāžu dzimta]] (''Cicadidae'')
*[[Pūkcikāžu dzimta]] (''Tettigarctidae'')
| binomial=Cicadoidea <small>([[John Obadiah Westwood|Westwood]], 1840)</small><ref>[http://taxonomicon.taxonomy.nl/TaxonTree.aspx?id=83369&tree=0.1&syn=1 Taxon: Superfamily Cicadoidea Westwood, 1840]</ref>
| kategorijas=nē
}}
'''Cikāžu virsdzimta''' (''Cicadoidea'') ir [[cikāžveidīgie|cikāžveidīgo infrakārtas]] (''Cicadomorpha'') virsdzimta, kas apvieno 2 dzimtas. Šīs virsdzimtas sugas ir skaļākie kukaiņi pasaulē.<ref name=aus>[http://australianmuseum.net.au/Cicadas-Superfamily-Cicadoidea/ Cicadas: Superfamily Cicadoidea]</ref> Pastāv viedoklis, ka dažu cikāžu sugu kopīgi radītā skaņa tās aizsrgā pret to ienaidniekiem - [[putni]]em. Skaņa var sasniegt 120 [[decibels|decibelu]] skaļumu, kas cilvēka ausij ir jau sāpīgi.<ref name=aus/> Kopīgi dziedot, putniem ir grūti noteikt arī cikādes atrašanās vietu.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas Svētā Krusta baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Karmelitu_baznycia_2007-04-12.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas Svētā Krusta baznīca
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label = Kauņas Svētā Krusta baznīca
| position = left
| latd  = 54.889817  | latNS  = N
| longd = 23.920256  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Kauņas apriņķis]], [[Kauņa]], [[Centra seņūnija]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[baroks]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1700]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas Svētā Krusta katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q4120823"
}
</mapframe>
'''Kauņas Svētā Krusta baznīca''', saukta arī '''Karmelītu baznīca''' ({{val|lt|Kauno Šv. Kryžiaus (Karmelitų) bažnyčia}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] baznīca, kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētā [[Kauņa|Kauņā]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Pēdējā Pangeja''' (saukta arī par '''''Pangaea Ultima''''', '''''Pangaea Proxima''''', '''''Neopangaea''''' un '''''Pangaea II''''') ir nākotnē iespējams [[superkontinents]], kas ir arī alternatīva [[Amāzija]]i. Ja piekrīt [[superkontinentu cikls|superkontinentu cikla]] teorijai, tad tas varētu rasties tuvākajos 250 miljonos gadu. Rodoties šim kontinentam, [[Atlantijas okeāns]] nākotnē varētu izzust pavisam, radot milzīgas [[tuksnesis|tuksnešu]] teritorijas, kur varētu reģistrēt ekstrēmi augstas temperatūras.

sentences:
ar komentāriem Dēvanāgarī rakstā (18. gadsimts)]]
'''Dēvanāgarī''' ({{val|sa|देवनागरी}}, [[SSTA]]: {{IAST|Dēvanāgarī}}) ir rakstības sistēma, ko lieto atsevišķi vai kopā ar citām rakstu sistēmām vairākās [[Indijas valodas|Indijas valodās]], ieskaitot [[Sanskrits|sanskritu]], [[hindi]], [[Marathu valoda|marathu]], [[Sindhu valoda|sindhu]], [[Bihāri valodas|bihāri]], [[Bhili valoda|bhili]], [[Marvaru valoda|marvaru]], [[Konkanu valoda|konkanu]], [[Bhodžpūru valoda|bhodžpūru]], [[Nepāliešu valoda|nepāliešu]], [[nevaru valoda]] [[Nepāla|Nepālā]] un dažreiz [[Kašmiriešu valoda|kašmiriešu]] un [[Romāni valoda|romāni]] valodā. Raksta un lasa no kreisās uz labo pusi, tāpat kā [[latviešu valoda|latviešu valodā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Maurice Wilkins
| attēls =Maurice wilkins.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1916
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =15
| dz_vieta =Pangaroa, {{NZL}}
| m_gads =2004
| m_mēnesis=10
| m_diena=5
| m_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas = [[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]],
[[Manhetenas projekts]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Birmingemas Universitāte]]
| zinātne =[[molekulārā bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[DNS]] struktūra
| apbalvojumi =1962. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
var pamanīt jau no 80 km attāluma]]
'''Meteoroloģiskā redzamība''' ir attālums, no kura [[diena|dienā]] pazūd pēdējās kāda objekta pazīmes, bet [[nakts|naktī]] vairs nevar redzēt noteiktas intensitātes [[gaisma]]s avotu. Redzamību var novērtēt pēc acumēra ar 10 ballu optiskās redzamības skalu. Meteoroloģiskā redzamība ir atkarīga no putekļu daudzuma gaisā, ūdens pilieniņu un ledus kristāliņu daudzuma, kuri izkliedē gaismu un pasliktina redzamību līdz dažiem kilometriem. Vēl vairāk redzamību samazina [[dūmaka]], [[migla]], [[nokrišņi]], [[putenis]], [[smilšu vētra]]. Dažreiz spēcīga [[lietus]] vai miglas laikā redzamība var būt pat tikai daži metri.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = Christopher Marlowe
|         attēls = Christopher Marlowe.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Iespējamais Mārlova portrets Kembridžā
|     dz_dat_alt = kristīts {{dat|1564|2|26}}
|        dz_gads = 1564
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Kenterberija]], [[Kenta]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1593
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Debtforda]], [[Londona]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[renesanses laika angļu teātris]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = [[Viljams Šekspīrs]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija perhlorāta formulvienības struktūrformula

Pudele ar anhidronu

Magnija perhlorāta heksahidrāta paraugs
|       citi nosaukumi = anhidrons
|           CAS numurs = 10034-81-8
64010-42-0 (hidrāts)
13446-19-0 (heksahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Mg(ClO4)2
|              molmasa = 223,206
|              blīvums = bezūdens vielai 2210
|  kušanas temperatūra = 251 °C (bezūdens viela)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 99,601 g uz 100 ml
|                 citi =
}}
'''Magnija perhlorāts''' (Mg(ClO4)2) ir [[magnijs|magnija]] un [[perhlorskābe]]s sāls. Tā ir balta pulverveida viela, kas ir spēcīgs [[oksidētājs]]. Bezūdens magnija perhlorāts ir ārkārtīgi [[higroskopiskums|higroskopisks]], tādēļ to sauc arī par '''anhidronu'''. Anhidrons spēj piesaistīt līdz pat 60% ūdens no savas masas. Heksahidrāts Mg(ClO4)2 · 6H2O ir adatveida kristāli, kas pie 147 °C izšķīst savā kristalizācijas ūdenī.

sentences: s karte XIII. gs. vidū. Kuršu un zemgaļu karaspēks ar kuģiem ieradās Daugavas grīvā un ieņēma nocietināto Daugavgrīvas klosteri.]]

sentences:
[[Kategorija:Ģenētika]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]
[[Kategorija:Mikrobioloģija]]
[[Kategorija:Medicīnas ētika]]
[[Kategorija:Bioētika]]

sentences: '''Teoloģija''' ({{val|el|Θεός}} (''theos'') — 'Dievs' un ''λόγος'' (''logos'') — 'mācība') ir kādas [[reliģija]]s [[reliģiska doktrīna|doktrīnu]] kopums. Teoloģija iespējama tikai [[Teisms|teismā]]. Tiek mācīta dažādu iemeslu dēļ. Daži to apgūst, lai labāk izprastu savu reliģiju, savukārt citi noskaidro atšķirības starp dažādām reliģijām.

sentences: '''Ciparparaksta standarts''' jeb '''DSS'''<ref>{{AkadTerm|term=Ciparparaksta standarts|lang=LV}}</ref> ({{val-en|Digital Signature Standard}}) ir ASV [[Federālais informācijas apstrādes standarts]] (FIPS) PUB 186-4.<ref>{{Tīmekļa atsauce |URL=http://nvlpubs.nist.gov/nistpubs/FIPS/NIST.FIPS.186-4.pdf |title=Digital Signature Standard (DSS) |date=2013. gada jūlijs |doi = 10.6028/NIST.FIPS.186-4 |language=en |format=PDF}}</ref> Tas izmanto [[Ciparparaksta algoritms|Ciparparaksta algoritmu]] (DSA), [[RSA šifrēšanas algoritms|RSA]] vai [[Eliptiskās līknes ciparparaksta algoritms|Eliptiskās līknes ciparparaksta algoritmu]] (ECDSA) kā paraksta algoritmus, kā arī [[Drošais jaukšanas algoritms|Drošo jaukšanas algoritmu]] (SHA) kā ziņojumu jaucējvērtību aprēķināšanas algortmu.

sentences: '''Manometrs''' ir mērierīce [[spiediens|spiediena]] mērīšanai gan gāzēs, gan šķidrumos. Zemes atmosfēras spiedienu (spiediena izmaiņas) mēra ar [[barometrs|barometriem]].

sentences: '''Tabula''' ir veids, kā vizuāli attēlot un vienlaicīgi arī sakārtot vai organizēt datus. Tabula nav vienīgais veids datu sakārtošanai, taču tā ir valdošā metode komunikācijā, pētījumos un datu analīzē. Šāds datu organizēšanas veids ir sastopams presē, ar roku rakstītās piezīmēs, datoru programmatūrā, [[arhitektūra|arhitektūrā]], ceļa zīmēs un vairākās citās vietās. Tabulas var ievērojami atšķirties savā daudzpusībā, struktūrā, elastīgumā, attēlojumā un lietojumā. Grāmatās un tehniskajos rakstos tabulas parasti atdala no galvenā teksta numurētos un izceltos blokos.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|dzimta=Cyperaceae|autors=L.|suga_lv=Divmāju grīslis|suga=Carex dioica|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|rinda=Poales|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|attēls=Carex dioica weiblein.jpeg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex dioica}}'''Divmāju grīslis''' ({{val|la|Carex dioica}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Izolētas atradnes ir arī [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-dioica-l/|title=divmāju grīslis - Carex dioica L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-08}}</ref>

sentences: '''Digitālais mārketings''' ir [[tirgzinība]]s forma, kas koncentrējas uz mārketinga aktivitātēm digitālajā vidē, ar to saprotot vairākas galveno aktivitāšu platformas – e-pasta mārketingu, interneta pārlūku mārketingu, sociālo tīklu mārketingu, mobilo (viedtālruņu) mārketingu.<ref>[http://www.huffingtonpost.com/johana-reyes/digital-marketing-the-bes_b_5716955.html The 5 Most Common Digital Marketing Strategies]</ref> Katrā no šīm platformām tiek izmantoti dažādi mērķa tirgus sasniegšanas kanāli un tehniskie risinājumi, bet, ņemot vērā digitālo tehnoloģiju savstarpējo saistību, laba digitālā mārketinga kampaņa parasti notiek visās platformās. Piemēram, [[viedtālrunis|viedtālruņa]] lietotājam tiek nosūtīts [[e-pasts]], kura saturā iekļauta saite uz [[tiešsaistes sociālais tīkls|sociālā tīkla]] lapu ar informāciju, kas atrodama arī [[tīmekļa pārlūkprogramma|interneta pārlūka]] meklēšanas rezultātos.

sentences:
{{Infobox building
| name                   = Dauningstrīta 10
| image                  = 10 Downing Street. MOD 45155532.jpg
| caption                =
| location_town          = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Londona|Vestminstera}}
| location_country       =
| coordinates            = {{Coord|51.5033|-0.1275|region:GB-LND_type:landmark|display=title,inline}}
| completion_date        = 1684
| architect              =
| embedded               =
| map_type               =
| map_caption            =
| client                 =
|current_tenants         =
| logo                   =
| website                = [https://www.gov.uk/government/organisations/prime-ministers-office-10-downing-street gov.uk]
| engineer               =
| construction_start_date= 1682
| date_demolished        =
| style                  =
}}
'''Dauningstrīta 10''' ({{val|en|10 Downing Street}}) ir [[Lielbritānijas valdība]]s atrašanās vieta un Valsts kases pirmā lorda (''First Lord of the Treasury''), kas kopš 1905. gada arī ir [[Apvienotās Karalistes premjerministrs]], oficiālā rezidence un darba vieta.

sentences: '''''ESCP Business School''''' ({{val|fr|École supérieure de commerce de Paris}}) ir [[Eiropa]]s biznesa augstskola ar vairākām universitātes pilsētiņām, kas atrodas [[Parīze|Parīzē]], [[Londona|Londonā]], [[Berlīne|Berlīnē]], [[Madride|Madridē]] un [[Turīna|Turīnā]]. ''ESCP'' dibināta 1819. gadā un ir visvecākā biznesa skola pasaulē.<ref name="generation-europe.eu">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.generation-europe.eu/assets/resources/youth_centre/career_development_and_employment/career_guidance/FocusOn2012-09Business-SchoolUK.pdf |title=Focus On - Generation Europe Foundation - Business schools and career opportunities |access-date={{dat|2013|09|17||bez}} |archive-date={{dat|2013|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130921053937/http://www.generation-europe.eu/assets/resources/youth_centre/career_development_and_employment/career_guidance/FocusOn2012-09Business-SchoolUK.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130921053937/http://www.generation-europe.eu/assets/resources/youth_centre/career_development_and_employment/career_guidance/FocusOn2012-09Business-SchoolUK.pdf |date={{dat|2013|09|21||bez}} }}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Invisible Woman''
| attēls                   =  The Invisible Woman poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Reifs Fainss]]
| producents               =
* [[Kerolīna Marksa Blekvuda]]
* [[Stjuarts Makinnons]]
* [[Gabriela Tana]]
* [[Kristiāns Baute]]
* Reifs Fainss
| scenārija autors         = [[Abija Morgana]]
| galvenajās lomās         =
* Reifs Fainss
* [[Felisita Džonsa]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Toms Holanders]]
* [[Džoanna Skanlana]]
* [[Džons Kavanahs]]
| mūzika                   = [[Ilans Eškeri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[BFI]]''
* ''[[Headline Pictures]]''
* ''[[Westend Films]]''
* ''[[Magnolia Mae Films]]''
* ''[[Taeoo Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|8|31|Tellaridas filmu festivāls|2014|2|7|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/invisible-woman-2013|title=The Invisible Woman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 29, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1700845/?ref_=bo_se_r_1|title=The Invisible Woman|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 29, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Invisible Woman''''' ir 2013. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Klēras Tomalinas tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors un galveno lomu atveidotājiem ir [[Reifs Fainss]]. Citas lomas atveido  [[Felisita Džonsa]], [[Kristīna Skota Tomasa]], [[Toms Holanders]], [[Džoanna Skanlana]] un [[Džons Kavanahs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|8|31||bez}} Tellaridas filmu festivālā. Filmas pamatā ir patiesi notikumi.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Pasažieru dīzeļvilciens dodas Zeļķu tilta virzienā.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Daina Jāņkalne
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1963
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 20
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta = [[Jūrmala]]
| pilsonība =
| tautība = Latviešu
| nodarbošanās = {{hlist|Žurnāliste|Režisore|Producente}}
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| dzīvesbiedrs = [[Kristaps Gulbis]]
| bērni = 3
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Daina Jāņkalne''' (dzimusi {{dat|1963|12|20}} [[Rīga|Rīgā]]) ir latviešu televīzijas un radio sarunu šovu vadītāja, veidotāja, redaktore un producente. Pazīstama kā televīzijas raidījumu ''Ienesīga vieta, Abi labi, Starp mums runājot, Sieviete. Personīgi.'' vadītāja un veidotāja un [[Latvijas Radio]] 1 šova ''Kā labāk dzīvot'' prezentētāja.<ref name="nra.lv">{{Tīmekļa atsauce|url=https://nra.lv/kultura/personibas/217408-daina-jankalne-atkal-ekranos-sieviesu-pasauli-atklajot.htm|title=Daina Jāņkalne atkal ekrānos. Sieviešu pasauli atklājot|website=nra.lv|access-date=2020-12-30|language=lv}}</ref><ref name="stv-pirma-sieviete-personigi-tresdiena-2019-gada-14-augusts-plkst-21-un-00">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tvepg.eu/lv/latvia/channel/stv_pirma/review/20190814210000/sieviete_personigi|title=STV Pirmā! - Sieviete. Personīgi. - trešdiena, 2019. gada 14. augusts, plkst. 21 un 00|last=TVEpg.eu|website=tvepg.eu|access-date=2020-12-30|language=lv}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnamīda adenīndinukleotīda struktūra
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = C21H27N7O14P2
|              molmasa = 663,425
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Česlavs Milošs
|     vārds_orig = ''Czesław Miłosz''
|         attēls = Czesław Miłosz 2011(Lt, detail).jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Pastmarka, izdota par godu Česlava Miloša 100. dzimšanas dienai
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1911
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Šeteņi]] netālu no [[Ķēdaiņi]]em,
[[Kauņas guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2004
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Krakova]], {{POL}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (no 1970. gada)
|        tautība = [[Poļi|polis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Aleksandrs Milošs, Veronika Kunata
|          brāļi = Andžejs Milošs
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Janīna (mirusi 1986. gadā),
 Karola (mirusi 2002. gadā)
|          bērni = Antonijs (1947)
Jānis Pēteris (1951)
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda|poļu]]
|        periods = 1930—2004
|          žanri = [[dzeja]], [[esejas]], [[proza]], [[tulkojumi]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "[[Sagūstītais prāts]]" (''Zdobycie władzy'', 1953)
|    ietekmējies = [[Oskars Milošs]]
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte|Stefana Batorija Universitāte]]
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1980)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Stanozolola struktūrformula
|       citi nosaukumi = 17α-metil-5α-androstāno[3,2-c]pirazol-17β-ols,
vinstrols, strombaforts
|           CAS numurs = 10418-03-8
|      ķīmiskā formula = C21H32N2O
|              molmasa = 328,49
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Stanozolols''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]] — [[dihidrotestosterons|dihidrotestosterona]] atvasinājums, kam 2. un 3. pozīcijā pievienots [[pirazols|pirazola]] heterocikliskais gredzens. Stanozololu izmanto medicīnā [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] biosintēzes traucējumu un [[kaheksija]]s ārstēšanā. Stanozolols veicina traumu un [[apdegums|apdegumu]] dzīšanu, atveseļošanos pēcoperāciju periodā un pēc [[staru terapija]]s. Lieto arī [[toksiskā struma|toksiskās strumas]], [[osteoporoze]]s, dažu [[anēmija]]s veidu ārstēšanai.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Augškalnes Svētās Ģimenes Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Augškalnes katoļu baznīca.JPG
| image_size            = 290px
| caption               = Augškalnes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Augškalnes baznīca
| position = left
| latd  =56 | latm  =5 | lats  =4  | latNS  = N
| longd =26  | longm =53  | longs =48  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Augšdaugavas novads]], [[Ambeļu pagasts]], [[Augškalne]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1947]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Andrejs Aglonietis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1946]]
| year_completed        = [[1947]]
| length                = 18,50 m
| width                 = 8,50 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks|koka]], apšūta ar[[Ķieģelis|ķieģeļiem]]
}}
'''Augškalnes Svētās Ģimenes Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Ambeļu pagasts|Ambeļu pagasta]] apdzīvotā vietā [[Augškalne|Augškalnē]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Staronova sinagoga
| native_name           = ''Staronová synagoga''
| image                 = Praha Staronova Synagoga.jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Prāga
| map_caption           =
| map_size              =
| latd  = 50 | latm  =  5 | lats  = 24 | latNS  = N
| longd = 14 | longm = 25 | longs =  7 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Jūdaisms]]
| location              = {{vieta|Čehija|Prāga}}
| consecration_year     =
| status                = Darbojas
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[Gotiskā arhitektūra|Gotika]]
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1270
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Staronova sinagoga''' ({{val|cs|Staronová synagoga}}, {{val|de|Altneu-Synagoge}}), arī '''Jaunā Vecā sinagoga''', atrodas [[Prāga|Prāgā]], [[Čehija|Čehijā]]. Šī ir vecākā sinagoga Eiropā, kas darbojas vēl joprojām.

sentences: '''Latvijas novadu karogi''' tika izstrādāti jaunajiem [[Novads|novadiem]] pēc [[2009. gads|2009]]. gadā pabeigtās [[Latvijas administratīvais iedalījums|administratīvi teritoriālās reformas]]. Tāpat kā [[Latvijas novadu ģerboņi|novadu ģerboņi]], pēc 2021. gada reformas jaunajiem novadiem ir jāizstrādā jauni karogi, ja novada robežas ir mainījušās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/1-julija-no-119-latvijas-pasvaldibam-paliks-42-kads-bus-gerbonu-liktenis.a410404/|title=1. jūlijā no 119 Latvijas pašvaldībām paliks 42. Kāds būs ģerboņu liktenis?|website=[[lsm.lv]]|access-date=2021-08-17|date=2021-05-25|language=lv}}</ref>

sentences:
''Sīkākus datus par cēlgāzēm var atrast rakstā [[cēlgāzes]].''
{{Commonscat|Noble gases}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olivers Kromvels
| vārds_orģ = ''Oliver Cromwell''
| attēls = Oliver Cromwell.jpg
| amats = [[Lords Protektors]]
| term_sākums = {{Dat|1653|12|16|N}}
| term_beigas = {{Dat|1658|09|03|N}}
| priekštecis = [[Čārlzs I Stjuarts]] (karalis)
| pēctecis = [[Ričards Kromvels]] (Lords Protektors)
| dzim_dati = {{Dat|1599|4|25}}
| dzim_vieta = [[Hantingdona]], [[Kembridžšīra]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas karaliste]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1658|9|3|1599|4|25}}
| mir_vieta = [[Londona]],  [[Anglijas republika]]
| tautība =
| partija =
| dzīvesb =
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija = [[kalvinisms]]
| paraksts = Autograph-OliverCromwell.png
| piezīmes =
}}
'''Olivers Kromvels''' ({{val|en|Oliver Cromwell}}, dzimis {{Dat|1599|4|25}}, miris {{Dat|1658|9|3}}) bija [[Anglijas Karaliste|angļu]] 17. gadsimta pirmās puses karavadonis un politiķis. [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā izvirzījās par vienu no [[Jaunā parauga armija]]s militārajiem līderiem. Pēc tam, kad 1649. gadā ar nāvi tika sodīts karalis [[Čārlzs I Stjuarts]], Kromvels dominēja valsts politikā, iekaroja [[Skotija|Skotiju]] un [[Īrija|Īriju]], bet no 1653. līdz 1658. gadam ieņēma [[Lords Protektors|Lorda Protektora]] amatu, faktiski būdams [[diktators]].

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums=Luksemburgas ģerbonis
|attēls=Coat of arms of Luxembourg.svg
|attēla_platums=200
|vidējais=Coat of arms of Luxembourg (Middle).svg
|vidējais_platums=150
|vidējais_paraksts=Luksemburgas vidējais ģerbonis
|mazais=Coat of arms of Luxembourg (Lesser).svg
|mazais_platums=80
|mazais_paraksts=Luksemburgas mazais ģerbonis
|īpašnieks=
|ieviests=[[1974. gads|1974]]
|pušķis=
|vainags=
|ķivere=
|vairogs=
|turētāji=
|pamatne=
|devīze=
|ordeņi=
|citi_elementi=
|agr_versijas=
|lietojums=
}}

sentences:
{| cellspacing="0" cellpadding="0" style="padding:0; margin: 0.5em 0 0.5em 1em; background:none; float:right; width:250px"
|
{| cellspacing="0" cellpadding="0" style="padding:0; margin:0; border:1px solid #ABCDEF; background:#F1FAFF; float:right; width:250px"
| colspan="3" style="padding:5px; border-bottom: 1px dotted #ABCDEF; text-align:center; font-size:150%"| {{{valsts nosaukums ģenitīvā}}} Kandidatūra dalībai ES
|-

{{#if:{{{logo<includeonly>|</includeonly>}}}|
{{!}}-
{{!}} colspan="3" style="padding:5px; background:#F7FDFF" {{!}}
}}
|- style="font-size:95%"
| colspan="3" style="background:#F1FAFF; border-top: 1px dotted #ABCDEF"|
{| style="background:none; width:100%"
| style="text-align:right; padding-right:6px; padding-left:6px; width:50%" | '''Statuss'''
| style="text-align:left" | {{{statuss}}}
{{#if: {{{atvērtas nodaļas|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}-
{{!}} valign="top" style="text-align:right; padding-right:6px; padding-left:6px" {{!}} '''Atvērtas nodaļas'''
{{!}} style="text-align:left"  {{!}} {{{atvērtas nodaļas}}}
{{!}}-
{{!}} valign="top" style="text-align:right; padding-right:6px; padding-left:6px" {{!}} '''Slēgtas nodaļas'''
{{!}} style="text-align:left"  {{!}} {{{slēgtas nodaļas}}}
}}
{{#if: {{{vietne|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}-
{{!}} style="text-align:right; padding-right:6px"{{!}} '''Vietne'''
{{!}} style="text-align:left" {{!}} {{{vietne}}}}}
|}
|-
| colspan="3" style="background:white; border-bottom: 1px dotted #ABCDEF; border-top: 1px dotted #ABCDEF" |
|-
| height=5px |
|- style="text-align:right; font-size:90%"
| style="width:33%" |
| style="width:33%; padding-right:6px" | '''[[Eiropas Savienība|ES]]'''
| style="width:33%; padding-right:6px" | '''[[{{{valsts}}}]]'''
|- style="text-align:right; font-size:90%"
| style="padding-right:6px" | '''[[Iekšzemes kopprodukts|IKP]] ([[ASV dolārs|USD]] [[miljards|mld]].)'''
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | 14.712,000
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | {{{IKP}}}
|- style="text-align:right; font-size:90%"
| style="padding-right:6px" | '''Platība (km²)'''
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | 4.324.782
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | {{{platība}}}
|- style="text-align:right; font-size:90%"
| style="padding-right:6px" | '''Iedzīvotāji'''
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | 497.198.740
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | {{{iedzīvotāju skaits}}}
|-
| height=5px|
|}
|-
| style="opacity:.50"|
[[image:pix.gif|1px]]

[[image:pix.gif|1px]]

[[image:pix.gif|1px]]

[[image:pix.gif|1px]]

[[image:pix.gif|1px]]

|}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences: '''Vistleras Olimpiskais parks''' ir [[2010. gada ziemas olimpiskās spēles|2010. gada ziemas olimpiskās spēļu]] ziemas sporta veidu norises vieta. Parks atrodas Kalagānu ielejā, [[Vistlera]]s rietumos. Šajā parkā norisinās [[biatlons|biatlona]], [[distanču slēpošana]]s, [[ziemeļu divcīņa]]s un [[tramplīnlēkšana]]s sacensības. Pēc Olimpiskajām spēlēm sporta komplekss tiks izmantots publiskām vajadzībām un sacensību rīkošanai.

sentences: '''Antarktikas tūrisma operatoru starptautiskā asociācija''' ('''IAATO''' — no {{val|en|International Association of Antarctic Tour Operators}}) ir starptautiska [[asociācija]], kas apvieno [[Antarktika|Antarktikā]] [[tūrisms|tūrisma]] pakalpojumus sniedzošās kompānijas. Dibināta 1991. gadā, kad tajā ietilpa 7 kompānijas. 2011./2012. gada sezonā asociācijā ietilpst vairāk kā 100 kompānijas no [[Argentīna]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Austrālija]]s, [[Beļģija]]s, [[Čīle]]s, [[Dienvidāfrika]]s, [[Francija]]s, [[Itālija]]s, [[Japāna]]s, [[Jaunzēlande]]s, [[Kanāda]]s, [[Krievija]]s, [[Ķīna]]s, [[Nīderlande]]s, [[Norvēģija]]s, [[Šveice]]s, [[Vācija]]s, [[Zviedrija]]s un [[Folklenda Salas|Folklenda Salām]].<ref>[http://apps.iaato.org/iaato/directory/list.jsf IAATO membership directory 2011-2012]</ref><ref>[http://iaato.org/history-of-iaato History of IAATO]</ref> Organizācija apvieno vairāk par 95% no reģionā praktizējošajām tūrisma kompānijām. Asociācijas galvenais uzdevums ir "pārstāvēt, propagandēt un praktizēt drošu un pret vidi atbildīgu privāto tūrismu Antarktikā".<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.antarctica.gov.au/about-antarctica/tourism/antarctic-non-government-operations |title=Antarctic non-Government Operations |access-date={{dat|2011|11|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111107031024/http://www.antarctica.gov.au/about-antarctica/tourism/antarctic-non-government-operations |archivedate={{dat|2011|11|07||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfrēds Redklifs-Brauns
|     vārds_orig = ''Alfred Radcliffe-Brown''
|         attēls = Alfred Radcliffe-Brown.jpg
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Birmingema]], [[Apvienotā Karaliste]]
|         m_gads = 1955
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Londona]], [[Apvienotā Karaliste]]
|        tautība = [[Anglija|anglis]]
|   darba_vietas = [[Keiptaunas Universitāte]], [[Sidnejas Universitāte]], [[Čikāgas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[antropoloģija]]
|    pasniedzēji =
|     sasniegumi = [[strukturālfunkcionālisms]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
}}
Sers '''Alfrēds Redžinalds Redklifs-Brauns''' (''Alfred Reginald Radcliffe-Brown''; dzimis {{dat|1881|1|17}}, miris {{dat|1955|10|24}}) bija [[Apvienotā Karaliste|britu]] [[sociālantropoloģija|sociālantropologs]]. [[Strukturālais funkcionālisms|Strukturālā funkcionālisma]] pamatlicējs. Līdz ar [[Broņislavs Malinovskis|Broņislavu Malinovski]] tiek uzskatīts par mūsdienu [[sociālā antropoloģija|sociālās antropoloģijas]] nodibinātāju.

sentences:
[[Kategorija:Datoru aritmētika]]
[[Kategorija:Informācija|Mervieniba]]
[[Kategorija:Mērvienības]]

sentences:
{{otheruses4|ķīmisku vielu|Kampars (nozīmju atdalīšana)|kampars}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kampara struktūrformula un molekulas modelis

Attīrīts kampars
|       citi nosaukumi = ''d''-2-keto-1,7,7-trimetilnorkampāns,
''d''-2-kampanons, 2-bornanons,
1,7,7-trimetilbiciklo[2.2.1]heptān-2-ons
|           CAS numurs = 76-22-2
|      ķīmiskā formula = C10H16O
|              molmasa = 152,24
|              blīvums = 990
|  kušanas temperatūra = 179,75 °C
| viršanas temperatūra = 204 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,12 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Kampars''' (C10H16O) ir [[terpenoīdi|terpenoīds]], kurš pieder pie [[ketoni]]em (tā saucamais monoterpēnu ketons). Tā ir bezkrāsaina kristāliska viela, kam piemīt raksturīgs kampara aromāts. Kampars kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā [[heksagonālā singonija|heksagonāli]] plāksnīšveida kristāli. Ūdenī šķīst vāji, labi šķīst spirtā un [[ēteris|ēterī]]. Kampars ir optiski aktīva viela, kam ir divi [[optiskā izomērija|optiskie izomēri]] un [[racemāts|racēmiskais maisījums]] ar nedaudz zemāku kušanas temperatūru. Kampara molekulā ir divi asimetriskie [[ogleklis|oglekļa]] atomi, tomēr pazīstami tikai divi, nevis četri spoguļizomēri, jo pārējie divi ir pārāk nestabili saspriegto ķīmisko saišu dēļ. Visbiežāk sastopams ir ''d''-kampars, kurš gaismas polarizācijas plakni griež pa labi; parasti ar nosaukumu "kampars" saprot tieši šo izomēru. Kampara molekulai ir sarežģīta bicikliska uzbūve (tās pamatā ir [[cikloheksāns|cikloheksāna]] gredzens ar oglekļa "tiltiņu" pa vidu — tādu struktūru sauc par norkampānu).

sentences:
{{īpašvārdu atveidošana}}
{{Muzeja infokaste
 |name          =Valsts mākslas muzejs
 |image         = SMK Entrance.jpg
 |imagesize     = 300
 |map_type      =
 |map_caption   =
 |latitude      =
 |longitude     =
 |established   = {{dat|1896|||N|bez}}
 |dissolved     =
 |location      = Sølvgade 48 <br />[[Kopenhāgena]], [[Dānija]]
 |type          = [[Valsts mākslas muzejs]]
 |visitors      = 424 710 (2007)<ref>{{da icon}} [http://www.visitdenmark.com/NR/rdonlyres/6B0978E0-6822-4A88-9973-B2573288B329/0/VisitDenmarkAttraktionsstatistik2007_Top50.pdf Attraktionsstatistikken 2007 - top50] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120215054248/http://www.visitdenmark.com/NR/rdonlyres/6B0978E0-6822-4A88-9973-B2573288B329/0/VisitDenmarkAttraktionsstatistik2007_Top50.pdf |date={{dat|2012|02|15||bez}} }}. 2008-04-25.</ref>
 |director      = Mikels Bogs (''Mikkel Bogh'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|last1=Bergløv|first1=Emil|title=På guidet tur med direktøren: Mikkel Bogh græder ikke over god kunst|url=http://politiken.dk/kultur/kunst/ECE2241683/paa-guidet-tur-med-direktoeren-mikkel-bogh-graeder-ikke-over-god-kunst/|website=Politiken|accessdate=12 January 2015}}</ref>
 |curator       =
 |publictransit = Autobusa pietura: ''Georg Brandes Plads, Parkmuseerne''

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Antonijs Posevino
|          vārds_orig = ''Antonio Possevino''
|              attēls = Antonio Possevino (1533-1611).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1533
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Mantuja]], (tagad {{ITA}})
|              m_gads = 1611
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Ferrāra]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hanss fon Krannhalss
|     vārds_orig = ''Hanns von Krannhals''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1911
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1970
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Līneburga]], [[Lejassaksija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks, tulks, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksiljona struktūrformula

Hidroksiljona modeļi
|       citi nosaukumi = hidroksīda jons
|           CAS numurs = 14280-30-9
|      ķīmiskā formula = OH−
|              molmasa = 17,01
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Hidroksiljons''' ir negatīvi lādēts divatomu [[jons]], kas satur [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Tas veidojas, [[elektrolītiskā disociācija|elektrolītiski disociējot]] [[ūdens|ūdenim]] vai šķīstošajiem bāziskajiem [[hidroksīdi]]em. Hidroksiljoni atrodas cieto bāzisko hidroksīdu un bāzisko [[sāļi|sāļu]] kristālrežģī; tie arī konstatēti izolētā veidā gāzes fāzē.

sentences: '''Molekulārie motori''' ir [[molekulārās mašīnas]], kas pārveido [[Enerģija|enerģiju]], parasti ķīmisko, mehāniskā [[Darbs (fizika)|darbā]]. Piemēram, daudzi no [[Olbaltumvielas|proteīniem]] veidoti molekulārie motori izmanto [[Adenozīntrifosforskābe|ATF]] hidrolīzes rezultātā atbrīvoto [[Gibsa brīvā enerģija|brīvo enerģiju]], lai veiktu darbu.<ref>Bustamante C, Chemla YR, Forde NR, Izhaky D (2004). "Mechanical processes in biochemistry". Annu. Rev. Biochem. '''73''': 705–48. doi:10.1146/annurev.biochem.72.121801.161542. <nowiki>PMID 15189157</nowiki>.</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|Fuldas upi|Fulda|Fulda}}
{| align="right" cellpadding="4" cellspacing="0"  style="margin: 0 0 1em 1em; border: 1px solid #999; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; background-color: #CEDAF2"
! colspan="2" style="background-color: #003399" |
{| style="background: #003399" align="center" width="100%"
| padding=15px|
| style="background: #003399" align="center" width="100%" | '''Fulda'''
| padding=15px|
|}
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|Fulda lejpus Kaseles
|-
|| Garums || align=center style="background: #f7f8ff"| 218 km
|-
|| Baseins || align=center style="background: #f7f8ff"| 6 932 km2
|-
|| Gada notece || align=center style="background: #f7f8ff"| ? km3
|-
|| Izteka || align=center style="background: #f7f8ff"| Rēna kalni (Rhön)
|-
|| Ieteka || align=center style="background: #f7f8ff"| satekot ar [[Vera (upe)|Veru]] veido [[Vēzere|Vēzeri]]
|-
|| Tek caur|| align=center style="background: #f7f8ff"| [[Vācija]]
|}

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Eduards Erdmanis
|          vārds_orig = ''Eduard Erdmann''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1896
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|              m_gads = 1958
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 21
|             m_vieta = [[Hamburga]], {{GER}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[simfoniskā mūzika]], [[kamermūzika]], [[klaviermūzika]]
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences: '''Eiro monētas''' tiek izlaistas astoņās nominālvērtībās. Tās ir tiesīgas izlaist [[Eirozona]]s valstis un Eiropas mikrovalstis, kas izmanto [[eiro]] un ir noslēgušas attiecīgu vienošanos ar [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienību]]. Visām monētām ir vienota aversa puse, bet reversa pusē katra valsts kaļ savus simbolus. Izvēlēto nacionālās puses dizainu valstis nedrīkst mainīt, izņemot monarhijas, kas to var mainīt gadījumā, ja ir jauns monarhs vai reizi 15 gados, lai atjauninātu attēlu atbilstoši izmaiņām esošā monarha izskatā.

sentences: '''Heterotrofi''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ἕτερος'' (''éteros'') — 'cits' + ''τροφή'' (''trofḗ'') — 'barošanās') jeb '''konsumenti''' ir [[organismi]], kas barojas ar [[organiskā viela|organiskām vielām]]. Pretējie ir [[autotrofi]], kas dzīvībai nepieciešamās vielas sintezē no [[neorganiskā viela|neorganiskām vielām]], piemēram, [[fotosintēze]]s ceļā. Heterotrofi organismi ir [[dzīvnieki]] un [[sēnes]], kā arī daudzas [[baktērijas]]. Daži [[augi]] izmanto arī heterotrofo barošanos ([[saprofīti]] un [[parazītiskie augi|parazīti]]). [[Ekosistēma|Ekosistēmā]] heterotrofi organismi pārveido organiskās vielas sekundārajā produkcijā.

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|pilsētas daļu|Dzintari}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Dzintari
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Dzintaru stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Dzintaru stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1877
| citi_nosaukumi      = Edinburga, Edinburga II
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 25.27 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 49 | longs = 17.71 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Priedaine (stacija)|Priedaine]] (6 km)
[[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (2 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Bulduri (stacija)|Bulduri]] (3 km)
[[Majori (stacija)|Majori]] (1 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 23
}}

sentences:
s (barbiturātu pamatstruktūras) formula]]
'''Barbiturāti''' ({{Val-de|Barbiturat}} - no [[barbitūrskābe]]s, kuras nosaukums cēlies no personvārda Barbara) ir barbitūrskābes atvasinājumi, kurus medicīnā lieto par nomierinošiem, miega, pretkrampju un narkozes līdzekļiem. Barbiturāti pieder pie [[heterocikliskie savienojumi|heterocikliskajiem savienojumiem]] ([[pirimidīns|pirimidīna]] atvasinājumiem). Pazīstamākais barbiturāts ir [[fenobarbitāls]] jeb lumināls.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Maseru
 | official_name            = ''Maseru''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Maseru from Parliament Hill.jpg
 | image_caption            = Maseru ainava no Parlamenta pakalna
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | shield_size              = 80px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Lesoto
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{LSO}}
 | subdivision_type1        = Distrikts
 | subdivision_name1        = Maseru
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1869
 | established_title1       =
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 138
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2016
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 330760
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+2]]
 | utc_offset               = +2
 | latd = 29| latm = 19| lats = | latNS = S
 | longd = 27| longm = 29| longs = | longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 1600
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Maseru''' ({{val|st|Maseru}} — ‘sarkanais smilšakmens’) ir [[Lesoto]] [[galvaspilsēta]] kopš [[1966]]. gada. 2016. gadā Maseru dzīvoja aptuveni 330 tūkstoši iedzīvotāju. Maseru ir valsts ekonomiskais un kultūras centrs. Līdz 1966. gadam Maseru bija [[Basutolenda]]s administratīvais centrs.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Kvame Nkruma
| vārds_orģ           =''Kwame Nkrumah''
| attēls              =1989 CPA 6101.jpg
| att_izm             = 250px
| apraksts            =
| amats             =3. [[Āfrikas Vienības organizācija|ĀVO priekšsēdētājs]]
| term_sākums          ={{dat|1965|10|21}}
| term_beigas          ={{dat|1966|02|24}}
| priekštecis          =[[Gamāls Abdels Nāsers]]
| pēctecis             =[[Džozefs Arturs Ankra]]
| amats2                =1. [[Ganas prezidents]]
| term_sākums2          ={{dat|1960|07|01}}
| term_beigas2          ={{dat|1966|02|24}}
| priekštecis2          =[[Viljams Heirs]] (kā Ģenerālgubernetors)
| pēctecis2             =[[Džozefs Arturs Ankra]] (kā Nacionālās atbrīvošanās padomes priekšsēdētājs)
| dzim_dati            ={{dat|1909|9|21}}
| dzim_vieta           =Nkrofula, [[Zelta Krasts]]
(mūsdienās {{GHA}})
| dzīves_vieta         =
| mir_dati             ={{mdv|1972|4|27|1909|9|21}}
| mir_vieta            =[[Bukareste]], {{ROM}}
| partija             = [[Konventa Tautas partija]]
| alma_mater          = [[Linkolnas Universitāte]], [[Pensilvānijas Universitāte]]
| reliģija             =[[katolisms]]
| apglabāts            =[[Akra]], {{GHA}}
| paraksts             =
| piezīmes             =
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ikszkzile}}
[[Kategorija:Ogres novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[kategorija:Sievietes Ungārijā|Rakstnieces]]
[[kategorija:Ungārijas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lüneburger Heide 006.jpg
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Pinophyta
| nodalījums_lv = Kailsēkļi
|         klase = Pinopsida
|      klase_lv = Skujkoku klase
|         rinda = Pinales
|      rinda_lv = Priežu rinda
|        dzimta = Cupressaceae
|     dzimta_lv = Ciprešu dzimta
|         ģints = Juniperus
|      ģints_lv = Kadiķis
|          suga = J. communis
|       suga_lv = Parastais kadiķis
|      binomial = Juniperus communis
|        autors = [[Carl von Linné|L.]], [[1753]]
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}
'''Parastais kadiķis''' (''Juniperus communis''), arī '''Zviedrijas kadiķis''', '''paeglis''', '''ērcis''' ([[Kurzeme|Ziemeļkurzemē]]) ir vienmājas [[skujkoks]]. [[Latvija|Latvijā]] visbiežāk sastopams kā [[krūms]], retāk kā koks. Kadiķi labi aug saulainās vietās, tie ir sausumizturīgi un nav prasīgi augsnes izvēlē. Kadiķi aug gan klajumā, gan pamežā. Priežu mežos, virsājos, sausos pauguros redzami īpatnēji, piramidālie, cilindriskie kadiķu vainagi. Skujas ir sīkas, adatveida, sakārtotas mieturos pa trim.

sentences:
'''Cikliskā''' jeb '''leņķiskā frekvence''' ir svārstību skaits nevis [[sekunde|sekundē]], bet gan <math>2\pi</math> sekundēs. Rotācijas kustībā cikliskā frekvence ir analoģiska leņķiskajam ātrumam un izsaka leņķi, par kuru rotējošā punkta rādiuss pagriežas laika vienībā.<ref>''Fizika 10. klasei'', Edvīns Šilters, Vilnis Reguts, Austris Cābelis, 1. izdevums — 2004, "Lielvārds", {{ISBN|9984-11-081-8}}, 29. lpp</ref> [[fizika|Fizikā]] parasti ciklisko frekvenci apzīmē ar [[Grieķija|grieķu]] burtu <math>\omega </math> un tā mērvienība [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] ir [[radiāns|radiāni]] [[sekunde|sekundē]].

'''Kur:'''
* <math>\omega</math> — cikliskā frekvence
* <math>\Delta\phi</math> — leņķis
* <math>\Delta t</math> — laiks
* <math>T</math> — perioda laiks
* <math>f</math> — frekvence

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Herkulesa tornis
| native_name         = ''Torre de Hércules''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Spānija#Eiropa
| status              =
| image               = A_coruna_torre_de_hercules_sunset_edit.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Akoruņa]], [[Akoruņas province]], [[Galisija]], {{ESP}}
| latd  = 43.385833 | latNS  = N
| longd = 8.406389 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          = 2. gadsimts
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              = 57 m
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = http://www.torredeherculesacoruna.com/
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Herkulesa tornis
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii
|        designation1_date = 2009 <small>(33. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1312 1312]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ESP}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|medicīnisku metodi|Placebo (nozīmju atdalīšana)|Placebo}}
'''Placebo''' (no {{val|la|placēbō}} — 'patikšu') ir [[farmakoloģija|farmakoloģiski]] neiedarbīgas vielas sniegšana pacientam ārstniecības nolūkos, visbiežāk [[zāles|zāļu]] efektivitātes pētījumos. Šim procesam var būt ārstnieciska iedarbība ('''placebo efekts'''), un tā ir saistīta ar paša pacienta ticību efektivitātei. Visbiežāk placebo vielas tiek pagatavotas no [[laktoze]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150924102846/http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |archivedate={{dat|2015|09|24||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Voldemārs Langenfelds
| vārds_orig =
| attēls = Voldemars Langenfelds.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1923
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 06
| dz_vieta = Garlauki, [[Auru pagasts]], [[Dobeles novads]], {{Latvija}}
| m_dat =
| m_gads = 2007
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 15
| m_vieta = [[Rīga]], {{Latvija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki = Teodors un Alma Langenfeldi
| brāļi = Imants (1928), Fēliks (1932), Harijs (1936)
| māsas = Aina (1942)
| dzīvesbiedrs = Astrīda Langenfelde dzimusi Podiņa
| bērni = Tālivaldis (1951)
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]], augu sistemātika
| grāds = Dr. hab. biol.
| darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Latvijas Universitāte]]
| akad_amats = profesors
| alma_mater = [[Rīgas Pedagoģiskais institūts]]
| pasniedzēji = [[Emīlija Ozoliņa]]
| skolnieki = [[Valda Baroniņa]], [[Ivars Kabucis]], Pēteris Evrārs, [[Andrejs Svilāns]]
| sasniegumi = Лангенфельд В.Т. Яблоня. Морфогения. Эволюция. Филогения. География. Систематика. Рига, "Зинатне". 1991.
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Voldemārs Langenfelds''' bija [[Latvijas Universitāte]]s profesors, habilitētais doktors, zinātnieks, kurš aprakstīja visaptverošu ābeļu (''Malus'' Mill.) ģints morfoģenēzi, taksonomiju un ģeogrāfisko izplatību. Sarakstījis vairākas monogrāfijas un mācību grāmatas, izaudzinājis vairākas latviešu botāniķu paaudzes.

sentences:
[[Kategorija:Industriālās mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dioksāna struktūrformula un  molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,11
|blīvums=1033
|kušanas temperatūra=11,8 °C
|viršanas temperatūra=101,1 °C
}}
'''Dioksāns''' (p-dioksāns, 1,4-dioksāns, dietilēna dioksīds, 1,4-dioksacikloheksāns, C4H8O2) ir [[heterocikls|heterociklisks]] organisks savienojums. Dioksāns pieder pie cikliskajiem di[[ēteri]]em. Dioksāns ir viegli plūstošs, bezkrāsains, ūdenī labi šķīstošs šķidrums ar ētera smaržu.

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Hypericum montanum RF.jpg|dzimta_lv=Asinszāļu dzimta|suga_lv=Kalnu asinszāle|suga=Hypericum montanum|binomial=Hypericum montanum <small>L.</small>|iedalījums=|ģints_lv=Asinszāles|ģints=Hypericum|dzimta=Hypericaceae|valsts=Plantae|rinda=Malpighiales|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|rinda_lv=Malpīgiju rinda}}
'''Kalnu asinszāle''' (''Hypericum montanum'') ir augu suga [[asinszāļu dzimta]]s [[Asinszāles|asinszāļu ģints]] augu suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Rietumeiropa|Eiropas rietumu]] un [[Centrāleiropa|centrālajā]] daļā, kā arī dažviet [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Mazāzija|Mazāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] kalnu asinszāle ir sastopama ļoti reti — [[Daugavas ieleja|Daugavas ielejā]] valsts vidusdaļā, visbiežāk uz [[Kaļķis|kaļķaina]] substrāta, piemēram, [[Daugava]]s krastā uz [[Dolomīts|dolomīta]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/hypericum-montanum-l/|title=kalnu asinszāle - Hypericum montanum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-01}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|ķīmisko elementu|Titāns (nozīmju atdalīšana)|titāns}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 22
 |              4. čaula = 2
 |              3. čaula = 10
 |              2. čaula = 8
 |              1. čaula = 2
 |               simbols = Ti
 |              atommasa = 47,867
 |    valences elektroni = [Ar]3d24s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Titāna gabaliņš un ar titānu pārklāts rokaspulksteņa korpuss
 |   oksidēšanas pakāpes = +1, +2, +3, '''+4'''
 |   elektronegativitāte = 1,54
 |               blīvums = 4506
 |   kušanas temperatūra = 1941 K (1668 °C)
 |  viršanas temperatūra = 3560 K (3287 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 4,2{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums = 5090
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,147
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīda kristālrežģa shēma

Nātrija sulfīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-82-2
|      ķīmiskā formula = Na2S
|              molmasa = 78,0452
|              blīvums = 1856
|  kušanas temperatūra = 1176 °C (bezūdens sāls)
100 °C (pentahidrāts)
50 °C (nonahidrāts)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,6 g/100 ml (20 °C)
39 g/100 ml (50 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīds''' (Na2S) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[sērs|sēra]] [[binārais savienojums]], kas pieskaitāms pie bāziskajiem [[sulfīdi]]em ([[sērūdeņražskābe]]s [[sāļi]]em). Nātrija sulfīds ir amorfi vai [[kubiskā singonija|kubiski]] bāli rozā vai dzeltenīgi ([[polisulfīdi|polisulfīdu]] piejaukumu dēļ) kristāli. Pilnīgi tīrs nātrija sulfīds ir bezkrāsains. Viegli veido [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar piecām, sešām vai deviņām ūdens molekulām (pentahidrātu, heksahidrātu un nonahidrātu). Higroskopisks; mitrā gaisā vienmēr ož pēc [[sērūdeņradis|sērūdeņraža]]. Samērā labi šķīst ūdenī ([[hidrolīze|hidrolizējas]], dodot sārmainu reakciju), vāji šķīst [[spirts|spirtā]] un [[etilacetāts|etilacetātā]]. Ūdens šķīdums pamazām kļūst duļķains un dzeltenīgs sēra un polisulfīdu rašanās dēļ.

sentences:
'''Ķīnas sudraba panda''' ir [[sudrabs|sudraba]] [[monēta|monētu]] sērija, kas [[Ķīna|Ķīnā]] tiek izlaista kopš [[1983]]. gada.
Ik gadu tiek mainīts monētas noformējums, tāpēc monēta ir ļoti populāra arī kolekcionāru vidū. Monēta sastāv no 99,90% sudraba un tās masa ir 31,105 grami.

sentences:
, kurā notika Livonijas landtāgu kopsēdes]]

'''Livonijas landtāgs''' ({{val|de|Livländischer Landtag}} - "Livonijas zemes sapulce") jeb '''Livonijas konvents''' ({{val-la|conventus publicus Livonicus}}) bija [[Livonijas konfederācija]]s pārstāvju sapulce 15. un 16. gadsimtā. Parasti landtāga deputāti pulcējās [[Valka|Valkā]] vai [[Valmiera|Valmierā]], jo tās atradās [[Livonijas konfederācija]]s centrā, reizumis arī [[Rīga|Rīgā]], [[Tērbata|Tērbatā]], [[Cēsis|Cēsīs]] un [[Vīlande|Vīlandē]]. Landtāga kompetencē ietilpa kopīga Livonijas [[ārpolitika]] un militārā sadarbība, iekšpolitisko attiecību veidošana, tirdzniecisko līgumu slēgšana, nodokļu un naudas politika, izbēgušo zemnieku atdošana. Landtāgi bija arī Livonijas konfederācijas augstākais likumdevējs un tiesa starp valstīm un kārtām.

sentences:
. Tajā ir redzams jūras dziļums]]
'''Hidrogrāfija''' ir [[Zemes zinātne]]s nozare, kas nodarbojas ar [[okeāns|okeānu]], [[jūra|jūru]], [[piekraste]]s zonu, [[ezers|ezeru]] un [[upe|upju]] fizikālo lielumu mērīšanu un aprakstīšanu, kā arī ar to pārmaiņu prognozēšanu laika gaitā. Hidrogrāfijā nodarbojas arī ar [[navigācija]]s drošību, [[pētniecība|zinātnisko darbību]] ūdenī un ūdens [[vides aizsardzība|vides aizsardzību]].

sentences:
{{Organizācijas infokaste
 |         name = Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija
 |        image = ASEAN HQ 1.jpg
 |         size = 250px
 |      caption = ASEAN galvenā mītne Džakartā, Indonēzijā
 |          map = Association of Southeast Asian Nations (orthographic projection).svg
 |     mcaption = Dalībvalstis
 | headquarters = {{vieta|Indonēzija|Džakarta}}
 |   membership = {{collapsible list
  |titlestyle = background:transparent;text-align:left;font-weight:normal;
  |title = 10 valstis
  |{{BRN}} |{{PHI}} |{{IDN}} |{{KHM}} |{{LAO}} |{{MYS}} |{{MMR}} |{{SIN}} |{{THA}} |{{VIE}}
 }}
 {{collapsible list
  |titlestyle = background:transparent;text-align:left;font-weight:normal;
  |title = 2 novērotājvalstis
  |{{TLS}} |{{PNG}}
 }}
 |     language =
{{Collapsible list
 | title = [[angļu valoda]]
 | [[malajiešu valoda]]
 | [[birmiešu valoda]]
 | [[ķīniešu valoda]]
 | [[filipīniešu valoda]]
 | [[indonēziešu valoda]]
 | [[khmeru valoda]]
 | [[laosiešu valoda]]
 | [[tamilu valoda]]
 | [[taju valoda]]
 | [[vjetnamiešu valoda]]
}}
 | leader_title = Ģenerālsekretārs
 |  leader_name = {{flaga|Kambodža}} [[Kao Kims Horns]]
 |    formation = {{dat|1967|8|8}}
 |       budget =
 |    num_staff =
 |      website = {{URL|http://www.asean.org/}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Tomass Johans Zēbeks
| vārds_orig = Thomas Johann Seebeck
| attēls = ThomasSeebeck.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1770
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 9
| dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad - [[Igaunija]])
| m_dat_alt =
| m_gads = 1831
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 10
| m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]] (tagad - [[Vācija]])
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācbaltietis]]
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne = [[fizika]], [[ķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = 1821. gadā atklāja [[termoelektriskais efekts|termoelektrisko efektu]] ("Zēbeka efektu")
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Karīna Gleitnere
| attēls =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1988
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 5
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Ventspils|td=Latvija}}
| nodarbošanās = [[rakstniece]], [[zobārste]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods =
| žanri = [[erotika]]
| temati =
| lit virzieni =
| zināmākie darbi =
| alma_mater = [[Rīgas Stradiņa universitāte]]
| apbalvojumi =
| kategorijas = nē
| dzimums = S
}}'''Karīna Gleitnere''', pazīstama arī kā '''Karīna Račko''' (dzimusi '''Karīna Kopmane''' 1988. gada 5. jūlijā [[Ventspils|Ventspilī]]), ir latviešu [[Erotiskā literatūra|erotisko romānu]] [[Autors|autore]] un [[zobārste]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{atsauces+}}
{{pareizrakstība+}}
{{jāuzlabo|valodas stils; jāizņem vārdi krievu valodā}}
'''Sporta ģenētika''' ir ģenētikas virziens, kas pēta cilvēka genomu fiziskajā aspektā (galvenokārt — sportisko) darbību. Pirmoreiz termins «fiziskā ģenētika (vai kustību) darbība» (Genetics of Fitness and Physical Performance) ieviesa Klods Bušarom 1983. gadā. Tajā laikā viņš publicēja divus rakstus vienā žurnāla numurā «Exercise and Sport Science reviews» [Bouchard, 1983a, b], kurā publicēja apkopotus faktus, pirmkārt, par individuālām atšķirībām reakcijā uz fiziskajām aktivitātēm, otrkārt, par pārmantošanu — vairāku fizisku, fizioloģisku un bioķīmisku īpašību, iesaistītu fiziskajās darbības.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Āsivisuita - Nipisata
| alt_name            = ''Aasivissuit – Nipisat''
| iucn_category       =
| photo               = Maligiaq_fjord_in_summer_2010_(2).JPG
| photo_alt           =
| photo_caption       = Maligiakas fjords vasarā
| photo_width         =
| map_type            = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_relief = jā
| latd  = 67.063931 | latNS  = N
| longd = 51.433317 | longEW = W
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Grenlande}}, [[Sisimiuta]]
| nearest_city        =
| area                =
| established         =
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 =
| child               =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Āsivisuita - Nipisata: inuītu medību vietas starp ledājiem un jūru
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2018 <small>(42. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1557 1557]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DEN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Murgapa
| citvaloda      = fa
| oriģinālnosaukums = مرغاب
| citvaloda2      = tk
| oriģinālnosaukums2 = Murgap
| attēls            = Murgab.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Goura]]s vilajets
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Karakums]]
| sāk_plat_d=35 | sāk_plat_m=02 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=65 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=45 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=38 | iet_plat_m=03 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=61 | iet_gar_m=20 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AFG}}<br>{{TKM}}
| garums            = 850 (pēc citām ziņām 978)
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 46 900
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Afganistāna#Āzija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''27. maijs''' ir gada 147. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (148. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 218 dienas.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Henriks Radausks''' (''Henrikas Radauskas'', dzimis 1910. gada 23. aprīlī Krakovā, Austroungārijā, miris 1970. gada 27. augustā Vašingtonā, ASV) bija lietuviešu dzejnieks.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ņūorleāna
 | native_name              = ''New Orleans''
 | settlement_type          = lielpilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of New Orleans, Louisiana.svg
 | image_seal               = Seal of New Orleans, Louisiana (1938–2018).png
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Luiziāna#ASV#Ziemeļamerika
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{USA}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = {{flagicon image|Flag of Louisiana.svg}} [[Luiziāna]]
 | subdivision_type2        = Pagasts
 | subdivision_name2        = Orleānas pagasts
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 906.10
 | area_land_km2            = 438.80
 | area_water_km2           = 467.30
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 3755.2
 | population_as_of         = 2017. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 391006
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1262888
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = CST
 | utc_offset               = -6
 | timezone_DST             = CDT
 | utc_offset_DST           = -5
 | latd = 29 | latm = 58 | lats =  | latNS = N
 | longd = 90 | longm = 03 | longs =  | longEW = W
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 70117
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = -2 līdz 6
 | area_code                = 504
 | website                  = {{URL|http://www.cityofno.com}}
 | footnotes                =
 | blank_name               =
 | blank_info               =
 | blank1_name              =
 | blank1_info              =
}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils|Valoda, teikumu uzbūve}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Klauss Fukss
|     vārds_orig = ''Klaus Fuchs''
|         attēls = Klaus Fuchs - police photograph.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Policijas uzņemtā fotogrāfijā (ap 1940)
| dz_gads =1911
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =29
|       dz_vieta = [[Riselsheima]], [[Vācijas Impērija]]
(tagad [[Vācija]])
| m_gads =1988
| m_mēnesis=1
| m_diena=28
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]] (tagad Vācija)
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Losalamosas Nacionālā laboratorija|Losalamosas Nacionālā Laboratorija]]
[[Harvelas Kodolenerģijas izpētes nodibinājums]]
[[Rozendorfa Kodolizpētes institūts]]
|     alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
[[Ķīles Universitāte]]
[[Bristoles Universitāte]]
[[Edinburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[teorētiskā fizika]]
|    pasniedzēji = [[Nevils Motts]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Kārļa Marksa ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Kremlis un Sarkanais laukums
| image       = RedSquare (pixinn.net).jpg
| imagesize   = 325px
| caption     = Sarkanais laukums no [[Vasilija Svētlaimīgā katedrāle]]s
| Country     =
| Location    = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| Type        = Kultūra
| Criteria    = i, ii, iv, vi
| ID          = 545
| Region      = Eiropa un Ziemeļamerika
| Year        = 1991
| Session     = 14.
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Maskava
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 55 | latm  = 45 | lats  = 15 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 37 | longs = 12 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| child      =
| embedded   =
}}
<mapframe text="Sarkanais laukums" width=320 height=320 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q41116"
}
</mapframe>
'''Sarkanais laukums''' ({{val|ru|Красная площадь}} — ‘Krāšņais laukums’) ir pilsētas laukums [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]. Tas nošķir pašreizējo [[Krievijas prezidents|Krievijas prezidenta]] rezidenci un Krievijas valdības sanāksmes vietu [[Kremlis|Kremli]] no vēsturiskā tirgotāju rajona [[Kitajgoroda]]s. Tā kā galvenās ielas iet visos virzienos no Sarkanā laukuma, tas tiek uzskatīts par Maskavas un visas Krievijas centrālo laukumu. Kopējā laukuma platība sasniedz 23 100 m2. Kopā ar Kremli 1990. gadā tas tika iekļauts [[UNESCO]] [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://whc.unesco.org/en/list/545|title=Kremlin and Red Square, Moscow|publisher=Unesco.org|accessdate={{dat|2012|5|29||bez}}}}</ref>

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Veliko Tarnovas Universitāte<br />''Великотърновски университет''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1963]]. gadā|valsts=Bulgārija|vieta= [[Veliko Tarnova]]|tips=valsts|dotācijas=|rektors=Dimitrs Dimitrovs|pasniedz=|studenti=18 000|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=https://www.uni-vt.bg/bul/|attēls=Veliko_Tarnovo_TodorBozhinov_(9).JPG}}'''Veliko Tarnovas Svēto Kirila un Metodija universitāte''' ({{val|bg|Великотърновският университет „Св. св. Кирил и Методий“}}) ir [[Bulgārija]]s [[Augstākā izglītība|augstākās izglītības]] iestāde, otrā lielākā augstskola valstī. Tā atrodas [[Veliko Tarnova]]s pilsētā.

sentences:
{{Citas nozīmes|Mārtiņu Luteru|Luters (nozīmju atdalīšana)|Luters|uzvārds}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Mārtiņš Luters
|          vārds_orig = ''Martin Luther''
|              attēls = Lucas Cranach (I) workshop - Martin Luther (Uffizi).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = "Mārtiņš Luters" — [[Lūkass Krānahs Vecākais|Lūkasa Krānaha Vecākā]] glezna (1529. gads)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1483
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = {{flaga|Svētā Romas impērija}} [[Eislēbene]], [[Svētā Romas impērija]]
|              m_gads = 1546
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{flaga|Svētā Romas impērija}} [[Eislēbene]], [[Svētā Romas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Autograf, Martin Luther, Nordisk familjebok.png
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
{{Protestantisms}}
'''Mārtiņš Luters''' ({{val|de|Martin Luther}}; {{dat|1483|11|10|N}} — {{dat|1546|2|18|N}}) bija katoļu [[Augustīniešu ordenis|augustīniešu ordeņa]] [[mūks]], [[mācītājs]], [[teologs]], [[profesors]], [[Kristīgā baznīca|baznīcas]] reformu [[ideoloģija|ideologs]].

sentences:
{{Commonscat|Rye bread|Rudzu maize}}
{{Catmain}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Marta Bārbale
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Murmastiene]], [[Barkavas pagasts]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 5
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|   nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Antonija un Alberts Bārbali
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Marta Bārbale''' (dzimusi {{dat|1933|2|8}}, mirusi {{dat|2003|8|5}}) bija [[latvieši|latviešu]] dzejniece un tulkotāja.

sentences:
draudzes struktūra no ''Hortus Deliciarum'' (ap1180. gadu).]]
'''Eklezioloģija''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''εκκλησία'' — sapulce, [[draudze]]; reizēm latviski transkribēta kā '''eklesioloģija''') ir sistemātiskās (dogmātiskās) [[teoloģija]]s apakšnozare. Tā risina visus ar [[Kristīgā baznīca|baznīcas]] (draudzes) būtību, izpausmēm un pazīmēm saistītos jautājumus.

sentences:
{{cita nozīme|valsti Eiropā|apdzīvotu vietu Vīksnas pagastā|Ukraina (ciems)}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Україна''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Ukraina
|            valsts_nosaukums = Ukraine
|               karoga_attēls = Flag of Ukraine.svg
|            karoga_nosaukums = Ukrainas karogs
|              ģerboņa_attēls = Lesser Coat of Arms of Ukraine.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ukrainas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Ще не вмерла Україна|Ще не вмерла України ні слава, ні воля]]{{spaces|2}}
''Ne Ukrainas slava, ne brīvība nav zudusi''
|               kartes_attēls = Europe-Ukraine_(with_Crimea).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Kijiva]]
|latd=50 |latm=27 |latNS=N |longd=30 |longm=30 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Kijiva]]
|              valsts_valodas = [[ukraiņu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Pusprezidentāla sistēma|Pusprezidentāla]] [[unitāra valsts]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Volodimirs Zelenskis]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Ukrainas premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Deniss Šmihaļs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Ukrainas vēsture|Izveidošanās]]
|        neatkarības_notikums = [[Kijivas Krievzeme]]
|          neatkarības_datums = [[882]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = [[Galīcijas-Volīnijas kņaziste|Galīcija-Volīnija]]
|         neatkarības_datums2 = [[1199]]. gadā
|       neatkarības_notikums3 = [[Hetmanščina]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1649|8|18}}
|       neatkarības_notikums4 = [[Ukrainas Tautas Republika|UTR]] pasludināšana
|         neatkarības_datums4 = {{dat|1917|11|20}}
|       neatkarības_notikums5 = [[Ukrainas neatkarības deklarācija (1918)|UTR neatkarība]]
|         neatkarības_datums5 = {{dat|1918|1|22}}
|       neatkarības_notikums6 = [[Apvienošanās akts (Ukraina)|Apvienošanās akts]]
|         neatkarības_datums6 = {{dat|1919|1|22}}
|       neatkarības_notikums7 = [[Ukrainas neatkarības deklarācija (1991)|Neatkarība no PSRS]]
|         neatkarības_datums7 = {{dat|1991|8|24}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 603628
|               platība_rangs = 44.
|              procenti_ūdens = 7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|          iedzīvotāju_skaits = 45 469 800
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 27.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 72,3
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 115.
|                     IKP_PPP = $399,866 miljardi<ref name=IMF>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2007/02/weodata/weorept.aspx?sy=1992&ey=2008&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=926&s=PPPGDP&grp=0&a=&pr1.x=41&pr1.y=2|title=Ukrainian GDP (PPP)|accessdate=2008-03-10|work=[[Starptautiskais Valūtas fonds|IMF]], World Economic Outlook Database, October 2007}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2007
|               IKP_PPP_rangs = 29.
|          IKP_PPP_per_capita = $8624<ref name=IMF/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 83.
|                         HDI = {{samazinājās}}0.773
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 77.
|                        Gini = 31<ref name="CIA World Factbook">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/up.html|title=Ukraine|accessdate=2008-05-28|date=2007-12-13|work=''CIA World Factbook''|archive-date=2016-07-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20160709035611/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/up.html}}</ref>
|                   Gini_gads = 2006
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Ukrainas hrivna|Hrivna]]
|                valūtas_kods = UAH
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.ua]]
|              tālsarunu_kods = 380
|                iso_kods_num = 804
|              iso_kods_alfa2 = UA
|              iso_kods_alfa3 = UKR
}}
'''Ukraina''' ({{val|uk|Україна}} [ukrɑˈjinɑ]) ir valsts [[Eiropa]]s austrumos. Ziemeļos tā robežojas ar [[Baltkrievija|Baltkrieviju]], austrumos — ar [[Krievija|Krievijas Federāciju]], rietumos — ar [[Polija|Poliju]], [[Slovākija|Slovākiju]], [[Ungārija|Ungāriju]], [[Rumānija|Rumāniju]] un [[Moldova|Moldovu]], bet no dienvidiem to apskalo [[Melnā jūra]]. Pēc platības lielākā valsts Eiropā (neskaitot [[Krievija|Krievijas Federāciju]] un [[Turcija|Turciju]], kuru teritorijas ir gan Eiropā, gan [[Āzija|Āzijā]]).

sentences: '''4. maijs''' ir gada 124. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (125. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 241 diena.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Salicilskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H4OHCOOH
|molmasa=138,12
|blīvums=1440
|kušanas temperatūra=159 °C
|viršanas temperatūra=211 °C (pie 2666Pa)
}}
'''Salicilskābe''' (2-hidroksibenzoskābe, C6H4OHCOOH) ir bezkrāsaina, kristāliska aromātiskā hidroksi[[karbonskābe]]. Salicilskābe ir bezkrāsaini adatveida kristāli ar saldskābu garšu, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences: '''Galvenais devona lauks''' ('''GDL''') ir teritorija [[Austrumeiropas platforma]]s ziemeļrietumos, kurā [[Devons|devona]] perioda nogulumi iziet virspusē un ir segti vienīgi ar [[Kvartārs|kvartāra]] nogulumiem. Šī teritorija ietver [[Baltijas valstis|Baltiju]] ([[Igaunija]]s dienvidu daļu, [[Latvija]]s lielāko daļu (izņemot dienvidrietumu stūri) un [[Lietuva]]s centrālo un ziemeļaustrumu daļu), kā arī [[Baltkrievija]]s ziemeļu daļu un [[Krievija|Krievijā]] [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalu]], daļu no [[Novgorodas apgabals|Novgorodas]] un [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabaliem]], bet pie [[Oņegas ezers|Oņegas ezera]] nedaudz iestiepjas [[Vologdas apgabals|Vologdas apgabalā]] un [[Karēlijas Republika|Karēlijas republikā]]. Šī ir plašākā teritorija [[Eiropa|Eiropā]], kur devona nogulumi iziet virspusē. Galvenajā devona laukā virspusē iziet tikai [[Vidusdevons|vidusdevona]] un [[Augšdevons|augšdevona]] slāņi. [[Apakšdevons]] virspusē neiziet, bet zem vidusdevona nogulumiem urbumos ir konstatēts tikai Baltijas teritorijā. Vidusdevons atsedzas GDL ziemeļrietumu un dienvidu daļā. Pārējā teritorijas daļā atsedzas augšdevona [[Frānas stāvs|frānas]] un [[Famenas stāvs|famenas]] nogulumi, pie tam famena atsedzas galvenokārt austrumu malā pie robežas ar [[Karbons|karbona]] nogulumiem, kas austrumos uzklājas devona nogulumiem. Nelielā apjomā virspusē famenas nogulumi ir sastopami GDL rietumos: [[Kurzeme|Dienvidkurzemē]] un nedaudz Lietuvas ziemeļos.

sentences: {{commonscat|Buildings in Norway|Celtnes un būves Norvēģijā}}

sentences: '''Pašvaldība''' jeb '''municipalitāte''' ({{val|la|municipium}} — 'pilsēta ar pašpārvaldes tiesībām') ir [[valsts]] sastāvā esošas administratīvi teritoriālas vienības (novada vai republikas pilsētas) pārvalde. Parasti administratīvā teritorija izvietota ap [[pilsēta|pilsētu]] vai citu apdzīvotu vietu vai to grupu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Muskatrieksti
|         binomial = Myristica
|           attēls = Myristica fragrans - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-097.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums = ''Myristica fragrans''
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase =
|         klase_lv =
|            rinda = Magnoliales
|         rinda_lv = Magnoliju rinda
|           dzimta = Myristicaceae
|        dzimta_lv = Muskatriekstu dzimta
|            ģints = Myristica
|         ģints_lv = Muskatrieksti
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Moluku salas]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''29. decembris''' ir gada 363. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (364. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 2 dienas.

sentences:
{{Commons cat|Fluid mechanics|Šķidrumu mehānika}}
{{Commonscat|Fluid mechanics}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Musikverein}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Musikverein'' koncertzāle
| native_name         = Wiener Musikverein
| image               = Musikverein_Vienna_June_2006_480.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Musikverein koncertzāle
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[neoklasicisms]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     = [[Vīnes filharmoniķi]]
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Vīne]]
| location_country    = {{AUT}}
| pushpin_map         = Vīne#Austrija#Eiropa
| plat_NS = N | plat_d = 48.200556
|  gar_EW = E | gar_d = 16.372222
| map_caption         =
| map_alt             =
| label_position      =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1870. gada 6. janvāris
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      = 1744 sēdvietu, 300 stāvvietas (Zelta zāle)
| architect           = [[Teofils Hansens]]
| architecture_firm   =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Dagestānas karogs''' ir [[Krievijas Federācija]]s [[Dagestāna|Dagestānas Republikas]] valsts simbols.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#0B162A|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=1 (1985)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=4|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Mets Īberfluss|bg_color=#E64100|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Chicago Bears|logo=Chicago Bears logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Čikāgas "''Bears''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1920|menedžeris=Raiens Pouls|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Soldier Field''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=61 500|krāsas=Tumši zila, oranža, balta<br />{{color box|#0B162A}} {{color box|#E64100}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Virdžīnija Halasa Makkaskija|prezidents=Teds Filipss|divīzijas tituli=19}}'''Čikāgas "Bears"''' ({{Val|en|Chicago Bears}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Čikāga|Čikāgā]], [[Ilinoisa]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1920. gadā. "Bears" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Soldier Field'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis vienā [[Superkauss|Superkausa]] izcīņā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
'''Zaninoviča''' var būt:
* [[Ana Zaninoviča]];
* [[Lūcija Zaninoviča]].

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Bolīvija|Bolīvijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Bolīvijas ir iekļautas '''7 vietas''' (6 kultūras objekti un 1 dabas objekts), savukārt 5 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/bo Bolīvija]</ref>. [[Potosi|Potosi pilsēta]] ir iekļauta arī kā [[Apdraudētie Pasaules mantojuma objekti|apdraudētais objekts]], kurš tuvākajā nākotnē varētu tikt iznīcināts. Bolīvija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1976]]. gada [[4. oktobris|4. oktobrī]].

sentences: '''Zaļais konservatīvisms''' ir [[Konservatīvisms|konservatīvisma]] un [[Dabas aizsardzība|vides aizsardzības]] kombinācija. Rūpes par vidi ir pauduši gan konservatīvie [[Politiķis|politiķi]], gan [[Filozofs|filozofi]] visā modernā konservatīvisma vēsturē, un [[Edmunds Bērks]] (modernā konservatīvisma filozofiskais pamatlicējs) savā [[Reflections on the Revolution in France|''«Reflections on the Revolution in France»'']] citēts, sakot: "Zeme, veida un vienlīdzīgu visu māti nevajadzētu [[Monopolistiskā konkurence|monopolizēt]], lai veicinātu jebkura vīrieša lepnumu un greznību."<ref>{{grāmatas atsauce|title=Reflections on the Revolution in France|last=Burke|first=Edmund|year=1792}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Alfrēds Geists
|     vārds_orig = ''Alfred Geist''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br/>(tagad {{vieta|Latvija}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Commons category|Public transport in Tallinn|Sabiedriskais transports Tallinā}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Petro Porošenko
| vārds_orģ           = ''Петро Олексійович Порошенко''
| attēls              = EPP Congress Rotterdam - Day 1 (52113152023) (cropped).jpeg
| att_izm             = 200px
| apraksts            = Porošenko 2022. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 5. [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|2014|6|7|N}}
| term_beigas         = {{dat|2019|5|20|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Oleksandrs Turčinovs]]
| pēctecis            = [[Volodimirs Zelenskis]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = Ukrainas ekonomiskās attīstības un tirdzniecības ministrs
| term_sākums2        = {{dat|2012|3|23|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2012|12|24|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = Ukrainas ārlietu ministrs
| term_sākums3        = {{dat|2009|10|9|N}}
| term_beigas3        = {{dat|2010|3|11|N}}
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           =
<!------ Ceturtais amats ------>
| amats4              = Ukrainas Nacionālās drošības un aizsardzības padomes sekretārs
| term_sākums4        = {{dat|2005|2|8|N}}
| term_beigas4        = {{dat|2005|9|8|N}}
| viceprezidents4     =
| vicepremjers4       =
| vietnieks4          =
| prezidents4         =
| premjers4           =
| priekštecis4        =
| pēctecis4           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1965|9|26}}
| dzim_vieta          = [[Bolhrada]], [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[ukraiņi|ukrainis]]
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Marina Porošenko
| bērni               = Oleksijs, Jevheņija, Oleksandra, Mihailo
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Petro Poroshenko Signature 2014.png
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kazimirs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Kasimir von Meyendorff''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Mazstraupes pils]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1813
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Štutgarte]], [[Bādene-Virtemberga|Virtembergas karaliste]] (tagad {{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = Georgs Johans fon Meijendorfs, Auguste Sofija Šarlote [[Štakelbergi|fon Štakelberga]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Katrīna fon Fēgezaka (1771—1840)<ref>[http://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Vegesack_nr_679 ''Adelsvapens genealogi Wiki''] (zviedriski)</ref>
|          bērni = Kazimirs (1794—1854), Georgs (Jegors) (1795—1863), Pēteris (1796—1863), Aleksandrs (1798—1865)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Maina
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Main
| attēls            = Würzburg Löwenbrücke.jpg
| attēla_izmērs     = 300px
| paraksts          = Maina pie [[Vircburga]]s
| karte             = Main-Karte-160710.jpg
| kartes_paraksts   = Mainas baseins
| kartes_izmērs     = 300px
| izteka            = [[Franku Alba]] un [[Fihtela kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Reina]]
| baseina_valstis   = {{DEU}}
| tek_caur          = {{DEU}}
| garums            = 524,9
| iztekas_augstums  = 1386
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 5,4
| baseins           = 27 292
| pietekas          =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=5 | sāk_plat_s=11 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11 | sāk_gar_m=23 | sāk_gar_s=54 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=49 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=40 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=8 | iet_gar_m=17 | iet_gar_s=36 | iet_gar_EW=E
}}
'''Maina''' ({{val|de|Main}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]] ([[Bavārija|Bavārijā]], [[Bādene-Virtemberga|Bādenē-Virtembergā]] un [[Hesene|Hesenē]]). Lielākā [[Reina]]s labā krasta pieteka. Veidojas, satekot '''Rotermainai''' (Sarkanajai Mainai) [[Franku Alba|Franku Albā]] un '''Veisermainas''' (Baltajai Mainai) [[Fihtela kalni|Fihtela kalnos]]. Daļa no [[Reina]]s — Mainas — [[Donava]]s ūdensceļa.

sentences: {{Commonscat|18th century BC|18. gadsimts p.m.ē.}}

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Madonas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Kalsnavas pagasts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs Novikovs
|     vārds_orig = ''Николай Иванович Новиков''
|         attēls = Dmitry_Grigorievich_Levitzky_-_Portrait_of_Nikolai_Novikov_-_WGA12915.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1744
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Tihvinska-Avdotjina, [[Maskavas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(Avdotjina, [[Stupinas rajons]], [[Maskavas apgabals]], {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1818
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = Tihvinska-Avdotjina, [[Maskavas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(Avdotjina, [[Stupinas rajons]], [[Maskavas apgabals]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstnieks, filantrops un apgaismotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''"X-cilvēki"''' ({{val|en|X-Men}}) ir pilnmetrāžas filmu sērija. Filmu ideja pieder studijai ''[[Marvel Entertainment]]'', bet izplatītājs ir kinokompānija ''[[20th Century Studios]]''.

sentences: '''Viela''' ir [[matērija]]s veids, kura sastāv no [[atoms|atomiem]]. Tā kā atomu masu veido galvenokārt [[protons|protonu]] un [[neitrons|neitronu]] masa ([[elektrons|elektroni]] ir daudz vieglāki), bet abi šie [[nukloni]] pieder pie [[barioni]]em, vielu fizikālā izpratnē sauc arī par '''barionu matēriju'''. Parastos apstākļos atomi veido [[molekula]]s, no kurām sastāv ikdienā novērojamā viela. Šaurākā nozīmē ar jēdzienu 'viela' saprot [[ķīmiskā viela|ķīmiskās vielas]] — substances ar noteiktu [[ķīmiskais sastāvs|ķīmisko sastāvu]].

sentences: {{Commonscat|Science and technology in Austria}}

sentences: {{Commonscat|Writers from Ukraine|Rakstnieki no Ukrainas}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Opa Muurikka Oy''
| native_name      =
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             = pievienots ''[[Pisla (uzņēmums)|Pisla]]''
| predecessor      = ''[[U-cont]]''
| successor        = ''[[Pisla (uzņēmums)|Pisla]]''
| foundation       = 2000. gads
| founder          =
| defunct          = 2020. gads
| location_city    = [[Mikeli]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = ēdiena gatavošanas un galda piederumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = ~30
| parent           = ''[[Pisla (uzņēmums)|Pisla]]'', {{FIN}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://opamuurikka.fi opamuurikka.fi]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Opa Muurikka''''' ir [[Somija]]s uzņēmuma ''[[Pisla (uzņēmums)|Pisla]]'' [[virtuve]]s un ēdienu ārā gatavošanas piederumu produktu grupa. ''Opa Muurikka'' birojs un ražotne atrodas [[Mikeli]]. Produkcija tiek izplatīta gan Somijā, gan citās valstīs.

sentences:
[[Kategorija:Kaķu dzimtas hibrīdi]]
[[Kategorija:Panteras]]

sentences:
{{Ielas infokaste
 |         nosaukums = Brīvības aleja
 |       nosauk orig = Laisvės alėja
 |            attēls = Laisves_St.,_Kaunas,_Lithuania,_11_Sept._2008_-_Flickr_-_PhillipC.jpg
 |   attēla paraksts =
|   kartes paraksts =
 |  pilsēta lokatīvā = Kauņā
 |             map_type = Kauņa#Lietuva
| latd  = 54.897222 | latNS  = N
| longd = 23.913611 | longEW = E
 | apdz vietas veids =
 |        apdz vieta =
 |           pilsēta = [[Kauņa]], {{LTU}}
 |     priekšpilsēta =
 |           apkaime =
 |            novads =
 |      ielas garums = 1621 m
 |           atklāta = 1847. gads
 |    vēst nosaukumi =
*'''Nikolaja prospekts''' (''Николаевский проспект'', 1847 - 1918)
*'''Ķeizara Vilhelma iela''' (''Kaiserwilhelmstrasse'', 1918 - 1919)
*'''Staļina prospekts''' (''Stalino prospektas'', 1946 - 1961).
 |      joslu skaits =
 |      ielas segums =
 |     ievēr celtnes =
 |          autobuss =
 |        trolejbuss =
 |          tramvajs =
 |     mikroautobuss =
 |              cits =
 |       citas daļas =
 |           commons =
}}

sentences:
[[Kategorija:Radio stacijas pēc valsts]]
[[Kategorija:Filipīnas]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Trakais Zirgs<br />Tȟašúŋke Witkó

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ventas un Šķerveļa ieleja
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Venta, Skrundas pagasts, Skrundas novads, Latvia - panoramio (18).jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Venta]] pie Gobziņu klintīm
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 56 |  latm = 34 |  lats = 44 |  latNS = N
 | longd = 21 | longm = 58 | longs = 51 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Saldus novads]]<br />[[Kuldīgas novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=1459}}
 |     established = 1957
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Ventas un Šķerveļa ieleja''' ir [[dabas liegums]] [[Kuldīgas novads|Kuldīgas]] un [[Saldus novads|Saldus]] novados.<ref>[https://daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/ventas_un_skervela_ieleja/ Dabas aizsardzības pārvalde. Ventas un Šķerveļa ieleja]</ref> Izvietojies [[Venta]]s upes un tās pietekas [[Šķērvelis|Šķērveļa]] ielejā; administratīvi ietilpst [[Skrundas pagasts|Skrundas]], [[Nīkrāces pagasts|Nīkrāces]] un [[Pampāļu pagasts|Pampāļu]] pagastos. Liegums izveidots 1957. gadā, lai aizsargātu izcilu Ventas ielejas un tās pietekas Šķērveļa posmu. Konstatēti vairāki [[Eiropas Savienība]]s aizsargājamie biotopi, no kuriem nozīmīgākie ir smilšakmens atsegumi, nogāžu un gravu meži, upju straujteces un dabiski upju posmi. Lieguma teritorija ietver vairākus dabas pieminekļus: [[Ātraiskalns]], [[Gobziņu klintis]], [[Ketleru atsegums]], [[Plieņu atsegums]], [[Šķērveļa akmens]], [[Šķērveļa lejteces dolomīta atsegums]], [[Zoslēnu atsegumi]]. [[Lētīža]]s krastā ir izteiktākā juras perioda [[brūnogles|brūnogļu]] iegula Latvijā.<ref>[https://daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Ventas_Skervela_ieleja-02.pdf DABAS LIEGUMA “VENTAS UN ŠĶERVEĻA IELEJA” DABAS AIZSARDZĪBAS PLĀNS]{{Novecojusi saite}}</ref> [[Natura 2000]] teritorija.

sentences: '''Gonadoliberīns''' (arī '''gonadorelīns''', '''gonadotropīna atbrīvotājhormons''' vai '''luteinizējošā hormona atbrīvotājhormons''') ir [[hormons]], kuru izstrādā [[Hipotalāms|hipotalāma]] sīkšūnu kodolu neirosekretorās [[šūna]]s. Tas ietekmē [[Reproduktīvā sistēma|reproduktīvo sistēmu]], [[Vielmaiņa|vielmaiņu]] un [[Metabolisms|metabolismu]]. Gonadoliberīns ir [[polipeptīds]], kurš sastāv no 10 [[Aminoskābes|aminoskābju]] atlikumiem. Šis hormons saistās ar [[Plazmatiskie receptori|plazmatiskajiem receptoriem]] uz šūnu virsmas.<ref name="VerinIvanov2011"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|binomial=Erigeron annuus|autors=(L.) Pers.|attēls=Erigeron annuus, 2022-05-20, Beechview, 01.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Asterales|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Erigeron|ģints_lv=Jānīši|suga=Erigeron annuus|suga_lv=Vasaras jānītis|sinonīmi=- Phalacroloma annuum (L.) Dumort.;
- Stenactis annua (L.) Cass.|kategorijas=nē}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Krastciems
|attels             = [[File:Krastciems location map.png|250px]]
|paraksts           = Krastciema novietojums Jūrmalā
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 3,6 km2
|iedzivotaju_skaits = 456 ([[2008. gads|2008]])<ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[3. autobusu maršruts (Jūrmala)|3.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-2011
|areja_saite        =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 103
|             7. čaula = 3
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 32
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Lr
|             atommasa = [262]
|   valences elektroni = [Rn]5f147s27p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1900 K (1627 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences: '''Musoni''' ir pastāvīgs vienas sezonas [[vējš]], kura virziens mainās divreiz gadā un kuru izraisa lielas gaisa [[temperatūra]]s starpības starp sauszemi un jūru.

sentences: "'''Karaliskā uguņošanas mūzika'''" ir [[Svīta (mūzika)|svīta]], kuru sacerējis [[Georgs Frīdrihs Hendelis]]. Svīta pirmo reizi tika atskaņota [[1749]]. gada 27. aprīlī [[Londona|Londonā]], kad notika svētki par godu [[Austrija]]s un [[Anglija]]s miera līgumam un [[Karš par Austrijas mantojumu|kara par Austrijas mantojumu]] beigām. Rakstot "Uguņošanas mūziku", komponistam bija jārēķinās ar [[troksnis|troksni]], ko radīs [[pirotehnika]], tāpēc sākotnēji svītas izpildīšanas [[orķestris|orķestra]] sastāvā tika iekļautas 24 [[oboja]]s, [[baroks|baroka]] orķestrim raksturīgo trīs vietā. Kopā šajā orķestrī bija 24 obojas, 12 [[fagots|fagoti]], 9 [[trompete]]s, 9 [[mežrags|mežragi]], 3 pāri [[Timpāni|timpānu]], [[kontrafagots]] un vēl viens [[sitaminstrumenti|sitaminstruments]]. Svītas pirmās atskaņošanas laikā uz skatuves nokrita dažas [[petarde]]s, kas izraisīja ugunsgrēku. Par spīti ugunij, Hendelis turpināja diriģēt orķestri. Vēlāk skaņdarbs tika pārrakstīts tradicionālam baroka orķestra sastāvam, lai uzstātos [[Faundlingas slimnīca|Faundlingas slimnīcā]]. Šajā orķestrī [[vijole]]s spēlēja oboju daļas, [[Čells|čelli]] fagotu daļas, kā arī notika citas izmaiņas orķestra sastāvā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kurts Gēdels
|     vārds_orig = ''Kurt Gödel''
|         attēls = 1925 kurt gödel.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Brno]], [[Austroungārija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Prinstona]], [[Ņūdžersija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Kurt Gödel signature.svg
|   darba_vietas = [[Padziļināto studiju institūts]]
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[matemātiskā loģika]]
|    pasniedzēji = [[Hanss Hāns]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Gēdela nepilnības teorēmas]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Somijas Republikas karogs''' ir [[Somijas Republika]]s karogs, kurš tika pieņemts [[1918]]. gada martā - četrus mēnešus pēc valsts izveidošanas. Karoga atveidojuma pamatā ir skandināvu krusts. Zilais krusts karogā simbolizē Somijas ezerus un debesis, bet baltā krāsa - sniegu un Somijas vasaru gaišās naktis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viņa teica
| operators =
| attēls = She-said-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Marija Šrādere]]
| producents = * [[Dede Gārdnere]]
* [[Džeremijs Kleiners]]
| scenārijs = [[Rebeka Lenkevica]]
| aktieri = * [[Kerija Maligana]]
* [[Zoja Kazana]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Andrē Brauers]]
* [[Dženifera Īli]]
* [[Samanta Mortone]]
* [[Ešlija Džada]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''She Said''
| studija = * ''Annapurna Pictures''
* ''Plan B Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|10|13|Ņujorka|2022|11|26|Latvija}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14807308/?ref_=bo_rl_ti|title=
She Said (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viņa teica"''' ({{Val|en|She Said}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska [[drāma]]s filma, kuras režisore ir [[Marija Šrādere]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerija Maligana]], [[Zoja Kazana]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Andrē Brauers]], [[Dženifera Īli]], [[Samanta Mortone]] un [[Ešlija Džada]]. Tā balstīta uz Džodijas Kantoras un Meganas Tūi 2019. gada tāda paša nosaukuma grāmatu.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|هه‌رێمی کوردستان}} (''Herêmî Kurdistan'')
{{ara|إقليم كردستان}} (''Iqlīm Kurdistān'')
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kurdistānas reģions
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Kurdistan.svg
|            karoga_nosaukums =
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Kurdistan Regional Government.svg
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = Iraqi Kurdistan in Iraq (de-facto and disputed hatched).svg
|             kartes_paraksts = Irākas Kurdistānas oficiālā teritorija (tumši sarkanā), reģionālās valdības kontrolētās strīdus teritorijas (gaišāk sarkanā krāsā) un Irākas valdības kontrolētās strīdus teritorijas (svītrotas)
|               galvaspilsēta = [[Erbīla]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[kurdu valoda]]
[[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas = kurdi, asīrieši, arābi, turkmēņi, čaldīni
|        etniskās_grupas_gads = 2004
|              valsts_iekārta = Parlamentārs autonoms reģions
|        valsts_galvas_tituls = Prezidents
|                valsts_galva = Nečirvans Barzani
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|               valsts_galva2 = Masrurs Barzani
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = ''[[De facto]]'' autonomija
|          neatkarības_datums = 1991. gada oktobrī
|       neatkarības_notikums2 = Reģiona valdība izveidota
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1992|7|4||bez}}
|                 platība_km2 = 78736
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020<ref>https://krso.gov.krd/en/statistics/population</ref>
|          iedzīvotāju_skaits = 6171083
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Irākas dinārs]]
|                valūtas_kods = IQD
|                  laika_zona = [[Griničas laiks|GMT]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.krd]]
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Kurdistānas reģions''' ({{val|ku|هه‌رێمی کوردستان}}, ''Herêmî Kurdistan''; {{val|ar|إقليم كردستان}}, ''Iqlīm Kurdistān'') ir reģions [[Irāka]]s ziemeļos un vienīgais valsts autonomais reģions. Lai atšķirtu no citām [[Kurdistāna]]s teritorijām, šo reģionu paši [[kurdi]] mēdz dēvēt par '''Dienvidkurdistānu'''.

sentences: '''Spalvu skeletveidīgie mākoņi''' ''Cirrus vertebratus'' (Ci ve) ir plāni [[mākoņi]] ar blīvāku vidusdaļu, no kuras uz abām pusēm iziet diegiem līdzīgi spalvu mākoņi. Ārējais izskats atgādina zivs skeletu. Parasti sastāv no [[ledus]] kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem ūdens pilieniem. Atšķiras ar to, ka neaizsedz visas debesis un tiem ir pārtraukta forma. Visbiežāk Ci vert vērojami labos laikapstākļos, kā arī ja ir augšupejoša [[gaiss|gaisa]] plūsma un [[turbulence]] augšējā [[troposfēra|troposfērā]]. Pamata augstums ir 7—10 km, bet tropos var sasniegt arī 17—18 km. Mākoņu biezums var būt no dažiem simtiem metru līdz dažiem kilometriem. Ci vert ir causpīdīgi, cauri tiem spīd [[Saule]], [[Mēness]] un spožas [[zvaigzne]]s. Dienā tie nesamazina apgaismojumu.

sentences: '''Analīze''' ({{val|grc|ἀνάλυσις}}, ''análusis'' — ‘sadalīšana’) ir viena no [[pētīšanas metode|pētīšanas metodēm]], kurā galvenokārt tiek noskaidroti dažādu [[process|procesu]] cēloņi un sekas, kā arī [[Bioloģisks ķermenis|ķermeņu]] sastāvs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Herniaria glabra 2005.06.12 14.50.22.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Herniaria glabra|Kailā trūkumzālīte}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Caryophyllales
|         rinda_lv =Neļķu rinda
|           dzimta =Caryophyllaceae
|        dzimta_lv =Neļķu dzimta
|             suga =H. glabra
|          suga_lv =Kailā trūkumzālīte
|         binomial =Herniaria glabra L.
}}

sentences: '''Ariozo'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ({{val|it|arioso}} — 'līdzīgs ārijai') ir [[ārija]]s paveids ar mazāku apmēru un brīvāku formu, tuvs [[rečitatīvs|rečitatīvam]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name               = ''Picasa''
| logo               =
| screenshot         =
| caption            =
| author             = ''[[Idealab]]''
| developer          = ''[[Google]]''
| frequently updated = yes
| operating_system   = ''[[Microsoft Windows|Windows]], [[Linux]], [[Mac OS X]]''
| genre              = [[Digitālā fotogrāfija|digitālo fotogrāfiju]] organizators
| license            = [[bezmaksas programmatūra]]
| website            = http://picasa.google.com
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{apvienot|Negaiss}}
'''Pērkona negaiss''' ir [[Parādība|dabas parādība]], kad spēcīgas [[Gaiss|gaisa]] strāvas izraisa [[Mākoņi|mākonī]] [[lietus]] lāšu un [[krusa]]s graudu sadursmes, radot [[Elektriskais lādiņš|elektriskos lādiņus]]. Starp lādiņiem uzzibsnī milzīga dzirkstele — [[zibens]], kas parasti nesasniedz zemi. Elektriskā izlāde var būt starp [[Negaiss|negaisa]] mākoni un zemes virsmu, starp diviem mākoņiem vai starp atsevišķām viena mākoņa daļām, tomēr zibens var rasties visur, kur veidojas [[elektriskais lauks]] — arī [[Vulkāna izvirdums|vulkāna izvirdumā]], [[Atombumba|atombumbu]] izmēģinājumos, [[Sniega vētra|sniega]] un [[Smilšu vētra|smilšu vētrās]]. No milzīgā [[Siltums|siltuma]], kas izdalās zibens rezultātā, tuvējais gaiss strauji izplešas, izraisot pērkona dārdus. Negaisa mākoņi parasti veidojas mitrās, tveicīgās dienās, kad intensīvi iztvaiko liels daudzums [[ūdens]], kas spēcīgās augšup vērstās gaisa straumēs, kuru ātrums pārsniedz 200 km/h, veido masīvus (līdz 10 km augstus) ''Cumulonimbus'' mākoņus. Bieži šādus negaisus pavada spēcīgas [[lietusgāze]]s ar krusu un brāzmainu [[Vējš|vēju]]. Visbīstamākie ir tie negaisi, kas veidojas mitrās un tveicīgās vasaras dienās, kad [[temperatūra]] pārsniedz +30 °C, aukstās [[atmosfēras fronte]]s priekšpusē. Parasti šādi negaisi ir bargi, un ir iespējams novērot pat [[Virpuļviesulis|virpuļviesuli]].<ref name="nosaukums">{{tīmekļa atsauce|last1=LVĢMC|title=Pērkona negaiss|url=http://www.meteo.lv/lapas/laika-apstakli/fakti-un-noderiga-informacija/informativie-un-uzzinu-materiali/perkona-negaiss/perkona-negaiss?id=1224&nid=801|website=www.meteo.lv|accessdate=10.03.2016|date=Bez dat.|archive-date=05.04.2015|archive-url=https://web.archive.org/web/20150405081433/http://www.meteo.lv/lapas/laika-apstakli/fakti-un-noderiga-informacija/informativie-un-uzzinu-materiali/perkona-negaiss/perkona-negaiss?id=1224&nid=801}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Weathermay|title=Negaisu prognozēšana|url=https://wethermany.wordpress.com/negaisu-prognozesanai/|website=www.weathermay.com|accessdate=08.03.2016|date=Bez dat.|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150103062957/http://wethermany.wordpress.com/negaisu-prognozesanai/|archivedate=03.01.2015}}</ref>

sentences: '''Gaismas ātrums''' (parasti apzīmēts ar ''c'', zināms arī kā [[Alberts Einšteins|Einšteina]] konstante) ir ātrums, ar kuru [[vakuums|vakuumā]] pārvietojas [[elektromagnētiskais starojums]] — [[fotons|fotoni]]. Tas ir tieši {{nobr|299 792 458}} [[metrs|metri]] [[sekunde|sekundē]] (jeb {{nobr|1 079 252 848,8 km/h}}) — tas nav mērījums, bet gan definīcija; metru definē, ņemot vērā gaismas ātrumu un sekundes ilgumu. Gaismas ātrums citās vidēs, piemēram, [[gaiss|gaisā]], [[ūdens|ūdenī]], [[stikls|stiklā]], ir mazāks par ''c''. [[Daba|Dabā]] nekas nevar pārvietoties ātrāk par [[gaisma|gaismu]] vakuumā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Romāns Gribovs
|     vārds_orig = Роман Валентинович Грибов
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1990
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Zolotonoša]], [[Ukraina]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{UKR}}
|        tautība = [[Ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = robežsargs
|  dienesta_laiks =
|          valsts = {{UKR}}
|       struktūra = Ukrainas Robežsardze
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Pelēks ķermenis''' ir [[fizikāls ķermenis]], kura [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] absorbcijas spēja ir mazāka nekā [[Absolūti melns ķermenis|melnam ķermenim]] un kurš vienādi absorbē visu [[Viļņa garums|viļņa garumu]] starojumu. Īstenībā visi ķermeņi [[Absorbcijas spektrs|dažādi absorbē]] atšķirīgu viļņa garumu starojumu (starojumu ar vienu viļņa garumu vairāk nekā starojumu ar citu viļņa garumu). Daļa ķermeņu ir uzskatāmi par pelēkiem ķermeņiem tikai [[Redzamā gaisma|redzamās gaismas]] spektrā.

sentences: {{cita nozīme|hidrotehnisku būvi|televīzijas kanālu|televīzijas kanāls}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Rokas tunelis
| native_name         = ''Рокский туннель''
როკის გვირაბი
''Ручъы тъунел''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Gruzija
| status              =
| image               =
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   = [[tunelis]]
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{RUS}}/{{GEO}}
| latd  = 42.616667 | latNS  = N
| longd = 44.1 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1984. gads
| inauguration_date   =
| renovation_date     = 2012. gads
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
Šajā sarakstā apkopoti [[minerāls|minerāli]], minerālu paveidi un [[mineraloīds|mineraloīdi]], par kuriem Vikipēdijā ir sagatavoti raksti. Pilns apzināto minerālu saraksts (ap 4000) pieejams šeit: [[Pasaules minerālu saraksts]].
{{CompactTOC}}

sentences:
Šī ir viena no bāzes kategorijām, ar kurām var sākt iepazīt Vikipēdiju.
{{Commonscat|Topics}}

sentences: '''Viļānu vēsture''' aptver laika periodu kopš [[Viļāni|Viļānu]] dibināšanas līdz mūsdienām.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Magyar Szent Korona Országai''
|nosaukums_latv_val  = Svētā Stefana Ungārijas kroņa zemes
|sugasvārds          = Transleitānija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Centrāleiropa
|valsts              = Ungārija
|laikmets            = Jaunākie laiki
|statuss             = [[Austroungārija]]s Ungārijas daļa
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = 	[[Konstitucionālā monarhija]]
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1867
|gads_beigas         = 1918
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = Austroungārijas kompromiss
|date_start          = {{dat|1867|3|30||bez}}
|event_end           = Pasludināta Ungārijas Republika
|date_end            = {{dat|1918|11|16||bez}}
|
|event1              = Horvātu-ungāru vienošanās
|date_event1         = {{dat|1868|11|17||bez}}
|event2              = Ungārija izstājas no [[Personālūnija|reālūnija]]s ar Kārli IV
|date_event2         = {{dat|1918|10|31||bez}}
|event3              = Kārlis IV atsakās no varas
|date_event3         = {{dat|1918|11|13||bez}}
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|
|p1                     = Austrijas Impērija
|flag_p1                = Flag_of_the_Habsburg_Monarchy.svg
|s1                   = Ungāru Demokrātiskā Republika
|flag_s1              = Flag_of_Hungary_(1918-1919;_3-2_aspect_ratio).svg
|s2                   =
|flag_s2              =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag_of_Hungary_(1915-1918;_angels;_3-2_aspect_ratio).svg
|flag                = Ungārijas karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Coat_of_arms_of_the_Lands_of_the_Holy_Hungarian_Crown_(1915-1918,_1919-1946;_angels).svg
|symbol              = Ungārijas ģerbonis
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Cisleithania,_Lands_of_the_Crown_of_Saint_Stephen,_Bosnia_and_Herzegovina.svg
|image_map_caption   = Ungārijas Karalistes un Horvātijas-Slavonijas Karalistes teritorija zaļā krāsā
|
|galvaspilsēta       = [[Budapešta]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      = ''Regnum Mariae Patrona Hungariae''
|national_anthem     = ''[[Ungārijas himna|Himnusz]]''
|kopīgas_valodas     = [[Ungāru valoda|ungāru]], [[Horvātu valoda|horvātu]], [[Itāļu valoda|itāļu]] (oficiālās)
vācu, poļu, rumāņu, ukraiņu, serbhorvātu, slovāku, slovēņu
|reliģija            = [[katolicisms]], [[luterānisms]], [[kalvinisms]], [[pareizticība]]
|nauda               = [[Guldenis]] (1867–1892)
Krona (1892–1918)
|
|
|leader1             = [[Francis Jozefs I Hābsburgs|Francis Jozefs I]]
|leader2             = [[Kārlis I Hābsburgs|Kārlis IV]]
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 1867-1916
|year_leader2        = 1916-1918
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Ungārijas valsts vadītāju uzskaitījums|Karalis]]
|representative1     = [[Ģula Andrāši]] (pirmais)
|representative2     = [[Jānošs Hadiks]] (pēdējais)
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = 1867–1871
|year_representative2 = 1918
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = [[Premjerministrs]]
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         = Ungārijas parlaments
|house1              = Magnātu palāta
|type_house1         = augšpalāta
|house2              = Pārstāvju palāta
|type_house2         = apakšpalāta
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1910
|stat_platība1       =  325411
|stat_pop1           = 20886487
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
'''Transleitānija''', ([[Ungāru valoda|ungāru]]: ''Lajtántúl'', [[Vācu valoda|vācu]]'': Transleithanien'') oficiālais nosaukums '''Svētā Stefana Ungārijas kroņa zemes''' ([[Ungāru valoda|ungāru]]: ''Magyar Szent Korona Országai'', [[Vācu valoda|vācu]]: ''Länder der heiligen ungarischen Stephanskrone'') bija nosaukums vienai no divām galvenajām [[Austroungārija]]s daļām no 1867. līdz 1918. gadam. Transleitānija aptvēra zemes, kas bija tieši pakļautas Ungārijas karaļa kronim, bet [[Cisleitānija]] — Austrijas imperatora kronim pakļautās zemes.

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Džordže Enesku
|          vārds_orig = ''George Enescu''
|              attēls = George Enesco.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = Liveni<br />(Džordže Enesku, [[Botošanu žudecs]], {{ROM}})
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Georges Enesco signature.svg
|               stils =
|               žanrs = [[kamermūzika]], [[orķestra mūzika]]
|            mācījies = [[Vīnes konservatorija]] ([[Jozefs Helmesbergers]], [[Roberts Fukss]]), [[Žils Masnē]], [[Gabriels Forē]]
|           skolnieki = [[Jehudi Menuhins]], [[Ivrī Gitliss]], [[Arturs Grimjo]], [[Ida Hendele]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds =
 |    vārds_orig =
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|877}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] (tagad {{IRQ}})
 |     m_dat_alt = {{dat|960}} (87 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = {{ubl|ceļotājs|ģeogrāfs|rakstnieks}}
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = California Clam Shrimp (Cyzicus californicus).jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Cyzicus californicus|Divvākčauļi}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips=Crustacea
| apakštips_lv=Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| apakšklase =Phyllopoda
| apakšklase_lv =Lapkājvēži
| virskārta =Diplostraca
| virskārta_lv=Diplostraki
| kārta =Concostraca
| kārta_lv =Divvākčauļi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Spinicaudata|}}
* {{TaksoSaite|Cyclestherida|}}
* {{TaksoSaite|Laevicaudata|}}
| kategorijas =nē
| binomial=Concostraca
}}
'''Divvākčauļi''' jeb '''dubultčauļi,''' arī '''konhostraki''' (''Concostraca'') ir [[Žaunkājvēži|žaunkājvēžu]] klases kārta. Citi pētnieki tos attiecina uz [[lapkājvēži|lapkājvēžu]] kārtas apakškārtu. Divvākčauļu ķermeni apņem divvāku [[čaula]], kas arī devusi nosaukumu grupai, jo tie nedaudz atgādina [[gliemenes]]<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|243}}</ref>. Divvākčauļu [[Fosilijas|fosilās atliekas]] ir zināmas no [[Apakšdevons|apakšdevona]], un ir konstatētas ap 300 izmirušas sugas. Čaulu atliekas tiek izmantotas [[Ģeoloģija|ģeoloģijā]] slāņu stratigrāfiskā vecuma noteikšanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Phalaropus lobatus.jpg
|    att_nosaukums = [[Šaurknābja pūslītis]] (''Phalaropus lobatus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Phalaropus
|         ģints_lv = Pūslīši
|         binomial = Phalaropus <small>([[Brisson]], 1760)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Lielās Piektdienas [[zemestrīce]]''' (arī saukta par '''Lielo [[Aļaska]]s zemestrīci''') notika 1964. gada 27. martā un bija spēcīgākā zemestrīce [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturē. Zemestrīces, kuras laikā gāja bojā 131 cilvēks, epicentrs atradās Prinča Viljama šaurumā, un tās spēks bija 9,2 balles.

sentences:
{{Ostas infokaste
|               name = Ventspils brīvosta
|        native_name =
|              image = Ventspils osta SEZ.jpg
|          imagesize =
|            caption =
|            country = {{LAT}}
|           location = [[Ventspils]]
|            address =
|        pushpin_map = Latvija
| latd = 57
| latm = 24
| lats = 5.15
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 32
| longs = 21.69
| longEW = E
|        map_caption =
|            map_alt =
|     label_position =
|               mark =
|         mark_width =
|             opened =
|           operated = [[Ventspils brīvostas pārvalde]]
|              owner =
|               type =
|          sizewater = 2451,39 ha
|               size =
|             berths =
|             wharfs =
|              piers =
|          employees =
|    leadershiptitle =
|             leader =
| blankdetailstitle1 = Akvatorija
|      blankdetails1 = 242.60 ha
| blankdetailstitle2 = Brīvā teritorija
|      blankdetails2 = 500 ha
| blankdetailstitle3 = Kopējais piestātņu garums
|      blankdetails3 = 10 910 m
| blankdetailstitle4 = Maksimālais ostas dziļums
|      blankdetails4 = 17,5 m
| blankdetailstitle5 = Kuģa maksimālā iegrime pie piestātnes
|      blankdetails5 = 15,0 m
| blankdetailstitle6 =Piestātņu skaits
|      blankdetails6 =57
|           arrivals =
|       cargotonnage =
|    containervolume =
|         cargovalue =
|   passengertraffic =
|            revenue =
|             profit =
|   blankstatstitle1 =
|        blankstats1 =
|   blankstatstitle2 =
|        blankstats2 =
|   blankstatstitle3 =
|        blankstats3 =
|            website = {{url|http://www.portofventspils.lv/lv/}}
}}

sentences: '''Rokīča vērtību aptauja''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''Rokeach Value Survey'') ir sociālo vērtību klasifikācijas sistēma un pētniecības instrumentārijs, ko izstrādājis [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] sociālpsihologs [[Miltons Rokīčs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Walther Bothe
| attēls =Walther Bothe 1950s.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1891
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =8
| dz_vieta =[[Orānienburga]], [[Vācijas Impērija]]
([[Brandenburga]], {{GER}})
| m_gads =1957
| m_mēnesis=2
| m_diena=8
| m_vieta =[[Heidelberga]], [[Bādene-Virtemberga]], {{DEU}}
| pilsonība =[[Vācija]]
| tautība =
| darba_vietas =[[Berlīnes Humboltu universitāte]],
[[Gīsenes Universitāte]],
[[Heidelbergas universitāte]],
[[Maksa Planka Medicīnas pētījumu institūts]]
| alma_mater =[[Berlīnes Humboltu universitāte]]
| zinātne =[[fizika]], [[matemātika]], [[ķīmija]]
| pasniedzēji =[[Makss Planks]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =1954. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = 25. stunda
| attēls                   =  25th Hour Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''25th Hour''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Spaiks Lī]]
| producents               =
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Džūlija Česmena]]
* [[Džons Kiliks]]
* Spaiks Lī
| scenārija autors         = Deivids Beniofs
| galvenajās lomās         =
* [[Edvards Nortons]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Berijs Pepers]]
* [[Rosario Dosone]]
* [[Anna Pakvina]]
* [[Braians Kokss]]
| mūzika                   = [[Terenss Blanšārds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[25th Hour Productions]]''
* ''[[40 Acres and a Mule Filmworks]]''
* ''[[Gamut Films]]''
* ''[[Industry Entertainment]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|12|16|Ņujorka|2002|12|19|ASV|}}
| ilgums                   = 129 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/25th-hour-2002-0|title=25th Hour|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 16, 2019|archive-date={{dat|2019|10|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191016162136/https://bbfc.co.uk/releases/25th-hour-2002-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=25thhour.htm|title=25th Hour|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 16, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"25. stunda"''' ({{val|en|25th Hour}}) ir 2002. gada drāma, kas balstīta uz Deivida Beniofa romānu ''The 25th Hour''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Spaiks Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Edvards Nortons]], [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Berijs Pepers]], [[Rosario Dosone]], [[Anna Pakvina]] un [[Braians Kokss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|12|16||bez}} Ņujorkā.

sentences:
[[Kategorija:Buļļi]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Buļļi]]

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
|image=
| name = Ross Gellers
| series = ''[[Friends]]''
| birthdate = October 11, 1967
| first = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| occupation = Paleontologs
Universitātes profesors
| portrayer = [[Deivids Švimmers]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
| spouse = Kerola Vilika
(1989-1994; izšķīrās)
Emilija Volthema
(m. 1998-1999; izšķīrās)
[[Reičela Grīna]]
(m. 1999-2000, izšķīrās; 2004-pašlaik)
| family = Džeks Gellers (tēvs)
Džūdija Gellere (māte)
[[Monika Gellere]] (māsa)
| relatives =
| children = Bens Gellers
(dēls)
Emma Gellere-Grīna
(meita)
}}
'''Ross Gellers''' (''Dr. Ross Eustace Geller''; dzimis {{dat|1967|10|18}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Draugi (seriāls)|Draugi]]" (''Friends''). Viņu attēlo aktieris [[Deivids Švimmers]]. Viņš strādā Dabas vēstures muzejā (šo darbu viņš nomaina uz pasniedzēja amatu Ņujorkas universitātē) un bieži tiek apsmiets par neveiksmīgo laulību pieredzi. Kopumā bijis precējies četras reizes (ar [[Reičela Grīna|Reičelu Grīnu]] divas reizes). Viņam ir jaunākā māsa [[Monika Gellere]], kuras labākā draudzene skolas laikā bija Reičela.

sentences: '''Karneols''' (no {{val|la|cornus}} — 'kizila kauliņi' — pēc akmens krāsas, kas nav saistāma ar gaļas (''carne'') nosaukumu) jeb '''serdoliks''' (no {{val|ru|сердолик}} — 'sirdsprieks') ir vienmērīgas sarkanas krāsas [[halcedons]]. Karneolam raksturīgo krāsu rada [[dzelzs]] oksīds (sarkano krāsu) un/vai hidroksīds (brūno krāsu).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fridrihs fon Rīdigers
|     vārds_orig = ''Theodor von Rüdiger
Фёдор Васильевич Ридигер''
|         attēls = Ridiger Fyodor Vasilyevich.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1783]]. gada decembrī
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes hercogiste]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1856
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Karlsbāde]], [[Austrijas impērija]]
([[Karlovi Vari]], {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Jākabs Vilhelms, māte - Elizabete, dzimusi Rīdigere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete Luīze, dzimusi fon Firksa (1811-1894)
|          bērni = -
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Stokrotka Sp. z o.o.''
| logo             =
| caption          =
| type             = Sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ļubļina]]
| location_country = {{POL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         =
| services         = pārtikas un mājsaimniecības preču mazumtirdzniecība
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Emperia Holding]]'', {{POL}}<br />(''[[Maxima|Maxima Grupė]]'', {{LTU}})
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://stokrotka.pl stokrotka.pl]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Stokrotka''''' (no {{val|pl| }} [[Ilggadīgā mārpuķīte|mārpuķīte]]), uzņēmuma nosaukums '''''Stokrotka Sp. z o.o.''''', ir [[Polija]]s mazumtirdzniecības veikalu tīkls. Galvenais birojs atrodas [[Ļubļina|Ļubļinā]]. Dibināts 1994. gadā. Uzņēmuma īpašnieks ir ''[[Emperia Holding|Emperia Holding S.A.]]'', kā lielākais akcionārs ir Lietuvas ''[[Maxima|Maxima Grupė]]''.<ref name="tvn24bis.pl 2018.04.18" />

sentences: '''Taukplēve''' ({{val-la|mesenterium}}) ir divu [[vēderplēve]]s lapiņu savienojums, kas piestiprina [[Tievā zarna|tievo zarnu]] pie vēdera sienas. Priekšējā mala aptver tievo zarnu ([[Tukšā zarna|tukšās]] un [[Līkumainā zarna|līkumainās]] zarnas daļas), it kā pakarinot tās.<ref name="AA"/> Aizmugurējo taukplēves malu, kura piestiprinās pie [[Vēders|vēdera]] sienas, sauc par taukplēves sakni (''radix mesenterii'').<ref name="EuroLab"/>

sentences:
{{Modeļa infokaste
| name          = Karmena Kasa
| image         = Carmen Kass.jpg
| imagesize     = 230px
| caption       = Karmena Kasa 2007. gadā
| birth_name    =
| birth_date    = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|14}}
| birth_place   = {{vieta|PSRS|Igaunijas PSR|Tallina|td=Igaunija}}
| death_date    =
| death_place   =
| height        = 179 cm
| haircolour    = Blondi
| eyecolour     = Zaļas
| spouse = [[Ēriks Lobrons]]
| agency       =
}}
'''Karmena Kasa''' ({{val|et|Carmen Kass}}, dzimusi {{dat|1978|9|14}}) ir [[igauņi|igauņu]] [[modele]].

sentences:
s pils, kurā notika igauņu ķēniņu sarunas ar Livonijas ordeņa mestru un sodīšana ar nāvi.]]
'''Svētā Jurģa nakts sacelšanās''' ({{val-et|Jüriöö ülestõus}}, {{val-de|Aufstand in der Georgsnacht}}) bija lielākā [[igauņi|igauņu]] sacelšanās pret [[vāci|vācu]] un [[dāņi|dāņu]] virskundzību viņu zemēs 1343.-1345. gadā. Pēc sacelšanās apspiešanas 1346. gadā [[Dānija|Dānijas]] karalis [[Valdemārs IV]] pārdeva [[Harija]]s un [[Virija]]s provinces [[Livonijas ordenis|Livonijas ordenim]]. Igauņu vēsturiskajā atmiņā Jurģu nakts sacelšanās atstāja neizdzēšamu iespaidu un tika apvīta ar mītiem un leģendām.

sentences:
[[Kategorija:Pionieris]]
[[Kategorija:Latviešu mūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]
[[Kategorija:Repa_albumi]]
[[Kategorija:Hiphopa albumi]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Ficrojs
|     vārds_orig = ''Robert FitzRoy''
|         attēls = Robert Fitzroy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1805
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Emptona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Norvuda}}
|  dzīvesbiedrs  =
| bērni          = 5
}}
'''Roberts Ficrojs''' ({{val|en|Robert FitzRoy}}; dzimis {{dat|1805|7|5}}, miris {{dat|1864|4|30}}) bija [[angļi|angļu]] flotes virsnieks, viceadmirālis un zinātnieks.

sentences: '''Kazeīns''' (no {{val|de|Kasein}}, kas savukārt no {{val|la|caseus}} — '[[siers]]'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=350}}</ref>) ir [[fosfoproteīni|fosfoproteīnu]] grupa, kas [[zīdītāji|zīdītāju]] [[piens|pienā]] veido līdz pat 80% no kopējā [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] daudzuma.{{sfn2|Ozola, Ciproviča|2002|p=12.—14}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
'''Pārsonss''' var būt:
* [[Džims Pārsonss]] (''James Parsons'') — amerikāņu aktieris (dzimis 1973. gadā);
* [[Eds Pārsonss]] (''Ed Parsons'') — britu ģeogrāfisko informācijas sistēmu speciālists un tehnoloģiju evaņģēlists (dzimis 1965. gadā).

sentences:
[[Kategorija:Kosmoloģija| ]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Fiziķi]]

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ms
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''MNI Networks Ltd.''
|sponsors              = ''Lubimal (MS) Ltd.''
|domātais-pielietojums = ar [[Montserrata|Montserratu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = dažos saitos, no kuriem tikai daļa saistīti ar Montserratu
|ierobežojumi          = nav
|struktūra             = tikai otrā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.mninet.ms/ www.mninet.ms]
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|binomial=Eriophorum gracile|autors=W.D.J.Koch|suga_lv=Slaidā spilve|suga=Eriophorum gracile|ģints_lv=Spilves|ģints=Eriophorum|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Eriophorum gracile-000091757O.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|sinonīmi=}}'''Slaidā spilve''' ({{val|la|Eriophorum gracile}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši, bet nevienmērīgi izplatīta [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. [[Latvija|Latvijā]] slaidā spilve ir reti sastopama gandrīz visā valsts teritorijā, galvenokārt piejūras zāļu un pārejas [[Purvs|purvos]], aizaugošu un pārpurvotu ezeru krastmalās.

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas daļu|Jugla|Jugla}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Jugla
|attels             =
|paraksts           = [[Brīvības gatve (Rīga)|Brīvības gatve Juglā]]. [[2006. gads|2006]]. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            = {{Rīga}}
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 14,099 km²
|iedzivotaju_skaits = 25 518 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Juglas ezers]]
[[Ķīšezers]]
[[Bābelītes ezers]]
[[Dambjapurva ezers]]
[[Velnezers]]
[[Juglas kanāls]]
[[Piķurga]]
|parki              =
|autobuss           = [[15. autobusu maršruts (Rīga)|15.]] [[21. autobusu maršruts (Rīga)|21.]] [[28. autobusu maršruts (Rīga)|28.]] [[29. autobusu maršruts (Rīga)|29.]] [[31. autobusu maršruts (Rīga)|31.]] [[33. autobusu maršruts (Rīga, 2022)|33.]]
|trolejbuss         = [[4. trolejbusu maršruts (Rīga)|4.]] [[12. trolejbusu maršruts (Rīga, 2011)|12.]] [[16. trolejbusu maršruts (Rīga)|16.]] [[31. trolejbusu maršruts (Rīga)|31.]] [[34. trolejbusu maršruts (Rīga)|34.]]
|tramvajs           = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]]
|mikroautobuss      =
|cits               = Dīzeļvilciens, Starppilsētu autobusi
|pasta_indekss      = LV-10 (06, 24, 38, 64, 79)
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/jugla/ apkaimes.lv]
}}

'''Jugla''' ir apkaime [[Rīga]]s pilsētas austrumu daļā, [[Vidzemes priekšpilsēta|Vidzemes priekšpilsētā]], [[Juglas ezers|Juglas ezera]] rietumu un [[Ķīšezers|Ķīšezera]] dienvidu piekrastē. Jugla ir viens no retajiem [[lībiešu valoda|lībiešu]] cilmes nosaukumiem, kas saglabājies Rīgas vietvārdos. Tas cēlies no lībiešu vārdiem ''jog'', ''joig'', ''jok'', kas nozīmē — upe.<ref>[http://www.1201.lv/history/jugla/ Jugla], 1201.lv</ref>

sentences: '''Amsterdamas metro''' ({{val|nl|Amsterdamse metro}}) ir jaukta tipa [[metro]] un vilciena sabiedriskā transporta sistēma [[Nīderlande]]s galvaspilsētā [[Amsterdama|Amsterdamā]] un tās aglomerācijā, kas ir sākusi darboties 1977. gadā. Amsterdamas metro pieder Amsterdamas pilsētai.

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Černi
|          vārds_orig = ''Carl Czerny''
|              attēls = Czerny 2.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1791
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 21
|            dz_vieta = [[Vīne]], [[Hābsburgu monarhija]]
({{AUT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1857
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 15
|             m_vieta = [[Vīne]], [[Austrijas impērija]]
({{AUT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[klaviermūzika]]
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji = [[Ludvigs van Bēthovens]], [[Johans Nepomuks Hummels]], [[Mucio Klementi]]
|           skolnieki = [[Ferencs Lists]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = jā
}}

sentences: '''Urīnvads''' (''ureter'') ir pāra [[orgāns]], kas kalpo gatavā [[urīns|urīna]] aizvadīšanai no [[nieres bļodiņa]]s uz [[urīnpūslis|urīnpūsli]].<ref name="GaivarovskijNichiporuk2006"/> Pieaugušam cilvēkam normāli ir 28—34 cm gari urīnvadi.<ref name="UrologSite"/> Tie sākas [[nieres]] bļodiņā un beidzas urīnpūslī. Pa urīnvadiem urīns plūst pamīšus pa porcijām no katras nieres.

sentences: '''Drātstārpi''' ir [[Sprakšķu dzimta|sprakšķu]] [[Vaboles|vaboļu]] dzimtas [[Kāpurs|kāpuri]]. Tos var viegli atpazīt pēc to raupjā [[Cilvēks#Ķermenis|ķermeņa]]<ref>[http://www.omafra.gov.on.ca/english/crops/facts/00-047.htm Ministry of Agriculture Food & Rural Affairs]</ref>. Drātstārpu garums svārstās no 10 līdz 45 mm. Dažas drātstārpu sugas ir lietderīgas, jo iznīcina kultūraugiem kaitīgos [[Kukaiņi|kukaiņus]], taču citas sugas bojā pašus lauksaimniecības [[Kultūraugi|kultūraugus]]. Piemēram, drātstārpi bojā [[kartupeļi|kartupeļu]] bumbuļus un [[vīnogas|vīnogu]] [[Stāds|stādus]] vai [[Pumpurs|pumpurus]].

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|binomial=Erigeron canadensis|autors=L.|attēls=Erigeron canadensis (Canadese fijnstraal) - Noordwijk, South Holland, NL.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Asterales|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Erigeron|ģints_lv=Jānīši|suga=Erigeron canadensis|suga_lv=Kanādas jānītis|sinonīmi=Conyza canadensis <i>(L.) Cronquist</i>|kategorijas=nē}}

sentences: , [[broms]] un [[Jods (elements)|jods]] istabas temperatūrā. Hlors ir gāzveida [[agregātstāvoklis|agregātstāvoklī]], broms ir šķidrs un jods ir cieta viela. [[Fluors]] tā lielās [[reaģētspēja]]s dēļ attēlā nav iekļauts.]]

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences: Pēdējoreiz atjaunots 2006. gada 15. septembrī.

sentences: '''Mehāniskie audi''' jeb '''balstaudi''' ir speciālas [[šūna]]s un [[audi]], kas [[augi|auga]] organismā izpilda mehānisko funkciju, t.i., padara to izturīgāku un elastīgāku. Mehānisko audu raksturīgākā īpatnība ir tā, ka mehānisko izturību tiem piedod uzbiezinātais [[šūnapvalks]]. Atkarībā no šūnu formas, šūnapvalka uzbiezinājuma veida un ķīmiskā sastāva mehāniskos audus iedala divās grupās – kolenhīmā, sklerenhīmā. Savukārt sklerenhīmu iedala sklerenhīmas šķiedrās un sklereīdās jeb akmensšūnās.<ref name="kondratovics">Kondratovičs R. Augu anatomijas praktikums. 1976. Rīga: Izdevniecība "Zvaigzne", 130. - 146.lpp</ref>

sentences:
{{cita nozīme|valsti Ziemeļāfrikā|apdzīvotu vietu Latvijā|Ēģipte (ciems)}}
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Ēģiptes Arābu Republika
|        vietējais_nosaukums = جمهورية مصر العربية
''{{transl|ar|DIN|Ǧumhūriyyat Maṣr al-ʿArabiyyah}}''
|           valsts_nosaukums = Ēģipte
|           karoga_nosaukums = Ēģiptes karogs
|          ģerboņa_nosaukums = Ēģiptes ģerbonis
|              karoga_attēls = Flag of Egypt.svg
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Egypt (Official).svg
|              kartes_attēls = Egypt (orthographic projection).svg
|               valsts_himna = ''[[Bilady, Bilady, Bilady]]''
{{center|[[File:Bilady, Bilady, Bilady.ogg]]}}
|             valsts_valodas = [[arābu valoda|arābu]]
|                    demonym = ēģiptietis
|              galvaspilsēta = [[Kaira]]
|latd=30 |latm=2 |latNS=N |longd=31 |longm=13 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = Kaira
|             valsts_iekārta = {{nowrap|Unitāra pusprezidentāla}} republika
|       valsts_galvas_tituls = [[Ēģiptes prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|               valsts_galva = [[Abdelfatāhs es Sīsī]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Ēģiptes premjerministrs|Premjerministrs]]
|              valsts_galva2 = [[Moustafa Madbouly]]
|                legislature = Parlaments
|                upper_house = ''[[Shura Council]]''
|                lower_house = Pārstāvju palāta
|       neatkarības_notikums = Augšēģiptes un Lejasēģiptes apvienošanās<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Goldschmidt |first1=Arthur |title=Modern Egypt: The Formation of a Nation-State |url=http://books.google.com/books?id=YmZyAAAAMAAJ&q=state |year=1988 |publisher=Westview Press |location=Boulder, CO |isbn=978-0-86531-182-4 |page=5 |quote=Among the peoples of the ancient Near East, only the Egyptians have stayed where they were and remained what they were, although they have changed their language once and their religion twice. In a sense, they constitute the world's oldest nation. For most of their history, Egypt has been a state, but only in recent years has it been truly a nation-state, with a government claiming the allegiance of its subjects on the basis of a common identity.}}</ref><ref name="U.S.Dept of State/Egypt">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.state.gov/r/pa/ei/bgn/5309.htm |title=Background Note: Egypt |date=10 November 2010 |publisher=[[United States Department of State]] [[Bureau of Near Eastern Affairs]] |accessdate=5 March 2011 |archiveurl=https://www.webcitation.org/6HZknegYs?url=http://www.state.gov/r/pa/ei/bgn/5309.htm |archivedate={{dat|2013|06|22||bez}} }}</ref>
|         neatkarības_datums = apmēram 3200. gads p.m.ē.
|      neatkarības_notikums2 = [[Muhameds Ali (Ēģipte)|Muhameda Ali]] dinastijas inaugurācija
|        neatkarības_datums2 = 1805. gada 8. jūlijs<ref name="Crabitès">{{grāmatas atsauce |author=Pierre Crabitès |title=Ibrahim of Egypt |url=http://books.google.com/books?id=1NbCRckI3EoC&pg=PA1 |accessdate=10 February 2013 |date=1935 |publisher=Routledge |isbn=978-0-415-81121-7 |page=1 |quote=…on July 9, 1805, Constantinople conferred upon Muhammad Ali the pashalik of Cairo…}}</ref>
|      neatkarības_notikums3 = Neatkarība no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|        neatkarības_datums3 = 1922. gada 28. februāris
|      neatkarības_notikums4 = Deklarēta republika
|        neatkarības_datums4 = 1953. gada 18. jūnijs
|              platība_rangs = 30.
|                platība_km2 = 1 002 450
|             procenti_ūdens = 0.632
|         iedzīvotāju_skaits = 79 602 000<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Population Estimates by Sex & Governorate 1/1/2011 |url=http://www.sis.gov.eg/newvr/egyptinfigures/Tables/1-%20%D8%A7%D9%84%D8%B3%D9%83%D8%A7%D9%86/4.pdf |publisher=Egypt State Information Service |access-date={{dat|2018|12|12||bez}} |archive-date={{dat|2020|09|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200922201424/https://www.sis.gov.eg/newvr/egyptinfigures/Tables/1-%20%D8%A7%D9%84%D8%B3%D9%83%D8%A7%D9%86/4.pdf }}</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 15.
|population_census = 72 798 000<ref name="pop1882-2006">{{Tīmekļa atsauce|title=Population in Censuses by Sex & Sex Ratio (1882-2006)|url=http://www.sis.gov.eg/newvr/egyptinfigures/Tables/1-%20%D8%A7%D9%84%D8%B3%D9%83%D8%A7%D9%86/9.pdf|publisher=Egypt State Information Service|access-date={{dat|2019|01|09||bez}}|archive-date={{dat|2019|08|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190819071150/http://www.sis.gov.eg/newvr/egyptinfigures/Tables/1-%20%D8%A7%D9%84%D8%B3%D9%83%D8%A7%D9%86/9.pdf}}</ref>
|population_census_year = 2006
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 76,3
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 126.
|               IKP_PPP_gads = 2012
|                    IKP_PPP = {{nowrap|$533,739 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=83&pr.y=14&sy=2009&ey=2012&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=469&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=|title=Egypt|publisher=International Monetary Fund|accessdate=18 April 2012}}</ref>}}
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $6594<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|GDP_nominal = $252,458 miljardi<ref name=imf2/>
|GDP_nominal_rank =
|GDP_nominal_year = 2012
|GDP_nominal_per_capita = $3118<ref name=imf2/>
|GDP_nominal_per_capita_rank =
|                  Gini_gads = 2008
|Gini_change =
|                       Gini = 30,8
|Gini_ref = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://data.worldbank.org/indicator/SI.POV.GINI/ |title=GINI index |publisher=World Bank |date= |accessdate=2013-02-08}}</ref>
|                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = 2019
|HDI_change = increase
|                        HDI = 0,707
|HDI_ref = <ref name="HDI">{{Tīmekļa atsauce |url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2011_EN_Table1.pdf |title=Human Development Report 2011 |year=2011 |publisher=United Nations |accessdate=5 November 2011}}</ref>
|                  HDI_rangs = 116.
|                     valūta = [[Ēģiptes mārciņa]]
|               valūtas_kods = EGP
|                 laika_zona = [[Eastern European Time|EET]]
|                 utc_offset = +2{{ref label|utc|1|}}
|drives_on = right
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = [[+20]]
|                     domēns = {{vlist |[[.eg]] |[[مصر.]]}}
|piezīme1 = {{note|utc}} Kopš 2011. gada nav vasaras laika
}}
'''Ēģipte''', oficiāli '''Ēģiptes Arābu Republika''', ir valsts, kas aizņem [[Āfrika]]s kontinenta ziemeļaustrumu daļu, kā arī [[Sīnāja pussala|Sīnāja pussalu]] [[Vidējie Austrumi|Vidējos Austrumos]]. Valsts ziemeļu daļu apskalo [[Vidusjūra]]s ūdeņi, bet austrumos — [[Sarkanā jūra]]. Arī [[Izraēla]] ir Ēģiptes kaimiņš austrumos. Dienvidos tā robežojas ar [[Sudāna|Sudānu]], bet rietumos ar [[Lībija|Lībiju]].

sentences: '''Kāpināšana''' ir matemātiska operācija, kas atbilst lieluma atkārtotai [[reizināšana]]i ar sevi. Kāpināšanu parasti pieraksta kā ''a''''n'', kur ''a'' ir '''kāpināmais''', ''n'' ir '''kāpinātājs''', bet iegūtais rezultāts — '''pakāpe'''. Izteiksmi ''a''''n'' lasa kā "''a'' pakāpē ''n''".

sentences:
{{Cita nozīme|mācītāju|ārstu|Gustavs fon Bergmanis (ārsts)}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Gustavs fon Bergmanis
|              attēls = bergmanis_gustavs.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1749
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]<br />([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|              m_gads = 1814
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Rūjiena]]
|        dzīves_vieta = [[Vidzemes guberņa]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Coord|34.138577|-118.125494|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name = Kalifornijas Tehnoloģiju institūts
|image_name = Caltech logo.svg
|image_size = 150px
|motto = ''The truth shall make you free''
|established = 1891
|type = Privāta
|location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Pasadīna}}
|undergrad = 978<ref name="enrollment">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.registrar.caltech.edu/statistics.htm |title=Caltech Office of the Registrar Enrollment Statistics |accessdate=December 15, 2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100610051121/http://registrar.caltech.edu/statistics.htm |archivedate={{dat|2010|06|10||bez}} }}</ref>
|postgrad = 1253<ref name="enrollment"/>
|students = 2231<ref name="enrollment"/>
|endowment= $1,747 miljardi (2012)<ref name="endowment">As of June 30, 2012.  {{tīmekļa atsauce |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2012 Endowment Market Value and Percentage Change in Endowment Market Value from FY 2011 to FY 2012 |work=2012 NACUBO-Commonfund Study of Endowments |publisher=National Association of College and University Business Officers |url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |format=PDF |access-date={{dat|2013|07|16||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/6ETd4s514?url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |archivedate={{dat|2013|02|16||bez}} }}</ref>
|colors = Oranža, balta {{color box|#FF6600}}{{color box|#FFFFFF}}
|website= [http://www.caltech.edu/ caltech.edu]
}}
'''Kalifornijas Tehnoloģiju institūts''' ({{val|en|California Institute of Technology}}, zināms arī kā '''Caltech''') ir [[privāta universitāte|privāta]], [[kopapmācība]]s [[universitāte|izpētes universitāte]], kas atrodas [[Pasadīna|Pasadīnā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Institūts galveno uzsvaru liek uz dabaszinātnēm un inženieriju.
''Caltech'' arī uztur un izmanto [[Reaktīvās kustības laboratorija|Reaktīvās kustības laboratoriju]], [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] organizāciju, kas uzrauga un izstrādā daudz bezpilota [[starpplanētu zonde|starpplanētu zonžu]] projektēšanu un darbību. ''Caltech'' ir salīdzinoši neliela augstskola ar aptuveni 2100 studentiem (ap 900 bakalauru un 1200 maģistru un doktoru),<ref name='enrollstats'>{{Tīmekļa atsauce|url=http://collegesearch.collegeboard.com/search/CollegeDetail.jsp?collegeId=4214 |title=College Board At A Glance|accessdate=2008-01-30}}</ref> bet tiek vērtēta kā viena no 10 labākajām universitātēm pasaulē pēc tādiem parametriem kā [[citējamība]],<ref>[http://www.sciencewatch.com/sept-oct2002/sw_sept-oct2002_page1.htm Harvard Rides High in Latest "Top Ten" Research Roundup]</ref> [[Nobela prēmija|Nobela prēmiju]] skaits<ref>[http://nobelprize.org/nobel_prizes/lists/universities.html Nobel Laureates and Universities]</ref> un vispārīgie universitāšu vērtējumi. [[Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings|Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā]] ieņem 8. vietu (2016).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html |title=Academic Ranking of World Universities 2016 |access-date={{dat|2017|03|13||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200601014730/http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Lathyrus odoratus Painted Lady.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Lathyrus odoratus''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lathyrus
| ģints_lv = Dedestiņas
| suga =
| suga_lv =
| binomial = Lathyrus
| kategorijas =
}}'''Dedestiņas''' ({{val|la|Lathyrus}}) ir [[tauriņziežu dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Mērenā josla|mērenajā]] un [[Subtropu josla|subtropu joslā]] līdz [[Tropu josla|tropu]] kalniem. Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 150 sugas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30005985-2|title=Lathyrus L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-02|language=en}}</ref> no kurām dažas ir sastopamas arī Latvijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/leguminosae/|title=Tauriņziežu dzimta - Leguminosae; syn. Papilionaceae; syn. Fabaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-02}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:ASV salas]]
[[Kategorija:Havajas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Klusā okeāna salas]]

sentences: '''Zvaigžņu karte''' ir [[karte]], kurā attēlots [[zvaigzne|zvaigžņu]] izvietojums pie debesīm [[nakts]] laikā. Šo karti izmanto, lai [[astronoms|astronomi]] varētu atrast dažādu [[astronomisks objekts|astronomisku objektu]] atrašanās vietu pie [[debesis|debesīm]], piemēram, [[zvaigzne]]s, [[zvaigznājs|zvaigznājus]], [[galaktika]]s un citus. Tās tiek izmantotas arī [[navigācija|navigācijā]], it īpaši uz [[kuģis|kuģiem]] jūrās un [[karavāna]]s tuksnešos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|CAS numurs=56-81-5
|attēls=
Glicerīna struktūrformula

Glicerīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H5(OH)3
|molmasa=92,09
|blīvums=1261
|kušanas temperatūra=17,8 °C
|viršanas temperatūra=290 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Glicerīns''' (propāntriols-1,2,3, glicerols, CH2OHCHOHCH2OH) ir caurspīdīgs, bezkrāsains, [[viskozitāte|viskozs]] [[šķidrums]] ar saldu garšu. Atšķirībā no dažiem citiem vairākvērtīgajiem [[spirti]]em, piemēram, [[etilēnglikols|etilēnglikola]], glicerīns nav toksisks.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Pēteris Fromholds Oskars fon Lēviss of Menārs''' ({{val-de|Peter Frommhold Oskar von Löwis of Menar}}, {{val-ru|Пётр Александрович Левиз-оф-Менар}}; 1830—1885) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] virsnieks, [[Krievijas impērija]]s armijas ģenerālmajors, [[Krievu-turku karš (1877—1878)|Krievu-turku kara (1877—1878)]] dalībnieks.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Budžets''' (no [[sennormāņu valoda|sennormāņu]]: ''bougette'' — 'maks', 'soma', 'naudas maiss') vispārīgā nozīmē ir ieņēmumu un izdevumu plāns kādam noteiktam laika posmam, darbam, pasākumam vai funkcijai. Budžetus plaši pielieto ģimenes (mājsaimniecības), [[uzņēmums|uzņēmumi]], [[valsts|valstis]], [[pašvaldība]]s utt. Budžeti tiek izstrādāti arī īstenojot dažādus [[projekts|projektus]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastais sorgo
|           attēls = Sorghum bicolor03.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|      apakšdzimta = Panicoideae
|   apakšdzimta_lv = Prosaugu apakšdzimta
|            cilts = Andropogoneae
|            ģints = Sorghum
|         ģints_lv = Sorgo
|            suga = S. bicolor
|         suga_lv = Parastais sorgo
|         binomial = Sorghum bicolor
|         sinonīmi = Divkrāsu sorgo
|        izplatība = dabiski Āfrika, kultivē visā pasaulē sausos subtropos un tropos
|  izcelsmes_vieta = [[Āfrika]]<ref name="britannica">{{tīmekļa atsauce | url= http://www.britannica.com/EBchecked/topic/554902/sorghum | title= Sorghum | publisher= britannica.com | accessdate= 2011-09-07 | language= angliski}}</ref><ref name="NIH">[https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2759214 Dillon, Sally L.; Shapter, Frances M.; Henry, Robert J.; et al. (1 September 2007). "''Domestication to Crop Improvement: Genetic Resources for Sorghum and Saccharum (Andropogoneae)''"]. Annals of Botany. 100 (5): 975–989. doi:10.1093/aob/mcm192. PMC 2759214. PMID 17766842.</ref>
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
]]
]]
.]]
.]]
'''Parastais sorgo''' (''Sorghum bicolor''), kuru nereti sauc ģints vārdā vienkārši par [[sorgo]], ir [[graudzāļu dzimta]]s suga. Sorgo izcelsmes vieta ir [[Āfrika]],<ref name="NIH" /> un tā ir mākslīgas kultivācijas rezultātā veidojusies suga. Dabiskais sorgo ir visas citas sorgo ģints sugas, skaitā ap 25.

sentences:
[[Kategorija:Endokrīnās, uztures un vielmaiņas slimības]]
[[Kategorija:Vielmaiņa]]

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikitikšanās Valgā ar igauņiem
| datums     = {{dat|2016|9|3}}
| laiks      = 12.00
| vieta      = Valgas bibliotēka
| apraksts   = Kopīga tikšanās ar igauņiem. Diskusijas par tēmām, kas aktuālas abām kopienām. Sarunu valoda angļu. Izbraukšana no Rīgas ap 9.00. Vakarā atgriešanās Rīgā.
| virtuve    =
| wifi       = Jā
| adrese     = Aia tänav 12, Valga [http://osm.org/go/0wyET8Xe?layers=T&m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Feens}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Juhan121}}
# {{u|Kruusamägi}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Silraks}}
# {{u|Turaids}}
# {{u|Voll}}
# {{u|WikedKentaur}}
}}

sentences: '''Fotogrāfs''' ir cilvēks, kas ar [[fotoaparāts|fotoaparātu]] uzņem [[fotogrāfija]]s,  fiksējot dažādus notikumus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Elkaim, A. Bouchier, N., Gerbrandt, J. (2016). Poke you in the heart: What can a photo say, what should it say, and how is that affected by the perspective of the photographer and the audience? Imaginations Journal, 7(1), 176-187.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=4&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Diamond, H., & Gorrara, C. (2012). Reframing War: Histories and Memories of the Second World War in the Photography of Julia Pirotte. Modern & Contemporary France, 20 (4), 453-471.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=6&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref> Fotogrāfa veidotais materiāls kalpo atmiņu iemūžināšanai un saglabāšanai.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Elkaim, A. Bouchier, N., Gerbrandt, J. (2016). Poke you in the heart: What can a photo say, what should it say, and how is that affected by the perspective of the photographer and the audience? Imaginations Journal, 7(1), 176-187.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=7&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Melnā mise
 | oriģinālnos = ''Black Mass''
 |      attēls = MelnaMise.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, kriminālfilma, drāma
 |    režisors = [[Skots Kūpers]]
 |  producents =
* [[Džons Lesners]]
* [[Pīters Makkormiks]]
* [[Braiens Olivers]]
* [[Tailers Tompsons]]
* Skots Kūpers
 |   scenārijs =
* [[Džezs Batervorts]]
* [[Marks Maluks]]
 |     aktieri =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Kevins Beikons]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Korijs Stolls]]
* [[Dakota Džonsone]]
* [[Rorijs Kočreins]]
 |      mūzika = [[Toms Holkenborgs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Cross Creek Pictures]]''
* ''[[Infinitum Nihil]]''
* ''[[Vendian Entertainment]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2015|9|18|ASV|2015|10|2|Latvija|}}
 |      ilgums = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/black-mass-2015|title=Black Mass|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033117/http://bbfc.co.uk/releases/black-mass-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|53 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whiteybulger15.htm|title=Black Mass (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|99,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Melnā mise"''' ({{val|en|Black Mass}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Skots Kūpers]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Džoels Edžertons]], [[Benedikts Kamberbačs]], [[Kevins Beikons]], [[Džesijs Plemonss]], [[Korijs Stolls]], [[Dakota Džonsone]] un [[Rorijs Kočreins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Bahamu sportisti|Vieglatlezti]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika Bahamās|Vieglatlezti]]

sentences: {{Citas nozīmes|pasaku būtni|Hobits (nozīmju atdalīšana)|hobits}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{mašīntulkojums}}
'''Krēsls''' ir [[Mēbeles|mēbele]], kurai parasti ir atzveltne, tam parasti ir trīs vai četras kājas un tā mērķis ir kalpot kā sēdeklis cilvēkam. Krēsli var būt izgatavoti no dažādiem materiāliem: [[Koksne|koka]], [[dzelzs]], kaltas dzelzs, [[plastmasa]]s vai vairāku no to kombinācijām.

sentences: Vikipēdijas latviešu valodā kopiena 2018. gada 6. jūnijā rīko tiešsaistes (neklātienes) vikidarbnīcu. Pasākuma mērķis ir ar kopīgu devumu atzīmēt Vikipēdijas projekta latviešu valodā 15. "dzimšanas dienu", radot Vikipēdijas rakstus no [[Vikipēdija:Vajadzīgie raksti|vajadzīgo rakstu saraksta]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hiparhs
|     vārds_orig = {{gree|Ἵππαρχος}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[190 p.m.ē.]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Nīkeja]], [[Bitīnija]]
([[Iznika]], {{TUR}})
|      m_dat_alt = ap [[120 p.m.ē.]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Roda]]
({{GRE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeometrija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[trigonometrija]]s pamatlicējs, Zemes ass [[precesija]]s atklājējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Ņikita Priimkovs-Rostovskis
|     vārds_orig = ''Никита Приимков-Ростовский''
|         attēls = Facial_Chronicle_-_b.22,_p._462.gif
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Cīņas pie Tartu hronikā, kurā minēts vojevoda Priimkovs
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|      m_dat_alt = pēc [[1579]]. gada
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Poa annua 131359287.jpg
| att_nosaukums = [[Maura skarene]] (''Poa annua'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Poa
| ģints_lv = Skarenes
| kategorijas = nē
| binomial = Poa
| autors =
}}'''Skarenes''' ({{val|la|Poa}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kurā ir klasificētas apmēram 570 [[Lakstaugs|lakstaugu]] sugas, kuras savvaļā ir sastopamas abu pusložu [[Mērenā josla|mērenajā joslā]]. ''Poa'' (πόα) [[Grieķu valoda|grieķu valodā]] nozīmē "[[lopbarība]]".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=126123|title=Poa in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-02-10}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=5&taxon_id=126123|title=Poa in Flora of Pakistan @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-02-10}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30001404-2|title=Poa L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-02-10|language=en}}</ref>

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Ortostatiskā hipotensija
| diagnosis     = ārsta birojā (noguļaties vismaz 20 minūtes, mēriet asinsspiedienu; stāviet 3 minūtes, mēriet asinsspiedienu) vai autonoma speciālista pārbaude uz saliekamā galda
| frequency     =
| prognosis     = atkarīgs no biežuma, smaguma pakāpes un pamatcēloņa; neirogēna ortostatiska hipotensija ir hronisks, novājinošs un bieži vien pakāpeniski letāls stāvoklis<ref>{{cite journal |last1=Arnold |first1=Amy C. |last2=Raj |first2=Satish R. |title=Orthostatic Hypotension: A Practical Approach to Investigation and Management |journal=Canadian Journal of Cardiology |date=December 2017 |volume=33 |issue=12 |pages=1725–1728 |doi=10.1016/j.cjca.2017.05.007 |pmid=28807522 |pmc=5693784 }}</ref>
| medication    =
| treatment     = identificēt un ārstēt cēloņus (zāles, dehidratācija), midodrīns, kompresijas apģērbu, gultas pacelšana
| prevention    =
| differential  =
| risks         =
| synonym       = Ortostāze, posturālā, pozicionālā hipotensija
| causes        =
| duration      =
| onset         =
| symptoms      = simptomi, kas pasliktinās sēžot vai stāvot un uzlabojas guļus stāvoklī, tostarp reibonis, vertigo, troksnis ausīs, neskaidra runa, apjukums, sāpes kaklā un plecos, pelēka vai neskaidra redze, smags nogurums, ģībonis vai tubu ģībonim
| specialty     = [[Kardioloģija]], [[Neiroloģija]]
| caption       =
| image         =
| deaths        =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Silva Kaputikjana
|         vārds_orig = Սիլվա Կապուտիկյան
|             attēls = Silva Kaputikyan.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1919
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna|1s=Armēnijas Pirmā republika}}
|             m_gads = 2006
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{ARM}}
{{URS}}
|            tautība = [[armēņi|armēniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Ovaness Širazs]]
|              bērni = [[Ara Širazs]]
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, dzejniece, politiskā aktīviste
| rakstīšanas valoda = [[austrumarmēņu valoda|austrumarmēņu]]<ref name="Bardakjian"/><ref name="writers.am">{{Tīmekļa atsauce|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|url=http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|website=writers.am|language=hy|date=2012|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205727/http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
[[krievu valoda|krievu]]<ref name="hetq">{{Ziņu atsauce|title=Events Marking 90th Anniversary of Silva Kaputikyan Held in Yerevan|url=http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|work=Hetq Online|date=20 January 2009|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205857/http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
|            periods =
|              žanri = [[liriskā dzeja]]<ref name="Bardakjian"/>
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[PSRS Valsts prēmija]]
[[Mesropa Maštoca ordenis|Mesropa Maštoca medaļa]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Silva Kaputikjana''' ({{val|hy|{{Audio|Hy-Սիլվա Կապուտիկյան (Silva Kaputikyan).ogg|Սիլվա Կապուտիկյան|help=no}}}}); 1919. gada 20. janvāris—2006. gada 25. augusts) bija [[Armēņi|armēņu]] dzejniece un politiskā aktīviste. Viena no pazīstamākajām divdesmitā gadsimta armēņu rakstniecēm,<ref name="pbh obituary">{{Žurnāla atsaucel|author=Editorial Board|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|journal=Patma-Banasirakan Handes|volume=№ 2|date=2006|issue=2|pages=328–329|url=http://hpj.asj-oa.am/1684/|language=hy|access-date={{dat|2019|04|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190425072051/http://hpj.asj-oa.am/1684/|archive-date={{dat|2019|04|25||bez}}}}</ref> atzīta par "vadošo Armēnijas dzejnieci"<ref name="Bardakjian">{{Grāmatas atsauce|contribution=Silva Kaputikyan|title=A Reference Guide to Modern Armenian Literature, 1500-1920: With an Introductory History|date=2000|publisher=Wayne State University Press|location=Detroit|isbn=9780814327470|pp=[https://books.google.com/books?id=bR7hMqV3Ij0C&pg=PA228 228–9]|editor=Bardakjian, Kevork B.}}</ref> un "divdesmitā gadsimta armēņu dzejas dižo dāmu".{{sfn|Panossian|2006|p=337}} Lai gan Kaputikjana bija [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Komunistiskās partijas]] locekle, viņa bija ievērojama [[Armēņu nacionālisms|armēņu nacionālo]] centienu aizstāve.<ref name="Pattie">{{Grāmatas atsauce|last=Pattie|first=Susan|title=Cyprus and the Politics of Memory: History, Community and Conflict|date=2012|publisher=I.B.Tauris|page=[https://books.google.com/books?id=CWYBAwAAQBAJ&pg=PA163 163]}}</ref> {{sfn|Malkasian|1996|p=49}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Ziemeļāfrikā|Latvijas rokgrupu|Kartāga (rokgrupa)}}
{{Senvietas infokaste
| name           = Kartāga
| native_name    =
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Quartier Punique.JPG
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Kartāgas drupas, 2004. gads
| map            =
| map_type       = Tunisija
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
|latd=36|latm=51|lats=10 |latNS=N
|longd=10|longm=19|longs=24 |longEW=E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Tunisija|Tunisa}}
| region         =
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 814. gads p.m.ē.
| abandoned      = 13. gadsimts
| epochs         = <!-- actually displays as "Periods" -->
| cultures       = [[Kartāga (valsts)|Kartāga]], [[Romas impērija]], [[Arābu Kalifāts]]
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        = <!-- {{URL|example.com}} -->
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kartāga
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii, vi
|        designation1_date = 1979
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/37 37]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Tunisija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 616,02 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Dienasgrāmatas]]
[[Kategorija:Memuāru rakstnieki]]
[[Kategorija:Rakstnieki]]

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Secure Shell''' jeb '''SSH''' ir [[tīkla protokols]], kurš nodrošina drošu [[dati|datu]] apmaiņu starp divām tīkla ierīcēm. Divas galvenās protokola versijas ir SSH1 jeb SSH-1 un SSH2 jeb SSH-2. Izmanto galvenokārt [[Linux]] un [[Unix]] balstītās sistēmās, lai piekļūtu shell profiliem. SSH tika izstrādāts, lai aizstātu [[Telnet]] un citus nedrošus tālvadības protokolus, kas nosūta informāciju, paroles tīrā tekstā nekodējot. Šifrēšana, ko izmanto SSH, ir paredzēta, lai nodrošinātu konfidencialitāti un datu aizsargāšanu nedrošos tīklos, kā piemēram – [[internets|internetā]].

sentences:
'''Neņūtona šķidrumi''' ir šķidrumi, kuru [[viskozitāte]] mainās atkarībā no šķidruma stāvokļa un kustības rakstura. Daudzi nesaspiežami šķidrumi, tostarp tādi pārtikas produkti kā [[majonēze]], [[zemesriekstu sviests]], [[kečups]], kā arī daži industriālie materiāli, piemēram, šķidra [[plastmasas|plastmasa]], [[bitumens|asfalts]], [[betons]] ir neņūtoniski šķidrumi. Bioloģiskie šķidrumi, tostarp [[asinis]] un [[gļotas]], ir gandrīz universāli neņūtoniski.<ref>{{grāmatas atsauce |first=Feits A. |last=Morrisons |title=An Introduction to Fluid Mechanics |year=2013 |publisher=Cambridge University Press |location=New York |page=393 |isbn=978-1-107-00353-8 }}</ref> Tie ir šķidrumi, kuri neatbilst Ņūtona šķidruma modelim, tas ir, īstajiem [[šķidrums|šķidrumiem]] <math>\mu</math> (dinamiskā viskozitāte) ir pastāvīgs lielums (fizikāla konstante), un kuru [[elementārdaļiņa (hidrodinamika)|elementārdaļiņu]] lielums mazāks par 1{{E|-8}} m. Neņūtona šķidrumus raksturo [[Bingema vienādojums]], kas ir šāds:
: <math>\tau=\tau_{0}+\mu_{d}\frac{du}{dh}</math>
kur <math>\tau>0</math> — sākuma [[bīdes pretestība]];
<math>\tau</math> — [[tangenciālais spriegums]];
<math>\mu_{d}</math> — mainīgā lieluma [[dinamiskā viskozitāte]], kas atkarīga no [[šķidruma plūsma]]s veida;
<math>\frac{du}{dh}</math> — [[ātruma gradients]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Hons Sansu
 | vārds_orig              = 홍상수
 | attēls                  = Hong Sangsoo at Berlinale 2022.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Hons Sansu 2022. gada [[72. Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlinālē]]
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1960|10|25}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Dienvidkoreja|Seula}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[kinorežisors]], [[scenārists]]
 | darbības gadi           = 1996—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                = Hong Sang soo signature.svg
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}

sentences: '''Kolonoka sabuļa ota''', kas pazīstama arī ar nosaukumu '''sabuļa ota''' vai '''Sibīrijas caunu ota''', ir ļoti kvalitatīva un smalka mākslinieku ota.

sentences:
, [[Gē-Lisaka likums]], [[Boila—Mariota likums|Boila-Mariota likums]].]]
'''Ideāla gāze''' ir [[gāze]]s vienkāršots modelis. Šajā modelī gāzes [[tilpums|tilpumu]] ''V'', [[spiediens|spiedienu]] ''p'' un absolūto [[temperatūra|temperatūru]] ''T'', nemainoties gāzes [[masa]]i, saista sakarība:

sentences:
īpatņu atšķirīgās čaulas, atkarībā no to fenotipa]]
'''Fenotips''' ir [[organisms|organisma]] [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģisko]] un fizioloģisko pazīmju kopums. Fenotips ir [[genotips|genotipa]] ārējā izpausme konkrētos ārējās vides apstākļos. Vienkāršāk sakot, fenotips ir tas, ko cilvēks redz, skatoties uz bioloģisku būtni. To, kā dzīvā būtne izskatīsies, tiek "iestrādāts" [[gēns|gēnos]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 58
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 19
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ce
|             atommasa = 140,116
|   valences elektroni = [Xe]4f15d16s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Cērija paraugs ampulā [[argons|argona]] aizsargatmosfērā
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', +3, +2
|  elektronegativitāte = 1,12
|              blīvums = 6770
|  kušanas temperatūra = 1068 K (795 °C)
| viršanas temperatūra = 3716 K (3443 °C)
}}

sentences:
{| class="wikitable" align=right
| '''vienkāršs'''
| '''centrēts'''
|-
|
|
|}

sentences: '''Rīgas Doma ērģeles''' ir otrās lielākās [[ērģeles]] [[Latvija|Latvijā]], kas atrodas [[Rīgas Doms|Doma baznīcā]], [[Rīga|Rīgā]] (vislielākās nepārbūvētās mehāniskās ērģeles ne tikai Latvijā, bet arī visā pasaulē, atrodas [[Liepāja|Liepājā]], [[Liepājas Svētās Trīsvienības katedrāle|Sv. Trīsvienības baznīcā]]).

sentences:
{{Lidostas infokaste
|box-width=250px
|nosaukums=O'Hēra starptautiskā lidosta
|nosaukums_originalvaloda=''O'Hare International Airport''
|nosaukums_originalvaloda-a=
|nosaukums_originalvaloda-r=
|attels=O'Hare International Airport (USGS).png
|attela-platums=
|paraksts=
|attels2=
|attela2-platums=
|paraksts2=
|IATA=ORD
|ICAO=KORD
|FAA=ORD
|karte=Čikāga
|lat_deg=41 |lat_min=58 |lat_sec=43 |lat_dir=N
|lon_deg=87 |lon_min=54 |lon_sec=17 |lon_dir=W
|kartes_paraksts=Lidostas atrašanās vieta Čikāgā
|lidostas_tips=Publiska
|ipasnieks-operators=
|ipasnieks=[[Čikāga]]s pilsēta
|atrasanas_vieta={{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|elevation-f=668
|elevation-m=204
|majas_lapa={{url|https://www.flychicago.com/}}
|r1-number=4L/22R |r1-length-m=2286 |r1-surface=[[Asfaltbetons]] |r2-number=4R/22L|r2-length-m=2461 |r2-surface=[[Asfaltbetons]]|r3-number=9L/27R|r3-length-m=2286|r3-surface=[[Betons]]|r4-number=9C/27C|r4-length-m=3428|r4-surface=[[Betons]]|pasazieru_skaits=79 828 183 (2017)|lidojumu_skaits=867 049 (2017)|r5-length-m=2428|r6-length-m=2286|r7-length-m=3292|r8-length-m=3962|r5-number=9R/27L|r6-number=10R/28L|r7-number=10C/28C|r8-number=10L/28R|r5-surface=[[Asfaltbetons]]|r6-surface=[[Betons]]|r7-surface=[[Betons]]|r8-surface=[[Asfaltbetons]]}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Ostracoda-2.JPG
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Ostracoda
| klase_lv =Gliemeņvēži
| sinonīmi =
Ostrakodi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Myodocopa}}
* {{TaksoSaite|Podocopa}}
| kategorijas =nē
}}
'''Gliemeņvēži''' jeb '''ostrakodi''' (''Ostracoda'') ir [[Vēžveidīgie|vēžveidīgo]] apakštipa klase.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Vitālijs Kims
 |       vārds_orģ = ''Віталій Кім''
 |          attēls = Виталий_Ким_.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Vitālijs Kims 2020. gadā

 |           amats = [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums = {{dat|2020|11|25}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Heorhijs Rešetilovs]] (''p.i.'')
 |        pēctecis =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1981|3|13}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Mikolajivas apgabals|Mikolajiva|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[korejieši|korejietis]]
 |         partija = bezpartejisks1
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Jūlija Kima
 |           bērni = 3
 |       profesija = [[ekonomists]], [[blogeris]], [[uzņēmējs]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Admirāļa Makarova Nacionālā kuģu būves universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes = 1Mikolajivas domes deputāta kandidāts no partijas "Tautas kalps", taču palika bezpartejisks.
}}
'''Vitālijs Kims''' ({{Val|uk|Віталій Олександрович Кім}}; dzimis {{dat|1981|3|13}} [[Mikolajiva|Mikolajivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[Korejieši|korejiešu]] izcelsmes [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[uzņēmējs]], [[ekonomists]], [[blogeris]] un [[politiķis]]. Kopš 2020. gada 25. novembra ir [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]].

sentences:
]]
{{Citas nozīmes|augšanas veidu|Koks (nozīmju atdalīšana)|Koks}}
'''Koki''' ir daudzgadīgi [[augi]] ar vienu galveno [[Stumbrs|stumbru]].<ref>Bumbure M., Jaudzeme V., Muižarāja E., Pētersone A. Augu morfoloģija un anatomija. Rīga, 1967.</ref>Tas ir viens no augu augšanas veidiem. Botānikas nozari, kas pētī kokaugus, sauc par [[dendroloģija|dendroloģiju]], un šīs nozares zinātniekus — par dendrologiem. Meistarus, kuri veido koku vainagus un koku stādījumus, sauc par [[Arboristika|arboristiem]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = FMIB 50020 Dentalina commonis.jpeg
|     att_nosaukums= Nodosariāta ''[[Laevidentalina communis]]''.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Nodosariata
|         klase_lv = Nodosariātas
|       apakšklase = Nodosariana
|    apakšklase_lv = Nodosariānas
|         binomial = Nodosariana <small>Mikhalevich, 1993</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Delosinida}}
* {{TaksoSaite|Lagenida}}
* {{TaksoSaite|Nodosariida}}
* {{TaksoSaite|Polymorphinida}}
* {{TaksoSaite|Vaginulinida}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Nodosariānas''' (''Nodosariana'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] apakšklase, kas pārstāv pārsvarā brīvi peldošas formas. Apakšklasi 1993. gadā izveidoja Krievijas zooloģe [[Valērija Mihalēviča]]. Ir zināma viena [[Parazītisms|parazītiska]] suga. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] nodosariānas ir zināmas no [[Silūra periods|silūra perioda]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Zigrīda Eglīte
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1936
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 08
| dz_vieta = [[Daugavpils]], {{LAT}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| tautība = [[latviete]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1963-1993)
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| zinātne = [[Botānika]]
| sasniegumi = Latvijas staipekņu, kosu un paparžaugu flora. R., 2000.
}}

sentences: '''Zemes zinātne''' ir visaptverošs jēdziens, kas sevī ietver vairākas ar [[Zeme|Zemi]] cieši saistītas zinātnes nozares — [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeofizika|ģeofiziku]] un [[ģeodēzija|ģeodēziju]]. Zemes zinātņu disciplīnas izmanto [[ķīmija]]s, [[fizika]]s, [[bioloģija]]s, [[hronoloģija]]s un [[matemātika]]s zināšanas, lai radītu kvantitatīvu sapratni par Zemē notiekošajiem procesiem. Zemes zinātnē tiek izmantota gan holistiskā, gan redukcionisma zinātniskā pieeja.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Digitaria didactyla.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Digitaria didactyla''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Digitaria
| ģints_lv = Pasāres
| binomial = Digitaria
| autors =
| sinonīmi =
}}'''Pasāre''' ({{val|la|Digitaria}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu. Ģintī ir iekļautas 263 sugas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:329395-2|title=Digitaria Haller {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-11-27|language=en}}</ref> Pasāres ir slaidi, [[Viengadīgi augi|viengadīgi]] un [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgi]] [[Lakstaugs|lakstaugi]]. Dažas sugas (''Digitaria exilis'', ''Digitaria iburua'', ''Digitaria sanguinalis'', kā arī ''Digitaria compacta)'' tiek kultivētas kā labība dažviet [[Āfrika|Āfrikā]]. Augu sēklas tiek grauzdētas, saberztas [[Milti|miltos]], no tām izgatavo [[putra]]s vai izmanto [[alus]] raudzēšanai.  Augus arī izmanto [[lopbarība]]i.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Sulu
| official_name = ''Sulu''<br/>''Lupa' Sūg''
| image_skyline = Tulay Mosque.jpg
| imagesize =
| image_caption = Tulajas mošeja [[Holo (Sulu)|Holo]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Sulu in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1917
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1600.4
| population_total = 1000108
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 6 | latm =  | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =  | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Holo (Sulu)|Holo]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 19
| p1 = '''19 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tausūgi]], [[samali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-SLU
| website                  =
}}
'''Sulu''' ({{val|fil|Lalawigan ng Sulu}}, {{val|en|Province of Sulu}}, {{val|tsg|Wilāya sin Lupa' Sūg}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 19 municipalitātēs un sīkāk 410 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Holo (Sulu)|Holo]].

sentences:
{{coord|52.156071|4.486949|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|         name = Leidenes Universitāte
|  native_name = ''Universiteit Leiden''
|        image = UnivLeidenSeal.jpg
|   latin_name = Academia Lugduno-Batava
|        motto = Libertatis Praesidium
|  established = 1575
|         type = Publiska uz pētniecību vērsta
|       campus =
|    endowment = 528 miljoni [[Euro|€]]<ref name="The University in figures">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.about.leiden.edu/facts/facts-and-figures.html|title=The University in figures|publisher=Leiden University|accessdate=2013-05-22|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160207020036/http://www.about.leiden.edu/facts/facts-and-figures.html|archivedate=2016-02-07}}</ref>
|       rector =
|      faculty = 1239<ref name=" The University in figures2">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.about.leiden.edu/facts/facts-and-figures.html|title=The University in figures|author=Leiden University|year=2013|publisher=Leiden University|accessdate=22 May 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160207020036/http://www.about.leiden.edu/facts/facts-and-figures.html|archivedate={{dat|2016|02|07||bez}}}}</ref>
|        staff = 1120<ref name=" The University in figures2" />
|     students = 25 800 (2015-2016)
|    undergrad = 14 977<ref name=" The University in figures2" />
|     postgrad = 4560<ref name=" The University in figures2" />
|     doctoral = 1147<ref name=" The University in figures2" />
|     location = {{vieta|Nīderlande|Leidene}} un [[Hāga]]
| former_names = ''Rijksuniversiteit Leiden''
| Nobel Prizes = 16
|      website = [http://www.leiden.edu/ www.leiden.edu]
|      colours = {{color box|#004990}} Tumši zila<ref name="Leiden University Colors">{{tīmekļa atsauce|url= http://communicatie.leidenuniv.nl/huisstijl/basiselementen/kleurgebruik.html |title=Universiteit Leiden Kleurgebruik|publisher=Leiden University|accessdate=2013-02-07}}</ref>
|         logo =
}}
'''Leidenes Universitāte''' ({{val|nl|Universiteit Leiden}}) ir universitāte [[Leidene|Leidenē]], [[Nīderlande|Nīderlandē]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Mājaslapas infokaste
|nosaukums=''DeepL''
|logo_attēls=
|lapas_attēls=
|veids=[[Mašīntulkošana]]
|valsts=
|īpašnieks=DeepL GmbH
|darbību_uzsāka={{dat|2017}}
|valodas=Daudzvalodu|komerciāla=Jā
|reģistrācija=Nē
|reģistrēti_lietotāji=
|popularitāte=
|mājas_lapa=[https://www.deepl.com]}}
'''''DeepL''''' ir tiešsaistes [[tulkotājs]], kura pamatā ir [[mašīntulkošana]]. 2017. gada augustā to izveidoja [[Ķelne|Ķelnē]] bāzētā ''DeepL GmbH''. Serviss ļauj veikt tulkošanu vairāk nekā 700 valodu pāros, pamatojoties uz 31 valodu.

sentences:
asimetriska novirze ap spārna profilu un cēlējspēka ({{val|en|lift}}) virziens]]
'''Cēlējspēks''' ir [[spēks]], kas darbojas uz objektu, kad ap to plūst asimetriska plūsma ([[fluīds]] jeb plūstoša viela). Tas ir [[aerodinamika|aerodinamiskā]] spēka [[vektors]], kas ir [[Perpendikuls|perpendikulārs]] plūsmas virzienam. Vienlaikus darbojas [[aerodinamiskā pretestība]] — aerodinamiskā spēka vektors, kas ir [[paralēle|paralēls]] plūsmas virzienam.<ref name="What is Lift">{{Tīmekļa atsauce|publisher=NASA Glenn Research Center|title=What is Lift?|url=https://www1.grc.nasa.gov/beginners-guide-to-aeronautics/what-is-lift/|access-date=February 9, 2023}}</ref> Cēlējspēks parasti darbojas augšup vērstā virzienā, pretēji [[gravitācija]]s spēkam. Tomēr atbilstoši cēlējspēka definīcijai, tas ir spēks, kas darbojas perpendikulāri plūsmai un tādējādi var darboties jebkurā virzienā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dietilētera struktūrformula

Dietilētera molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2−O−CH2CH3
|molmasa=74,12
|blīvums=713,4
|kušanas temperatūra=156,85 K (-116,3 °C)
|viršanas temperatūra=307,75 K (34,6 °C)
}}
'''Dietilēteris''' (etoksietāns, CH3CH2−O−CH2CH3) ir plašāk pazīstamais [[ēteri]]s. Bieži vien ar vārdu "ēteris" saprot tieši dietilēteri. Dietilēteris ir bezkrāsains, caurspīdīgs, viegli gaistošs un degtspējīgs šķidrums. Tas slikti šķīst ūdenī. Ētera tvaiki ir smagāki par gaisu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Čuhņa''' jeb '''čuhna''' ({{val|ru|чухна́}}) ir [[krievu valoda|krievu valodā]] lietots nievājošs apzīmējums [[Baltijas somi|Baltijas somu]] tautām, kura sākotnējā forma ''чухно'' atvasināta no senākā etnonīma [[čudi]] (''чудь'' — "svešie").

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Furfurola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H4O2
|molmasa=96,07
|blīvums=1160
|kušanas temperatūra=-36,5 °C
|viršanas temperatūra=161,7 °C
}}
'''Furfurols''' (no latīņu ''furfur'' — ‘klijas’ + ''oleum'' — ‘eļļa’) (furān-2-karbaldehīds, α furilaldehīds, C5H4O2) tīrā veidā ir bezkrāsains [[šķidrums]] ar mandeļu smaržu. Reaģējot ar gaisa skābekli, tas kļūst dzeltens. Furfurols ir heterociklisks aromātiskais [[aldehīds]] (satur [[furāns|furāna]] ciklu).

sentences:
{{starpviki+}}
{{vikisaites+}}
{{apvienot|Regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums}}
'''Nākotnes darījums''' ({{val|en|forward}}) ir valūtas maiņas darījumi, kad starp darījuma slēgšanas brīdī un izpildes laiku (valutēšanas dienu) pastāv zināms laika brīdis. Nākotnes dalījumus iedala:
* Autrait (''outright'') darījumos (parasti apzīmē kā ''forward''). Parasts konversijas darījums ar kursa fiksēšanu pašreizējā brīdī, bet valutēšanas dienu nākotnē.
* [[Mijmaiņas darījumi|Mijmaiņas darījumos]] — divu pretēju konversijas operāciju kombinācija ar dažādiem valutēšanas datumiem.
Visplašāk nākotnes darījumi tiek lietoti valūtas risku apdrošināšanai un spekulatīviem mērķiem. Standarta starpbanku darījumu termiņi ir 1, 2, 3 un 6 mēneši.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Rupeika-Apoga|first1=Ramona|title=Valūtas tirgus un valūtas darījumi|date=2003|publisher=Datorzinību centrs|isbn=9984-665-20-8|pages=68-69}}</ref>

sentences: '''Iznākšana no skapja''' ({{val|en|coming out of the closet}}) jeb '''kamingauts'''<ref>[https://www.la.lv/pikenrolls-kamingauts-vai-sovrums-kurs-klus-par-gada-nevardu Pikenrolls, kamingauts vai šovrūms: kurš kļūs par gada nevārdu?]</ref> (no ''coming out'' — 'iznākšana') ir apzīmējums kādas personas brīvprātīgai savas [[homoseksuālisms|homoseksuālās]] vai [[biseksuālisms|biseksuālās]] orientācijas pieņemšanai un publiskai izpaušanai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |author1=Linda Freimane |author2=Vita Brakovska |date=2006. gada 7. marts |url=http://providus.lv/article/iznaksana-no-skapja-1-kas-ir-mainijies |title=“Iznākšana no skapja”[1]: kas ir mainījies? |publisher=[[Providus]] |access-date=2020. gada 28. jūlijā |archive-date=2020. gada 29. Jūlijs |archive-url=https://web.archive.org/web/20200729013551/http://providus.lv/article/iznaksana-no-skapja-1-kas-ir-mainijies }}</ref> Iznākot no skapja, cilvēks var piedzīvot dažādas pretrunīgas emocijas — gan prieku, gan sēras.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tiek.lv/raksti/lgbtq-iznaksana-no-skapja|title=Iznākt no skapja|website=Tiek|access-date=2023-06-14|date=2023-06-14|language=en-US|archive-date=2023-06-14|archive-url=https://web.archive.org/web/20230614052451/https://tiek.lv/raksti/lgbtq-iznaksana-no-skapja}}</ref> Lai atvieglotu šo procesu, iesaka sarunām iepriekš sagatavoties, piemēŗam, apdomājot labāko laiku, reālistiski prognozējot sarunas biedra reakcijas, iepriekš sagatavojot argumentus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pride.lv/lv/skapiseu-arhivs/article/10-padomi-ka-iznakt-no-skapja-savai-gimenei/|title=Pride.Lv - Arhīvs - 10 PADOMI KĀ IZNĀKT NO SKAPJA SAVAI ĢIMENEI|website=www.pride.lv|access-date=2023-06-14}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = LU dabaszinātņu akadēmiskā centra ēka.

sentences:
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2017. gada jūnijs}}
Cenu veidošana orientēta uz izmaksām, pieprasījumu un konkurenci.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Reptile''
| operators =
| attēls = Reptile film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Grānts Singers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Benisio del Toro]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Ališija Silverstone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Reptile''
| studija = ''Black Label Media''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|7|[[2023. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto]]|2023|9|29|Netflix}}
| ilgums = 136 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Reptile''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Grānts Singers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Benisio del Toro]], [[Džastins Timberleiks]] un [[Ališija Silverstone]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Malmuta
| attēls            = Malmuta-2.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = A no [[Aklais purvs (Sīļukalna pagasts)|Aklā purva]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Meirānu kanāls]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=7 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=43 | sāk_gar_s=8 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=40 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=46 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 25
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 15
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,04
| baseins           = 198
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Kaževa]]
 | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Malmuta''' (arī '''Malmana''', '''Malmuna''', '''Malmute''', '''Mālmute''', '''Melmane''', '''Melmute''', '''Mēlmute''' , {{val|ltg|Malmuna}})<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96475 |title=Informācija par objektu: Malmuta |accessdate={{dat|2016|07|09||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir upe [[Aiviekste]]s basenā, viena no [[Lubāns|Lubāna]] ezera kādreizējām pietekām. Sākas kā novadgrāvis [[Aklais purvs (Sīļukalna pagasts)|Aklā purva]] austrumu malā. Upes gultne visā garumā līdz [[Meirānu kanāls|Meirānu kanālam]], kurā upe novadīta, regulēta. Lielākās pietekas ir [[Kaževa]] (15 km), [[Strodauka]] (kreisās) un [[Līpupeite]] (labā). Malmutas vecupe lejpus Meirānu kanāla — [[Vecmalmuta]] — ietek [[Īdeņas kanāls|Īdeņas kanālā]].<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir [[Dekšāres]] un [[Aļņi (ciems)|Aļņi]]. Upi šķērso autoceļš [[A12]] un [[Krustpils]]—[[Rēzekne]]s dzelzceļš.

sentences:
'''Šnē''' var būt:
* [[Andris Šnē]] — latviešu vēsturnieks un arheologs;
* [[Normunds Šnē]] — latviešu diriģents.

sentences:
'''Kronenbergs''' var būt:
* [[Alberts Kronenbergs]] (1887—1958), latviešu grafiķis;
* [[Deivids Kronenbergs]] (1943), kanādiešu kinorežisors, producents, scenāriju autors un aktieris.

sentences:
'''Haubice''' ({{val|de|Haubitze}}) ir [[artilērija]]s ieroča veids, kurš paredzēts šaušanai pa mērķiem, kuri neatrodas tiešas redzamības zonā, ir aiz šķēršļiem. Pēc šaušanas veida, atrodas pa vidu starp lauka lielgabaliem (garš [[stobrs]], šauj zemā leņķi ar lielu šāviņa sākumātrumu) un [[mortīra|mortīrām]] (īss [[stobrs]], šauj stāvā leņķī). Haubices raksturīgās pazīmes ir relatīvi īss stobrs (15 — 30 kalibri), [[kalibrs]] ir lielāks par 100 [[Milimetrs|mm]], [[šāviņš|šāviņus]] izšauj [[trajektorija|trajektorijās]] ar stāvu krišanas leņķi, šaušanas ātrums 1 — 6 šāvieni minūtē, šaušanas attālums līdz 17 [[Kilometrs|km]]. Mūsdienu haubices šauj pat līdz 10 — 12 šāvieniem minūtē attālumā līdz 50 km un vairāk.
== Vēsture ==
[[Husītu kari|Husītu karu]] laikā 15. gadsimtā pretinieka grupu apšaudei lietoja lielgabalus, kurus čehiski dēvēja par ''houfnice'', vāciski par ''Hauffnitz''. Vēlākajos gadsimtos franciski tos dēvēja par ''obusier'', holandiski par ''houwitser'', bet angliski par ''howitzer''. Plašāk haubices lietoja [[Zviedrija]]s karaspēks 17. gadsimta karos.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Pārejoša išēmiska lēkme
| synonym       = Tranzitora išēmiska lēkme, Mini-insults, mikroinsults, viegls insults
| image         =
| caption       =
| specialty     = [[Neiroloģija]], Asinsvadu ķirurģija
| symptoms      =
| onset         =
| duration      =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  =
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| prognosis     = Izdzīvošanas rādītājs ~ 91% (līdz izrakstīšanai no slimnīcas) 67,2% (pieci gadi)<ref>{{publikācijas atsauce | vauthors = Gattellari M, Goumas C, Garden F, Worthington JM | title = Relative survival after transient ischaemic attack: results from the Program of Research Informing Stroke Management (PRISM) study | url = https://archive.org/details/sim_stroke_2012-01_43_1/page/79 | journal = Stroke | volume = 43 | issue = 1 | pages = 79–85 | date = January 2012 | pmid = 22076008 | doi = 10.1161/STROKEAHA.111.636233 | s2cid = 16722015 | doi-access = free }}

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Infobox medical condition
| name          = Nierakmeņu slimība
| treatment     =
| causes        =
| image         = Nefrolit.jpg
| alt           =
| image_size    = 200px
| synonym       = Nefrolitiāze
| specialty     = Uroloģija
}}

sentences: '''Smilšu kaste''' ir bērnu [[Rotaļāšanās|rotaļām]] paredzēta brīvdabas konstrukcija. Parasti tiek izgatavota no [[koksne|koka]] dēļiem ar vai bez dibena un vāka un tiek pildīta ar [[smiltis|smiltīm]]. Tiek izgatavotas arī plastmasas smilšu kastes. Daudzdzīvokļu namu [[mikrorajons|mikrorajonos]] bērnu [[rotaļu laukums|rotaļu laukumos]] tiek izveidotas stacionāras smilšu kastes.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Senna/Zenna
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Senne
| citvaloda2      = nl
| oriģinālnosaukums2 = Zenne
| attēls            = Rebecq_JPG05.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Senna pie Rebekas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Suanjī]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dila]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=32 | sāk_plat_s=26 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=04 | sāk_gar_m=07 | sāk_gar_s=18 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=03 | iet_plat_s=51 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=04 | iet_gar_m=25 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BEL}}
| garums            = 103
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:Luterāņu bīskapi| ]]
[[Kategorija:Arhibīskapi]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alofans
|attēls=Allophane-352375.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.26-10
|ķīm_formula=nav noteikta formula, tuvu Al2O3·(SiO2)1,3-2·((H2O))2,5-3
|singonija=Amorfs
|krāsa=Zila, zaļa, brūna, bezkrāsas, dzeltena, balta
|svītra=Balta
|habituss=Pumpurveida, garoziņas, stalaktītiem līdzīgi veidojumi
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=1,9
}}
'''Alofans''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''allos'' — "cits" un ''phanos'' — "šķist") — diezgan izplatīts [[mineraloīds]], savdabīga, cieta [[alumīnijs|alumīnija]]-[[silīcijs|silīcija]] želeja. Atklāts [[1816]]. gadā. Ja minerālam ir [[varš|vara]] piejaukums, to viegli sajaukt ar [[hrizokolla|hrizokollu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Kogalymavia}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
| name = ''Kogalymavia'' reiss 9268
| image =Airbus A321-231 MetroJet EI-ETJ.JPG
| imagesize = 270px
| caption = Izmantotās lidmašīnas veids 2014. gada augustā
| image2 =Flight 7K9268 crash.svg
| imagesize2 = 270px
| caption2 = ''Kogalymavia'' reisa 9268 ceļš no pacelšanās līdz nogāšanās vietai
| date = {{start date|2015|10|31|df=y}}
| summary =
| Site = netālu no [[Hasna]]s Ēģiptē
| coordinates      = {{Coord|30.1506|N|34.178|E|type:event|display=inline,title}}
| occurrence_type =
| Aircraft Type = [[Airbus A321]]-231
| Operator = [[Kogalymavia]]
| tail_number = EI-ETJ
| passengers = 217<ref name="auto">{{tīmekļa atsauce|title=Russian passenger plane crashes in Egypt's Sinai, country's Prime Minister says|url=http://edition.cnn.com/2015/10/31/middleeast/egypt-plane-crash/index.html|website=cnn|accessdate=31 October 2015}}</ref>
| crew = 7
| total_onboard = 224<ref name="auto"/>
| fatalities = 224 (visi)<ref name="indept">{{tīmekļa atsauce|title=Egypt plane crash live: Crew of Kogalymavia Flight 9268 'had complained about engine problems'|url=http://www.independent.co.uk/news/world/africa/egypt-plane-crash-live-kogalymavia-flight-9268-goes-down-in-sinai-with-224-people-on-board-a6716036.html|date=31 October 2015|work=Independent}}</ref><ref name="express">{{tīmekļa atsauce|title=Egypt crash: 100 bodies pulled from wreckage after Russian plane 'splits in two'|url=http://www.express.co.uk/news/world/615986/Missing-plane-crash-Egypt-Russia-Airbus-A321|accessdate=31 October 2015|publisher=''Express''}}</ref>
| survivors = 0<ref>{{tīmekļa atsauce|title=No survivor on Russian passenger plane crashes in Egypt's Sinai, said country's Prime Minister says|url=http://english.ahram.org.eg/News/162254.aspx|accessdate=31 October 2015|archive-date={{dat|2019|01|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190109222436/http://english.ahram.org.eg/News/162254.aspx}}</ref>
| Origin =  {{vieta|Ēģipte|Šarm eš Šeiha}}
| Destination = {{vieta|Krievija|Sanktpēterburga}}
}}
'''''Kogalymavia'' reiss 9268''' jeb '''''Metrojet'' reiss 9268''' bija [[Krievija]]s lidsabiedrības ''[[Kogalymavia]]'' starptautisks pasažieru lidmašīnas reiss no [[Šarm eš Šeiha]]s [[Ēģipte|Ēģiptē]] uz [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgu]] [[Krievija|Krievijā]] {{dat|2015|10|31||bez}}. ''[[Airbus A320|Airbus A321-231]]'' lidmašīna nogāzās [[Sīnāja pussala|Sīnāja pussalā]] 23 minūtes pēc pacelšanās no lidostas.

sentences:
{{cita nozīme|kuģi|filmu|Titāniks (filma)|tirdzniecības centru Rīgā|Titāniks (tirdzniecības centrs)}}
{{Kuģis
|              vārds = RMS ''Titanic''
|             attēls = RMS Titanic 4.jpg
|    attēla paraksts =
|          kuģa tips = pasažieru tvaikonis
|          īpašnieks = ''[[White Star Line]]''
|     pieraksta osta = [[Liverpūle]], [[Apvienotā Karaliste]]
|             līnija = [[Sauthemptona]] – [[Ņujorka]]
|           ražotājs = [[Harlanda un Volfa kuģu būvētava]]
|  pirmais brauciens = {{dat|1912|4|10}}
| pēdējais brauciens = {{dat|1912|4|10}}
|            statuss = nogrimis
|         kuģa klase = ''Olympic'' klase
|            tonnāža = 46 328
|             mezgli = 23
|             garums = 269,1 m
|            iegrime = 10,5 m
|          pasažieri = 3547
|      gultas vietas =
|            kajītes =
|         līnijmetri =
|            dzinējs =
|             ātrums =
|            apkalpe = 892
}}

sentences:
. gada [[8. janvāris]].]]
{{Citas nozīmes|spēcīgu [[ciklons|ciklonisku]] [[viesuļvētra|viesuļvētru]]|Orkāns (nozīmju atdalīšana)|Orkāns}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sasien mani! Atsien mani!
| operators =
| attēls = ¡átame! poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, romantika
| režisors = [[Pedro Almodovars]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Viktorija Avrila]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Lolesa Leona]]
* [[Fransisko Ravals]]
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| oriģinālnos = ''¡Átame!''
| studija = ''El Deseo S.A.''
| montāža =
| izplatītājs = ''Lauren Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|12|12}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Sasien mani! Atsien mani!"''' ({{Val|es|¡Átame!}}) ir 1989. gada [[Spānija]]s romantiska melnā [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Pedro Almodovars]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Viktorija Avrila]], [[Antonio Banderass]], [[Lolesa Leona]] un [[Fransisko Ravals]].

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Mežaparks
|attels             =
|paraksts           =
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Saules dārzs]]
|platiba            = 11,821 km²
|iedzivotaju_skaits = 4 165 ([[2019. gads|2019]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[9. autobusu maršruts (Rīga)|9.]], [[48. autobusu maršruts (Rīga)|48.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           = [[11. tramvaju maršruts (Rīga)|11.]]
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/mezaparks/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils novads]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Demenes pagasts}}

sentences:
"saulīte" — viens no daudziem šim minerālam raksturīgajiem habitusiem. Plānajā telpā starp slānekļa slānīšiem kristāls varēja augt tikai plaknē, kā rezultātā radies šis radiālas formas kompleksais [[kristāls]], kas sastāv no daudziem maziem adatveida kristāliņiem. Normālos apstākļos pirīts veido kubus un citu telpisku formu kristālus.]]
'''Habituss''' ir [[mineraloģija|mineraloģijā]] lietots termins, kas apzīmē [[minerāls|minerāla]] [[kristāls|kristāla]] formu, kādā to parasti var sastapt dabā.

sentences: '''Derības šķirsts''' ir svēta reliģiska [[artefakts|artefakta]] jēdziens, kas pirmo reizi pieminēts [[Vecā Derība|Vecajā Derībā]]. Saskaņā ar [[Izceļošanas grāmata|Izceļošanas grāmatu]], Derības šķirsts bija īpaša koka [[lāde (tara)|lāde]], kas izgatavota no [[akācijas]] koka un pārklāta ar [[zelts|zeltu]]. Tajā novietotas divas akmens plāksnes ar [[desmit baušļi]]em, kurus [[Dievs]] deva [[Mozus|Mozum]]. Derības šķirsts Mozum tiek dot [[Sīnājs|Sīnāja]] kalnā, lai [[izraēļi]] to nes tālāk uz apsolīto zemi [[Kanaāna|Kanaānu]].

sentences: '''Kopējais paziņojums par Attaisnošanas mācību''' ({{val-en|Joint Declaration of the Doctrine of Justification}}, plaši pieņemts saīsinājums - JDDJ, {{val-de|Gemainsame Erklärung zur Rechtfertigungslehre}}), teoloģiskajās aprindās nereti saīsināts - Kopējais paziņojums, ir [[Pasaules luterāņu federācija]]s (PLF) un [[Romas katoļu baznīca]]s (RKB) {{dat|1999|10|31}} [[Augsburga|Augsburgā]], [[Vācija|Vācijā]] noslēgts dokuments par abu pušu kopēju izpratni jautājumā par cilvēka attaisnošanas galvenajiem nosacījumiem. Dokumentu parakstīja PLF prezidents Dr. Kristiāns Krauze (Dr. ''Christian Krause'') un RKB [[Pontifikālā padome kristiešu vienības veicināšanai|Pontifikālās padomes kristiešu vienības veicināšanai]] prezidents kardināls Idriss Kasadijs (''Idris cardinal Cassady'').

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Ingvers
|           attēls = Koeh-146-no text.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Zingiberales
|         rinda_lv = Ingveraugi
|          rinda_r = Ingveraugu rinda
|           dzimta = Zingiberaceae
|        dzimta_lv = Ingveraugi
|         dzimta_r = Ingveraugu dzimta
|            ģints = Zingiber
|         ģints_lv = Ingveri
|             suga = Z. officinale
|          suga_lv = Ingvers
|         binomial = Zingiber officinale
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = Centrālāzija un Dienvidāzija
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Salu infokaste
| nosaukums           = Čagosu arhipelāgs
| attēls              = Chagos map.PNG
| attēla paraksts     = Čagosu arhipelāga karte
| attēla izmērs       =
| vietaskarte         = Indijas okeāns
| reljefa_karte       = jā
| map_custom          = no
| vietējais nosaukums = ''Chagos Archipelago''<!-- nosaukums oriģinālvalodā; slīprakstā tikai translit. no nelatīņu rakst. -->
| valodas saite       = angļu valoda
| nickname            =
| izvietojums         = [[Indijas okeāns]]
| latd= 6 | latm= 0| latNS=S
| longd= 71| longm= 30| longEW=E <!-- kordinātas -->
| arhipelāgs          =
| salu skaits         = 7 atoli, 64 salas
| galvenās salas      = [[Djego Garsijas atols]]
| platība             = 56.13
| garums              = <!-- tikai skaitli -->
| platums             = <!-- tikai skaitli -->
| krasta līnija       = <!-- tikai skaitli -->
| augstākais kalns    =
| augstums            =
| valsts                            = Britu Indijas Okeāna Teritorija
| valsts adm vienības tips          =
| valsts adm vienība                =
| valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
| valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
| valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
| valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
| valsts galvaspilsēta              =
| valsts lielpilsēta                = Eklipspointa
| valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
| valsts vadoņa tituls              =
| valsts vadoņa vārds               =
| iedzīvotāji      = 3000
| iedzīvotāju gads = 2014
| blīvums          =
| pamatiedzīvotāji = [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņi]], [[briti]]
| piezīme          =
}}
'''Čagosu arhipelāgs''' ({{val-en|Chagos Archipelago}}) ir septiņu nelielu [[koraļļi|koraļļu]] [[atols|atolu]] arhipelāgs [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]] uz dienvidiem no [[Maldivas|Maldivām]].<ref>{{PZT|141}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Britu Indijas Okeāna Teritorija|Britu Indijas Okeāna Teritorijā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Mālpils
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Mālpils pils 2000-02-12.jpg
| image_caption = Mālpils pils
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Siguldas novads]]
| subdivision_name2 = [[Mālpils pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēts
| established_date = 1386
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = 4,69
| population_as_of = 16.01.2020.
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2834&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 1838
| population_density_km2 = {{#expr: 1838/4.025 round 1}}
| latd = 57
| latm = 00
| lats = 38
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 57
| longs = 35
| longEW = E
| elevation_m = 90
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta indekss
| postal_code = LV-2152
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Stalbes pamatskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Stalbes vidusskola 2002-06-01.jpg
|image size             =
|alt                    =
|motto                  =
|location               = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Stalbe}}
|postcode               =
|map_type               =
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 57 | latm  = 22 | lats  = 27.3252 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 1 | longs = 54.3354 | longEW = E
|schooltype             = Vispārizglītojošā mācību iestāde
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = 1988. gadā
|approx                 =
|founded                =
|founder                =
|status                 = Aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmistress           = Jolanta Dzene
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =

sentences: '''Dekamino''' jeb '''10-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no desmit vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 4655 unikāli dekamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 36446 dekamino pozīcijas.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Militārās vienības infokaste
|                nosaukums =
|                   attēls =
|            attēla izmērs =
|               virsraksts =
|                   valsts =
|              pastāvēšana =
|               pakļautība =
|                  daļa no =
|          karaspēka veids =
|                   krāsas =
|          karavīru skaits =
|                 jubileja =
|                   devīze =
|     militārās operācijas =
| pašreizējais komandieris =
|               komandieri =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
, kas tika slēgta 1973. gada [[1973. gada naftas krīze|naftas embargo]] laikā.]]
'''Ekonomiskās sankcijas''' ir ierobežojoši ekonomiskas dabas pasākumi pret kādu [[valsts|valsti]], [[fiziska persona|fizisku]] vai [[juridiska persona|juridisku personu]], kā arī citiem [[nevalstiska organizācija|nevalstiskiem subjektiem]]. Ekonomiskās sankcijas lieto ar mērķi nodarīt zināmu kaitējumu tās [[finanses|finansiālajam]] stāvoklim, lai tādējādi uzspiestu savus noteikumus, parasti — mainīt tās ekonomisko kursu, iekšējo vai ārējo politiku,<ref name="CAI">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.creativeassociatesinternational.com/CAIIStaff/Dashboard_GIROAdminCAIIStaff/Dashboard_CAIIAdminDatabase/resources/ghai/toolbox11.htm |title=Creative Associates International. Tool Category D: Economic and Social Measures 11. Sanctions/Embargoes |access-date={{dat|2021|11|14||bez}} |archive-date={{dat|2011|08|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110807131747/http://www.creativeassociatesinternational.com/CAIIStaff/Dashboard_GIROAdminCAIIStaff/Dashboard_CAIIAdminDatabase/resources/ghai/toolbox11.htm }}</ref> un panāktu piekāpšanos no sankcionētās puses bez [[karš|militāra spēka]] lietošanas.

sentences: '''Bulgārijas karogs''' ({{val|bg|знаме на България}}) sastāv no trim vienādi platām horizontālām joslām - baltas (no augšas), zaļas un sarkanas. Baltā simbolizē mieru, zaļā - Bulgārijas zemju auglību, bet sarkanā - cīņas izlietās asinis un bulgāru drosmi.

sentences: '''Datoranimācija''' ir process, ko izmanto, lai veidotu [[Animācija|animētus attēlus]], izmantojot [[Datorgrafika|datorgrafiku]]. Vispārīgāks termins, datora radīts attēls, ietver gan statiskos ainas un dinamisko attēlus, bet datoranimācija attiecas tikai uz kustīgiem attēliem.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Gotlībs Fleišers
|          vārds_orig = ''Johann Gottlieb Fleischer''
|              attēls = Johans Gotlībs Fleišers.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums = Litogrāfija pēc [[Eginks|Johana Lēberehta Eginka]] zīmējuma
|             dz_gads = 1797
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1838
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 22
|             m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = ārsts, botāniķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Johans Gotlībs Fleišers''' ({{val|de|Johann Gottlieb Fleischer}}; 1797-1838) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts un botāniķis.  Pētīja [[Baltijas provinces|Baltijas provinču]] [[flora]]s sistematizāciju, grāmatas ''Flora von Esth-, Liv- und Kurland'' autors.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Korunda kristālrežģis

Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al2O3
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072 °C
| viršanas temperatūra = 2977 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al2O3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela.

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Last.fm
| logo_attēls          =
| veids                = Tiešsaistes mūzikas datubāze, mūzikas straumāšanas vietne, sociālais tīkls un interneta radio
| īpašnieks            = CBS Interactive
| darbību_uzsāka       = 2002. gadā
| valodas              = Daudzvalodu (12 valodas)
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Obligāta
| mājas_lapa           = {{url|http://www.lastfm.com}}
|lapas_attēls=}}
'''Last.fm''' ir [[Mūzika|mūzikas]] interneta [[Interneta vietne|vietne]], kas dibināta Lielbritānijā [[2002. gads|2002]]. gadā. [[2009. gads|2009]]. gadā vietne sasniedza 30 miljonus aktīvu lietotāju.<ref>Jones, R. (29.03.2009.) [http://blog.last.fm/2009/03/24/lastfm-radio-announcement Last.fm Radio Announcement] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120217155915/http://blog.last.fm/2009/03/24/lastfm-radio-announcement |date={{dat|2012|02|17||bez}} }}, Last.fm blog, skatīts: 27.11.2013. (angliski)</ref> [[2007. gads|2007]]. gada maijā Last.fm par 140 miljoniem [[Sterliņu mārciņa|mārciņu]] iegādājās kompānija [[CBS Interactive]].<ref>  Havenstein, H. (30.05.2007) [http://www.computerworld.com/s/article/9021918/CBS_ups_social_networking_ante_with_Last.fm_acquisition CBS ups social networking ante with Last.fm acquisition], Computerworld, skatīts:27.11.2013. (angliski) </ref>

sentences: '''Zagrebas funikulers''' ({{val|hr|Zagrebačka uspinjača}}) ir [[funikulers]] [[Zagreba|Zagrebā]], [[Horvātija|Horvātijā]]. To apkalpo uzņēmums [[Zagrebački električni tramvaj|ZET]] un tas savieno divas pilsētas apkaimes.

sentences:
{{novecojis}}
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Sabiedriskais transports Ogrē
|fona krāsa        = #007C06
|logo              =
|karte             =
|valsts            = {{flag|Latvija}}
|pilsēta           = Ogre
|atklāts           =
|pabeigts          =
|plānots atklāt    =
|plānots pabeigt   =
|tika plān atklāt  =
|tika plān pabeigt =
|izmaksas          = <!-- izmaksas miljonos latu -->
|kopējais garums   =
|līniju skaits     = 6
|staciju skaits    = <!-- metro, vilciens -->
|pieturu skaits    = ~90
|transporta vienīb = 24 (ekspluatācijā)
|depo              = <!-- tramvajiem un trolejbusiem -->
|parks             = SIA "Ogres Autobuss"
|apakšveidne       = {{Ogres autobusu apakšveidne}}
}}
'''Sabiedriskais transports Ogrē''' ir pasažieru pārvadāšanas pakalpojumi [[Ogre|Ogrē]], kurus nodrošina SIA "Ogres autobuss". Pasažieru pārvadājumi notiek ar [[Autobuss|autobusiem]], pa 6 līnijām. Biļetes cena ir 35 santīmi, pensionāriem (uzrādot pensionāra apliecību) — 30 santīmi, bet pensionāriem, vecākiem par 75 gadiem (uzrādot [[Ogres novads|Ogres novada]] braukšanas apliecības) — 15 santīmi.

sentences:
s gleznā Bētlemes zvaigzne tiek attēlota kā [[komēta]]]]
'''Bētlemes zvaigzne''' kristīgajā tradīcijā atklāja [[Trīs Austrumu gudrie|austrumu gudrajiem]], ka ir dzimis [[Jēzus Kristus]] un vēlāk aizveda viņus uz [[Bētleme|Bētlemi]]. Šī zvaigzne tiek pieminēta vienīgi [[Mateja evaņģēlijs|Mateja evaņģēlijā]] izklāstītajā [[Jēzus dzimšana]]s stāstā.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Sigeru Mijamoto
 |    vārds_orig = 宮本 茂
 |        attēls = Shigeru Miyamoto 20150610 (cropped).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1952
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 16
 |      dz_vieta = {{vieta|Japāna|Kioto|Sonobe|3s=Sonobe (Kioto)}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{JPN}}
 |       tautība = [[japānis]]
 |  nodarbošanās = videospēļu dizaineris un producents
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Jasuko Mijamoto
 |         bērni = 2
 |    alma_mater = Kanazavas mākslas koledža
 |      paraksts = Shigeru Miyamoto's signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Sigeru Mijamoto''' ({{val|ja|宮本 茂}}; {{Unicode|[mijamoto ɕiɡeɾɯ]}}; dzimis {{dat|1952|11|16}}<ref name="NP SF64 guide">{{cite book|title= Star Fox 64 Player's Guide|publisher=Nintendo of America|year=1997|pages=116–119|isbn=|title-link=Star Fox 64}}</ref>) ir [[japāņi|japāņu]] [[videospēles|videospēļu]] dizaineris un producents, kas visu savu karjeru strādājis ''[[Nintendo]]'', kur šobrīd ieņem vienu no direktora amatiem. Mijamoto radījis vairākas no augstāk novērtētajām un komerciāli veiksmīgākajām uzņēmuma videospēļu sērijām, tādas kā ''[[Mario (videospēļu sērija)|Mario]]'', ''[[The Legend of Zelda]]'' un ''[[Donkey Kong]].''

sentences:
{{Dalībnieks:Edgars2007/Pieprasīt datu atjaunināšanu}}
Šajā uzskaitījumā ir tie gadu raksti, kas nav latviešu valodas Vikipēdijā, bet ir 51 un vairāk citu valodu Vikipēdijās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Alumīnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7784-30-7
|      ķīmiskā formula = AlPO4
|              molmasa = 121,9529
|              blīvums = 2566
|  kušanas temperatūra = 1800 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences: ar norūpējušos [[Jēzus Kristus|Kristus]] tēlu (''Rūpintojėlis'')]]

sentences:
{{Navbox
| name = Golfs olimpiskajās spēlēs
| title = [[File:Olympic rings without rims.svg|30px]] Golfs olimpiskajās spēlēs
| titlestyle = background:#BFD7FF
| basestyle = background:#DDEBFF
| abovestyle = background: #D5E6FF
| belowstyle = background: #D5E6FF
| bodyclass = hlist
| state = {{{state|autocollapse}}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Zalophus californianus - Morro Bay.jpg
| att_nosaukums = [[Kalifornijas lauvronis]] (''Zalophus californianus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Otariidae
|     dzimta_lv = Ausroņi
|   apakšdzimta = Otariinae
|apakšdzimta_lv = Lauvroņu apakšdzimta
|      binomial = Otariinae
|   kategorijas = nē
}}
'''Lauvroņu apakšdzimta''' (''Otariinae'') ir viena no divām [[ausroņu dzimta]]s (''Otariidae'') apakšdzimtām, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] [[suga]]s un vienu izmirušu sugu un kas tiek iedalītas 5 [[ģints (bioloģija)|ģintīs]]. Otra ausroņu apakšdzimta — [[kotiku apakšdzimta]].

sentences:
]]
, [[Indija|Indijā]]]]
'''Bahāju ticība'''<ref>{{Laikraksta atsauce |year=2018 |title=Valsts valodas centra
Latviešu valodas ekspertu komisijas (LVEK) lēmumi un ieteikumi |journal=Valodas prakse: vērojumi un ieteikumi |publisher=[[Latviešu valodas aģentūra]] |issn=1691-273X |issue=13. izdevums |page=172. lpp |url=https://www.valodaskonsultacijas.lv/uploads/suggested_sources/13/pdf/ValodasPrakse_Nr13.pdf#page=173 |quote=LVEK vienojās ieteikt šādus Bahai ticības un tās pārstāvju apzīmējumus latviešu valodā: '''''bahāju ticība''''', '''''bahājieši''''', '''''bahāju kopiena'''''.}}</ref> jeb '''bahāisms''' (no {{val|ar|بهاء}} (''Baháʼ'') — 'slava, spozme') ir [[Ābrama reliģijas|ābramiskā reliģija]], kuru kā esošo radniecisko reliģiju turpinājumu [[19. gadsimts|19. gadsimta]] vidū [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] izveidoja [[Bahāullāhs]]. Bahāju ticības principi pamatā tiek izteikti [[Islāms|islāma]] stilā un terminos, jo tā radītāji islāmam piederēja kulturāli un pēc izcelsmes vietas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://bahai-library.com/troxel_islam_bahai_guide|title=Islam and the Bahá'í Faith|website=bahai-library.com|access-date=2021-12-22|language=en-US}}</ref> tomēr iekļauj vairākas [[Rietumu pasaule|Rietumu]] progresīvās idejas, kādas tās bija 19. gadsimtā — cilvēces vienotību un sieviešu tiesības. Tāpēc bahāju ticība tiek saukta par postislāmisku ticību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.oxfordbibliographies.com/view/document/obo-9780195390155/obo-9780195390155-0165.xml|title=Baha'i Faith|website=obo|access-date=2021-12-22|language=en}}</ref> Ciešā reliģiskā saikne ar islāmu sākotnēji lika daudziem uzskatīt bahāju ticību par vienu no islāma sektām, tomēr mūsdienās vairums pētnieku to atzīst par patstāvīgu ticību.<ref name="Buck">[http://christopherbuck.com/pdf/Buck_2005_Islam_Bahais.pdf Buck, Christopher (2003). "Islam and Minorities: The Case of the Baha'is"] (PDF). Studies in Contemporary Islam. 5 (1—2): 83—106.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Jelgavas rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Metralhadora 1884.jpg
|paraksts           = [[Hairems Maksims]] ar savu ložmetēju 1884. gadā
|nosaukums          = Maksima ložmetējs
|valsts             = [[Lielbritānija]]
|tips               =  Smagais ložmetējs
|konstruktors       = [[Hairems Maksims]]
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           =
|bruņojumā          = 1886-1959
|patronu_tips       =  	7,62 × 54 mm, .303 British, 7,5 × 55 mm u.c.
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 600
|sākuma_ātrums      = 740 m/s
|attālums           =
|masa               = 27,2 kg.
|garums             = 1067 mm
|stobrs             = 721 mm
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   = Ložmetēja lente ar 250 patronām
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''Maksima ložmetējs''' ({{val|en|Maxim gun}}) ir [[ložmetējs]], kas tika ražots [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] 1880. gados [[Hairems Maksims|Hairema Maksima]] vadībā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Amazon.com, Inc.''
| native_name      =
| logo             = Amazon logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = [[Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        = {{Unbulleted list|{{NASDAQ|AMZN}}|[[NASDAQ-100]] component|[[S&P 100]] component|[[S&P 500]] component}}
| ISIN             = US0231351067
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          = [[Džefs Beizoss]]
| defunct          =
| location_city    = [[Sietla]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štats]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = [[Džefs Beizoss]] (padomes priekšsēdētājs)<br />[[Endijs Džesijs]] (prezidents un izpilddirektors)
| industry         = informācijas tehnoloģijas, mazumtirdzniecība
| products         = {{Hlist|''[[Amazon Web Services]]''|''[[Amazon Appstore]]''|''[[Amazon Echo]]''|''[[Amazon Kindle]]''|''[[Amazon Prime]]''|''[[Amazon Video]]''|''[[ComiXology]]''}}
| services         =
| revenue          = {{palielinājās}} 177,866 miljardi ASV dolāru<ref name="xbrlus 1">{{Tīmekļa atsauce |url=https://finance.google.com/finance?q=NASDAQ%3AAMZN&fstype=ii |title=AMAZON.COM, INC. FORM 10-K For the Fiscal Year Ended December 31, 2017 |publisher=Google Finance |format=XBRL |date=August 5, 2018}}</ref>
| operating_income = {{samazinājās}} 4,106 miljardi ASV dolāru<ref name="xbrlus 1" />
| revenue_year = 2017
| income_year = 2017
| net_income = {{palielinājās}} 3,033 miljardi ASV dolāru<ref name="xbrlus 1" />
| net_income_year = 2017
| assets = {{palielinājās}} 131,31 miljardi ASV dolāru<ref name="xbrlus 1" />
| assets_year = 2017
| equity = {{palielinājās}} 27,709 miljardi ASV dolāru<ref name="xbrlus 1" />
| equity_year = 2017
| num_employees = {{palielinājās}} 613 300<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.geekwire.com/2018/amazon-tops-600k-worldwide-employees-1st-time-13-jump-year-ago/ |title=Amazon tops 600K worldwide employees for the 1st time, a 13% jump from a year ago |first=Nat |last=Levy |date= October 25, 2018 |website=www.geekwire.com}}</ref>
| num_employees_year = 2018
| owner            =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|amazon.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Amazon.com, Inc.''''', darbojas ar zīmolu '''''Amazon''''', ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] tehnoloģiju uzņēmums, kā galvenās darbības jomas ir [[mākoņdatošana]]s, [[elektroniskā tirdzniecība|elektroniskās tirdzniecības]] un [[mākslīgais intelekts|mākslīgā intelekta]] risinājumi. Tā galvenais birojs atrodas [[Sietla|Sietlā]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štatā]]. Uzņēmums dibināts 1994. gadā.
''Amazon'' ir nosaukts par vienu no tehnoloģiju Lielajiem Četriem jeb ''Four Horsemen'' kopā ar ''[[Apple]]'', ''[[Alphabet]]'' un ''[[Facebook]]'' sakarā ar tā tirgus kapitalizāciju, zīmola vērtību, [[revolucionāra inovācija|revolucionārām inovācijām]] un hiperkonkurējošu lietojumu procesu.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vīnes Milzu panorāmas rats
| status              =
| image               = Wiener Riesenrad DSC02378.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vīnes Milzu panorāmas rats
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| location            = [[Vīne]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    = {{AUT}}
| pushpin_map         = Vīne#Austrija#Eiropa
| latd  = 48.216651 | latNS  = N
| longd = 16.395949 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           = Vīnes Milzu panorāmas rats
| label_position      = top
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
}}

sentences: '''Urīns''' ({{val|la|urina}}), sarunvalodā '''čuras''', senāk arī '''mīzali''', ir [[ķermeņa šķidrums]], kas veidojas [[nieres|nierēs]], uzkrājas [[urīnpūslis|urīnpūslī]] un tiek izvadīts no organisma pa [[urīnvads|urīnvadiem]]. Cilvēku urīns parasti ir [[dzeltenā krāsa|dzeltenā krāsā]] ar īpatnēju smaku. Vidēji 24 stundās cilvēki izvada no 0,8 līdz 1,5 litriem urīna.<ref name="PME"/> Urīna sastāvs ir atkarīgs no [[vielmaiņa]]s, [[dzimums|dzimuma]], [[vecums|vecuma]], [[masa|svara]] un [[veselība]]s stāvokļa.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ketamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 6740-88-1
|      ķīmiskā formula = C13H16CINO
|              molmasa = 237,725
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 262 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Ketamīns''' ir viela, ko izmanto cilvēku un veterinārajā medicīnā. Ketamīns tiek izmantots kā [[narkoze]]s līdzeklis, tomēr cilvēki to izmanto arī kā apreibinošu vielu — [[halucinogēni|halucinogēnu]] ar disociatīvu iedarbību. Ketamīnu pirmoreiz sintezēja 1962. gadā, meklējot daudz drošāku vielu un alternatīvu [[fenciklidīns|fenciklidīnam]].

sentences: Šajā lapā ir apkopotas 50 '''visu laiku ienesīgākās filmas''' visā pasaulē.

sentences: '''Pāreja uz vasaras laiku''', saīsinājumā '''DST''' ({{val|en|Daylight saving time}}), ir [[pulkstenis|pulksteņu]] pārregulēšana, lai vakaros [[dienasgaisma]] būtu ilgāk, bet rītos — mazāk, tādējādi taupot [[elektroenerģiju]]. Parasti pāreja uz vasaras laiku notiek, [[pavasaris|pavasarī]] pagriežot pulksteņus par [[stunda|stundu]] uz priekšu, bet [[rudens|rudenī]] — par stundu atpakaļ.

sentences:
darmas morāles principus.<ref>Ašokas edikti {{en ikona}} [http://www.cs.colostate.edu/~malaiya/ashoka.html]</ref> (Simbols izmantots uz mūsdienu Indijas [[karogs|karoga]].)<ref>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/160692/dharmachakra Darmačakra uz karoga]</ref>]]
'''Darma''' jeb '''dharma''' ({{val|sa|[[wikt:धर्म#Sanskrit|धर्म dharma]]}}; {{val|pi|धम्म dhamma}}) ir [[jēdziens]] ar vairākām vēsturiski mainīgām nozīmēm [[Indija]]s [[reliģija|reliģijās]] [[hinduisms|hinduismā]], [[budisms|budismā]], [[sikhisms|sikhismā]] un [[džainisms|džainismā]].<ref name="EB-Dharma">''[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/160657/dharma Encyclopedia Britannica'', ''Dharma'']</ref> [[Indieši|Indiešu]] [[filozofija|filozofijā]] darma var būt pārpasaulīgs mūžīgs [[morāle]]s [[likums]], kā arī [[indivīds|indivīda]] "pareizas dzīves" principu kopums. Darma var būt [[kosmoloģija|kosmoloģiskā]] kārtība un arī [[cilvēks|cilvēka]] pienākums. Budismā darma, kā arī "darmas rata iegriešana"<ref>Darmas rata iegriešana {{en ikona}} [http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/sn/sn56/sn56.011.than.html]</ref> apzīmē [[Buda]]s mācību.<ref>Darmas definīcija {{en ikona}}[http://buddhism.about.com/od/abuddhistglossary/g/dharmadef.htm] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140401025146/http://buddhism.about.com/od/abuddhistglossary/g/dharmadef.htm |date={{dat|2014|04|01||bez}} }}</ref>

sentences:
'''Trīs laikmetu sistēma''' ir [[aizvēsture]]s periodizācijas sistēma, kas to iedala trīs laikmetos:
* [[Akmens laikmets|Akmens laikmetā]]
* [[Bronzas laikmets|Bronzas laikmetā]]
* [[Dzelzs laikmets|Dzelzs laikmetā]]

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Krievijā|Rakstnieces]]
[[kategorija:Krievijas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences: '''Tīklene''' ir iekšējais [[acs]] ābola slānis, ko veido gaismu uztveroši audi. Acs ābola optiskā sistēma ([[lēca]] un [[radzene]]) izveido attēlu uz tīklenes, kas pēc funkcijas ir līdzīga fotofilmai kamerās. Gaismai nonākot uz tīklenes, noris virkne fotoķīmisku un elektrisku procesu, kas rada [[nervi|nervu]] impulsus. Šie impulsi tālāk pa redzes nervu tiek pārvadīti uz dažādiem smadzeņu centriem.

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Kaplavas pagasts}}

sentences:
}}<!--
    -->{{legend|#ff7f40|[[Daļēji konstitucionālā monarhija]]}}<!--
    -->{{legend|#285F27|[[Konstitucionālā monarhija]]}}<!--
    -->{{legend|#008000|[[Sadraudzības valstība]]}}<!--
    -->{{legend|#ff00ff|[[Subnacionālā monarhija]]}}
]]
'''Monarhija''' ({{val|el|μοναρχία}}, ''monarchia'' — ‘vienvaldība’, ‘patvaldība’) ir [[valsts pārvaldes forma]], kad augstākā [[vara]] pār [[valsts|valsti]] ir viena [[monarhs|valdnieka]] (monarha) rokās. Monarha ([[imperators|imperatora]], [[karalis|karaļa]], [[cars|cara]], [[šahs (monarhs)|šaha]], [[ķeizars|ķeizara]]) troni ieņem pēc radniecības principa, parasti uz visu mūžu. Vēsturiski monarha kontrolē parasti bija augstākā [[likumdošana]] un [[izpildvara]], nereti arī [[Kristīgā baznīca|baznīca]]. Taču mūsdienās [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]] ([[Apvienotā Karaliste]], [[Dānija]], [[Zviedrija]], [[Spānija]] un citās valstīs) monarha vara ir visai simboliska, monarhs reprezentē valsti, bet reti patstāvīgi pieņem valstiski nozīmīgus lēmumus.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs Ježovs
|     vārds_orig = ''Николай Иванович Ежов''
|         attēls = Ezhov NI.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Nikolajs Ježovs 1938. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = strādnieks, karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Antoņina Titova, Jevgēņija Ježova
|          bērni = nav (adoptēta - Natālija)
|       paraksts = Nikolai Yezhov Signature 1938.png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{iw+}}
'''Trigonometriska nevienādība''' ir [[nevienādība]], kurā ir [[trigonometriskās funkcijas|trigonometriskā funkcija]]. To var atrisināt, izmantojot [[inversās trigonometriskās funkcijas]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans fon der Borhs
|     vārds_orig = ''Johann von der Borch<br />Jan Andrzej Borch''|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|         attēls = Jan Andrzej Borch.PNG

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada februārī,}}
'''Odāls''' bija mantojumā nedalāmais zemes apjoms paražu tiesībās [[vikingi|vikingu]] laikmetā. (9. gs - 11. gs){{fact}}

sentences:
, [[Oklahoma|Oklahomā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]]]
'''Detektīvs''' ({{val|en|detective}}, no {{val|la|detectio}} — 'atklāšana') ir izmeklētājs, parasti tiesībsargājošas iestādes darbinieks. Viņi ievāc informāciju [[Noziegums|noziegumu]] atklāšanai, runājot ar lieciniekiem un informatoriem, vācot lietiskos [[Pierādījums|pierādījumus]] vai meklējot ierakstus [[datubāze|datubāzēs]]. Tā rezultātā viņi var arestēt [[Noziedznieks|noziedzniekus]] un nodod viņus [[tiesa|tiesāšanai]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nyc.gov/site/nypd/bureaus/investigative/detectives.page|title=Detectives - NYPD|website=www.nyc.gov|access-date=2023-06-17}}</ref> Detektīvs var strādāt [[Policija|policijā]] vai privāti.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Coursera''''' ir plaša mēroga atvērto tiešsaistes kursu nodrošinātājs [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], ko 2012. gadā dibināja [[Stenforda Universitāte]]s datorzinātņu profesori [[Endrū Ng]] un [[Dafne Kollere]].<ref>[https://www.nytimes.com/2012/11/04/education/edlife/massive-open-online-courses-are-multiplying-at-a-rapid-pace.html The year of MOOC]</ref> ''Coursera'' sadarbojas ar universitātēm un citām organizācijām, lai piedāvātu tiešsaistes kursus, sertifikātus un diplomus dažādos priekšmetos.<ref>[https://www.investopedia.com/articles/investing/042815/how-coursera-works-makes-money.asp How Coursera Makes Money]</ref> 2021. gadā aptuveni 150 universitātes piedāvāja vairāk nekā 4000 ''Coursera'' kursu.<ref>[https://www.businessinsider.com/guides/learning/what-is-coursera?r=US&IR=T Coursera is one of the top online learning platforms, with thousands of courses from schools like Yale and companies like Google — here's how it works]</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Vidussibīrijas plakankalne
|attēls                 = Plato Putorana 01.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Putorana pie [[Ņižņaja Tunguska]]s upes
|lat_dir =N |lat_deg =64|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =103|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Krievija#Krasnojarskas novads
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Sibīrija]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2000
|platums                = 2000
|kalns                  = [[Kameņs]]
|augstums               = 1701
|pilsētas               =
}}
'''Vidussibīrijas plakankalne''' ({{val|ru|Среднесибирское плоскогорье}}, {{val|sah|Орто Сибиир хаптал хайалаах сирэ}}) ir plašs kalnu apgabals [[Sibīrija]]s centrālajā daļā starp [[Ļena]]s un [[Jeņiseja]]s upēm. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]], [[Sahas Republika|Sahas Republikā]] un [[Irkutskas apgabals|Irkutskas apgabalā]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]].<ref>[http://bse.sci-lib.com/article105564.html Определение "Среднесибирское плоскогорье" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

sentences: '''30. jūnijs''' ir gada 181. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (182. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 184 dienas.

sentences:
s (tolaik Pletenberga ielas elementārskolas) ēka ar Čiekurkalna ūdenstorni un vācu dirižabli (1917).]]
'''Dirižablis''' ({{val|fr|dirigeable}} — 'vadāms'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 156. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>) ir par gaisu vieglāks [[lidaparāts]] — [[aerostats]] ar [[dzinējs|dzinēju]] un vadības ierīcēm (spārnojumu). Lai dirižablis būtu vieglāk vadāms, tā korpuss ir garens, plūdlīnijas formas. Dirižabļiem parasti ir [[propellers|propelleru]] piedziņa. Dirižabļa korpuss piepildīts ar [[gāze|gāzi]] (parasti [[ūdeņradis|ūdeņradi]] vai [[hēlijs|hēliju]], retāk [[metāns|metānu]]; ir arī dirižabļi, kuros cēlējspēku rada sakarsēts [[gaiss]]). Teorētiski iespējami arī [[vakuums|vakuuma]] dirižabļi. Dirižabļa korpusam pievienota [[gondola]] pasažieru vai kravas pārvadāšanai. Dirižabļa spēka iekārta ir [[elektrodzinējs]] vai [[iekšdedzes dzinējs]].

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Jūrikas šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Eureka Sound.jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Nansena šaurums]]
| savieno1     = [[Norvīdžena līcis]]
| atdala       = [[Elsmīra sala]]
| atdala1      = [[Aksela Heiberga sala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=79| plat_m= 10| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=84| gar_m= 50| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 290
| platums      = 9—48
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Stūra]]
| pilsētas     =
}}

sentences:
[[File:Isaiah scroll.PNG|thumb|right]]
'''Jesajas grāmata''' ({{val-he|ספר ישעיה}}), ir viena no [[Bībele]]s grāmatām, par kuras autoru tradicionāli tiek uzskatīts pravietis [[Jesaja]], kurš dzīvojis 8. gadsimtā p.m.ē. Grāmatā ir 66 nodaļas: pirmajās 39 nodaļās Jesaja paredz grēkā slīgstošās [[Jūdeja|Jūdejas karalistes]] iznīcību, bet pēdējās 27 nodaļās viņš pravieto, ka Izraēla bērni atkal atdzims. Šī sadaļa arī ietver pareģojumus, kuros [[kristieši]] saskata norādes uz [[Jēzus Kristus]] nākšanu, bet [[ebreji]] — pareģojumus par viņu valsts atdzimšanu.

sentences: '''Metropoles opera''' ({{val|en|Metropolitan Opera, The Met}}) ir operteātris [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[ASV]]. Metropoles operas nams atrodas [[Linkolna centrs|Linkolna centrā]], ar aptuveni 3800 sēdvietām tas ir lielākais operteātra nams pasaulē.

sentences: [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda ģeometrijā]] '''Pitagora teorēma''' ir sakarība starp [[Taisnleņķa trijstūris|taisnleņķa trijstūra]] malu garumiem un tā [[hipotenūza]]s garumu: ja taisnleņķa trijstūra [[Katete|katešu]] garumi ir a un b, bet hipotenūzas garums ir c, tad a2+b2=c2. Pitagora teorēma skan šādi: Taisnleņķa trijstūrī hipotenūzas garuma kvadrāts vienāds ar abu katešu garumu kvadrātu summu.

sentences: '''UUCP''' ({{val|en|'''U'''nix to '''U'''nix '''C'''o'''P'''y}} - "kopēšana no [[UNIX]] uz UNIX", sastopams arī skaidrojums '''''U'''nix to '''U'''nix '''C'''opy '''P'''rotocol'') ir [[datorprogramma|datorprogrammu]] un [[tīkla protokols|protokolu]] kopums, kas ļauj izpildīt komandas attālināti un pārvietot [[datne]]s, [[e-pasts|e-pastu]] un jaunumus starp [[dators|datoriem]]. Tas pirmoreiz parādījās [[1979]]. gadā, kad UUCP tika iekļauts [[UNIX]] 7. versijā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Līksnas pagasts
| karte             = Līksnas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Līksnas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Līksnas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Līksna
| platība           = 138,3
| iedzīvotāji       = 1228<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1228 / 138.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.liksna.lv
}}

sentences: '''Neokoloniālisms''' ir sistēma, kurā attīstītās valstis pakļauj un [[Ekspluatācija|ekspluatē]] jaunas, neattīstītas valstis un ekonomikas, tostarp tās, kas nesen atbrīvojušās no [[Koloniālisms|koloniālās]] politiskās atkarības, izmantojot nevienlīdzīgas ekonomiskās un tiešās militāri politiskās attiecības un līgumus, kas saistīti ar bijušās koloniālās sistēmas pilnīgu izgāšanos un [[Impērija|koloniālo impēriju]] sabrukumu.

sentences: '''Hī kvadrāta kritērijs''' ir biežāk izmantotais no [[Neparametriskā statistika|neparametriskās statistikas rādītājiem]]. Ar tā palīdzību ir iespējams noteikt, vai rezultāti kādā mērījumā ir atbilstoši kādam teorētiskam sadalījumam vai nē. Hī kvadrātu izmanto gadījumos, ja visiem rezultātiem būtu jāsadalās vienlīdzīgi visā mērījumu skalā, bet ir aizdomas, ka tā varētu nenotikt. Piemērs ir spēļu metamā kauliņa pārbaude. Teorētiski, metot kauliņu 300 reizes, katram ciparam būtu jāizkrīt līdzīgu skaitu reižu (šinī gadījumā aptuveni 50). Ja kauliņš šķiet neprecīzs, piemēram, ir aizdomas, ka sešinieks izkrīt pārāk bieži, tad, izmantojot '''Hī kvadrāta kritēriju''', to ir iespējams noskaidrot. Protams, tāpat kā visās citās statistikas metodēs, jo mērījumu skaits ir lielāks, jo metode sniegs precīzāku atbildi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Grote muur (Stellaria holostea). Locatie Hortus Haren 01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| ģints = Stellaria
| ģints_lv = Virzas (augi)
| suga = Stellaria holostea
| suga_lv = Cietā virza
| binomial = Stellaria holostea
| kategorijas = nē
}}'''Cietā virza''' ({{val|la|Stellaria holostea}}) ir augu suga [[Virzas (augi)|virzu ģintī]]. Tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur dažāda lieluma grupas aug [[Lapu koki|lapkoku]] un jauktos mežos un krūmājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/stellaria-holostea-l/|title=cietā virza - Stellaria holostea L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-06-30}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Tanrek.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Mammalia
| klase_lv       = Zīdītāji
| virskārta      = Afroinsectiphilia
| virskārta_lv   = Āfrikas placentāļi
| kārta          = Afrosoricida
| kārta_lv       = Tenrekveidīgie
| dzimta         = Tenrecidae
| dzimta_lv      = Tenreku dzimta
| suga           = Tenrec ecaudatus
| suga_lv        = Parastais tenreks
| izplatība =
| kategorijas = nē
| binomial = Tenrec ecaudatus <small>([[Johann Christian Daniel vom Schreber|Schreber]]), 1778)</small>
}}
'''Parastais tenreks''' (''Tenrec ecaudatus'') ir [[tenreku dzimta]]s [[zīdītāji|zīdītājs]], vienīgais savā ģintī. Tā dabiskais areāls aptver [[Madagaskara|Madagaskaru]], ievests arī vairākās apkārtējās salās. Ārēji atgādina ko vidēju starp [[eži|ezi]] un [[ciršļu dzimta|cirsli]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Johaness Dideriks van der Vālss
| vārds_orig =''Johannes Diderik van der Waals''
| attēls = Johannes Diderik van der Waals.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1837
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Leidene]], {{NED}}
| m_gads =1923
| m_mēnesis=3
| m_diena=8
| m_vieta =[[Amsterdama]], {{NED}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Amsterdamas Universitāte]]
| alma_mater =[[Leidenes Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Van der Vālsa vienādojums]], [[Van der Vālsa spēki]], [[Van der Vālsa rādiuss]]
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1910. gads)
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Intelektuālais attīstības koeficients''' jeb '''IQ''' ir vispārējā [[intelekts|intelekta]] jeb saprātīguma koeficients, ko var noteikt ar intelektuāliem testiem. Šie testi palīdz atspoguļot cilvēka garīgo spēju līmeni, kā arī prasmi izmantot akadēmiskās zināšanas. Vidēji populācijā no IQ koeficients ir līmenī no 50% līdz 100%.

sentences: '''Procentuālā barjera''' tiek lietota vēlēšanās, kurās [[partija]]s vai apvienības iesniedz kandidātu sarakstus. Barjera nosaka, ka, lai partija vai apvienība varētu vēlēšanās piedalīties vietu sadalē, tai ir jāiegūst noteikts procents balsu. Barjeras mērķis ir liegt mazākajām partijām dalību parlamentā, ja vien tās neapvienojas, tādējādi samazinot frakciju skaitu.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Herberts Spensers
|          vārds_orig = ''Herbert Spencer''
|              attēls =Herbert Spencer 3.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1820
|          dz_mēnesis =4
|            dz_diena =27
|            dz_vieta =[[Dārbi]], [[Dārbišīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|              m_gads =1903
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =8
|             m_vieta =[[Braitona]], [[Saseksa]], [[Anglija]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[evolucionisms]], [[pozitīvisms]], [[liberālisms]]
|           intereses =[[evolūcija]], [[pozitīvisms]], ''[[Laissez-faire]]'', [[utilitārisms]]
|              idejas =[[sociāldarvinisms]], [[izdzīvo stiprākais]] (vislabāk piemērotais)
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Čārlzs Darvins]], [[Ogists Konts]], [[Džons Stjuarts Mills]], [[Žans Batists Lamarks]], [[Tomass Hekslijs]]
|          ietekmējis =[[Čārlzs Darvins]], [[Torsteins Veblens]], [[Marejs Rorbards]], [[Emīls Dirkems]], [[Alfrēds Māršals]], [[Anrī Bergsons]], [[Džeks Londons]], [[Antons Lavejs]], [[Aina Renda]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Kartogrāfija''' ir zinātne un joma, kas pēta un izstrādā metodes [[Zeme]]s virsmas attēlošanai ar abstraktiem simboliem. Karšu veidošanas tehnika ir pietiekami specifiska lai to varētu uzskatīt par atsevišķu nozari, kas pāraug [[zinātne|zinātnē]].

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Citas nozīmes|dabas parādību|Varavīksne (nozīmju atdalīšana)|varavīksne}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC-COOH
|molmasa=90,03 (dihidrātam 126,07)
|blīvums=1900 (dihidrātam 1653)
|kušanas temperatūra=101 °C (ātri karsējot); sublimējas 157 °C temperatūrā
|viršanas temperatūra=sadalās 189,5 °C temperatūrā
}}
'''Skābeņskābe''' (etāndiskābe, HOOC−COOH) ir vienkāršākā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Tā ir viena no spēcīgākajām organiskajām skābēm. Skābeņskābes [[sāļi|sāļus]] un [[esteri|esterus]] sauc par '''[[oksalāti]]em''' (no {{val|la|oxalis}} — '[[zaķskābene]]s'). Skābeņskābe ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Veido kristālhidrātu ar divām molekulām ūdens (C2H2O4· 2H2O). Skābeņskābe ir kaitīga veselībai (lielos daudzumos), jo tā piesaista un nogulsnē [[kalcijs|kalciju]], kas var radīt [[nierakmeņi|nierakmeņus]], [[podagra|podagru]] un kalcija nepietiekamību.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Idi Amins
| vārds_orģ           = ''Idi Amin''
| attēls              = Idi amin marshal.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 3. [[Uganda]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1971|1|25|N}}
| term_beigas         = {{dat|1979|4|11|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1923|1|1}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Uganda}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2003|8|16|1923|1|1}}
| mir_vieta           = {{vieta|Saūda Arābija|Džida}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Kakva]]
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = Karavīrs
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Idi Amins Dada''' (''Idi Amin Dada''; dzimis aptuveni 1925. gadā;{{Ref label|Birthday|A|}} miris {{dat|2003|8|16}}) bija [[Uganda]]s militārais līderis, kā arī valsts [[prezidents]] laikā no 1971. līdz 1979. gadam.

sentences:
{{Skaitļa infokaste
|num = 35
|lv = Trīsdesmit pieci
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laiks nogalināt
| attēls                   = Time to kill poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Time to Kill''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Džoels Šūmahers]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Džons Grishems]]
* [[Maikls Neitensons]]
* [[Hants Lourijs]]
| scenārija autors         = [[Akiva Goldsmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sandra Buloka]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Brenda Frikere]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Čārlzs S. Datons]]
| mūzika                   = [[Eliots Goldentāls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1996|7|24}}
| ilgums                   = 143 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/time-kill-1996|title=A Time to Kill|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 2, 2019|archive-date={{dat|2019|04|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190402165047/http://www.bbfc.co.uk/releases/time-kill-1996}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|152,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=timetokill.htm|title=A Time to Kill (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laiks nogalināt"''' ({{val|en|A Time to Kill}}) ir 1996. gada ASV krimināldrāmas filma, kas balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Galvenās lomas atveido [[Sandra Buloka]], [[Semjuels Džeksons]], [[Metjū Makonahijs]], [[Kevins Speisijs]], [[Brenda Frikere]], [[Olivers Plets]] un [[Čārlzs S. Datons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|7|24||bez}}.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Admontīts
|attēls=
|klase=Borāts
|ŠtruncaID=5/H.17-10
|ķīm_formula=Mg<nowiki>[</nowiki>B6O10<nowiki>]</nowiki>·7H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Labi izteikti [[euhedrāls|euhedrāli]] kristāli
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2-3
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.442 nγ = 1.504
|pleohroisms=nav
|blīvums=1,84
}}
'''Admontīts''' (nosaukts pēc atradnes vietas - Admontas masīva) ir rets [[minerāls]], kas pirmoreiz aprakstīts [[1978]]. gadā, [[Austrija|Austrijā]], [[Štīrija|Štīrijā]], [[Admonta|Admontas masīvā]], Šildmauerā, [[ģipšakmens]] iegulās.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Sēmans''' var būt:

sentences:
'''Portera piecu spēku analīze''' ir tirgus [[konkurence]]s analīzes modelis, kas apskata piecus spēkus, kas ietekmē peļņas iespējas konkrētajā tirgū. Analīzes modeli 1979. gadā radīja [[Hārvarda Universitāte]]s profesors Maikls Porters, kā alternatīvu [[SVID analīze|SVID]] modelim. Porters uzskata, ka tirgus mikrovidi nosaka pieci spēki:
*aizvietojošu preču un pakalpojumu rašanās draudi
*konkurence ar jau esošajiem konkurentiem
*draudi no jaunu konkurentu parādīšanās
*piegādātāju iespējas diktēt noteikumus
*pircēju iespējas diktēt noteikumus
Papildus riskiem, ko ikdienā rada konkurence ar jau esošajiem konkurentiem, Porters izdala vēl četrus spēkus un to ietekmi.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''Arrowhead Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = mākslīgais segums
| scoreboard =
| cost = 43 miljoni [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Kanzassitijas "Chiefs"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (1972—pašlaik)
[[Kanzassitijas "Sporting"|Kanzassitijas "Wizards"]] ([[ASV augstākā futbola līga|MLS]]) (1996—2007)
[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label = Amerikāņu futbols
| cap_other = 76 416
| embedded =
| website = {{URL|https://www.chiefs.com/stadium/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 39
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Aerial view of Arrowhead Stadium 08-31-2013.jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Misūri|Kanzassitija|2s=Misūri (štats)|3s=Kanzassitija (Misūri)}}
| map_type = Misūri
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 2
| expanded = 1995, 1997
| coordinates_display =
| renovated = 1991, 1994, 2007—2010
| opened = {{dat|1972|8|12||bez}}
| built = 1968—1972
| broke_ground = {{dat|1968|7|11||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 56
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 2
| longm = 29
| longd = 94
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''Arrowhead Stadium''''' ir [[stadions]] [[Kanzassitija (Misūri)|Kanzassitijā]], [[Misūri (štats)|Misūri]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komanda [[Kanzassitijas "Chiefs"]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ņūkāslas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Newcastle_upon_Tyne,_England.jpg
| image_size            =
| caption               = Ņūkāslas katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Ņūkāslas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 54.97
| longd                 = -1.611111
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Taina un Vīra|Ņūkāsla pie Tainas}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1091. gads
| year_completed        = ap 1500. gadu
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[mūris]]
}}
<mapframe text="Ņūkāslas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1736200"
}
</mapframe>

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Gūžas kauls |
  Latin        = os coxae |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray237.png |
  Caption      = |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Gūžas''' jeb '''iegurņa kauls''' ({{val|la|os coxae}}) ir liels, plakans, neregulāras formas pāru kauls. Pilnībā tas izveidojas 20 gadu vecumā, saaugot trim kauliem — zarnkaulam, sēžas kaulam un kaunuma kaulam.

sentences: '''Eholots''' ir [[ultraskaņa]]s ierīce, kas paredzēta [[ūdenstilpe|ūdenstilpju]] dziļuma noteikšanai. Ar to var noteikt arī [[zivis|zivju]] bara atrašanās vietas, bet no [[zemūdene]]s — uzmeklēt citas zemūdenes.

sentences: '''Apgrieztais poļu pieraksts''' jeb '''apgrieztā poļu pierakste''' ({{val-en|reverse Polish notation}}), arī '''postfiksais pieraksts''', '''postfiksālā pierakste''' ({{val-en|postfix notation}}), '''sufiksais pieraksts''', '''sufiksālā pierakste''' ({{val-en|suffix notation}})<ref>{{AkadTerm|term=reverse Polish notation|lang=EN}}</ref> ir [[matemātika|matemātiska]] pieraksta sistēma, kur [[operands|operandi]] tiek rakstīti pirms [[operators (matemātika)|operatoriem]]. Tas ir pretēji [[poļu pieraksts|poļu pierakstam]], kur operatoru raksta pirms operandiem. Piemēram, "3 + 4" apgrieztajā poļu pierakstā būs "3 4 +".

sentences: '''Ariane''' - [[Eiropa]]s [[nesējraķete|nesējraķešu]] saime. Kompānija [[Arianespace]] nodarbojas ar Ariane ražošanu, palaišanu un mārketingu.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Francis Mērings
 |    vārds_orig =
 |        attēls = FranzMehringigen.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1846
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 27
 |      dz_vieta = Šlāve, [[Prūsijas karaliste]]
([[Slavno]], [[Rietumpomožes vojevodiste]], {{POL}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1919
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 28
 |       m_vieta = [[Berlīne]]
({{GER}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = žurnālists, politiķis, vēsturnieks
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|skrajciemu [[Krustpils pagasts|Krustpils pagastā]]|Draudavas (nozīmju atdalīšana)|Draudavas}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
'''Verpakovskis''' var būt:

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
|                 name = Orions
|         abbreviation = Ori
|           name_latin = Orion
|                   RA = 5
|                  dec = +5
|            areatotal = 594
|             arearank = 26. vieta
|      numbermainstars = 7
|   numberstarsplanets = 2
|    numberbrightstars = 8
|    numbernearbystars = 2
|    brighteststarname = [[Rīgels]]
|        starmagnitude = 0,12
|      neareststarname = [[Oriona pī3|{{gree|π}}3 ''Ori'']]
|         stardistance = 26,3
| numbermessierobjects = 3
|        meteorshowers = [[Orionīdas]]
|            bordering = [[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
[[Eridāna]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
|            r_latvija = rudenī, ziemā
|               latmax = 85
|               latmin = 75
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Vilhelms Ostvalds
| vārds_orig = ''Wilhelm Ostwald''
| attēls = Wilhelm Ostwald.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1853
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1932
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Leipciga]], [[Veimāras Republika|Vācija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne = [[ķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti = [[Pauls Valdens]]<br />[[Valters Nernsts]]
| sasniegumi = Ostvalda atšķaidīšanas likums, Ostvalda process, [[Mols|mola]] jēdziens
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija ķīmijā]] ([[1909]])
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Stirnurags
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          = Stirnu rags.jpg
| image_caption          = Skats uz Stirnuragu no Lielupes
| image_shield           =
| image_map              = Stirnurags location map.png
| map_caption            = Stirnuraga novietojums Jūrmalā
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Jūrmala]]
| established_title      =
| established_date       =
| established_title1     =
| established_date1      =
| established_title2     =
| established_date2      =
| established_title3     =
| established_date3      =
| area_total_km2         = 1.5
| population_as_of       = 2008
| population_footnotes   = <ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
| population_total       = 370
| population_density_km2 = 246.7
| latd  = 56 | latm  = 59| lats  = 00| latNS  = N
| longd = 23 | longm = 53| longs = 00| longEW = E
| elevation_m            = 3
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = <!-- Pasta nodaļa -->
| postal_code            = <!-- pasta indekss un nosaukums, ja atšķiras no apdz. v. (LV-1234 Kaktumiests) -->
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Stirnurags''' ir [[Jūrmala]]s pilsētas daļa tās austrumos, [[Lielupe]]s kreisajā krastā starp [[Buļļuciems|Buļļuciemu]] un [[Lielupe (Jūrmala)|Lielupi]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Tagakaulo
|attēls          =
|image_caption   = Tagakaulo sieviete tradicionālā tērpā
|native_name     = ''Tagakaulo''
|skaits          = 152 604 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[tagakaulo valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija        = [[politeisms]]
|grupas          =
|radi            = [[lumadi]], [[moro]]
}}
'''Tagakaulo''' (''Tagakaulo'') ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām, tiek pieskaitīti [[lumadi]]em. Apdzīvo [[Mindanao]] salas dienvidus [[Apo]] vulkāna apkārtnē. Kopskaits ap 150 tūkstošiem (0,1 % no valsts iedzīvotāju skaita). Lielākā daļa tagakaulo mīt [[Rietumdavao]] (86 318 cilvēki; 27,2 % no provinces iedzīvotāju kopskaita) un [[Sarangani]] (31 149; 5,6 %) provincēs.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Runā [[tagakaulo valoda|tagakaulo valodā]]; kā ''[[lingua franca]]'' izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodas.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/tagakaulo/ Ethnic Groups of the Philippines. Tagakaulo]</ref> [[Etnonīms]] tulkojumā nozīmē ‘[upju] iztekas iedzīvotāji’. Pēc reliģiskās piederības galvenokārt [[politeisms|politeisti]]; neliela daļa [[kristieši]] un [[musulmaņi]].

sentences: '''25. novembris''' ir gada 329. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (330. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 36 dienas.

sentences: '''Atgriezeniska hronoloģija''' ir stāstu stāstīšanas metode, kurā sižetu atklāj otrādāk.

sentences:
(Averoess), musulmaņu filozofs, kurš aktīvi diskutēja par visvarenības paradoksu.]]
'''Visvarenības paradokss''' ir savstarpēji saistītu [[paradokss|paradoksu]] saime, kuros tiek apskatīts jautājums par to, kas [[visvarenība]]i ir pa spēkam paveikt. Viens no visbiežākajiem visvarenības paradoskiem ir tā sauktais "akmens paradokss". Tas ir šāds: ja [[Dievs]] ir visvarens, tad viņš var izveidot akmeni, kuru pats nevar pacelt. Paradokss rodas tāpēc, ka viņš nav spējīgs pacelt šādu akmeni, no kā uzreiz izriet, ka viņš tomēr nav visvarens. Arī, ja viņš šādu akmeni nevar izveidot, viņš nav visvarens.

sentences:
[[File:Graffiti Tel Aviv, Khayim Ben Atar St - zoom.jpg|thumb|upright=1.3|[[Klubs 27 grafiti Telavivā]] attēloti daži pazīstamākie kluba biedri. No kreisās uz labo: [[Braiens Džonss]], [[Džimijs Hendrikss]], [[Dženisa Džoplina]], [[Džims Morisons]], [[Žans Mišels Baskija]], [[Kurts Kobeins]], un [[Eimija Vainhausa]].<ref name="Forward">{{Citation|last=Peterson|first=Sydney|title=12 Must-See Works Of Israeli Street Art|date=March 8, 2017 |url=https://forward.com/slideshow/365364/12-must-see-works-of-israeli-street-art/#slide-9|publisher=Forward Magazine|access-date=October 1, 2017}}</ref>]]
'''Klubs 27''' ir neoficiāls saraksts ar [[slavenība|slavenībām]], galvenokārt [[aktieris|aktieriem]], [[mūziķis|mūziķiem]] un [[mākslinieks|māksliniekiem]], kuri miruši 27 gadu vecumā. Šāds saraksts izveidojies tāpēc, ka daudzas slavenības pāragri mūžībā aizgājušas tieši šajā vecumā. Tā kā šis uzskaitījums nav oficiāls, tad personas netiek arī oficiāli iekļautas sarakstā. Plašsaziņas līdzekļos “Klubs 27” pirmo reizi parādījās 1994. gadā pēc [[Kurts Kobeins|Kurta Kobeina]] nāves.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Small Soldiers''
 | oriģinālnos = ''Small Soldiers''
 |      attēls = Small soldiers movie poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[fantastika]], [[piedzīvojumu filma]]
 |    režisors = [[Džo Dante]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* Gevins Skots
* Ādams Rifkins
* Teds Eliots
* Terijs Rossio
 |     aktieri =
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Gregorijs Smits]]
* [[Džejs Mors]]
* [[Fils Hartmans]]
* [[Kevins Dans]]
* [[Deniss Līri]]
* [[Frenks Landžella]]
* [[Tomijs Lī Džonss]]
 |      mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
 | izplatītājs =
* ''[[DreamWorks Pictures]]'' (Ziemeļamerikā)
* ''[[Universal Pictures]]'' (starptautiski)
 |    izdošana = {{filmas datums|1998|7|10}}
 |      ilgums = 108 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="TN">{{tīmekļa atsauce |title=Small Soldiers (1998) |url=https://www.the-numbers.com/movie/Small-Soldiers#tab=summary |website=[[The Numbers]] |accessdate={{dat|2024|1|28||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|71,8 miljoni}}<ref name="TN"/>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Small Soldiers''''' ir 1998. gada ASV [[animācijas spēlfilma]], kuras režisors ir [[Džo Dante]]. Galvenās lomas tajā tēlo [[Kirstena Dansta]] un [[Gregorijs Smits]], balss lomas ieskaņojuši [[Frenks Landžella]] un [[Tomijs Lī Džonss]]. Filma ir par rotaļlietām, kas pēc kļūdaini uzstādīta militāra mikroprocesora uzsāka karu savā starpā un pusaudzi Alanu Abernatiju, kas mēģina rotaļlietas apturēt.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stirola struktūrformula

Stirola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5CH=CH2
|molmasa=104,15
|blīvums=900
|kušanas temperatūra=243,15 K (-30 °C)
|viršanas temperatūra=418,15 K (145 °C)
}}
'''Stirols''' (vinilbenzols, C6H5CH=CH2) ir caurspīdīgs šķidrums. Stirols ir [[aromātisks ogļūdeņradis]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Amphisorus hemprichii à confirmer.jpg
|     att_nosaukums= ''[[Amphisorus hemprichii]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Soritidae
|        dzimta_lv = Soritīdas
|           apakšdzimta = Soritinae
|        apakšdzimta_lv = Soritīnas
|           ģints = Amphisorus
|        ģints_lv = Amfisorusi
|         binomial = Amphisorus <small>Ehrenberg, 1839</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Amphisorus hemprichii}}
* {{TaksoSaite|Amphisorus kudakajimensis}}
* {{TaksoSaite|Amphisorus sauronesensis}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Amfisorusi''' (''Amphisorus'') ir [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] ģints [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Šo ģinti 1839. gadā aprakstīja vācu dabaspētnieks [[Kristiāns Gotfrīds Ērenbergs]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] marginoporas ir zināmas no [[Miocēns|miocēna]] līdz mūsdienām. Izplatītas [[Indijas okeāns|Indijas]], [[Klusais okeāns|Klusajā]] un  [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], kā arī [[Karību reģions|Karību reģionā]]. Marginoporas veido [[endosimbioze|endosimbiozi]] ar [[dinoflagellates|dinoflagellatēm]] (''[[Symbiodinium]]'').

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jurijs Oganesjans
|     vārds_orig = Юрий Цолакович Оганесян
|         attēls = Yuri Oganessian.jpg
|     att_izmērs = 235px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Padomju Savienība|Krievijas PFSR|Rostova pie Donas|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{URS}}|{{RUS}}|{{ARM}}}}
|        tautība = [[armēņi|armēnis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[kodolfizika]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Apvienotais kodolpētniecības institūts]]
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji = [[Georgijs Fļorovs]]
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = vairāku smago ķīmisko elementu līdzatklājējs, viņa vārdā nosaukts [[oganesons]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ezeru Rīgā|Velnezers (nozīmju atdalīšana)|Velnezers}}
{{Ezera infokaste
| ezers        = Velnezers
| attēls       = Velnezers Rīgā.jpg
| paraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Rīga]]
| plat_d=56 | plat_m=58 | plat_s=35 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=14 | gar_s=49 | gar_EW=E
| platība_ha   = 3,5
| garums       = <!-- tikai skatli; km -->
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = 3,5
| Max_dziļums  = 6,0
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = <!-- tikai skatli -->
| izteka       = <!-- iztekošās upes nosaukums: [[Engure (upe)|Engure]] -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| lielbaseins  = [[Daugava]]s
}}
'''Velnezers''' (arī '''Velna ezers''') ir beznoteces brūnūdens [[ezers]] [[Rīga|Rīgā]], [[Jugla (Rīga)|Juglā]]. Izvietojies [[karsts|glaciokarsta]] ieplakā starp kāpām, kas apbūvējot nolīdzinātas. Krasti lēzeni, dibens dūņains. Barojas no gruntsūdeņiem. Apkārtne intensīvi apbūvēta. Krastā atpūtas vietas, peldvietas.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2338/ ezeri.lv]</ref>

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = Škoda 14TrM
|fona krāsa         = #0432C8
|attēls             =
|attēls paraksts    = Trolejbuss Škoda 14TrM [[Slovākija]]s pilsētā [[Košice|Košicē]].
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = [[Škoda]]
|rūpnīca            = {{flag|Čehija}}, [[Ostrava]]
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[1995]] — [[2004]]
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      =
|garums             = 11,34 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 3,41 m
|pašmasa            = 10,4 t
|grīdas tips        =
|durvju skaits      = 3
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      = 100 - 120 kW
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 28
|stāvvietu skaits   = 54
|pasažieri kopā     = 82
|izmanto            =
}}

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc tautības]].''

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ziemera pagasts
| karte             = Ziemeru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Alūksnes novads
| centrs            = Māriņkalns
| platība           = 117,02
| iedzīvotāji       = 819<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|06|25||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 819 / 117.02 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Semershof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Земерская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences: '''Introdukcija''' [[bioloģija|bioloģijā]] ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]] vai citu dzīvo organismu sugu ievešana noteiktā teritorijā no citas teritorijas. Šie organismi pielāgojušies jaunajiem apstākļiem un spēj vairoties. Kādas sugas ieviešana apvidū, kur tā kādreiz mitusi, bet vēlāk izzudusi, ir '''reintrodukcija'''.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Antiļu salas
|attēls              = Carte antilles 1843.jpg
|attēla paraksts     = 1843. gada Antiļu salu karte
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Antilles Map.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Karību jūra]], [[Atlantijas okeāns]]
|arhipelāgs          =

|platība             = 228 662
|garums              = 4000
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Dvarte]]
|augstums            = 3098
|salu skaits         =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{collapsible list|title=12 valstis|{{ATG}}
 {{BRB}}
 {{DMA}}
 {{DOM}}
 {{GRD}}
 {{HTI}}
 {{JAM}}
 {{CUB}}
 {{KNA}}
 {{LCA}}
 {{VCT}}
 {{TTO}}}}
|valsts adm vienības tips1 = Teritorijas
|valsts adm vienība1       = {{collapsible list|title=15 teritorijas|{{VIR}}
 {{AIA}}
 {{ABW}}
 {{BES}}
 {{VGB}}
 {{GLP}}
 {{CYM}}
 {{CUW}}
 {{MTQ}}
 {{MSR}}
 {{flaga|USA}} [[Navasa]]
 {{BLM}}
 {{MAF}}
 {{PRI}}
 {{SXM}} }} {{collapsible list|title=Venecuēla|{{nobr| [[Federālie valdījumi]]}}
 {{nobr| [[Nueva Esparta]]}}
 }}
|iedzīvotāji         = 42 000 000
|blīvums             = 183,7
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Havana]]
|piezīme =
}}
'''Antiļu salas''' ({{val|en|Antilles}}, {{val|es|Antillas}}, {{val|fr|Antilles}}, {{val|nl|Antillen}}) ir ap 4000 kilometru gara salu virkne [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], kas no ziemeļiem un austrumiem ieskauj [[Karību jūra|Karību jūru]], atdalot to no [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] un [[Meksikas līcis|Meksikas līča]]. Iedalās [[Lielās Antiļu salas|Lielajās Antiļu salās]] un [[Mazās Antiļu salas|Mazajās Antiļu salās]].<ref>{{PZT|50}}</ref> Dažkārt pie Antiļu salām pieskaita [[Bahamu Salas]].

sentences: {{Commonscat|Sports in Czechoslovakia|Sports Čehoslovākijā}}

sentences:
[[2. autobusu maršruts (Rīga)|2]] {{·}} [[3. autobusu maršruts (Rīga)|3]] {{·}} [[4. autobusu maršruts (Rīga)|4]] {{·}} [[5T. autobusu maršruts|5T]] {{·}} [[6. autobusu maršruts (Rīga)|6]] {{·}} [[7. autobusu maršruts (Rīga)|7]]{{·}} [[8. autobusu maršruts (Rīga)|8]]
 [[9. autobusu maršruts (Rīga)|9]]{{·}} [[10. autobusu maršruts (Rīga)|10]]{{·}} [[11. autobusu maršruts (Rīga)|11]]{{·}} [[12. autobusu maršruts (Rīga)|12]]{{·}} [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13]]{{·}} [[15. autobusu maršruts (Rīga)|15]]{{·}} [[16. autobusu maršruts (Rīga)|16]]
 [[18. autobusu maršruts (Rīga)|18]]{{·}} [[20. autobusu maršruts (Rīga)|20]]{{·}} [[21. autobusu maršruts (Rīga)|21]]{{·}} [[22. autobusu maršruts (Rīga)|22]]{{·}} [[23. autobusu maršruts (Rīga)|23]]{{·}} [[24. autobusu maršruts (Rīga)|24]]{{·}} [[25. autobusu maršruts (Rīga)|25]]{{·}} [[26. autobusu maršruts (Rīga)|26]]
 [[28. autobusu maršruts (Rīga)|28]]{{·}} [[29. autobusu maršruts (Rīga)|29]]{{·}} [[30. autobusu maršruts (Rīga)|30]]{{·}} [[31. autobusu maršruts (Rīga)|31]]{{·}} [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32]]{{·}} [[33. autobusu maršruts (Rīga, 2022)|33]]{{·}} [[34. autobusu maršruts (Rīga)|34]]{{·}} [[36. autobusu maršruts (Rīga)|36]]
 [[37. autobusu maršruts (Rīga)|37]]{{·}} [[38. autobusu maršruts (Rīga)|38]]{{·}} [[39. autobusu maršruts (Rīga)|39]]{{·}} [[41. autobusu maršruts (Rīga)|41]]{{·}} [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43]]{{·}} [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44]]{{·}} [[46. autobusu maršruts (Rīga)|46]]{{·}} [[47. autobusu maršruts (Rīga)|47]]
 [[48. autobusu maršruts (Rīga)|48]]{{·}} [[49. autobusu maršruts (Rīga)|49]]{{·}} [[50. autobusu maršruts (Rīga)|50]]{{·}} [[51. autobusu maršruts (Rīga)|51]]{{·}} [[52. autobusu maršruts (Rīga)|52]]{{·}} [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53]]{{·}} [[54. autobusu maršruts (Rīga)|54]]{{·}} [[55. autobusu maršruts (Rīga)|55]]
[[56. autobusu maršruts (Rīga)|56]]{{·}} [[57. autobusu maršruts (Rīga)|57]]{{·}} [[58. autobusu maršruts (Rīga)|58]]{{·}} [[60. autobusu maršruts (Rīga)|60]]{{·}} [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Dmitrijs fon Felkerzāms
|     vārds_orig = ''Dmitri von Fölkersahm/Дмитрий Густавович фон Фёлькерзам''
|         attēls = Dmitry von Fölkersam.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = Papes muiža, Rucavas pagasts, [[Grobiņas apriņķis]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Dienvidkurzemes novads]], [[Nīcas pagasts]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = Bruņukuģis "Osļabja" (''Ослябя''), pie [[Cusima]]s salas
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = kara jūrnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Džomolhari
| Photo                = Mount_Jomolhari_2016.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Butāna#Ķīna#Āzija
| reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd                 = 27.824167|latNS=N
| longd                = 89.27|longEW=E
| Augstums         = 7326
| Relatīvais_augstums  = 2077
| Atrašanās vieta  = {{Vieta|Butāna}}<br/>{{vieta|Ķīna}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Himalaji]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Rīgas Jūrmala
| settlement_type          = Bijusī pilsēta
| image_skyline            = Rīgas Jūrmala pie Majoriem pirms OPK.jpg
| image_caption            = Rīgas Jūrmala pie Majoriem
| image_shield             = Rīgas Jūrmalas ģerbonis.svg
| shield_link              = Jūrmalas ģerbonis
| pushpin_map              = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        =
| subdivision_type2        =
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        =
| subdivision_name2        =
| established_title        =
| established_date         =
| established_title1       = Pilsētas tiesības
| established_date1        = {{dat|1920}}
| established_title2       = Iekļauta [[Rīga]]s pilsētā
| established_date2        = {{dat|1946}}
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         =
| population_footnotes     =
| population_total         =
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              =
| latd = 56| latm = 58| lats = 05| latNS =N
| longd = 23| longm = 46| longs = 13| longEW =E
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         =
| postal_code              =
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Sofija Švarca
|     vārds_orig = ''Sophie Schwarz''
|         attēls = Sophie Schwarz.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Jaunauce]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
([[Saldus novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1789
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Halberštate]], [[Halberštates firstiste]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstniece
|        dzimums = S
|         vecāki = tēvs - mācītājs Ulrihs Gotlībs Bekers, māte - Sofija Veronika, dzimusi Lutere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Johans Švarcs
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vienādie
 | oriģinālnos = ''Equals''
 |      attēls = Equals Movie.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = zinātniskā fantastika, romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Dreiks Doremuss]]
 |  producents =
* [[Maikls Prass]]
* [[Čips Diginss]]
* [[Anna Ruārka]]
* [[Maikls Šēfers]]
* [[Ridlijs Skots]]
* [[Džejs Sterns]]
 |   scenārijs = [[Neitans Pārkers]]
 |     aktieri =
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Nikolass Holts]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Džeki Vīvere]]
 |      mūzika =
* [[Saša Rings]]
* [[Dastins O'Hallorens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Route One Films]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Freedom Media]]''
* ''[[Infinite Frameworks Studio]]''
 | izplatītājs =
* ''[[DirecTV Cinema]]''
* ''[[A24]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|9|5|Venēcijas filmu festivāls|2016|5|20|Latvija|2016|5|26|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/equals-2015|title=Equals|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=equals.htm|title=Equals (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vienādie"''' ({{val|en|Equals}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas drāma, kuras režisors ir [[Dreiks Doremuss]]. Galvenās lomas atveido [[Kristena Stjuarta]], [[Nikolass Holts]], [[Gajs Pīrss]] un [[Džeki Vīvere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|5||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
'''Fergusone''' var būt:
* ''[[Fergie]]'' (īstajā vārdā Steisija Anna Fergusone (''Stacey Ann Ferguson''); dzimusi 1975. gadā) — amerikāņu popmūzikas/ritmblūza dziedātāja, dziesmu autore un aktrise
* [[Prija Fergusone]] (''Priah Ferguson''; dzimusi 2006. gadā) — amerikāņu aktrise

sentences:
{{Enciklopēdiskais stils}}
'''Finanšu nestabilitātes hipotēze''' ({{val-en|Financial Instability Hypothesis}}) ir [[finanšu krīze]]s pētījums, ko izvērsa amerikāņu [[ekonomists]] Haimans Minskījs (''Hyman Minsky'') un valdības un centrālbankas lietpratēji reizēm piesauc [[makroekonomika|makroekonomiskās]] politikas lēmumos.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986">Minsky, Hyman P. (1986), Stabilizing an Unstable Economy, Yale University Press, {{ISBN|978-0071592994}}</ref>
== Raksturojums ==
[[kapitālisms|Kapitālisma]] [[ekonomika]] iekļauj [[inflācija|inflāciju]] un [[deflācija|deflāciju]], kurām ir potenciāls iziet ārpus kontroles. [[Keinsisms|Keinsisma]] valdību mērķi parasti ir apturēt ekonomisko lejupslīdi. Šīs vēsturiskās epizodes tiek pieminētas Minskīja un citu ekonomistu rakstos par ekonomisko stabilitāti.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986"/>

Atšķirībā no klasiskāsās [[monetārā politika|monitārās politikas]] teorijas, hipotēze uzsver [[banka]]s [[peļņa]]s meklēšanas nozīmi. Bankas, tā skaitā visādi brokeri un dīleri, ir arī [[kredīts|kredītu]] un parādu [[tirgus|tirgotāji]], kas cenšas ieviest jauninājumus [[aktīvi|aktīvos]], kurus paši arī iegādājušies. Šī nodarbošanās it kā padara par spēkā neesošu pamata [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājuma]] teorijas efektu, ka ir nemainīgs „naudas” postenis, kura apgrozības ātrums ir praktiski nemainīgs. (Tādējādi izmaiņas šajā [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājumā]] ir lineāra proporcionāla attiecība uz [[cena|cenu]] līmeni.){{fact}}

sentences:
uz siltasiņu būtnes — [[cilvēks|cilvēka]] — rokas]]
'''Homeostāze''' ({{val|gr|ὅμοιος}}, ''homoios'' — ‘līdzīgs’ un {{gree|στάσις}}, ''stasis'' — ‘miera stāvoklī’) ir sistēmu, to vidū arī dzīvo [[Organisms|organismu]], spēja jebkurā līmenī saglabāt patstāvību un pastāvību. Tā ir organisma patstāvīgas eksistences pamatā, kas nodrošina funkcionālo sistēmu vienotību un pilnvērtīgu fizioloģisko procesu saglabāšanu. Siltasiņu dzīvnieku nemainīgas temperatūras nodrošināšana, kā arī skābas un sārmainas vides sabalansēšanās, ir piemēri homeostāzei. Cilvēka ķermenī tas ir process, kas nodrošina stabilitāti, neskatoties uz ķermeni ietekmējošām ārējās vides izmaiņām.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Heinrihs fon Paukers
|     vārds_orig = ''Karl Heinrich von Paucker''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1820
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1883
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Rēvele]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = filologs, latīnists, sengrieķu valodas un literatūras profesors
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = [[Magnuss Georgs fon Paukers]], Anna Kristīne Vilhelmīne fon Bagehufvunda
|          brāļi = [[Ādolfs fon Paukers]]
[[Hermanis Jūlijs fon Paukers]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Mikrocaurulītes''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido globulārs [[Olbaltumvielas|proteīns]] [[tubulīns]]. To galvenās funkcijas ir saglabāt [[Šūna|šūnas]] formu, kā arī nodrošina [[Šūnas organoīdi|organoīdu]] pārvietošanās ceļu.

sentences: '''Pulkstenis''' ir viena no [[laiks|laika]] mērīšanas ierīcēm. Pulksteņus iedala pēc mehānisma veida - mehāniskajos pulksteņos un elektroniskajos pulksteņos, pēc laika attēlošanas veida - analogajos un digitālajos pulksteņos, kā arī pēc pielietošanas veida, piemēram, kabatas pulksteņi, [[rokas pulkstenis|rokas pulksteņi]], [[sienas pulkstenis|sienas pulksteņi]], [[atompulkstenis|atompulksteņi]], [[ūdens pulkstenis|ūdens pulksteņi]], [[modinātājs|modinātāji]] u.c.

sentences: '''Pirmvaloda''' jeb '''protovaloda''' ir hipotētiska [[valoda]], kas pastāvējusi pirms divu vai vairāku cilmes ziņā radniecīgu valodu rašanās. Pirmvalodas parasti netiek tieši pētītas vai labākajā gadījumā tiek pētītas daļēji, rekonstruētas ar salīdzinošās vēstures metodes palīdzību.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Rhynchotremadentatum.jpg
| att_nosaukums =Rinhonelīdi {{TaksoSaite|Rhynchotrema dentatum}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Rhynchonellida
| kārta_lv =Rinhonelīdi
| kategorijas =nē
}}
'''Rinhonelīdu kārta (Rhynchonellida)''' ir mūsdienās dzīvojoša [[slēdzenes pleckāji|slēdzenes pleckāju]] [[kārta]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Pēteris Handke
|     vārds_orig    = ''Peter Handke''
|         attēls    = Peter-handke.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1942
|     dz_mēnesis    = 12
|       dz_diena    = 6
|       dz_vieta    = [[Grifene]], [[Trešais reihs]]<br />([[Karintija]], {{AUT}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Signature of Peter Handke.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs, tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = ''Die Angst des Tormanns beim Elfmeter'' (1970)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Eupatorium makinoi2.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Eupatorium makinoi''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Eupatorium
| ģints_lv = Krastkaņepes
| binomial = Eupatorium
| sinonīmi = * ''Caradesia''
* ''Chone''
* ''Cunigunda''
* ''Traganthes''
* ''Uncasia''
}}'''Krastkaņepes''' ({{Val-la|Eupatorium}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kas atkarībā no klasifikācijas sistēmas satur no 36 līdz 60 sugām. Lielākā daļa ir daudzgadīgi [[Lakstaugs|lakstaugi]], kas var sasniegt 0,5–3 m garumu. Dažas sugas ir [[Krūms|krūmi]]. Ģints ir izplatījusies ziemeļu puslodes mērenajos reģionos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000956-2|title=Eupatorium L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-02-20|language=en}}</ref> [[Latvija|Latvijā]] ir sastopama viena suga — [[lielā krastkaņepe]] (''Eupatorium cannabinum'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/compositae/|title=Kurvjziežu dzimta - Compositae, syn. Asteraceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-02-20}}</ref>

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Fidži]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Fidži ir iekļauta '''1 vieta''' (kultūras objekts), savukārt 3 vietas Fidži ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/fj Fidži]</ref>. Fidži Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1990]]. gada [[21. novembris|21. novembrī]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Šenkings
|     vārds_orig = ''Otto Schenking''
|         attēls = Otto schenking sulejow.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oto Šenkinga (trešais no labās puses) ierašanās Sulejovā (1625)
|     dz_dat_alt = [[1540]]?
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Livonijas Konfederācija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1637
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Sulejova]], [[Polijas—Lietuvas ūnija]]<br/>([[Lodzas vojevodiste]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = katoļu baznīcas darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Commonscat|Draughts players from Poland}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Viljams Bleiks
|         vārds_orig = ''William Blake''
|             attēls = William Blake by Thomas Phillips.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1757
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = {{Vieta|Anglija|Londona}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1827
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{Vieta|Anglija|Londona}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = v
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = William Blake signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzeja|dzejnieks]], gleznotājs
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Viljams Bleiks''' ({{val|en|William Blake}}; dzimis {{dat|1757|11|28}}, miris {{dat|1827|8|12}}) bija angļu dzejnieks, gleznotājs, gravieris. Savas dzīves laikā viņš nebija populārs, taču tagad V. Bleiks tiek atzīts par vienu no nozīmīgākajiem angļu [[romantisms|romantisma]] literatūras pārstāvjiem. Tāpat viņš tiek uzskatīts par angļu revolucionāro romantiķu priekšteci.<ref name="literatūra">{{Grāmatas atsauce|title= Ārzemju literatūras vēsture, XVII—XVIII Gs.|last= |first= |authorlink= |year= 1971|publisher= Zvaigzne|isbn= |page= 364|pages=}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums = Rododendri
| attēls = Alpenroos.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums = ''Rhododendron ferrugineum''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| apakšklase = Dileniidae
| apakšklase_lv = Dilēnijas
| dzimta = Ericaceae
| dzimta_lv = Ēriku dzimta
| ģints = Rhododendron
| ģints_lv = Rododendri
| kategorijas = nē
| rinda_lv = Viršu rinda
| rinda = Ericales
}}
'''Rododendri''' (''Rhododendron''';''''' no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] {{lang|grc|ῥόδον}} ''rhódon'' — ‘[[rozes|roze]]’ un {{lang|grc|δένδρον}} ''déndron'' — ‘[[koks]]’) ir [[ēriku dzimta]]s (''Ericaceae'') augi – [[krūmi]], retāk [[koki]], tie var būt gan mūžzaļi gan vasarzaļi. Rododendru ģints ir ļoti plaša un daudzveidīga, un tajā ietilpst vairāk kā 1000 sugas.

sentences: '''Morfēma''' (no {{val|grc|μορφή}} (''morphē'') — 'veids'){{sfn2|Vulāne|2015|p=138}} ir mazākā valodas vienība, kurai tai pat laikā ir derivatīva (t. i., vārddarināšanas), leksiska (vārda nozīmes radīšanas) vai gramatiska (gramatisko kategoriju izteikšanas) nozīme. Dalot morfēmu, zustu tās jēga un tiktu iegūtas zemāka līmeņa vienības — [[fonēma]]s.{{sfn2|Vulāne|2015|p=139}} Morfēmas ir mazākie segmenti [[morfoloģija (valodniecība)|morfoloģijā]]. Morfēmas pašas par sevi apskata morfoloģijas apakšnozare [[morfēmika]].{{sfn2|Vulāne|2015|p=138}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Anna Ahmatova
|     vārds_orig    = ''Анна Андреевна Ахматова''
|         attēls    = Kuzma Petrov-Vodkin. Portrait of Anna Akhmatova. 1922.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1889
|     dz_mēnesis    = 6
|       dz_diena    = 11
|       dz_vieta    = [[Odesa]], [[Krievijas Impērija]]
({{UKR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1966
|      m_mēnesis    = 8
|        m_diena    = 25
|        m_vieta    = [[Domodedova]], [[KPFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
([[Maskavas apgabals]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = S
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Nikolajs Gumiļovs]]
|          bērni    = [[Ļevs Gumiļovs]]
|       paraksts    = Ахматова Анна автограф.JPG
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejniece, literatūrkritiķe, tulkotāja
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[akmeisms]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Avanafila struktūrformula

Avanafila molekulas modelis
|          citi nosaukumi        = (''S'')-4-((3-hloro-4-metoksibenzil)amino)-2-(2-(hidroksimetil)-1-pirolidinil)-''N''-(2-pirilidinilmetil)-5-pirimidīnkarboksamīds
|      ķīmiskā formula = C23H26C1N7O3
|              molmasa = 483,95064
|CAS numurs            =  330784-47-9
}}
'''Avanafils''' ir potenciāli jauns, otrās paaudzes, selektīvs 5. apakštipa fosfodiesterāzes inhibitors, kas parādījās 2012. gadā [[erektilā disfunkcija|erektilās disfunkcijas]] ārstēšanai. [[Eiropa|Eiropā]] tas reģistrēts 2013. gadā ar komercnosaukumu “Spedra”. Pieejamās tablešu devas — 50 mg, 100 mg un 200 mg. Pēc darbības līdzīgs [[sildenafils|sildenafilam]], [[tadafils|tadafilam]] un [[vardenafils|vardenafilam]], taču avanafila priekšrocība ir tā, ka tas sāk darboties salīdzinoši ātrāk nekā citi [[fosfodiesterāzes inhibitori]], sasniedzot maksimālo koncentrāciju asinīs apmēram 30 — 45 min laikā, arī efekts saglabājas ilgāku laiku.<ref name="zvalv" />

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls = [[File:Kristallstruktur Zementit.png|Kristallstruktur Zementit|250px]]
Cementīta kristālrežģis
Zilā krāsā dzelzs, pelēkā krāsā ogleklis
| citi nosaukumi = dzelzs karbīds
| CAS numurs = 12011-67-5
| ķīmiskā formula = Fe3C
| molmasa = 179,55
| blīvums = 7690
| kušanas temperatūra = 1837 °C
| citi = Rašanās standartentalpija ir 25,1 kJ/mol
}}'''Cementīts''' jeb '''dzelzs karbīds''' ir [[dzelzs]] un [[Ogleklis|oglekļa]] [[ķīmiskais savienojums]], kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa [[Sakausējums|sakausējumu]] strukturālajām sastāvdaļām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cement%C4%ABts|title=cementīts|website=tezaurs.lv|access-date=08.11.2021}}</ref>

sentences: '''Epistāze''' ir dominēšanai līdzīga parādība, ko dažkārt novēro starp dažādu [[gēns|gēnu]] [[alēle|alēlēm]]. Gēnu izpausmi var nomākt gan cits [[dominantais gēns]], gan cits [[recesīvais gēns]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šreks: Ilgi un laimīgi
| attēls                   = Shrek forever after ver8.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shrek Forever After''
| žanrs                    = [[Komēdija]]
| režisors                 = [[Maiks Mičels]]
| producents               =
* [[Džina Šeja]]
* [[Terēza Čenga]]
| scenārija autors         =
* [[Džošs Klauzners]]
* [[Derens Lemke]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maiks Maierss]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Džūlija Endrūsa]]
* [[Džons Klīzs]]
* [[Volts Dorns]]
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  = [[Niks Flečers]]
| studija                  = ''[[DreamWorks animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = 2010. gada 21. maijs ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])
| ilgums                   = 93 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://catalog.afi.com/Catalog/moviedetails/66591|title=SHREK FOREVER AFTER (2010)|publisher=catalog.afi.com|accessdate={{dat|2018|12|28||bez}}}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|165 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shrek4.htm|title=Shrek Forever After|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|12|28||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|752 miljoni}}
| iepriekšējā              = "[[Šreks Trešais]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šreks: Ilgi un laimīgi"''' ({{val|en|Shrek Forever After}}) ir 2010. gada animācijas filma, kuras režisors ir [[Maiks Mičels]]. Filmas pirmizrāde [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] notika 2010. gada 21. maijā, bet [[Latvija|Latvijā]] – 2010. gada 4. jūnijā. Šī ir ceturtā un pēdējā daļa [[Šreks (tēls)|Šreka]] filmu sērijā.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/kultura/news/screen/latvija-saks-demonstret-animacijas-filmu-sreks-ilgi-un-laimigi.d?id=31825013|title=Latvijā sāks demonstrēt animācijas filmu 'Šreks: ilgi un laimīgi'|publisher=delfi.lv|accessdate={{dat|2018|12|28||bez}}}}</ref> Filmas sākotnējais nosaukums – ''Shrek: The Final Chapter''.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.slashfilm.com/has-shrek-forever-after-been-renamed-shrek-the-final-chapter/|title=Has Shrek Forever After Been Renamed Shrek: The Final Chapter?|publisher=slashfilm.com|accessdate={{dat|2018|12|28||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{vikisaites+}}
'''Biovaras''' (''Biopower'') jēdzienu pirmais lieto [[Mišels Fuko]], bet vēlāk arī [[G. Agambens]], [[A. Negri]] un [[M. Harts]], lai apzīmētu īpašu varas formu, kura veic indivīdu kontroli un optimizēšanu, kas ir atšķirīga no varas formas, kura dominējusi aptuveni līdz 17 g.s. vidum un kuru raksturoja noteikta [[Valdnieks|valdnieka]] vara un indivīdu atrašanās šīs noteiktās varas ietekmē. Biovara ir decentralizēta varas forma, kura sevi izplata caur dažādām sabiedriskām institūcijām, kā piemēram, skolām, armijas struktūrām, [[Rūpnīca|fabrikām]] un psihoneiroloģiskajām klīnikām.

sentences:
{{Citas nozīmes|kanālu Rīgā|Mīlgrāvis (nozīmju atdalīšana)|Mīlgrāvis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mīlgrāvis
| attēls            = Mīlgrāvis 2002-11-03.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte       = Rīga
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ķīšezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Sarkandaugava (upe)|Sarkandaugava]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=2 | sāk_plat_s=4 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=8 | sāk_gar_s=5 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=1 | iet_plat_s=25 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=6 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 1,6
| iztekas_augstums  = 0
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 0
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Mīlgrāvis''' ir [[Ķīšezers|Ķīšezera]] notece uz [[Daugava|Daugavu]]. Mīlgrāvi (no {{val|de|Mühlen Graben}} — ‘dzirnavu grāvis’) 13. gadsimtā izraka [[Daugavgrīvas klosteris|Daugavgrīvas klostera]] mūki. Kopš 19. gadsimta stipri padziļināts un paplašināts kuģniecībai un [[doks|doku]] izveidošanai. Kanāla kopējais garums ir 1,6 km, platums — ap 200 m, dziļums — līdz 9 m.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Kanāla dienvidu krastā atrodas [[Jaunmīlgrāvis]], ziemeļu — [[Vecmīlgrāvis]]. Mīlgrāvi šķērso divi tilti: [[Mīlgrāvja tilts|autotransporta tilts]] (savieno [[Mīlgrāvja iela|Mīlgrāvja ielu]] un [[Jaunciema gatve|Jaunciema gatvi]]) un [[Mīlgrāvja dzelzceļa tilts|dzelzceļa tilts]] ([[dzelzceļa līnija Rīga—Skulte]]).
<gallery>
Mīlgrāvis pirms 1900.jpg|Mīlgrāva osta ar [[Dzelzceļa līnija Rīga—Mīlgrāvis|Mīlgrāvja dzelzceļa atzaru]] (pirms 1900)
Mīlgrāvja dienvidu krasts ap 1940.jpg|Mīlgrāvja dienvidu krasts (ap 1940)
</gallery>

sentences: '''Preču realizācijas stimulēšana''' vai '''noieta stimulēšana''', ir [[Prece|preču]] [[pirkšana]]s un [[pārdošana]]s motivēšanas metožu izmantošana. Tas ir viens no izplatītākajiem [[tirgzinība]]s un [[mārketinga komunikācijas]] veidiem, kas ietver visa veida atlaides, loterijas, viktorīnas, kuponus, bezmaksas paraugus, izdevīgu [[Kredīts|kredīta]] noformēšanu utt. Noieta stimulēšanu izmanto, ja [[reklāma]] ir radījusi pievilcīgu preces vai [[Zīmols|zīmola]] tēlu, tomēr nav stimulējusi patērētājus to iegādāties plānotajā apjomā.<ref>G.Stražnovs, Reklāma praktiskajā biznesā — Rīga:Merkūrijs, 157.lpp</ref>

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskā lauka avoti''' var būt [[elektriskais lādiņš]] un/vai [[elektriskā strāva]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Pļaviņu luterāņu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Pļaviņu_luterāņu_baznīca.JPG
| image_size            =
| caption               = Pļaviņu luterāņu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Pļaviņu luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.615556
| longd = 25.717778
| location              = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads|Pļaviņas}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1912. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Pļaviņu luterāņu baznīca
|      numurs = 8755
|       grupa = Reģiona nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|2011|03|11|N|bez}}
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Dzīvnieki| ]]
[[Kategorija:Daba pēc valsts| ]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Pianisti pēc valsts]].''

sentences: '''Sarkanais tornis''' ({{val|la|Turris antiqua trans Dunum}}, {{val|de|Roter Turm}}) bija [[viduslaiki|viduslaiku]] sargtornis iepretim [[Vecrīga|Rīgas senpilsētai]] [[Daugava]]s kreisajā krastā tagadējā [[Torņakalns|Torņakalna apkaimē]]. Tas pastāvēja no [[15. gadsimts|15.]] līdz [[17. gadsimts|17. gadsimtam]] un atradās seno [[Jelgava]]s un [[Bauska]]s ceļu sākumā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Tomlinsons''' var būt:

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg3-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Svetonijs
|         vārds_orig = ''Suetonius''
|             attēls = Nuremberg chronicles f 111r 1.png
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = [[Nirnbergas hronika]]s ilustrācija
|         dz_dat_alt = aptuveni [[69. gads]]
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta =
|          m_dat_alt = aptuveni [[122. gads]] (53 gadu vecumā)
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = romietis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = sekretārs, vēsturnieks
| rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]], [[grieķu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''De vita Caesarum''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences: '''Stiepes un spiedes deformācija''' ir [[deformācija]]s veids, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā mainās [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] izmērs noteiktā virzienā. Precizējot, ja ķermeņa izmērs palielinās, tā ir stiepes deformācijas jeb vienkārši '''stiepe''', bet, ja samazinās — spiedes deformācija jeb vienkārši '''spiede'''.

sentences: '''Fantastiskā simfonija: epizode mākslinieka dzīvē… piecās daļās''' ({{val|fr|Symphonie fantastique: Épisode de la vie d'un artiste … en cinq parties}}) Op. 14, ir franču komponista [[Ektors Berliozs|Ektora Berlioza]] 1830. gadā sarakstītā [[Programmu mūzika|programmātiskā simfonija]]. Tas ir nozīmīgs agrīnā romantisma skaņdarbs. Pirmais šīs simfonijas atskaņojums notika [[Parīzes konservatorija|Parīzes konservatorijā]] 1830. gada 5. decembrī. 1833. gadā [[Ferencs Lists]] veica šīs simfonijas klavieru transkripciju (S. 470).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.hyperion-records.co.uk/tw.asp?w=W9848|title=History of Liszt's Transcription of ''Symphonie fantastique''|last=Howard|first=Leslie|authorlink=Leslie Howard (musician)|publisher=|website=Hyperion Records|date=1991}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pastaiga pa Misisipi
| attēls                   = Mississppi Grind Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mississippi Grind''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 =
* [[Anna Bodena]]
* [[Raiens Fleks]]
| producents               =
* [[Linete Houela]]
* [[Bens Nīrns]]
* [[Džeimijs Patrikovs]]
* [[Toms Raiss]]
| scenārija autors         =
* Anna Bodena
* Raiens Fleks
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Bens Mendelsons]]
* [[Sjenna Millere]]
* [[Annalī Tiptone]]
| mūzika                   = [[Skots Bomars]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Electric City Entertainment]]''
* ''[[Sycamore Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[A24]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|9|25|ASV|}}
| ilgums                   = 106 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mississippi-grind-2015|title=Mississippi Grind|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 17, 2018|archive-date={{dat|2019|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401073445/http://www.bbfc.co.uk/releases/mississippi-grind-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|130,541}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mississippigrind.htm|title=Mississippi Grind (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pastaiga pa Misisipi"''' ({{val|en|Mississippi Grind}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisori un scenārija autori ir [[Anna Bodena]] un [[Raiens Fleks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Renoldss]], [[Bens Mendelsons]], [[Sjenna Millere]] un [[Annalī Tiptone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|25||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Ludvigs fon Mīzess
|          vārds_orig =''Ludwig von Mises''
|              attēls =Ludwig von Mises.jpg
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1881
|          dz_mēnesis =9
|            dz_diena =29
|            dz_vieta =[[Ļviva]], [[Austroungārija]]<br />({{UKR}})
|              m_gads =1973
|           m_mēnesis =10
|             m_diena =10
|             m_vieta =[[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|           pilsonība =
|             tautība =[[ebrejs]]
|            paraksts =
|               skola =[[Austriešu ekonomikas skola]]
|           intereses =[[praksioloģija]]
|              idejas =
|          alma_mater =[[Vīnes Universitāte]]
|           skolotājs =[[Eižens fon Bēms-Baverks]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Imanuels Kants]], [[Frederiks Bastiā]], [[Eižens fon Bēms-Baverks]], [[Francis Brentāno]], [[Edmunds Huserls]], [[Kārlis Mengers]], [[Žans Batists Sejs]], [[Anns Robērs Žaks Tirgo]], [[Maksis Vēbers]], [[Frīdrihs fon Vīzers]], [[Knuts Viksells]]
|          ietekmējis =[[Moriss Allē]], [[Valters Bloks]], [[Džeimss Bjūkenens (ekonomists)|Džeimss Bjūkenens]], [[Miltons Frīdmans]], [[Frīdrihs Hajeks]], [[Henrijs Hezlits]], [[Džons Hikss]], [[Hanss Hermanis Hope]], [[Hesuss Uerta del Soto]], [[Izraēls Kirzners]], [[Ludvigs Lahmanis]], [[Oskars Lange]], [[Rons Pols]], [[Laionels Robinss]], [[Lū Rokvels]], [[Marejs Rotbards]], [[Vernons Smits]], [[Pīters Šifs]], [[Jozefs Šumpeters]], [[Alfrēds Šics]]
|               darbi =''Human Action: A Treatise on Economics'' (1949)
|              valoda =[[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Sējas zirņi
|         binomial = Pisum sativum
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Illustration Pisum sativum0 clean.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņzieži
|         dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Pisum
|         ģints_lv = Zirņi
|             suga = P. sativum
|          suga_lv = Sējas zirņi
|           suga_r = Sējas zirņi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Gluži kā debesīs
 | oriģinālnos = ''Just Like Heaven''
 |      attēls = Just like Heaven poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija, fantāzija
 |    režisors = [[Marks Voterss]]
 |  producents =
* [[Volters F. Parkss]]
* [[Lorija Makdonalda]]
 |   scenārijs =
* [[Pīters Tolands]]
* [[Leslija Diksone]]
 |     aktieri =
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Marks Rafalo]]
 |      mūzika = [[Rolfs Kents]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[DreamWorks Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|2005|9|16||bez}}
 |      ilgums = 91 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-heaven-2005-0|title=Just Like Heaven|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 16, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|58 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=justlikeheaven.htm|title=Just Like Heaven (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|102,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Gluži kā debesīs"''' ({{val|en|Just Like Heaven}}) ir 2005. gada romantiska komēdija, kas balstīta uz Marka Levī romānu ''"Et si c'était vrai..."''. Filmas režisors ir [[Marks Voterss]]. Galvenās lomas atveido [[Rīza Viterspūna]] un [[Marks Rafalo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|16||bez}}.

sentences:
s vabolēm (''Bolitotherus cornutus'') spēj pieķerties pie virsmas, raujot to uz augšu]]
'''Biofizika''' ir starpdisciplināra [[zinātne]]s nozare, kas pēta fizikālās un fizikālķīmiskās parādības dzīvajos [[organisms|organismos]]. Biofizika ir gan [[bioloģija]]s, gan [[fizika]]s apakšnozare. Tā ir cieši saistīta ar [[fizioloģija]]s, [[bioķīmija]]s, [[molekulārā bioloģija|molekulārās bioloģijas]] un [[medicīna]]s jomām.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Rūdolfs Heimrāts
 |           image =
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1926|7|20}}
 |        location = {{vieta|Latvija|Bēne}}
 |       deathdate = {{mdv|1992|5|1|1926|7|20}}
 |      deathplace = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 |          places =
 |     nationality = [[Latvietis]]
 |           field = [[Tekstils]], [[keramika]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils = [[Aija Baumane (tekstilmāksliniece)|Aija Baumane]]
[[Egils Rozenbergs]]
[[Edīte Pauls-Vīgnere]]
 |      influenced =
 |          awards = [[Latvijas PSR Tautas mākslinieks]] (1976)
}}
'''Rūdolfs Heimrāts''' (dzimis {{dat|1926|7|20}} [[Bēne|Bēnē]], miris {{dat|1992|5|1}} [[Rīga|Rīgā]])<ref name="lat">{{LAT e|2|718.—719}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[Tekstils|tekstilmākslinieks]] un [[keramika|keramiķis]]. Tiek uzskatīts par latviešu profesionālās tekstilmākslas skolas pamatlicēju,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tvnet.lv/izklaide/makslas/60580-rudolfs_heimrats_celmlauzis|title=Rūdolfs Heimrāts. Celmlauzis|publisher=Tvnet.lv|accessdate={{dat|2013|6|15||bez}}}}</ref> kā arī  par tekstilmākslas tēvu Latvijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.apollo.lv/zinas/rudolfs-heimrats-tevs-ar-zelta-rokam/344809|title=Rūdolfs Heimrāts - tēvs ar zelta rokām|publisher=Apollo.lv|accessdate={{dat|2013|6|15||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Juridiskā kolīzija''' ([[Latīņu valoda|latīņu]] ''collisio'' — 'sadursme') ir pretruna starp [[Normatīvais tiesību akts|normatīvajiem tiesību aktiem]], kas regulē vienu un to pašu [[Tiesību norma|tiesību normu]].

sentences: '''Lielais gavēnis''' ir [[gavēšana]]s laiks [[kristietība|kristiešu]] liturģiskajā gadā pirms [[Lieldienas|Lieldienām]]. Šajā laikā kristieši klusumā un pārdomās atceras [[Jēzus Kristus]] ciešanas un nāvi, daudz [[lūgšana|lūdzas]] un ziedo naudu [[labdarība]]i. Lielais gavēnis ilgst no [[Pelnu diena]]s līdz [[Klusā sestdiena|Klusajai sestdienai]] (aptuveni 40 dienas, kas atbilst laika periodam, ko Jēzus Kristus gavējot pavadīja tuksnesī). [[Pareizticība|Pareizticīgajiem]] gavēņa ilgums parasti ir ilgāks.

sentences:
(''Gyps fulvus''), viena no plēsīgo putnu sugām]]
 (''Haliaeetus leucocephalus'')]]

sentences: '''Akvamarīns''' (nosaukums cēlies no [[latīņu valoda]]s ''aqua marine'' - "jūras ūdens) - caurspīdīgs [[minerāls|minerāla]] - juvelierkvalitātes [[berils|berila]] paveids skaistā zili zaļā krāsā. Jo spēcīgāka, izteiktāka zili-zaļā krāsa, jo akmens ir vērtīgāks. Lielākā daļa no pārdošanā esošā akvamarīna ir karsēta cēlākas krāsas iegūšanai. Raksturīgo akmens krāsu dod [[titāns|titāna]] vai divvērtīgās [[dzelzs]] piejaukumi.

sentences: '''Dzelzceļa līnijas trase''' raksturo ceļa garenass stāvokli telpā. Trases projekciju horizontālā plaknē sauc par līnijas plānu, bet līnijas izvērsi vertikālajā plaknē — par līnijas profilu. Piesaiste ir gan sliedes galviņas līmenim un virzienam, gan attiecīgi [[Zemes klātne|zemes klātnes]] līmenim un virzienam caur virsbūves kārtu.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .nl
|background            =
|logo                  =
|atklāts               = 1986. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''SIDN''
|sponsors              = ''SIDN''
|domātais-pielietojums = ar [[Nīderlande|Nīderlandi]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = ļoti populārs Nīderlandē
|ierobežojumi          = reģistrētājam nepieciešams uzrādīt kontaktadresi Nīderlandē
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [https://www.sidn.nl/ SIDN]
}}

sentences:
{{cita nozīme|apstrīdētu teritoriju|daļēji atzītu valsti|Sahāras Arābu Demokrātiskā Republika}}
{{Coord|25|N|13|W|type:country|display=title}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|الصحراء الغربية}}
''{{Unicode|As-Ṣaḥarā' al-Ġarbiyya}}''
Sahara Occidental
|    pilnais_valsts_nosaukums = Rietumsahāra
|            valsts_nosaukums = Rietumsahāra
|               kartes_attēls = LocationWesternSahara.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ajūna]] (Lājūna)
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Arābu valoda|Arābu]] «de jure»1,
 [[Spāņu valoda|Spāņu]] un [[franču valoda|franču]] «plaši lietotas»,
 [[berberu valodas|berberu]] un [[hasanīja]] arābu (sarunvalodas)
|             etniskās_grupas =
|                    demonīms = [[Sahrāvī]]
|              valsts_iekārta =
|        neatkarības_iegūšana = '''Apstrīdēta neatkarība2'''
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = Neatkarība no [[Spānija]]s
|          neatkarības_datums = {{Dat|1975|11|14}}
|                 platība_km2 = 266 000
|               platība_rangs = 76.
|              procenti_ūdens = nenozīmīgs
|          iedzīvotāju_skaits = 513 000<ref name=unpop>{{Laikraksta atsauce | url=http://www.un.org/esa/population/publications/wpp2008/wpp2008_text_tables.pdf | title=World Population Prospects, Table A.1| version=2008 revision  | format=.PDF | publisher=United Nations | author=Department of Economic and Social Affairs
Population Division | year=2009 | accessdate= 2009-03-12}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 168.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 1,9
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 237.
|                      valūta = [[Rietumsahāras peseta]] (RADR pārvaldītajā daļā),
 [[Marokas dirhams]] (Marokas pārvaldītajā daļā)
|                  utc_offset = +0
|                      domēns = nav3
|              tālsarunu_kods = 2124
|                    piezīme1 = Arābu ir vienīgā oficiālā valoda gan [[Maroka]]s, gan [[Rietumsahāras Arābu Demokrātiskā Republika|Rietumsahāras Arābu Demokrātiskās Republikas]] (RADR) pārvaldītajā daļā.
|                    piezīme2 = Pārsvarā Marokas valdījumā, kā tās [[Dienvidu provinces]]. Polisario fronte kontrolē pierobežas apgabalus aiz [[Marokas valnis|robežvaļņa]] kā [[brīvā zona (apgabals)|Brīvo zonu]], RADR vārdā.
|                    piezīme3 = [[.eh]] ir rezervēts.
|                    piezīme4 = Marokas kods; [[Starptautiskā telekomunikāciju savienība|STS]] nav izsniegusi individuālu kodu Rietumsahārai.
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Misisipi|Misisipi}}
{{Upes infokaste
 | nosaukums         = Misisipi
 | citvaloda         = en
 | oriģinālnosaukums = Mississippi
 | attēls            = Mississipi River - New Orleans.JPG
 | attēla_izmērs     =
 | paraksts          = Misisipi [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]]
 | karte             = Mississippirivermapnew.jpg
 | kartes_paraksts   = Misisipi baseins
 | kartes_izmērs     = 250px
 | izteka            = [[Itaskas ezers]], [[Minesota]]
 | augštece          =
 | satekupes         =
 | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
 | baseina_valstis   = {{USA}} (98,5% no kopējās baseina teritorijas)<br />{{CAN}} (1,5%)
 | tek_caur          = {{USA}} ([[Minesota]], [[Viskonsina]], [[Aiova]], [[Ilinoisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]], [[Luiziāna]])
 | garums            = 3776
 | iztekas_augstums  = 450
 | ietekas_augstums  = 0
 | kritums           =
 | caurtece          =
 | gada_notece       = 12 743
 | baseins           = 2 981 076
 | pietekas          = [[Misūri (upe)|Misūri]], [[Ohaio (upe)|Ohaio]]
 | sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=14 | sāk_plat_s=23 | sāk_plat_NS=N
 | sāk_gar_d=95 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=W
 | iet_plat_d=29 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
 | iet_gar_d=89 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=W
}}
'''Misisipi''' ({{val|en|Mississippi}}, {{izrunā|ˌmɪsɪˈsɪpi}}, no [[odžibvu valoda]]s ''misi-ziibi'' — ‘lielā upe’) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] centrālajā daļā starp [[Klinšu kalni]]em un [[Apalači]]em. Tā ir viena no pasaulē lielākajām un garākajām upēm. Upes garums ir 3776 km, un tā ir otrā garākā upe ASV aiz Misisipi pietekas [[Misūri (upe)|Misūri]] upes (4090 km). Misisipi—Misūri upju sistēma ir ceturtā [[pasaules garākās upes|garākā upe pasaulē]]. Šīs upju sistēmas garums ir 6275 km. Misisipi upes kritums ir 450 m. Tā iztek no [[Itaskas ezers|Itaskas ezera]] [[Minesota]]s štatā un plūst uz dienvidiem caur desmit ASV štatiem ([[Minesota|Minesotu]], [[Viskonsina|Viskonsinu]], [[Aiova|Aiovu]], [[Ilinoisa|Ilinoisu]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasu]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]] un [[Luiziāna|Luiziānu]]), līdz ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]]. Misisipi gada notece ir {{nobr|12 743}} km³ jeb vidēji {{nobr|16 200}} m³/s. Pēc šī rādītāja tā ir desmitā lielākā upe pasaulē. Aprīlī ūdens caurtece palielinās līdz pat {{nobr|28 160}} m³/s, kas parasti ir arī [[plūdi|plūdu]] laiks. Postošākie plūdi bija 1927. gadā, kad applūda aptuveni 60 000 km² un gāja bojā aptuveni 250 cilvēki, un 2011. gadā, kad upuru skaits sasniedza gandrīz 400 cilvēkus. Baseina platība ir {{nobr|2 981 076}} km², kas aptuveni ir 1/8 daļa no visas kopējās [[Ziemeļamerika]]s kontinenta platības. Upes platums platākajā vietā sasniedz 11 km.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = white
| leftarm1 = 000000
| pattern_la2 = _whitelowerthin
| socks2 = 99CCFF
| shorts2 = b30000
| rightarm2 = 99CCFF
| leftarm2 = 99CCFF
| pattern_b2 = _white_sleeve_seams
| body2 = 99CCFF
| socks1 = 000000
| shorts1 = 000000
| logo =
| rightarm1 = 000000
| pattern_b1 = _blacksides
| nos = ''FK Valka''
| body1 = ff4274
| bg_color = #27945f
| pilns = Futbola Klubs "Valka"
| dib = 2006
| poz = 6. vieta (Ziemeļu zona)
| stad = Valkas pilsētas stadions<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.valka.lv/lv/valkas-novads-1/sports-1/sporta-iespejas-valka/valkas-stadions|title=Valkas pilsētas stadions|website=valka.lv|access-date=2021-02-19}}</ref>
| sez = 2021
| līga = [[Latvijas futbola 3. līga|3. Līga]]
| pilsēta = {{vieta|Latvija|Valka}}
| pattern_ra2 = _whitelowerthin
| tren = {{flaga|Latvija}} [[Raivis Graņics]]
}}

sentences:
'''Laskers''' var būt:
* [[Bertolds Laskers]] (''Bertold Lasker'') — Vācijas šahists un mediķis (1860—1928);
* [[Edvards Laskers]] (''Edward Lasker'') — Vācijas/ASV šahists (1885—1981);
* [[Emanuels Laskers]] (''Emanuel Lasker'') — Vācijas šahists (1868—1941).

sentences:
{{sadalīt|Mameluks|Mameluku sultanāts}}
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = سلطنة المماليك<br />[Saltanat Al-Mamale:k]
|nosaukums_latv_val     = Mameluku sultanāts
|sugasvārds             = Mameluku sultanāta
|kontinents             = Afroāzija
|reģions                = Tuvie Austrumi
|valsts                 =
|laikmets               =
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = Monarhija
|gads_sākums            = 1250
|gads_beigas            = 1517
|event_start            = [[As-Salih Ajjub|As-Saliha Ajjuba]] nāve
|event_end              = [[Ridaniehas kauja]]
|image_flag             = Mameluke Flag.svg
|flag_type              = Mameluku karogs
|image_map              = Eastern Mediterranean 1450 .svg
|image_map_caption      = Vidusjūras austrumu daļa (1450)
|galvaspilsēta          = [[Kaira]]
|kopīgas_valodas        = [[Arābu valoda|arābu]], [[Kipčaku valoda|tjurku-kipčaku]]
|reliģija               = [[Islāms]]
|nauda                  =
|flag_p1                =
|p1                     = Aijūbidu dinastija
|s1                     = Osmaņu impērija
|flag_s1                = Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Rigaer Gouvernement
Riia kubermang
 Ри́жская губе́рния''
|nosaukums_latv_val  = Rīgas guberņa
|sugasvārds          = atkarīga teritorija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvijas ziemeļaustrumu daļa, Igaunijas dienviddaļa
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Krievijas Impērija
|valdības_veids      = Atkarīga teritorija
|
|gads_sākums         = 1713 (1721)
|gads_beigas         = 1783
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              = [[Lielais Ziemeļu karš]]
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = Iekarota [[Zviedru Vidzeme]]
|date_pre            =
|event_post          = Krievijas ķeizariene [[Katrīna II]] 03.07.1783. izdeva rīkojumu, ar kuru Rīgas guberņa tika likvidēta un tās vietā izveidota Rīgas vietniecība.
|date_post           =
|
|p1                  = Zviedru Vidzeme
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|image_p2            =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Rīgas vietniecība
|flag_s1             =
|image_s1            =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          = Rīga_1788_COA.png
|symbol              =
|symbol_type         = [[Rīgas ģerbonis]]
|
|image_map           = Rīgas guberņa Krievijas impērijā 1745.jpg
|image_map_caption   = Rīgas guberņas ("Livonijas hercogistes") karte ar Rīgas, Cēsu, Tērbatas, Pērnavas un Sāmsalas provincēm jeb apriņķiem (1745).
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = Vācu, krievu, latviešu, igauņu
|reliģija            = Luterānisms
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Krievijas imperators
|representative1     = ģenerālbubernatori, gubernatori
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1714
|stat_platība1       =
|stat_pop1           = 217723
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
kristāls]]
'''Kristāls''' (no [[grieķu valoda]]s (κρύσταλλος), sākotnēji vārds apzīmēja — [[ledus|ledu]], vēlāk — [[kalnu kristāls|kalnu kristālu]]) [[ķīmija|ķīmijā]] un [[mineraloģija|mineraloģijā]] ir [[cietviela]], kuru veidojošie [[atoms|atomi]], [[molekula]]s vai [[jons|joni]] ir izkārtoti noteiktā, regulārā kārtībā, šai kārtībai cikliski atkārtojoties visās trīs telpiskajās [[dimensija|dimensijās]]. Ar kristālu pētīšanu nodarbojas [[kristalogrāfija]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bāskervilu suns
| operators =
| attēls = The Hound of the Baskervilles - 1939- Poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija
| režisors = [[Sidnijs Lenfīlds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ričards Grīns]]
* [[Bezils Retbouns]]
* [[Vendija Berija]]
* [[Naidžels Brūss]]
* [[Džons Keredīns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Hound of the Baskervilles''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1939|3|31}}
| ilgums = 80 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bāskervilu suns"''' ({{Val|en|The Hound of the Baskervilles}}) ir 1939. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lenfīlds]]. Filma balstīta uz [[Arturs Konans Doils|Artura Konana Doila]] [[Bāskervilu suns|tāda paša nosaukuma romānu]]. Filmā [[Šerloks Holmss|Šerloka Holmsa]] lomu atveido [[Bezils Retbouns]], bet [[Doktors Vatsons|doktora Vatsona]] lomu [[Naidžels Brūss]]. Citas lomas atveido [[Ričards Grīns]], [[Vendija Berija]] un [[Džons Keredīns]]. Šī ir pirmā no 14 Šerloka Holmsa filmām no 1939. līdz 1946. gadam, kurā lomas atveidoja Retbouns un Grīns.

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name            = Lavanila
|logo                =
|logo_width          =
|logo_caption        =
|image               = Aldabrachelys gigantea La Vanille Mauritius.JPG
|image_width         = 250px
|image_caption       = [[Aldabras milzu bruņurupucis|Aldabras milzu bruņurupuči]] atklātā brīvdabas aviārijā
|map_type            = Maurīcija
|map_caption         =
|map_alt             =
|map_size            =
|latd=20|latm=29|lats=7|latNS=S
|longd=57|longm=33|longs=3|longEW=E
|coordinates_type    =
|coordinate_region   =
|coordinates_display =
|coordinates_format  =
|coordinates         =
|date_opened         = 1985
|date_closed         =
|location            = {{vieta|Maurīcija|Rivjēra de Angija}}
|area                = 3,5 ha
|num_animals         =
|num_species         =
|exhibits            =
|annual_visitors     =
|website             ={{url|http://www.lavanille-reserve.com}}
}}
'''Lavanilas Maskarēnu rezervāts''' ({{val|fr|La Vanille Réserve des Mascareignes}}) ir [[dabas parks]] [[Maurīcija]]s dienvidos, līdzās [[Rivjēra de Angija|Rivjēras de Angijas]] ciemam. Līdztekus dzīvnieku kolekcijām plaši pārstāvēta gan vietējā, gan citzemju [[tropi|tropiskā]] augu valsts, kā arī aplūkojami vairāki muzeji.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{citas nozīmes|svētu zilbi un mantru hinduismā un budismā|OM|Om}}
 rakstībā]]
'''''Om''''' ({{val|sa|ॐ}}, {{izrunā|oːm}}) jeb '''''Aum''''' ([[vēdas|vēdiskā]] izruna: {{IPA|[ɐwm]}}) ir svēta [[zilbe]] un garīgs simbols vairākās [[Indija]]s reliģijās. Tā ir [[mantra]] un ar to sākas visas lūgšanas [[hinduisms|hinduismā]], [[budisms|budismā]], [[džainisms|džainismā]] un [[sikhisms|sikhismā]]. Hinduismā tas ir viens no nozīmīgākajiem garīgajiem simboliem, kas apzīmē pirmo neizpaustā [[Brahmans|Brahmana]] izpausmi. Zilbi izmanto [[vēdas|vēdu]], [[upanišadas|upanišadu]] un citu svēto rakstu nodaļu sākumos un beigās. Upanišadas izskaidro ''Om'' kā dievišķo vārdu, kosmisko vibrāciju, kas ir visa pastāvošā pamatā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērpaskābes struktūrformula

Sērpaskābes molekulas modelis

[[Ampula]] ar SO2 ūdens šķīdumu
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksosulfāts(IV),
ūdeņraža sulfīts
|           CAS numurs = 7782-99-2
|      ķīmiskā formula = H2SO3
|              molmasa = 82,07
|              blīvums = —
|  kušanas temperatūra = —
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = pastāv tikai atšķaidītos
 ūdens šķīdumos
|                 citi =
}}
'''Sērpaskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]3) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[skābes|skābe]], kas tīrā veidā nepastāv (tomēr konstatētas atsevišķas tās molekulas gāzes fāzē).<ref>{{cite journal | author = D. Sülzle, M. Verhoeven, J. K. Terlouw, H. Schwarz | title = Generation and Characterization of Sulfurous Acid (H2SO3) and of Its Radical Cation as Stable Species in the Gas Phase | journal = [[Angew. Chem. Int. Ed. Engl.]] | volume = 27 | pages = 1533–4 | year = 1988 | doi = 10.1002/anie.198815331 | issue = 11}}</ref> [[Ūdens]] šķīdumos sērpaskābe ir vidēji stipra (pirmā skābuma konstante 1,857) divvērtīga [[skābe]], tai piemīt asa smaka neizreaģējušā SO2 dēļ. Sērpaskābes sāļus sauc par [[sulfīti]]em, bet skābos sāļus — par hidrogēnsulfītiem jeb bisulfītiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
{{Infobox organization
| name                = LU Bibliotēkas Dabaszinātņu bibliotēka
| native_name         =
| native_name_lang    =
| named_after         =
| image               = LU DAC ēka.JPG
| image_size          =
| alt                 =
| caption             =
| map                 =
| map_size            =
| map_alt             =
| map_caption         =
| map2                =
| map2_size           =
| map2_alt            =
| map2_caption        =
| abbreviation        = Dabaszinātņu bibliotēka, LU Dabaszinātņu akadēmiskajā centrā
| motto               =
| predecessor         =
| merged              =
| successor           =
| formation           = <!-- use {{start date|YYYY|MM|DD|df=y}} -->
| founder             =
| founding_location   =
| extinction          = <!-- use {{end date and age|YYYY|MM|DD}} -->
| merger              =
| type                =
| tax_id              = <!-- or | vat_id = (for European organizations) -->
| registration_id     = <!-- for non-profit org -->
| status              =
| purpose             =
| headquarters        =
| location            = Jelgavas iela 1
| coords              = <!-- {{coord|LAT|LON|display=inline,title}} -->
| region              = Rīga
| services            = Bibliotēka
| products            =
| methods             =
| fields              =
| membership          =
| membership_year     =
| language            =
| owner               = <!-- or | owners = -->
| sec_gen             =
| leader_title        =
| leader_name         =
| leader_title2       =
| leader_name2        =
| leader_title3       =
| leader_name3        =
| leader_title4       =
| leader_name4        =
| board_of_directors  =
| key_people          =
| main_organ          =
| parent_organization = [[Latvijas Universitātes Bibliotēka]]
| subsidiaries        =
| secessions          =
| affiliations        =
| budget              =
| budget_year         =
| revenue             =
| revenue_year        =
| disbursements       =
| expenses            =
| expenses_year       =
| endowment           =
| staff               =
| staff_year          =
| volunteers          =
| volunteers_year     =
| slogan              =
| mission             =
| website             = [http://www.biblioteka.lu.lv/ biblioteka.lu.lv]
| remarks             =
| formerly            =
| footnotes           =
}}
]
'''Dabaszinātņu bibliotēka''' ir viena no 8 [[Latvijas Universitātes bibliotēka|Latvijas Universitātes Bibliotēkas]] nozares bibliotēkām. Latvijas Universitātes Bibliotēka ir lielākā, valsts nozīmes akreditēta augstskolas bibliotēka Latvijā<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Latvijas Universitātes Bibliotēka laikmetu griežos|last=|first=|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|year=2007|isbn=9789984802855|location=Rīga|pages=}}</ref>. Dabaszinātņu bibliotēka atrodas [[Latvijas Universitātes Dabaszinātņu akadēmiskais centrs|LU Dabas mājā]], Rīgā, [[Jelgavas iela (Rīga)|Jelgavas ielā 1]], 1. stāvā.

sentences: '''IBM AIX''' ('''Advanced Interactive eXecutive''') ir [[IBM]] [[UNIX]] saimes [[operētājsistēma]], kas balstīta uz [[UNIX System V]] ar [[4.3BSD]] savietojamiem komandu un programmatūras saskarnes paplašinājumiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Trichoplax mic.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Trichoplax adhaerens}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts =Parazoa
| apakšvalsts_lv =Parazoji
| tips =Placozoa
| tips_lv =Plakozoji
| klase =Trichoplacoidea
| klase_lv=Plakozoju klase
| klase_r=Plakozoji
| kārta =Trichoplacida
| kārta_lv=Plakozoju kārta
| kārta_r=Plakozoji
| dzimta =Trichoplacidae
| dzimta_lv=Plakozoju dzimta
| dzimta_r=Plakozoji
| ģints =Trichoplax
| ģints_lv=Plakozoju ģints
| ģints_r=Plakozoji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|T. adhaerens}}
* {{TaksoSaite|T. reptans}}
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{DISPLAYTITLE:Playstation 5}}
{{Konsoles infokaste|attēls=PlayStation_5_and_DualSense.jpg|logo=PS5_logo.svg|logo_izm=155px|attēls_izm=255px|paraksts=PlayStation 5 konsole un [[DualSense]] kontrolieris|gimene=[[PlayStation]]|media=[[Blu-ray]], [[DVD]]|kontrolieri={{Unbulleted list
| [[DualSense]]
| [[DualShock 4]]
| [[PlayStation Move]]
}}|sakt=12. novembrī, 2020|izveidotājs=[[Sony]]|razotajs=[[Sony]]|operetajsistema=PlayStation 5 sistēmas programmatūŗa|priekstecis={{Unbulleted list
| Faktiski: [[PlayStation 4 Pro]]
| Bez versijām un revīzijam: [[PlayStation 4]]
}}|cena={{Unbulleted list
| '''PlayStation 5''': USD$499, EUR€499
| '''PlayStation 5 Digital''': USD$399, EUR€399
}}|atmina=SSD 825 GB|svars={{Unbulleted list
| '''PlayStation 5''': 4.5 kg
| '''PlayStation 5 Digital''': 3.9 kg
}}}}

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Operteātra infokaste
| nosaukums        =
| nosaukums_orig   =
| attēls           =
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            =
| karte            =
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d =  | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS =
| gar_d  =  | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  =
| arhitekts        =
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
<!---ja ir vairāk zāļu, var pievienot līdz pat 10, pārsaucot zāle# un zāle#_vietas--->
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{url|}}
}}</pre>

sentences:
. Tas savā uzturā izmanto [[līdaka]]s, kas savukārt barojas no [[asaru ģints|asariem]]. Asari pārtiek no [[vīķe|vīķēm]], bet tās ēd saldūdens [[garneles]]]]
'''Barības ķēde''', arī '''barošanās ķēde''', ir lineārs attēlojums, kurā redzama dažādu dzīvo organismu [[ēšana|barošanās]] attiecība. Tā ir daļa no [[barošanās tīkls|barošanās tīkla]], kas veidojas, barības ķēdēm krustojoties. Barības ķēde sākas ar producentiem ([[augi]] un [[sēnes]]), tiem seko primārie patērētāji ([[zālēdāji]]) un noslēdzas ar sekundārajiem patērētājiem ([[gaļēdāji]]em un [[visēdāji]]em). Sekundārajos patērētājos var būt vairāki posmi, tas ir, vieni sekundārie patērētāji savā barībā lieto citus sekundāros patērētājus.
<!--
== Atsauces ==
{{atsauces}} -->

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Evija Gulbe
|         attēls =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1979
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Rakstniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        periods =
|          žanri = bērnu literatūra
|         temati =
|   lit virzieni =
|zināmākie darbi = "Koko un Riko"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|    kategorijas = nē
|        dzimums = S
}}
'''Evija Gulbe''' (dzimusi {{dat|1979|02|27}} Rīgā) ir latviešu bērnu [[dzejniece]] un [[rakstniece]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tresemartiresa
 | official_name            = ''Trece Martires''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border:1;
| perrow                   = 1/2/1/2/1
| image1                   = Cavite Capitol - side veiw (distant) (Trece Martires, Cavite; 2017-03-16).jpg
| image2                   = 8351Trece Martires City Cavite Landmarks Barangays 14.jpg
| image3                   = Sagisag ng Kabite.jpg
| image4                   = 13Cavitejf0322 05.JPG
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               = Trece Martires City Seal.svg
 | seal_size                = 70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kalabarsona]]
 | subdivision_name2        = [[Kavite]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1955
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 13
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 39.1
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 210503
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 17 | lats =  | latNS = N
 | longd = 120 | longm = 52 | longs = 12 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4109
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 123
 | website                  = {{URL|http://trecemartirescity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Autoklāvs''', arī '''tvaika sterilizators''' vai '''patspiednis'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=autokl%C4%81vs&list=autokl%C4%81vs&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze]</ref> ir spiedieniekārta, kas paredzēta medicīnas preču, instrumentu un materiālu [[sterilizēšana (mikrobioloģija)|sterilizēšanai]]. Autoklāvus izmanto arī [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]]. Sterilizēšanas laikā svarīgi ir pareizi uzturēt sterilizēšanas režīmu ([[temperatūra|temperatūra]], [[spiediens|spiediens]], sterilizēšanas ilgums, temperatūras un spiedienu izmaiņas protokoli), tāpēc mūsdienās tiek izmantotas sistēmas, kas sastāv no temperatūras un spiediena [[sensors|sensoriem]] un kontrolieriem ar datorvadību.

sentences: '''Entomoloģija''' ({{val|el|εντομο}}/''entomo'' — "kukainis" un {{gree|λόγος}}/''logos'' "zināšanas") ir [[zooloģija]]s apakšnozare, kas pēta [[kukaiņi|kukaiņus]]. Tā pārklājas ar daudzām citām zinātnes nozarēm, piemēram, [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Lauksaimniecība|lauksaimniecību]], [[Kriminālistika|kriminālistiku]], [[Evolūcijas teorija|evolucionāro bioloģiju]].

sentences:
{{coord|56|57|30.27|N|24|9|16.32|E|display=title}}
{{Citas nozīmes|parku [[Rīga|Rīgā]]|Grīziņkalns (nozīmju atdalīšana)|Grīziņkalns}}

sentences: '''EDSAC''' ({{val|en|Electronic Delay Storage Automatic Calculator}}) bija pirmā britu skaitļojamā mašīna. Iekārta tika uzbūvēta [[Kembridžas Universitāte]]s matemātikas laboratorijā. To veica [[Moriss Vilkes]] un viņa komanda. Šis bija tikai otrais elektroniski digitālais dators, kurš varēja uzglabāt [[Programmatūra|programmatūru]], kurš nonāca regulārā lietošanā.

sentences: '''Tēlotāja ģeometrija''' ir [[ģeometrija]]s sadaļa, kurā telpiski objekti tiek attēloti kā plakani. Tā tiek izmantota [[Inženierija|inženierijā]], [[Arhitektūra|arhitektūrā]], arī [[Dizains|dizainā]] un [[Māksla|mākslā]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Džungārija
|attēls                 = Xinjiang regions.png
|attēla_platums         =
|paraksts               = Džungārija (dzeltenā krāsā) Siņdzjanas kartē
 | pushpin_map           = Ķīna#Siņdzjana
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =45|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =85|lon_min = |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CHN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              = [[Tjanšans|Tjanšanu]]
|atdala_no              = [[Altajs|Altaja]]
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|platība                = 700 000
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               = [[Urumči]]
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Pārspriedums''' ir [[domraksts]], kurā [[autors]] cenšas risināt kādu problēmu, izteikt savus [[Argumentācija|argumentus]], [[Vērtējums|vērtējumu]], attieksmi un [[Secinājums|secinājumus]].<ref name=":0">Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 25. lpp.</ref> Pārspriedumā ir trīs daļas: ievads, iztirzājums, nobeigums. Pārsprieduma domrakstā parasti tiek risināta kāda problēma, par kuru sakopoti fakti un argumentācija, tiek pausta sava attieksme pret problēmu un tās vērtējums.<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/9-klase/tekstu-veidi-4539/re-f0d6e9d9-1a08-46e3-bd10-7ea973f34e56</ref> Pārspriedums [[Vēstījums|vēstījumā]] un [[Apraksts|aprakstā]] visiem secinājumiem un vērtējumiem ir palīgnozīme, bet pārspriedumā pati galvenā prasme ir pierādot secināt un novērtēt. Pārsprieduma kodolu veido autora [[Spriedums|spriedumi]] un to argumentācija.<ref name=":0" />

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = OpenTimestamps
|                   logo = openTimestamps logo.png
|               logo alt =
|           logo caption =
|             screenshot = <!-- Image name is enough. -->
|         screenshot alt =
|                caption =
|            collapsible = <!-- Any text here will collapse the screenshot. -->
|                 author =
|              developer =
|               released =
|           discontinued = <!-- Set to yes if software is discontinued, otherwise omit. -->
|             ver layout = <!-- simple (default) or stacked -->
| latest release version = 0.7.0<ref name="ots-client">{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/opentimestamps/opentimestamps-client/releases/tag/opentimestamps-client-v0.7.0 |title=OpenTimestamps client |accessdate={{dat|2020|01|05}} |language=en}}</ref>
|    latest release date = {{Release date and age|2019|08|21|df=yes/no}}<ref name="ots-client" />
| latest preview version = <!-- {{Start date and age|2017|01|10|df=yes/no}} -->
|    latest preview date = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
|                   repo = {{URL|https://github.com/opentimestamps/}}
|                 status =
|   programming language = ''[[Python]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]], [[Javascript]], [[Rust (programmēšanas valoda)|Rust]]''
|       operating system =
|               platform =
|                   size =
|               language =
|         language count = <!-- Number only -->
|      language footnote =
|                  genre = [[Laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|Decentralizēta laikzīmogošana]]
|                license = [[LGPL|LGPL3]]
|                  alexa =
|                website = {{URL|https://opentimestamps.org}}
|               standard =
|                   AsOf =
}}
'''''OpenTimestamps''''' ir decentralizēta [[laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|laikzīmogošanas]] infrastruktūra, kas paļaujas uz ''[[Bitcoin]]'' [[blokķēde|blokķēdi]]. Tā ļauj pierādīt jebkādu dokumentu vai citu [[cipardati|cipardatu]] eksistenci pirms noteikta datuma un laika. Parasti tas notiek, izmantojot kalendāra serverus, kas ļauj grupēt neierobežotu skaitu pierādījumu vienā ierakstā (''Bitcoin'' transakcijā), izmantojot [[Merkles koks|Merkles koku]].

sentences:
s karalis [[Čulalongkorns]] (pirmais no labās) kopā ar dažiem no saviem 33 dēliem]]
'''Dēls''' ir [[vīrietis|vīriešu]] dzimuma [[bērns]] attiecībā pret [[vecāki]]em. Analogs sievietēm ir [[meita]]. Dažkārt vecāka persona jaunāku vīrieti var uzrunāt ar "dēls", pat ja abas personas nav radinieki.

sentences: '''Elektrontieksme''' ir [[enerģija]], kas izdalās, brīvam [[Atoms|atomam]] vai [[molekula]]i pievienojot [[Elektrons|elektronu]] un kļūstot par negatīvi lādētu [[Jons|jonu]]. Divu vai vairāku elektronu pievienošana norisinās nevis ar enerģijas izdalīšanos, bet gan ar tās uzņemšanu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''JPMorgan Chase & Co''
| Logo                = <br />
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[Publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/jpm.html JPM])
| Indekss             = [[DJIA]]
| Dibināšanas_datums  = [[1799]]. gadā kā ''Bank of the Manhattan Company''
| Sēdeklis            = [[Parka avēnija]] 270, [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Vadība              = Džeimss Daimons (''James Dimon'')
| Darbinieku_skaits   = 250 000 (2018)
| Apgrozījums         = {{Increase}} 99,624 miljardi USD (2017)
| Aktīvi              = {{Increase}} 2,534 triljoni USD (2017)
| Peļņa               = {{Increase}} 8,3 miljardi USD (2017)
| Nozare              = Finanses un apdrošināšana
| Produkti            = Finanšu pakalpojumi un investīcijas
| Mājaslapa           = {{url|www.jpmorganchase.com}}
}}
'''''JPMorgan Chase & Co''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] bāzēta multinacionāla investīciju banka un finanšu pakalpojumu uzņēmums. Sevišķi spēcīga banka ir aktīvu pārvaldīšanā un privāto kapitālieguldījum jomā. ''JPMorgan Chase'' pārvaldībā esošais [[hedžfonds]] ir lielākais ASV. Pēc 2017. gada datiem tā ar 2,534 [[triljons|triljoniem]] [[ASV dolārs|ASV dolāru]] lieliem aktīviem ir lielākā banka ASV un sestā lielākā banka pasaulē.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.relbanks.com/top-us-banks/assets|title=The Largest Banks in the United States|website=www.relbanks.com}}</ref> Pēc 2018. gada datiem tā ir vērtīgākā banka pasaulē pēc tirgus kapitalizācijas.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://banksdaily.com/topbanks/World/market-cap-2018.html|title=Top 50 Banks in the World 2018 ranked by market capitalization|website=banksdaily.com}}</ref> Pēc 2018. gada datiem visā pasaulē tajā strādā ap 250 000 darbinieku.

sentences: '''27. septembris''' ir gada 270. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (271. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 95 dienas.

sentences:
'''Nīderlandes vēstures kanons''' ({{val|nl|Canon van Nederland}}) ir saraksts ar 50 tēmām, kuru mērķis ir piedāvāt [[Nīderlandes vēsture]]s [[hronoloģija|hronoloģisku kopsavilkumu]], kurš [[Nīderlande|Nīderlandē]] būtu jāmāca [[pamatskola|pamatskolā]] un [[vidusskola]]s pirmajos divos gados.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Wat is de Canon van Nederland? |trans_title=What is the Canon of Dutch History? |url=http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/vragen-en-antwoorden/wat-is-de-canon-van-nederland.html|publisher=[[Ministry of Education, Culture and Science (Netherlands)]] |accessdate=30 May 2011|language=Dutch}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|title=A Key to Dutch History|year=2007|publisher=[[Amsterdam University Press]]|isbn=90-5356-498-5|page=228|editor=Frits van Oostrom, Hubert Slings|url=http://www.entoen.nu/doc/AKeyToDutchHistory.pdf}}</ref>  Piecdesmit tēmas ir sadalītas
četrpadsmit sadaļās.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 66
 | lv  = Sešdesmit seši
}}

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Kārlsbādes alu nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = Carlsbad Interior Formations.jpg
| photo_caption =
| location = [[Ņūmeksika]], ASV
| map = USA#Ņūmeksika
| relief = y
| map_label = Karlsbādes alu NP
| lat_d = 32 | lat_m = 10 | lat_s = 31| lat_NS = N
| long_d = 104 | long_m = 26 | long_s = 38| long_EW = W
| established = {{dat|1930|5|14|N|bez}}
| area = 18 926 ha
| visitation_num = 440 691
| visitation_year = 2019
| visitation_ref =
| governing_body = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
| embedded1 = {{designation list | embed = yes
  | designation1 = WHS
  | designation1_type = Daba
  | designation1_criteria = vii, viii
  | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/721 721]
  | designation1_date = 1995 <small>(19. sesija)</small>
  | designation1_free1name = Reģions
  | designation1_free1value = Ziemeļamerika
  | designation1_free3name =
  | designation1_free3value =
  }}
}}
'''Kārlsbādes alu nacionālais parks''' ir [[nacionālais parks]], kurš atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Ņūmeksika]]s štata dienvidaustrumos [[Gvadelupas kalni|Gvadelupas kalnos]]. Apmeklētāji var doties pārgājienā nokļūstot [[ala|alās]] caur tās dabisko ieeju vai arī var izmantot [[lifts|liftu]], lai nokļūtu tieši centrā sabiedrībai pieejamajai daļai.

sentences:
{{Citas nozīmes|rāpuli|Čūska (nozīmju atdalīšana)|Čūska}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_(Marek_Szczepanek).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Natrix natrix|Parastais zalktis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| sinonīmi =
*''Ophidia''
| binomial = Serpentes <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =

sentences:
{{Apšaubīts}}
{{infokaste+}}
[[File:Jersikas evaņģēlijs 750 pastmarka.jpg|thumb|[[Latvijas Pasts|Latvijas Pasta]] izdotā pastmarka Jersikas Evaņģēlija 750 gadu atzīmēšanai (attēlots evaņģēlists [[Svētais Matejs|Matejs]])]]
'''Latviešu Jurģis''' bija 13. gadsimta [[Jersikas pils|Jersikas]] [[latgaļi|latgaļu]] priesteris, [[evaņģēlijs|evaņģēlija]] tulkotājs [[senkrievu valoda|senkrievu valodā]].

sentences: Šī ir pašreiz Vikipēdijā izmantotās kategoriju hierarhijas augstākā kategorija.

sentences:
'''Mēslojums''' ir dabiskas vai sintētiskas izcelsmes organisku vai neorganisku materiālu kopums, kas tiek pievienots [[augsne]]i, lai pievienotu vai papildinātu tajā esošās dzīvībai svarīgās [[barības vielas]].
Izmantojot mēslojumu, var palielināt novāktās ražas daudzumu. Mūsdienās aptuveni 40—60% ražas tiek izaudzētas, izmantojot komerciāli iegādātu mēslojumu.<ref name="Stewart et al., 2005">{{Laikraksta atsauce|last1=Stewart|first1=W.M.|last2=Dibb|first2=D.W.|last3=Johnston|first3=A.E.|last4=Smyth|first4=T.J.|year=2005|title=The Contribution of Commercial Fertilizer Nutrients to Food Production|journal=Agronomy Journal|volume=97|pages=1–6|doi=10.2134/agronj2005.0001}} {{en ikona}}</ref> Tiek prognozēts, ka [[Eiropa]]s mēslojumu tirgus līdz 2018. gadam būs sasniedzis 15,3 miljardus eiro.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers |title=Market Study on Fertilizers |publisher=Ceresana.com |access-date={{dat|2012|11|27||bez}} |archive-date={{dat|2012|11|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20121105111950/http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers/ }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Okeānija]]
[[Kategorija:Polinēzija]]
[[Kategorija:Jaunzēlande]]
[[Kategorija:Atkarīgās teritorijas]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnoksīda struktūrformula

Etilēnoksīda molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O
|molmasa=44,05
|blīvums=899
|kušanas temperatūra=161 K (-112,1 °C)
|viršanas temperatūra=283,5 K (10,4 °C)
}}
'''Etilēnoksīds''' (etilēna oksīds, oksirāns, epoksietāns, C2H4O) ir bezkrāsaina, degtspējīga, relatīvi viegli sašķidrināma [[gāze]] ar saldenu smaržu un narkotisku iedarbību. Tas ir vienkāršākais cikliskais [[ēteri]]s un ir ķīmiski visai aktīvs. Etilēnoksīds ir vienkāršākais [[epoksīds]]. Epoksīdi ir cikliskie ēteri ar trīslocekļu ciklu.

sentences:
{{infokaste+|Bijušās valsts infokaste}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Nederlandse Antillen
Antias Hulandes
Netherlands Antilles
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Netherlands Antilles
|               karoga_attēls = Flag_of_the_Netherlands_Antilles_(1986–2010).svg
|            karoga_nosaukums = Nīderlandes Antiļu karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_the_Netherlands_Antilles_(1986-2010).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Nīderlandes Antiļu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto = ''Libertate unanimus''
Brīvības apvienotie
|                valsts_himna = Nīderlandes Antiļu himna
|               kartes_attēls = LocationNetherlandsAntilles.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Vilemstade]]
| latd=12 | latm=7 | latNS=N | longd=68 | longm=56 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]], [[papjamento]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = [[Nīderlandes valdnieku uzskaitījums|Monarhs]]
|                valsts_galva = [[Karaliene Beatrikse]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Nīderlandes Antiļu gubernators|Gubernators]]
|               valsts_galva2 = Fics Gedgedrags
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Nīderlandes Antiļu premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = Emīlija de Jonga-Elhage
|        neatkarības_iegūšana = Asociēta valsts [[Nīderlande]]s sastāvā
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Nīderlandes kolonija
|          neatkarības_datums = 17. gs.
|       neatkarības_notikums2 = Asociēta valsts
|         neatkarības_datums2 = [[1954]].g.
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 800
|               platība_rangs = 184
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2005
|          iedzīvotāju_skaits = 183000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 185
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 229
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 51
|                     IKP_PPP = 2.45 mld.
|                IKP_PPP_gads = 2003
|               IKP_PPP_rangs = 180
|          IKP_PPP_per_capita = 11400
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 79
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = Nīderlandes Antiļu guldenis
|                valūtas_kods = ANG
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .an
|              tālsarunu_kods = 599
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num = 530
|              iso_kods_alfa2 = AN
|              iso_kods_alfa3 = ANT
}}
'''Nīderlandes Antiļas''' ({{val-nl|Nederlandse Antillen}}, {{val-pap|Antias Hulandes}}, {{val-en|Netherlands Antilles}}) bija ar [[Nīderlandes Karaliste|Nīderlandes Karalisti]] asociēta valsts [[Karību jūra]]s austrumos un dienvidaustrumos. Sastāvēja no divām salu grupām: [[Kirasao]] un [[Bonaire]] [[Aizvēja sala|Aizvēja salās]] [[Venecuēla]]s piekrastē un [[Sintēstatiusa]], [[Saba]] un [[Sintmārtena]] [[Vējpuses salas|Vējpuses salu]] ziemeļos. 2010. gadā valsts sadalījās, [[Kirasao]] un [[Sintmārtena]] kļuva par valstīm [[Nīderlandes Karaliste]]s sastāvā, bet pārējās salas pievienojās Nīderlandei kā īpašas pašvaldības.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēroglekļa struktūrformula ar starpatomu attālumu

Sēroglekļa molekulas modelis
|       citi nosaukumi = oglekļa disulfīds
|           CAS numurs = 75-15-0
|      ķīmiskā formula = CS2
|              molmasa = 76,1
|              blīvums = 1260
|  kušanas temperatūra = -111,6 °C
| viršanas temperatūra = 46,3 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lielākā temperatūrā hidrolizējas<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 429. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Sērogleklis''' jeb '''oglekļa disulfīds''' (CS2) ir bezkrāsains, viegli gaistošs šķidrums. Tā [[molekula]] ir lineāra un [[izoelektroniskums|izoelektroniska]] [[CO2|oglekļa dioksīda]] molekulai.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Lazdona
| settlement_type          = Ciems
| image_skyline            = Eka_Lazdona.JPG
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Madonas novads]]
| subdivision_name2        = [[Lazdonas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,02
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2662&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 577
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 49 | lats = 28 | latNS = N
| longd = 26 | longm = 14 | longs = 50 | longEW = E
| elevation_m              = 145
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4824
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Lazdona''' ir apdzīvota vieta [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Lazdonas pagasts|Lazdonas pagastā]], pagasta centrs. Atrodas 3 km attālumā no [[Madona]]s pilsētas centra. Caur ciemu iet autoceļš [[Krāslava]]-[[Preiļi]]-[[Madona]] ([[Autoceļš P62|P62]]). Ciems atrodas [[Lazdonas ezers|Lazdonas ezera]] krastā, netālu atrodas arī [[Rāceņu ezers]]. Ciemā atrodas pašvaldība, pasta nodaļa, skola, bibliotēka, ambulance, veikali, kultūras nams, uzņēmumi, t. sk. autoserviss un piena pārstrādes uzņēmums.

sentences:
[[Kategorija:Soda veidi]]
[[Kategorija:Nāve]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]
[[Kategorija:Bioētika]]
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]

sentences:
]]
'''Aizliegto grāmatu reģistrs''' ({{val|la|Index Librorum Prohibitorum}}) ir rakstu darbu, publikāciju un grāmatu saraksts, kuras Romas katoļu baznīca aizliedza lasīt, pretējā gadījumā draudot ar [[ekskomunikācija|izslēgšanu no baznīcas]]. Reģistrs ir atkārtoti vairākas reizes izdots. Atsevišķi tā izdevumi saturēja baznīcas norādījumus par satura interpretāciju vai reģistrā iekļauto grāmatu tirgošanas aizliegumu. Baznīcas oficiālā pozīcija publicējot un uzturot šādu reģistru bija [[kristietība|kristiešu]] pasargāšana no ķecerības un maldiem. Faktiski, šis reģistrs ir viens no pirmajiem apkopotajiem un publicētajiem [[cenzūra]]s pasākumiem, lai gan jau XII gs. zināmi gadījumi, kad baznīca dedzinājusi nevēlamo literatūru. [[grāmata|Grāmatām]], kuras izturēja baznīcas cenzūru, uz titullapas tika iespiests ''[[Nihil obstat]]'' (nekādu iebildumu) vai ''[[Imprimatur]]'' (uz iespiešanu).

sentences: '''Mālpils viduslaiku pils''' jeb '''Lemburgas pils''' ({{val-de|Schloß Lemburg}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] nocietinājums [[Mergupe]]s labajā krastā [[Mālpils|Mālpilī]] pie senā [[Siguldas viduslaiku pils|Siguldas]]-[[Lielvārdes viduslaiku pils|Lielvārdes]] ceļa. Līdz mūsdienām saglabājušās vienīgi atsevišķi pils mūra fragmenti uzkalnā, uz kura tagad atrodas ciema estrāde.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 21 grams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1547798017/|title=21 Grams |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|10}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 124 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2003|11|21|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| studija = ''This Is That Productions''
| operators = [[Rodrigo Prjeto]]
| oriģinālnos = ''21 Grams''
| mūzika = [[Gustavo Santaolalja]]
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
| scenārijs = [[Giljermo Arrjaga]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Roberts Salerno]]
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = 21 grams movie.jpg
| imdb =
}}'''"21 grams"''' ({{Val|en|21 Grams}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Naomi Votsa]], [[Benisio del Toro]], [[Melisa Leo]] un [[Šarlote Gensbūra]]. "21 grams" ir otrā filma Injaritu "nāves" filmu triloģijā pēc "[[Mīla - kuce]]" (2000) un pirms "[[Bābele (filma)|Bābele]]" (2006).

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              =  GLONASS-M №48
GLONASS-M №49
GLONASS-M №50
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[GLONASS]]
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[Uragan-M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|7|2|SK}} 02:38:22 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Proton-M/Blok DM-03]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2013
| Beigu_datums           = {{dat|2013|7|2|SK|bez}}
| Lidojuma_ilgums        = 32 s
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = nē
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2485]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2494]]''
}}
'''2013. gada Proton-M avārija''' bija {{dat|2013|7|2|G|bez}} mēģinājums ar nesējraķeti [[Proton-M]] palaist [[Krievija]]s trīs [[GLONASS]] [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadoņus '''''GLONASS-M №48''''', '''''GLONASS-M №49''''' un '''''GLONASS-M №50'''''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Maleīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O4
|molmasa=116,1
|blīvums=1590
|kušanas temperatūra=130,5 °C
|viršanas temperatūra=135 °C (sadalās)
}}
'''Maleīnskābe''' (''cis''-butēndiskābe, ''cis''-1,2-etilēndikarbonskābe, HOOC−CH=CH−СООН) un tās ''trans''-[[izomērs]] ([[fumārskābe]]) ir vienkāršākā nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Maleīnskābe ir ūdenī šķīstoša balta kristāliska viela. Maleīnskābes esterus un sāļus sauc par '''maleātiem'''.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ierakstu kompānijas infokaste
| nosaukums        = ''Tornis Rec.''
| logo_attēls      =
| image_bg         =
| mātes_kompānija  =
| dibināta         = [[1991]]. gadā
| dibinātājs       =
| beigas           =
| statuss          = Aktīvs
| leibli           =
| žanrs            =[[rokmūzika]]<br />[[indīroks]]
| valsts           = {{vieta|Latvija}}
| galvenā_mītne    = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| url              =
}}

sentences: '''Psihokinēze''' (no {{val|gr|ψυχή}}, ''psychē'' — 'prāts' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), pazīstama arī kā '''telekinēze''' ({{val|gr|τῆλε}},  ''tēle'' — 'attālums', 'tālumā' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), ir hipotētiska spēja bez fizikālas savstarpējās iedarbības ar [[prāts|prāta]] palīdzību ietekmēt (kustināt un pacelt gaisā) [[fizikāls ķermenis|fizikālus ķermeņus]].<ref name="Psychokinesis">[http://www.dictionary.com/browse/psychokinesis "Psychokinesis"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 18.11.2016.</ref><ref name="Telekinesis"/><ref name="Novels">Kaku, M. ''Physics of the Impossible: A Scientific Exploration into the Worlds of Phasers, Force Fields, Teleportation, and Time Travel''. New York... [etc.]: Doubleday, 2008. P. 89.</ref><ref>Steiger, B., Steiger, S. H. ''The Gale Encyclopedia of the Unusual and Unexplained''. Detroit... [etc.]: Thomson & Gale, 2003. P. 331.</ref><ref>Braude, S. E. ''ESP and Psychokinesis: A Philosophical Examination''. Philadelphia: Temple University Press, 1979. P. 26.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Etiķskābes struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Etānskābe
Metānkarbonskābe
|      ķīmiskā formula = CH3COOH
|              molmasa = 60,05
|              blīvums = [[šķidrums]] 1049 kg/m3
[[cietviela]] 1266
|  kušanas temperatūra =289,6 K (16,5 °C)
| viršanas temperatūra =391,2 K (118,1 °C)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Greipkuns
 |    vārds_orig = ''グレープ君''
 |        attēls = 20170606 Grape the Humboldt penguin at Tobu zoo.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Greipkuns kopā ar [[anime]] seriāla ''[[Kemono Friends]]'' tēla kartona izgriezumu.
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1996
 |    dz_mēnesis = 4
 |      dz_diena = 16
 |      dz_vieta = {{vieta|Japāna|Tokija|Hamura}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2017
 |     m_mēnesis = 10
 |       m_diena = 12
 |       m_vieta = {{vieta|Japāna|Saitama|Mijasiro}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = nē
 |   citas daļas =
}}
'''Greipkuns''' ({{val|ja|グレープ君}}, ''Gurēpu-kun'' no {{val|en|Grape}} — vīnoga, {{val|ja|kun}} — pagodinājuma vārds jaunam puisim) bija [[Humbolta pingvīns|Humbolta]] (''Spheniscus humboldti'') sugas pingvīnu tēviņš, kas dzīvoja Tobu zoodārzā [[Japāna|Japānā]].<ref name=express>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.express.co.uk/news/world/799302/Penguin-Humboldt-Japan-Edinburgh-zoo-Rockhopper|title=Pick up a penguin? Humboldt bird falls in love with cardboard cutout placed in his pen|first=Jon|last=Rogers|date=2 May 2017|work=Express.co.uk|access-date={{dat|2017|10|15||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171014134137/http://www.express.co.uk/news/world/799302/Penguin-Humboldt-Japan-Edinburgh-zoo-Rockhopper|archivedate={{dat|2017|10|14||bez}}}}</ref><ref name=Yahoo>{{tīmekļa atsauce|url=https://sg.news.yahoo.com/japan-zoo-mourns-death-love-struck-penguin-054407363.html|title=Japan zoo mourns death of love-struck penguin|work=Yahoo News|access-date={{dat|2017|10|15||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171015074236/https://sg.news.yahoo.com/japan-zoo-mourns-death-love-struck-penguin-054407363.html|archivedate={{dat|2017|10|15||bez}}}}</ref><ref name=BBC>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/blogs-news-from-elsewhere-41608350|title=Japan mourns anime-loving penguin|date=13 October 2017|publisher=|via=www.bbc.com}}</ref><ref name=HuffPost>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.huffingtonpost.jp/2017/10/13/grape-kun_a_23241967/|title=「2次元に恋したペンギン」グレープ君が死ぬ。 『けものフレンズ』のパネル見つめる姿で有名に|date=13 October 2017|publisher=}} {{ja}}</ref><ref name=mainichi>{{tīmekļa atsauce|url=https://mainichi.jp/articles/20170515/dyo/00m/200/010000c|title=東武動物公園で“おにいさん”がペンギントーク|date=15 May 2015|work=Mainichi Daily News|access-date={{dat|2017|10|16||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171014134246/https://mainichi.jp/articles/20170515/dyo/00m/200/010000c|archivedate={{dat|2017|10|14||bez}}}} {{ja}}</ref><ref name=tokyo>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.tokyo-np.co.jp/article/saitama/list/201706/CK2017061502000154.html|title=東武動物公園×けものフレンズ コラボ企画 人気なのだ！|author=安藤健二|publisher=Huffington Post Japan|date=15 June 2017|access-date={{dat|2017|10|13||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171013173146/http://www.tokyo-np.co.jp/article/saitama/list/201706/CK2017061502000154.html|archivedate={{dat|2017|10|13||bez}}}} {{ja}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Anaconda Loreto Peru.jpg
| att_nosaukums = [[Anakonda]] (''Eunectes murinus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| virsdzimta = Henophidia
| virsdzimta_lv = Zemākās čūskas
| dzimta = Boidae
| dzimta_lv = Žņaudzējčūsku dzimta
| apakšdzimta = Boinae
| apakšdzimta_lv = Žņaudzējčūsku apakšdzimta
| ģints = Eunectes
| ģints_lv = Anakondas
| binomial = Eunectes <small>([[Johann Georg Wagler|Wagler]], 1830)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Anakondas''' (''Eunectes'') ir viena no [[žņaudzējčūsku dzimta]]s (''Boidae'') ģintīm, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas čūsku sugas.<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?taxon=Boidae&genus=Eunectes&exact%5B0%5D=taxon&submit=Search Database: Eunectes]</ref> Tās mājo [[Dienvidamerika]]s [[tropi|tropu]] joslā un mitinās ūdenī. Šai grupai pieder viena no pasaules lielākajām čūskām - [[anakonda]] (''Eunectes murinus'').<ref name=tr/>

sentences: '''Citrīns''' (no {{val|la|citrus}} — 'citrons') ir dzeltenas krāsas caurspīdīgs [[kvarcs]]. Lieli labas kvalitātes [[kristāls|kristāli]] ir [[dārgakmens|dārgakmeņi]]. Citrīna krāsu nosaka divi faktori: viens no tiem ir submikroskopisku [[dzelzs]] daļiņu piejaukums kvarcam — šo daļiņu izmērs ir tāds, ka tās absorbē gaismas viļņus violetajā-zilajā spektra daļā. Otrs citrīna iekrāsošanās iemesls ir [[kvarca paveidi]], kas satur [[alumīnijs|alumīnija]], [[litijs|litija]] vai [[ūdeņradis|ūdeņraža]] ieslēgumus, radioaktīvā apstarojuma ietekmē var iegūt zaļgandzeltenu krāsu. Dabā šāds citrīns ir atrodams atradnēs, kur sastopams radioaktīvais [[kālijs|kālija]] izotops, [[urāns (elements)|urāns]] vai [[torijs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīmens Daisons
|     vārds_orig = ''Freeman Dyson''
|         attēls = Freeman Dyson cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Krautorna, [[Bērkšīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2020
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Karaliskie gaisa spēki]], [[Padziļināto studiju institūts]], [[Djūka Universitāte]], [[Kornela Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]], [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Hanss Bēte]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Daisona sfēra]], [[projekts ''Orion'']], [[TRIGA]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Frīmens Džons Daisons''' ({{val|en|Freeman John Dyson}}; dzimis {{dat|1923|12|15}}, miris {{dat|2020|2|28}}) bija [[Anglija|angļu]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] fiziķis un matemātiķis. Pazīstams ar darbiem [[kvantu elektrodinamika|kvantu elektrodinamikā]], [[cietvielu fizika|cietvielu fizikā]], [[astronomija|astronomijā]] un [[kodolinženierija|kodolinženierijā]]. Zinātnieka vārdā nosaukta [[Daisona sfēra]].

sentences:
mačs [[Umanaka]]s pilsētā, [[Grenlande|Grenlandē]].]]
'''[[Futbols]]''' ir samērā plaši izplatīts sporta veids '''[[Grenlande|Grenlandē]]''', kur aptuveni 10% no kopējiem 57 000 salas iedzīvotājiem spēlē futbolu vai ir citādā veidā saistīti ar to ikdienā, kas tādējādi to padara par populārāko nacionālo sporta veidu salas teritorijā.<ref name="TheGurdian">{{cite web|url= https://www.theguardian.com/football/these-football-times/2014/oct/22/unlikely-success-story-football-greenland|title= The unlikely success story of football on the massive island of Greenland|work=thegurdian.com|publisher=The Gurdian|first=Tomos|last=Knox|date=22 October 2014|accessdate=24 June 2018}}</ref><ref name="cnn">{{Tīmekļa atsauce|url= https://edition.cnn.com/2017/08/18/football/greenland-the-worlds-shortest-football-season/index.html|title= Greenland: The football season where you can glimpse whales and icebergs|work=cnn.com|publisher=CNN|first=Chris|last=Scott|date=18 August 2017|accessdate=24 June 2018}}</ref>

sentences: '''Zelta vārtu tilts''' ({{val|en|Golden Gate Bridge}}) ir [[piekartilts]] [[Sanfrancisko]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas savieno Sanfrancisko un Merinas apgabalu pār [[Zelta vārtu šaurums|Zelta vārtu šaurumu]] starp [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]] un [[Sanfrancisko līcis|Sanfrancisko līci]]. Zelta vārtu tilts ir daļa no 101. automaģistrāles. Tas tika uzbūvēts [[1937]]. gadā un līdz pat [[1964]]. gadam tas bija lielākais iekārtais tilts pasaulē. Pašlaik tas ir vairs tikai astotais lielākais pasaulē un otrs lielākais ASV. Tilts ir kļuvis plašu atpazīstamību visā pasaulē, jo tas nereti tiek izmantots gan kā [[Sanfrancisko]], gan kā visas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] simbols. Tāpat kā citi visā pasaulē pazīstami tilti, arī Zelta vārtu tilts ir kļuvis par pašnāvnieku mērķi - vidēji reizi divās nedēļās no tilta nolec kāds cilvēks.

sentences:
{{Infobox
| child          = {{{child|}}}
| subbox         = {{{subbox|}}}
| italic title   = {{{italic title|<noinclude>no</noinclude>}}}
| bodystyle      = float: {{{align|right}}}; width: {{#if:{{{width|}}}|{{{width|}}}|22em}}; border-spacing: 2px;
| bodyclass      = {{#ifeq:{{{collapsible|}}}|yes|collapsible {{#if:{{{state|}}}|{{{state}}}|autocollapse}}}} hproduct

sentences:
{{atsauces+}}
'''Histons''' ir hromosomās esoša [[hromatīns|hromatīnu]] olbaltumviela, kas veic [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] organizāciju un kompaktās struktūras nodrošināšanu.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Taliabu
|attēls              = Mosque Al Hidayah (Taliabu Island Regency).jpg
|attēla paraksts     = Mošeja Taliabu salā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Taliabu''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Sulas salas]]
|latd= 1 |latm= 48 |lats= |latNS= S
|longd=124 |longm= 48|longs= |longEW=E
|platība             = 2913,2
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       = 410
|augstākais kalns    = Lida Godo
|augstums            = 1380
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmoluku]]
|iedzīvotāji         = 47 309 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 16,2
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Bobona]]
|piezīme =
}}
'''Taliabu''' ({{val|id|Pulau Taliabu}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku]] arhipelāgam piederošajā [[Sulas salas|Sulas salu]] grupā, tās lielākā sala. Administratīvi ietilpst [[Ziemeļmoluku]] provincē, kopā ar apkārtējām saliņām veido atsevišķu Taliabu apriņķi. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs [[Bobona]].

sentences: '''Osmoze''' ({{val|el|ὄσμος (ōsmos)}} — 'spiediens, grūdiens') ir izšķīdušu [[viela|vielu]] sūkšanās caur [[šūnas membrāna|puscaurlaidīgo membrānu]].

sentences:
1942. gadā gleznotā glezna "[[Naktsputni (glezna)|Naktsputni]]", kurā redzama kafejnīca]]
'''Kafejnīca''' ir iestāde, kurā pasniedz karstu [[kafija|kafiju]] un kafijas dzērienus ([[kapučīno]], [[espreso]]), [[tēja|tēju]] un citus karstos dzērienus. Dažas kafejnīcas pasniedz arī aukstos dzērienus, kā, piemēram, kafiju vai tēju ar ledu. Bieži vien kafejnīcās pasniedz [[uzkoda]]s. Kafejnīcas var būt neliels [[uzņēmums]] vai arī liela kafejnīcu ķēde. Pirmās kafejnīcas [[Eiropa|Eiropā]] parādījās 16. gadsimtā.<ref>W. Scott Haine (11 Sep 1998). The World of the Paris Café. JHU Press. pp. 1—5. {{ISBN|0801860709}}.</ref>

sentences:
'''Rēti''' var būt:
* [[Pāls Rēti]] (''Pál Réthy'') — Ungārijas šahists (1905—1962);
* [[Rihards Rēti]] (''Richard Réti'') — Čehoslovākijas šahists (1889—1929).

{{Nozīmju atdalīšana}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''GSAT-16''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''GSAT''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''I-3K''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija|ISRO]]'' {{IND}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''ISRO'' {{IND}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|12|6|SK}} 20:40 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Ariane 5ECA]]''
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_laukums         = ''ELA3''
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[DirecTV 14]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 12 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 3181,6 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = 6000 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 55° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[GSAT-14]]''
| KA_nāk                 = ''[[GSAT-6]]''
}}
'''GSAT-16''' ir [[Indija]]s sakaru pavadonis. Tas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]] palaists 2014. gada decembrī. Pavadoni izgatavojusi [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija]] (''ISRO'').

sentences: '''Lēnais valsis''' ir [[Valsis|valsis]], kas dejojams pie tempa 28—32 taktis minūtē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dejuklubsreveranss.lv/home/muzikas-piemerotiba-sabiedriskajam-dejam |title=Mūzikas piemērotība sabiedriskajām dejām |access-date={{dat|2015|09|06||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305070931/http://www.dejuklubsreveranss.lv/home/muzikas-piemerotiba-sabiedriskajam-dejam }}</ref> Tas tiek izdalīts kā atsevišķa deja ar specifiskām figūrām un tehniku, atšķirībā no [[Vīnes valsis|Vīnes valša]]. Lēnā valša taktsmērs ir 3/4.

sentences:
__TOC__
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         =
| native_name           =
| image                 =
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| religious_affiliation =
| historic_religious_affiliation =
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
</pre>

sentences: '''B2B mārketings''', dažreiz latviskots kā '''izmantotāju tirgus''', nāk no [[Angļu valoda|angļu valodas]] ''business-to-business'' (B2B) un apzīmē starp uzņēmumiem notiekošus [[pārdošana]]s darījumus un to [[Tirgzinība|mārketingu]]. B2B mārketings koncentrējas uz pakalpojumiem, produktiem un izejvielām, kas citiem uzņēmumiem nepieciešami savas darbības nodrošināšanai un produktu ražošanai. Piemēram, auto ražotāji iepērk lielu daļu detaļu no daudziem citiem ražotājiem - metālu, riepas, akumulatorus, audio sistēmas u.c., lai izgatavotu savu gala produktu.<ref>[http://www.businessnewsdaily.com/5000-what-is-b2b.html What Is B2B?]</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''AB InBev''
| native_name      =
| logo             = Anheuser-Busch InBev Logo 2022.svg
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| caption          =
| type             = publiska akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[2008]]. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = {{vieta|Beļģija|Flāmu Brabante|Lēvena}}
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[pārtikas rūpniecība]]
| products         = [[alus]], [[dzēriens|dzērieni]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā mājaslapa|https://www.ab-inbev.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Nikolaas Tinbergen''
| attēls =Nikolaas Tinbergen 1978.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1907
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =15
| dz_vieta ={{vieta|Nīderlande|Hāga}}
| m_gads =1988
| m_mēnesis=12
| m_diena=21
| m_vieta ={{vieta|Anglija|Oksforda}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mertona]]s kolēdža,
| alma_mater =[[Leidene]]s Universitāte
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti = ''Richard Dawkins'', ''Marian Dawkins'', ''Desmond Morris'', ''Iain Douglas Hamilton''
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi =[[1972]]. gada Amerikāņu ornitoloģijas apvienības ''Elliott Coues'' medaļa, [[1973]]. gada [[Nobela prēmija medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Nikolass Tinbergens''' (''Nikolaas Tinbergen'', dzimis {{dat|1907|4|15}}, miris {{dat|1988|12|21}}) bija [[Nīderlande]]s ornitologs un viens no [[instinkts|instinktu]] teorijas un salīdzinošās [[etoloģija]]s pamatlicējiem. 1972. gadā saņēma [[Eliots Kuezs|Eliota Kueza]] (''Elliott Coues'') medaļu no Amerikāņu ornitoloģijas apvienības.<ref name="Tinawards">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aou.org/awards/senior/coues/|title=Elliott Coues Award|publisher=American Ornithologist's Union|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|08|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140826115535/http://www.aou.org/awards/senior/coues/}}</ref> 1973. gadā kopā ar [[Konrāds Lorencs|Konrādu Lorencu]] un [[Karls fon Frišs|Karlu fon Frišu]] ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju medicīnā]] par sasniegumiem [[etoloģija]]s pētījumos. Vēlāk izmantoja savu pieredzi, studējot [[autisms|autiskos]] traucējumus cilvēkiem.<ref name="TinOxf">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html|title=Some eminent Mertonians|publisher=Merton College Oxford.|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|02|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140219024745/http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html}}</ref> Viņa brālis Lūkss Tinbergens (''Luuk Tinbergen 1915-1955'') arī bija ornitologs, bet brālis Jans Tinbergens (''Jan Tinbergen 1903-1994'') savukārt saņēma [[Nobela prēmijas laureāti ekonomikā|Nobela prēmiju ekonomikā]] par dinamisko modeļu izstrādi un pielietošanu ekonomisko procesu analīzē 1969. gadā. Tinbergens bija Amerikāņu nacionālās zinātņu akadēmijas biedrs, kā arī saņēma goda balvas no Amerikāņu psihologu asociācijas, [[Edinburga]]s un [[Lestera]]s universitātes.

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Procyon
| ģints_lv=Jenoti
| suga=Procyon lotor
| suga_lv=Parastais jenots
| pasuga =Procyon lotor maynardi
| pasuga_lv=Bahamu jenots
| izplatība=
| binomial=Procyon lotor maynardi
| kategorijas =nē
}}
'''Bahamu jenots''' (''Procyon lotor maynardi'') ir [[parastais jenots|parastā jenota]] (''Procyon lotor'') pasuga. Tā ir [[endēmisks|endēmiska]] [[Ņūprovidensa|Ņūprovidensas salas]] ([[Bahamu Salas|Bahamās]]) jenotu pasuga.<ref name="ze">Zeveloff, Samuel I. (2002). Raccoons: A Natural History. Washington, D. C.: Smithsonian Books. pp. 44. {{ISBN|978-1-58834-033-7}}.</ref>

sentences: '''Lāzers''' ({{val|en|Laser}}) ir elektroniski optiska ierīce, kas izstaro [[koherence|koherentu]] [[starojums|starojumu]]. Termins "lāzers" ir [[akronīms]] no angļu valodas, t.i., '''''L'''ight '''A'''mplification by '''S'''timulated '''E'''mission of '''R'''adiation'', ko latviešu valodā var tulkot kā "gaismas pastiprināšana, izmantojot [[inducētais starojums|inducēto starojumu]]". Tipisks lāzera starojums ir [[gaisma]]s kūlis ar mazu [[izkliede|izkliedi]] un ar [[monohromatisks|monohromatisku]] [[viļņa garums|viļņa garumu]]. Pretstatā lāzeram, citi gaismas avoti, piemēram, [[kvēlspuldze]], izstaro [[gaisma|gaismu]] visos virzienos un ar dažādiem viļņa garumiem (plašā [[spektrs|spektra]] joslā).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Badlands''
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets = {{ASV dolārs|300 tūkstoši}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 93 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1973|10|15}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| studija =
| operators = * [[Taks Fudžimoto]]
* [[Stīvens Lārners]]
* [[Braiens Probins]]
| oriģinālnos = ''Badlands''
| mūzika = * [[Džordžs Tiptons]]
* [[Kārlis Orfs]]
* [[Džeimss Teilors]]
| aktieri = * [[Mārtins Šīns]]
* [[Sisija Speiseka]]
| scenārijs = Terenss Maliks
| producents = Terenss Maliks
| režisors = [[Terenss Maliks]]
| žanrs = ''neo-noir'', krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Badlands movie poster.jpg
| imdb =
}}'''''Badlands''''' ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināldrāma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Terenss Maliks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mārtins Šīns]] un [[Sisija Speiseka]]. ''Badlands'' ir Malika pirmā režisētā pilnmetrāžas filma.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra              = Atlantijas okeāns
|attēls            =
|platība           = 106 400 000
|platība_bez_jūrām = 82 400 000
|garums            =
|platums           = 2848—4830
|Max_dziļums       = 8742
|Vid_dziļums       = 3338
|tilpums           = 329,7
|sāļums            = 35
|valstis           =
|pilsētas          =
}}
'''Atlantijas okeāns''' ir otrs lielākais [[okeāns]] uz [[Zeme]]s. Tas aizņem aptuveni 106,4 miljonus [[kvadrātkilometrs|kvadrātkilometrus]] lielu platību — apmēram 1/5 no Zemes kopējās virsmas. Kopējais ūdens tilpums ir 329,7 miljoni km3 (bez jūrām —323,6 milj. km3), kas ir 1/4 no [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]]. Vidējais dziļums ir 3338 m (bez jūrām — 3646 m), lielākais dziļums ir [[Puertoriko dziļvaga|Puertoriko dziļvagā]] — 8742 m. [[Kontinentālais šelfs]] aizņem ap 11% no Atlantijas okeāna pamatdaļas.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tempeliaukio baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Temppeliaukio_Kirkko_(Rock_Church),_Helsinki.jpg
| image_size            =
| caption               = Tempeliaukio baznīca
| map_type              = Helsinki#Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Tempeliaukio baznīca
| position              = left
| latd                  = 60.173056
| longd                 = 24.925278
| location              = {{vieta|Somija|Ūsimā|Helsinki}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = draudzes baznīca
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Tuomo Suomalainens]] (''Tuomo Suomalainen''), [[Timo Suomalainens]] (''Timo Suomalainen'')
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1968. gads
| year_completed        = 1969. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Tempeliaukio baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1132809"
}
</mapframe>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Laura Bicāne
| Attēls = Laura-bicane.jpg
| Dzimis = {{dat|1990|6|18|}}
| Vieta_dz = {{vieta|Latvija|Daugavpils}}
| Nodarbošanās = mūziķe
| Instrumenti = vokāls, ģitāra, akordeons
| Gadi = 2007-pašlaik
| Dzimums = S
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija oksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-59-3
|      ķīmiskā formula = Na2O
|              molmasa = 61,979
|              blīvums = 2270
|  kušanas temperatūra = 1132 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 1920 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē, veidojot [[NaOH]]
|                 citi =
}}
'''Nātrija oksīds''' ir cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli), kas veidojas, oksidējoties [[nātrijs|nātrijam]]. Tas ir bāziskais [[oksīds]] un, reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]], veido [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Nātrija oksīdu vislabāk uzglabāt bezūdens [[benzols|benzolā]].

sentences:
{| class="wikitable" align="right"
| '''vienkāršs'''
| '''centrēts'''
| '''centrēts malās'''
|-
||
||
||
|}

sentences:
ar telemetru, kas pārraida ziņas par tās atrašanās vietu]]
'''Telemetrija''' ir automatizēts sakaru process, kurā mērījumus un citus datus ievāc no tāliem vai nepieejamiem objektiem un pārraida uz nolasīšanas iekārtu.<ref name=NTRS>{{cite web|title=Telemetry: Summary of concept and rationale|url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1987STIN...8913455|work=NASA report|publisher=SAO/NASA ADS Physics Abstract Service|accessdate=19 December 2014}} {{en ikona}}</ref> '''Telemetrs''' ir iekārta ar [[sensors|sensoru]], kas šos datus pārraida.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Andora|Andorā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli '''1 vieta''' (dabas objekts), savukārt 2 vietas Andorā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref name="Andora">[http://whc.unesco.org/en/statesparties/ad Andora]</ref>.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|         attēls = J v hausmann.jpg
|          vārds = Jūlija Hausmane
|        dz_gads = 1826
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Vesu]], [[Igaunijas guberņa]]s (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta = [[Jelgava]], [[Pēterburga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltiete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
}}
'''Jūlija Hausmane''' ({{val-de|Julie Katharina Hausmann}}, 1826—1901) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[Dzejnieks|dzejniece]], [[guvernante]] un [[mūzika]]s [[Skolotājs|skolotāja]].

sentences:
s sīpols]]
'''Bumbuļsīpols''' ir īpašas struktūras pazemes [[vasas pārveidne]], kurai raksturīgs palielināts reducēts [[stumbrs]]. Stumbrā uzkrājas barības vielas. Apkārt tam ir sakārtotas sausās lokveida [[lapas]]. Lapu funkcija ir pasargāt stumbru no ievainojumiem un samazināt [[ūdens]] zudumus no tā. Bumbuļsīpolam ir terminālais pumpurs, no kura attīstīsies zieds, un laterālie pumpuri, no kuriem attīstīsies jaunie augi. Bumbuļsīpoli raksturīgi, piemēram, [[Gladiolas|gladiolām]] ''(Gladiolus)'' un [[Krokusi|krokusiem]] ''(Crocus)''.

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti|Malzinovas]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons|Malzinovas]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Indijas okeāna cunami brīdinājuma sistēma''' ir [[cunami brīdināšanas sistēma]], kuru izveidoja [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]] pēc {{dat|2004|12|26}} notikušās [[Indijas okeāna zemestrīce]]s, kura izraisīja [[cunami]] vilni. Šis cunami vilnis prasīja vairāk nekā 230 000 [[upuri|upurus]]. Indijas okeāna cunami brīdinājuma sistēma sāka darboties [[2006. gads|2006]]. gada jūnijā.

sentences:
'''Petroleja''' ir bezkrāsains, viegli uzliesmojošs [[šķidrums]], kas sastāv no [[ogļūdeņraži]]em. Petroleju iegūst no [[nafta]]s [[destilācija]]s procesā.<br />
Sākotnēji petroleju izmantoja apgaismojumam petrolejas lampās. Mūsdienās to plaši izmanto kā [[degviela|degvielu]] ([[aviācija|aviācijā]], [[raķete|raķeštehnikā]]).

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Pāvilostas Svētā Gara Romas katoļu baznīca ar zvanu torni
| source         = https://www.panoramio.com/photo/5914504
| date           =
| author         = Laima Gūtmane(simka)
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Likerta skala''' ir [[anketa|anketās]] [[psihometrija|psihometriskiem]] jautājumiem izmantota atbilžu skala, viena no visplašāk izmantotajām diskrētajām skalām. Tai ir intervālu atbilžu formāts (parasti 1—5, bet arī 1—7 vai 1—9), kurā mazākais un lielākais skaitlis apzīmē divas pretējas galējības (parasti — pilnībā piekrītu un pilnībā nepiekrītu). Skala nosaukta amerikāņu psihologa [[Rensiss Likerts|Rensisa Likerta]] vārdā, kurš pirmais publicēja šāda veida anketu 1932. gadā. Tās priekšrocība ir saprotamība, vienkāršā sagatavošana un atbilžu vieglā analizēšana, bet trūkums — respondenta atbildes noformulēšanas ilgums.<ref>{{Grāmatas atsauce |author=Silvija Kristapsone |year=2008 |title=Zinātniskā pētniecība studiju procesā |publisher=[[Biznesa augstskola "Turība"]] |location=[[Rīga]] |pages=212.—214 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0308091892%7carticle:DIVL1118%7cpage:214 |isbn=978-9984-828-00-8 |accessdate={{dat|2020|05|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0308091892%7carticle:DIVL1118%7cpage:214 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Šlosbergs
| Photo                = 16-07-06-Rathaus_Graz_Turmblick-RR2_0275.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.076111|latNS=N
| longd=15.437222|longEW=E
| Augstums         = 474
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Galibjē pāreja
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Galibier.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Alpi#Francija#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 45.064 | plat_NS = N
 | gar_d  = 6.408 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = [[Dofinē Alpi]]
 |           augstums =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elza Grundmane
|     vārds_orig =
|         attēls = Elsa Yakovlevna Grundman.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Grobiņas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1931
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki = Jēkabs Grundmanis
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Zviedrijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Zviedrijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = AA Iguana Fot Ars Summum.JPG
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Iguana iguana|Zaļā iguāna}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Iguania
| apakškārta_lv = Iguānveidīgie
|      binomial = Iguania <small>([[Edward Drinker Cope|Cope]], 1864)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Iguānveidīgie''' (''Iguania'') ir viena no [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Squamata'') apakškārtām vai infrakārtām, atkarībā kurai no jaunākajām zvīņrāpuļu sistemātikām seko.<ref name=squ/> Tā apvieno vairāk kā 1550 sugas — [[iguānas]], [[hameleoni|hameleonus]] un [[agāmas]]. Saskaņā ar jaunāko klasifikāciju tā kopumā apvieno 3 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].<ref>Schulte II, J. A., J. P. Valladares, and A. Larson. (2003) [Phylogenetic relationships within Iguanidae inferred using molecular and morphological data and a phylogenetic taxonomy of iguanian lizards.] Herpetologica 59: 399-419</ref><ref name=sch>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ucl.ac.uk/museums-static/obl4he/vertebratediversity/iguania.html |title=Iguania - iguanas, chamaeleons, and agamids |access-date={{dat|2013|06|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130813122548/http://www.ucl.ac.uk/museums-static/obl4he/vertebratediversity/iguania.html |archivedate={{dat|2013|08|13||bez}} }}</ref> Šīs grupas sugas ir ļoti dažādas, tās var būt maza, vidēja un liela auguma, ar ļoti dažādām īpašībām un dzīves veidu, tādēļ ir gandrīz neiespējami aprakstīt "tipisku" iguānveidīgo sugu. Lielākā daļa barojas ar [[kukaiņi]]em un vairojas, dējot [[ola]]s, bet ir arī sugas dzīvdzemdētājas.<ref name=sch/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ārpus redzesloka
| attēls                   = Out of Sight 1998 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Out of Sight''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Denijs DeVito]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
* [[Berijs Sonnenfīlds]]
| scenārija autors         = [[Skots Frenks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Dženifere Lopesa]]
* [[Vings Reimss]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Deniss Farina]]
* [[Alberts Brukss]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|6|26|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/out-sight-1998|title=Out of Sight|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archive-date={{dat|2019|06|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190604171927/https://bbfc.co.uk/releases/out-sight-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|77,7 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=outofsight.htm|title=Out of Sight (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ārpus redzesloka"''' ({{val|en|Out of Sight}}) ir 1998. gada ASV kriminālkomēdija, kas balstīta uz Elmora Leonarda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]], [[Dženifere Lopesa]], [[Vings Reimss]], [[Dons Čīdls]], [[Deniss Farina]] un [[Alberts Brukss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|26||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Rùa Đồng Mô.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Testudines
| kārta_lv       = Bruņurupuči
| apakškārta     = Cryptodira
| apakškārta_lv  = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta     = Trionychoidae
| virsdzimta_lv  = Mīkstbruņurupuču virsdzimta
| dzimta         = Trionychidae
| dzimta_lv      = Mīkstbruņurupuču dzimta
| ģints          = Rafetus
| ģints_lv       =
| suga           = Rafetus swinhoei
| suga_lv        = Jandzi milzu mīkstbruņurupucis
| binomial       = Rafetus swinhoei <small> ([[John Edward Gray|Gray]], 1873)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Jandzi milzu mīkstbruņurupucis''', arī '''Sarkanās upes milzu mīkstbruņurupucis''' (''Rafetus swinhoei'') ir ārkārtīgi reta [[mīkstbruņurupuču dzimta]]s [[suga]], kas bija sastopama [[Ķīna|Ķīnā]] un [[Vjetnama|Vjetnamā]]. Abi nosaukumi raksturo sugas kādreizējo ģeogrāfisko izplatību.<ref name=iucn>[http://www.iucnredlist.org/details/39621/0 Rafetus swinhoei], [[Sarkanā grāmata]]</ref><ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Rafetus&species=swinhoei&exact%5B0%5D=species The Reptile Database: ''Rafetus swinhoei'' (GRAY, 1873)]</ref><ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=551875 Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Rafetus swinhoei'' (Gray, 1873)]</ref><ref>[http://animaldiversity.org/accounts/Rafetus_swinhoei/classification Animal Diversity Web: ''Rafetus swinhoei'' Swinhoes Soft-shelled Turtle]</ref> 2012. gadā bija atlikuši 4 šīs sugas
īpatņi, un to pieskaitīja pie [[Zemeslodes 100 visapdraudētākās sugas|Zemeslodes 100 visapdraudētākajām sugām]].<ref name=zvs>{{Tīmekļa atsauce |url=http://static.zsl.org/files/priceless-or-worthless-final-wq-2040-2050.pdf |title=Priceless or Worthless? The world's most threatened species by E M Baillie and Elen R Butcher |access-date={{dat|2012|10|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121021004847/http://static.zsl.org/files/priceless-or-worthless-final-wq-2040-2050.pdf |archivedate={{dat|2012|10|21||bez}} }}</ref> Vienīgais pāris mitinās [[Sudžou]] [[zoodārzs|zoodārzā]] Ķīnā, taču visi [[ola|olu]] dējumi līdz šim bijuši neauglīgi.

sentences: '''Baierlija turku zirgs''' bija viens no trijiem [[ērzelis|ērzeļiem]] - ciltstēviem, no kuriem izveidoja [[Anglija]]s [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirgu šķirni]]. Otri divi bija [[Godolfīna arābu zirgs]] un [[Derlija arābu zirgs]]. [[Leģenda]] vēsta, ka kapteinis Roberts Baierlijs [[1688]]. gadā Budas kaujas laukā ([[Ungārija|Ungārijā]]) ir noķēris kāda [[turki (tautība)|turku]] [[karavīrs|karavīra]] zirgu, kas kļuva par kapteiņa kara [[mājas zirgs|zirgu]]. Ir uzskats, ka tajā laikā zirgam bija 8 gadi.<ref name="bae"/> [[1689]]. gadā kapteinis nokļuva [[Īrija|Īrijā]], kur piedalījās karaļa Viljama [[karš|karā]]. Zirgs esot izglābis kapteiņa dzīvību Boinas kaujas laukā.<ref name="vest"/> [[1690]]. gadā Īrijā notika zirgu skriešanās sacīkstes, kurās uzvarēja Baierlija zirgs.<ref name="bae">[http://www.tbheritage.com/Portraits/ByerleyTurk.html Byerley Turk<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Pēc kara, Baierlijs demobilizējās un atgriezās mājās [[Midridža|Midridžā]], Anglijā.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Sona
  | citvaloda         = fr
  | oriģinālnosaukums = Saône
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Saône Tournus1.JPG
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Sona [[Turnisa|Turnisā]]
  | vietaskarte       = Francija
  | reljefs = jā
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = pie [[Viomenila]]s
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Rona]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 473
  | iztekas_augstums  = 405
  | ietekas_augstums  = 165
  | kritums           = 240
  | caurtece          = 480
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 12,6
  | baseins           = 29 900
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 48| sāk_plat_m= 5| sāk_plat_s= 32| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 6| sāk_gar_m= 10| sāk_gar_s= 47| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 45| iet_plat_m= 43| iet_plat_s= 42| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 4| iet_gar_m= 49| iet_gar_s= 7| iet_gar_EW=E
}}

sentences:
ar pārējām astoņām [[Saules sistēma|planētām]] ir attēlota tālumā, kur [[Neptūns (planēta)|Neptūna]] — Saules sistēmas astotās un tālākās planētas — orbīta ir iezīmēta nelielā [[elipse|elipsē]])]]
'''Devītā planēta''' ({{val|en|Planet Nine}}) jeb netiešā veidā dēvēta arī par "'''Planētu X'''" ir hipotētiska [[gāzu planēta|milzu]] [[planēta]], kuras [[orbīta]]i no teorētiskā viedokļa būtu jāatrodas [[Saules sistēma]]s ārējā daļā aiz [[Koipera josla]]s, kur tās radītā [[gravitācija]]s spēka ietekme izskaidrotu neparasto orbītu konfigurāciju, kas līdz šim ir novērota vairāku [[Transneptūna objekti|Transneptūna objektu]] gadījumos.<ref name="namingnasa">{{Tīmekļa atsauce|url=https://solarsystem.nasa.gov/planets/hypothetical-planet-x/in-depth/|title=Hypothetical Planet X|work=solarsystem.nasa.gov.|publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]|accessdate=13 July 2019}}</ref><ref name="Delfi">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/arzemes/zinatnieki-iespejams-atklajusi-devito-planetu-saules-sistema.d?id=46970737|title=Zinātnieki, iespējams, atklājuši devīto planētu Saules sistēmā|publisher=[[Delfi (portāls)|Delfi]]|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref><ref name="New Yorker">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.newyorker.com/tech/elements/discovering-planet-nine|title=Discovering Planet Nine|work=newyorker.com|publisher=The New Yorker|first=Alan|last=Burdick|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref><ref name="washingtonpost">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.washingtonpost.com/news/speaking-of-science/wp/2016/01/20/new-evidence-suggests-a-ninth-planet-lurking-at-the-edge-of-the-solar-system/|title=New evidence suggests a ninth planet lurking at the edge of the solar system|work=washingtonpost.com|publisher=The Washington Post|first=Joel|last=Achenbach|first2=Rachel|last2=Feltman|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Heinrihs Pestaloci
|     vārds_orig = ''Johann Heinrich Pestalozzi''
|         attēls = Johann Heinrich Pestalozzi (Real Academia de Bellas Artes de San Fernando, Madrid).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1746
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1827
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Bruga]], [[Ārgava]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aleksīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāli]]
|ŠtruncaID=2/D.12-20
|ķīm_formula=PbBi2Te2S2
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Tēraudpelēka
|svītra=
|habituss=Graudains
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=
|cietība=2,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=-
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Citas nozīmes|Linux operētājsistēmu|Ubuntu|Ubuntu}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox OS
| name = Ubuntu
| logo =
| screenshot = File:Ubuntu 23.10 with App Center - English.png
| caption = Ubuntu 23.10 "Mantic Minotaur"
| developer = [[Canonical Ltd.]]
| family = [[Linux]]
| working_state = Aktuāls
| source_model = [[Brīvā programmatūra|Brīvā un atvērtā pirmkoda programmatūra]]<ref name="Ubuntu kernel sources">{{Tīmekļa atsauce|title=kernel.ubuntu.com|url=http://kernel.ubuntu.com/git/|website=kernel.ubuntu.com|access-date={{dat|2020|05|20||bez}}|archive-date={{dat|2018|08|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180821121416/http://kernel.ubuntu.com/git/}}</ref><ref name="Ubuntu archive">{{Tīmekļa atsauce|title=Index of /ubuntu|url=http://archive.ubuntu.com/ubuntu/|website=archive.ubuntu.com|access-date={{dat|2020|05|20||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200511162437/http://archive.ubuntu.com/ubuntu/|archivedate={{dat|2020|05|11||bez}}}}</ref>
| latest_release_version = Ubuntu 20.04 LTS
| latest_release_date = {{dat|2020|04|23|N|bez}}
| marketing target = [[Mākoņskaitļošana]], [[lietu internets]], [[personālais dators]], [[serveris]]
| language = Vairāk nekā 55 valodas
| updatemodel = [[Software Updater]]
| package_manager = [[GNOME Software]], [[APT (Debian)|APT]], [[dpkg]], [[Snappy (package manager)|Snappy]], [[flatpak]]
| supported_platforms = {{bulleted list |[[IA-32]], [[x86-64]] |[[ARM64]], [[ARMhf]] ([[ARMv7]] + [[VFPv3-D16]]) |[[ppc64le]] ([[POWER8]] un jaunāk) |[[s390x]]<ref name="supported_hardware">{{Tīmekļa atsauce |url=https://help.ubuntu.com/18.04/serverguide/preparing-to-install.html |quote=Ubuntu 18.04 LTS Server Edition supports four (4) major architectures: AMD64, ARM, POWER8, LinuxONE and z Systems |title=Preparing to Install |work=Ubuntu Official Documentation |year=2018 |publisher=Canonical Ltd. |access-date=16 November 2018 |archive-date={{dat|2019|06|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190602173029/https://help.ubuntu.com/18.04/serverguide/preparing-to-install.html }}</ref>}}
| kernel_type = [[Linux kernel]]
| userland = [[GNU Core Utilities|GNU]]
| ui = [[GNOME]]
| license = [[GNU General Public License|GPL]] un citas licences
| website = {{URL|https://ubuntu.com}}
}}

sentences: '''17. jūlijs''' ir gada 198. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (199. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 167 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Alehandro Hodorovskis
|          vārds_orig = ''Alejandro Jodorowsky''
|              attēls = Alejandro Jodorowsky.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1929
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = {{vieta|Čīle|Tokopilija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[aktieris]], [[rakstnieks]]
|       darbības_gadi = 1948—pašlaik
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Alprazolāma struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 28981-97-7
|ķīmiskā formula       = C17H13CIN4
|molmasa               = 308,765
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences: '''22. augusts''' ir gada 234. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (235. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 131 diena.

sentences: [[Kalibrs]] apzīmē iekšējo vai ārējo cilindra, vada vai caurules diametru. Tas nāk no itāļu valodas vārda ''calibro'', kas savukārt nāk no arābu valodas ''qālib'' (قالب), kas nozīmē [[veidne]], bet vissenākais nāk no grieķu valodas vārda ''kālápous'', tas nozīmē kurpju sagatave.

sentences:
{{vērtīgs raksts}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Svalbāra
 | official_name           = ''Svalbard''
 | settlement_type         = [[Norvēģijas administratīvais iedalījums|Norvēģijas teritorija ar speciālu statusu]]
 | image_skyline           = Longyearbyen4.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = [[Longjērbīene]] un [[Īsfjords]]

 | capital                 = [[Longjērbīene]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Norway on the globe (Svalbard special) (Europe centered).svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = Valsts
 | subdivision_name        = {{NOR}}
 | established_title       = Norvēģijas teritorija
 | established_date        = {{ubl|{{nobr|[[Svalbāras līgums]] (1920)}}|[[Svalbāras akts]] (1925)}}
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            = Gubernators
 | leader_name             = {{vikidati|property|linked|P6}}
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 61022
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 2787
 | population_as_of        = 2018. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = 0.05
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | area_code               = +47
 | website                 = {{URL|https://www.sysselmannen.no/}}
 | blank_name              = Interneta domēns
 | blank_info              = [[.no]] ([[.sj]] piešķirts, bet netiek lietots)
 | blank1_name             = [[ISO 3166-1]] kods
 | blank1_info             = 744 / SJ / SJM
(kopā ar [[Jana Majena sala|Janu Majenu]])
 | footnotes               =
}}
'''Svalbāra''' ({{val|no|Svalbard}}) ir [[Norvēģija]]s teritorija [[Arktika|Arktikā]] ar speciālu starptautisku statusu. Arhipelāgs atrodas uz ziemeļiem no kontinentālās [[Eiropa]]s starp 10° un 35° austrumu garumu un 74° un 81° ziemeļu platumu. Tas atrodas aptuveni 930 km uz ziemeļiem no [[Trumse]]s, apmēram pa vidu starp Norvēģiju un [[Ziemeļpols|Ziemeļpolu]]. Arhipelāgu veido deviņas galvenās salas, lielāko daļu no tā aizņem [[Špicbergena]]s sala, uz kuras atrodas visas arhipelāga apdzīvotās vietas, ja neskaita meteoroloģiskās stacijas [[Hūpene]]s un [[Lāču sala|Lāču]] salā.

sentences:
[[Image:Distribution of South Korean family names.svg|thumb|right|Gandrīz pusei no korejiešiem ir uzvārds Kims, Ri/I, Paks vai Čhve
{{legend|#19578F|Kims}}
{{legend|#419A43|Ri/I}}
{{legend|#FB9F2C|Paks}}
{{legend|#DB1D2A|Čhve}}
{{legend|#7D377B|Čons}}]]
'''Korejiešu vārdus''' veido [[uzvārds]], kam seko vārds. Šo sistēmu izmanto [[korejieši]] gan [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]], gan [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkorejā]]. Mūsdienās tiek izmantoti apmēram 250 uzvārdi,<ref name=USLC>U.S. Library of Congress, [http://countrystudies.us/south-korea/38.htm Traditional Family Life.]</ref> no kuriem trīs visbiežāk lietotos (Kims, Ri/I, Paks) izmanto gandrīz puse korejiešu.

sentences:
glezna, kurā attēlots [[Jefta]]. Par viņu ir rakstīts Soģu grāmatas 11. un 12. nodaļā]]
'''Soģu grāmata''' ({{val-he|ספר שופטים}}, ''Sefer Shoftim'') ir septītā ebreju [[Tanaha]]s un kristiešu [[Vecā Derība|Vecās Derības]] grāmata. Soģu grāmatu veido divdesmit viena nodaļa. Vecajā Derībā tā ir vēsturiskā grāmata starp [[Jozuas grāmata|Jozuas grāmatu]] un [[Rutes grāmata|Rutes grāmatu]]. Saskaņā ar tradīciju, Soģu grāmatu uzrakstīja pravietis [[Samuēls]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Stīvs Ērvins
|     vārds_orig = ''Steve Irwin''
|         attēls = Steve Irwin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Stīvs Ērvins 2005. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1962
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Austrālija|Viktorijas štats|Esendona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2006
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Austrālija|Kvīnslenda|Betrīfa}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Austrālietis
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi = 1997—2006
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Terija Ērvina
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Stīvens Roberts Ērvins''' ({{val|en|Stephen Robert Irwin}}; dzimis {{dat|1962|2|22}}, miris {{dat|2006|9|4}}), pazīstams arī kā "krokodilu mednieks" (''The Crocodile Hunter''), bija austrāliešu TV šovu vadītājs, dzīvās dabas pētnieks un dabas aizsardzības piekritējs. Viņš guva pasaules slavu ar raidījumu "Krokodilu mednieks" (''The Crocodile Hunter''), ko viņš vadīja kopā ar sievu Teriju. Tāpat viņiem abiem piederēja Austrālijas Zoodārzs, ko dibināja S. Ērvina vecāki aptuveni 80 km attālumā no Kvīnslendas štata administratīvā centra [[Brisbena]]s. Viņš mira 2006. gada septembrī no [[dzeloņraja]]s dzēliena krūtīs Austrālijas ziemeļu piekrastē.<ref name="theage">{{cite news | title = Croc Hunter Irwin killed by stingray |work=The Age |location=Australia | date = 4 September 2006 | url = http://www.theage.com.au/news/National/Croc-Hunter-Steve-Irwin-died-instantly/2006/09/04/1157222051588.html | accessdate =4 September 2006}}</ref><ref>{{cite news | title = Farewell to a larrikin adventurer, killed in his prime | url = http://www.smh.com.au/news/national/farewell-to-a-larrikin-adventurer-killed-in-his-prime/2006/09/04/1157222072696.html?page=fullpage#contentSwap1 | work=The Sydney Morning Herald | date = 5 September 2006 | accessdate =4 February 2011}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.delfi.lv/news/world/other/australija-gajis-boja-telesova-krokodilu-mednieks-varonis-stivs-ervins.d?id=15421018|title= Austrālijā gājis bojā telešova 'krokodilu mednieks' varonis Stīvs Ērvins|accessdate= {{dat|2011|7|1||bez}}|author= BNS|date= {{dat|2006|9|4||bez}}|publisher= delfi.lv}}</ref>

sentences: '''Luiss''' ir izplatīts uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{infobox
| bodyclass      = vcard plainlist
| child          = {{{child|}}}

sentences: '''Halcedons''' (nosaukums saistīts ar [[Senā Grieķija|Seno Grieķiju]], taču pretstatā daudziem skaidrojumiem, nav saistāms ar seno pilsētu Halkedonu) ir viens no [[kvarca paveidi]]em — slēpti kristālisks (halcedonu veidojošie kristāliņi ir mazāki par 1 mikrometru), šķiedrains kvarcs. Kā rāda neseni pētījumi, halcedons bieži ir kvarca un cita [[minerāls|minerāla]] — [[moganīts|moganīta]] maisījums. Halcedons uzskatāms par [[mineraloīds|mineraloīdu]].

sentences: '''Policistīnas''' (''Polycystinea'') ir [[Sarkodīnvicaiņi|sarkodīnvicaiņu]] [[Tips (zooloģija)|tipa]] [[Klase (bioloģija)|klase]], kuras pārstāvjiem centrālā (ar [[Organella|organellām]] bagātā) un perifērā (vakuolizētā un bieži vien ar [[Simbioze|simbiotiskām]] [[Aļģes|aļģēm]] pildītā) [[citoplazma]]s zonas ir nodalītas viena no otras ar centrālo kapsulu. [[Aksopodiālās mikrocaurulītes]] ir apkopotas sešu- vai divpadsmitstūru struktūrās, kas šķērsgriezumā atgādina ratu ar lāpstiņām.

sentences: '''Termoelektronu emisija''' - brīvu [[elektrons|elektronu]] atdalīšanās no sakarsētiem ķermeņiem jeb [[elektronu emisija]]s veids, kas pamatojas uz [[temperatūra]]s iedarbību. Lai emisija būtu iespējama, elektronu [[kinētiskā enerģija|kinētiskajai enerģijai]] jābūt pietiekamai, lai sarautu saiti ar emitējošo vielu. Istabas temperatūrā šī enerģija parasti nav pietiekama, tādēļ emitējošie ķermeņi (piemēram, [[elektronu lampa|radiolampu]] [[katods|katodi]]) ir jāuzkarsē. Vislabākās emitējošās vielas ir dažādu [[sārmu metāls|sārmu metālu]] [[oksīds|oksīdu]] maisījumi.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-80
|ķīm_formula=(Ce,Ca,Y)2(Al,Fe3+)3(SiO4)3(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūna, melna
|svītra=Brūna, pelēcīga
|habituss=Reti graudiņi, masas, reti - lielāki kristāli
|skaldnība=Neizteikta divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Pusmetālisks, stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.715 - 1.791 nβ = 1.718 - 1.815 nγ = 1.733 - 1.822
|pleohroisms=ir, diezgan izteikts
|blīvums=3,75
}}
__NOTOC__

sentences: '''FAVAR modelis''' ir ekonometriskais [[faktoru modelis]] (angļu: Factor-Augmented Vector autoregression). FAVAR [[modelis]] ir VAR modeļu un [[faktoru analīze]]s sintēze. FAVAR modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko informāciju ekonomisko kopsakarību pētīšanā.

sentences: '''Vairākplatformu programmatūra''' ir [[programmatūra]], kas var darboties uz vairāk nekā vienas [[dators|datoru]] aparatūras platformas un (vai) [[operētājsistēma]]s.

sentences: '''MyISAM''' ir viens no galvenajiem (kopā ar [[InnoDB]]) [[MySQL]] DBVS glabāšanas veidiem. Tas ir balstīts uz [[ISAM]] kodu, un salīdzinājumā ar to tajā ir dažādi noderīgi papildinājumi un uzlabojumi.

sentences:
{{Citas nozīmes|laika vienību|diena (nozīmju atdalīšana)|diena}}
. Ziemeļu piepolārā zona ir vienmēr apspīdēta (polārā diena), bet dienvidu polārā zona vienmēr aptumšota (polārā nakts)]]
'''Diena''' ir [[diennakts]] gaišais periods, t.i. laika posms no saullēkta līdz saulrietam. Dienas garums ir atkarīgs no novērojuma punkta [[Ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] un [[Gadalaiks|gadalaika]]. Dienas garuma izmaiņas gada laikā notiek tādēļ, ka [[Zeme]]s [[Ekvators|ekvatora]] plakne un [[ekliptika]]s plakne atrodas 23°26′ leņķī. Zemei riņķojot ap [[Saule|Sauli]], Saules redzamais stāvoklis pārvietojas no [[debess sfēra]]s [[dienvidu puslode]]s uz [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodi]], un attiecīgi mainās Saules pusdienlaika augstums virs horizonta. Ziemeļu puslodē visīsākā diena ir [[ziema]]s [[Saulgrieži|saulgriežos]], bet visgarākā — [[vasara]]s saulgriežos. [[Rudens]] un [[Pavasaris|pavasara]] saulgriežos dienas un [[nakts]] ilgumi ir vienādi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Relikviju mednieki
| attēls                   = RelikvijuMednieki.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Monuments Men''
| žanrs                    = kara filma, drāma
| režisors                 = [[Džordžs Klūnijs]]
| producents               =
* [[Grānts Heslovs]]
* Džordžs Klūnijs
| scenārija autors         =
* Grānts Heslovs
* Džordžs Klūnijs
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Džons Gūdmans]]
* [[Bobs Balabans]]
* [[Hjū Bonevils]]
* [[Keita Blanšeta]]
| mūzika                   = [[Aleksandrs Desplā]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Smokehouse Pictures]]''
* ''[[Studio Babelsberg]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|2|7|ASV|2014|2|20|Vācija|2014|2|21|Latvija}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/monuments-men-2014|title=The Monuments Men|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 28, 2018|archive-date={{dat|2020|07|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200729060002/https://www.bbfc.co.uk/releases/monuments-men-2014}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GER}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=monumentsmen.htm|title=The Monuments Men (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|156,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Relikviju mednieki"''' ({{val|en|The Monuments Men}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s kara filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džordžs Klūnijs]]. Citas lomas filmā atveido [[Mets Deimons]], [[Bills Marijs]], [[Džons Gūdmans]], [[Bobs Balabans]], [[Hjū Bonevils]] un [[Keita Blanšeta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|2|7||bez}} ASV.

sentences:
{{atsauces+}}
 arheoloģiskās kultūras (Pomerānijas baltu kultūra zelta krāsā)]]
'''Pomerānijas balti''' bija [[rietumbalti|rietumbaltu]] ciltis, kas apdzīvoja zemes no [[Jitlande]]s līdz [[Visla]]i. Ap 1500. gadu p.m.ē. Pomerānijas baltus sāka izspiest un daļēji [[pārtautošana|pārtautot]] no austrumiem ienākošās [[ģermāņi|ģermāņu]] ciltis. [[Lielā tautu staigāšana|Lielās tautu staigāšanas]] laikā ģermāņu ciltis [[Pomerānija|Pomerāniju]] pameta, bet Pomerānijas balti palika un saplūda ar [[slāvi|slāvu]] ciltīm, kas pēc 6. gadsimta ieradās Pomerānijā, veidojot [[kašūbi|kašūbus]] un citas Pomerānijas slāvu tautības.

sentences: '''Hantele''' ir [[sporta rīks]], ko izmanto [[spēka vingrinājums|spēka vingrinājumos]], lai attīstītu [[muskulis|muskuļus]] un [[locītavas]]. Hanteli izmanto vienu vai arī pārī ar citu hanteli (abām rokām reizē).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetranitropentaeritrīta struktūrformula
|ķīmiskā formula=C(CH2ONO2)4
|molmasa=317,15
|blīvums=1773
|kušanas temperatūra=141,3 °C
|viršanas temperatūra=sadalās pie 190 °C
}}
'''Tetranitropentaeritrīts''' (PETN, C(CH2ONO2)4) ir samērā jutīga [[sprāgstviela]], kuru lieto [[detonators|detonatoriem]]. Tas ir jutīgāks (nestabilāks) par [[trinitrotoluols|trinitrotoluolu]] un [[tetrils|tetrilu]]. Pentaeritrīts lietots kā plastiskais sprāgstvielu komponents.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Bavo katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Sint-Baafskathedraal_(St._Bavo's_Cathedral)_Ghent_Belgium_October.jpg
| image_size            =
| caption               = Svētā Bavo katedrāle
| map_type              = Beļģija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Svētā Bavo katedrāle
| position = left
| latd  = 51.053 | latNS  = N
| longd = 3.727  | longEW = E
| location              = {{Vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[romānika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1274
| year_completed        = 14. - 16. gadsimts
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 89 metri
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''ECHELON''' tiek uzskatīts par lielāko signālu pārķeršanas un analīzes tīklu elektronisko komunikāciju pārtveršanai. ECHELON, kuru darbina [[UKUSA]] komūna, spēj pārtvert [[radio]] un [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadoņu]] sakarus, [[telefons|telefona]] zvanus, [[fakss|faksus]] un [[e-pasts|e-pastus]] jebkurā pasaules vietā. Tiek uzskatīts, ka ECHELON vidēji diennaktī pārtver 3 miljardus informācijas vienību.

sentences: '''Tīrgartena''' ({{val|de|Tiergarten}}; oficiālais vācu nosaukums: ''Großer Tiergarten'' (Lielais zvēru dārzs)) ir [[Berlīne]]s populārākais iekšpilsētas parks, kas pilnībā atrodas [[Tīrgartena (Berlīne)|tāda paša nosaukuma rajonā]]. Parks ir 210 hektārus liels un ir viens no lielākajiem Vācijas [[Pilsētas parks|pilsētas parkiem]].<ref>Grésillon, B. (1999).</ref> Lielāki ir tikai [[Berlīnes Tempelhofas lidosta|Tempelhofas parks]] (iepriekš Berlīnes Tempelhofas lidosta) un Minhenes [[Angļu parks]].

sentences:
em]]
'''Poļani''' ([[Senkrievu valoda|senkrievu]]: ''Полѧне'') bija [[Austrumslāvi|austrumslāvu]] cilšu savienība, kas apdzīvoja [[Dņepra]]s upes labo krastu, kur tika nodibināta [[Kijivas Krievzeme]]s galvaspilsēta [[Kijiva]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Gigs Jangs
| vārds_orig = ''Gig Young''
| attēls = Gig Young - 1953.jpg
| attēla izmērs =
| komentārs = Gigs Jangs 1953. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dat|1913|11|4}}
| dz. vieta = {{vieta|ASV|Minesota|Sentklauda}}
| miršanas datums = {{miršanas datums un vecums|1978|10|19|1913|11|4}}
| miršanas vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
| citi vārdi =
| nodarbošanās = aktieris
| darbības gadi = 1940—1978
| dzīvesbiedrs =
| bērni = 1
| paraksts =
| mājaslapa =
| akadēmijasbalva = 1969: labākais aktieris galvenajā lomā ("[[Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?]]", 1969)
| afibalva =
| arielabalva =
| BFTMAbalva =
| cēzarabalva =
| emibalva =
| filmfarebalva =
| geminibalva =
| zeltapalmaszars =
| zeltateļabalva =
| zeltaglobusabalva =
| zeltaavenesbalva =
| gojasbalva =
| gremībalva =
| iftbalva =
| lorensaolivjēbalva =
| NAACPbalva =
| nacionālāsfilmasbalva =
| SAGbalva =
| tonijasbalva =
| apbalvojumi =
| dzimums = V
}}'''Gigs Jangs''' ({{Val|en|Gig Young}}; dzimis '''Bairons Elsvorts Bārs''' (''Byron Elsworth Barr'') {{Dat|1913|11|4}}, miris {{Dat|1978|10|19}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] kino, televīzijas un teātra [[aktieris]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Kauja par Vīni
|partof=[[Lielais turku karš|Lielā turku kara]] un [[Osmaņu-Hābsburgu kari]]em
|image=
|caption=Kauja par Vīni [[1683]]. gada [[12. septembris]]
|date=[[1683]]. gada [[12. septembris]]
|place=[[Vīne]], [[Svētā Romas impērija]] (tagad [[Austrija]])
|result=Izšķiroša [[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētās savienības]] uzvara
 Vīnes aplenkums tika noņemts
Osmaņu spēki cieta smagus zaudējumus un tika novājināti
|coordinates=
|combatant1='''[[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētā savienība]]''':

 [[Polija-Lietuva]]
 [[Svētā Romas impērija|Austrija]]
 [[Saksija]]
 [[Bavārija]]

 [[Frankonija]]
[[Švābija]]
|combatant2={{OTA}}
 [[Krimas haniste]]
[[Transilvānija]]
[[Valahija]]
[[Moldāvija]]
|commander1=[[Jans III Sobeskis]]
|commander2=[[Merzifonlu Kara-Mustafa pašā]]
|strength1=70 000
|strength2=138 000
~150 lielgabalu
|casualties1=4 000 nogalināti
|casualties2=15 000 nogalināti<ref>[https://books.google.lv/books?id=1MhaAAAAYAAJ&redir_esc=y ''A Global Chronology of Conflict: From the Ancient World to the Modern Middle East'', 2. sējums, Spencer Tucker, ABC-CLIO, 2010]</ref>
}}

sentences:
{{jāuzlabo|Noformējums, atsauču stils}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Uzņēmuma konkurences priekšrocības''' ir tādas priekšrocības, kādas ir [[uzņēmums|uzņēmumam]] pār savu konkurentu vai konkurentu grupu noteiktā [[tirgus|tirgū]], stratēģiskājā grupā vai [[nozare|nozarē]].<ref>Kay, John, Foundations of corporate success: how business strategies add value. — Oxford: Oxford University Press, 1995, - 127.lpp.</ref>
[[Teorija|Teorijā]] tiek analizēti dažādi [[modelis|modeļi]], ar kuru palīdzību var iegūt [[Biznesa klastera struktūra|konkurences priekšrocības]].
Viens no vienkāršākajiem modeļiem, kuru izstrādājis [https://web.archive.org/web/20060615194507/http://www.kohmae.com/profile/index_e.html K.Omeijs] ''(Ohmae, K.)'', pamatojas uz trīspusējiem sakariem starp uzņēmumu, tās [[klients|klientiem]] un [[konkurents|konkurentiem]] — „3C modelis”. K.Omeijs ''(Ohmae, K.)''uzsver, ka [[biznesa stratēģijas]] veidošanas pamatā jāvērš uzmanība uz trijiem galvenajiem spēlētājiem: [[pircējs|pircēju]]; konkurentu; uzņēmumu un, integrējot visus trīs „C” stratēģiskā trijstūrī, var rasties ilgspējīgas konkurences priekšrocības.<ref>Ohmae, Kenichi, The mind of the strategist: the art of Japanese business. — New York: McGraw-Hill, 1982, - 56 lpp.</ref>
Saskaņā ar angļu [[ekonomists|ekonomista]] Dž. Keja ''(Kay, J.)'' uzskatiem konkurences priekšrocības ir atkarīgas no īpaša potenciāla radīšanas un izmantošanas. Dž.Kejs ''(Kay, J.)'' izšķir trīs uzņēmuma īpaša potenciāla tipus:

sentences:
{{atsauces+}}
'''Pase''' ir valsts izdots [[Personu apliecinošs dokuments|personu apliecinošs ceļošanas dokuments]]. Pase parasti dod tās turētājam tiesības šķērsot izdevējvalsts robežas, taču citas tiesības, piemēram uz [[konsulārā aizsardzība|konsulāro aizsardzību]] vai [[uzturēšanās atļauja|uzturēšanos]] izdevējvalstī, rodas uz likumu un starptautisko līgumu pamata.

sentences:
{{aan}}
{{Kopienas portāla arhīvs}}
== Preparation of Fundraiser 2007 ==
Hi, this is just a first introduction message to tell you: there is more to come. I am dealing with the Project Management of the Fundraiser 2007 and therefore will search for contacts of wikimedians who can help us to do our tasks on all projects. I am actually also building the structure for the fundraiser on [[meta:Fundraising 2007|Meta]]. We will need people who help to design buttons, translate texts of buttons, documents, sitenotices etc. Should you feel you want to co-operate please let me know. You can reach me on [[meta:User:SabineCretella|my meta user page]] or by e-mail at scretella (at) wikimedia (dot) org. If you wish to notify us that you would like to co-operate on translations, it would be nice if you used e-mail and copied the e-mail to me and Aphaia (aphaia (at) gmail (dot) com). Thank you for your attention and I hope to meet you soon! Cheers :-) -- 4 September 2007 [[meta:User:SabineCretella|Sabine]]

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Ilongi
|attēls          =
|image_caption   = Ilongu sievietes Kasadjahana svētkos
|native_name = ''mga Hiligaynon''
|skaits=8 608 191 (2020)
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[ilongu valoda]]
[[angļu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija=[[kristietība]] (katolicisms, protestantisms)
|grupas=
|radi= [[visaji]]
}}

sentences: '''Publiskās licences attēlu resursi''' ir saraksts ar brīvi pieejamajiem attēliem, kurus ar [http://lv.wikipedia.org/wiki/Kategorija:Attēlu_autortiesību_veidnes attiecīgo veidni] un atsauci uz attēla oriģinālu ir iespējams izmantot rakstu ilustrēšanai latviešu valodas Vikipēdijā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''
| operators = [[Dariuss Hondži]]
| attēls = Bardo 2022 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* Steisija Perskija Kanisa
| scenārijs = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* Nikolass Džakobone
| aktieri = * [[Daniels Himeness Kačo]]
* [[Hriselda Sisiliani]]
| mūzika = * [[Braiss Desners]]
* Alehandro Gonsaless Injaritu
| oriģinālnos = ''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''
| studija = * ''M Productions''
* ''Redrum''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2022|10|27|Meksika}}
| ilgums = 160 minūtes
| valsts = {{MEX}}
| valoda = * [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Meksika]]s melnā [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Daniels Himeness Kačo]] un [[Hriselda Sisiliani]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ledus raža
| attēls                   = The Ice Harvest Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ice Harvest''
| žanrs                    = melnā komēdija
| režisors                 = [[Harolds Reimiss]]
| producents               =
* [[Alberts Berdžers]]
* [[Rons Jerksa]]
| scenārija autors         =
* [[Ričards Ruso]]
* [[Roberts Bentons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Kjūsaks]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Konija Nīlsena]]
| mūzika                   = [[Deivids Kitajs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|9|3|Dovilas filmu festivāls|2005|11|25|Pasaules pirmizrāde}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/ice-harvest-2005|title=The Ice Harvest|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 13, 2019|archive-date={{dat|2019|05|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190513172505/https://www.bbfc.co.uk/releases/ice-harvest-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|10,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iceharvest.htm|title=The Ice Harvest|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Ledus raža''' ({{val|en|The Ice Harvest}}) ir 2005. gada melnā kinokomēdija, kas balstīta uz Skota Filipsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Harolds Reimiss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Billijs Bobs Torntons]] un [[Konija Nīlsena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|3||bez}} Dovilas filmu festivālā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Dagda
|         vārds_orig = Olga Taube
|             attēls = Anna Dagda.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1915
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1996
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 27
|            m_vieta = [[Stokholma]] {{SWE}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Dagda''', īstā vārdā '''Olga Taube''' (dzimusi 1915. gada 22. janvārī Aizputē, mirusi 1996. gada 27. februārī Stokholmā), bija latviešu [[dzejniece]] un kritiķe. Viena no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājām.

sentences: '''Vienības vektors''' jeb '''orts''' ir tāds [[vektors]], kurš nav [[nullvektors]] un tā garumu ([[vektora modulis|moduli]]) izmanto par mēra vienību, jo vektora garumam virziena noteikšanā nav nekādas nozīmes. Šādus vektorus izmanto citu vektoru un tam paralēlo [[taisne|taišņu]] orientēšanai.

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Ādažu pagasta|Smilgas (nozīmju atdalīšana)|Smilgas}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Smilgas
| settlement_type          = Vasarnīcu ciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ādažu novads]]
| subdivision_name2        = [[Ādažu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         =
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=157359 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         =
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 05 | lats  = 47 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 19 | longs = 23 | longEW = E
| elevation_m              =
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-2164 Ādaži
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pāvels Popovičs
|     vārds_orig = ''Павел Романович Попович''
|         attēls = Pavel Popovich.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = P. Popovičs 2008. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = Uzina, [[Ukrainas PSR]], {{URS}}
|         m_gads = 2009
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Gurzufa]], [[Krima]], {{UKR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Romans Popovičs
Feodosija Popoviča (Semenovskaja)
|          brāļi = Pjotrs Popovičs
Nikolajs Popovičs
|          māsas = Marija Tkačenko
Nadežda Popoviča
|   dzīvesbiedrs = 1. Marina Popoviča (Vasiļjevna)
2. Aļevtina Popoviča (Ožegova)
|          bērni = Natālija Bereznaja
Oksana Karlova
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[kosmonauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 18 d 16 h 27 min
| kos_iesaukums = 1960.
| kos_misija =
| kos_kuģi = ''[[Vostok-4]]'', ''[[Sojuz-14]]''
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālmajors]]
|  dienesta_laiks = 1951.—1993.
|          valsts = {{URS}}, {{RUS}}
|       struktūra = Gaisa spēki
|         vienība =
|    nodarbošanās = lidotājs
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Pāvels Popovičs''' ({{val|uk|Павло Романович Попович}}, {{val|ru|Павел Романович Попович}}, dzimis {{dat|1930|10|5}}, miris {{dat|2009|9|29}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] [[kosmonauts]], pirmais [[ukraiņi|ukrainis]], kas lidojis kosmosā 1962. gada 12. augustā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums         =
| attēls          = Pipa pipa01.jpg
| att_izmērs      =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Amphibia
| klase_lv        = Abinieki
| apakšklase      = Lissamphibia
| apakšklase_lv   = Kailamfībijas
| kārta           = Anura
| kārta_lv        = Bezastainie abinieki
| dzimta          = Pipidae
| dzimta_lv       =Bezmēles vardes
| ģints           = Pipa
| ģints_lv        = Pipas
| suga            = Pipa pipa
| suga_lv         = Surinamas pipa
| binomial        = Pipa pipa <small>([[Carolus Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
| sinonīmi =
* ''Pipa americana''
| kategorijas = nē
}}
'''Surinamas pipa''' (''Pipa pipa'') ir [[bezmēles varžu dzimta]]s<ref>[http://amphibiaweb.org/lists/Pipidae.shtml Amphibiaweb]</ref> (''Pipidae'') [[abinieki|abinieku]] [[suga]],<ref name="Animal Web">[http://animaldiversity.org/accounts/Pipa_pipa/classification/#Pipa_pipa Animal Diversity Web]</ref> kas sastopama [[Dienvidamerika]]s tropu un subtropu zemieņu [[lietus mežs|lietus mežos]] un [[purvs|purvos]]. Sugas pastāvēšanu apdraud [[mežu izciršana]] un piemērotu dzīves platību izzušana.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/58163/0 IUCN: Pipa pipa]</ref>

sentences:
{{Enciklopēdiskais stils}}
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Iekšdedzes dzinējs ''' ir [[dzinējs]], kura darbināšanai nepieciešamo [[enerģija|enerģiju]] iegūst, degkamerā sadedzinot no [[benzīns|benzīna]] un [[gaiss|gaisa]] sastāvošu [[degmaisījums|degmaisījumu]] vai iesmidzinot [[dīzeļdegviela]]s tvaikus. Iegūtā [[mehāniskā enerģija]] tālāk, lietojot [[transmisija|transmisiju]] (ķēdes pārvadu, kardāna pārvadu) tiek pievadīta citām mehānisma daļām (riteņiem, zobratiem, jūgvārpstai utt.).

sentences:
'''Token Ring''' ir lokālā [[datortīkls|datortīkla]] veids. To izstrādāja firma [[IBM]] 1984. gadā. Token Ring tehnoloģija kļuvusi par pamatu [[IEEE]] 802.5 specifikācijai, kura pieņemta kā standarts 1985. gadā. [[IEEE]] 802.5 specifikācija ir gandrīz identiska un pilnīgi saderīga ar IBM Token Ring tīklu.
Jēdzienu “Token Ring” (“marķiergredzens”) parasti lieto gan pie norādes uz Token Ring IBM tīklu, gan arī uz [[IEEE]] 802.5 tīklu. Token Ring lokālais [[datortīkls]] pasaulē nav tik plaši izplatīts kā [[Ethernet]] tīkls, jo tā aparatūra ir salīdzinoši dārga.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pitagors
|          vārds_orig = {{gree|Ὁ Πυθαγόρας ὁ Σάμιος}}
|              attēls = Kapitolinischer Pythagoras adjusted.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Pitagora krūšutēls, kas atrodas [[Roma|Romā]]
|          dz_dat_alt = 580.—572. gadā p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Samosa, [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 500.—490. gadā p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[Ētika]], [[metafizika]], [[mūzika]], [[matemātika]], [[politika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetoetiķskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С4Н6О3
|molmasa=102,09
|kušanas temperatūra=36,5 °C ({{nz}})
|viršanas temperatūra=<100 °C sadalās
}}
'''Acetoetiķskābe''' (3-oksobutānskābe, acetiletiķskābe, dietiķskābe, CH3−CO−CH2−СООН) ir vienkāršākā β-keto[[karbonskābe]]. Acetoetiķskābe ir bezkrāsains, viskozs, nestabils šķidrums, kas jaucas ar ūdeni jebkurās attiecībās. Acetoetiķskābes sāļus un esterus sauc par '''acetoacetātiem'''. Svarīgākais acetoetiķskābes esteris ir [[etilacetoacetāts]].

sentences: Ir aprakstīts daudz '''[[ozolu mūķene]]s''' [[Parazitoīdi|parazitoīdu]], [[Plēsējs|plēsēju]], [[Infekcija|infekciju]] un citu dabisko [[Dabisks ienaidnieks|ienaidnieku]].

sentences:
{{cita nozīme|darbarīku|filmu sēriju|Zāģis (filmu sērija)}}
'''Zāģis''' ir [[darbarīks]], kuru veido ciets [[asmens]], [[stieple]] vai [[ķēde]] ar zobiem vienā pusē. Tas tiek izmantots, lai grieztu (zāģētu) relatīvi cietus materiālus, visbiežāk [[koksne|koksni]], noteiktās formās vai leņķos. Pastāv dažāda veida zāģi, piemēram, rokas zāģis, lokzāģis, ripzāģis, elektrozāģis, motorzāģis. Ar zāģi ir jāstrādā ļoti uzmanīgi.

sentences: '''Universitātes slimnīca''' ir daudzprofilu ārstniecības, izglītības un zinātnes institūcija, kas ar savstarpēju līgumu palīdzību ir afiliēta ar vienu vai vairākām [[universitāte|universitātēm]] vai zinātniskajiem insitūtiem.

sentences: '''15. decembris''' ir gada 349. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (350. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 16 dienas.

sentences:
]]
'''Traktors''' ir pašgājēja [[mašīna]], kas paredzēta tam pievienotu iekārtu darbināšanai, lauksaimniecības mašīnu un [[piekabe|transporta piekabju]] vilkšanai. Apzīmējums radies no [[latīņu valoda|latīņu]] ''trahere'', kas nozīmē "vilkt". Pastāv vēl viena versija, ka termins radies no [[angļu valoda|angļu]] vārdu ''traction'' (vilkšana) un ''motor'' (dzinējs) apvienojuma.
Traktora vadītāju sauc par traktoristu vai traktoristi.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Velāri līdzskaņi''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s pakaļējo daļu pret mīkstajām [[Aukslējas|aukslējām]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Medicīnas eponīmi'''{{fact}} ir pazīmes un simptomi, kas parasti tiek nosaukti atklājēju vai pacientu vārdos. Šajā sarakstā uzskaitīti arī citi jēdzieni, kas ir nozīmīgi klīniskajā praksē, piemēram, testi, refleksi u.c.
{| class="sortable wikitable"
! Burts
! Pazīme/Simptoms
! Termins angļu valodā
! Specialitāte
! Saistītā slimība/stāvoklis
! Apraksts
 |-
 | A ||  Ārona pazīme   ||Aaron sign|| [[Ķirurģija]] || [[Apendicīts]]  ||Sāpes epigastrijā izdarot spiedienu Makbērnija punktā.
 |-
 | A ||  Abadija pazīme   ||  Abadie's sign||[[Endokrinoloģija]]  ||[[Greivsa slimība]] ||m.levator palpebrae superioris spazma
 |-
 | A ||  Abadija simptoms   ||  Abadie's symptom||[[Neiroloģija]]  ||Tabes dorsalis   ||Sāpju izzušana uzspiežot uz [[ahileja cīpsla]]s.
 |-
 | A ||  Addis skaits   ||  Addis count||[[Nefroloģija]]  ||[[Pielonefrīts]]  ||[[Šūna|Šūnu]] un cilindru skaits 24 stundu urīnā
 |-
 | A ||  Adija zīlīte   ||  Adie pupil|| Neiroloģija  || N.ciliaris bojājums  || Paplašināta [[Acs zīlīte|zīlīte]], vāja reakcija, bet ar gandrīz normālu akomodāciju
 |-
 | A ||  Aleksandra likums  ||Alexander's law||Neiroloģija   ||[[Vestibulārais aparāts|Vestibulārie]] bojājumi   ||Apraksta nistagmu vestibulāro traucējumu gadījumā
 |-
 | A ||  Allena tests   ||  Allen's test|| [[Asinsvadi|Asinsvadu]] ķirurģija  || Plaukstas arteriālās apasiņošanas traucējumi   ||Pārbauda ulnāro-radiālo anastamozi.
 |-
 | A ||  Apgara skala   ||  Apgar score||[[Dzemdniecībā]] || ||Novērtē jaundzimušā stāvokli.
 |-
 | A ||  Aplija berzes tests   ||  Apley grind test||[[Ortopēdija]]  ||[[Menisks|Meniska]] bojājums   ||Manevri, kas provocē sāpes celī
 |-
|A
|Aušpices pazīme
|Auspitz's sign
|[[Dermatoloģija]]
|[[Psoriāze]]
|Noņemot zvīņas, parādās neliela asiņošana no asinsvadiem
|-
|D
|Denija-morgana līnija
|Dennie–Morgan fold
|Dermatoloģija
|[[Atopiskais dermatīts]]
|Kroka zem apakšējā plakstiņa [[tūska]]s rezultātā
|-
|K
|Kobnera fenomens
|Koebner phenomenon
|Dermatoloģija
|Dažādi
|Bojājumi, piem., izsitumi parādās līnijas veidā
|-
|R
|Renboka fenomens
|Renbök phenomenon
|Dermatoloģija
|Dažādi
|Apraksta gadījumus dermatoloģijā, kad viens simptoms pārklājas citam to apslēpjot.
|-
|N
|Nikolskija pazīme
|Nikolsky's sign
|Dermatoloģija
|Pemphigus vulgaris, toksiskā epidermolītiskā [[nekroze]]
|Uzspiežot uz ādas un viegli parīvējot atlobās āda
|-
|K
|Kurvuazjē simptoms
|Courvoisier symptom
|[[Gastroenteroloģija]]
|[[Žultspūslis|Žultspūšļa]] vai [[Aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzera]] audzējs
|Iegremdējot īkšķi žultspūšļa projekcijas vietā un kustina. Pozitīvs simptoms ir tad, ja žultspūslis ir palpējams, pārvietojams un nesāpīgs.
|-
|Z
|Zaharjina simptoms
|
|Gastroenteroloģija
|[[Holecistīts]]
|Siptoms ir pozitīvs, ja sāpes rodas, apklauvējot vai uzspiežot uz žultspūšļa projekcijas vietas
|}

sentences:
{| class="wikitable" width=300px align=right
|-----
!colspan=2|Ahāts
|-----
!colspan=2|), izmērs — 2,5 cm]]
|-----
!colspan=2|Klasifikācija
|-----
|Klase||[[halcedons|Halcedona]] paveids
|-----
|[[Ķīmiskā formula]]|| Silīcija dioksīds, SiO2
|-----
|[[Singonija]]|| [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|-----
!colspan=2|Īpašības
|-----
| Krāsa || Balts līdz pelēks, gaišzils, oranžs līdz sarkans, melns
|-----
| [[Svītra]] || Balta
|-----
| [[Habituss]] || [[Slēpti kristālisks]]
|-----
| [[Skaldnība]]|| Nav
|-----
| [[Lūzums (mineraloģija)|Lūzums]]|| Gliemežnīcas, ar ļoti asām malām
|-----
|[[Cietība]] pēc [[Mosa skala]]s|| 7
|-----
| [[spīdums (mineraloģija)|Spīdums]]|| Vaska
|-----
| [[caurspīdīgums (optika)|Caurspīdīgums]]|| Vāji caurspīdīgs
|-----
| [[Pleohroisms]]|| Nav
|-----
| [[Blīvums]]||2,6
|-----
|}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Klusā revolūcija
| operators =
| attēls = The Silent Revolution 2018 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Larss Kraume]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Leonards Šeihers]]
* [[Toms Grāmencs]]
* [[Lēna Klenke]]
* [[Jonass Daslers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Das schweigende Klassenzimmer''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[StudioCanal]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|2|20|[[Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{DEU}}
| valoda = [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Klusā revolūcija"''' ({{Val|de|Das schweigende Klassenzimmer}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Vācija]]s vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Larss Kraume]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Leonards Šeihers]], [[Toms Grāmencs]], [[Lēna Klenke]] un [[Jonass Daslers]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Porvenira
 | official_name            = ''Porvenir''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Porvenir-View.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | flag_size                =
 | image_shield             = Escudo de Porvenir.svg
 | shield_size              = 80px
 |pushpin_map               = Čīle
 | latd  = 53| latm  = 17| lats  =  | latNS  = S
 | longd = 70| longm = 22| longs =  | longEW = W
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Čīle}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Magaljanesa un Čīles Antarktika]]
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name2        = [[Tjerra del Fuego (Čīle)|Tjerra del Fuego]]
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             = Alkalds
 | leader_name              = Marisols Andrade Kardenass
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1883}}
 | area_footnotes           =
 | area_total_km2           = 9707.4
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 6801
 | population_as_of         = 2017
 | population_rank          =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_rank  =
 | elevation_m              = 17
 | timezone                 = [[Magaljanesas laiks|MGT]]
 | utc_offset               = -3
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | website                  = {{URL|http://www.muniporvenir.cl/}}
 | footnotes                =
}}
'''Porvenira''' ({{val|es|Porvenir}} — ‘nākotnē’; {{val|ona|Karukinka}}) ir pilsētas [[Čīle]]s dienvidos, [[Magaljanesa]]s reģionā. [[Tjerra del Fuego (Čīle)|Tjerras del Fuego]] provinces un Porveniras komūnas centrs. Pilsēta izvietojusies [[Ugunszemes Lielā sala|Ugunszemes Lielās salas]] rietumos pie [[Magelāna šaurums|Magelāna šauruma]] nelielā Porveniras līča krastā.

sentences: {{Commonscat|Shooters from Norway|Norvēģijas šāvēji}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer sieboldianum|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer sieboldianum|suga_lv=Zībolda kļava|attēls=Acer sieboldianum in Hackfalls Arboretum (11).jpg|attēls2=Acer sieboldianum in Hackfalls Arboretum (9).jpg}}
'''Zībolda kļava''' ({{val-la|Acer sieboldianum}}) ir [[ziepjkoku dzimta]]s suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/23|title=Zībolda kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612103656/https://database.smartgardens.eu/plant/23}}</ref>

sentences: '''14. jūnijs''' ir gada 165. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (166. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 200 dienas.

sentences: '''Kodominance''' ir viena [[gēns|gēna]] dažādu [[alēle|alēļu]] vienlaicīga izpausme [[heterozigota|heterozigotā]], neviens no [[fenotips|fenotipiem]] nav dominējošs. Dažkārt pirmajā paaudzē pēc krustošanas indivīdam ir vienādi izteiktas abu vecāku pazīmes. Piemēram, ja vienam no vecākiem ir A [[asinsgrupa]], bet otram vecākam B asinsgrupa, bērnam var būt AB asinsgrupa.

sentences: '''Sērsna''' ir blīva un cieta [[sniegs|sniega]] virskārta, kas rodas pēc neliela atkušņa vai silta laika perioda ziemā, sasalstot mitram sniegam. Sērsna, kas izveidojusies virs sniega segas, nelabvēlīgi ietekmē mežos dzīvojošās zīdītāju sugas. Nagaiņiem — [[Stirna|stirnām]], [[Briežu dzimta|briežiem]], [[meža cūka|meža cūkām]] — šādi laika apstākļi ir ļoti nelabvēlīgi, jo virs sniega segas izveidojusies ledus kārta neiztur viņu svaru. Dzīvniekiem salaužot plāno ledus kārtu, tiek savainotas kājas, tādējādi apgrūtinot pārvietošanos.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/193458-sersna_nelabveligi_var_ietekmet_meza_dzivojosas_ziditaju_sugas Sērsna nelabvēlīgi var ietekmēt mežā dzīvojošās zīdītāju sugas.], tvnet.lv, {{dat|2002|12|30|SK}}</ref>

sentences:
s oforts no sērijas "Kara šausmas".]]
'''Oforts''' (no {{val|fr|eau-forte}} — 'stiprais ūdens', domājot [[slāpekļskābe|slāpekļskābi]]) ir dobspieduma tehniku grupa, kurā zīmējumu [[metāls|metāla]] plātnē iekodina ar [[skābe|skābi]], pēc tam kodinātās vietas noklāj ar krāsu un ar spiedienu iegūst nospiedumu. Parasti mākslinieks noklāj metāla plātni ar [[vasks|vaskam]] līdzīgu masu, kas izturīga pret [[skābe|skābi]], tad tajā ar irbuli iezīmē vēlamo zīmējumu. Pēc tam plātni iegremdē skābē, kas reaģē ar pieejamajām metāla vietām, veidojot zīmējumu.

sentences:
[[Kategorija:Inovācijas]]
[[Kategorija:Pētniecība]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]

sentences: '''Ģipšdolomīts''' ir [[nogulumiezis]], kas sastāv galvenokārt no [[Dolomīts|dolomīta]] un [[Ģipsis|ģipša]], kur dominē dolomīts. Ģipšdolomīts veidojas, [[hidratācija|hidratējoties]] [[anhidrītdolomīti]]em. Tāpat tas var izveidoties, vienlaicīgi nogulsnējoties dolomītam un ģipsim vai arī dolomīta nogulumiem sekundāri pārģipšojoties.<ref>Геологический словарь, Том первый: Гипсо-доломит. Москва, Недра. 1978; 169. lpp</ref> [[Latvija|Latvijā]] ģipšdolomīts ir sastopams [[Augšdevons|augšdevona]] karbonātiskajos nogulumos, kas veidojušies jūras [[Regresija (ģeoloģija)|regresijas]] fāzē. Tas var kļūt arī par saistvielu jeb dabisko [[Cements|cementu]] [[smilšakmeņi]]em.

sentences: '''Konkurētspēja''' [[ekonomika|ekonomikā]] un [[uzņēmējdarbība]]s [[teorija|teorijā]] un [[prakse|praksē]] ir [[uzņēmums|uzņēmuma]], [[nozare]]s vai [[valsts]] spēja pārdot savus [[produkts|produktus]], [[prece]]s vai [[pakalpojums|pakalpojumus]] [[tirgus|tirgū]]. Līdz ar to konkurētspēja, līdz ar [[konkurence]]s jēdzienu, ir viena no svarīgākajām preču un pakalpojumu tirgu raksturojošām kategorijām.

sentences: '''3. jūnijs''' ir gada 154. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (155. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 211 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Hierochloe odorata kz01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Hierochloё
| ģints_lv = Mārsmilgas
| suga = Hierochloё odorata
| suga_lv = Smaržīgā mārsmilga
| binomial = Hierochloё odorata
| autors =
}}'''Smaržīgā mārsmilga''' ({{val|la|Hierochloё odorata}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Juris Nikolajs Hilzens
|     vārds_orig = ''Jerzy Mikołaj Hylzen''
|         attēls = Jerzy Mikołaj Hylzen.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1692
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Dagda]], [[Inflantija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
([[Dagdas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1775
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Varšava]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = bīskaps, autors, izdevējs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = [[Juris Konstantīns Hilzens]], Anna Šimmelpfeniga
|          brāļi = [[Jānis Augusts Hilzens]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=

Anilīna struktūrformula	Anilīna molekulas modelis

|ķīmiskā formula=C6H5NH2
|molmasa=93,13
|blīvums=1021,7
|kušanas temperatūra=-6,3 °C
|viršanas temperatūra=184,13 °C
}}
'''Anilīns''' (fenilamīns, aminobenzols) ir [[organiskās vielas|organisks savienojums]] ar ķīmisko formulu C6H5NH2. Sastāvot no benzola gredzena un aminogrupas, tas ir tipisks [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātisko ogļūdeņražu]] atvasinājums. Anilīns ir vienkāršākais aromātiskais [[amīni|amīns]]. Kā vairumam gaistošo amīnu, tam piemīt nepatīkama puvušu zivju smaka. Anilīnu iegūst, reducējot [[nitrobenzols|nitrobenzolu]]. Līdzīgā veidā var iegūt arī anilīna atvasinājumus (aromātiskos amīnus, kam benzola gredzenā ir aizvietotāji). Tīrs anilīns ir caurspīdīgs, bezkrāsains šķidrums, tas gaisā oksidējas un ar laiku kļūst brūngans. Oksidējot anilīnu, iegūst dažādas [[organiskās krāsvielas]], tas vienmēr ir bijis galvenais anilīna pielietojums. Anilīns ir vāja bāze.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Mantineja
| native_name    = {{gree|Μαντίνεια}}
| image          = Mantinia Ancient Theater.jpg
| image_size     =
| caption        = Mantinejas teātra drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 37| lats = 4| latNS = N
| longd = 22| longm = 23| longs = 33| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Arkādija}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Mantineja''' (sengr. ''Μαντίνεια'') pirms tam bija zināma kā '''Antigonija''' (sengr. ''Ἀντιγόνεια'') bija [[Sengrieķi|sengrieķu]] pilsēta [[Arkādija (Grieķija)|Arkādijā]], [[Peloponēsa]]s centrālajā daļā. Mūsdienās Mantinejas drupas atrodas netālu no [[Nestani]] ciema Tripoles apgabalā, [[Arkādijas nome|Arkādijas nomē]]. [[Antīkie laiki|Antīkajos laikos]] pie pilsētas ir notikušas vairākas kaujas, no kurām pazīstamākā ir [[Mantinejas kauja]] 362. gadā pr.Kr. starp spartiešiem un tēbiešiem, kuras gaitā gāja bojā pazīstamais [[Tēbas (Grieķija)|Tēbu]] karavadonis [[Epaminonds]].

sentences:
{{jāuzlabo|Terminu latviskojumi}}
{{Japāņu rakstība}}
'''[[Japāņu valoda]]s [[romanizācija]]''' (japāniski saukta par {{nihongo|'''rōmaji'''|ローマ字|}} ''{{Audio|Ja-Romaji.oga|klausīties}}'' - latviski izrunā kā "''rōmadži''" un kas nozīmē "latīņu burti") ir [[Latīņu alfabēts|latīņu alfabēta]] lietošana, lai rakstītu japāņu valodā, kas parasti tiek rakstīta [[logogramma|logogrāfiskās rakstu zīmēs]], no ķīniešu valodas aizgūtās zīmēs ([[kanji]]) un [[sillabārijs|sillabiskos]] skriptos ([[kana]]). Tas tiek darīts jebkurā kontekstā, kur japāņu tekstam ir jābūt saprotamam cilvēkiem, kas nezin japāņu valodu, piemēram, ielu nosaukumos, pasēs, vārdnīcās un mācību grāmatās tiem, kas mācās japāņu valodu. Vārds "rōmaji" dažkārt tiek nepareizi [[transliterācija|transliterēts]] kā ''roma'''n'''ji'' vai ''rōma'''n'''ji'' ("n" pirms "j").

sentences:
{{noformējums+}}
'''Peltjē efekts''' ir parādība, kuras fizikālā būtība ir [[siltums|siltuma]] izdalīšanās vai absorbcija divu dažādu vadītāju kontaktvietā, ja caur to plūst [[elektriskā strāva]]. Tas, vai siltums izdalās vai tiek absorbēts, atkarīgs no strāvas plūšanas virziena. Siltuma daudzums ir tieši proporcionāls izplūdušā [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]] lielumam.

sentences:
]]
'''Gliceraldehīda-3-fostāts''' ir [[Kalvina cikls|Kalvina cikla]] produkts, kas iesaistās daudzos [[augu šūna]]s [[vielmaiņa]]s procesos kā pirmais [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Tas dod iespēju sintezēties jebkura cita veida organiskām vielām. Salīdzinājumā ar [[dzīvnieki|dzīvnieku]] [[šūna|šūnām]], [[aļģes|aļģu]] un [[augi|augu]] šūnām raksturīgas daudz lielākas [[bioķīmija|bioķīmiskās]] iespējas.

sentences: '''Talasēmija''' ir [[Ģenētika|ģenētiski]] noteikti globīna ķēžu sintēzes traucējumi. Talasēmijas sindromi apvieno vairākas slimības, jo ir iespējami vairāku veidu globīna ķēžu sintēzes traucējumi.  Visu talasēmiju gadījumā mainīta globīna  sintēze, kas rada bojātus [[Eritrocīti|eritrocītus]] — šie eritrocīti iet bojā [[Kaulu smadzenes|kaulu smadzenēs]], izraisot dažādas pakāpes [[Hemolīze|hemolīzi]].<ref>Weatherall, David J. "Ch. 47: The Thalassemias: Disorders of Globin Synthesis". In Lichtman MA, Kipps TJ, Seligsohn U, Kaushansky K, Prchal, JT. ''Williams Hematology'' (8e ed.).</ref> Talasēmijai ir divi tipi — alfa un bēta. Alfa talasēmija — ja gēnos ir līdz četrām mutācijām. Tā sastopama [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Āzija|Āzijā]]. Bēta talasēmiju var izraisīt līdz 200 gēnu mutācijas, to sastop daudz biežāk nekā alfa talasēmiju un tā vairāk raksturīga Vidējiem Austrumiem, Āzijai, Āfrikai. Ja ir vidēji smaga vai smaga anēmija eritrocītu lizēšanās dēļ, jālemj par eritrocītu masas pārliešanu.

sentences: '''Teātra mūzika''' ir [[mūzika]], kas ir komponēta vai pielāgota izrādīšanai [[Teātris|teātros]]. Teātra mūzikas žanros ietilpst [[opera]], [[balets]] un vairāki muzikālā teātra veidi, sākot no pantomīmas līdz [[Operete|operetei]] un mūsdienu skatuves [[Mūzikls|mūzikliem]] un revijiem. Vēl viena teātra mūzikas forma ir nejaušā mūzika, ko, tāpat kā radio, kino un televīzijā, izmanto, lai pavadītu darbību vai atdalītu lugas ainas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nandrolona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 19-nortestosterons,
 durabolīns
|           CAS numurs = 434-22-0
|      ķīmiskā formula = C18H26O2
|              molmasa = 274,40
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 120 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Nandrolons''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]] — [[testosterons|testosterona]] analogs, kura molekula atšķiras no testosterona tikai ar metilgrupas trūkumu pie [[steroīdi|steroīda]] "skeleta" 10. oglekļa atoma. Nandrolonam raksturīga ilgstoša iedarbība un vāji izteikts androgēnais (vīrišķās dzimumpazīmes pastiprinošais) efekts. Ievadot intramuskulāri, nandrolons iedarbības maksimumu sasniedz pēc nedēļas un iedarbība ilgst vismaz 3 nedēļas. Metabolizējas [[aknas|aknās]]; radušies ketosteroīdi izdalās ar [[urīns|urīnu]]. Nandrolona komerciālie preparāti parasti ir [[kaprīnskābe]]s vai [[fenilpropionskābe]]s [[esteri]] ('''nandrolona dekanoāts''' — ''Deca Durabolin'' vai '''nandrolona fenilpropionāts''' — ''Durabolin'').

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Citas nozīmes|zvaigzni|Saule (nozīmju atdalīšana)|Saule}}
{| class="infobox" style="width: 10em;"
|+ style="font-size:larger;" | '''Saule'''
|-
| colspan="2" style="text-align:center;" |[[attēls:Sun in February.jpg|250px]]
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Novērojamie lielumi'''
|-
| Vidējais attālums
no [[Zeme]]s
| 1,496{{E|11}} m
8,31 [[gaismas gads|gaismas minūtes]]
|-
| [[Redzamais spožums]] (''V'')
| −26,74m<ref name=nssdc>{{Tīmekļa atsauce |url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/sunfact.html |title=NASA "Sun Fact Sheet" |access-date={{dat|2009|02|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100715200549/http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/sunfact.html |archivedate={{dat|2010|07|15||bez}} }}</ref>
|-
| [[Absolūtais spožums]]
| 4,83m<ref name=nssdc/>
|-
| [[Zvaigžņu klasifikācija]]
| G2V
|-
| [[Metāliskums]]<ref>Iespējams nepareizs termins</ref>
| ''Z'' = 0,0177<ref>{{Tīmekļa atsauce| url=http://arxiv.org/abs/astro-ph/0408055| title=Solar model with CNO revised abundances| author=Montalban, Miglio, Noels, Grevesse, DiMauro| accessdate=2007. gada 30. novembrī}}</ref>
|-
| [[Leņķiskais diametrs|Leņķiskais izmērs]]
| 31,6′ — 32,7′<ref>{{Tīmekļa atsauce| url=http://education.gsfc.nasa.gov/eclipse/pages/faq.html| title=Eclipse 99 - Frequently Asked Questions| author=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]| accessdate=2007. gada 16. oktobrī| 6=| archiveurl=https://web.archive.org/web/20100527142627/http://education.gsfc.nasa.gov/eclipse/pages/faq.html| archivedate={{dat|2010|05|27||bez}}}}</ref>
|-
| [[Īpašības vārds|Īpašības vārdi]]
| solārs, saulains
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Orbitālais raksturojums'''
|-
| Vidējais attālums
no [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] centra
| ~2,5{{E|20}} m
26 000 [[gaismas gads|gaismas gadi]]
|-
| [[Galaktika|Galaktiskais]] periods
| (2,25—2,50){{E|8}} gadi
|-
| [[Ātrums]]
| ~2,20{{E|5}} m/s
(orbītā ap Galaktikas centru)
~2{{E|4}} m/s
(attiecībā pret tuvējo zvaigžņu vidējo ātrumu)
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2"  | '''Fizikālais raksturojums'''
|-
| Vidējais diametrs
| 1,392{{E|9}} m<ref name=nssdc/>
109 Zemes diametri
|-
| Ekvatoriālais [[rādiuss]]
| 6,955{{E|8}} m<ref name=sse>[http://solarsystem.nasa.gov/planets/profile.cfm?Object=Sun&Display=Facts&System=Metric Sun:Facts & figures] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080102034758/http://solarsystem.nasa.gov/planets/profile.cfm?Object=Sun&Display=Facts&System=Metric |date={{dat|2008|01|02||bez}} }} NASA Solar System Exploration page</ref>
109 Zemes ekvatoriālie rādiusi<ref name=sse/>
|-
| Ekvatoriālais [[apkārtmērs]]
| 4,379{{E|9}} m<ref name=sse/>
109 Zemes apkārtmēri<ref name=sse/>
|-
| [[Saspiedums]]
|  9{{E|−6}}
|-
| [[Virsmas platība]]
| 6,0877{{E|18}} m²<ref name=sse/>
11 990 Zemes virsmas<ref name=sse/>
|-
| [[Tilpums]]
| 1,412{{E|24}} m³<ref name=sse/>
1 300 000 Zemes tilpumi
|-
| [[Masa]]
| 1,9891{{E|30}} kg<ref name=nssdc/>
332 946 Zemes masas
|-
| [[Blīvums|Vidējais blīvums]]
| 1,408{{E|3}} kg/m³<ref name=nssdc/><ref name=sse/><ref>[http://hypertextbook.com/facts/1999/MayKo.shtml The Physics Factbook™] Edited by Glenn Elert — Written by his students.</ref>
|-
| Citi blīvumi
| Centrā: 1,5{{E|5}} kg/m³
fotosfēras apakša: 2{{E|-4}} kg/m³
kromosfēras apakša: 5{{E|-6}} kg/m³
vid. saules vainagā: 10{{E|-12}}kg/m³<ref>[http://www.astro.lsa.umich.edu/undergrad/Labs/spectro/short_spectro.html University of Michigan] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120518050816/http://www.astro.lsa.umich.edu/undergrad/Labs/spectro/short_spectro.html |date={{dat|2012|05|18||bez}} }}, Astronomy Department.</ref>
|-
| [[Brīvās krišanas paātrinājums]]
| 274,0 m/s²<ref name=nssdc/>
27,94 ''g''
28 Zemes gravitācijas<ref name=sse/>
|-
| [[Otrais kosmiskais ātrums]]
(no virsmas)
| 617,7 km/s<ref name=sse/>
55 Zemes otrie kosmiskie ātrumi<ref name=sse/>
|-
| [[Temperatūra]]
(virsmas)
| 5 778 [[kelvins|K]]<ref name=nssdc/>
|-
| Temperatūra
([[Saules vainags|Saules vainaga]])
| ~5{{E|6}} K

|-
| Temperatūra
(kodola)
| ~15,7{{E|6}} K<ref name=nssdc/>
|-
| [[Starjauda]] (Lsol)
| 3,846{{E|26}} [[wats|W]]<ref name=nssdc/>
~3,75{{E|28}} [[lūmenss|lm]]
|-
| Vidējais enerģētiskais spožums (Isol)
| 2,009{{E|7}} W m−2 sr−1
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Rotācijas raksturojums'''
|-
| [[Slīpums]]
| 7,25°<ref name=nssdc/>
(pret [[ekliptika|ekliptiku]])
67,23°
(pret [[Piena Ceļš|galaktikas]] ekvatora plakni)
|-
| [[Rektascensija]]
(Ziemeļpola)<ref name="iau-iag">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.hnsky.org/iau-iag.htm|title= Report Of The IAU/IAG Working Group On Cartographic Coordinates And Rotational Elements Of The Planets And Satellites: 2000|accessdate= 2006-03-22|first= P. K.|last= Seidelmann|author2= V. K. Abalakin|author3= M. Bursa|author4= M. E. Davies|author5= C. de Bergh|author6= J. H. Lieske|author7= J. Oberst|author8= J. L. Simon|author9= E. M. Standish|author10= P. Stooke|author11= P. C. Thomas|year= 2000|archive-date= 2011-08-10|archive-url= https://www.webcitation.org/60qCIcHwA?url=http://www.hnsky.org/iau-iag.htm}}</ref>
| 286,13°
19 h 4 min 30 s
|-
| [[Deklinācija (astronomijā)|Deklinācija]]
(Ziemeļpola)
| +63,87°
63°52' Ziemeļi
|-
| Sideriskais [[rotācijas periods]]
(16° platuma grādos)
| 25,38 dienas<ref name=nssdc/>
25 d 9 h 7 min 13 s<ref name="iau-iag"/>
|-
| (uz ekavtora)
| 25,05 dienas<ref name=nssdc/>
|-
| (polos)
| 34,3 dienas<ref name=nssdc/>
|-
| Rotācijas ātrums
(uz ekvatora)
| 7,284{{E|3}} km/h
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2"  | '''Fotosfēras sastāvs (pēc masas)'''
|-
|  [[ūdeņradis]]
|  73,46%<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://solar-center.stanford.edu/vitalstats.html | title=The Sun's Vital Statistics | work=Stanford Solar Center | accessdate=2008-07-29}}, citing
{{Grāmatas atsauce | last = Eddy | first = John | authorlink = | coauthors = | title = A New Sun: The Solar Results From Skylab | publisher = NASA SP-402 | date = 1979 | location = Washington, D.C | pages = 37 | url = http://solar-center.stanford.edu/vitalstats.html | doi = | id = | isbn =}}</ref>
|-
|  [[hēlijs]]
|  24,85%
|-
|  [[skābeklis]]
|   0,77%
|-
|  [[ogleklis]]
|   0,29%
|-
|  [[dzelzs]]
|   0,16%
|-
|  [[sērs]]
|   0,12%
|-
|  [[neons]]
|   0,12%
|-
|  [[slāpeklis]]
|   0,09%
|-
|  [[silīcijs]]
|   0,07%
|-
|  [[magnijs]]
|   0,05%
|}

sentences: '''Atropīns''' (C17H23NO3) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[beladonna]]s, [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[mandragora]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Atropīns tiek klasificēts kā [[antiholīnerģiska viela]], tam ir vairāki nozīmīgi medicīniski pielietojumi. Atropīnu lieto kā [[pretinde|pretindi]] pēc saindēšanās ar [[fosfororganiski savienojumi|fosfororganiskiem savienojumiem]], to lieto [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]] (lai paplašinātu acu zīlītes) un injicē [[bradikardija]]s gadījumā (lai paātrinātu sirdsdarbību).

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Iļģuciems
|attels             =
|paraksts           = Lidoņu iela, [[2009. gads|2009]]. gads
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Nordeķi]]
|platiba            = 2,442 km²
|iedzivotaju_skaits = 21 715 ([[2020. gads|2020]])
|iever_celtnes      = [[Nordeķu muiža]]
|udenstilpnes       = [[Daugava]]
|parki              = [[Nordeķu parks]]
|autobuss           = [[3. autobusu maršruts (Rīga)|3.]] [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13.]] [[30. autobusu maršruts (Rīga)|30.]] [[54. autobusu maršruts (Rīga)|54.]]
|trolejbuss         = [[9. trolejbusu maršruts (Rīga)|9.]] [[25. trolejbusu maršruts (Rīga)|25.]]
|tramvajs           = [[5. tramvaju maršruts (Rīga)|5.]]
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1007<br />LV-1055
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/ilguciems/ apkaimes.lv]
}}

sentences: {{Commonscat|Figure skaters from Ukraine}}

sentences: '''B grupa''' ir [[Motoru sports|autosporta]] termins, ar kuru tiek apzīmēts 1982. gadā konkretizēts [[Gran Turismo|''Gran Turismo'' automobiļu]] nolikums. Šī automobiļu klasifikācija ieguva lielu popularitāti pateicoties [[Pasaules rallija čempionāts|pasaules rallija čempionātam]], kurā tās automobiļi tika izmantoti no 1982. līdz 1986. gadam. B grupas nolikums veicināja dažu no visjaudīgāko un ātrāko sacīkšu automobiļu izveidi, kādu [[Autorallijs|rallijsports]] jebkad bija redzējis un tas bieži tiek dēvēts par rallija zelta laikmetu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.topgear.com/uk/photos/the-corner-that-killed-group-b-2013-5-19|title=The corner that killed Group B - BBC Top Gear|website=web.archive.org|access-date=2021-10-05|date=2013-06-07|archive-date=2013-06-07|archive-url=https://web.archive.org/web/20130607090023/http://www.topgear.com/uk/photos/the-corner-that-killed-group-b-2013-5-19}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Belituna
|attēls              = Tanjung Tinggi Beach.jpg
|attēla paraksts     = Belitunas salas piekraste
|attēla izmērs       =
|vietaskarte        = Indonēzija
|alt karte = Indonesia relief location map.jpg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Dienvidaustrumāzija]]
|arhipelāgs          = [[Lielās Zunda salas]]
|latd=2|latm=50|lats= |latNS=S |longd=107|longm=55|longs= |longEW=E
|platība             = 4800
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Tadžams]]
|augstums            = 500
|salu skaits         =
|valsts              = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Banka-Belituna]]
|iedzīvotāji         = 262357
|iedzīvotāju gads    = 2010
|blīvums             = 54.6
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Tandžunpandana]]
|piezīme =
}}
'''Belituna''' ({{val|id|Pulau Belitung}}) ir [[Indonēzija]]i piederoša sala [[Karimatas šaurums|Karimatas šaurumā]] starp [[Sumatra|Sumatru]] dienvidrietumos un [[Kalimantāna|Kalimantānu]] ziemeļaustrumos un starp [[Javas jūra|Javas jūru]] dienvidos un [[Dienvidķīnas jūra|Dienvidķīnas jūru]] ziemeļos; [[Gaspara šaurums]] to atdala no [[Banka (sala)|Bankas]] salas rietumos. Salas reljefs lēzeni paugurains, augstākais punkts ap 500 m vjl.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jehuda Leibs Ašlags
|     vārds_orig = רַבּי יְהוּדָה לֵיבּ הַלֵּוִי אַשְׁלַג
|         attēls = Baal Sulam yehuda ashlag.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Lodza]], [[Polijas Karaliste (1815—1915)]]<br />({{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], {{ISR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[rabīns]], kabalists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jehuda Leibs Halevi Ašlags''' ({{val-he|רַבּי יְהוּדָה לֵיבּ הַלֵּוִי אַשְׁלַג}}) jeb '''Baals Hasulams''' ({{Unicode|בַּעַל הַסּוּלָם}};{{Dat|1884|10|4|N}}—{{Dat|1954|10|6|N}}) bija viens no ievērojamākajiem 20. gs. kabalas skolotājiem. Viņš ieradās [[Izraēla]] zemē 1921. gadā un drīz vien nodibināja draudzīgas attiecības ar aškenazu ebreju virsrabīnu [[Ābrams Īzaks Kūks|Ābramu Īzaku Kūku]], kas Ašlagu atzina par vienu no dižākajiem [[Īzaks Luria|Īzaka Lurias]] sekotājiem. Viņš ir sarakstījis apjomīgus komentārus par kabalas pamattekstiem ''Zohar'' (1943) un [[Īzaks Luria|Īzaka Luria]] uzskatu apkopojumu ''Ec haim'' ("Dzīvības koks"). Abi šie darbi nodrošināja viņam pagodinošu pievārdu ''Baal Hasulam'' („Vadītāju meistars"). Viens no šobrīd pazīstamākajiem Jehudas Ašlaga sekotājiem ir [[Kabala|kabalists]], [[PhD]], MSc biokibernētikā, [[Ontoloģija|ontoloģijas]] un izziņas teorijas profesors Mihaels Laitmans (Dr. Michael Laitman).

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Dienvidamerikā|Čīle]]
[[Kategorija:Dienvidamerika]]

sentences:
''Sīkākus datus par to, kas ir sārmu metāli, var atrast galvenajā rakstā par [[sārmu metāli]]em''.
{{Commonscat|Alkali metals}}

sentences:
un citus kontinentus, kuri ir atdalīti ar frontālām robežām]]
'''Gaisa masa''' ir plašs [[atmosfēra]]s apakšējās daļas ([[troposfēra]]s) apgabals ar līdzīgām fizikālajām īpašībām.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Liels [[gaiss|gaisa]] apjoms, kura horizontālie izmēri ir dažus simtus līdz dažus tūkstošus kilometru lieli, bet vertikālie tikai dažus kilometrus lieli. Vienai un tai pašai gaisa masai raksturīga [[temperatūra]]s aptuvena vienlīdzība, tajā nevar būt vienlaicīgi, piemēram, gan aukstais arktiskais, gan siltais tropiskais gaiss.

sentences: '''Akselerometrs''' ir ierīce, kas mēra relatīvo [[paātrinājums|paātrinājumu]] (pārslodzi) — starpību starp objekta īsto paātrinājumu un [[Brīvās krišanas paātrinājums|gravitācijas paātrinājumu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Četras istabas
| operators =
| attēls = Four rooms ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija
| režisors = * [[Elisone Andersa]]
* [[Aleksandrs Rokvels]]
* [[Roberts Rodrigess]]
* [[Kventins Tarantīno]]
| producents = [[Lorenss Benders]]
| scenārijs = * Elisone Andersa
* Aleksandrs Rokvels
* Roberts Rodrigess
* Kventins Tarantīno
| aktieri = * [[Tims Rots]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Dženifere Bīlsa]]
* [[Pols Kalderons]]
* [[Semija Deivisa]]
* [[Valērija Golino]]
* [[Madonna (mūziķe)|Madonna]]
* [[Deivids Provals]]
* [[Aiona Skaja]]
* Kventins Tarantīno
* [[Lili Teilore]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Temlina Tomita]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Four Rooms''
| studija = ''A Band Apart''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[|Miramax|Miramax Films]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1995|12|25}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2807203329/weekend/|title=Four Rooms |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Četras istabas"''' ({{Val|en|Four Rooms}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[antoloģija]]s melnā [[kinokomēdija]], kuras režisori un scenārija autori ir [[Elisone Andersa]], [[Aleksandrs Rokvels]], [[Roberts Rodrigess]] un [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tims Rots]], [[Antonio Banderass]], [[Dženifere Bīlsa]], [[Pols Kalderons]], [[Semija Deivisa]], [[Valērija Golino]], [[Madonna (mūziķe)|Madonna]], [[Deivids Provals]], [[Aiona Skaja]], Kventins Tarantīno, [[Lili Teilore]], [[Marisa Tomeja]] un [[Temlina Tomita]].

sentences:
, ievests un naturalizēts [[Amerika|Amerikā]] no [[Eirāzija]]s kā nezāle.]]
'''Sveša suga''' (''alien species'') — konkrētai [[teritorija]]i vai konkrētam [[biotops|biotopam]] neraksturīga [[suga]], kura teritorijā vai biotopā nokļuvusi dabiski vai ar [[cilvēks|cilvēka]] palīdzību.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Geocell''<br />''ჯეოსელი''
| logo             = geocell_logo.png
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = pievienots ''[[Silknet]]''
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1996. gads
| founder          =
| defunct          = 2018. gads
| location_city    = [[Tbilisi]]
| location_country = {{GEO}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Silknet]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://geocell.ge geocell.ge]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Geocell''''' ({{val|ka|ჯეოსელი}}) ir [[Gruzija]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] operators. Tas kā uzņēmums tika dibināts 1996. gadā, bet kopš 2018. gada ir zīmols telesakaru uzņēmumā ''[[Silknet]]'', kas savukārt pieder investīciju grupai ''[[Silk Road Group]]''.

sentences:
'''Arima''' var būt:
* [[Ko Arima]] (有馬 洪; 1917) — japāņu futbolists;
* [[Haruo Arima]] (有馬 暎夫) — japāņu futbolists.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija nitrāta struktūrformula

Nātrija nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = Čīles salpetris,
 nātrija salpetris
|           CAS numurs = 7631-99-4
|      ķīmiskā formula = NaNO3
|              molmasa = 85
|              blīvums = 2300
|  kušanas temperatūra = 580 K (307 °C)
| viršanas temperatūra = 653 K (380 °C) — sadalās
| šķīdība ūdenī        = 92,1 g/100 ml (25 °C)
180 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija nitrāts''' (NaNO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Līdz 19. gs. tas bija galvenā [[slāpeklis|slāpekļa]] savienojumu ([[slāpekļskābe]]s) izejviela. Lielākās nātrija nitrāta atradnes atrodas [[čīle|Čīlē]], tāpēc to dažreiz sauc arī par '''Čīles salpetri'''.

sentences: '''Micēlijs''' (no {{val|grc|μύκης}} ''(múkēs)'' — 'sēne') jeb '''sēņotne''' ir [[sēne|sēņu]] organisma paslēptā daļa, kas var atrasties zem [[sūnas|sūnām]], koku mizas, vai vienkārši zemē. Tas ir smalks tīklveida veidojums, veidots no ļoti smalkām pavedienveida [[hifas|hifām]], kas izplešas tālu prom no sēnes [[augļķermenis|augļķermeņa]]. Micēlijs var būt vienšūnas jeb ''rizomicēlijs'' (zemākajām sēnēm) vai daudzšūnu (augstākajām sēnēm). Sēņotne kalpo gan kā barības uzsūcējs, gan arī priekš [[veģetatīvā vairošanās|veģetatīvās vairošanās]]. Primitīvākajām sēnēm micēlija var arī nebūt. Sēņu organisms galvenokārt attīstās no [[sporas|sporām]], kas labvēlīgos apstākļos izdīgst un izveido sēņotni.

sentences: '''AFI 100 gadi... 100 filmas''' ({{Val|en|AFI's 100 Years...100 Movies}}) ir 100 izcilāko [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filmu saraksts, kā to noteicis [[Amerikas Kinoinstitūts]], aptaujājot vairāk nekā 1500 filmu nozares pārstāvjus, kuri izvēlējās no 400 nominēto filmu saraksta. 100 labāko amerikāņu filmu sarakstu atklāja 1998. gadā, bet atjaunināja 2007. gadā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Antártida Argentina
|    pilnais_valsts_nosaukums = <small>Provincia de Tierra del Fuego, Antártida e Islas del Atlántico Sur</small>
|            valsts_nosaukums = Argentine Antarctica
|               karoga_attēls =Bandera_de_la_Provincia_de_Tierra_del_Fuego.svg
|            karoga_nosaukums = Ugunszemes, Antarktikas un Dienvidatlantijas salu provinces karogs
|              ģerboņa_attēls =Escudo_de_la_Provincia_de_Tierra_del_Fuego.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ugunszemes, Antarktikas un Dienvidatlantijas salu provinces ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 90px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = Antarctica,_Argentina_territorial_claim.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ušvaja]] ([[Ugunszeme|Ugunszemē]])
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
| largest_settlement_type = stacija
|             lielākā_pilsēta = [[Eduardofreja]] ([[Čīle]])
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda|spāņu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls =
|                valsts_galva =
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Argentīna]]s pretenzija Antarktikā
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Nodibināta
|          neatkarības_datums = [[1908]].g. 21. jūlijā
|                 platība_km2 = 965597
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2008
|          iedzīvotāju_skaits = 165 - 300
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta =
|                valūtas_kods =
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -2
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Argentīnas Antarktīda''' ({{val-es|Antártida Argentina}}) ir [[Argentīna]]s pretenzija [[Antarktika|Antarktikā]], kas oficiāli veido [[Tjerra del Fuego, Antarktīda un Dienvidatlantijas salas|Ugunszemes, Antarktīdas un Dienvidatlantijas salu]] provinces distriktu. Daļēji pārklājas ar [[Britu Antarktiskā Teritorija|Apvienotās Karalistes]] un [[Čīles Antarktiskā teritorija|Čīles]] pretenzijām. Teritoriju ierobežo 60° dienvidu paralēle un 25° un 74° rietumu garuma meridiāni. Teritorija aptver [[Antarktīdas pussala|Antarktīdas pussalu]], [[Dienvidorkneju salas|Dienvidorkneju]] un [[Dienvidšetlendu salas]], kā arī lielāko daļu [[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes šelfa ledāja]].

sentences:
, bulgāru [[haiduks]] un revolucionārs]]
{{cita nozīme|apmatojumu|ciemu Lazdukalna pagastā|Ūsa (Lazdukalna pagasts)}}
'''Ūsas''' ir [[sejas apmatojums]], kas aug uz cilvēka virslūpas. To var papildināt arī kāds [[bārda]]s veids, kas nosedz lielāko daļu sejas lejasdaļas. Ūsas parasti aug dzimumbriedumu sasniegušiem [[vīrietis|vīriešiem]] (retumis var būt [[sieviete|sievietēm]] [[hormoni|hormonālu]] traucējumu rezultātā).

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Kalnu slimība''' (arī '''augstuma slimība''') ir veselības traucējumi, kas rodas atrodoties lielā [[Absolūtais augstums|augstumā]], ko izraisa mazāka [[skābeklis|skābekļa]] koncentrācija gaisā, nekā tā, kam cilvēks bija iepriekš pielāgojies. Galvenie simptomi ir [[galvassāpes]], [[vemšana]], [[nogurums]] un [[bezmiegs]]. Kalnu slimība var progresēt smagākos stāvokļos: [[augstkalnu plaušu tūska|augstkalnu plaušu tūskā]] (''High Altitude Pulmonary Edema'', HAPE), kas rada [[aizdusa|aizdusu]], un [[augstkalnu smadzeņu tūska|augstkalnu smadzeņu tūskā]] (''High Altitude Cerebral Edema'', HACE), kas rada apjukumu.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Fēniksa salas
|attēls              = Nikumaroro Lagoon Entrance AKK.jpg
|attēla paraksts     = [[Nikumaroro]] atola lagūna
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns#Kiribati
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=3|latm=40|lats= |latNS=S |longd=172|longm=20|longs= |longEW=W
|platība             = 27.77
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 10
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valsts
|valsts adm vienība        = {{KIR}}
|valsts adm vienības tips1  = Teritorija
|valsts adm vienība1        = {{UMI}}
|iedzīvotāji         = 41
|iedzīvotāju gads    = 2005
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Fēniksa salas''' ({{val-en|Phoenix Islands}}) ir [[koraļļi|koraļļu]] [[sala|salu]] un [[atols|atolu]] arhipelāgs [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] centrālajā daļā.<ref>{{PZT|206}}</ref> Sastāv no astoņiem atoliem, divām atsevišķām salām un diviem pārplūstošiem [[koraļļu rifs|koraļļu rifiem]]. Arhipelāgs ietilpst [[Kiribati]] valsts sastāvā, bet tam ģeogrāfiski tiek pieskaitītas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] neinkorporētās teritorijas [[Haulenda sala]] un [[Beikera sala]]. Apdzīvots ir tikai [[Kantona (atols)|Kantonas]] atols. 2008. gadā izveidotā Fēniksa salu aizsargājamā teritorija ''(Phoenix Islands Protected Area)'' ir lielākā jūras aizsargājamā teritorija Klusajā okeānā (408 250 km²), un 2010. gadā tā tika iekļauta [[UNESCO]] [[Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.phoenixislands.org/index.php |title=Phoenix Islands Protected Area |access-date={{dat|2014|10|28||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/60qI4Mz8o?url=http://www.phoenixislands.org/index.php |archivedate={{dat|2011|08|10||bez}} }}</ref>

sentences: '''Nacionālās atjaunošanas valdības hunta''' ({{val-es|Junta de Gobierno de Reconstrucción Nacional}}) bija [[Nikaragva]]s oficiālā valdība no {{dat|1979|7|19|Ģ}} līdz {{dat|1985|1|10|D}}. To pārvaldīja [[Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte]]s (FSLN) Nacionālā Valde.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

sentences: '''Jevhens Petruševičs''' ({{val|uk|Євген Петрушевич}}; dzimis 1863. gada 13. novembris, [[Austrijas Impērija]], miris 1940. gada 29. augustā, [[Berlīne|Berlīnē]], [[Trešais reihs]]) bija [[Ukraiņi|ukraiņu]] jurists, Austrijas parlamenta (1907—1918) un [[Galīcijas Seims|Galīcijas Seima]] (1910—1914) deputāts. Pēc Austroungārijas sabrukuma ukraiņu apdzīvotajās teritorijās pasludinātās [[Rietumukrainas Tautas Republika]]s (RUTR) Ukrainas Nacionālās padomes priekšsēdētājs (prezidents).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(II) hlorīda kristālrežģis

Nedaudz oksidējies dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts
|       citi nosaukumi = dzelzs dihlorīds
|           CAS numurs = 7758-94-3
16399-77-2 (dihidrāts)
13478-10-9 (tetrahidrāts)
|      ķīmiskā formula = FeCl2
|              molmasa = 126,751
|              blīvums = 3160
|  kušanas temperatūra = 677 °C
| viršanas temperatūra = 1023 °C
| šķīdība ūdenī        = 64,4 g/100 mL (10 °C),
68,5 g/100mL (20 °C),
105,7 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(II) hlorīds''' jeb '''dzelzs dihlorīds''' (FeCl2) ir divvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīrs dzelzs dihlorīds ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas gaisā kļūst dzeltenīga, jo veidojas [[dzelzs trihlorīds]]. Uzsūcot gaisā esošo ūdeni, dzelzs dihlorīds kļūst zaļgans. Dzelzs(II) hlorīds labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[etanols|spirtā]], [[acetons|acetonā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. No ūdens šķīdumiem zem 12,3 °C izkristalizējas [[kristālhidrāts]] FeCl2 · 6H2O; no 12,3 °C līdz 76,5 °C — FeCl2 · 4H2O; virs 76,5 °C — FeCl2 · 2H2O, kas temperatūrās virs 120 °C pāriet monohidrātā FeCl2 · H2O. Dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts ir zilganzaļi, gaisā izplūstoši [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli.

sentences: '''U kvarks''' jeb augšējais (''up'') kvarks - pirmās ģimenes [[kvarks]], pats vieglākais no kvarkiem. Ietilpst [[nukloni|nuklonu]] sastāvā. U kvarka eksistence tika teorētiski pamatota 1964. gadā, eksperimentāli u kvarks tika atklāts 1967. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         platums = 240px
|          attēls = Yellow bellied weasel, Shillong, India.jpg
|   att_nosaukums =
|          valsts = Animalia
|       valsts_lv = Dzīvnieki
|            tips = Chordata
|         tips_lv = Hordaiņi
|           klase = Mammalia
|        klase_lv = Zīdītāji
|           kārta = Carnivora
|        kārta_lv = Plēsēji
|          dzimta = Mustelidae
|       dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|     apakšdzimta = Mustelinae
|  apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
|           ģints = Mustela
|        ģints_lv = Sermuļi
|            suga = Mustela kathiah
|         suga_lv = Dzeltenvēdera zebiekste
|        binomial = Mustela kathiah <small>([[Brian Houghton Hodgson|Hodgson]], 1835)</small>
|       izplatība =
|     kategorijas = nē
}}
'''Dzeltenvēdera zebiekste''' (''Mustela kathiah'') ir neliels [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[Plēsēji|plēsējs]]. Dzīvo [[Butāna]]s, [[Ķīna]]s, [[Indija]]s, [[Bangladeša]]s, [[Laosa]]s, [[Birma]]s, [[Nepāla]]s, [[Pakistāna]]s, [[Taizeme]]s, [[Vjetnama]]s un, iespējams, [[Taivāna (sala)|Taivānas]] teritorijās.<ref>[http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/41655/0 Mustela kathiah (Yellow-bellied Weasel)<!-- Bota izveidots nosaukums -->]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Tomass Holopainens
|Attēls           = Tuomasautograph2004.JPG
|Att_izm          = 200 px
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1976|12|25}}
|Vieta_dz         = {{vieta|Somija|Kitē}}
|Instrumenti      = [[sintezators]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[balss]]
|Žanrs            = [[simfoniskais metāls]]
[[pauermetāls]]
[[gotiskais metāls]]
|Nodarbošanās     = [[komponists]] ,[[dzejnieks]], [[mūzikas producents]]
|Gadi             = [[1992]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Spinefarm Records|Spinefarm]], [[Nuclear Blast]], [[Roadrunner Records|Roadrunner]], [[Century Media]], [[Drakkar Entertainment]]
|Mlapa            = [http://www.tuomasholopainen.net/ http://www.tuomasholopainen.net/]
|Dzimums          = v
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
|name=Džavoļavaroša
|iucn_category=III
|photo=Đavolja Varoš.jpg
|photo_caption=
<!-- map -->
|map= Serbija#Eiropa
|map_image=
|map_size=
|map_caption=
|relief=yes
|location=Kuršumlijas kopiena, [[Toplicas apgabals]], [[Serbija]]
|nearest_city=[[Niša (pilsēta)|Niša]]
|nearest_town=Kuršumlija
| latd                  = 42.9925
| longd                 = 21.407222
|area_km2=0.67
|designation=<!-- dates & info -->
|authorized=
|visitation_num=
|visitation_year=
|visitation_ref=
|governing_body=
|administrator=<!-- website, embedded -->
|website={{URL|http://www.djavoljavaros.com/}}
|embedded=
}}
<mapframe text="Peizli katedrāle" width=280 height=280 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q341936"
}
</mapframe>
'''Džavoļavaroša''' ({{Val-sr|Ђавоља варош}}, kas nozīmē "Velna pilsēta"), ir savdabīgs klinšu veidojums no [[erozijas stabi]]em, kurš atrodas [[Serbija|Serbijas]] dienvidos Radana kalna dienvidu nogāzē, Džakes ciema<ref name="cudo">{{Atsauce|last=Dragan Borisavljević|first=|title=Đavolja varoš na putu za svetsko čudo|journal=Politika|pages=|language=Serbian|date=8 July 2009|url=http://www.politika.rs/sr/clanak/94619/Davolja-varos-na-putu-za-svetsko-cudo}}</ref> teritorijā, Kuršumlijas kopienā 27 km uz DA no [[Kuršumlija]]s [[pilsētciemats|pilsētciemata]] [[Toplicas apgabals|Toplicas apgabalā]] ap 700 m virs jūras līmeņa.<ref name="djavoljavaros">[http://www.djavoljavaros.com/index.php?cmbJezik=3 djavoljavaros.com: Джаволя-Варош (Город Дьявола)]</ref><ref>[http://www.discoverserbia.org/sr/jugoistocna-srbija/djavolja-varos Discover Serbia: Đavolja Varoš]</ref>

sentences:
{{Basketbolista infokaste
 |            vārds = Mārtiņš Grundmanis
 |       vārds_orig =
 |           attēls = Mārtiņš Grundmanis.jpg
 |          att_izm =
 |         paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |      pilns vārds =
 |           dz_dat = {{dat|1913|11|18}}
 |          dz_viet =
 |          mir_dat = {{mdv|1944|11|30|1913|11|18}}
 |         mir_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
 |          tautība = Latvietis
 |           garums =
 |            svars =
 |              poz = {{basketbola pozīcija|a}}
 |          kar_sāk =
 |         kar_beig =
 |             alga =
 |          iesauka =
<!------ Izglītība ------>
 |       vidusskola =
 |          koledža =
 |       augstskola =
 |     universitāte =
 |       izgl iest1 =
 |   izgl iest1_nos =
 |       izgl iest2 =
 |   izgl iest2_nos =
<!------ Kluba informācija ------>
 |              kom =
 |           numurs =
 |            amats =
 |             līga =
<!------ Drafts ------>
 |          b_klubs =
 |           drafts =
 |          dr_gads =
 |          dr_līga =
 |           dr_kom =
<!------ Profesionālie klubi ------>
 |         kl_sez 1 =
 |          klubs 1 =
 |         kl_sez 2 =
 |          klubs 2 =
 |         kl_sez 3 =
 |          klubs 3 =
<!------ Karjeras statistika ------>
 |   karj stat līga =
 |      karj stat 1 =
 | karj stat 1_dati =
 |      karj stat 2 =
 | karj stat 2_dati =
 |      karj stat 3 =
 | karj stat 3_dati =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |       taut_sez 1 =
 |           taut 1 = {{Bk|LAT}}
<!------ Trenera karjera ------>
 |   tr_klubs_sez 1 =
 |       tr_klubs 1 =
 |   tr_klubs_sez 2 =
 |       tr_klubs 2 =
<!------ Papildinformācija ------>
 |       sasniegumi =
 |           aģenti =
 |            slavz =
 |          dzimums =
 |        atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |    rādīt_medaļas = nē
 |      headercolor =
 |   medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[basketbols]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Latvija}}}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts basketbolā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold2|[[1935. gada Eiropas čempionāts basketbolā|Šveice 1935]]}}
}}
'''Mārtiņš Grundmanis''' (dzimis {{dat|1913|11|18}}, miris {{dat|1944|11|30}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/martins-grundmanis-225 |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|12|05||bez}} |archive-date={{dat|2017|12|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20171205194723/http://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/martins-grundmanis-225 }}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[basketbolists]], [[Latvijas basketbola izlase]]s dalībnieks.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Liede
  | attēls            = Liede.JPG
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Liede ziemā
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
  | izteka            = pie [[Elstes|Elstēm]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Aiviekste]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{LAT}}
  | garums            = 60
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 47
  | caurtece          =
  | gada_notece       = 0,106
  | baseins           = 358
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Nidrīte]], [[Ušurupe]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=6 | sāk_plat_s=34 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=54 | iet_plat_s=34 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=43 | iet_gar_s=28 | iet_gar_EW=E
}}
'''Liede''' (augštecē '''Liedīte''') ir [[Aiviekste]]s labā pieteka [[Gulbenes novads|Gulbenes]] un [[Madonas novads|Madonas]] novados. Tek cauri [[Daukstu pagasts|Daukstu]], [[Jaungulbenes pagasts|Jaungulbenes]], [[Dzelzavas pagasts|Dzelzavas]], [[Līgo pagasts|Līgo]] un [[Indrānu pagasts|Indrānu]] pagastam.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Alas infokaste
|name=Špannāgela ala
|photo=Kolkgang.jpg
|photo_caption=Kolkas ejas (''Kolkgang'') galerijā
| map = Austrija#Eiropa
| relief  = yes
|location=Hintertuksa, [[Tirole]], [[Austrija]]
| lat_d = 47.08028 | lat_NS = N
| long_d = 11.67167 | long_EW = E
|coordinates={{coord|47.08028|N|11.67167|E|region:AT-7|format=dms|display=inline,title}}
|geology=Hohštegenas kaļķakmens (marmors)
|discovery=1919
|show_cave=1994
|lighting=elektrība
|show_cave_length=500 m
|website=}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Manobo
|attēls          =
|image_caption   = Manobo sievietes tradicionālos tērpos Kaamulana svētkos
|native_name = ''Manuvu''
|skaits=749 042<ref name=govph/>
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[manobo valodas]]
[[sebuāņu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]], [[islāms]]
|grupas=
|radi= [[lumadi]], [[moro]], [[visaji]]
}}
'''Manobo''' (''Manuvu'') ir tauta [[Filipīnas|Filipīnās]], viena no [[Mindanao]] salas aborigēnajām etniskajām kopienām; tiek pieskaitīta [[lumadi|lumadu]] tautām. Manobo kopskaits tiek lēsts ap 0,8 miljoniem un tie izklaidus veidā apdzīvo plašas teritorijas Mindanao centrālajā un ziemeļaustrumu daļā, kā arī vairākus izolētus areālus salas dienvidos un dienvidrietumos.<ref name=govph>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/manobo/ |title=Peoples of the Philippines: Manobo |access-date={{dat|2024|02|24||bez}} |archive-date={{dat|2022|07|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220724070850/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/manobo/ }}</ref> Provinces ar vislielāko manobo īpatsvaru ir [[Dienvidagusana]] (33,3 %) un [[Rietumdavao]] (24,9 %), kā arī [[Dienvidsurigao]] (12 %), [[Sultankudarata]] (7,1 %), [[Ziemeļagusana]] (6,3 %) un [[Ziemeļkotabato]] (4,6 %).<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref><ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/manobo/ Ethnic Groups of the Philippines. Manobo]</ref> Manobo runā aptuveni 15 [[manobo valodas|manobo grupas]] valodās; oficiālā saziņā bieži izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]], [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un [[angļu valoda|angļu]] valodas.

sentences:
[[Kategorija:Kosmosa kuģi| ]]
[[Kategorija:Prototipi]]

sentences: '''31. augusts''' ir gada 243. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (244. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 122 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nebeidzamā dzeja
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|554,706}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3825436161/weekend/|title=
Endless Poetry |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|1}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| valsts = * {{CHI}}
* {{FRA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2016|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| izplatītājs =
| studija =
| operators =
| oriģinālnos = ''Poesía sin fin''
| mūzika =
| aktieri = * [[Brontiss Hodorovskis]]
* [[Adans Hodorovskis]]
* Pamela Floresa
* Pamela Floresa
* Alehandro Hodorovskis
| scenārijs = Alehandro Hodorovskis
| producents = Havjers Gerrero
| režisors = [[Alehandro Hodorovskis]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Endless Poetry.jpg
| imdb =
}}'''"Nebeidzamā dzeja"''' ({{Val|es|Poesía sin fin}}) ir 2016. gada [[Čīle|Čīles]] un [[Francija|Francijas]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Alehandro Hodorovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brontiss Hodorovskis]], [[Adans Hodorovskis]] un [[Pamela Floresa]]. "Nebeidzamā dzeja" ir turpinājums autobiogrāfiskajai filmai "[[Realitātes deja]]" (2013), kas fokusējās uz Hodorovska bērnību [[Tokopilja|Tokopiljas]] pilsētā.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Belgradas Universitāte
|native_name   = Универзитет у Београду
|image             = Belgrad_Universität_Kolarac.JPG
|image_name    =
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1808. gads
|vision            =
|type              =
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
|map_type            = Serbija#Eiropa
|latd  = 44.818611
|longd = 20.4575
|academic_staff    = 4 834 (2018–19)
|administrative_staff  = 3724 (2016–17)
|students          = 97 696 (2018–19)
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Serbija|Belgrada}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              = University_of_Belgrade_logo.png
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences: '''El Ninjo''' ({{val|es|El Niño}} — 'mazulis') ir globāla rakstura dabas parādība, kas aptver [[okeāns|okeānu]] un [[atmosfēra|atmosfēru]]. El Ninjo un pretēja rakstura parādība — ''[[La-Ninja]]'' — ir visizteiktākās globālās cikliskās klimata izmaiņas, kas izpaužas vairāku gadu laikā<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://lindishhh.blogspot.com/2005/10/kas-ir-el-ninjo-un-la-ninja.html |title=Kas ir „El-Ninjo” un „La-Ninja”??? |access-date={{dat|2008|05|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071124152947/http://lindishhh.blogspot.com/2005/10/kas-ir-el-ninjo-un-la-ninja.html |archivedate={{dat|2007|11|24||bez}} }}</ref>. El Ninjo ir anomāli liels (virs 0,5 °C vairāk nekā 5 mēnešu laikā) [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] virsmas ūdeņu [[temperatūra]]s pieaugums (attiecīgi La Ninja ir šo ūdeņu temperatūras kritums). Šāda pasiltināšanās notiek neregulāri ik pēc 2 līdz 7 gadiem un turpinās parasti 1—2 gadus. El Ninjo ietekme uz [[dienvidu puslode]]s un visas pasaules [[klimats|klimatu]] ir milzīga.

sentences: '''Alerģija''' ir organisma reakcija uz organismā vai vidē esošām specifiskām vielām — [[alergēns|alergēniem]]. Alerģijai parasti ir nepatīkamas izpausmes, piemēram, [[nātrene]], [[dermatīts]], [[tūska]], izsitumi, alerģiskas [[iesnas]], šķaudīšana.

sentences:
{{infobox
|bodyclass      = vcard
|bodystyle      = width:21em;

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Vensku Edvarts
| vārds_orig = ''Edvarts Skujenieks''
| attēls = Vensku Edvarts.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1855
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 9
| dz_vieta = [[Sesavas pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1897
| m_mēnesis = 05
| m_diena = 25
| m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| bērni = [[Marģers Skujenieks]], [[Biruta Skujeniece]]
| paraksts =
| pseidonīms = Rietums, Austrums, Rietuma Eidis, H. Soģenieks, Haralds, E. Jenēe.
| nodarbošanās = [[rakstniecība]], [[žurnālistika]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods =
| žanri = [[Dzeja]], [[proza]]
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allargentums
|attēls=
|klase=[[Antimonīdu minerāls]]
|ŠtruncaID=2/A.02-10
|ķīm_formula=(Ag1-xSbx) x=0,009—0,16
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaiši sudrabaina
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīga
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=10
}}

sentences: '''Erodētā augsne''' ir viens no [[augsne|augšņu]] tipiem. [[Ūdens|Ūdens]], [[vējš|vēja]] un cilvēka darbības rezultātā augsnes masas pārvietošanās pa paugura [[nogāze|nogāzēm]] uz leju novērojama [[tīrums|tīrumos]], bet gandrīz nemaz tā nav novērojama [[mežs|mežos]], kur arī stāvās nogāzes nereti saglabājies normāls velēnu vidēji vai stipri [[podzolētā augsne|podzolēto augšņu]] profils. Tīrumos [[denudācija]]s rezultātā augsnes profils saīsināts, samērā bieži virsotnēs un stāvās nogāzēs atsedzas karbonātiem bagāti cilmieži, uz kuriem veidojas sekundāras velēnu karbonātu augsnes, kur maz trūdvielu (0,4–1,5%). [[Trūdvielas|Trūdvielu]] horizonta biezums lielākoties ir tāds pats kā [[aršana]]s dziļums, trūdvielu daudzums atkarīgs no augsnes mēslošanas un apstrādāšanas kvalitātes. Nogāžu apakšējā daļā krājas denudācijas produkti, veidojot pauguru pakājēs noaru kāpes. Pēc šo kāpju augstuma var relatīvi spriest par attiecīgā paugura kultivēšanas ilgumu. Augšņu īpašības paugurainēs mainās likumsakarīgi pa nogāzi uz leju: nogāzes lejasdaļā podzolēšanās process vienmēr izpaužas spilgtāk, palielinās augsnes skābums, līdz ar to samazinās augiem uzņemamo [[fosfors|fosfora]] savienojumu daudzums, palielinās trūdvielu horizonta biezums, kas sasniedz pat 1,5–2 m. Starppauguru ieplakās savukārt izveidojušās purvainās un [[purva augsne|purvu augsnes]]. Pauguraiņu augšņu uzlabošanas pasākumi atkarībā no augšņu īpašībām jāveic diferencēti — pauguru erodētās augsnes pastiprināti jāmēslo ar organiskajiem mēslošanas līdzekļiem, turpretī pauguru pakājes jākaļķo.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Sapņotāja no Ostendes"
| attēls           = Schmitt 04.jpg
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Ēriks Emanuēls Šmits]]
| title_orig       = ''La Rêveuse d'Ostende''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     = ''Leon Spilliaert'', fragments no ''Marine verte''
| country          = {{vieta|FRA}}
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           =
| subject          =
| genre            = īso stāstu krājums
| publisher        = Albina Mišela izdevniecība
| pub_date         = 2007. gadā
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            = 257
| isbn             = 978-2-253-13437-4
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = [[Odete Tulemonde un citi stāsti]] (2006)
| followed_by      = [[Uliss no Bagdādes]] (2008)
}}
'''"Sapņotāja no Ostendes"''' ({{val-fr|La Rêveuse d'Ostende}}) ir [[Beļģija]]s rakstnieka [[Ēriks Emanuēls Šmits|Ērika Emanuēla Šmita]] īso stāstu krājums. Sarakstīts [[franču valoda|franču valodā]], pirmo reizi izdots 2007. gadā Albina Mišela izdevniecībā.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Gaila
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Gail
| attēls            = Gail_bei_Dellach.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Gaila pie Dellahas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Obertillaha]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Drava (upe)|Drava]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=43 | sāk_plat_s=02 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=32 | sāk_gar_s=34 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=23 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=53 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 112,2
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 45,08
| gada_notece       =
| baseins           = 1 403
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Rēzeknes slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Rēzekne|18. novembra iela 41}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = Daudzprofila iestāde
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                = 327
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             =
| other_links         =
}}

sentences: '''Modelēšana''' ir izziņas objektu izpēte balstoties uz to modeļiem; reāli eksistējošo priekšmetu, procesu vai parādību modeļu izbūve un izpēte ar mērķi saņemt šo parādību skaidrojumus, kā arī zinātnieku interesējošās parādības pareģošanai.

sentences: '''Elektronu paramagnētiskā rezonanse''' (EPR) ir magnētiskās spektroskopijas veids. EPR spektroskopija ir līdzīga [[Kodolu magnētiskā rezonanse|kodolu magnētiskās rezonanses]] metodei, ar galveno atšķirību, ka tiek ierosinātas un detektētas elektronu spinu pārejas nevis kodolu spinu pārejas, kā tas ir [[Kodolu magnētiskā rezonanse|kodolu magnētiskajā rezonansē]]. EPR spektroskopija ir noderīga metālu kompleksu un organisko [[Brīvais radikālis|radikāļu]] izpētē, dodot informāciju par paramagnētiski aktīvu vielu lokālām struktūrām.

sentences:
'''Interfāze''' ir [[šūnas]] cikla fāze, kurā tipiska šūna pavada visilgāko laika posmu. Šajā fāzē šūnas kopē savu [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] un gatavojas [[Mitoze|mitozei]]. Interfāze ir šūnas "ikdienas dzīve" vai [[Vielmaiņa|vielmaiņas]] fāze, kurā šūna iegūst barības vielas un [[Vielmaiņa|metabolizē]] tās, aug, lasa DNS un veic citas "normālas" šūnu funkcijas. Lielākā daļa [[Eikarioti|eikariotu]] šūnu lielāko daļu laika pavada interfāzē. Šo posmu agrāk sauca par atpūtas fāzi. Tomēr interfāze neapraksta šūnu, kas tikai atpūšas; drīzāk šūna dzīvo un gatavojas vēlākai šūnu dalīšanai, tādēļ vārds tika mainīts. Nepareiza izpratne ir tā, ka interfāze ir pirmais mitozes posms. Tomēr, tā kā mitoze ir kodola sadalīšana, profāze faktiski ir pirmais posms mitozē.
Interfāzē šūna pati kļūst gatava mitozei vai [[Mejoze|mejozei]]. Somatiskās šūnas vai normālas organisma diploīdās šūnas pārdzīvo mitozi, lai šūnu dalīšanās procesā tās pavairojas, savukārt diploīdās cilmes šūnas (ti, primāro spermatocītu un primāro [[Olšūna|olšūnas]]) iet caur mejozi, lai radītu haploīdas [[Gameta|gametas]] (ti, spermu un olšūnas) seksuālās reprodukcijas nolūkos. [[Hromosoma|Hromosomas]] tiek kopētas.

sentences: '''Eksternāts''' jeb '''eksternatūra''' (no {{val|la|externus}} — 'ārējs') ir [[izglītība]]s ieguves veids, kad cilvēks mācās pilnīgi patstāvīgi vai apmeklē mācību nodarbības izglītības iestādē bez piesaistes apmācības programmai, vai piedalās mācību nodarbībās tiešsaistē.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alakranīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/F.02-50
|ķīm_formula=As8S9
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Orandždzeltena, sarkana
|svītra=Orandždzeltena
|habituss=Graudains materiāls, labi izteikti kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=1,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 2.390 nγ = 2.520
|pleohroisms=nav
|blīvums=3,43
}}
__NOTOC__

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Karloss Santana
| Vārds_orig = Carlos Humberto Santana Barragán
| Attēls = Santana_Acer_Arena_(5558151833)_(cropped).jpg
| Dzimis = {{birth date and age|1947|7|20}}
| Vieta_dz = Autlán de Navarro, [[Halisko]], [[Meksika]]
| Gadi = 1965–mūsdienas
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors
| Žanrs = [[Latīņu roks]], [[džezroks]], [[blūzroks]]
| Instrumenti = Ģitāra, vokāls
| Mlapa = {{URL|santana.com}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā lai to zina...
| attēls                   =  How Do You Know Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''How Do You Know''
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Džeimss Brukss]]
| producents               =
* [[Džūlija Ansela]]
* [[Lorenss Marks]]
* Džeimss Brukss
* [[Pola Vainstīna]]
| scenārija autors         = Džeimss Brukss
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Pols Rads]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Ketrīna Hāna]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gracie Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|12|13|Vestvuda|2010|12|17|ASV|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/how-do-you-know-2010|title=How Do You Know|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2019|archive-date={{dat|2019|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190626173513/https://bbfc.co.uk/releases/how-do-you-know-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|120 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jimbrooks10.htm|title=How Do You Know|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 26, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|48,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā lai to zina..."''' ({{val|en|How Do You Know}}) ir 2010. gada romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džeimss Brukss]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Rīza Viterspūna]], [[Pols Rads]], [[Džeks Nikolsons]] un [[Ketrīna Hāna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|13||bez}} Vestvudā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Wiener Stadthalle''
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Wiener_Stadthalle_Aussen_2008.jpg
| caption             =
| location            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| map_type            = Vīne#Austrija#Eiropa
| latd  = 48.201944 | latNS  = N
| longd = 16.332778 | longEW = E
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 1957. gads
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 35 miljoni litu
| architect           = [[Rolands Rainers]]
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 16 152 (D zāle)
1 482 (E zāle)
2 036 (F zāle)
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
| cap_concert         =
| cap_basketball      =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{URL|https://www.stadthalle.com/}}
| publictransit       =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Patanjali Statue.jpg|thumb|Pataņdžali, mūsdienu [[statuja]] [[Utarakhanda|Utarakhandā]] ]]
''' Pataņdžali''', arī ''' Patandžali''' ([[Tamilu valoda|tamilu]]: பதஞ்ஜலி, [[Sanskrits|sanskritā]]: पतञ्जलि, [[IPA]]: pət̪əɲɟəli) bija [[hinduisms|hinduistu]] [[joga|jogs]], kurš esot apkopojis un sistematizējis [[Jogas sūtras]], svarīgu [[Sūtra|sūtru]]  ([[Aforisms|aforismu]]) krājumu par jogas praksi un hinduistu [[filozofija|filozofiju]].

sentences:
[[Kategorija:Kinooperatori]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un tautības]]

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Abraham abulafia.jpg|thumb|Abulafija attēls uz 13. gadsimta [[manuskripts|manuskripta]] lapas, [[Vatikāns|Vatikāna]] bibliotēkā]]
'''Abrahams Abulafija''' (אברהם בן שמואל אבולעפיה, ''Abraham Abulafia'', dzimis 1240. gadā [[Saragosa|Saragosā]], miris pēc 1290. gada [[Malta|Maltā]]) bija [[ebreji|ebreju]] [[misticisms|mistiķis]], [[kabala|kabalists]]. Ekstātiskās kabalas (''qabbalah nevu'it'') dibinātājs. Uzskatīja sevi par [[mesija|mesiju]] un [[pravietis|pravieti]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Leonīds Kizims
|     vārds_orig = Леонид Денисович Кизим
|         attēls = Кизим Леонид Денисович.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1941
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Krasnijlimana]], [[Ukrainas PSR]], {{URS}} (tagad {{UKR}})
|         m_gads = 2010
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Deniss Kizims
Varvara Kizima
|          brāļi = Viktors Kizims
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1.
2. Gaļina Kizima
|          bērni = Deniss Kizims
Tatjana Kizima
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[kosmonauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 374 d 17 h 56 min
| kos_iesaukums = 1965.
| kos_misija =
| kos_kuģi = [[Sojuz T-3]], [[Sojuz T-10]], [[Sojuz T-15]]
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālpulkvedis]]
|  dienesta_laiks = 1963.—2001.
|          valsts = {{URS}}, {{RUS}}
|       struktūra = Gaisa spēki, Kosmiskās struktūras
|         vienība =
|    nodarbošanās = lidotājs
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Leonīds Kizims''' ({{val|uk|Леоні́д Дени́сович Кизи́м}}, dzimis {{dat|1941|8|5}}, miris {{dat|2010|6|14}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] [[kosmonauts]], PSRS un [[Krievija]]s militārpersona.

sentences:
[[Kategorija:Ķekavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Baldones pagasts}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Vladimirs Bukovskis
|         vārds_orig = ''Владимир Константинович Буковский''
|             attēls = Boekovski1987.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1942
|         dz_mēnesis = 12
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Belebeja|td=Krievija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2019
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 27
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Kembridža}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Stenforda Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Vladimirs Bukovskis''' ({{val|ru|Владимир Константинович Буковский}}, dzimis {{dat|1942|12|30}}, miris {{dat|2019|10|27}}) bija [[krievi|krievu]] [[rakstnieks]] un [[disidents]], viens no PSRS disidentu kustības pamatlicējiem.<ref name="bbc">{{tīmekļa atsauce |title=Умер Владимир Буковский, диссидент, выдвигавшийся в президенты России |url=https://www.bbc.com/russian/news-50203904 |website=bbc.com |accessdate={{dat|2019|10|29||bez}}}}</ref>

sentences: '''Mērījuma kļūda''' ir starpība starp [[Fizikāls lielums|lieluma]] [[Mērīšana|izmērīto]] un tā patieso skaitlisko vērtību. Kļūda raksturo mērījuma precizitāti.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = {{val|fi|Suomen suuriruhtinaskunta}}
{{val|sv|Storfurstendömet Finland}}
{{val|ru|Великое княжество Финляндское}}
|nosaukums_latv_val  = Somijas lielhercogiste
|sugasvārds          = autonoma teritorija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              =
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Krievijas Impērija
|valdības_veids      = Autonoma teritorija
|
|gads_sākums         = 1809
|gads_beigas         = 1917
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Zviedrijas karaliste
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Somijas valsts
|flag_s1             =
|image_s1            =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          = Coats of arms of the Grand Duchy of Finland.svg
|symbol              =
|symbol_type         = Somijas lielhercogistes ģerbonis
|
|image_map           = Grand Principality of Finland (1914).svg
|image_map_caption   = Somijas lielhercogistes teritorija (1914)
|
|galvaspilsēta       = [[Turku]] (1809–1812), [[Helsinki]] (1812–1917)
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = somu, zviedru, krievu
|reliģija            = luterticība, pareizticība
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Krievijas imperatori
|representative1     = ģenerālgubernatori
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          = 1910
|stat_platība4       = 360000
|stat_pop4           = 2943000
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Velzlija salas
|attēls              = Mornington island.jpg
|attēla paraksts     = Salu satelītattēls
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Austrālija#Kvīnslenda
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Wellesley Islands''
|izvietojums         = [[Karpentārija līcis]]
|arhipelāgs          =
|latd= 16 |latm= 42 |lats= |latNS= S
|longd=139 |longm= 30 |longs= |longEW=E
|platība             = 1247,75<ref name=thu/>
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 32
|valsts             = Austrālija
|valsts adm vienības tips  = Teritorija
|valsts adm vienība        = {{AU-QLD}}
|iedzīvotāji         = 1136 <small>(2016)</small>
|blīvums             = 0,9
|pamatiedzīvotāji    = [[lardili]]
|valsts lielpilsēta  = [[Gununa]]
|piezīme =
}}
'''Velzlija salas''' ({{val|en|Wellesley Islands}}) ir salu grupa [[Austrālija]]s ziemeļos, [[Karpentārija līcis|Karpentārija līcī]]. Administratīvi ietilpst [[Kvīnslenda]]s pavalstī, kur veido atsevišķu Morningtonširas pašvaldību. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Gununa]]s pilsētiņa grupas lielākajā [[Morningtona sala|Morningtona salā]]. Lielākā daļa salas iedzīvotāju pieder [[Austrālijas aborigēni|aborigēnu]] [[lardili|lardilu]] tautai. Visa salu teritorija un apkārtējā akvatorija ietilps Tuvitu/Budžimullas iezemiešu aizsargājamā teritorijā.<ref name=thu>[https://www.clcac.com.au/sites/default/files/downloads/wellesly_islands_ipa_management_plan_web_ready_0.pdf Thuwathu/Bujimulla Indigenous Protected Area Management Plan]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Vollesa piemineklis
 |vietējais_nosaukums = ''National Wallace Monument''
 |             attēls = Wfm_wallace_monument.jpg
 |    attēla_paraksts =
 |    atrašanās_vieta = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Skotija|Stērlingas apgabals|Stērlinga (pilsēta)}}
 |             autors =
 |        arhitektūra = [[Viktorijas gotika]]
 |               tips =
 |          materiāls = [[smilšakmens]]
 |            platība =
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums = 67 m
 |              sākts =
 |           pabeigts =
 |            atklāts = 1869. gads
 |          īpašnieks =
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji =
 |          map_image = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
 |             relief = yes
 |           map_text =
 |          map_width =
 |latd = 56.138611 | latNS = N
 |longd= 3.920278 | longEW= W
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Zinātnieces]]
[[Kategorija:ASV zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Grāveru pagasts
| karte             = Grāveru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Grāveru pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Grāveru pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Grāveri
| platība           = 65,3
| iedzīvotāji       = 423<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 423 / 65.3 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''CSS''' (no {{val|en|Cascading Style Sheets}}) jeb '''Stila lapas kaskadēšana''' ir īpaša stila lapas valoda, ko lieto, lai aprakstītu izskatu [[iezīmēšanas valoda|iezīmēšanas valodā]] veidotiem dokumentiem. Populārākais pielietojums ir [[HTML]] un [[XHTML]] valodās veidotu [[tīmekļa lappuse|tīmekļa lappušu]] izskata aprakstīšanai, bet to var izmantot jebkādiem [[XML]] dokumentiem, piemēram, [[SVG]] un [[XUL]]. CSS specifikācijas uztur [[Vispasaules tīmekļa konsorcijs]] (W3C).

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ross Dependency
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Ross Dependency
|               karoga_attēls = Flag_of_New Zealand.svg
|            karoga_nosaukums = Jaunzēlandes karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = Antarctica,_New_Zealand_territorial_claim.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta =
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
| largest_settlement_type = stacija
|             lielākā_pilsēta = [[Makmerdo]] ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])
|              valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls =
|                valsts_galva =
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Jaunzēlande]]s atkarīgā teritorija
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Nodibināta
|          neatkarības_datums = [[1923]].g.
|                 platība_km2 =  450000
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = 300-1400
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunzēlandes dolārs]]
|                valūtas_kods = NZD
|                  laika_zona = NZST
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST = +13
|                      domēns = .nz, .aq
|              tālsarunu_kods = 64 2409
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Rosa Teritorija''' ir [[Jaunzēlande]]s pretenzija [[Antarktika|Antarktikā]], kas iekļauj sektoru uz dienvidiem no 60° dienvidu paralēles un starp 160° austrumu un 150° rietumu garumu meridiāniem. Rietumos tā robežojas ar [[Austrālijas Antarktiskā Teritorija|Austrālijas Antarktisko Teritoriju]], bet austrumos ar Antarktikas sektoru, uz kuru neviena valsts nav pieteikusi pretenzijas. Teritorija nosaukta britu polārpētnieka [[Džeimsa Klarks Ross|Džeimsa Klarka Rosa]] vārdā.

sentences: '''Telpaugs''' ir [[Augi|augs]], kas tiek audzēts iekštelpās, piemēram, dzīvesvietās un birojos, galvenokārt dekoratīvos nolūkos, taču pētījumi liecina, ka telpaugiem ir arī pozitīva [[Psiholoģija|psiholoģiska]] ietekme. Papildus tam telpaugi palīdz arī iekštelpu [[Gaisa piesārņojums|gaisa attīrīšanā]], jo dažas sugas un ar tām saistītie augsnē mītošie [[Mikroorganismi|mikrobi]] samazina iekštelpu gaisa piesārņojumu, absorbējot gaistošos organiskos savienojumus, tostarp [[Benzols|benzolu]], [[Formaldehīds|formaldehīdu]] un trihloretilēnu. Lai gan šīs piesārņojošās vielas parasti ir toksiskas cilvēkiem, tās augiem un augsnē mītošajiem mikrobiem nekaitē.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Wolverton|first=B. C.|last2=Johnson|first2=Anne|last3=Bounds|first3=Keith|date=1989-09-15|title=Interior Landscape Plants for Indoor Air Pollution Abatement|url=https://ntrs.nasa.gov/citations/19930073077|language=en}}</ref>

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Faringāli [[Līdzskanis|līdzskaņi]]''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s sakni pret [[Rīkles gals|rīkles galu]]. [[Sekundārā artikulācija|Sekundāro artikulāciju]], kad primārās artikulācijas laikā tiek sasprindzināts rīkles gals, sauc par [[faringalizācija|faringalizāciju]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|liturģisku terminu|grieķu alfabēta burtu|Stigma (burts)}}
{{jāuzlabo|Pareizrakstība, enciklopēdiskais stils}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Brīnišķīgais laikmets
 | oriģinālnos = ''La Belle Époque''
 |      attēls = Brīnišķīgais laikmets plakātsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Nikolā Bedoss]]
 |  producents =
 |   scenārijs = Nikolā Bedoss
 |     aktieri =
* [[Daniels Oteijs]]
* [[Gijoms Kanē]]
* [[Dorija Tiljē]]
* [[Fanija Ardāna]]
* [[Pjērs Arditi]]
 |      mūzika = Anna Sofija Vernaeinena
 |   operators = [[Nikolā Boldūks]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Les Films du kiosque]]''
 | izplatītājs = ''[[Pathé]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2019|5|20|[[Kannu kinofestivāls]]|2020|1|3|Latvija}}
 |      ilgums = 115 minūtes
 |      valsts =  {{FRA}}
 |      valoda = [[franču valoda|franču]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Brīnišķīgais laikmets"''' ({{val|fr|La Belle Époque}}) ir 2019. gada Francijas romantiskā [[komēdija]]. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Nikolā Bedoss]]. Galvenās lomas atveido [[Daniels Oteijs]], [[Gijoms Kanē]], [[Dorija Tiljē]], [[Fanija Ardāna]] un [[Pjērs Arditi]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aina Nagobads-Ābola
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1920
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|         m_gads = 2021
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latviete
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Ernests Nagobads]]
Emma Nagobads (dz. Brūniņa)
|          brāļi = Ilgvars Nagobads
[[Visvaldis Georgs Nagobads]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Guntars Ābols
|          bērni = Jānis, Ingrīda
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Aina Nagobads-Ābola''' (dzimusi {{dat|1920|6|9}}, mirusi {{dat|2021|9|29}}) bija viena no pirmajām un ilggadīgākajām atjaunotās [[Latvija]]s [[diplomāts|diplomātēm]]. Ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece [[Latvijas vēstnieks Francijā|Francijā]], Spānijā un Portugālē.

sentences: '''Zināšanu sabiedrība''' rada, dalās un dara pieejamas visai sabiedrībai tās zināšanas, kuras var tikt izmantotas, lai veicinātu sabiedrības labklājību. [[UNESCO]], kas aktīvi strādā, lai attīstītu zināšanu sabiedrību, to definē kā sabiedrību, kuras virzītājspēks ir [[kultūra]] un [[izglītība]] un kas ir aicināta, izzinot sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās vides daudzveidību, radīt jaunas zināšanas un tās izmantot kopīgās labklājības veicināšanai.<ref name="Zināšanu sabiedrības definīcija">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.biblioteka.lv/unesco-lnk-asambleja-lemj-par-atbalstu-kulturai-un-zinasanu-sabiedribas-attistibai-articleitem-23822/|title=UNESCO LNK Asambleja lemj par atbalstu kultūrai un zināšanu sabiedrības attīstībai|website=biblioteka.lv|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}}}</ref> Savukārt citi avoti zināšanu sabiedrību definē kā sabiedrību, kurā informācijas un zināšanu radīšana, izplatīšana un izmantošana ir vissvarīgākais faktors ražošanā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.thpanorama.com/articles/cultura-general/sociedad-del-conocimiento-origen-caractersticas-importancia.html|title=Zināšanu sabiedrības izcelsme, īpašības, nozīme|last=|first=|access-date=13/12/2020|date=}}</ref> šādas sabiedrības ir atkarīgas no to potenciāla radīt zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas. Zināšanu sabiedrība atšķiras no informācijas sabiedrības ar to, ka zināšanu sabiedrība pārvērš informāciju resursos, kas sniedz iespēju sabiedrībai efektīvāk funkcionēt, kamēr informācijas sabiedrība rada un izplata neapstrādātus datus.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Castelfranchi|first1=C.|title=Six critical remarks on science and the construction of the knowledge society.|date=2007|publisher=Journal of Science Communication 6(4)|page=1-3|url=https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}|archive-date={{dat|2017|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170202082153/https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf}}</ref> Spēja vākt un analizēt informāciju ir pastāvējusi jau kopš cilvēces pirmsākumiem. Taču ideja par mūsdienu zināšanu sabiedrību ir balstīta ievērojamajā datu radīšanas un informācijas izplatības pieaugumā, ko sekmē informācijas tehnoloģiju inovācijas.<ref name="Vallima">{{grāmatas atsauce|last1=Vallima, J. & Hoffman, D.|title=Knowledge society discourse and higher education|date=2008|publisher=Higher Education, 56(3|page=265-285}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Brantu pagasts}}

sentences:
[[Kategorija:Viļāni]]
[[Kategorija:Ielas Rēzeknes novadā|Viļāni]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Viļāni]]

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Demirkaziks
| Nosaukums2       = ''Demirkazık''
| Photo            = Demirkazik Crest of Aladag Mountains in Nigde Turkey.jpg
| Photo size       = 260px
| Augstums         = 3756
| karte            = Turcija
| alt_karte = Turkey relief location map.jpg
| latd= 37 |latm= 48 |lats= 26 |latNS= N
| longd= 35 |longm= 08 |longs= 55 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{TUR}}
| Kalnu grēda      = [[Taurs (kalni)|Taurs]]
| Last eruption    =
}}
'''Demirkaziks''' ({{val-tr|Demirkazık}}), arī '''Kaldidags''', ir augstākā virsotne [[Taurs (kalni)|Taura]] kalnos, [[Turcija]]s dienvidos. Izvietojies [[Cnetrālais Taurs|Centrālā Taura]] masīvā [[Aladaglars|Aladaglara]] grēdā [[Nigdes ils|Nigdes ila]] austrumos. Veidots no [[kaļķakmens]]. Nogāzēs līdz 1800 m augstumam — meži, augstāk — krūmi un pļavas.<ref>{{PZT|163}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Parku štats
| attēls                   = Garden State Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Garden State''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Zaks Brafs]]
| producents               =
* [[Gerijs Gilberts]]
* [[Dens Halsteds]]
* [[Pamela Ebdija]]
* [[Ričards Klabeks]]
| scenārija autors         = Zaks Brafs
| galvenajās lomās         =
* Zaks Brafs
* [[Natālija Portmane]]
* [[Ians Holms]]
* [[Pīters Sarsgārds]]
| mūzika                   =
* [[Aleksis Mērdoks]]
* [[Čads Fišers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Camelot Pictures]]''
* ''[[Jersey Films]]''
* ''[[Double Features Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|1|16|[[Sandensas kinofestivāls]]|2004|7|28|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/garden-state-2004-0|title=Garden State|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 20, 2019|archive-date={{dat|2019|04|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190420140338/http://www.bbfc.co.uk/releases/garden-state-2004-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gardenstate.htm|title=Garden State|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
[[File:Noel-coypel-the-resurrection-of-christ-1700.jpg|thumb|Jēzus augšāmcelšanās attēlojums Noela Kuapela gleznā (1700)]]
'''Jēzus augšāmcelšanās''' ir [[kristieši|kristiešu]] [[pārliecība]], ka [[Jēzus Kristus]] [[brīnums|brīnumainā kārtā]] atgriezies dzīvē svētdienā pēc piektdien veiktās [[Jēzus krustā sišana|krustā sišanas]]. Tas ir galvenais princips kristīgajā ticībā un teoloģijā, tāpat tā ir daļa no [[Nīkejas ticības apliecība]]s: "trešajā dienā augšāmcēlies pēc Svētajiem Rakstiem".

sentences:
{{atveidošana+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = ''Edward Maya''
|          Attēls =
|         Att_izm = 210 px
|        Apraksts =
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = {{val|ro|Eduard Marian Ilie}}
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|6|29}}
|        Vieta_dz = {{flag|Rumānija}}, [[Bukareste]]
|           Miris =
|           Vieta =
|     Instrumenti = balss, [[Diskžokejs|DJ]]
|           Žanrs = [[deju mūzika]]
[[elektroniskā mūzika]]
[[hausmūzika]]
|    Nodarbošanās = producents, mūziķis, dziesmu tekstu autors,
|            Gadi = [[2006. gads|2006]]—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa = [http://edwardmaya.com/ edwardmaya.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Supenka
| attēls            = Supenka Baltinavā.JPG
| paraksts          = Supenka [[Baltinava|Baltinavā]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = D no [[Lutenānu pūrs|Lutenānu purva]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Kūkova]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=56 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=27 | sāk_gar_s=47 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=56 | iet_plat_s=43 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=27 | iet_gar_m=40 | iet_gar_s=29 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 21
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 121,1
| ietekas_augstums  = 87,3
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,018
| baseins           = 93
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Griušļova]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Supenka''' (arī '''Supe''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95041 |title=Informācija par objektu: Supenka |accessdate={{dat|2019|09|03||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Kūkova]]s kreisā krasta pieteka [[Balvu novads|Balvu novadā]]. Sākas no grāvju sistēmas [[Lutenānu pūrs|Lutenānu purva]] dienviddaļā, augštecē uzņem arī [[Blauzgovas pūrs|Blauzgovas purva]] ūdeņus. Upes gultne augštecē un lejtecē regulēta, vidustecē vairākus kilometrus tek pa 4 m dziļu ieleju. Lielākās pietekas ir [[Griušļova]] (10 km; kreisā), [[Zvaiga]] (4 km), [[Asarovas strauts]] (6 km; labās).<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Ietek Kūkovā lejpus [[Baltinava]]s, kas ir lielākā apdzīvotā vieta upes krastos. Baltinavā Supenku šķērso autoceļš [[P45]].

sentences: {{Citas nozīmes|elektrisko spriegumu|spriegums (nozīmju atdalīšana)|spriegums}}

sentences: {{commonscat|Fungal morphology and anatomy|Sēņu morfoloģija}}

sentences: '''21. oktobris''' ir gada 294. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (295. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 71 diena.

sentences: '''Siltumkustība''' ir vielas [[atoms|atomu]] un [[molekula|molekulu]] patstāvīga haotiska [[kustība]]. Nekad nevar paredzēt, kur un ar kādu [[ātrums|ātrumu]] pēc mirkļa pārvietosies kāda molekula. Atomi un molekulas vielā nav nekustīgi, tie vienmēr kustas. Tie pārvietojas no vienas vietas uz citu, no vienas savstarpējas [[sadursme]]s līdz nākamajai sadursmei, gan arī svārstas šurpu turpu ap savām [[līdzsvars|līdzsvara]] vietām.

sentences: '''Kampilobaktērijas ''' ({{val|la|Campylobacter}} — 'izliektās baktērijas') ir [[gramnegatīvās baktērijas|gramnegatīvu]] [[baktērija|baktēriju]] [[ģints (bioloģija)|ģints]].<ref name="Bergey's">{{Grāmatas atsauce|last1=Vandamme|first1=Peter|last2=Dewhirst|first2=Floyd E.|last3=Paster|first3=Bruce J.|last4=On|first4=Stephen L.W.|year=2006|chapter=|editor1-last=Garrity|editor1-first=George|editor2-last=Brenner|editor2-first=Don J.|editor3-last=Staley|editor3-first=James T.|editor4-last=Krieg|editor4-first=Noel R.|editor5-last=Boone|editor5-first=David R.|editor6-last=DeVos|editor6-first=Paul|editor7-last=Goodfellow|editor7-first=Michael|editor8-last=Rainey|editor8-first=Fred A.|editor9-last=Schleifer|editor9-first=Karl-Heinz|title=Bergey's Manual of Systematic Bacteriology: Volume Two: The Proteobacteria (Part C)|edition=2nd|location=|publisher=Springer Science & Business Media|pages=1147–1160|isbn=978-0-387-29298-4}}</ref> Kampilobaktērijas, apskatot mikroskopā, parasti ir komata vai s-veidā izliektas nūjiņas ar raksturīgām spirāliskām "korķuviļķim" līdzīgām kustībām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Brīnumainā izglābšanās Hudzonā
| attēls = SullyFilma.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sully''
| žanrs = biogrāfiska filma, drāma
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents = * [[Frenks Māršals (producents)|Frenks Māršals]]
* [[Ellīna Stjuarte]]
* Klints Īstvuds
* [[Tims Mūrs]]
| scenārija autors = [[Tods Komarnickis]]
| aktieri = * [[Toms Henkss]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Lora Linnija]]
| mūzika = * [[Kristiāns Džeikobs]]
* [[The Tierney Sutton Band]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Flashlight Films]]''
* ''[[The Kennedy/Marshall Company]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[Orange Corp]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|9|2|Tellaridas filmu festivāls|2016|9|9|ASV|}}
| ilgums = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sully-2016|title=Sully|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 24, 2019|archive-date={{dat|2020|08|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200809142132/https://www.bbfc.co.uk/releases/sully-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sully.htm|title=Sully (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|8|5||bez}}}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|240,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Brīnumainā izglābšanās Hudzonā"''' ({{val|en|Sully}}) ir 2016. gada ASV biogrāfiska drāmas filma, kas balstīts uz Džefrija Zaslova un Česlija Salenbergera autobiogrāfiju ''Highest Duy''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Klints Īstvuds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Ārons Ekharts]] un [[Lora Linnija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|2||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

sentences:
{{cita nozīme|graudzāļu dzimtas ģinti|labību un graudiem|kvieši}}
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Kvieši
|      binomial = Triticum
|        attēls = Wheat close-up.JPG
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Liliopsida
|      klase_lv = Viendīgļlapji
|         rinda = Poales
|      rinda_lv = Graudzāļu rinda
|        dzimta = Poaceae
|     dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|   apakšdzimta = Pooideae
|         cilts = Triticeae
|      cilts_lv = Kviešu cilts
|         ģints = Triticum
|      ģints_lv = Kvieši
|       ģints_r = Kviešu ģints
|      sinonīmi =
* ''Crithodium''
* ''Deina''
* ''Frumentum''
* ''Gigachilon''
* ''Nivieria''
* ''Spelta''
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
 | image_file = Front views of the Venus de Milo.jpg
 | image_size = 210px
 | title  = Milosas Venera
 | artist = Aleksandrs no Antiohas
 | year   = 2. gs. p. m. ē.
 | type   = [[Marmors|Marmora]] skulptūra
 | city   = [[Parīze]]
 | museum = [[Luvra]]
}}

sentences: '''Perlamutrs''' ir [[Kompozītmateriāli|kompozītmateriāls]], kas dažiem [[Gliemji|gliemjiem]] veido vāku iekšējo slāni un no kā ir veidotas [[Pērle|pērles]]. Perlamutrs sastāv no ogļskābā [[Kalcijs|kalcija]] plāksnēm un tas zaigo dažādās krāsās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/perlamutrs:1|title=perlamutrs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-06-04}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija karbonāta struktūrformula

Pulverveida bārija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 513-77-9
|      ķīmiskā formula = BaCO3
|              molmasa = 197,336
|              blīvums = 4286,5
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1555 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,0024 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija karbonāts''' (BaCO3) ir cieta, balta, kristāliska, ūdenī nešķīstoša viela.

sentences:
{{ESC-A}}
'''ESC-A H14,4''' ({{val-fr|Étage Supérieur Cryogénique}} — kriogēnā augšējā pakāpe) ir [[nesējraķete|nesējraķešu]] [[Ariane 5]] [[augšējā raķešpakāpe]].

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Pleskodāle
|attels             =
|paraksts           = Šampētera muižas oriģinālā ozolu aleja pirms Šampētera pārvada būvniecības 2006. gadā.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 3,480 km²
|iedzivotaju_skaits = 6 263 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[7. autobusu maršruts (Rīga)|7.]] [[8. autobusu maršruts (Rīga)|8.]] [[22. autobusu maršruts (Rīga)|22.]] [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32.]] [[35. autobusu maršruts (Rīga)|35.]]  [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43.]] [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44.]] [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53.]] [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/pleskodale/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
2022. gada [[satelītuzņēmums]], kurā redzama militārā bāze ar [[Sāls līdzenums|sāls līdzenumu]] ziemeļ-ziemeļaustrumos. ]]
'''51. zona''' ({{val|en|Area 51}}) ir slepena [[ASV Gaisa spēki|ASV Gaisa spēku]] [[Edvardsa gaisa spēku bāze]]s daļa. Atrodas Linkolnas apgabalā, [[Nevada|Nevadā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Zolitūde (nozīmju atdalīšana)|Zolitūde}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Zolitūde
|attels             =
|paraksts           = Zolitūdes daudzstāvu apbūve: 104. un 119. projekts.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,888 km²
|iedzivotaju_skaits = 19 559 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[4z. autobusu maršruts (Rīga)|4z.]] [[8. autobusu maršruts (Rīga)|8.]] [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32.]] [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43.]] [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44.]] [[46. autobusu maršruts (Rīga)|46.]] [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53.]] [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]] [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               = Elektrovilciens
|pasta_indekss      = LV-1029
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/zolitude/ apkaimes.lv]
}}
 Zolitūdē. 2007. gads.]]
'''Zolitūde''' ir [[Rīga]]s pilsētas [[apkaime]] [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], [[Zemgales priekšpilsēta|Zemgales priekšpilsētā]], kas atrodas tās R daļā. Tā robežojas ar [[Beberbeķi|Beberbeķu]], [[Imanta (Rīga)|Imantas]], [[Šampēteris|Šampētera]], [[Pleskodāle]]s un [[Mūkupurvs|Mūkupurva]] apkaimēm. Zolitūdes apkaimes robežas ir [[Kārļa Ulmaņa gatve]], Gaviezes iela, Čuguna iela, Jāņa Endzelīna iela, [[Jūrkalnes iela (Rīga)|Jūrkalnes iela]], kā arī [[dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II]] tās Z daļā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2008-Indian-Rock-Python.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Python molurus|Tīģerpitons}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| virsdzimta = Henophidia
| virsdzimta_lv = Zemākās čūskas
| binomial = Henophidia
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Boidea''<ref>[http://www.apus.ru/site.xp/056052055048.html Инфраотряд Низшие ·змеи - Henophidia (Boidea)]</ref>
}}
'''Zemākās čūskas''' jeb '''zemāko čūsku virsdzimta''' (''Henophidia'') ir primitīvākā no divām [[īstās čūskas|īsto čūsku infrakārtas]] (''Alethinophidia'') grupām. Tā apvieno cauruļčūskas, žņaudzējčūskas un pitonus, kopumā 10 dzimtas.<ref>[http://eol.org/pages/1301536/hierarchy_entries/51368697/overview EOL: Henophidia]{{Novecojusi saite}}</ref> Visām primitīvajām čūskām (zemākajām čūskām un [[akleņi]]em, kas nepieder pie [[īstās čūskas|īstajām čūskām]]) ir saglabājušies [[iegurnis|iegurņa]] un [[kājas|pakaļkāju]] rudimenti, bet priekškāju rudimenti nav saglabājušies nevienai mūsdienās dzīvojošai čūsku sugai.<ref>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 snakes]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Common_Hoopoe_(Upupa_epops)_Photograph_by_Shantanu_Kuveskar.jpg
 | att_nosaukums = [[Pupuķis]] (''Upupa epops'')
 |    att_izmērs = 200px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Bucerotiformes
 |      kārta_lv = Degunragputnveidīgie
 |        dzimta = Upupidae
 |     dzimta_lv = Pupuķu dzimta
 |      dzimta_r = Pupuķi
 |         ģints = Upupa
 |      ģints_lv = Pupuķi
 |      binomial = Upupa ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |     izplatība =

{{uzraksts|orange|[[Pupuķis]] sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{uzraksts|blue|Pupuķis sastopams ziemošanas sezonā}}
{{uzraksts|green|Pupuķis sastopams visu gadu kā nometnieks}}
{{uzraksts|#66FF00|[[Āfrikas pupuķis]] sastopams visu gadu kā nometnieks}}
{{uzraksts|#444C38|[[Madagaskaras pupuķis]] sastopams visu gadu kā nometnieks}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: Saskaņā ar vienādu figūru definīciju divus [[Trijstūris|trijstūrus]] sauc par vienādiem, ja tos var uzlikt vienu otram virsū un tie pilnīgi sakrīt.<ref name="Januma+Lude">{{grāmatas atsauce|title=Ģeometrija pamatskolai 1. daļa|last1=Januma|first1=Silva|last2=Lude|first2=Inese|publisher=Zvaigzne ABC|year=2002|isbn=9984-22-533-X|location=Rīga|pages=53. - 60}}</ref><ref name="Āboltiņa+Januma">{{grāmatas atsauce|title=Matemātika. Ģeometrija katrai stundai. 7. klase|last1=Āboltiņa|first1=Baiba|last2=Januma|first2=Silva|publisher=Zvaigzne ABC|year=2009|isbn=978-9984-40-763-0|location=Rīga|pages=144. - 148}}</ref><ref name="France+Lāce+Pickaine+Miķelsone">{{grāmatas atsauce|title=Matemātika 7. klasei|last1=France|first1=Ilze|last2=Lāce|first2=Gunta|last3=Pickaine|first3=Ligita|last4=Miķelsone|first4=Anita|publisher=Lielvārds|year=2007|isbn=978-9984-11-251-0|location=Rīga|pages=208. - 210}}</ref><ref name="Andžāns+Falkenšteine+Grava">{{grāmatas atsauce|title=Ģeometrija. 7. - 9. klasei. II Trijstūri|last1=Andžāns|first1=Agnis|last2=Falkenšteine|first2=Elīna|last3=Grava|first3=Alfrēds|publisher=Zvaigzne ABC|year=1995|isbn=9984-560-59-7|location=Rīga|pages=31. - 42}}</ref> To pieraksta <math> \vartriangle ABC = \vartriangle DMK </math> un tas nozīmē, ka trijstūri ABC un DMK ir vienādi.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Edijs Veders
|          Attēls = Eddie Vedder 2018 -2.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Edijs Veders 2018. gadā
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Edvards Luiss Seversons III
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1964|12|23}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Ivenstona}}
|           Miris =
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[elektriskā ģitāra]], [[mutes harmonikas]], [[ukulele]], [[akordeons]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[mandolīna]], [[mandola]]
|           Žanrs = [[folkroks]], [[grandžmūzika]], [[alternatīvais roks]], [[smagais roks]]
|    Nodarbošanās = mūziķis, dziedātājs, dziesmu autors
|            Gadi = 1979—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Republic Records]]''<br />''[[Republic Records]]''
|   Darbojies_arī = ''[[Pearl Jam]]'', ''[[Glen Hansard]]'', ''[[Bad Radio]]'', ''[[Temple of the Dog]]'', ''[[Hovercraft]]'', ''[[7 Worlds Collide]]'', ''C Average''
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Edijs Veders''' ({{val|en|Eddie Vedder}}), īstajā vārdā '''Edvards Luiss Seversons III''' ({{val|en|Edward Louis Severson III}}, dzimis {{dat|1964|12|23}}), ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūziķis, dziedātājs un dziesmu autors. Vislielāko atpazīstamību ieguvis kā alternatīvā roka grupas ''[[Pearl Jam]]'' solists. Spēcīgā vokāla dēļ viņš kļuvis par [[Alternatīvais roks|alternatīvā roka]] ikonu. Žurnāls ''[[Rolling Stone]]'' ierindojis Vederu 7. vietā savā Visu laiku labāko solistu topā.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.rollingstone.com/music/pictures/rolling-stone-readers-pick-the-best-lead-singers-of-all-time-20110412/7-eddie-vedder-0979704|title=Rolling Stone Readers Pick the Greatest Lead Singers of All Time|publisher=''Rolling Stone''|accessdate=July 26, 2012}}</ref> Edijs Veders piedalās arī projektos kopā ar citiem mūziķiem. 2007. gadā viņš laida klajā savu pirmo solo albumu, kurā bija iekļauta mūzika no filmas "[[Savvaļā (filma)|Savvaļā]]" (2007).

sentences: '''Stoksa likums''' ir [[mehānika]]s likums, tas nosaka frontālās [[Mehāniskā pretestība|pretestības]] [[Spēks|spēku]], kāds darbojas uz [[Lode|lodi]], kura kustas viskozā vidē ([[Šķidrums|šķidrumā]] vai [[Gāze|gāzē]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://termini.gov.lv/kolekcijas/89/skirklis/406929|title=Stoksa likums|website=termini.gov.lv|access-date=24.05.2021}}</ref>. Svarīgi atšķirt '''Stoksa likumu''' no [[Stoksa teorēma]]s un [[Stoksa nobīde]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.wikipedia.org/wiki/Stokes_shift|title=Stokes' law|website=en.wikipedia|access-date=24.05.2021}}</ref>.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Aschiza''
| attēls =Schwebfliege.jpg
| att_nosaukums =[[Episyrphus balteatus|Ziedmuša]] (''Episyrphus balteatus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| kategorijas =nē
| sekcija = Aschiza
| binomial = <small>([[Becher]], 1882)</small>
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Platypezoidea|Sēņmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Syrphoidea|Ziedmušu virsdzimta}}
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Pega
| native_name    = {{gree|Πηγαί}}
| image          = Τείχη Αρχαίων Παγών 0351.jpg
| image_size     =
| caption        = Pegas aizsargmūra fragments
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 38| latm = 05| lats = 00| latNS = N
| longd = 23| longm = 11| longs = 18| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Megarīda}}
| region         =
| type           = Pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Ierobežota piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Pega''' ({{val|grc|Πηγαί}}) jeb '''Paga''' ({{val|grc|Παγαί}}) bija sena nocietināta tirdzniecības pilsēta ar ostu [[Megarīda|Megarīdā]] pie [[Alkionas līcis|Alkionas līča]] ([[Korintas līcis|Korintas līča]] daļa) [[Olmijas rags|Olmijas raga]] austrumu pusē, 120 [[Stadijs|stadijus]] uz ziemeļrietumiem no [[Megāra]]s, pēc kuras tā bija otrā svarīgākā pilsēta valstī. Pēc epigrāfiskām ziņām pilsētas drupas atrodas uz paugura [[Alepohoriona]]s ciema teritorijā, 20 km uz ziemeļrietumiem no Megāras, [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Koraļļu salas''' jeb atoli ir zemas un līdzenas, parasti gredzenveida salas, kuru vidū ir sekls ūdens - [[lagūna]]. [[Koraļļi]] ir sīki dzīvnieki, kas dzīvo siltās un sāļās jūrās un ir piestiprinājušies pie klintīm.

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu hinduismā|filmu|Avatars}}
 avatāras]]
'''Avatāra''' ({{val-sa|अवतार}}, ''avatāra'') [[hinduisms|hinduismā]] ir [[dievība]]s iemiesošanās dzīvā būtnē. Nereti tā tiek uztverta kā [[inkarnācija]], lai gan precīzāk tā ir manifestācija. Hinduismā tiek apskatītas desmit tās galvenās dievības [[Višnu]] avatāras. Katru reiz zaudējot daļu no savas varenības, rezultātā iegūst jaunas spējas.

sentences:
{{Pieturzīmes|!}}
'''Izsaukuma zīme''' ( ! ) ir [[teikums|teikumu]] noslēdzoša zīme, ko izmanto teikumu beigās pārsteiguma izteikšanai, stipru jūtu izteikšanai, uztraukumam utml. Lai uzsvērtu izteicamās jūtas, var atkārtoties divreiz vai trīsreiz, lieto arī kopā ar [[jautājuma zīme|jautājuma zīmi]] (pirms un pēc) izsaukuma jautājumam.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lieliskais Baks Hovards
| attēls                   = The Great Buck Howard poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Great Buck Howard''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Šons Makginlijs]]
| producents               =
* [[Gerijs Getzmens]]
* [[Toms Henkss]]
* [[Rita Vilsone]]
| scenārija autors         = Šons Makginlijs
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Džons Malkovičs]]
* [[Kolins Henkss]]
* [[Emilija Blanta]]
* [[Rikijs Džejs]]
* [[Grifins Danns]]
* [[Stīvs Zāns]]
| mūzika                   = [[Bleiks Nīlijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Playtone]]''
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[Bristol Bay Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Magnolia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|2009|3|20|ASV}}
| ilgums                   = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/great-buck-howard-2011|title=The Great Buck Howard|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 28, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|900,689}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=greatbuckhoward.htm|title=The Great Buck Howard (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 28, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lieliskais Baks Hovards"''' ({{val|en|The Great Buck Howard}}) ir 2008. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Šons Makginlijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Džons Malkovičs]], [[Kolins Henkss]], [[Emilija Blanta]], [[Rikijs Džejs]], [[Grifins Danns]] un [[Stīvs Zāns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Texas Lightning
|Attēls = Jane&Jonny.png
|Att_izm = 220 px
|Fons = grupa
|Vieta =  [[Hamburga]], [[Vācija]]
|Žanrs = [[Popmūzika|pops]], [[Kantri mūzika|kantri]]
|Gadi = 1996-pašlaik
|Izdevējkompānija = [[X-Cell Records]]
|Mlapa = [http://www.texaslightning.net texaslightning.net]
|Dalībnieki = [[Olī Dītrihs]]
[[Džons Flemings Olsens]]
[[Markuss Šmits]]
[[Džeina Komerforda]]
[[Uve Frencels]]
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bostona
 | official_name            = ''Boston''
 | image_skyline            = Bostonstraight.jpg
 | settlement_type          = [[Lielpilsēta]]
 | nickname                 = ''Beantown'',<ref name=nick>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boston.com/travel/boston/boston_nicknames/|publisher=The Boston Globe|title=What's in a nickname?|author=Norman Dalager|accessdate=2008-06-12}}</ref> ''The Hub (of the Universe)'',1<ref name=nick/> ''The Cradle of Liberty'', ''Title Town'',<ref name=titletown>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.philly.com/dailynews/sports/20080619__Title_Town__rolling_out_big_rally_to_honor_Celtics.html|publisher=Philly.com|title='Title Town' rolling out big rally to honor Celtics|accessdate=2008-06-21}}{{Novecojusi saite}}</ref> ''The Cradle of Modern America'',<ref name=nick/> ''City on a Hill'', ''Athens of America'',<ref name=nick/> ''The Walking City''<ref name=nick/>
 | image_flag               = Us-ma-bo.png
 | image_seal               = Seal of Boston, Massachusetts.svg
 | pushpin_map              = ASV
 | pushpin_label_position   = left
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | subdivision_type1        = [[ASV štati|Štats]]
 | subdivision_name1        = [[Masačūsetsa]]
 | subdivision_type2        = [[Masačūsetsas apgabali|Apgabals]]
 | subdivision_name2        = [[Safolkas apgabals|Safolka]]
 | established_title        = Apmešanās uz dzīvi
 | established_date         = [[1630]]. gadā
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = [[1822]]. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
 | leader_name              = [[Mišela Vū]] (''Michelle Wu'')
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 232.14
 | area_land_km2            = 125.43
 | area_water_km2           = 106.73
 | area_urban_km2           = 4595
 | area_metro_km2           = 11683
 | population_as_of         = 2010. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 617594
 | population_urban         = 4032484
 | population_metro         = 4522858
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Eastern Time Zone|EST]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | area_code                = 617 / 857
 | latd = 42 |latm = 21 |lats = 28 |latNS = N
 | longd = 71 |longm = 03 |longs = 42 |longEW = W
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 43
 | website                  = [http://www.cityofboston.gov/ www.cityofboston.gov]
 | blank_name               = [[FIPS kods]]
 | blank_info               = 25-07000
 | blank1_name              = [[GNIS]] piešķirtais ID
 | blank1_info              = 0617565
 | footnotes                =
}}

sentences: '''24. septembris''' ir gada 267. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (268. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 98 dienas.

sentences:
{{Valodas infokaste
|name          = Tamilu valoda
|nativename    = தமிழ் ''{{ISOtranslit|tamiḻ|ta}}''
|pronunciation = [t̪ɐmɨɻ]
|states        = [[Indija|Indijā]], [[Šrilanka|Šrilankā]], [[Singapūra|Singapūrā]], kur šai valodai ir oficiāls statuss, kā arī [[Malaizija|Malaizijā]], [[Maurīcija|Maurīcijā]], [[Reinjona|Reinjonā]] un emigrantu kopienās visā pasaulē<ref name="ethnologue2005">Gordon, Raymond G., Jr. (ed.), 2005. Ethnologue: Languages of the World, Fifteenth edition. Dallas, Tex.: SIL International.</ref>
|speakers = Dzimtā val. 66 milj.<ref name="vistawide">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vistawide.com/languages/top_30_languages.htm|title=Top 30 Languages by Number of Native Speakers: sourced from Ethnologue: Languages of the World, 15th ed. (2005)|accessdate=2007-04-03 |format= |work=Vistawide - World Languages & Cultures}}</ref><ref name="encarta-table">{{Tīmekļa atsauce|url=http://encarta.msn.com/media_701500404/Languages_Spoken_by_More_Than_10_Million_People.html|title=Languages Spoken by More Than 10 Million People|accessdate=2007-04-02|format=|work=MSN Encarta|archiveurl=https://web.archive.org/web/20071203134724/http://encarta.msn.com/media_701500404/Languages_Spoken_by_More_Than_10_Million_People.html|archivedate=2007-12-03}}</ref>
Kopā 77 milj.<ref name="vistawide" />
|rank          = 20, 16<ref name="ethnologue2005"/>, 15<ref>{{Laikraksta atsauce |author=George Weber |year=1987 |month=December |title=Top Languages |journal=Language Today |volume=2 |pages=87–99 |editor=Geoffrey Kingscott |url=http://www.frenchteachers.org/bulletin/articles/promote/top%20languages.pdf |format=pdf |accessdate=2007-04-02 |laysummary= |laysource=AATF National Bulletin, Vol. 24, No. 3 (January 1999) |laydate= |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071126234452/http://www.frenchteachers.org/bulletin/articles/promote/top%20languages.pdf |archivedate=2007-11-26 }}</ref> (dzimtā val.)
|familycolor   = Dravīdu
|fam1          = [[Dravīdu valodas|Dravīdu]]
|fam2          = [[Dienviddravīdu valodas|Dienviddravīdu]]
|fam3          = [[Tamilu-kannadu valodas|Tamilu-kannadu]]
|fam4          = [[Tamilu-kodagu valodas|Tamilu-kodagu]]
|fam5          = [[Tamilu-malajalu valodas|Tamilu-malajalu]]
|script=[[Tamilu raksts]]
|nation        = {{IND}}
 {{LKA}}
{{SGP}}
|agency        = Dažādas akadēmijas un [[Tamilnāda]]s valdība
|map=
Tamilu valodā runājošie areāli Dienvidindijā un Šrilankā

|iso1=ta| iso2=tam |iso3=tam | notice=Indic
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{Noformējums}}
{{enciklopēdisks stils}}
{{slikti iztulkots}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Piper betle plant.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Piperales
|         rinda_lv = Piparu rinda
|           dzimta = Piperaceae
|        dzimta_lv =
|            ģints = Piper
|         ģints_lv = Piparkrūmi
|             suga = P. betle
|          suga_lv = Betele
|         binomial = Piper betle
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1466
|kušanas temperatūra=204 - 205 °C
|viršanas temperatūra=250 °C (sadalās)
}}
'''Mezakonskābe''' (''trans''-metilbutēndiskābe, metilfumārskābe, HOOC−C(CH3)=CH−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Mezakonskābe ir ūdenī diezgan grūti šķīstoši (karstā ūdenī labi šķīstoši) balti adatveida kristāli. Mezakonskābei ir ''cis''-[[izomērs]] - [[citrakonskābe]] un struktūrizomērs [[itakonskābe]].

sentences:
{{Citas nozīmes|tēlu latviešu literatūrā un kino|Spīdola (nozīmju atdalīšana)|Spīdala/Spīdola}}
{{Tēla infokaste
| name          = Spīdala
| color         = #B40404
| colour text   = #FFFFFF
| series        =
| image         = 19951115 50sant Latvia Postage Stamp.jpg
| caption       = Spīdala uz 1995. gada pastmarkas
| first         =
| last          =
| creator       =
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          = Citi vārdi
| data1         = Spīdola
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        = [[sieviete]]
| occupation    =
| title         =
| family =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = [[latvieši|latviete]]
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Spīdala''' jeb '''Spīdola''' ir simbolisks tēls latviešu literatūrā un filmās. Pazīstamākie darbi literatūrā, kur ir aprakstīts Spīdalas tēls, ir [[Andrejs Pumpurs|Andreja Pumpura]] eposs "[[Lāčplēsis (eposs)|Lāčplēsis]]" un [[Rainis|Raiņa]] luga "[[Uguns un nakts]]". Abi darbi stāsta par [[Lāčplēsis|Lāčplēsi]], vīru ar lāča ausīm un lāča spēku, kurš cīnās ar Tumšo bruņinieku (arī — Melno bruņinieku) [[Daugava]]s krastā. Darbība norisinās [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karu]] laikā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''AngularJS''
| logo                   =
| developer              = ''Brat Tech LLC'', [[Google]] un kopiena
| released               = {{dat|2009}}
| status                 = Aktīvs
| latest release version = 2.4.0
| latest release date    = {{release date and age|2016|12|20}}
| platform               = [[Vairākplatformu programmatūra|Vairākplatformu]]
| programming language   = [[JavaScript]]
| genre                  = [[JavaScript bibliotēka]]
| license                = [[MIT licence]]
| size                   = 144 KB produkcijai<br />1 MB izstrādei
| website                = {{URL|angularjs.org}}
}}

sentences: '''Tetrahidrokanabinols''' (zināms arī kā '''THC''' un '''delta-9-tetrahidrokanabinols''') ir galvenā [[kaņepes|kaņepju]] augu psihoaktīvā viela. Tas pirmoreiz tika ekstraktēts tīrā veidā 1964. gadā.<ref name="doi10.1021/ja01062a046">{{Laikraksta atsauce |doi=10.1021/ja01062a046 |year=1964 |last1=Gaoni |first1=Y. |last2=Mechoulam |first2=R. |journal=Journal of the American Chemical Society |volume=86 |issue=8 |pages=1646–1647}}</ref><ref>[http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml Interview with the winner of the first ECNP Lifetime Achievement Award: Raphael Mechoulam, Israel] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110430032241/http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml |date={{dat|2011|04|30||bez}} }} 2007. gada februāris</ref><ref>{{Laikraksta atsauce |last1=Geller |first1=Tom |year=2007 |url=http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080619013348/http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archivedate={{dat|2008|06|19||bez}} |title=Cannabinoids: A Secret History |journal=Chemical Heritage Newsmagazine |volume=25 |issue=2 |accessdate={{dat|2008|05|31||bez}} }}</ref> Aukstumā THC ir stiklaini cieta viela, bet sasilis tas kļūst viskozs un lipīgs.

sentences:
[[File:Jute Field Bangladesh (7749587518).jpg|thumb|Džutas lauks Bangladešā]]
[[File:Jute Rope (சணல் கயிறு).jpg|thumb|Džutas virve]]

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Eižens Vāgenheims
 |    vārds_orig = ''Eugen Wagenheim''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1874
 |    dz_mēnesis = 12
 |      dz_diena = 20
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1909
 |     m_mēnesis = 12
 |       m_diena = 3
 |       m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga|td=Latvija}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = žurnālists, šahists
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Eižens Kārlis Vāgenheims''' ({{val|de|Eugen Karl Wagenheim}}; dzimis {{dat|1874|12|20}}, miris {{dat|1909|12|3}}) bija vācbaltu žurnālists un šahists.<ref>[http://chess-db.com/public/pinfo.jsp?id=8000001405 Vāgenheima biogrāfiskie dati vietnē ''chess-db.com'']{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Vikikrātuves kategorija|Humanities|Humanitārās zinātnes}}
{{Pamatraksts|Humanitārās zinātnes}}

sentences:
[[Kategorija:Austrijas reljefa formas|ielejas]]
[[Kategorija:Ielejas]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Nauplija
 | official_name            = {{gree|Ναύπλιο}}
 | settlement_type          = Grieķijas pilsēta
 | image_skyline            = 20090728 palamidi91.jpg
 | image_caption            = Nauplijas panorāma no Palamidi cietokšņa.
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Reģionālā vienība
 | subdivision_name2        = [[Argolīdas nome|Argolīda]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 33.62
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 14203
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 37 | latm = 34 | lats =  | latNS = N
 | longd = 22 | longm = 48 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 211 00
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 10
 | website                  = {{URL|https://www.nafplio.gr/}}
 | footnotes                =
}}
'''Nauplija''' (gr. Ναύπλιον ή Ναύπλιο ή Ανάπλι) arī '''Nafplija''', ir pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodas līdz 10 metriem virs jūras līmeņa, [[Argoliks|Argolika līča]] piekrastē, [[Peloponēsa|Peloponēsas pussalas]] austrumu daļā, 94 kilometrus uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnam]] un 38 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no [[Tripole]]s. [[Peloponēsas perifērija]]s [[Argolīdas nome]]s administratīvais centrs. No 1828. līdz 1833. gadam bija Grieķijas galvaspilsēta.<ref>Andželas Šuvajevas tulk. Grieķija, Atēnas un kontinentālā daļa. (ceļvedis) - Zvaigzne ABC: Rīga, 2008. {{ISBN|978-9984-40-597-1}} 182. lpp.</ref> Viena no gleznainākajām Grieķijas pilsētām. Svarīgākā ostas pilsēta Peloponēsas austrumos. Grieķu pareizticīgās baznīcas Argolīdas metropolijas centrs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
'''Ramešbābu''' var būt:

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
|-
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
|-
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
|-
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
|-
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
|-
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
|-
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
|-
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
|-
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
|-
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
|-
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
|-
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
|-
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
|-
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
|-
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
|-
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
|-
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
|-
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
|-
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
|-
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
|-
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
|-
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
|-
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
|-
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
|-
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
|-
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
|-
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
|-
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
|-
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
|-
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
|-
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
|-
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
|-
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
|-
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
|-
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
|-
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
|-
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
|-
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
|-
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
|-
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
|-
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
|-
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
|-
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
|-
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
|-
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
|-
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
|-
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
|-
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
|-
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
|-
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
|-
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Pakīna
|attēls              = Pakin NASA 157.80208E 7.04910N.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pakihn''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
[[Seņavina salas]]
|latd= 7 |latm= 04 |lats=  |latNS= N
|longd=157 |longm= 48 |longs=  |longEW=E
|platība             = 1,09
|garums              = 10
|platums             = 3,6
|lagūna              = 14,3
|atols               = 24
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 9
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpeja]]
|iedzīvotāji         = 150 (2010)
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Pakīna''' ({{val|pon|Pakihn}},<ref>[https://trussel2.com/PNP/pnp-p.htm#8539 Pohnpeian-English dictionary]</ref> {{val|en|Pakin}}) ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpejas]] pavalstī, administratīvi pakļauta Sokēsas municipalitātei [[Ponpeja]]s salas ziemeļrietumos. Atola iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[ponpejiešu valoda|ponpejiešu valodā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Kovaļevskis
| vārds_orig = Александр Онуфриевич Ковалевский
| attēls = Brockhaus and Efron Encyclopedic Dictionary B82 12-3.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1840|11|19}}|{{dat||11|7}}}}
| dz_gads = 1840
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 19
| dz_vieta = [[Šustjanka]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Zaķīši (apdzīvota vieta)|Zaķīši]], [[Preiļu novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1901|11|22}}|{{dat||11|9}}}}
| m_gads = 1901
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Sanktpēterburga|Pēterburgā]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = [[Vladimirs Kovaļevskis]] (paleontologs)
([[Sofija Kovaļevska]] — brāļasieva)
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Kazaņas Universitāte]], [[Kijivas Universitāte]], [[Jaunkrievijas Universitāte (Odesā)]]
| alma_mater = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]]
| zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[entomoloģija]]
| pasniedzēji = [[Roberts Bunzens]], [[Francis Leidigs]]
| studenti =
| sasniegumi = Pirmais aprakstījis gastrulācijas fāzi embrija attīstībā
| apbalvojumi = [[Kārlis Ernsts fon Bērs|Kārļa Ernsta fon Bēra]] balva (1871), Pēterburgas Ķeizariskās Zinātņu akadēmijas loceklis (1890)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Aleksandrs Kovaļevskis''' ({{val|ru|Александр Онуфриевич Ковалевский}}, dzimis {{dat VS|{{dat|1840|11|19}}|{{dat||11|7}}}}, miris {{dat VS|{{dat|1901|11|22}}|{{dat||11|9}}}}) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] izcelsmes [[embriologs]], kas pirmais aprakstīja gastrulācijas fāzi embrija attīstības agrīnajā stadijā. [[Bezmugurkaulnieki|Bezmugurkaulnieku]] salīdzinošās embrioloģijas un fizioloģijas pamatlicējs.

sentences: '''Cianīdi''' ir [[ciānūdeņražskābe]]s (zilskābes) HCN sāļi. Šķīstošie neorganiskie cianīdi ir ļoti toksiski dzīviem organismiem. Dabā cianīdi ir reti sastopami, jo ciānūdeņražskābe ir ļoti vāja [[skābe]] (vājāka par [[ogļskābe|ogļskābi]]), un cianīdi ātri sadalās. Cianīdu toksiskums lielā mērā ir saistīts ar to, ka ciānūdenražskābes [[anjoni]] veido ļoti stabilus kompleksus. Līdzīgi notiek saindēšanās ar [[oglekļa monoksīds|oglekļa monoksīdu]] (CO) un [[Karbonili|karboniliem]].

sentences:
[[Kategorija:Nobela prēmija|Literatūra]]
[[Kategorija:Rakstnieki]]
[[Kategorija:Apbalvojumi literatūrā]]

sentences: '''Globuss''' ({{val|la|globus}} — 'lode') ir telpisks [[Zeme]]s vai kāda cita debess ķermeņa virsas modelis vai arī debess sfēras modelis (debesu globuss). Pirmais globusu 1492. gadā izveidoja Martīns Behaims

sentences: bāzes liķiera ''[[Vana Tallinn]]'' pudeles]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Mordehajs Nuroks
| vārds_orģ           =
| attēls              =Mordechai Nurok, 1951.jpg
| apraksts            =
| amats               = [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1922]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           ={{dat|1884|11|7}}
| dzim_vieta          =[[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1962|11|8|1884|11|7}}
| mir_vieta           =[[Telaviva]], {{ISR}}
| tautība             =[[Latvijas ebreji|ebrejs]]
| partija             =[[Cionistu organizācija "Mizrahi"|''Mizrahi'']]
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Mordehajs (Markuss) Nuroks''' ({{dat|1884|11|7|N}} — {{dat|1962|11|8|N}}) bija [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]]  [[rabīns]], [[Latvija]]s un [[Izraēla]]s politiķis. Partijas ''[[Cionistu organizācija "Mizrahi"|Mizrahi]]'' vadītājs, pirmo četru [[Saeima|Saeimu]] deputāts no [[Ebreju bloks|Ebreju nacionālā bloka]].
[[Izraēla]]s [[knesets|kneseta]] deputāts.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Common starling in london.jpg
 | att_nosaukums = Mājas strazds ziemas apspalvojumā
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Sturnidae
 |     dzimta_lv = Strazdu dzimta
 |         ģints = Sturnus
 |      ģints_lv = Strazdi
 |          suga = Sturnus vulgaris
 |       suga_lv = Mājas strazds
 |     izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#1F75FE|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|#009900|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
{{legend|#0BDA51|Introdukcijas areāls}}
 |      binomial = Sturnus vulgaris ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Brassica_juncea_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-168.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Brassica juncea|Sareptas sinepe}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Brassicales
|         rinda_lv =Krustziežu rinda
|           dzimta =Brassicaceae
|        dzimta_lv =Krustziežu dzimta
|            ģints =Brassica
|         ģints_lv =
|             suga =B. juncea
|          suga_lv =Sareptas sinepe
|         binomial =Brassica juncea
|           autors =[[Kārlis Linnejs|(L.)]] [[Czern.]], 1859
|         sinonīmi =* Sinapis juncea L.
}}

sentences:
Kategorijas raksts: [[Polinēzija]]
{{Commonscat|Polynesia}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Monreāla
 | official_name            = ''Montréal''
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Montreal skyline 2011.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Montreal.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Armoiries de Montréal.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Kanāda
 | pushpin_map_caption      = Monreālas atrašanās vieta Kanādā
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{CAN}}
 | subdivision_name1        = [[Kvebeka]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1642]]. gada [[17. maijs]]
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Valérie Plante
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 431.50
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021<ref>https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/en/tv.action?pid=9810000501</ref>
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1762949
 | population_urban         =
 | population_metro         = 4291732
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = EST
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = EDT
 | utc_offset_DST           = -4
 |latd =  45 | latm =  30 | lats = | latNS = N
 |longd = 73 | longm = 34 | longs = | longEW = W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              = H
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 6 - 223
 | website                  = [http://www.ville.montreal.qc.ca ville.montreal.qc.ca]
 | footnotes                =
}}
'''Monreāla''' ({{val|fr|Montréal}}, {{val|en|Montreal}}) ir pilsēta [[Kanāda]]s dienvidaustrumos pie [[Otava (upe)|Otavas]] ietekas [[Sentlorensa|Sentlorensā]] (Sv. Labrenča upē). Tā ir otra lielākā Kanādas pilsēta un lielākā [[Kvebeka (province)|Kvebekas]] provinces pilsēta.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''National Space Science Data Center''''' jeb '''NSSDC''' (no {{val|en| }} "Nacionālais kosmiskās zinātnes datu centrs") ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[Saules sistēma]]s izpētes nodaļas departaments. Tas tika izveidots, lai arhivētu NASA kosmosa misiju datus. NSSDC atrodas NASA [[Godarda kosmisko lidojumu centrs|Godarda kosmisko lidojumu centrā]] [[Grīnbelta (Mērilenda)|Grīnbeltā, Mērilendā]]. NSSDC sniedz brīvu pieeju NASA datiem zinātniekiem un citiem interesentiem. Tiek piedāvāti gan neapstrādāti zinātniski dati, gan attēli.

sentences: kontinenta dreifs no dienvidu uz ziemeļu puslodi un sadursme ar [[Sibīrija (kontinents)|Sibīrijas kontinentu]].]]

sentences:
'''Virga''' var būt:
* [[Virga]] — apdzīvota vieta Virgas pagastā;
* [[Virga (upe)|Virga]] — upe, Vārtājas pieteka;
* [[Ainars Virga]] — mūziķis;
* [[Dainis Virga]] — mūziķis.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                    = Soļera
| settlement_type         = [[Spānijas pašvaldības|Pašvaldība]]
| official_name           =
| native_name             = ''Sóller''
| image_skyline           = Vall de Soller.jpg
| image_alt               =
| image_caption           = Skats uz Soļeru no ziemeļiem
| image_flag              =
| image_shield            = Escudo de Sóller (Islas Baleares).svg
| nickname                =
| motto                   =
| image_map               =
| map_caption             =
| pushpin_map             = Spain
| pushpin_label_position  =
| pushpin_map_caption     = Atrašaās vieta Spānijā
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{ESP}}
| subdivision_type1       = [[Spānijas autonomās komūnas|Autonomā komūna]]
| subdivision_name1       = [[Baleāru Salas]]
| subdivision_type2       = [[Spānijas provinces|Province]]
| subdivision_name2       = [[Baleāru Salas]]
| subdivision_type3       = Sala
| subdivision_name3       = [[Maļorka]]
| subdivision_type4       = [[Spānijas komarkas|Komarka]]
| subdivision_name4       = [[Sjerra de Tramuntana]]
| seat_type               =
| seat                    =
| latd = 39|latm = 46|lats = 3.18|latNS = N
| longd= 2|longm = 42|longs= 50.36|longEW= E
| coordinates_type        = region:ES_type:city
| coordinates_display     = inline, title
| coordinates_footnotes   =
| elevation_m             = 59
| elevation_min_m         =
| elevation_max_m         =
| area_footnotes          =
| area_total_km2          = 42.80
| established_title       =
| established_date        =
| population_footnotes    = <!-- for references: use <ref> tags -->
| population_total        = 14150
| population_as_of        = 2012
| population_demonym      =
| population_note         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| postal_code_type        = [[Spānijas pasta indeksi|Pasta indekss]]
| postal_code             = 07100
| area_code_type          =
| area_code               =
| website                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrinierīts
|attēls=
|klase=Hidroksīdu minerāli, uranila hidroksīdi un hidrāti
|ŠtruncaID=4/H.02-10
|ķīm_formula=(K2,Ca,Sr)U3O10·4(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Oranža
|svītra=
|habituss=Plātņveida, pseidoheksagonāli kristāli
|skaldnība=Laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=5,66
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
'''Džagī Vāsudevs''' (''[[Hindu valoda|hindu]]:'' जग्गी वासुदेव) (dzimis 1957. gada 5. septembrī), bieži dēvē vienkārši par '''Sadguru''' (''[[Angļu valoda|angļu]]:'' Sadhguru), ir indiešu [[jogs]], [[Misticisms|mistiķis]] un autors. Viņš nodibināja [[Fonds Iša|Išas fondu]], bezpeļņas organizāciju, kas māca [[joga]]s programmas ASV, Anglijā, Libānā, Singapūrā un Austrālijā, ieskaitot Indiju, un ir iesaistītsa sociālajās iniciatīvās, izglītībā un vides iniciatīvās. Viņa grāmatas ir parādījušās “[[The New York Times]]” labāko [[Bestsellers|bestselleru]] sarakstā vairākās kategorijās, piemēram, “Veselība”, “Reliģija, garīgums un ticība” un “Padomi, iespējas un dažādi”. Džagī Vāsudevs ir sniedzis runas tādās vietās, kā [[ANO galvenā mītne|ANO galvenajā mītnē]], [[Pasaules Ekonomikas forums|Pasaules Ekonomikas forumā]], kā arī izglītības iestādēs un tehnoloģiju uzņēmumos. Indijas valdība 2017. gadā piešķīra [[Padma Vibhūšans|Padma Vibhūšana]] civilo apbalvojumu, atzīstot viņa ieguldījumu garīgajā jomā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Potamon fluviatile02.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Potamon fluviatile|Dienvideiropas saldūdens krabis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips=Crustacea
| apakštips_lv=Vēžveidīgie
| klase =Malacostraca
| klase_lv =Augstākie vēži
| apakšklase =Eumalacostraca
| apakšklase_lv =Īstie augstākie vēži
| virskārta =Eucarida
| virskārta_lv=Eikarīdi
| kārta =Decapoda
| kārta_lv =Desmitkājvēži
| apakškārta=Pleocyemata
| apakškārta_lv=Pleocimāti
| kategorijas =nē
| binomial = Pleocyemata <small>([[Burkenroad]], 1963)</small>
}}
'''Pleocimāti''' (''Pleocyemata'') ir [[desmitkājvēži|desmitkājvēžu kārtas]] (''Decapoda'') apakškārta. Balstoties uz ģenētiskajiem atklājumiem, 1963. gadā tika izveidotas 2 jaunas apakškārtas: pleocimātu apakškārta un [[zāģveida garneles|zāģveida garneļu apakškārta]] (''Dendrobranchiata''),<ref>Burkenroad, M. D. (1963). "The evolution of the Eucarida (Crustacea, Eumalacostraca), in relation to the fossil record". Tulane Studies in Geology 2 (1): 1–17.</ref> kas aizvietoja senākās apakškārtas - [[peldvēži|peldvēžus]] (''Natantia'') un [[rāpotājvēži|rāpotājvēžus]] (''Reptantia''). Pleocimātu apakškārtā ir iekļauti visi rāpotājvēži ([[krabji]], [[vēži]], [[omāri]] u.c.), [[garneles]] un [[boksergarneles]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://rmbr.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf |title=A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans |access-date={{dat|2012|03|18||bez}} |archive-date={{dat|2011|06|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110606064728/http://rmbr.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf }}</ref> Senākā apakškārtas [[fosilija]] ir [[devons|devona]] laika fosilija - ''[[Palaeopalaemon]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://palaeo.gly.bris.ac.uk/Palaeofiles/Fossilgroups/Decapoda/Fossilrecord.html |title=Fossil record and evolution |access-date={{dat|2012|03|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120229165812/http://palaeo.gly.bris.ac.uk/Palaeofiles/Fossilgroups/Decapoda/Fossilrecord.html |archivedate={{dat|2012|02|29||bez}} }}</ref>

sentences: '''Entalpija''' ({{val|grc|ἐνθάλπω}}, ''enthálpō'' — ‘sildīt’), '''siltuma funkcija''' jeb '''rašanās siltums''' ir [[termodinamiskais potenciāls]], kas raksturo sistēmas siltumsaturu. To apzīmē ar lielo grieķu burtu [[ēta]] (Η). Vispārīgi entalpija termodinamiskā sistēmā ir vienāda ar vielas [[iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] U summu ar [[spiediens|spiediena]] p un [[tilpums|tilpuma]] V reizinājumu, tas ir,

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Haizivs stāsts
| attēls                   = Movie poster Shark Tale.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shark Tale''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 =
* [[Vikija Džensone]]
* [[Bibo Berdžerons]]
* [[Robs Letermans]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Renē Zelvēgere]]
* [[Andželīna Džolija]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Mārtins Skorsēze]]
* [[Džeks Bleks]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|9|10|Venēcija|2004|10|1|ASV|2005|2|4|Latvija|}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/shark-tale-2004-0|title=Shark Tale|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 12, 2018|archive-date={{dat|2020|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200926064209/https://www.bbfc.co.uk/releases/shark-tale-2004-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sharktale.htm|title=Shark Tale (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 12, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|367,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Haizivs stāsts"''' ({{val|en|Shark Tale}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Vikija Džensone]], [[Bibo Berdžerons]] un [[Robs Letermans]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Vills Smits]], [[Renē Zelvēgere]], [[Andželīna Džolija]], [[Roberts De Niro]], [[Mārtins Skorsēze]] un [[Džeks Bleks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|9|10||bez}} Venēcijā.

sentences: '''Nitrēšana''' ir [[nitrogrupa|nitrogrupu]] ievadīšana molekulās (parasti [[organiskās vielas|organiskajos savienojumos]]). Nitrējot iegūst [[nitrosavienojumi|nitrosavienojumus]] un [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]]. Šādā veidā iegūtās vielas parasti vai nu ir [[sprāgstviela]]s, vai arī tās var izmantot par sprāgstvielu komponentiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Kailijs
|     vārds_orig = ''George Cayley''
|         attēls = George Cayley.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1773
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Skārboro]], [[Jorkšīra]], [[Lielbritānija]]<br />([[Ziemeļjorkšīra]], {{GBR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1857
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Bromptona]], [[Jorkšīra]] (tagad [[Ziemeļjorkšīra]]), {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[aeronautika]], [[aerodinamika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = pirmais funkcionālais [[planieris]], sapratne par [[aerodinamiskie spēki|aerodinamiskajiem spēkiem]], lidmašīnu uzbūves pamatprincipi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Joks''' ({{val|la|iocus}}) ir kas izteikts, uzrakstīts vai darīts ar [[Humors|humoristisku]] mērķi. Joki var būt dažādas formas — tas var būt viens [[vārds]] vai [[Žesti|žests]] (noteiktā kontekstā), jautājums un atbilde, pat neliels [[stāsts]] vai arī kāda fiziska darbība ar humoristisku mērķi, piemēram, praktiskais joks atšķiras no izteiktā joka ar to, ka lielākā daļa smieklīgās aktivitātes tiek darīta fiziski, nevis verbāli. Reizēm jokus izsaka ar [[Ironija|ironiju]] vai [[sarkasms|sarkasmu]]. Cerētā pretreakcija uz joku ir [[smiekli]]. Dažās valstīs tiek atzīmēta [[Joku diena]], kad cilvēki cenšas izjokot cits citu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Novākt Kārteru
| operators =
| attēls = Get Carter poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Maiks Hodžess]]
| producents =
| scenārijs = Maiks Hodžess
| aktieri = * [[Maikls Keins]]
* [[Ians Hendrijs]]
* [[Džons Osborns]]
* [[Brita Ēklanda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Get Carter''
| studija = * ''[[MGM-British Studios]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[MGM-EMI Distributors]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|2|3|Losandželosa|1971|3|10|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = [[sterliņu mārciņa|£]] 750 tūkstoši
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Novākt Kārteru"''' ({{Val|en|Get Carter}}) ir 1971. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maiks Hodžess]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Keins]], [[Ians Hendrijs]], [[Džons Osborns]] un [[Brita Ēklanda]]. Filma ir balstīta uz Teda Luisa 1970. gada romāna ''Jack's Return Home''.

sentences:
[[Kategorija:Gambija]]
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āfrikā|Gambija]]

sentences: '''Rodanīdi''' jeb '''tiocianāti''' (SCN−) ir savienojumi, kas satur [SCN]<sup>−</sup> anjonu. Tie uzskatāmi par nestabilās [[rodānūdeņražskābe]]s jeb tiociānskābes [[sāļi]]em. Pazīstamākie šāda veida savienojumi ir [[kālija rodanīds|kālija]] un [[amonija rodanīds|amonija rodanīdi]]. Tie reaģē ar [[dzelzs]] trīsvērtīgajiem sāļiem, veidojot sarkanu kompleksu. Šo reakciju lieto analītiskajā ķīmijā un audumu krāsošanai (vismaz agrāk).

sentences:
{{Cat main}}
{{Commons category|Glycosides|Glikozīdi}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Saurischia.png
|    att_nosaukums = Iegurnis, kāds bija raksturīgs zauriegurņa dinozauriem
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        apakštips = Vertebrata
|     apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|            klase = Sauropsida
|         klase_lv = Rāpuļi
|        virskārta = Dinosauria
|     virskārta_lv = Dinozauri
|            kārta = Saurischia
|         kārta_lv = Zauriegurņa dinozauri
|         binomial = Saurischians
|      kategorijas = nē
}}'''Zauriegurņa dinozauri''' ({{val-la|Saurischia}}) ir [[dinozauri|dinozauru]] kārta, kurā ietilpst visi tie dinozauri, kuriem [[iegurnis]] bija līdzīgs [[ķirzakas|ķirzakām]]. Šajā kārtā ietilpa gan [[augēdājs|augēdāji]], gan [[gaļēdājs|gaļēdāji]] dinozauri. Mūsdienu [[putni]] arī mēdz tikt pieskaitīti šai kārtai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bromūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Bromūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = 3,6452
|  kušanas temperatūra = -86,9 °C
| viršanas temperatūra = -66,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 221 g/100 ml (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Bromūdeņradis''' (HBr) ir [[broms|broma]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HBr ir bezkrāsaina [[gāze]] ar kodīgu, skābu smaku, daudz smagāka par gaisu. Bromūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] — [[bromūdeņražskābe|bromūdeņražskābi]] (līdz 68,85% HBr pēc masas).  0 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 600 tilpumi bromūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā bromūdeņradis, tāpat kā [[hlorūdeņradis]], veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus bromūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. HBr šķīst [[etanols|etanolā]], veidojot vāju elektrolītu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Landers
|     vārds_orig =
|         attēls = Karl Ivanovich Lander (1883-1937).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1883
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Vērgales pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnālists, vēsturnieks, valsts darbinieks, čekists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name = "Valdnieks"
| image = Machiavelli Principe Cover Page.jpg
| att_izm = 150px
| caption =1550. gada izdevuma titullapa
| author = [[Nikolo Makjavelli]]
| country =
| language =
| subject = Politikas zinātne
| genre =
| publisher =
| pub_date = 1532
| followed_by =
}}
'''"Valdnieks"''' ({{val|it|Il Principe}} — ‘princis’) ir 16. gadsimta politiskais [[traktāts]], kuru sarakstījis itālis [[Nikolo Makjavelli]]. Darbs tika publicēts 1532. gadā, piecus gadus pēc tā autora nāves, ar pāvesta [[Klements VII|Klementa VII]] atļauju.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Brīvības tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Szabadság híd''
|attēls               = Freedom_Bridge_Budapest.JPG
|attēla paraksts      =
|karte                = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| plat_d = 47.485833 | plat_NS = N
| gar_d  = 19.055 | gar_EW  = E
|transporta veids     = autoceļš/tramvajs
|šķērso               = [[Donava]]
|atrašanās vieta      = {{Vieta|Ungārija|Budapešta}}
|apkalpo              =
|arhitekts            = [[Jānošs Fekertehāzi]]
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        = 2
|posma garums         =
|garums               = 333,6 m
|platums              = 21,0 m
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          = 1894. gads
|celtniecība          =
|atklāts              = 1896. gads
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
}}
<mapframe text="Brīvības tilts" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q915195"
}
</mapframe>
'''Brīvības tilts''' ({{val|hu|Szabadság híd}}) ir 19. gadsimta beigās uzcelts tilts pār [[Donava|Donavu]] [[Ungārija]]s galvaspilsētā [[Budapešta|Budapeštā]], kas savieno pilsētas [[Buda (pilsēta)|Budas]] un [[Pešta]]s daļas. Tilta Budas pusē atrodas Gellērta laukums, kas atrodas [[Gellērta kalns|Gellērta kalna]] piekājē, pie laukuma atrodas [[Gellērta termālie baseini]] un [[Gellērta viesnīca]]. Tilta Peštas pusē atrodas Fēmārta laukums ar [[Budapeštas Lielais tirgus|Lielā tirgus]] ēku. Pēc uzcelšanas tilta nosaukums bija Franča Jozefa tilts (''Ferenc József híd''). Tilts tika nopostīts Otrā pasaules kara laikā, pēc kara atjaunots kā pirmais.

sentences: '''Arābu pasaule''' ir arābvalodīgo apdzīvoto [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] un [[Ziemeļāfrika]]s valstu un teritoriju apzīmējums. Pastāv vairākas termina definīcijas. Viena no definīcijām apgalvo, ka arābu pasaule ir 22 valstis, kas veido [[Arābu valstu līga|Arābu valstu līgu]], bet tajā pašā laikā šajās valstīs dzīvojošie ne[[arābi]], piemēram, [[berberi]] un [[kurdi]], neuzskata, ka dzīvo arābu pasaulē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidroksīda kristālrežģis

Nātrija sārma granulas
|       citi nosaukumi = nātrija sārms, kaustiskā soda
|           CAS numurs = 1310-73-2
|      ķīmiskā formula = NaOH
|              molmasa = 40
|              blīvums = 2100
|  kušanas temperatūra = 596 K (323 °C)
| viršanas temperatūra = 1663 K (1390 °C)
| šķīdība ūdenī        = 111 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}

sentences: '''Izomaltoze''' ir [[disaharīds]], kas ir līdzīgs [[maltoze]]i un ir tās [[izomērs]], sastāv no divām [[glikoze]]s vienībām, savienotām ar α-(1-6) saiti. Izomaltoze ir glikozes [[karamelizācija]]s produkts.<ref name="SugisawaEdo1966"/>

sentences: '''Latviešu ornamenti''' jeb '''latviešu raksti''' ir vēstures gaitā pārmainījušās [[Latviešu mitoloģija|latviešu mitoloģiskās]] un piederības zīmes, kas pamazām zaudējušas savu sākotnējo nozīmi un saglabājušās kā rotājumu vai [[Latviešu tautastērpi|latviešu tautas tērpu]] elementi. [[Dainas|Tautas dziesmās]] ornamenta veidošanu sauc par rakstīšanu vai rotāšanu.  Latviešu tautastērpu elementu (jostu, kreklu, sagšu u.c.) izmantotie ornamenti pieskaitāmi pie ģeometrisko ornamentu grupas. Ieskaitot rotaslietās izmantotos, var izdalīt vairākus desmitus patstāvīgu ornamentālu zīmju, kuras tautastērpu un aksesuāru rotājumos tikušas dažādi kombinētas, ar laiku veidojot neatkārtojamas, tikai latviešu tautastērpiem raksturīgas ornamentālās kombinācijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Visbīstamākais cilvēks
| attēls                   =  A Most Wanted Man Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Most Wanted Man''
| žanrs                    = trilleris, spiegu filma
| režisors                 = [[Andrejs Korbijns]]
| producents               =
* [[Stīvens Kornvels]]
* [[Gails Egans]]
* [[Malte Grunerts]]
* [[Saimons Kornvels]]
* [[Andrea Kaldervuda]]
| scenārija autors         = [[Endrjū Bouels]]
| galvenajās lomās         =
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Robina Raita]]
* [[Grigorijs Dobrigins]]
* [[Homajuns Eršadi]]
* [[Nina Hosa]]
* [[Daniels Brīls]]
| mūzika                   = [[Herberts Grēnemaijers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Demarest Films]]''
* ''[[Potboiler Productions]]''
* ''[[The Ink Factory]]''
* ''[[Film4 Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|7|25|ASV|2014|9|5|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/most-wanted-man-2014|title=A Most Wanted Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 18, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191018164600/https://bbfc.co.uk/releases/most-wanted-man-2014|archivedate={{dat|2019|10|18||bez}}}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{DEU}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|36,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=amostwantedman.htm|title=A Most Wanted Man|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 18, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Visbīstamākais cilvēks"''' ({{val|en|A Most Wanted Man}}) ir 2014. gada spiegu trilleris, kas balstīts uz Džona le Karē tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Andrejs Korbijns]]. Galvenās lomas atveido [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Reičela Makadamsa]], [[Vilems Defo]], [[Robina Raita]], [[Grigorijs Dobrigins]], [[Homajuns Eršadi]], [[Nina Hosa]], [[Daniels Brīls]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Altāris
| abbreviation = Ara
| name_latin = Ara
| RA = 17,39
| dec = −53,58
| areatotal = 237
| arearank = 63. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''β Ara''
| starmagnitude = 2,9
| neareststarname = ''41 Ara''
| stardistance = 28,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dienvidu Vainags]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Paradīzes Putns]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fabiāns Gotlībs fon der Ostenzakens
|     vārds_orig = ''Fabian Gottlieb von der Osten-Sacken''
|         attēls = Fabian Wilhelm von Osten-Sacken.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = portrets (1822-1828)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1752
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]]
(tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1837
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kijiva]]
(tagad {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Vilhelms Ferdinands fon der Ostenzakens, Hedviga Eleonora fon Udama
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = feldmaršals
|  dienesta_laiks = 1766–1835
|          valsts = [[Krievijas impērija]]
|       struktūra = sauszemes armija
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievu-turku karš (1768–1774)]], [[Krievu-turku karš (1787—1792)]], [[Polijas dalīšanas]], [[Napoleona kari]], [[Novembra sacelšanās]]
|     apbalvojumi =
|       izglītība =
}}
}}

sentences: '''Trihineloze''' ir [[zooantroponoze]], kur pieaugušie [[parazīts|parazīti]] lokalizējas saimnieka [[tievā zarna|tievajās zarnās]], bet kāpuri – tā paša saimnieka muskulatūrā.

sentences:
[[Kategorija:Empīrisms]]
[[Kategorija:Filozofi pēc skolas un virziena]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia grandiflora
| autors = Scop.
| attēls = Vicia grandiflora Wyka brudnożółta 2022-05-22 02.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia grandiflora
| suga_lv = Lielziedu vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Šveices kantoni''' ({{val|fr|Canton Suisse}}, {{val|de|Kanton Schweiz}}, {{val|it|Cantoni della Svizzera}}, {{val|rm|Chantuns da la Svizra}}) ir [[Šveice]]s otrā līmeņa [[Šveices administratīvais iedalījums|administratīvais iedalījums]], kas ir izveidots saskaņā ar Šveices konstitūciju. Šveice sastāv no 26 [[kantons|kantoniem]], kuriem ir piešķirts pašnoteikšanās tiesības. Lai gan Šveici pārvalda centrālā valdība, lielu daļu no funkcijām veic vietējās valdības.

sentences: {{BioTakso infokaste||attēls=Festuca filiformis inflorescence (01).jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Festuca|ģints_lv=Auzenes|suga=Festuca filiformis|suga_lv=Smalklapu auzene|binomial=Festuca filiformis|autors=Pourr.|sinonīmi=Festuca tenuifolia}}'''Smalklapu auzene''' ({{val|la|Festuca filiformis}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s [[lakstaugs]]. Tā dabiskās izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]], uz dienvidiem-dienvidrietumiem no Latvijas, aug smiltājos un sausos priežu mežos. Latvijā šī suga ir ļoti rets (varbūt arī nepietiekami izpētīts) taksons. Suga līdzīga [[aitu auzene]]i (''Festuca ovina'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/festuca-ovina-l-sstr/#festuca-tenuifolia-sibth|title=aitu auzene - Festuca ovina L. s.str. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-11-11}}</ref>

sentences:
, Amerikas Savienotajās Valstīs]]
'''Vēja parks''' ir [[Vēja turbīna|vēja turbīnu]] grupa, kas atrodas tajā pašā vietā, ko izmanto [[Vēja enerģija|elektroenerģijas ražošanai]]. Vēja parku izmēri atšķiras no dažām turbīnām līdz vairākiem simtiem vēja turbīnu, kas aptver plašu teritoriju. Vēja parki var atrasties gan sauszemē, gan atklātā jūrā.

sentences:
{{Olimpisko spēļu infokaste|1968|Ziema
 | Logo                   = 1968 wolympics logo.png
 | Izmērs                 =
 | Nosaukums              =
 | Apraksts               =
 | Dalībvalstis           = 37
 | Sportisti              = 1158
 | Atklāšanas ceremonija  = {{dat||2|6}}
 | Noslēguma ceremonija   = {{dat||2|18}}
 | Oficiāli atklāja       = [[Šarls de Golls]]
 | Sportistu zvērests     = [[Leo Lakro]]
 | Tiesnešu zvērests      =
 | Olimpiskā lāpa         = [[Alēns Kalmē]]
}}
'''1968. gada ziemas olimpiskās spēles''' bija desmitās [[ziemas olimpiskās spēles]]. Tās no [[1968]]. gada {{dat||2|6|ģ}} līdz {{dat||2|18|d}} notika [[Grenoble|Grenoblē]], [[Francija|Francijā]]. Oficiāli spēles atklāja [[Francijas prezidenti|Francijas prezidents]] [[Šarls de Golls]]. Šīs bija pirmās olimpiskās spēles, kurās [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja]] veica [[dopings|dopinga]] un dzimuma pārbaudes. 1968. gads bija pirmais olimpisko spēļu vēsturē, kad ar atsevišķām komandām startēja [[Austrumvācija]] un [[Rietumvācija]].

sentences:
{{cita nozīme|botānikas apakšdisciplīnu|medicīnas nozari|Algoloģija (medicīnas nozare)}}
'''Algoloģija''' ir [[botānika]]s apakšdisciplīna, zinātne par [[aļģes|aļģēm]].

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg4-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
.]]
'''Zelta drudzis''' ir parādība, kad pēc [[zelts|zelta]] atklāšanas kādā vietā uz to dodas liels daudzums cilvēku, lai to iegūtu un kļūtu bagāti. Zelta drudzis bija raksturīgs 19. gadsimtam, kad tādi norisinājās daudzās [[Jaunā pasaule|Jaunās pasaules]] zemēs un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]]. Šādu parādību veicināja straujš ceļošanas izmaksu kritums pasaulē, neformēta piedalīšanās maksa un citi [[globalizācija]]s faktori. Lielajam vairumam zelta drudžu dalībnieku tas izrādījās komerciāli neveiksmīgs, kamēr atsevišķi veiksminieki spēja gūt lielus ienākumus.

sentences: '''Radioaktīvā oglekļa datēšana''' jeb '''oglekļa-14 datēšana''' ir [[radioizotopiskā datēšana|radioizotopiskās datēšanas]] metode, ar kuru nosaka [[Organiskā viela|organisko vielu]] saturošu objektu [[absolūtais vecums|absolūto vecumu]] — gadu skaitu kopš bioloģiskā objekta [[nāve]]s. Metode balstās uz oglekļa-14 (14C) jeb tā saucamā [[radioaktīvais ogleklis|radioaktīvā oglekļa]] [[radioaktivitāte]]s mērījumiem organiskajās atliekās vai objektos. Kamēr organisms ir dzīvs, tas nemitīgi apmaina savus [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomus]] pret apkārtējās vides oglekļa atomiem, uzturot radioaktīvā oglekļa [[izotops|izotopa]] saturu tādu pašu kā apkārtējā vidē. Atmosfērā radioaktīvais ogleklis rodas, [[kosmiskie stari|kosmiskajiem stariem]] iedarbojoties uz gaisa [[slāpeklis|slāpekli]]. Kad organisms nomirst, oglekļa apmaiņa izbeidzas un oglekļa-14 saturs tajā sāk samazināties, radioaktīvajam izotopam sabrūkot. Jo ilgāks laiks pagājis kopš organisma nāves, jo mazāka ir palikusī izmērāmā radioaktivitāte.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Enrico Fermi
| attēls =Enrico Fermi 1943-49.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads =1901
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =29
| dz_vieta =[[Roma]], [[Itālija]]
| m_gads =1954
| m_mēnesis=11
| m_diena=28
| m_vieta =[[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pilsonība =[[Itālija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība = [[itālietis]]
| darba_vietas = [[Pizas Augstākā normālskola]], [[Getingenes Universitāte]], [[Leidenes Universitāte]], [[Romas Universitāte La Sapienza]], [[Kolumbijas Universitāte]], [[Čikāgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Pizas Augstākā normālskola]] (''Scuola Normale Superiore di Pisa'')
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Ouens Čemberlens]], [[Džeroms Frīdmans]], [[Li Džendao]], [[Džeimss Reinvoters]], [[Emilio Segrē]], [[Džeks Steinbergers]]
| sasniegumi = jaunu [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] elementu iegūšana ar [[neitrons|neitronu]] bombardēšanas palīdzību, vadāma [[kodolreakcija]], [[Fermi-Diraka statistika]], [[bēta sabrukšana]]s teorija
| apbalvojumi = 1938. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts = Enrico Fermi signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
'''Voldemārs''' var būt:
* [[Voldemārs (personvārds)]] — vīriešu personvārds

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Vilciena infokaste|Nosaukums=''Siemens Ultra Low Floor''|Ekspluatācijas periods=1997-|Ražotājs=''Simmering-Graz-Pauke''r, ''ELIN EBG Traction'' un ''Siemens Mobility''|Uzbūvēti sastāvi=342|Platums=2,40 m|Augstums=3,615 m|Vagona garums=24,21 m vai 35,47 m (atkarīgs no versijas)|Paātrinājums=1,3-1,4 m/s|Svars=30t (A, A1), 43t (B, B1)|Maksimālais ātrums=70 km/h|Spriegums=600 V|Sliežu platums=1435 mm|Attēls=2017-09-01 AT Wien 13 Hietzing, Hietzinger Hauptstraße @ Stoesslgasse, A1 120 Linie 58 (40754339143).jpg|Paraksts=ULF A1 58. līnijā}}
'''ULF''' (saīsinājums no ''Ultra Low Floor'') ir zemās grīdas [[tramvajs]], ko ''Siemens Rail Systems'' izstrādāja [[Vīne]]s transporta kompānijai ''[[Wiener Linien]]''. ULF raksturo tā bezass šasija un viens no zemākajiem iekāpšanas augstumiem pasaulē. [[Vīne]]i un [[Rumānija]]s pilsētai [[Oradja]]i laikā no 1994. līdz 2017. gadam kopumā tika uzbūvēti 342 ULF tipa tramvaji.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Puša
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Pušas pasts.jpg
| image_caption = Pušas pasts
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Pušas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4614&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 207
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 14
| lats = 28
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 12
| longs = 50
| longEW = E
| elevation_m = 170
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4635 Puša
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Zināšanu pārvaldība''' ({{val-en|knowledge management}}) ir pamats organizācijas [[zināšanas|zināšanu]] radīšanai, iegūšanai, uzkrāšanai, analīzei un efektīvai izmantošanai, kas ietver sevī zināšanu koplietošanu, ar mērķi radīt papildus vērtību organizācijai.

sentences: '''AC+79 3888''' ir [[sarkanais punduris]], atrodas netālu no [[Polārzvaigzne]]s [[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafes zvaigznājā]]. Zvaigznei nav piešķirts patstāvīgs vārds, eksistē tikai kataloga numurs. [[Zvaigzne]] atrodas 17,6 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s. Tās [[redzamais spožums]] ir 11m. Tas nozīmē, ka ar [[neapbruņota acs|neapbruņotu aci]] to nevar redzēt.

sentences: '''Kopīgais visums''' vai '''kopīgā pasaule''' ir vairāku darbu kopums, kurā vairāki rakstnieki (vai mākslinieki) neatkarīgi viens no otra veido atsevišķus darbus, kas iekļaujas kopējā sižeta līnijā, tēlos vai šī projekta pasaulē. Parasti kopīgais visums ir raksturīgs [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] žanram.<ref name="Nielsen1995">{{grāmatas atsauce|last=Nielsen|first=Jakob|title=Multimedia and Hypertext: The Internet and Beyond|url=https://books.google.com/books?id=KgZXCCfP0rQC&pg=PA120|accessdate=5 August 2015|year=1995|publisher=Morgan Kaufmann|isbn=978-0-12-518408-3|pages=120–|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180324122455/https://books.google.com/books?id=KgZXCCfP0rQC&pg=PA120|archivedate=March 24, 2018}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Gruzijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Gruzijas vijolnieki| Vijolieces]]

sentences: {{Citas nozīmes|mūzikas veidu|sonāte (nozīmju atdalīšana)|sonāte}}

sentences: Šajā lapā uzskaitīti dažādi ar teātri saistīti jēdzieni.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Dabas filozofijas matemātiskie principi
| title_orig       = Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica
| translator       =
| attēls           = Prinicipia-title.png
| att_izm          = 230px
| image_caption    = "Dabas filozofijas matemātisko principu" pirmā izdevuma titullapa
| author           = [[Īzaks Ņūtons]]
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{ENG}}
| language         = [[Latīņu valoda|Latīņu]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        =
| pub_date         = {{dat|1687|7|5||bez}}
| english_pub_date =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| dewey            =
| congress         =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Dabas filozofijas matemātiskie principi"''' ({{val|la|Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica}}), bieži lietots saīsinātais nosaukums '''"Principi"''' (''Principia''), ir no trim [[grāmata|grāmatām]] sastāvošs [[Īzaks Ņūtons|Īzaka Ņūtona]] darbs. Darbs pirmoreiz ticis publicēts {{dat|1687|7|5||bez}}.<ref name="Principia"/><ref name=Motte /> Pēc personīgā pirmā izdevuma izlabošanas<ref>{{tīmekļa atsauce|last=Newton|first=Isaac|title=Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica (Newton's personally annotated 1st edition)|url=http://cudl.lib.cam.ac.uk/view/PR-ADV-B-00039-00001/}}</ref> Ņūtons 1713. un 1726. gadā izdeva vēl divus izdevumus.<ref name=variorum />

sentences: '''RIPEMD''' ({{val|en|RACE Integrity Primitives Evaluation Message Digest}}) ir [[kriptogrāfiska jaucējfunkcija|kriptogrāfisku jaucējfunkciju]] saime, ko izstrādāja [[Lēvenes Katoļu universitāte]]s [[Beļģija|Beļģijā]] zinātnieki 1996. gadā. RIPEMD balstās uz [[MD4]] lietotajiem principiem, tās veiktspēja ir līdzīga populārakajam [[Drošais jaukšanas algoritms 1|drošajam jaukšanas algoritmam 1]] (SHA-1).

sentences:
[[Kategorija:Ķekavas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Mazā Fadete
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Žorža Sanda]]
| title_orig       = ''La Petite Fadette''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        =
| pub_date         = 1849
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''Mazā Fadete''' ({{val|fr|La Petite Fadette}}) ir franču rakstnieces [[Žorža Sanda|Žoržas Sandas]] 1849. gada romāns. Tas vēsta par nabadzīgu meiteni ar savdabīgu raksturu. Romānu publicēja izdevniecība ''[[Henry Holt and Company]]''. 2004. gadā tika uzņemta televīzijas filma [[Mazā Fadete (filma)|ar tādu pašu nosaukumu]]. Tās režisore ir [[Mišela Vatoksa]].

sentences: '''Puritāņi''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''puritas'' — tīrība) bija [[Anglija|angļu]] [[Protestantisms|protestanti]], [[Kalvinisms|kalvinisma]] sekotāji, kas neatzina oficiālās [[Anglikāņu baznīca]]s autoritāti.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Akvārijs
| attēls                   =  Fish tank poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Fish Tank''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Andrea Ārnolda]]
| producents               =
* [[Niks Loss]]
* [[Kīss Kasanders]]
| scenārija autors         = Andrea Ārnolda
| galvenajās lomās         =
* [[Keitija Džervisa]]
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Kīrstons Veirings]]
* [[Rebeka Grifitsa]]
* [[Harijs Tredavejs]]
* [[Sidnija Mērija Neša]]
| mūzika                   = ''[[Steel Pulse]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[UK Film Council]]''
* ''[[Kasander Film Company]]''
* ''[[Limelight Communication]]''
* ''[[ContentFilm]]''
| izplatītājs              = ''[[Curzon Artificial Eye]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|5|14|Kannu filmu festivāls|2009|9|11|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/fish-tank-2009|title=Fish Tank|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623103906/https://bbfc.co.uk/releases/fish-tank-2009}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fishtank.htm|title=Fish Tank|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Akvārijs"''' ({{val|en|Fish Tank}}) ir 2009. gada drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Andrea Ārnolda]]. Galvenās lomas atveido [[Keitija Džervisa]], [[Maikls Fasbenders]], [[Kīrstons Veirings]], [[Rebeka Grifitsa]], [[Harijs Tredavejs]] un [[Sidnija Mērija Neša]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|5|14||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-K
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-25
|ķīm_formula=(K2,Ca,Na2,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}

sentences: {{cita nozīme|marksisma pamatlicēju|Vācijas kancleru|Vilhelms Markss}}

sentences:
<!--- šis attēls tika izvēlēts, jo Vikikrātuvē ir atzīts par vērtīgu --->
'''Vilciens''' ir nosūtīšanai sagatavots ritekļu formējums no [[lokomotīve]]<nowiki/>i piekabinātiem vagoniem vai - no ritošā sastāva pašgaitas vienībām - [[Motorvagons|motorvagona]](-niem), kam var būt piekabināts(-i) vagons(-i). [[Dzelzceļa līnija|Dzelzceļa līnijā]] ar vilcienu var pārvadāt gan [[pasažieris|pasažierus]], gan dažāda veida [[krava|kravu]]. Senāk lielākā daļa vilcienu darbojās ar [[tvaika dzinējs|tvaika dzinēju]], bet mūsdienās parasti tie tiek darbināti ar [[elektrība|elektrību]] vai arī [[dīzeļdzinējs|dīzeļdzinēju]].

sentences: '''Merieši''' bija sena [[somugru valodas|somugru]] tauta, kas dzīvoja mūsdienu [[Jaroslavļas apgabals|Jaroslavļas]], [[Ivanovas apgabals|Ivanovas]] apgabalos, [[Tveras apgabals|Tveras apgabala]] un [[Maskavas apgabals|Maskavas apgabala]] austrumu daļā, [[Vologdas apgabals|Vologdas apgabala]] dienvidos un [[Kostromas apgabals|Kostromas apgabala]] rietumos. Pirmo reizi pieminējis [[goti|gotu]] hronists [[Jordāns]] 6. gadsimtā. [[Pagājušo laiku stāsts|Pagājušo laiku stāstā]] 858. gadā aprakstīta kā viena no tautām, kuru [[varjagi]] aplika ar [[nodoklis|nodokli]].<ref>[http://old-russian.chat.ru/01povest.htm Pagājušo laiku stāsts]</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Ežēns Jonesko
|         vārds_orig = ''Eugène Ionesco''
|             attēls = Eugene Ionesco 01.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1909
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 25
|           dz_vieta = {{vieta|Rumānija|Slatina}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1994
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 28
|            m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[dramaturgs]]
| rakstīšanas valoda = franču
|            periods = 1942—1989
|              žanri =  [[Absurda drāma]], [[eseja]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =  "Plikpaurainā dziedātāja" ( 1950), "Mācību stunda" (1951), "Krēsli" (1952), "Pienākuma upuri"(1953), "Degunradži" (1959), "Makbets" (1972)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Ežēns Jonesko''' (''Eugène Ionesco'', dz. ''Eugen Ionescu'', dzimis 1909. gada 26. novembrī, miris 1994. gada 28. martā) bija [[rumāņi|rumāņu]] izcelsmes [[dramaturģija|dramaturgs]], kas dzīvoja [[Francija|Francijā]] un rakstīja [[franču valoda|franču valodā]]. Jonesko uzskatāms par vienu no izcilākajiem [[absurda drāma]]s autoriem.

sentences: '''Kooperatīvs''', '''kooperācija''' vai '''kooperatīvā organizācija''' ir autonoma [[uzņēmējdarbība]]s apvienība, kurā personas vai organizācijas [[brīvprātība|brīvprātīgi]] apvienojušās, lai sasniegtu kopīgus ekonomiskus vai sociālus mērķus. Kooperatīvi atšķirībā no [[privātuzņēmums|privātuzņēmumiem]] balstās uz [[demokrātija|demokrātisku]] pārvaldi. Katrs kooperatīva dalībnieks piedalās organizācijas lēmumu pieņemšanā, iegūstot labumus atkarībā no sava dalības apjoma vai ieguldījuma. Kooperatīvi pastāv dažādās nozarēs, piemēram, [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]], [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]], [[enerģētika|enerģētikā]], [[finanšu pakalpojums|finanšu pakalpojumos]]. Kooperatīvi tiek veidoti, lai tās dalībnieku vidū būtu taisnīga vide, kā arī nozare pastāvētu ilgtspējīgi, vienlaikus veicinot savstarpēju palīdzību un atbalstu.

sentences:
}}
{{legend|#a6a|[[Romas impērija]]}}
{{legend|#48a|[[Rietumromas impērija]]}}
{{legend|#bc4|[[Bizantijas impērija]]}}]]

sentences: '''20. jūnijs''' ir gada 171. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (172. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 194 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vilhelms Reimerss
|     vārds_orig = ''Wilhelm Heinrich Martin Reimers''
|         attēls = Vilhelms Reimerss-1.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Foto (1925)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Barta]], [[Prūsija]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1934
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = sabiedriskais darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vilhelms Heinrihs Martins Reimerss''' (''Wilhelm Heinrich Martin Reimers'', 1857—1934) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] sabiedriskais darbinieks, [[Rīga]]s [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] vecākais. [[Baltiešu-vācu Nacionālā komiteja|Baltiešu-vācu  Nacionālās komitejas]] (''Baltisch-Deutsches Nationalausschuss'') priekšsēdētājs (1918—1919).

sentences: '''Vikivārdnīca''' ({{val|en|Wiktionary}}) ir brīva papildināma daudzvalodu [[vārdnīca]], kura izveidota uz ''[[wiki]]'' bāzes. Tas ir viens no ''[[Wikimedia Foundation]]'' projektiem.

sentences:
[[Kategorija:Eksperimentālās mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Jaunuzņēmums''' ({{val|en|startup}})<ref>{{AkadTerm|term=startup|lang=EN}}</ref> ir uz kādu [[inovācija|inovatīvu]] ideju vai jaunu tehnoloģiju balstītas [[uzņēmējdarbība]]s sākotnējais posms [[uzņēmums|uzņēmuma]], [[partnerība]]s vai pagaidu organizācijas formā.<ref name="NKJ 23261" /> Jaunuzņēmumi tiek veidoti daudzās ekonomikas nozarēs, bet biežāk tie ir [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] jomā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aksaīts
|attēls=
|klase=Borāts
|ŠtruncaID=5/H.17-30
|ķīm_formula=MgB6O7(OH)6·2(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsains, gaišpelēks, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Labi izteikta
|lūzums=
|cietība=2,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.472 nβ = 1.503 nγ = 1.526
|pleohroisms=-
|blīvums=1,99
}}
__NOTOC__

sentences: '''CAC 40''' ({{val|fr|Cotation Assistée en Continu}}) ir [[Euronext]] [[Parīze]]s biržas galvenais akciju tirgus indekss. Tā ISIN kods ir FR0003500008, mnemoniskais kods — "PX1".<ref>[https://www.boursier.com/indices/composition/cac-40-FR0003500008,FR.html?tri=dcapi CAC 40]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
'''Flints''' var būt:

sentences: '''MIDI''' ir [[abreviatūra]] no '''Musical Instrument Digital Interface''' - industriāls [[standarts]], kas radīts, lai viens sintezators citam varētu nodot informāciju par atskaņojamās [[nots]] augstumu, skaļumu, ilgumu un citiem parametriem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Georgs Hodakovskis
|     vārds_orig = ''Georg Hodakowsky''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1917
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Voroņeža|td=Krievija}}
|      m_dat_alt = pēc 1986. gada
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}} <br />{{GER}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Trīsdesmitgadu karš
| width       = 320px
| partof      =
| image       = Map Thirty Years War-en.svg
| image_size  = 250px
| alt         =
| caption     = Karojošās puses un galvenie karagājieni Trīsdesmitgadu kara laikā. Sārtā krāsā iezīmētas protestantu zemes, dzeltenā un oranžā krāsā [[Hābsburgi|Hābsburgu]] dinastijas pārvaldītās katoļu zemes
| date        = {{dat|1618|5|23|N}} – {{dat|1648|5|15|N}}
{{resize|''(29 gadi, 11 mēneši, 22 dienas)''}}
| place       = [[Centrāleiropa]]
| coordinates =
| map_type    =
| map_relief  =
| map_size    =
| map_marksize =
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      = [[Vestfālenes miera līgums]]
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = '''Pret Hābsburgu valstis un sabiedrotie:'''

{{Flagicon|Sweden|1562}} [[Zviedrijas Impērija]] {{resize|(no 1630)}}

{{Flagicon image|Statenvlag.svg}} [[Nīderlandes Republika]]

{{Flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Francijas Karaliste]] {{resize|(no 1635)}}

{{Flagicon|Dānija}} [[Dānijas–Norvēģijas ūnija]] {{resize|(1625–29)}}

{{Flagicon|Bohēmija}} [[Bohēmijas kroņa zemes]] {{resize|(1618–20)}}

{{Flagicon image|Flag of The Electoral Palatinate (1604).svg}} [[Kurpfalca]] {{resize|(līdz 1623)}}

{{Flagicon image|Flag of Electoral Saxony.svg}} [[Saksijas kūrfirstiste]] {{resize|(līdz 1635)}}

[[Brandenburga-Prūsija]] {{resize|(līdz 1635)}}

[[Braunšveiga–Līneburga]]

{{Flagicon|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]] {{resize|(1625–30)}}

{{Flagicon image|Flag of Scotland (traditional).svg}} [[Skotijas Karaliste]] {{resize|(1625–38)}}

{{flagicon image|Banner of Gabriel Bethlen.svg}} [[Transilvānijas hercogiste]] {{resize|(no 1619)}}
----
'''Atbalstītāji:'''

* {{flagicon|Ottoman Empire}} [[Osmaņu impērija]]
* {{Flagicon image|Flag of Oryol ship (variant).svg}} [[Krievijas cariste]]
| combatant2  = '''Hābsburgu valstis un sabiedrotie:'''

{{Flag|Svētā Romas impērija}}
* {{Flagicon image|Catholic League (Germany).svg|22px}} [[Katoļu līga]]
* {{Flagicon image|Flag_of_the_Habsburg_Monarchy.svg|22px}} [[Hābsburgu monarhija]]
{{Flagicon image|Flag of Cross of Burgundy.svg}} [[Spānijas impērija]]

{{flagicon image|Flag of the Habsburg Monarchy.svg}} [[Ungārijas Karaliste]]

{{Flagicon|Dānija}} [[Dānijas–Norvēģijas ūnija]] {{resize|(1643–45)}}
----
'''Atbalstītāji:'''
* {{Flagicon image|Banner of Sigismund III Vasa.svg|size=23px|border=}} [[Polijas kroņa zemes]]
* {{Flagicon image|Zaporozhian Sich flag.svg|border=}} [[Zaporižjas Seča]]
| combatant3  =
| commander1  = {{Flagicon|Sweden|1562}} [[Gustavs II Ādolfs]]
| commander2  =[[File:Banner of the Holy Roman Emperor without haloes (1400-1806).svg|15px]] [[Ferdinands II Hābsburgs]]
[[File:Banner of the Holy Roman Emperor without haloes (1400-1806).svg|15px]] [[Albrehts fon Valenšteins]]
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   =
| strength2   =
| strength3   =
| casualties1 =
| casualties2 =
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Ufas dzelzceļa tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Өфө тимер юл күпере''
|attēls               = Ufa river view.JPG
|attēla paraksts      =
|karte                =
| plat_d = 54 | plat_m  = 43 | plat_s = 05 | plat_NS = N
| gar_d  = 55 | gar_m   = 54 | gar_s  = 28 | gar_EW  = E
|kartes_paraksts      =
|karte_alt_teksts     =
|alt_karte            =
|reljefa_karte        =
|kartes_izmērs        =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = dzelzceļš
|šķērso               = [[Belaja]]
|atrašanās vieta      = {{flaga|Krievija}}[[Ufa]]
|apkalpo              =
|arhitekts            = Nikolajs Beļeļubskis
|tilta tips           = balstu
|materiāli            = [[dzelzs]]
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         = 640[[metri|m]]
|garums               =
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = 1886
|atklāts              = 1888
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|citas daļas          =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
'''Makintošs''' var būt:

sentences: '''Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību''' ({{val-en|European Commission against Racism and Intolerance, ECRI}}) ir [[Eiropas Padome]]s koleģiāla iestāde rasisma, ksenofobijas, antisemītisma un neiecietības monitoringam no cilvēktiesību aizsardzības skatpunkta un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas gaismā. Tā ir dibināta saskaņā ar Eiropas Padomes 1993. gada samita lēmumu.

sentences:
{{Infobox Christian leader
| type             = Arhibīskaps
| honorific-prefix =
| name             = Kārlis Gailītis
| honorific-suffix =
| title            = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskaps]]
| image            = Kārlis_Gailītis.jpg
| image_size       = 150px
| alt              =
| caption          =
| native_name      =
| native_name_lang =
| church           = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| archdiocese      = Rīga
| province         =
| metropolis       =
| diocese          =
| see              =
| elected          = {{dat|1989|4|12}}
| term             = 1989-1992
| quashed          =
| predecessor      = [[Ēriks Mesters]]
| successor        = [[Jānis Vanags (arhibīskaps)|Jānis Vanags]]
| opposed          =
| other_post       =
<!---------- Orders ---------->
| ordination       =
| ordained_by      =
| consecration     =
| consecrated_by   =
| rank             =
<!---------- Personal details ---------->
| birth_name       =
| birth_date       = {{dat|1936|03|03}}
| birth_place      = {{LAT}}
| death_date       = {{Miršanas datums un vecums|1992|11|22|1936|03|03}}
| death_place      = [[Sabile]], {{LAT}}
| buried           = <!-- or | tomb = -->
| resting_place_coordinates =
| nationality      = [[latvietis]]
| religion         = [[luterisms]]
| residence        =
| parents          =
| spouse           =
| children         =
| occupation       =
| profession       =
| education        =
| alma_mater       =
| motto            =
| signature        =
| signature_alt    =
| coat_of_arms     =
| coat_of_arms_alt =
}}

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alberts Einšteins
|          vārds_orig = ''Albert Einstein''
|              attēls = Albert Einstein Head.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Einšteins 1947. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1879
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Virtembergas karaliste|Ulma}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]]s (1879-1896; 1914-1933)
[[Šveice]]s (1901-1955)
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1940-1955)
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts = Albert Einstein signature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē]] (1900)
[[Cīrihes Universitāte]] (1905)
|             zinātne = [[fizika]], [[filozofija]]
|         pasniedzēji = Alfrēds Kleiners
Heinrihs Frīdrihs Vēbers
|            studenti = [[Ernsts Gabors Štrauss]]
[[Leo Silārds]]
|          sasniegumi = [[Vispārīgā relativitātes teorija]]
[[Speciālā relativitātes teorija]]
[[Fotoelektriskais efekts]]
[[Masas—enerģijas proporcionalitāte]]
Planka—Einšteina sakarība
[[Brauna kustība]]s teorija
Einšteina lauka vienādojumi
Boses—Einšteina statisti
Boses—Einšteina kakondensāts
[[Gravitācijas viļņi]]
Kosmoloģiskā konstante
Lauka vienotā teorija
Einšteina-Podoļska-Rozena paradokss
Ansambļa interpretācija
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1921)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Alberts Einšteins''' (''Albert Einstein''; dzimis {{dat|1879|3|14}}, miris {{dat|1955|4|18}}) bija ebreju izcelsmes fiziķis, kuru bieži uzskata par ievērojamāko 20. gadsimta zinātnieku. Nozīmīgākais Einšteina ieguldījums fizikā ir [[relativitātes teorija]]s izveide. Einšteinam bijusi liela nozīme arī [[kvantu mehānika]]s, [[statistiskā mehānika|statistiskās mehānikas]] un [[kosmoloģija]]s attīstībā. 1921. gadā viņam tika piešķirta [[Nobela prēmija]] [[fizika|fizikā]] par [[fotoelektriskais efekts|fotoelektriskā efekta]] skaidrojumu un "par nopelniem teorētiskās fizikas labā".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1921 |publisher=Nobel Foundation |url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1921/index.html}}</ref> Viņa vārdā nosaukta vienība, ko lieto [[fotoķīmija|fotoķīmijā]], [[asteroīds]], kā arī [[ķīmiskie elementi|ķīmiskais elements]] [[einšteinijs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Karolīna Heršela
|     vārds_orig = ''Caroline Herschel''
|         attēls = Herschel Caroline 1829.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1750
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1848
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Vāciete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[Astronomija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Karolīna Lukrēcija Heršela''' ({{val|de|Caroline Lucretia Herschel}}; dzimusi {{dat|1750|3|16}}, mirusi {{dat|1848|1|9}}) bija vācu [[astronome]]. Astronoma [[Viljams Heršels|Viljama Heršela]] māsa. Viņi abi strādāja kopā. Atklājusi vairākas [[komēta]]s, tai skaitā viņas vārdā nosaukto ''[[35P/Herschel–Rigollet]]''. Heršela ir pirmā sieviete, kas saņēmusi samaksu par darbu astronomijā.<ref name=":4">{{grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=Gs0fAQAAIAAJ|title=The Comet Sweeper: Caroline Herschel's Astronomical Ambition|last=Brock|first=Claire|date=2007-01-01|publisher=Icon|isbn=9781840467208|language=en}}</ref><ref name="Ogilvie">{{grāmatas atsauce | last = Ogilvie| first = Marilyn Bailey| authorlink = Marilyn Bailey Ogilvie | coauthors = | title = Women in Science: Antiquity through the Nineteenth Century | publisher = [[MIT Press]] | year = 1986 | location = | pages =[https://archive.org/details/womeninscience00mari/page/97 97]–98 | url =https://archive.org/details/womeninscience00mari|isbn = 0-262-65038-X}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Norvēģijas karaliskā vara]]
[[Kategorija:Monarhi]]
[[Kategorija:Valsts vadītāji pēc valsts]]

sentences: '''Karbīdi''' ir [[Elementu periodiskā tabula|elementu]] [[binārie savienojumi]] ar [[ogleklis|oglekli]]. Pie karbīdiem pieskaita tādu elementu savienojumus, kas ir mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par oglekli. Karbīdus iegūst, reaģējot attiecīgajam elementam vai tā [[oksīds|oksīdam]] ar oglekli augstās [[temperatūra|temperatūrās]]. Aktīvu ([[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju]]) metālu karbīdi var reaģēt ar [[ūdens|ūdeni]], veidojot [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. Pārejas metālu karbīdi ir ļoti cietas vielas. [[silīcijs|Silīcija]] karbīds ir cieta, elektrību vadoša viela, kuru lieto sildelementiem.

sentences:
{{Programmēšanas valodas infokaste
 |                   name = MATLAB
 |                   logo =
 |                caption =
 |                  image =
 |               caption2 =
 |               file_ext =
 |               paradigm = {{vikidati|properties|linked|P3966}}
 |               released = 1984. gadā
 |                 author =
 |              developer = {{vikidati|properties|linked|P178}}
 | latest_release_version =
 |    latest_release_date =
 |    latest_test_version =
 |       latest_test_date =
 |                 typing =
 |        implementations =
 |               dialects =
 |          influenced by = {{vikidati|properties|linked|P737}}
 |             influenced =
 |       operating system = {{vikidati|properties|linked|P306}}
 |                license =
 |          working_state =
 |                website =
}}

sentences: '''Velēnu podzolētā augsne''' - viens no [[augsne|augšņu]] tipiem. Podzolēšanās procesā izveidojies īpatnējs augsnes profils ar izskalošanās (podzola) un ieskalošanās (iluviālo) horizontu. Velēnu vidēji un stipri podzolētās augsnēs zem neliela trūdvielu akumulācijas horizonta izveidots gaiši pelēks, barības vielām nabadzīgs podzola horizonts, kam seko brūni sarkanīgs iluviālais horizonts. Smilts augšņu profili ir biezāki nekā augsnēm uz pārējiem cilmiežiem, ar labāk izteiktiem horizontiem. Nereti iluviālajā horizontā sastopams ortšteins un iluviālais humuss. Mālainu augšņu profili ir īsāki un vājāk diferencēti nekā smilts augšņu profili. Tā kā liela daļa [[Latvija]]s augšņu cilmiežu ir karbonātiski, tad arī podzolēto augšņu profilos dažādos dziļumos (dziļāk par 60 cm) atkarībā no izskalošanās pakāpes atrodas karbonāti. Latvijā velēnu podzolētās augsnes aizņem 45,8% no valsts teritorijas. Sevišķi daudz podzolēto augšņu Latvijā ir [[Gulbenes novads|Gulbenes]], [[Rēzeknes novads|Rēzeknes]], [[Saldus novads|Saldus]] un [[Cēsu novads|Cēsu novadā]] (vairāk par 80% no attiecīgo novadu teritorijas).

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republic of Sierra Leone''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Sjerraleones Republika
|            valsts_nosaukums = Sierra Leone
|               karoga_attēls = Flag of Sierra Leone.svg
|            karoga_nosaukums = Sjerraleones karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Sierra Leone.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Sjerraleones ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[High We Exalt Thee, Realm of the Free]]''
|               kartes_attēls = Location_Sierra_Leone_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = Sjerraleones atrašanās vieta Rietumāfrikā
|               galvaspilsēta = [[Frītauna]]
| latd= 8 | latm= 29 | latNS= N | longd= 13 | longm= 14 | longEW= W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Sjerraleones prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Julius Maada Bio]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
[[Sjerraleones vicerezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 =
[[Mohamed Juldeh Jalloh]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Francijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 =
[[Jacob Jusu Saffa]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Sjerraleones vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1961|4|27}}
|       neatkarības_notikums2 = republika deklarēta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1971|4|19}}
|                 platība_km2 = 71,740
|               platība_rangs = 119.
|              procenti_ūdens = 1,1
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2013. gadā
|          iedzīvotāju_skaits =  6 190 280
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 79,4
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 114.
|                     IKP_PPP = 8,276 miljardi USD
|                IKP_PPP_gads = 2012
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 1344 USD
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,365 zems
|                   HDI_rangs = 180.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Sjerraleones leone]]
|                valūtas_kods = SLL
|                  laika_zona = [[Griničas laiks|GMT]]
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.sl]]
|              tālsarunu_kods = 232
|                iso_kods_num = 694
|              iso_kods_alfa2 = SL
|              iso_kods_alfa3 = SLE
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}
'''Sjerraleone''', oficiāli '''Sjerraleones Republika''', ir suverēna valsts [[Rietumāfrika|Rietumāfrikā]]. Tā robežojas ar [[Gvineja|Gvineju]] ziemeļos, [[Libērija|Libēriju]] dienvidos, bet no rietumiem to apskalo [[Atlantijas okeāns]]. Valsts platība ir 71,740 km2. Tā ir iedalīta četros reģionos: Ziemeļu provincē, Austrumu provincē, Dienvidu provincē un Rietumu apgabalā, kas ir iedalīti 14 mazākos rajonos. Kopējais iedzīvotāju skaits valstī 2016. gadā bija aptuveni 6 726 458.<ref name="worldometers">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldometers.info/world-population/sierra-leone-population/|title=Sierra Leone Population|date=2017 |accessdate=19 June 2017 |publisher=worldometers}}</ref>

sentences:
([[brokoļi|brokoļu]]) šķirne]]
'''Fraktālis''' ({{val|fr|fractal}}, no {{val|la|fractus}} — 'sašķelts, sadalīts') ir [[ģeometriska figūra]], kura sastāv no vairākām (principā [[bezgalība|bezgalīgi]] daudzām) daļām, kas ir līdzīgas visai figūrai kopumā. Var teikt, ka fraktāļiem piemīt pašlīdzība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.politeh.lv/fraktali/10.html |title=Fraktāļi |access-date={{dat|2009|02|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080622132431/http://www.politeh.lv/fraktali/10.html |archivedate={{dat|2008|06|22||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080622132431/http://www.politeh.lv/fraktali/10.html |date={{dat|2008|06|22||bez}} }}</ref> Fraktāļus var iegūt, atkārtoti dalot kādu figūru vai [[virsma|virsmu]] aizvien sīkākās daļās. Plašākā nozīmē fraktāļi ir [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]]s [[Eiklīda telpa|Eiklīda telpā]], kurām [[dimensija|dimensiju]] skaits nav vesels skaitlis.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Inukjuaka
| official_name = ''Inukjuak''<br/>ᐃᓄᒃᔪᐊᒃ
| settlement_type = ciems
| motto =
| image_skyline = Inukjuak2014.jpg
| image_seal    =
| pushpin_map = Kanāda#Kvebeka
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Teritorija
| subdivision_type2 = Reģions
| subdivision_name = {{karogs|Kanāda}}
| subdivision_name1 = {{karogs|Kvebeka}}
| subdivision_name2 = [[Ziemeļkvebeka]]
| established_title = Dibināta
| established_date =
| leader_title =
| leader_name =
| area_total_km2 = 64.4
| population_as_of = 2021
| population_total = 1821
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Eastern Time|EST]]
| utc_offset = -5
| timezone_DST = [[Eastern Time|EDT]]
| utc_offset_DST = -4
| latd = 58| latm = 27| lats =  | latNS = N
| longd = 78| longm = 06| longs =  | longEW = W
| elevation_m =
| website = {{url|http://www.nvinukjuak.ca/}}
}}
'''Inukjuaka''' ([[Angļu valoda|angļu]] un {{val|fr|Inukjuak}}, {{val|iu|ᐃᓄᒃᔪᐊᒃ}}, ''Inukjuaq'' — ‘Milzis’) ir [[ciems]] [[Kvebeka]]s ziemeļos, [[Kanāda|Kanādā]]. Izvietojusies [[Labradoras pussala]]s rietumu krastā pie [[Hudzona līcis|Hudzona līča]] Innuksuakas upes grīvā. Apdzīvotā vieta pieejama tikai ar aviotransportu cauru gadu vai ūdens transportu vasarā. Lai arī ciems atrodas tādos pat platuma grādos, kā [[Pērnava]], gada vidējā gaisa temperatūra ir tikai –7 °C; klimatu ietekmē seklais un aizsalstošais Hudzona līcis, kurš vasarās lēni atkūst.

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''localhost''}}
[[Datorika|Datorikā]] ar '''''localhost''''' apzīmē šobrīd lietoto sistēmu. Tā ir atgriezeniskā ierīce, kurai piešķir [[IP adrese|IP adresi]] '''127.0.0.1''' [[IPv4]] adresācijā vai '''::1''' [[IPv6]] adresācijā, un kuru var lietot [[TCP/IP]] lietojumprogrammas, lai sazinātos pašas ar sevi, vai citām uz tā paša datora palaistām lietojumprogrammām. Ja uz datora ir uzstādīta [[tīmekļa serveris|tīmekļa servera]] programmatūra, ievadot [[tīmekļa pārlūkprogramma|pārlūkprogrammas]] adreses laukā ''<nowiki>http://localhost</nowiki>'' atvērsies lapa.

sentences: s gaismas [[spektrs]], bet labajā ir spektrs, kas iegūts no tālas [[galaktiku kopa]]s.]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Haims Veicmans
| vārds_orģ           =חיים עזריאל ווייצמן
| attēls              =ChaimWeizmann1948.jpg
| apraksts            =Haims Veicmans 1948. gadā
| amats               =1. [[Izraēlas prezidents]]
| term_sākums         ={{Dat|1949|02|17|N}}
| term_beigas         ={{Dat|1952|11|09|N}}
| priekštecis         =-
| pēctecis            =[[Jichaks Ben Cvi]]
| premjers            =[[Dāvids Ben Gurions]]
| dzim_dati           ={{Dat|1874|11|27|N}}
| dzim_vieta          =[[Motaļa]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Ivanavas rajons]], [[Brestas apgabals]], {{BLR}})
| mir_dati            ={{Dat|1952|11|09|N}}
| mir_vieta           =[[Rehovota]], {{ISR}}
| tautība             =[[ebrejs]]
| partija             =[[Vispārīgie cionisti]]
| dzīvesb             =[[Vera Veicmane]]
| profesija           =ķīmiķis
| alma_mater          =[[Darmštates Tehnoloģiskā Universitāte]], [[Fribūras Universitāte]]
| reliģija            =[[jūdaisms]]
| paraksts            =Chaim Weizmann Signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lizuma pagasts
| karte             = Lizuma pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Lizuma pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Lizuma pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| centrs            = Lizums
| platība           = 107,79
| iedzīvotāji       = 1521<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1521 / 107.79 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.lizums.lv
| nos_vācu          = Lisohn
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Лизумская
| ref_krievu        =
}}
'''Lizuma pagasts''' ir viena no [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļrietumos. Robežojas ar [[Lejasciema pagasts|Lejasciema]], [[Tirzas pagasts|Tirzas]], [[Druvienas pagasts|Druvienas]] un [[Rankas pagasts|Rankas]] pagastiem.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Perlašēza kapsēta
| native_name = ''Cimetière du Père-Lachaise''
| image       = Père-Lachaise - entrée principale 01.jpg
| imagesize   =
| caption     = Ieeja
| map_type    = Parīze
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1804
| country     =
| location    = {{vieta|Francija|Parīze}}
| coordinates =
| latd  = 48 | latm  = 51 | lats  =   36 | latNS  = N
| longd =  2 | longm = 23 | longs = 45.6 | longEW = E
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 44 ha
| interments  = Vairāk nekā 1 miljons
| website     =
| findagrave  = [http://www.findagrave.com/cgi-bin/fg.cgi?page=cr&CRid=639018 639018]
| political   =
}}
'''Perlašēza kapsēta''' ({{val|fr|Cimetière du Père-Lachaise}}) jeb '''Parīzes Austrumu kapi''' ir lielākā un visvairāk apmeklētā no četrām [[Parīze]]s nekropolēm.<ref name="lachaise">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.parisinfo.com/musee-monument-paris/71470/Cimeti%C3%A8re-du-P%C3%A8re-Lachaise|title=Cimetière du Père Lachaise.|publisher=Site officiel de l'Office du Tourisme et des Congrès.|accessdate={{dat|2014|8|6||bez}}}}</ref> Pārējās trīs ir [[Monparnasas kapsēta|Monparnasas]] (''Cimetière du Montparnasse''), [[Monmartras kapsēta|Monmartras]] (''Cimetière de Montmartre'') un [[Pasī kapsēta|Pasī]] (''Cimetière de Passy'') kapsēta. Tā tika nosaukta karaļa [[Luijs XIV|Luija XIV]] biktstēva, tēva Fransuā d'Eks de Lašēza (''François d'Aix de La Chaise''; 1624-1709) vārdā. Kapsētu oficiāli atklāja [[1804]]. gada 21. maijā. Tā atrodas Parīzes 20. apgabalā un aptver vairāk nekā 44 [[hektārs|hektāru]] ainavu dārza. 70 000 kapavietu starpā ir tādu slavenu cilvēku kā [[Onorē de Balzaks|Onorē de Balzaka]], [[Frideriks Šopēns|Friderika Šopēna]], [[Oskars Vailds|Oskara Vailda]], [[Džims Morisons|Džima Morisona]], [[Edīte Piafa|Edītes Piafas]] pieminekļi.<ref name="lachaise"/> Kapsētas teritorijā atrodas arī kolumbārijs, kur starp citām tiek glabātas [[Marija Kalla|Marijas Kallas]], [[Aisedora Dunkane|Aisedoras Dunkanes]] un [[Nestors Mahno|Nestora Mahno]] urnas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.landrucimetieres.fr/spip/spip.php?article271|title=Le PÈRE-LACHAISE : liste des personnalités inhumées|publisher=Cimetières de France et d'ailleurs.|accessdate={{dat|2014|8|7||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.landrucimetieres.fr/spip/spip.php?article2416|title=Le columbarium du Père Lachaise : M à Q.|publisher=Cimetières de France et d'ailleurs.|accessdate={{dat|2014|8|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
 1934. gada [[guašs|guaša]] glezna „Latgale senatnē”]]
'''Latgales vēsture''' ir [[Latvijas vēsture]]s daļa, kas vēstī par [[vēsture|vēsturiskajiem]] notikumiem [[Latgale]]s teritorijā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Atēnas
 | official_name            = Αθήνα
 | settlement_type          = valsts galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Athens Montage L.png
 | image_caption            = Dažādi objekti Atēnās
 | image_flag               =
 | image_seal               = Athens seal.png
 | pushpin_map              = Grieķija
 | latd  = 37 | latm  = 58 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 23 | longm = 43 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        = Perifērija (περιφέρειες)
 | subdivision_name1        = [[Atika]]
 | subdivision_type2        = Nome (νομός)
 | subdivision_name2        = Atēnas
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Giorgs Kaminis
 | area_total_km2           = 38.964
 | elevation_m              =
 | elevation_ft             =
 | elevation_max_m          = 338
 | elevation_min_m          = 70
 | population_total         = 745 514
 | population_as_of         = {{dat|2001|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 10x xx, 11x xx, 120 xx
 | area_code                = 21
 | website                  = [http://www.cityofathens.gr/ cityofathens.gr]
 | footnotes                =
}}
'''Atēnas''' ({{val|gr|Αθήνα}}; [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''Ἀθῆναι'') ir [[Grieķija]]s galvaspilsēta un valsts lielākā pilsēta. Viena no slavenākajām un tūristu apmeklētākajām pilsētām pasaulē. Tiek uzskatīta par Rietumu civilizācijas un [[demokrātija]]s šūpuli. Īpašs kultūras uzplaukums, kura nozīme [[Rietumu kultūra|rietumu kultūrā]] nav pārvērtējama, Atēnās bija 5. un 6. gadsimtā pirms mūsu ēras, kad Atēnās tika uzceltas vairums klasisko celtņu un darbojās Akadēmija. Tajā laikā Atēnās darbojās filozofi [[Sokrats]], [[Platons]] un [[Aristotelis]], dramaturgi [[Aishils]], [[Aristofans]], [[Eiripīds]] un [[Sofokls]], vēsturnieks [[Hērodots]], tēlnieks [[Feidijs]] un citi.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-fenilalanīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C9H11NO2
|molmasa=165,19
|blīvums=1290
|kušanas temperatūra=283 °C
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,5
}}
'''Fenilalanīns''' ('''''Phe''''', 2-amino-3-fenilpropionskābe, C9H11NO2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]], kas pieder pie aromātiskajām aminoskābēm.

sentences:
{{noformējums+}}
Par atslēgu sauc speciāli iezīmētu datu lauku tabulā. Atslēgas vērtība ir lauka dati. [[Datu bāze|Datu bāzēs]] atslēgas tiek izmantotas lai [[Tabula|tabulās]] būtu iespējams identificēt atsevišķus ierakstus, veikt datu filtrēšanu, veidot savstarpējas saiknes starp tabulām un nodrošinātu normālu datubāzu darbību. Pastāv divu veidu atslēgas - primārās atslēgas un ārējās atslēgas.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Hidra|Hidra}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hidra
| abbreviation = Hya
| name_latin = Hydra
| RA = 8-15
| dec = −20
| areatotal = 1303
| arearank = 1. vieta
| numbermainstars = 17
| numberstarsplanets = 6
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Alfards
| starmagnitude = 1,98
| neareststarname = ''HR 4458''
| stardistance = 31,1
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Mazais Suns]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 54
| latmin = 83
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Sietes nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Syote_National_Park.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 65.7475 | latNS  = N
| longd = 27.911944 | longEW = E
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija|Lapzeme (Somija)}}
| nearest_city        =
| area                = 77 km2
| established         = 2000
| visitation_num      = 40 000
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/syotenp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Sietes nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=8 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2661377"
}
</mapframe>
'''Sietes nacionālais parks''' ({{val|fi|Syötteen kansallispuisto}}) ir 2000. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s ziemeļu daļā, [[Lapzeme (Somija)|Lapzemē]] un [[Ziemeļpohjanmā]]. Parka teritorijā seni meži, daudz purvu, tai skaitā pauguru nogāzēs. Izveidotas takas un slēpošanas trases.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Identitātes zagle
| attēls                   = Identity Thief Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Identity Thief''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Sets Gordons]]
| producents               =
* [[Skots Stabers]]
* [[Pamela Ebdija]]
| scenārija autors         = [[Kreigs Mazins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Melisa Makkārtija]]
* [[Džons Favro]]
* [[Amanda Pīta]]
* [[Dženesisa Rodrigesa]]
* [[Moriss Čestnats]]
* [[T.I.]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Aggregate Films]]''
* ''[[Scott Stuber Productions]]''
* ''[[Bluegrass Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2013|8|2||bez}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/identity-thief-2013-0|title=Identity Thief|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 4, 2019|archive-date={{dat|2019|04|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190404173615/http://www.bbfc.co.uk/releases/identity-thief-2013-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=identitythief.htm|title=Identity Thief (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|174 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Identitātes zagle"''' ({{val|en|Identity Thief}}) ir 2013. gada komēdija, kuras režisors ir [[Sets Gordons]]. Galvenās lomas atveido [[Džeisons Beitmens]], [[Melisa Makkārtija]], [[Džons Favro]], [[Amanda Pīta]], [[Dženesisa Rodrigesa]], [[Moriss Čestnats]] un [[T.I.]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|8|2||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiO2
|molmasa=78,89
|blīvums=4230
|kušanas temperatūra=1870 °C
|viršanas temperatūra=2972 °C
}}
'''Titāna dioksīds''' (TiO2) ir stabilākais [[titāns|titāna]] [[oksīds]]. Tas ir sastopams dabā vairāku minerālu formā, no kuriem izplatītākais ir [[rutils]]. Titāna dioksīds ir titāna rūdas galvenā sastāvdaļa. Tīrā veidā titāna dioksīds ir balta, cieta, kristāliska viela. Titāna dioksīdu var attīrīt to hlorējot, lai iegūtu [[titāna tetrahlorīds|titāna tetrahlorīdu]], kuru tālāk var attīrīt destilējot un oksidēt atpakaļ par oksīdu.

sentences: '''''Mikko''''' bija [[1970. gadi|1970. gados]] [[Somija]]s uzņēmuma ''[[Nokia]]'' elektronikas nodaļas izstrādātu [[minidators|minidatoru]] sērija.

sentences:
{{Valodas infokaste
 | name          = Marathu valoda
 | nativename    = {{unicode|मराठी}}, ''{{Unicode|Marāṭhī}}''
 | pronunciation = [məˈɾaʈʰi]
 | states        = [[Indija]]
 | region        = Indijas centrālā un rietumu daļa
 | speakers      = ~70 miljoni
 | rank          =
 | familycolor   = Indoeiropiešu
 | fam2          = [[Indoirāņu valodas|Indoirāņu]]
 | fam3          = [[Indoāriešu valodas|Indoāriešu]]
 | fam4          = [[Dienvidindoāriešu valodas|Dienvidindoāriešu]]
 | script        = [[dēvanāgarī]] (standarts)
 | nation        = {{IND}} ([[Mahārāštra]])
 | agency        = ''Maharashtra Sahitya Parishad'' un dažādas citas institūcijas
 | iso1          = mr
 | iso2          = mar
 | iso3          = mar
 | map           = <center><small>Marathu valodas areāls Indijā
 | notice        = Indic
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|kuģi|Aija|Aija}}
{{Kuģis
|vārds = Aija
|attēls = Aija.jpg
|attēla paraksts =
|kuģa tips = kravas tvaikonis
|līnija =
|īpašnieks = [[Kuģniecības sabiedrība ''Kaija'']]
|pieraksta osta = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|ātrums =
|tonnāža = 571 BRT
|jauda = 98 ZS
|būvēts = 1887.g.
|garums =
|platums =
|iegrime =
|pasažieri =
|gultas vietas =
|kajītes =
|līnijmetri =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Christoph Dietrich Georg von Medem''
|              attēls =Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_gads = 1721
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = [[Vilce]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]<br />(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1782
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs =
|               brāļi = [[Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|               māsas =
|               bērni = Georgs Kārlis Dītrihs Medems (1752-1816)
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Termoregulācija''' ir dzīvo [[Organisms|organismu]] spēja uzturēt [[Bioloģisks ķermenis|ķermeņa]] [[Temperatūra|temperatūru]] noteiktās robežās, pat ja ārējās vides temperatūra ievērojami atšķiras.

sentences: '''Lasīšana''' ir [[teksts|teksta]] uztveršana un saprašana pēc [[rakstzīme|rakstzīmēm]]. Neprasmi lasīt sauc par [[analfabētisms|analfabētismu]]. Lasīšanai atvēlētas publiskās telpas sauc par [[lasītava|lasītavām]]. Parasti tās atrodas [[Bibliotēka|bibliotēkās]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Flussregenpfeifer_Little_ringed_plover.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Charadriidae
|        dzimta_lv = Tārtiņu dzimta
|      apakšdzimta = Charadriinae
|   apakšdzimta_lv = Tārtiņu apakšdzimta
|            ģints = Charadrius
|         ģints_lv = Tārtiņi
|             suga = Charadrius dubius
|          suga_lv = Upes tārtiņš
|         binomial = Charadrius dubius <small>([[Giovanni Antonio Scopoli|Scopoli]], 1786)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Upes tārtiņš''' jeb '''upju tārtiņš'''<ref name=put/> (''Charadrius dubius'') ir maza auguma [[tārtiņu dzimta]]s (''Charadriidae'') [[bridējputni|bridējputns]], kas sastopams [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Izdala trīs pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/grebes/ World Bird List: Grebes, flamingos, buttonquail, plovers, painted-snipes, jacanas, plains-wanderer, seedsnipes, 2020]</ref><ref name=orn/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Benny_Trapp_Anguis_cephallonicus.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Chordata
| tips_lv       = Hordaiņi
| klase         = Reptilia
| klase_lv      = Rāpuļi
| kārta         = Squamata
| kārta_lv      = Zvīņrāpuļi
| dzimta        = Anguidae
| dzimta_lv     = Glodeņu dzimta
| ģints         = Anguis
| ģints_lv      = Glodenes
| suga          = Anguis cephalonnica
| suga_lv       = Peloponēsas glodene
|      binomial = Anguis cephalonnica <small>([[Franz Werner|Werner]], 1894)</small>
| kategorijas   = nē
|     izplatība =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Viņš nav tevī ieķēries
| attēls                   = Notintoyouposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''He's Just Not That Into You''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kens Kvepiss]]
| producents               =
* [[Nensija Juvonena]]
* [[Maikls Disko]]
* [[Gvenna Stromana]]
| scenārija autors         =
* [[Ebija Kona]]
* [[Marks Silveršteins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Dženifere Konelija]]
* [[Kevins Konolijs]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
| mūzika                   = [[Klifs Eidelmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Flower Films]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|2|6||bez}}
| ilgums                   = 126 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hes-just-not-you-2009|title=He's Just Not That Into You|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|178,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hesjustnotthatintoyou.htm|title=He's Just Not That Into You (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Viņš nav tevī ieķēries"''' ({{val|en|He's Just Not That Into You}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas balstīta uz Grega Bērenda tāda paša nosaukuma pašpalīdzības grāmatu. Filmas režisors ir [[Kens Kvepiss]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Bens Afleks]], [[Dženifere Anistone]], [[Drū Berimora]], [[Dženifere Konelija]], [[Kevins Konolijs]] un [[Bredlijs Kūpers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|2|6||bez}}.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Landsbergas cietums
| native_name         =''Justizvollzugsanstalt Landsberg''
| former_names        = Kara noziedznieku cietums Nr.1
| alternate_names     =
| map                 = Vācija#Eiropa
| status              =
| image               =
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Cietuma parādes puse
| altitude            =
| building_type       = cietums
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = Bavārijas Tieslietu Ministrija
| current_tenants     =
| location            = [[Landsberga pie Lehas]], [[Bavārija]], [[Vācija]]
| latd  = 48|03|15 | latNS  = N
| longd = 10|52|00  | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1910. gadā
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 97
 | lv  = Deviņdesmit septiņi
}}
'''97 (deviņdesmit septiņi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[96 (skaitlis)|96]] un [[98 (skaitlis)|98]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit septītā diena ir [[7. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[6. aprīlis]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C2H4O2
|molmasa=60,05
|blīvums=1391
|kušanas temperatūra=97 °C
|viršanas temperatūra=?°C
}}
'''Glikolaldehīds''' (2-hidroksietanāls, oksiacetaldehīds, CH2OH−CHO) ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Glikolaldehīds ir vienkāršākais no monooksi[[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī (svaigos šķīdumos eksistē dimēriska cikloacetāla veidā, kas pakāpeniski sadalās). Glikolaldehīdu var uzskatīt par savdabīgu vienkāršu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] - diozi jeb aldozi ar 2 oglekļa atomiem.

sentences: '''Jonizācijas potenciāls''' jeb '''jonizācijas enerģija''' ir minimālā [[enerģija]], kuru pievadot [[atoms|atomam]] vai [[molekula]]i, kāds no ārējo čaulu [[elektrons|elektroniem]] spēj pārvarēt [[potenciāla barjera|potenciāla barjeru]] un atstāt atomu, kurš kļūst par pozitīvu [[jons|jonu]] (katjonu). Jonizācijas potenciālu pieņemts izteikt [[elektronvolts|elektronvoltos]] (eV). Parasti runā par tā saucamo pirmo jonizācijas potenciālu, kas ir neitrāla, neierosināta atoma jonizācijas potenciāls. Daudzelektronu atomiem iespējami arī otrais, trešais un tālāki jonizācijas potenciāli, kas raksturo elektronu atraušanos no katjoniem ar [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] +1, +2 utt.

sentences: [[Filozofija|Filozofijā]] '''dabiskā kārtība''' ir [[Morāle|morālais]] avots, no kura dabiskie likumi cenšas iegūt savu autoritāti. Dabiskā kārtība ietver būtņu dabisko mijiedarbību vienai ar otru, [[Tieslietas|likuma]] neesamības gadījumā, kuru dabiskie likumi mēģina nostiprināt. Tas ir saistīts ar [[Darma|darmu]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Ņūgreindža
| native_name    =  Sí an Bhrú/Newgrange
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Irelands_history.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Ņūgreindža
| map            =
| map_type       = Īrija#Eiropa
| map_relief  = jā
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 53.694725 | latNS  = N
| longd = 6.475566 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Īrija}}, [[Mītas grāfiste]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = ap 32. gadsimtu p.m.ē.
| abandoned      = ap 20. gadsimtu p.m.ē.
| epochs         = [[neolīts]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = 1962–1975
| archaeologists = Maikls O'Kellijs
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| architectural_styles =
| architectural_details =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Brūnaboina - Boinas Loka arheoloģiskais ansamblis
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, iii, iv
|        designation1_date = 1993. gads <small>(17. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/659 659]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{IRL}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| notes          =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dabiski boraka kristāli no [[Kalifornija]]s

 Boraka kristālrežģa elementāršūnas modelis
|       citi nosaukumi = boraks
|           CAS numurs = 1303-96-4 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2B4O7
|              molmasa = 201,22
|              blīvums = 2370
|  kušanas temperatūra = 1016 K (743 °C)
| viršanas temperatūra = 1848 K (1575 °C, sadalās<ref>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 249. lpp. {{ru ikona}}</ref>)
| šķīdība ūdenī        = 30 °C temperatūrā 3,75 g uz 100 g šķīduma
|                 citi =
}}
'''Nātrija tetraborāts''' (Na2B4O7) ir [[borskābe]]s (tetraborskābes) nātrija sāls. Šis ir dabā visizplatītākais un visvairāk izmantojamais [[bors|bora]] savienojums.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 490. lpp.</ref> Bezūdens Na2B4O7 rodas, izkarsējot [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]], tas viduvēji šķīst ūdenī, bet šķīdība strauji pieaug, paaugstinot temperatūru. Bezūdens sāls ir bezkrāsaini stiklveida graudiņi, kas gaisā pamazām uzsūc mitrumu. Dekahidrāts Na2B4O7·10H2O jeb '''boraks''' veido lielus, bezkrāsainus, [[monoklīnā singonija|monoklīnus]] kristālus, kas sausā gaisā no virspuses sadēdē. Pazīstams arī pentahidrāts Na2B4O7·5H2O jeb '''juvelieru boraks'''. Juvelieru boraks kristalizējas augstākā temperatūrā (ap 60 °C), nekā parastais boraks; tā kristāli ir cietāki un gaisā nesadēdē. Uzmanīgi karsējot, var iegūt arī nātrija tetraborāta dihidrātu un monohidrātu ('''dedzināto boraku'''). Tetrahidrātu nevar iegūt karsējot, bet var iegūt no šķīdumiem.

== Vēsture ==
Boraku savos darbos pieminējis jau alķīmiķis [[Džābirs ibn Haijāns]]. 1702. gadā holandiešu natūrfilozofs [[Vilhelms Hombergs]] (''Wilhelm Homberg''), karsējot boraku kopā ar [[sērskābe|sērskābi]], ieguva brīvu [[borskābe|borskābi]].<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 360. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
'''Negatīvs x''' vai '''negatīvais x''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''negative x'') ir maisījums, kas uzliesmo saskarē ar [[Ūdens|ūdeni]]. Tā sastāv no trim ķīmiskām vielām — [[Amonija nitrāts|amonija nitrāta]], [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīda]] un [[Cinks|cinka]] pulvera.<ref>[https://science.wonderhowto.com/how-to/make-fire-water-negative-x-zn-nh4no3-nacl-298029/ Make fire water or "Negative X" (Zn, NH4NO3, NaCl)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190902081707/https://science.wonderhowto.com/how-to/make-fire-water-negative-x-zn-nh4no3-nacl-298029/ |date={{dat|2019|09|02||bez}} }} {{angliski}}</ref> Gatavojot 100 gramu porciju, nepieciešami 28 grami amonija nitrāta, 3 grami nātrija hlorīda un 69 grami cinka pulvera.{{fact}}

sentences:
{{cita nozīme|upi Vācijā un Čehijā|salu Itālijā|Elba (sala)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Elba
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Elba
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Elbe
| valsts1           = Čehija
| citnosaukums1     = Laba
| citvaloda1        = cs
| citvaloriģin1     = Labe
| attēls            = Festung Koenigstein asv2023-01 img17 Aussicht.jpg
| attēla_izmērs     = 300px
| paraksts          = Elba Saksijas Šveicē
| karte             = Elbe basin.png
| kartes_paraksts   = Elbas baseins
| kartes_izmērs     = 300px
| izteka            = [[Krkonošes kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
| baseina_valstis   = {{DEU}}
{{CZE}}
{{AUT}}
{{POL}}
| tek_caur          = {{CZE}}
{{DEU}}
| garums            = 1094
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1386
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 22
| baseins           = 148 268
| baseins_latvijā   =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=46 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=32 | sāk_gar_s=11 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=53 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=8 | iet_gar_m=42 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| pietekas          = [[Vltava]], [[Ohrže]], [[Zāle (upe)|Zāle]], [[Hāfele]], [[Elde]], [[Švarce Elstere]]
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Nīderelba, Barnkrūga-Oterndorfa (Niederelbe, Barnkrug-Otterndorf)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 11 760 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/83 83]
}}
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Elba, Šnakenburga-Lauenburga (Elbauen, Schnackenburg-Lauenburg)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 7560 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/84 84]
}}
}}
'''Elba''' ({{val|de|Elbe}}) jeb '''Laba''' ({{val|cs|Labe}}, [[augšsorbu valoda|augšsorbu]] un {{val|dsb|Łobjo}}) ir upe [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], kas sākas [[Krkonošes kalni|Krkonošes kalnos]], [[Čehija]] ziemeļaustrumos, tālāk plūst caur [[Vācija|Vāciju]] un ietek [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]]. Tā ir vienīgā upe, kuras baseins atrodas [[Bohēmija]]s teritorijā. Upes iztekas augstums virs jūras līmeņa ir 1386 m. Upes baseina teritorijā atrodas visa Bohēmija, jo to no visām pusēm ieskauj kalni. Lielākās Elbas pietekas ir [[Vltava]], [[Ohrže]], [[Zāle (upe)|Zāle]], [[Hāfele]], [[Elde]] un [[Švarce Elstere]]. Viens no svarīgākajiem Vācijas ūdensceļiem, līdz [[Hamburga]]s ostai pa upi ienāk lielie kuģi.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.aliens.lv/e-zemes-juras/11348-elba | title= Elba | publisher= aliens.lv | accessdate= 2019. gada 15. jūlijā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190715120239/http://www.aliens.lv/e-zemes-juras/11348-elba | archivedate= {{dat|2019|07|15||bez}} }}</ref> Grīvā veido [[estuārs|estuāru]].

sentences:
'''Anods''' (no {{Val-el|ἄνοδος}}, anodos — ‘augšupceļš’) ir dažādu elektrisku ierīču pozitīvais pols vai arī [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] vai [[spriegums|sprieguma]] avota pols ar pozitīvu potenciālu attiecībā pret [[katods|katodu]] - otru polu.
 anods galvaniskajā šūnā]]
[[Elektrolīze]]s procesos ([[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu elektroķīmiskā sadalīšanā) anods ir pozitīvais elektrods, uz tā notiek [[oksidēšanās]].

sentences: '''Mēnesis''' ir [[laiks|laika]] vienība, kuru lieto [[kalendārs|kalendāros]], un vēsturiski ir veidojies, kā laika posms, kurā nomainās visas četras [[mēness fāze]]s (29,53 dienas). Pasaulē plaši izmanto [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]]. Tajā [[gads]] tiek dalīts 12 mēnešos, un dienu skaits vienā mēnesī ir 30 vai 31 (februārī ir 28 vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]]). Citos kalendāros mēnešu skaits gadā var būt arī citādāks un arī dienu skaits vienā mēnesī var atšķirties.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Oskars Grosbergs
|          vārds_orig =
|              attēls = Oskars Grosbergs.jpg
|          att_izmērs = 125px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1862
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = [[Skultes pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1941
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Berlīne]], [[Trešais reihs]] (tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Mārtiņš Grosbergs, Anna Iknere
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[žurnālistika|žurnālists]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = "Mežvalde"; opera "Ilga"
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =[[Edvarts Virza]]
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Auce (nozīmju atdalīšana)|Auce}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Auce
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Auce, Raiņa iela (P96, P104).jpg
| imagesize =
| image_caption = Raiņa iela Aucē
| image_flag =
| image_seal =
| image_shield = Auce COA.svg
| shield_link = Auces ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 27
| lats = 39
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 54
| longs = 04
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Dobeles novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš {{dat|1924|9|11|ģ|bez}}
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = ''Autz'', ''Alt-Autzen''
| area_total_km2 = 3.66
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 2304
| population_as_of = 2019
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indekss
| postal_code = LV-3708
| area_code =
| website = {{URL|http://www.auce.lv/}}
| footnotes =
}}
'''Auce''', agrāk '''Vecauce''', ir [[Dobeles novads|Dobeles novada]] [[Latvijas pilsētu uzskaitījums|pilsēta Latvijā]]. Auces pilsēta atrodas 35 km uz dienvidrietumiem no [[Dobele]]s. [[Vecauces pils]] ir viens no populārākajiem historicisma stila arhitektūras pieminekļiem Latvijā. Kopš 1920. gadiem bijušās Vecauces muižas saimniecību izmanto kā mācību bāzi topošajiem lauksaimniecības speciālistiem.

sentences:
s krastā]]
'''Smilšakmens''' ir [[drupiezis]], kas ir veidojies, sacementējoties [[smiltis|smiltīm]]. Smilšakmeņus klasificē pēc graudu sastāva — izšķir kvarca, kvarca-laukšpatu, arkozos, polimiktos un tufogēnos smilšakmeņus. Tāpat tos var klasificēt arī pēc graudu lieluma, ģeoloģiskā vecuma, cementa sastāva un derīgā komponenta.

sentences:
[[Kategorija:Luksemburga]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Eiropu|Luksemburga]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Luksemburga]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Fosgēns
|                 attēls =
Fosgēna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un molekulas modelis
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula = COCl2
|                molmasa = 98,9 g/mol
|                blīvums = 4,248 kg/m3
|    kušanas temperatūra = 155 K (-118 °C)
|   viršanas temperatūra = 281 K (8 °C)
|          šķīdība ūdenī = Sadalās<ref>http://www.inchem.org/documents/icsc/icsc/eics0007.htm</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences: '''Gubu vidējie mākoņi''' ''Cumulus mediocris'' (Cu med) ir neliela izmēra kaudzes veida [[mākoņi]] ar plakanu pamatu un baltām virsotnēm, kuras pēc izskata līdzinās puķu kāpostiem. Šo mākoņu vertikālie izmēri ir apmēram vienādi ar horizontālajiem. Pamata augstums ir 800—1500 m. Tomēr to augstums var atšķirties atkarībā no gaisa mitruma un arī no Zemes virsas. Vertikāli šie mākoņi ir no 100 m līdz dažus kilometrus augsti. Tie veidojas temperatūras [[konvekcija]]s vai frontālās augšupejas rezultātā. Gubu vidējie mākoņi veidojas pēc [[Cu hum]] un pirms [[Cu cong]] mākoņiem. No Gubu vidējiem mākoņiem nokrišņu parasti nav. Vienīgie [[nokrišņi]] var būt īslaicīga pilināšana vai pavisam īslaicīga smidzināšana.

sentences: '''Valsts reliģija''' (vai arī '''oficiālā reliģija)''' ir [[ticība]] vai [[reliģija]], kuras statuss ir apstiprināts konkrētajā [[Valsts|valstī]] kā oficiālais.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ernests Mārtiņa dēls Ūdris
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Ropažu pagasts}}
| dz_dat_alt = {{dat|1894|06|20}}
| m_dat_alt = {{dat|1967|07|05}}
| attēls = Attēls:Ernests Ūdris.jpg
| att_izmērs = 190px
| pilsonība = {{flaga|RUS}} [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Digitalis purpurea|klase_lv=Divdīgļlapji|suga_lv=Sarkanā uzpirkstīte|suga=Digitalis purpurea|ģints_lv=Uzpirkstītes|ģints=Digitalis|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|klase=Magnoliopsida|autors=L.|tips_lv=Segsēkļi|tips=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|attēls=Foxglove aka Digitalis purpurea.jpg|kategorijas=nē}}'''Sarkanā uzpirkstīte''' ({{val|la|Digitalis purpurea}}) ir augu suga [[Ceļteku dzimta|ceļteku dzimtā]] (senāk — [[Cūknātru dzimta|cūknātru dzimtā]]). Sugas sākotnējais izplatības areāls ir [[Vidusjūra]]s apvidū un [[Dienvideiropa|dienvidu]]-[[Dienvidrietumeiropā|dienvidrietumu Eiropā]], taču šī suga kā krāšņumaugs ir plaši ieviests [[Ziemeļeiropa|Eiropas ziemeļu]] un [[Austrumeiropa|austrumu]] daļā, kā arī [[Okeānija]]s reģionā, kur tā vietām pārgājusi savvaļā. Arī [[Latvija|Latvijā]] diezgan bieži kultivēts krāšņumaugs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/digitalis-purpurea-l/|title=sarkanā uzpirkstīte - Digitalis purpurea L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-17}}</ref>

sentences: '''Akvārijs''' ({{val|la|aquarium}}, no ''aqua'' — '[[ūdens]]' un ''arium'' — 'vieta') ir [[mākslīgā ekosistēma]], caurspīdīga tvertne ūdens dzīvnieku un augu audzēšanai.

sentences: '''Metālmeklētājs''' jeb '''metāldetektors''' ir elektroniska ierīce, kas paredzēta [[metāls|metālisku]] priekšmetu atklāšanai nevadošā vai vāji [[elektriskā strāva|strāvu]] vadošā vidē (parasti zemē). Ir metāldetektori, kas paredzēti darbam [[ūdens|ūdenī]], koksnē, [[pārtika]]s produktos vai [[medikamenti|medikamentos]], [[cilvēks|cilvēka]] organismā un citur. Mūsdienu metāldetektori mēdz būt aprīkoti ar [[mikroprocesors|mikroprocesoriem]], kas stipri paplašina aparāta iespējas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hromāta formulvienības struktūrformula

Kālija hromāta paraugs
|       citi nosaukumi = hromskābais kālijs
|           CAS numurs = 7789-00-6
|      ķīmiskā formula = K2CrO4
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 2732
|  kušanas temperatūra = 968,3 °C
| viršanas temperatūra = 1000 °C
| šķīdība ūdenī        = 62,9 g/100 mL (20 °C)
75,1 g/100 mL (80 °C)
79,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hromāts''' (K2CrO4) ir [[kālijs|kālija]] un [[hromskābe]]s sāls — dzeltena kristāliska viela ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli, kas izomorfi [[kālija sulfāts|kālija sulfātam]]). Labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet kristalizējas no tā bezūdens formā. Kālija hromāta kristāli gaisā ir pilnīgi stabili. Ūdens šķīdumiem ir vāji sārmaina reakcija. Tiem ir spilgti dzeltena krāsa, kas manāma jau atšķaidījumā 1 : 40 000. [[etanols|Spirtā]] un [[ēteris|ēterī]] kālija hromāts nešķīst.

sentences: '''Smadzeņu infarkcija''' ir patoloģisks process, kura rezultātā smadzenēs veidojas nekrotisku audu zona.<ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://www.worldcat.org/oclc/879416939|title=Robbins and Cotran pathologic basis of disease|date=2015|isbn=978-1-4557-2613-4|edition=Ninth|location=Philadelphia, PA|oclc=879416939}}</ref> To izraisa traucēta asins piegāde ([[Smadzeņu išēmija|išēmija]]) un ierobežota skābekļa piegāde ([[hipoksija]]), visbiežāk trombembolijas dēļ, un klīniski izpaužas kā [[Smadzeņu insults|išēmisks insults]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Shin|first=Tae Hwan|last2=Lee|first2=Da Yeon|last3=Basith|first3=Shaherin|last4=Manavalan|first4=Balachandran|last5=Paik|first5=Man Jeong|last6=Rybinnik|first6=Igor|last7=Mouradian|first7=M. Maral|last8=Ahn|first8=Jung Hwan|last9=Lee|first9=Gwang|date=2020-07-07|title=Metabolome Changes in Cerebral Ischemia|journal=Cells|volume=9|issue=7|page=1630|doi=10.3390/cells9071630|issn=2073-4409|pmc=7407387|pmid=32645907|doi-access=free}}</ref> Reaģējot uz išēmiju, smadzenes deģenerējas sašķidrinātās nekrozes procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://www.worldcat.org/oclc/879416939|title=Robbins and Cotran pathologic basis of disease|date=2015|isbn=978-1-4557-2613-4|edition=Ninth|location=Philadelphia, PA|oclc=879416939}}</ref>

sentences:
[[File:14-06-11-ssd-RalfR-N3S 7886-03.jpg|thumb|mSATA SSD]]
'''Pusvadītāju disks''' jeb '''cietvielu disks''',<ref name="termini.lza.lv" /> arī '''''SSD''''' (no {{val|en|solid-state drive}}) ir [[datu uzglabāšanas iekārta]], kura izmanto [[integrālā shēma|integrālās shēmas]] pastāvīgā [[datoratmiņa|atmiņai]]. ''SSD'' tehnoloģija izmanto elektroniskās saskarnes, kuras ir savietojamas ar tradicionālajiem bloku [[Ievade/izvade|ievades/izvades]] (I/O) [[cietais disks|cietajiem diskiem]]. ''SSD'' neizmanto nekādas kustīgas mehāniskas detaļas. Tas atšķir šos diskus no tradicionālajiem [[magnētiskie diski|magnētiskajiem diskiem]] kā [[cietais disks|cietajiem diskiem]] (''HDD'') vai [[diskete|disketēm]], kuras ir elektromehāniskas iekārtas, kurās izmanto rotējošus diskus un pārvietojamas lasīšanas un rakstīšanas galviņas.<ref name="STEC">[[STEC, Inc.|STEC]]."[http://www.stec-inc.com/downloads/whitepapers/Performance_Power_Advantages.pdf SSD Power Savings Render Significant Reduction to TCO] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120905051209/http://stec-inc.com/downloads/whitepapers/Performance_Power_Advantages.pdf|date={{dat|2012|09|05||bez}}}}." Retrieved October 25, 2010.</ref> Salīdzinot ar elektromehāniskajiem diskiem, ''SSD'' parasti ir mazāk jutīgi pret fiziskiem triecieniem, ir klusi un tiem ir mazāks [[pieejas laiks]] un [[aizture (inženierija)|aizture]], bet tie ir dārgāki par magnētiskajiem un optiskajiem diskiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Haselhuhn-01.jpg
| att_nosaukums = [[Mežirbe]] (''Tetrastes bonasia'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|   apakšdzimta = Tetraoninae
|apakšdzimta_lv = Rubeņu apakšdzimta
|         ģints = Tetrastes
|      ģints_lv = Mežirbes
|      binomial = Tetrastes
([[Alexander Graf Keyserling|Keyserling]] & [[Johann Heinrich Blasius|Blasius]], 1840)
|   kategorijas = nē
}}
'''Mežirbes''', '''mežirbju ģints''' (''Tetrastes'') ir viena no [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') ģintīm, kas apvieno divas [[suga]]s.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ Pheasants, partridges, francolins, 2018]</ref> Abas tradicionāli ir medību putni.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''STRABAG SE''
| native_name      =
| logo             =
| caption          =
| type             = ''[[Societas Europaea]]''
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1835. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[būvniecība]]
| products         =
| services         = ēku celtniecība un civilā būvniecība, infrastruktūras ierīkošana, tuneļu būvniecība, iekārtu apsaimniekošana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.strabag.com/ strabag.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Albrehtšraufīts
|attēls=
|klase=[[Karbonātu minerāls]], uranilkarbonāts
|ŠtruncaID=5/F.04-40
|ķīm_formula=Ca4Mg(UO2)2(CO3)6F2·17(H2O)
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Dzeltenzaļa
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=2-3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=2,6
}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Kopenhāgenas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Københavns Lufthavn, Kastrup
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Copenhagen_airport_from_air.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = CPH
| ICAO                       = EKCH
|lat_deg=55.618056 |lat_dir=N
|lon_deg=12.656111 |lon_dir=E
| karte                      = Dānija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Kopenhāgenas lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = ''Københavns Lufthavne''
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{DEN}}
| apkalpo                    = [[Kopenhāgena]], [[Malme]]
| elevation-f                = 17
| elevation-m                = 5
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 04L/22R
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 3 600
| r1-surface                 = asfalts
| r2-number                  = 04L/22L
| r2-length-f                =
| r2-length-m                = 3 300
| r2-surface                 = asfalts
| r3-number                  = 12/30
| r3-length-f                =
| r3-length-m                = 2 800
| r3-surface                 = asfalts/betons
| pasazieru_skaits           = 30 256 703 (2019)
| lidojumu_skaits            = 263 411 (2019)
}}

sentences: '''ISO 3166-2:AR''' ir uz [[Argentīna|Argentīnu]] attiecināts starptautisks [[ISO]] [[ģeokodēšana]]s standarts, daļa no [[ISO 3166-2]] standarta.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanna Ārente
|          vārds_orig = ''Hannah Arendt''
|              attēls = Hannah Arendt 1975 (cropped).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hanna Ārente 1975. gadā
|             dz_gads = 1906
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Hannovere]], [[Vācija]]
|              m_gads = 1975
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           pilsonība = [[Vācija]], vēlāk [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība = [[ebreji]]ete
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[politika]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[sengrieķu filozofija]], [[tehnoloģija]], [[ontoloģija]], [[Jaunākie laiki]], [[vēstures filozofija]]
|          alma_mater = [[Heidelbergas Universitāte]]
[[Marburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Martins Heidegers]], [[Karls Jasperss]], [[Rūdolfs Bultmanis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[pirmssokratiķi]], [[Sokrats]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Jēzus Kristus]], [[Svētais Pāvils]], [[Dunss Skots]], [[Svētais Augustīns]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Monteskjē]], [[Imanuels Kants]], [[Aleksiss Tokvils]], [[Kārlis Markss]], [[Martins Heidegers]], [[Bērtrands Rasels]], [[Karls Jasperss]], [[Valters Benjamins]]
|          ietekmējis = [[Jirgens Hābermāss]], [[Moriss Merlo-Pontī]], [[Džordžo Agambens]], [[Seila Benhabiba]], [[Kventins Skiners]], [[Alēns Finkīlkrauts]], [[Jūlija Kristeva]]
|               darbi = ''[[The Origins of Totalitarianism]]'' (1951)
''[[The Human Condition]]'' (1958)
|              valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Vainags
| abbreviation = CrA
| name_latin = Corona Australis
| RA = 19
| dec = −40
| areatotal = 128
| arearank = 80. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α CrA''
| starmagnitude = 4,1
| neareststarname = ''HD 177565''
| stardistance = 56
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jānis Rācenis
|     vārds_orig =
|         attēls = Janis Racenis.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1915
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Erlangenes Universitāte]]
|        zinātne = [[entomoloģija]]
|     sasniegumi =
}}

sentences:
'''Simfonija''' ir skaņdarbs [[simfoniskais orķestris|simfoniskajam orķestrim]], komponēts [[sonāte]]s cikla formā. Simfonijai parasti ir 4 daļas. Klasiskās simfonijas tipu [[18. gadsimts|18. gadsimta]] otrajā pusē un [[19. gadsimts|19. gadsimta]] sākumā izveidoja [[Jozefs Haidns]], [[Volfgangs Amadejs Mocarts]] un [[Ludvigs van Bēthovens]].
{{mūzika-aizmetnis}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē
| attēls                   = Zirneklpasaule.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spider-Man: Into the Spider-Verse''
| žanrs                    = supervaroņu filma, animācijas filma
| režisors                 =
* [[Bobs Persičeti]]
* [[Pīters Ramzijs]]
* [[Rodnijs Rotmens]]
| producents               =
* [[Avi Arads]]
* [[Fils Lords]]
* [[Eimija Paskāla]]
* [[Kristofers Millers]]
* [[Kristīne Šteinberga]]
| scenārija autors         =
* Fils Lords
* Rodnijs Rotmens
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Heilija Steinfelda]]
* [[Maheršala Ali]]
* [[Braiens Tairī Henrijs]]
* [[Lilija Tomlina]]
* [[Luna Lorēna Veleza]]
* [[Džons Mulanijs]]
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Līvs Šreibers]]
| mūzika                   = [[Daniels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izplatītājs              = [[Sony Pictures Releasing]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|12|1|Losandželosa|2018|12|14|ASV|}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spider-man-spider-verse-2018|title=Spider-Man: Into the Spider-Verse|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= December 13, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=animatedspider-man.htm|title=Spider-Man: Into the Spider-Verse (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2023|2|25||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|384,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei]]"
| imdb                     =
}}
'''"Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē"''' ({{val|en|Spider-Man: Into the Spider-Verse}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaronis|supervaroņu]] [[animācija]]s filma, kuras režisori ir [[Bobs Persičeti]], [[Pīters Ramzijs]] un [[Rodnijs Rotmens]]. Filma ir balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' tēlu [[Mailss Moraless|Mailsu Moralesu]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Džeiks Džonsons]], [[Heilija Steinfelda]], [[Maheršala Ali]], [[Braiens Tairī Henrijs]], [[Lilija Tomlina]], [[Luna Lorēna Veleza]], [[Džons Mulanijs]], [[Nikolass Keidžs]] un [[Līvs Šreibers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|12|1||bez}} Losandželosā. Kompānija ''[[Acme Film]]'' 2018. gada 14. decembrī izdeva filmu oriģinālvalodā ar latviešu un krievu subtitriem, kā arī dublējumu latviešu un krievu valodās. Filma pieejama gan 2D, gan 3D formātā.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Zīmolvedība''' ir stratēģiska [[Zīmols|zīmola]] attīstība un vadība, veidojot tā unikālo un atšķirīgo identitāti [[Tirgus|tirgū]]. Zīmolvedībā izmanto zīmola stratēģiju, kas definē zīmola galveno doto vērtību tā lietotājiem un iemeslus, kāpēc ticēt zīmola dotajai vērtībai. Stratēģija parasti arī apraksta dažas galvenās zīmola personības šķautnes. Zīmolvedība ar zīmolu strādā ilgākā laika posmā, veidojot zīmola vērtību, kuru ir iespējams aprēķinās naudas izteiksmē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-cma.org/disciplines/brand |title=Brand Management |access-date={{dat|2017|11|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170606173735/https://www.the-cma.org/disciplines/brand |archivedate={{dat|2017|06|06||bez}} }}</ref> Spēcīgs zīmols, kas uztur savu solījumu patērētājiem, ražotājam dod [[konkurence]]s priekšrocības tirgū, ko nodrošina [[patērētāju lojalitāte]] un atkārtotie pirkumi.

sentences: '''Franču alfabēts''' ir alfabēts, kuru lieto [[franču valoda|franču valodā]]. Tas ir atvasināts no [[latīņu alfabēts|latīņu alfabēta]].

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Baltkrievijā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Baltkrievijas žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences:
{{Infobox political party
| name = Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte
| native_name = Frente Sandinista de Liberación Nacional
| native_name_lang = [[Spāņu valoda]]
| logo = Flag of the FSLN.svg
| caption = Sandīnistu Nacionālās Atbrīvošanas Frontes karogs
| colorcode = #FF2400
| abbreviation = FSLN
| chairperson = [[Danjels Ortega]]
| founder = [[Karloss Fonseka]], [[Silvio Majorga]] un [[Tomass Borhe]]
| founded = {{start date|1961|7|19}}
| legalised =
| merger =
| split =
| predecessor =
| merged =
| successor =
| headquarters = {{vieta|Nikaragva|Managvas departaments|Managva}}
| newspaper = [http://www.elpueblopresidente.com/ El Pueblo Presidente]
[http://www.lavozdelsandinismo.com/ La Voz del Sandinismo]
| student_wing =
| youth_wing =
| womens_wing =
| membership_year =
| membership =
| ideology = [[Sandīnisms]]
[[Demokrātiskais sociālisms]]
[[Kreiso nacionālisms]]
[[Kristīgais sociālisms]]<ref name="kristietiba">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lavozdelsandinismo.com/nicaragua/2011-04-29/daniel-anuncia-que-a-partir-de-mayo-el-bono-cristiano-socialista-y-solidario-sera-de-setecientos-cordobas/|title=Daniel: la unidad es fundamental para el proyecto Cristiano, Socialista y Solidario|publisher=(spāniski) LaVozDelSandinismo.com|accessdate=2016-05-30|archive-date=2016-04-02|archive-url=https://web.archive.org/web/20160402212343/http://www.lavozdelsandinismo.com/nicaragua/2011-04-29/daniel-anuncia-que-a-partir-de-mayo-el-bono-cristiano-socialista-y-solidario-sera-de-setecientos-cordobas/}}</ref>
| position = [[Kreisa politika|Kreisa]]
| religion = [[Romas Katoļu baznīca|Romas katolicisms]]<ref name="kristietiba" />
| national =
| regional =
| continental =
| international =
| affiliation1_title = Starptautiskās organizācijas
| affiliation1 = [[Sociālistu internacionāle]]
| colors = {{colorbox|#DC241f}} {{colorbox|#000000}} [[Sarkans]], [[Melns]]
| slogan = ''¡Patria libre o morir!''
 (Brīvu dzimteni vai mirt!)
| blank1_title = Himna
| blank1 = ''Himno a la Unidad Sandinista'' (Himna sandīnistu vienotībai)
| seats1_title = [[Nacionālā asambleja (Nikaragva)|Nacionālā asambleja]]
| seats1 =  {{Composition bar|63|92|hex=#DC241f}}

| symbol =
| flag =
| website =
| country_dab1 =
| parties_dab1 =
| elections_dab1 =
| country2 = asf
| country_dab2 =
| parties_dab2 =
| elections_dab2 =
| footnotes =
}}

sentences:
[[Kategorija:Politikas filozofija| Filozofi]]
[[Kategorija:Filozofi]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 185.29
| motto =
| established_title =
| image_shield = Haarlemmermeer wapen 2018.svg
| shield_size = 70px
| image_skyline = Hoofddorp, Netherlands - panoramio (24).jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 18
| lats = 00
| latd = 52
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 42
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://hlmrmeer.nl/}}
| established_date =
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 154235
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Ziemeļholande]]
| official_name = ''Haarlemmermeer''
| name = Hārlemermēra
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Haarlemmermeer vlag 2019.svg
}}
'''Hārlemermēra''' ({{Val|nl|Haarlemmermeer}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 154 235 iedzīvotāji. Pilsētā atrodas [[Shiphola]]s lidosta, kas ir lielākā lidosta Nīderlandē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
'''Mendī''' var būt:

sentences:
{{infokaste+}}
'''"Svari"''' bija latviešu [[Satīra|satīrisks]] mākslas žurnāls, kurš iznāca no 1920. līdz 1931. gadam.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://literatura.lv/lv/organization/Zurnals-Svari/939617|title=Žurnāls "Svari"|website=literatura.lv|access-date=2021-05-05|language=lv|archive-date=2021-05-05|archive-url=https://web.archive.org/web/20210505211006/https://literatura.lv/lv/organization/Zurnals-Svari/939617}}</ref>

sentences: '''Zilais''' jeb '''Safīra kvarcs''' ir necaurspīdīgs līdz caurspīdīgs [[kvarca paveidi|kvarca paveids]] zilā krāsā. Akmens zilo krāsu rada [[magnezioribekīts|magnezioribekīta]] vai [[krokidolīts|krokidolīta]] ieslēgumi.

sentences:
{{cita nozīme|ciemu|dzelzceļa staciju|Jaunkalsnava (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Jaunkalsnava
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Jaunkalsnavas muiža 2006-04-14.jpg
| image_caption            = Jaunkalsnavas muižas kungu māja
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Madonas novads]]
| subdivision_name2        = [[Kalsnavas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,67
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2008
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2657&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 770
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 41 | lats  = 20 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 58 | longs = 17 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = 90
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4860 Jaunkalsnava
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''MySQL Workbench''
| logo                   =
| screenshot             = Mysqlwb-homepage.png
| caption                = ''MySQL Workbench''
| author                 =
| developer              = ''[[Oracle Corporation]]''
| released               =
| latest release version = 6.0.8
| latest release date    = 2013. gada 7. novembris
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = [[C++]]/[[C#]]/[[Objective-C]] (atkarīgi no platformas)
| operating system       = [[Vairākplatformu programmatūra|vairākplatformu]]
| platform               =
| language               =
| status                 =
| genre                  =
| license                = [[GNU Vispārējā publiskā licence]] vai komerclicence
| website                = {{URL|http://mysqlworkbench.org/}}
}}
'''''MySQL Workbench''''' ir vizuāls [[datubāzes projektēšana]]s rīks, kurā ietverta SQL izstrāde, administrēšana, datubāzes projektēšana, izveidošana un uzturēšana vienā integrētā izstrādes vidē ''[[MySQL]]'' datubāzes sistēmai.

sentences:
— tipiska vieglā automašīna]]
'''Vieglā automašīna''' ir [[mehāniskais transportlīdzeklis]], kas paredzēts pasažieru un bagāžas pārvadājumiem, ietilpībā no 2 līdz 8 cilvēkiem. Ja ir vairāk vietas pasažieriem, automašīna tiek saukta par [[autobuss|autobusu]].

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Krustpils (nozīmju atdalīšana)|Krustpils}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Krustpils
| tips                = stacija
| attēls              = Stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Stacijas pasažieru ēka, kopš [[1954. gads|1954. gada]]
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Jelgava—Krustpils|Jelgava—Krustpils]]
 [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Daugavpils|Krustpils—Daugavpils]]
 [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Rēzekne II|Krustpils—Rēzekne II]]
 [[Dzelzceļa līnija Rīga—Krustpils|Rīga—Krustpils]]
| atvērta             = 1861
| citi_nosaukumi      = {{val|de|Kreutzburg}}
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas,
 iecirkņa, mezgla
| arhitekts           =
| platformas          = 3 + 1 (pagaidu)
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 8 (neskaitot atzarus un strupceļus)
| adrese              = Stacijas laukums 1,
Jēkabpils
| latd  = 56 | latm  = 31 | lats  = 15 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 51 | longs = 34 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Daugava (stacija)|Daugava]] (11 km)
 [[Kūkas (stacija)|Kūkas]] (13 km)
 [[Pļaviņas (stacija)|Pļaviņas]] (17 km)
 [[Trepe (stacija)|Trepe]] (17km)
 [[Sēlpils (stacija)|Sēlpils]] (18 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Ozolsala (stacija)|Ozolsala]] (8 km)
 [[Zīlāni (stacija)|Zīlāni]] (4 km)
 [[Asote (stacija)|Asote]] (9 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 129
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''Krustpils''' ir liela mezgla stacija, kurā savienojas četras dzelzceļa līnijas — [[Dzelzceļa līnija Jelgava I—Krustpils|Jelgava I—Krustpils]], [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Daugavpils|Krustpils—Daugavpils]], [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Rēzekne II|Krustpils—Rēzekne II]] un [[Dzelzceļa līnija Rīga—Krustpils|Rīga—Krustpils]]. Stacija atrodas [[Jēkabpils]] pilsētas [[Krustpils]] daļā. Krustpils stacija ir iecirkņa stacija, kurā notiek lokomotīvju un brigāžu nomaiņa.{{nepieciešama atsauce}} Krustpils stacija kalpo kā kravu, tā pasažieru pārvadājumiem. No Krustpils stacijas kursē vietējie pasažieru dīzeļvilcieni uz Rīgu, Daugavpili, Krāslavu, Indru, Rēzekni un Zilupi. Krustpilī pieturēja arī starptautiskie vilcieni uz Maskavu, Sanktpēterburgu un Minsku ([[COVID-19 pandēmija Latvijā|koronavīrusa pandēmijas]] un vēlāk starptautiskās situācijas dēļ starptautiskie pārvadājumi atcelti). Stacijā darbojas biļešu kase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-08-04}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Dzeloņainais kaperkrūms
|      binomial = Capparis spinosa
|        autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|        attēls = Illustration Capparis spinosa0.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Brassicales
|      rinda_lv = Krustziežu rinda
|        dzimta = Capparaceae
|     dzimta_lv = Kaperkrūmu dzimta
|         ģints = Capparis
|      ģints_lv = Kaperkrūmi
|          suga = C. spinosa
|       suga_lv = Dzeloņainais kaperkrūms
|        suga_r = Kaperkrūms
|      sinonīmi =
|    iedalījums =
|     izplatība = [[Vidusjūras reģions]], [[Tuvie Austrumi]]
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Tranas kanjons
|attēls                 = Tran Gorge 103.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Bulgārija
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =42|lat_min =51|lat_sec =43
|lon_dir =E |lon_deg =22|lon_min =39 |lon_sec = 00
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{BUL}}
|ģeo_apgabals           = [[Jerma]]s upes ieleja
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Ruja-Verilas grēda|Ruja-Verilas grēdā]]
|sastāv                 =
|garums                 = 2,8
|platums                =
|platība                =
|kalns                  =
|augstums               = 650
|pilsētas               = [[Trana]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Tranas kanjons''' ({{val|bg|Трънско ждрело}}) ir ap 2,8 km garš un līdz 300 m dziļš [[kanjons]] [[Bulgārija]]s rietumos, pa kuru tek [[Jerma]]s upe. Administratīvi atrodas [[Pernikas apgabals|Pernikas apgabala]] [[Tranas pašvaldība|Tranas pašvaldībā]], ap 3,5 kilometrus uz ziemeļiem no [[Trana]]s pilsētas. Viens no [[Bulgārijas Tautas Republika]]s laikā noteiktajiem valsts 100 tūrisma objektiem.<ref>[http://www.bghouse.suhranibulgarskoto.org/objcam/BG_100to.pdf Сборник „100 национални туристически обекта“ — в сайта на Сдружение „Национално обединение съхрани българското“]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Reiz Anatolijā
| operators =
| attēls = Once Upon a Time in Anatolia.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Nuri Bilge Džejlans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Muhamets Uzuners]]
* [[Jilmazs Erdogans]]
* [[Taners Birsels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bir Zamanlar Anadolu’da''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''The Cinema Guild''
| izdošana = {{Filmas datums|2011|5|21|[[Kannu kinofestivāls]]|2011|9|23|Turcija}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = * {{TUR}}
* {{BIH}}
| valoda = [[Turku valoda|turku]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Reiz Anatolijā"''' ({{Val|tr|Bir Zamanlar Anadolu’da}}) ir 2011. gada [[Turcija]]s un [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] kopražojuma drāmas filma, kuras režisors ir [[Nuri Bilge Džejlans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Muhamets Uzuners]], [[Jilmazs Erdogans]] un [[Taners Birsels]].

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Tauers
| native_name = ''Tower of London''
| image = Tower_of_London_from_the_Shard_(8515883950).jpg
| image_size = 275
| caption = Tauers no putna lidojuma
| pushpin_map = Londonas centrs#Londona
| latd  = 51 | latm  = 30 | lats  = 29 | latNS  = N
| longd =  0 | longm =  4 | longs = 34 | longEW = W
| map_size = 275
| location = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Tauerhamleta}}
| area = Pils: 12 akri
| built = Baltais tornis: 1078
| demolished =
| rebuilt =
| architect =
| architecture =
| governing_body =
| visitation_num = 2 894 698
| visitation_year = 2013
| visitation_ref =<ref name="visitors">[http://www.alva.org.uk/details.cfm?p=423 Latest Visitor Figures]</ref>
| height = Baltā torņa virsotne: 27 m
| embedded =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Londonas Tauers
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1988 <small>(12. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/488 488]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
<mapframe text="Tauers" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q62378"
}
</mapframe>

sentences:
[[File:Bouse de Yak.JPG|250px|thumb|[[Jaks|Jaku]] kizjaka žāvēšana [[Tibeta|Tibetā]]]]
'''Kizjaks''' ir [[kurināmais]], ko sagatavo no kaltētiem [[liellopi|liellopu]] [[mēsli]]em. Izplatīts reģionos ar sausu [[klimats|klimatu]] un attīstītu nomado [[lopkopība|lopkopību]] — [[Vidusāzija|Vidusāzijā]], [[Mongolija|Mongolijā]], [[Tibeta|Tibetā]], [[Andi|Andos]]. Parasti kizjaku sagatavo no dažādu lielo mājdzīvnieku — [[liellopi|liellopu]], [[zirgi|zirgu]], [[jaki|jaku]], [[kamieļi|kamieļu]], [[aitas|aitu]], [[kazas|kazu]], [[lamas|lamu]] — mēsliem, sajaucot tos ar [[salmi]]em un kaltējot [[saule|saulē]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Gambija (nozīmju atdalīšana)|Gambija}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Gambija
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = River gambia Niokolokoba National Park.gif
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Upe Ņokolo Kobas nacionālajā parkā
  | karte             = Gambiarivermap.png
  | kartes_paraksts   = Gambijas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Āfrika
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Futadžalons]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Atlantijas okeāns]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{GIN}}
{{SEN}}
{{GMB}}
  | garums            = 1120
  | iztekas_augstums  = 1030
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           = 1030
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 77 054
  | pietekas          = {{vikidati|properties|linked|P974}}
  | sāk_plat_d= 11| sāk_plat_m= 24| sāk_plat_s= 18| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 12| sāk_gar_m= 15| sāk_gar_s= 05| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 13| iet_plat_m= 28| iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 16| iet_gar_m= 34| iet_gar_s= | iet_gar_EW=W
}}
'''Gambija''' ({{val|en|Gambia}}) ir upe [[Rietumāfrika|Rietumāfrikā]], tek cauri [[Gvineja|Gvineju]], [[Senegāla|Senegālu]] un [[Gambija|Gambiju]].<ref>{{PZT|221}}</ref> Tās garums ir aptuveni 1120 km. Sākas no [[Futadžalons|Futadžalona]] plato Gvinejā. [[Augštece|Augštecē]] tā ir krāčaina, bet, nonāk [[zemiene|zemienē]], tā sāk mest lokus. Ietek [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Lielākā pilsēta krastos ir [[Bandžula]] pie upes ietekas okeānā.

sentences:
glezna "Desmittūkstoš mocekļu sodīšana"]]
'''Moceklis''' ir persona, kas pacieš [[vajāšana|vajāšanu]] un [[spīdzināšana|spīdzināšanu]], kā arī atrodas smagos dzīves apstākļos savas [[ticība]]s vai [[ideja]]s vārdā. [[Kristietība|Kristietībā]] moceklis ir kanonizēts [[svētais]], kas bijis pakļauts mokpilnai dzīvei savas ticības dēļ.<ref name="tezaurs"/> Nereti mocekļi savas ticības dēļ ir [[nogalināšana|nogalināti]]. Arī citās reliģijās ir mocekļi, piemēram, [[islāms|islāmā]] mocekļi tiek saukti par [[šahīds|šahīdiem]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Jackal Cape cross 2009.JPG
| att_nosaukums =[[Melnmuguras šakālis]] (''Canis mesomelas'')
| attēls2=Side-striped Jackal.jpg
| att2_nosaukums =[[Svītrainais šakālis]] (''Canis adustus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| izplatība =

Zeltainais šakālis - ''Canis aureus''
Svītrainais šakālis - ''Canis adustus''
Melnmuguras šakālis - ''Canis mesomelas''
}}
Par '''šakāļiem''' tiek sauktas trīs [[suņu dzimta]]s (''Canidae'') sugas. Tās visas mājo [[Āfrika|Āfrikā]], bet [[zeltainais šakālis]] (''Canis aureus'') sastopams arī [[Āzija|Āzijā]] un [[Eiropa]]s dienvidaustrumos.<ref>[http://animaldiversity.ummz.umich.edu/site/accounts/information/Canis_aureus.html Canis aureus]</ref> Šakālis ieņem tādu pašu [[Ekoloģiskā niša|ekoloģisko nišu]] kā [[koijots]] [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Koijotu reizēm sauc par Amerikas šakāli.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.canids.org/species/coyote.pdf |title=Coyote |access-date={{dat|2011|01|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110104151039/http://www.canids.org/species/Coyote.pdf |archivedate={{dat|2011|01|04||bez}} }}</ref>

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] '''skalārais reizinājums''' ir [[bināra operācija]], kas diviem [[vektors|vektoriem]] piekārto [[skalārs lielums|skalāru lielumu]] jeb skaitli, kas raksturo doto vektoru [[garums|garumu]] un [[leņķis|leņķi]] starp tiem, un nav atkarīgs no koordinātu sistēmas, kurā vektori uzdoti.

sentences:
[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Bauskas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Virulence''' (no {{val|la|virulentus}} — 'indīgs') ir [[mikroorganismi|mikroorganismu]] [[patogēns|patogenitātes]] pakāpe. Tā atkarīga no [[infekcija|infekciju]] ierosināšanas īpatnībām, kā arī inficējamā [[organisms|organisma]] uzņēmības. Par virulences vienību uzskata mazāko daudzumu baktēriju, kas nogalina visus eksperimenta dalībniekus, bet mēra ar devu, kura pietiek, lai nogalinātu 50% eksperimenta dzīvnieku. Virulence samazinās nelabvēlīgu ārējās vides apstākļu ietekmē. Mikroorganismu virulences samazināšanos izmanto dažādu [[vakcīna|vakcīnu]] ieguvē.<ref>Populārā medicīnas enciklopēdija</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Mākslīga šūna''' ir no mākslīgām sastāvdaļām izveidota [[šūna]]. Pirmās mākslīgās šūnas tika izgatavotas, izmantojot [[dezoksiribonukleīnskābe]]s (DNS) pamatsastāvā esošos ķīmiskos savienojumus.

sentences:
{{cita nozīme|Kipras ciemu|Indijas pilsētu|Kočina}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kočina
 | official_name            = ''Koççina''/''Erenköy''
''Κόκκινα''
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Kokkina_2.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | seal_size                =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Cyprus
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{CYP}} (''de jure'')
{{Flag|Ziemeļkipra}} (''de facto'')
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2,5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2019
 | population_total         = 0
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 35.179167 | latNS = N
 | longd = 32.611667 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_m              =
 | website                  =
}}

sentences:
{{cita nozīme|elementu|hokejistu|Ronalds Cinks}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 30
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 2
 |               simbols = Zn
 |              atommasa = 65,38<ref name="jlab"/>
 |    valences elektroni = [Ar]3d104s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Cinka gabaliņi un no cinka izgatavots auto modelītis
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+2''', +1
 |   elektronegativitāte = 1,65
 |               blīvums = 7134<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 692,68 K (419,53 °C)
 |  viršanas temperatūra = 1180 K (907 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 5,90{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = 3850
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,139
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Sacīkstes "Lielgabala lode"
| attēls = Cannonball run.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Cannonball Run''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Hels Nidems]]
| producents = [[Reimonds Čovs]]
| scenārija autors = Broks Jeits
| galvenajās lomās = * [[Bērts Renoldss]]
* [[Rodžers Mūrs]]
* [[Doms Deluizs]]
* [[Džekijs Čans]]
* [[Fara Foseta]]
| mūzika = Els Kops
| operators = Maikls S. Batlers
| montāža =
| studija = ''[[Golden Harvest]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1981|6|19}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = Honkonga<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ftvdb.bfi.org.uk/sift/title/11440|title=Cannonball Run|work=BFI Film & TV Database|accessdate=December 27, 2012|publisher=[[British Film Institute]]|location=London|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120802132129/http://ftvdb.bfi.org.uk/sift/title/11440|archivedate={{dat|2012|08|02||bez}}}}</ref>
| valoda = angļu, kantonas, japāņu, arābu
| budžets = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref>[http://www.moviegazetteonline.com/blu-rays/blu-ray-review-the-cannonball-run/ Cannonball run]</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|205,6 miljoni}}<ref name="box office">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cannonballrun.htm |title=Cannonball Run, Box Office Information|publisher=[[Box Office Mojo]] |date= |accessdate=March 9, 2012}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Sacīkstes "Lielgabala lode" 2]]"
| imdb = 0082136
}}
'''"Sacīkstes "Lielgabala lode""''' ({{val|en|The Cannonball Run}}) ir 1981. gada [[komēdija]]. Filmas režisors ir [[Hels Nidems]], galvenajās lomās filmējušies [[Bērts Renoldss]], [[Rodžers Mūrs]], [[Doms Deluizs]], [[Džekijs Čans]] un [[Fara Fosete]]. Filmai 1984. gadā tika izdots turpinājums "[[Sacīkstes "Lielgabala lode" 2]]".

sentences: '''25. janvāris''' ir gada 25. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 340 dienas (341 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
]]
'''Pērle''' ir ciets, apaļas vai gandrīz apaļas formas [[pusdārgakmens]], kuru dabā veido [[gliemenes]], ar [[perlamutrs|perlamutru]] noklājot [[smiltis|smilšu]] graudiņu vai citu svešķermeni, kas nonāk [[gliemežvāki|gliemežvākos]]. Līdz 18. gadsimtam tika uzskatīts, ka pērles ir gliemeņu [[ola]]s. Lielākā daļa no iegūtajām pērlēm tiek izmantotas [[rotaslietas|rotaslietu]] izgatavošanā. Pēc [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] pērles galvenokārt veido [[kalcija karbonāts]] (CaCO3). Saldūdeņos pērles galvenokārt iegūst no [[dižgliemeņu dzimta|dižgliemenēm]], bet jūrās — no ''[[Pteriidae]]'' dzimtas gliemenēm. Tropisko apgabalu [[lagūna|lagūnās]] ''Pteriidae'' dzimtas gliemenes pat tiek speciāli kultivētas.

sentences: '''Peroksisoma''' ir pūslītis eikariotu [[Šūna|šūnās]], kuru apņem vienkārša membrāna.<ref>Gabaldón T (Mar 2010). [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2817229 "Peroxisome diversity and evolution"]. ''Philosophical Transactions of the Royal Society of London. Series B, Biological Sciences''. '''365'''(1541): 765–73. [[Digital object identifier|doi]]:[[doi:10.1098/rstb.2009.0240|10.1098/rstb.2009.0240]]. [[PubMed Central|PMC]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2817229 2817229]. [[PubMed Identifier|PMID]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/20124343 20124343].</ref> Peroksisomās notiek [[Lipīdi|lipīdu]] un [[Taukskābes|taukskābju]] šķelšana (oksidēšana). Kā šķelšanas blakusprodukts rodas [[ūdeņraža peroksīds]]. Tas šūnai ir toksisks, tāpēc ferments [[katalāze]] to tūlīt sadala, veidojot H2O un O2. Daudz peroksisomu ir [[Vielmaiņa|metaboliski]] aktīvās [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] šūnās<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai|first=Erika|publisher=Lielvārds|year=2008|isbn=978-9984-11-272-5|pages=32|last=Nagle}}</ref> — šūnās, kas nodrošina lipīdu vielmaiņu un aknu šūnās, kas atindē organismu, piemēram, šķeļot [[Alkoholi|alkoholu]]. Arī [[Augi|augos]] ir peroksisomas. Dīgstošās sēklās tās sauc par glioksisomām. Tajās taukskābes oksidē līdz [[Ogļhidrāti|ogļhidrātiem]], kurus izmanto kā enerģijas avotu augšanai. Lapās peroksisomas nodrošina skābekļa izlietošanu un fotosintēzei nepieciešamā CO2 atbrīvošanu.  Visus pūslīšus, kuros ir kāds specifisks, no citosola saņemts ferments, tai skaitā peroksisomas, sauc par mikroķermenīšiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzola struktūrformula un [[molekula]]s modelis
|ķīmiskā formula=C6H6
|molmasa=78,11
|blīvums=876,6
|kušanas temperatūra=278,6 [[Kelvins|K]] (5,5[[°C]])
|viršanas temperatūra=353,2 K (80,1 °C)
}}
'''Benzols''' (fenilūdeņradis, C6H6) parastos apstākļos ir bezkrāsains degtspējīgs [[šķidrums]] ar saldenu [[smarža|smaržu]]. Tā molekula sastāv no 6 oglekļa atomiem, kas ir savienoti gredzenā un katram no šīem oglekļiem ir pievienots viens ūdeņradis. Benzols ir vienkāršākais [[arēni|arēns]] jeb [[Aromātiskie savienojumi|aromātiskais]] [[Ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]]. To plaši izmanto [[Rūpniecība|rūpniecīb]]ā, tā ir izejviela [[Zāles|zāļu]], dažādu [[Plastmasas|plastmasu]], sintētiskās [[gumija]]s, [[krāsviela|krāsvielu]] ražošanā. Benzols ietilpst jēlnaftas sastāvā, tomēr rūpnieciski to iegūst sintētiski no citiem [[nafta]]s komponentiem. Benzols ir [[Toksiskums|toksisks]] un [[Vēzis (slimība)|kancerogēns]] savienojums. Tas ir arī kaitīgs apkārtējai videi un [[ugunsbīstamība|ugunsbīstams]] (tvaiki aizdegas −11 °C temperatūrā, patvaļīgi benzols aizdegas 561 °C temperatūrā).

sentences:
{{Kontinenta infokaste
|title               = Austrālija un Okeānija
|image               = <br />Austrālija un Okeānija iekrāsota zaļā krāsā
|area                = 8 525 989  [[kvadrātkilometrs|km²]]
|population          = 41 570 842 (2018. gadā)
|density             = 4,19 cilv./km²
|demonym             =
|countries           = 14
|list_countries      =
|dependencies        = 18
|unrecognized        =
|languages           =
|time                = no [[UTC+9]] līdz [[UTC-6]]
|internet            =
|cities              = {{ubl|{{flaga|Austrālija}} [[Sidneja]]|{{flaga|Austrālija}} [[Melburna]]|{{flaga|Austrālija}} [[Brisbena]]|{{flaga|Austrālija}} [[Pērta]]|{{flaga|Jaunzēlande}} [[Oklenda]]}}
|peak                =
|organization        =
|north               =
|south               =
|west                =
|east                =
|blank1              =
|blank1_label        =
|blank2              =
|blank2_label        =
|blank3              =
|blank3_label        =
|blank4              =
|blank4_label        =
|blank5              =
|blank5_label        =
}}

sentences: '''13. novembris''' ir gada 317. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (318. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 48 dienas.

sentences: '''Radioaktīvi minerāli''' ir dabiskas izcelsmes [[minerāls|minerāli]], kas izmērāmā daudzumā satur [[radioaktivitāte|radioaktīvus]] ķīmisko elementu [[izotops|izotopus]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Viszkzu pagasts}}
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Bunge
| vārds_orig = Alexander Georg von Bunge
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1803
| dz_mēnesis = 09
| dz_diena = 24
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kijiva|td=Ukraina}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1890
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 18
| m_vieta = Kiltsi, [[Rakvere]]s pagasts, [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums = v
| vecāki = Andreas Teodors (Andreas Theodor von Bunge), Elizabete Antuanete (Elisabeth Antoinette geb. Fuhrmann)
| brāļi = Georgs Frīdrihs Bunge, Baltijas tiesību vēsturnieks
| māsas = Rozālija
| dzīvesbiedrs =
| bērni = Marija Elizabete (''von Vahl'') (1834 - 1909); Gustavs (1844 - 1920) fiziologs, Bāzeles universitātes profesors; Aleksandrs (1851 - 1930) zoologs, ceļotājs, polārpētnieks;
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]]
| grāds = Dr. med.
| darba_vietas = Tērbatas Universitāte (1836 - 1867)
| akad_amats = profesors
| alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
| pasniedzēji = Kārlis Kristiāns Frīdrihs Lēdeburs (Ledebour)
| studenti = [[Eduards Lēmanis]], [[Frīdrihs Šmits]], Dr. Rusovs, bot. mag. [[Teofils Bīnerts]]
| sasniegumi = augu sistemātiķis, 1891 jauna augu taksona aprakstītājs, Altaja floras pētnieks, pedagogs
| apbalvojumi = St. Pēterburgas Zinātņu akadēmijas goda akadēmiķis, Tērbatas Universitātes goda profesors
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Aleksandrs Bunge''' ({{val-de|Alexander von Bunge}}, 1803−1890) bija [[ārsts]], ceļotājs un [[botāniķis]], [[Tērbata]]s Botāniskā dārza direktors un universitātes profesors. Izaudzināja jaunu Baltijas dabaspētnieku, īpaši botāniķu paaudzi. Viens no [[Rīgas Dabaspētnieku biedrība]]s dibinātājiem un atbalsītājiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C13H10O
|molmasa=182,217
|blīvums=1110
|kušanas temperatūra=47,9 °C
|viršanas temperatūra=305,4 °C
}}
'''Benzofenons''' (difenilketons, difenilmetanons, benzoilbenzols, С6H5–СО–С6H5) ir aromātiskais [[ketoni|ketons]] ar diviem benzola gredzeniem molekulā. Benzofenons ir balta kristāliska viela (rombiski kristāli). Ir pazīstama otra benzofenona modifikācija - monoklīni kristāli ar kušanas temperatūru 27 °C (šī modifikācija ir ļoti nestabila).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Džordžs Šulcs
| vārds_orģ           = ''George Shultz''
| attēls              = George_Pratt_Shultz.jpg
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| mazs_att            =
| amats               = 60. [[ASV valsts sekretārs]]
| term_sākums         = {{dat|1982|7|16|N}}
| term_beigas         = {{dat|1989|1|20|N}}
| viceprezidents      = [[Džordžs Herberts Volkers Bušs]]
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          = [[Ronalds Reigans]]
| premjers            =
| priekštecis         = [[Akesandrs Heigs]]
| pēctecis            = [[Džeimss Beikers]]
<!------ Otrais amats ------>
| mazs_att2            =
| amats2               = 62. [[ASV valsts kases sekretārs]]
| term_sākums2         = {{dat|1972|6|12|N}}
| term_beigas2         = {{dat|1974|5|8|N}}
| viceprezidents2      = [[Spiro Agņū]], [[Džeralds Fords]]
| vicepremjers2        =
| vietnieks2           =
| prezidents2         = [[Ričards Niksons]]
| premjers2            =
| priekštecis2         = [[Džons Konolijs]]
| pēctecis2            = [[Viljams Simons]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1920|12|13}}
| dzim_vieta          = {{vieta|ASV|Ņujorka (štats)|Ņujorka}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2021|2|6|1920|12|13}}
| mir_vieta           = {{vieta|ASV|Kalifornija|Stenforda}}
| dzīves_vieta        =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[ASV Republikāniskā partija|Republikāniskā partija]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          = [[Prinstonas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            = George_Pratt_Shultz_Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Džordžs Prets Šulcs'''  ({{val|en|George Pratt Schultz}}; dzimis {{dat|1920|12|13}}; miris {{dat|2021|2|6}}) bija amerikāņu ekonomists, diplomāts un uzņēmējs. [[Ričards Niksons|Ričarda Nikona]] administrācijā Šulcs bija [[ASV valsts kases sekretārs]], bet [[Ronalds Reigans|Ronalda Reigana]] administrācijā Šulcs bija [[ASV valsts sekretārs]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Platones pagasts
| karte             = Platones pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs2           = [[Platone (ciems)|Platone]]
| platība           = 86,86
| iedzīvotāji       = 1670<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1670 / 86.86 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.platone.lv
}}
'''Platones pagasts''' ir viena no [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā, [[Platone]]s upes krastos. Robežojas ar sava novada [[Jaunsvirlaukas pagasts|Jaunsvirlaukas]], [[Vircavas pagasts|Vircavas]], [[Sesavas pagasts|Sesavas]], [[Elejas pagasts|Elejas]], [[Lielplatones pagasts|Lielplatones]] un [[Svētes pagasts|Svētes]] pagastiem, kā arī [[Jelgava]]s pilsētu.

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
{{Vikisaites+}}

sentences: [[Algebra|Algebrā]] '''substitūcija''' (no {{val|la|substitūtiō}} — 'aizstāšana, aizvietošana') ir kādas sākumā dotas [[Mainīgais lielums|mainīgo]] izteiksmes aizstāšana ar citu mainīgo<ref name=":2">{{Grāmatas atsauce|title=Algebra 10.—12. klasei, I daļa.|last=Kriķis|first=Dainis|last2=Šteiners|first2=Kārlis|publisher=Zvaigzne ABC|year=1998.|isbn=9984-17-178-7|location=|pages=}}</ref>, tādējādi reducējot uzdevumu uz tādu, kuram ir jau zināma risināšanas gaita.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Algebra un elementārās funkcijas|last=Kalniņš|first=R.|publisher=Izdevniecība "Zvaigzne"|year=1969|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref>

sentences: '''Impīčments''' ({{val|en|impeachment}} — ‘apšaubīšana’) ir īpaši noteikumi, pēc kuriem dažās valstīs (piem., ASV, Lielbritānijā, Japānā) tiesā sauc pie atbildības augstas valsts personas un notiek šo personu lietu izskatīšana<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=imp%C4%AB%C4%8Dments&list=imp%C4%AB%C4%8Dments&lang=LV |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|02|14||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201027173758/http://termini.lza.lv/term.php?term=imp%C4%AB%C4%8Dments&list=imp%C4%AB%C4%8Dments&lang=LV }}</ref>. Atkarībā no valsts likumdošanas, amatpersona var saglabāt amatu vai tikt atcelta uz lietas izskatīšanas laiku. Ja amatpersona tiek atzīta par vainīgu impīčmenta procesā, amatpersona tiek atcelta no amata. Var tikt ierosināts arī atsevišķs balsojums par vainīgās amatpersonas nodošanu kriminālatbildībai, kas neskaitās piederīgs pie paša impīčmenta procesa.

sentences:
'''Puzle''' (no {{val-en|puzzle}} - mīkla) ir [[mozaīka]], kas sastāv no vairākiem kopā savietojamiem gabaliņiem, kuri parasti kopā veido [[attēls|attēlu]]. Tiek uzskatīts, ka pirmo puzli 1760. gadā izgatavoja gravieris un kartogrāfs Džons Spilsberijs no [[Londona]]s - izmantodams vienu no savām [[karte|kartēm]], viņš no koka plāksnes izzāģēja [[valsts|valstu]] kontūras. Spilsberija mērķis bija radīt izglītojošu rotaļlietu, kas palīdzētu britu bērniem apgūt ģeogrāfiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jigsaw-puzzle.org/jigsaw-puzzle-history.html |title=Puzzle History<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|01|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140211155914/http://www.jigsaw-puzzle.org/jigsaw-puzzle-history.html |archivedate={{dat|2014|02|11||bez}} }}</ref> Mūsdienās puzles lielākoties izgatavo, uzlīmējot attēlu uz kartona un ar presi sadalot gabaliņos. Puzles gabaliņu skaits palielina tās grūtības pakāpi, izplatītākās puzles ir ar 500 vai 1000 gabaliņiem. Patlaban lielākā komerciāli ražotā puzle ir [[Spānija|spāņu]] kompānijas Educa Borra ražotā ''Life'' ar 24 000 gabaliņu, kuru sāka ražot 2007. gadā, pirms tam šis rekords piederēja [[Vācija|vācu]] firmas Ravensbuger puzlei ''Historical World Maps'', kurai ir vairāk nekā 18 000 gabaliņu. Lai atvieglotu uzdevumu, lielizmēra puzles (sākot no ≈8000 kauliņiem) attēlu mēdz sadalīt vairākās, parasti četrās, daļās, iepakojot katras daļas gabaliņus atsevišķi, piemēram, arī abas iepriekšminētās puzles var salikt kā četras atsevišķas, attiecīgi 6000 vai 4500 gabaliņu puzles.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldslargestpuzzle.com/index.html |title=The World's Largest Jigsaw Puzzle<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|01|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20081219003942/http://www.worldslargestpuzzle.com/index.html |archivedate={{dat|2008|12|19||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://chrisandnaomi.hathawayhome.net/news/family/the_worlds_largest_jigsaw_puzzle/ |title=Putting Together the World's Largest Jigsaw Puzzle | Chris & Naomi Hathaway Home<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2007|07|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070703140113/http://chrisandnaomi.hathawayhome.net/news/family/the_worlds_largest_jigsaw_puzzle#comment-3018 |archivedate={{dat|2007|07|03||bez}} }}</ref>
Ir arī trīsdimensiju puzles, kas parasti attēlo kādu slavenu ēku un [[lode]]s formas puzles, kas apvieno trīsdimensionālo un divdimensionālo pužļu elementus, proti, lai gan puzlei ir trīsdimensionāla forma, ir jāsaliek divdimensionāls attēls uz lodes [[virsma]]s.

sentences: '''2. janvāris''' ir gada 2. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 363 dienas (364 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Havjers Peress de Kveljars
| vārds_orģ           = ''Javier Pérez de Cuéllar''
| attēls              = Javier Pérez de Cuéllar (1982).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Havjers Peress de Kveljars 1982. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 5. [[ANO ģenerālsekretārs]]
| term_sākums         = {{dat|1982|1|1|N}}
| term_beigas         = {{dat|1991|12|31|N}}
| priekštecis         = [[Kurts Valdheims]]
| pēctecis            = [[Butross Butross-Gali]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Peru]] premjerministrs
| term_sākums2        = {{dat|2000|11|22|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2001|7|28|N}}
| prezidents2         = [[Valentín Paniagua|Valentins Panjagva]]
| priekštecis2        = [[Federico Salas|Federiko Salass]]
| pēctecis2           = [[Roberto Dañino|Roberto Danjino]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1920|1|19}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Peru|Lima}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2020|3|4|1920|1|19}}
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = politiķis, diplomāts, advokāts
| alma_mater          =
| reliģija            = [[katoļticība]]
| paraksts            = Javier Pérez de Cuéllar (firma).jpg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Konfūcisms''' (儒學, {{Audio|Chinese-RuXue(Confucianism).ogg|Rúxué}}) ir [[ētika|ētiska]] un [[filozofija|filozofiska]] uzskatu sistēma, kas cēlusies [[Ķīna|Ķīnā]]. Šo mācību iedibināja [[Konfūcijs]] (tradicionāli 551.-479. g. p. m. ē.), kurš bija slavens gudrais, kā arī nozīmīgs [[Ķīna|ķīniešu]] [[sociālā filozofija|sociālais filozofs]]. Konfūcisms par valsts [[ideoloģija|ideoloģiju]] kļuva [[Haņu dinastija]]s valdīšanas laikā. Konfūcijs neizgudroja jaunus rīcības principus, bet gan apkopoja un attīstīja paražas, kurās liela loma bija [[patriarhāts|patriarhālai]] ģimenei, autoritātei, [[Hierarhija|hierarhijai]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fabians fon Aderkass
|     vārds_orig = ''Fabian von Aderkas''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = pirms [[1602]]. gada
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Bīsteru muiža (tagad [[Viļķenes pagasts]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1683
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Zviedru Igaunija]]<br />(tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Zviedrijas armijas ģenerālmajors
|        dzimums = V
|         vecāki = Jirgens fon Aderkass
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna fon Tīzenhauzena
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Liocarcinus_vernalis.jpg
|    att_nosaukums = [[Pelēkais peldkrabis]] (''Liocarcinus vernalis'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Brachyura
| infrakārta_lv=Krabji
| sekcija = Eubrachyura
| sekcija_lv = Eibrahiuru sekcija
| binomial=Eubrachyura <small>([[Michèle de Saint Laurent|de Saint Laurent]], 1980)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Eibrahiuru sekcija''' jeb '''augstākie krabji''' (''Eubrachyura'') ir viena no [[krabji|krabju infrakārtas]] (''Brachyura'') sekcijām, kura tiek sadalīta divās apakšsekcijās atkarībā no tā, kur atrodas abu dzimumu dzimumorgānu atvērumi. Apakšsekcijas ''[[Heterotremata]]'' krabju tēviņiem dzimumorgānu atvērums atrodas uz kājām, bet mātītei uz krūšu kaula. Toties apakšsekcijas ''[[Thoracotremata]]'' krabjiem dzimumorgānu atvērumi abiem dzimumiem atrodas uz krūšu kaula. Tas eibrahiuru sekcijas krabjus atšķir no pārējiem [[desmitkājvēži]]em, jo tiem atvērumi vienmēr atrodas uz kājām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Slepkava manī
| attēls                   = Killer inside me 2010 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Killer Inside Me''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Maikls Vinterbotoms]]
| producents               = [[Bredfords L. Šlī]]
| scenārija autors         = [[Džons Kurans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Keisijs Afleks]]
| mūzika                   =
* [[Melisa Parmentere]]
* [[Džoels Kedberijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Revolution Films]]''
* ''[[Hero Entertainment]]''
* ''[[Indion Entertainment Group]]''
| izplatītājs              =
* ''[[IFC Films]]''
* ''[[Icon Entertainment International]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|6|18|ASV|2010|12|3|Latvija|}}
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010|title=The Killer Inside Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 13, 2018|archive-date={{dat|2019|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401112125/http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]13 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=killerinsideme.htm|title=The Killer Inside Me (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 13, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]4 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Slepkava manī"''' ({{val|en|The Killer Inside Me}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kura balstīta uz Džima Tompsona tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors ir [[Maikls Vinterbotoms]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Keita Hadsone]], [[Bills Pulmans]] un [[Keisijs Afleks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Indijas okeāns''' ir trešais lielākais [[okeāns]] pasaulē, kas aizņem ap 20% no planētas ūdens virsmas.<ref>{{PZT|275}}</ref> Jau kopš aizvēsturiskiem laikiem kalpo kā nozīmīgs [[tranzīts|tranzīta]] ceļš starp pasaules [[civilizācija|civilizācijām]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abhurīts
|attēls=
|klase=[[Halīds]], oksihalogenīds, atakamīta sērija
|ŠtruncaID=3/D.05-10
|ķīm_formula=Sn21<nowiki>[</nowiki>O6<nowiki>|</nowiki>(OH)14<nowiki>|</nowiki>Cl16<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, bāli dzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Bieži veido eliptiskus kristālus
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Adatains, nelīdzens
|cietība=2
|spīdums=Pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,31
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|dzimta_lv=Brūnkāšu dzimta|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|klase=Magnoliopsida|binomial=Euphrasia micrantha (Rchb.)|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=Euphrasia micrantha flower (15).jpg|kategorijas=nē|ģints_lv=Žibulīši|ģints=Euphrasia|suga=Euphrasia micrantha|suga_lv=Sīkziedu žibulītis|dzimta=Orobanchaceae}}'''Sīkziedu žibulītis''' ({{val|la|Euphrasia micrantha}}) ir augu suga [[Brūnkāšu dzimta|brūnkāšu dzimtā]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Skandināvija|Skandināvijā]], [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] ir sastopama reti — galvenokārt [[Baltijas jūra]]s piekrastē [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Kāpa|kāpu]] mežos un sausās pļavās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Dipterus valenciennesi Naturalis.JPG
| att_nosaukums = Dipteroīds ''[[Dipterus valenciennesi]]''
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Dipnotetrapodomorpha
|      klase_lv = Ripidistveidīgās
|    apakšklase = Dipnomorpha
| apakšklase_lv = Plaušzivis
|  apakšklase_r = Divējādelpojošās zivis
|     virskārta = Ceratodontae
|  virskārta_lv = Divējādelpojošās zivis
|         kārta = Dipteridiformes
|      kārta_lv = Dipterīdveidīgās
|    apakškārta = Dipteroidei
| apakškārta_lv = Dipteroīdas
|    iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Chirodipteridae|Hirodipterīdas}}
* † {{TaksoSaite|Dipteridae|Dipterīdas}}
|      binomial = Dipteroidei <small>Vorobyeva, 1964</small>
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Tantala(V) oksīds
|                 attēls =
|         citi nosaukumi = Ditantala pentoksīds, tantala pentoksīds
|             CAS numurs = 1314-61-0
|        ķīmiskā formula = Ta2O5
|                molmasa = 441,893
|                blīvums = 8180
|      blīvuma komentārs = (β-Ta2O5)<ref name="Tom 4">{{Grāmatas atsauce |title=Химическая энциклопедия. Том 4 |last=Кнунянц |first=И. Л. |author2=Н. С. Зефиров |author3=Н. Н. Кулов |year=1995 |publisher=Большая российская энциклопедия}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 1887 °C<ref name="Tom 4" />
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Tantala(V) oksīds''' (arī '''tantala pentoksīds''', '''tantāla pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[tantals|tantala]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Tas ir [[inertums|inerts]] oksīds.<ref name="Elements">{{Grāmatas atsauce |title=Chemistry of the Elements. 2nd edition |last=Greenwood |first=N. N. |author2=A. Earnshaw |year=1998 |publisher=Butterworth-Heinemann}}</ref> Sastopams dabā [[minerāls|minerālos]] [[tantalīts|tantalītā]] un [[kolumbīts|kolumbītā]]. Eksistē arī minerāls tantīts, kas ir tīrs tantala pentoksīds, bet tas ir sastopams ļoti reti.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.mindat.org/min-3884.html |title=Tantite: Tantite mineral information and data |website=Mindat.org |accessdate=2016-03-03}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bērzgales pagasts
| karte             = Bērzgales pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Bērzgales pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Bērzgales pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Bērzgale
| platība           = 55,3
| iedzīvotāji       = 626<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|19||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 626 / 55.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.berzgale.lv
| nos_vācu          = <!-- vācu -->
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Кульневская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = ''Muso oa Lesoto''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Lesoto Karaliste
|           valsts_nosaukums = Lesoto
|           karoga_nosaukums = Lesoto Karalistes karogs
|              karoga_attēls = Flag of Lesotho.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Lesoto Karalistes ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 105px
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Lesotho.svg
|              kartes_attēls = Location_Lesotho_AU_Africa.svg
|                valsts_moto = "Khotso, Pula, Nala"{{spaces|2}}([[soto valoda|soto]])
"Miers, lietus, pārticība"
|               valsts_himna = ''[[Lesoto Fatse La Bontata Rona]]''
|             valsts_valodas = [[dienvidsotu valoda]],
[[angļu valoda]]
|              galvaspilsēta = [[Maseru]]
|latd=29 |latm=18 |latNS=S |longd=27 |longm=28 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = Maseru
|             valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[konstitucionālā monarhija]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Lesoto karaļi|Karalis]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Lesoto premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva = [[Lecijs III]]
|              valsts_galva2 = [[Moeketsi Majoro]]
|              platība_rangs = 140.
|                platība_km2 = 30,355
|             procenti_ūdens = neievērojama
|         iedzīvotāju_skaits = 1,795,0001
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 146.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2005
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 59
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 138.
|                    IKP_PPP = $3,095 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2008/02/weodata/weorept.aspx?pr.x=106&pr.y=8&sy=2004&ey=2008&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=666&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a= |title=Lesoto|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2008-10-09}}</ref>
|               IKP_PPP_gads = 2007
|         IKP_PPP_per_capita = $1285<ref name=imf2/>
|       neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|       neatkarības_notikums = no [[Lielbritānija]]s
|         neatkarības_datums = {{Dat|1966|10|4}}
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,549
|                  HDI_rangs = 138.
|                   HDI_gads = 2007
|             HDI_kategorija = vidējs
|                       Gini = 63,2
|                  Gini_gads = 1995
|            Gini_kategorija = augsts
|                     valūta = [[Lesoto loti|Loti]]
|               valūtas_kods = LSL
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +2
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST =
|                     domēns = [[.ls]]
|               iso_kods_num = 426
|             iso_kods_alfa2 = LS
|             iso_kods_alfa3 = LSO
|             tālsarunu_kods = 266
|                   piezīmes = 1 Novērtējums ņem vērā [[AIDS]] izraisīto mirstību; tas var uzrādīt mazāku iedzīvotāju skaitu kā gaidīts.
}}

sentences: '''Makaroni''' (no {{val|it|maccheroni}}) ir dažāda izmēra un formas [[kaltēšana|kaltēti]] [[milti|miltu]] izstrādājumi, ko parasti gatavo no [[raudzēšana|neraudzētas]] [[kvieši|kviešu]] [[mīkla (pārtika)|mīklas]]. Vispiemērotākie milti makaroniem ir augstāka labuma un 1. šķiras speciāla maluma makaronu milti no [[cietie kvieši|cietajiem kviešiem]] vai stiklainiem [[mīkstie kvieši|mīkstajiem kviešiem]], kuru [[lipeklis|lipekļa]] daudzums ir vismaz 28%, tomēr tos var arī gatavot no [[auzas|auzu]], [[mieži|miežu]] un [[rudzi|rudzu]] miltiem.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas produktu tehnoloģija |author1=Daina Kārkliņa |authorlink1=Daina Kārkliņa |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2008 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=Rīga |isbn=978-9984-45-156-5 |page=59}}</ref>

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Masaji
| skaits    = ap 1,6–1,7 miljoniem
| vieta     = {{ubl
 | {{KEN}} (840 000)
 | {{TZA}} (800 000)
 }}
|   valoda = [[masaju valoda]]
| reliģija = [[masaju mitoloģija]], [[kristietība]]
|   grupas =
|     radi = citi [[niloti|nilotu]] etnosi
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sprāgstošās skābes struktūrformula

Sprāgstošās skābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fulmīnskābe, karbiloksīms,
 skudrskābes nitriloksīds, formonitriloksīds,
 paraciānskābe
|           CAS numurs = 506-85-4
|      ķīmiskā formula = HCNO
|              molmasa = 43,02
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Sprāgstošā skābe'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://termini.gov.lv/atrast/spr%C4%81gsto%C5%A1%C4%81%20sk%C4%81be/lv |title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls — sprāgstošā skābe |access-date={{dat|2022|04|20||bez}}}}</ref> jeb '''fulmīnskābe''' (H−C≡N→O) ir [[ciānskābe]]s (HO−CN) un [[izociānskābe]]s (HN=C=O) [[izomērs]]. Tas ir ļoti nestabils, sprādziennedrošs savienojums ar [[zilskābei]] līdzīgu smaržu; temperatūrā zem −5 °C neilgu laiku eksistē gāzes veidā. Nedaudz stabilāki ir fulmīnskābes šķīdumi [[dietilēteris|dietilēterī]]. Dažu metālu sprāgstošās skābes sāļi ([[fulmināti]]) ir pavisam stabili, taču ļoti eksplozīvi (no tā cēlies arī sprāgstošās skābes nosaukums). Sprāgstošās skābes molekulai ir lineāra forma.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = Walther Nernst
| attēls = Walther Nernst.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1864
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Vombžezno|Brīzene]],  [[Prūsijas Karaliste]]
(tagad [[Vombžezno]], {{POL}})
| m_gads = 1941
| m_mēnesis= 11
| m_diena= 18
| m_vieta= Cibelle (''Zibelle''),  [[Vācija]]
(tagad Ņivica pie [[Lekņica]]s, {{POL}})
| pilsonība =
| tautība = [[vācieši|vācietis]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]]
[[Berlīnes Humboltu universitāte|Berlīnes Universitāte]]
[[Leipcigas Universitāte]]
| alma_mater = [[Cīrihes Universitāte]]
Berlīnes Universitāte
[[Grācas Universitāte]]
[[Vircburgas Universitāte]]
| zinātne = [[fizikālā ķīmija]]
| pasniedzēji = [[Frīdrihs Kolraušs]]
[[Ludvigs Bolcmanis]]
[[Vilhelms Ostvalds]]
| studenti = [[Rihards Abegs]]
[[Ērvings Lengmīrs]]
[[Gilberts Ņūtons Lūiss]]
[[Makss Bodenšteins]]
| sasniegumi = [[Trešais termodinamikas likums]]
[[Nernsta vienādojums]]
| apbalvojumi = 1920. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =Walther Hermann Nernst sig.gif
| piezīmes =
}}
'''Valters Hermanis Nernsts''' ({{val-de|Walther Hermann Nernst}}; dzimis {{dat|1864|06|25}}, miris {{dat|1941|11|18}}) bija vācu [[fizikālā ķīmija|fizikālais ķīmiķis]]. Atklāja [[Trešais termodinamikas likums|Trešo termodinamikas likumu]], par ko 1920. gadā ieguva [[Nobela prēmija ķīmijā|Nobela prēmiju ķīmijā]]. Viens no [[fizikālā ķīmija|fizikālās ķīmijas]] pamatlicējiem, devis ieguldījumu [[elektroķīmija|elektroķīmijā]], [[termodinamika|termodinamikā]], [[cietvielu ķīmija|cietvielu ķīmijā]] un [[fotoķīmija|fotoķīmijā]]. Pazīstams kā [[Nernsta vienādojums|Nernsta vienādojuma]] atklājējs.

sentences: {{Commonscat|Sony Ericsson Mobile Communications|Sony Ericsson}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Andrē Derēns
 |    vārds_orig = ''André Derain''
 |        attēls = André Derain, circa 1903.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = Andrē Derēns 1903. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1880
 |    dz_mēnesis = 06
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = {{vieta|Francija|Ildefransa|Ivelīna|Šatū}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1954
 |     m_mēnesis = 09
 |       m_diena = 8
 |       m_vieta = {{vieta|Francija|Ildefransa|Odesēna|Garša|4s=Garša (komūna)}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = franču
 |       tautība = franču
 |  nodarbošanās = mākslinieks, gleznotājs, skulptors
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1899-1952
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Alise Derēna
 |         bērni = 1
 |    alma_mater =
 |      paraksts = Signatures of André Derain.JPG
 | paraksts_plat = 100px
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Andrē Derēns''' (dzimis 1880. gada 10. jūnijā, miris 1954. gada 8. septembrī)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.wikiart.org/en/andre-derain |title=Dzimšanas dati |access-date={{dat|2016|10|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160906231046/http://www.wikiart.org/en/andre-derain |archivedate={{dat|2016|09|06||bez}} }}</ref> bija viens no [[fovisms|fovisma]] dibinātājiem. Arī plaši atpazīstams kā mākslinieks, [[gleznotājs]] un [[skulptors]]. Derēns bija precējies ar Alisi Derēnu, viņiem bija kopīgs dēls.

sentences: '''Novērošana''' ir konkrētas [[persona]]s apkārtējās pasaules uztveršana un atcerēšanās. Novērošanas procesā parasti tiek veikti '''novērojumi'''. Novērošanas procesā var izšķirt trīs daļas: [[uztvere|uztveršanu]], [[filtrācija|filtrēšanu]] un [[atmiņa|iegaumēšanu]].

sentences: '''Robinsons Krūziņš''' (pilnais nosaukums: "Robinsons Krūziņš, stāstu grāmata bērniem vāciešu valodā sarakstīta no Jekuma Indriķa Kampe, pēc daudz citās valodās un nu ar latviešu bērniem, kas māk lasīt, viņu valodā pārtulkota no K.R. Girgensona, Cēsu tiesas prāvesta un Jaunpiebalgas mācītāja") ir 1779. gadā publicētā [[Daniels Defo|Daniela Defo]] romāna "[[Robinsons Krūzo]]" adaptācija [[Latviešu valoda|latviešu valodā]], kuru no Jukuma Indriķa Kampes [[vācu valoda]]s pārlikuma ''Robinson der Jüngere'' ap 1804. gadu latviski pārtulkoja [[Jaunpiebalga]]s luterāņu mācītājs [[Kristaps Reinholds Girgensons]]. Romānu iespieda pie [[Johans Frīdrihs Štefenhāgens|Jāņa Fridriķa Štefenhāgena]] un dēla [[Jelgava|Jelgavā]] desmit gadus pēc K. R. Girgensona nāves 1824. gadā.<ref>[http://www.korpuss.lv/klasika/Senie/Zeiferts/8.otr.posm/2/2.htm#e Teodors Zeiferts. Latviešu rakstniecības vēsture]</ref>

sentences: SQL valodā komanda '''UPDATE''' izmaina datus vienā vai vairākos ierakstos. Datus var izmainīt vai nu visās rindās vai arī izvēlētajās rindās, izmantojot nosacījumu.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Villembarenca
| oriģinālnosaukums    = ''Виллем Баренц''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{RUS}}
| latd=73| latm=21| lats=34| latNS=N
| longd=80| longm=32| longs=25| longEW=E
| novietojums          = [[Jeņisejas līcis]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1995
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = Taimiras rezervāts
| pers_vasara          = 10-15
| pers_ziema           =
| augstums             = 10
| vid_t                = -11,1
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+7]]
| mājaslapa            =
}}
'''Bioloģiskā stacija «Villembarenca»''' ({{val|ru|Биологическая станция «Виллем Баренц»}})<ref>[https://eu-interact.org/field-sites/willem-barents-biological-station/ WILLEM BARENTSZ BIOLOGICAL STATION]</ref> ir [[Krievija]]s sezonālā pētnieciskā [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Jeņisejas līcis|Jeņisejas līča]] ziemeļaustrumos Medūzas līča krastā [[Taimira]]s pussalas rietumu piekrastē {{nobr|18 km}} uz dienvidiem no [[Diksona]]s. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] [[Taimiras Dolganu—Ņencu rajons|Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā]]. Stacija pieder [[Taimiras rezervāts|Taimiras rezervāta]] administrācijai un izvietojusies rezervāta Medūzas līča iecirknī. Nosaukta par godu holandiešu Arktikas pētniekam un jūrasbraucējam [[Vilems Barencs|Vilemam Barencam]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Mārtiņš Rubenis
 |       piktogramma_1 = Luge pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 25px
 | piktogramma_1 saite = Kamaniņu braukšana
 |          vārds_orig =
 |              attēls = Martins_Rubenis_Sigulda.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Mārtiņš Rubenis 2018. gadā, 49. FIL Eiropas čempionātā Siguldā
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|26}}
 |             dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |              garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |               svars = 78 [[kilograms|kg]]<ref name="SA">{{laikraksta atsauce|first= Dainis|last= Āzens|author= |authorlink= |coauthors= |date= {{dat|2012|2|7||bez}}|title= Mārtiņš Rubenis «uzlādē baterijas»|journal= [[Sporta Avīze]]|volume= 6|issue= 832|page= |pages= 24.—33. lpp|publisher= SIA "Mediju nams"|location= Rīga|issn= 1691-0451|url= }}</ref>
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola = Rīgas 69. vidusskola
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 = Ģimnāzija
 |      izgl iest1_nos = [[Murjāņu sporta ģimnāzija]]
 |          izgl iest2 = Akadēmija
 |      izgl iest2_nos = [[LSPA]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{LAT}}
 |        sporta veids = [[Kamaniņu braukšana]]
 |             kar_sāk = 1998
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 5 ({{oss|Z=1998}}, {{oss|Z=2002}}, {{oss|Z=2006}}, {{oss|Z=2010}}, {{oss|Z=2014}})
 |          os_medaļas = 2 bronzas
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
 |          reģ1_saite =
 |          reģ2_saite =
 |                reģ1 =
 |          reģ_dalība =
 |         reģ_medaļas =
 |        reģ_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
* Latvijas Gada sportists ([[Latvijas Gada balva sportā 2006|2006]])
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{Medal|Sport|Vīriešu [[kamaniņu braukšana]]}}
{{Medal|Country|{{LAT}}}}
{{Medal|ZOS}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|Turīna 2006]]|Individuāli}}
{{Medal|Bronze|{{oss|Z=2014|teksts=Soči 2014}}|{{osv|Kamaniņu braukšana|2014|Ziemas|title=Stafete|subcategory=Stafete}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Individuāli}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2004. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Nagano 2004]]|Individuāli}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2008. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Čezāna 2008]]|Stafete}}
{{Medal|Gold|[[2010. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2010]]|Stafete}}
{{Medal|Silver|[[2014. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2014]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Vinterberga 2006]]|Stafete}}
}}
'''Mārtiņš Rubenis''' (dzimis {{dat|1978|9|26}} [[Rīga|Rīgā]]) ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[kamaniņu braukšana|kamaniņu braucējs]], šobrīd kamaniņu braukšanas [[treneris|treneris]] un inženieris-mehāniķis.<ref name="SA" /> Pirmais sportists neatkarīgās Latvijas sporta vēsturē, kas izcīnījis medaļu [[ziemas olimpiskās spēles|ziemas olimpiskajās spēlēs]] (bronza [[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|2006. gadā Turīnā]]), vēl ir izcīnījis bronzu Latvijas komandas sastāvā {{oss|Z=2014|L=L}} komandu stafetē.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Uguns un nakts
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Rainis]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LAT}}
| language         = [[Latviešu valoda|latviešu]]
| series           =
| subject          = [[Lāčplēsis]]
| genre            = [[drāma]]
| publisher        =
| pub_date         = 1905
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             = 9984-36-131-4
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Uguns un nakts"''' ir [[Rainis|Raiņa]] 1905. gadā izdota simboliskā [[luga]]. Tās pamatā ir [[Andrejs Pumpurs|Andreja Pumpura]] [[eposs]] "[[Lāčplēsis (eposs)|Lāčplēsis]]" (1888).<ref>{{cite web |url=http://www.theeuropeanlibrary.org/exhibition-reading-europe/detail.html?id=105630 |title=Reading Europe - The Fire and the Night: an old song in new sounds |language={{en icon}} |publisher=Theeuropeanlibrary.org |date= |accessdate=2015-10-28 |archive-date=2011-11-19 |archive-url=https://web.archive.org/web/20111119230309/http://www.theeuropeanlibrary.org/exhibition-reading-europe/detail.html?id=105630 }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Reiz Amerikā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0087843/?ref_=bo_rl_ti|title=Once Upon a Time in America (1984) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{ITA}}
| ilgums = * 251 minūtes (pagarinātā versija)
* 229 minūtes (Eiropas versija)
* 139 minūtes (ASV versija)
| izdošana = {{Filmas datums|1984|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|1984|6|1|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Titanus]]''
| studija = * ''[[The Ladd Company]]''
* ''[[PSO International]]''
* ''[[Regency Enterprises|Embassy International Pictures]]''
* ''[[Rafran Cinematografica]]''
| operators = [[Tonino Delli Kolli]]
| oriģinālnos = ''Once Upon a Time in America''
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Džeimss Vudss]]
* [[Elizabete Makgovena]]
* [[Džo Peši]]
* [[Bērts Jangs]]
* [[Tjūsdeja Velda]]
* [[Trīts Viljamss]]
| scenārijs = * [[Leonardo Benvenuti]]
* [[Pjēro De Bernardi]]
* [[Enriko Medioli]]
* [[Franko Arkalli]]
* [[Franko Ferrini]]
* Serdžo Leone
| producents = [[Arnons Milčans]]
| režisors = [[Serdžo Leone]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Once Upon A Time In America1.jpg
| imdb =
}}'''"Reiz Amerikā"''' ({{Val|en|Once Upon a Time in America}}, {{Val|it|C'era una volta in America}}) ir 1984. gada filma, kuras režisors ir [[itālis]] [[Serdžo Leone]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Džeimss Vudss]], [[Elizabete Makgovena]], [[Džo Peši]], [[Bērts Jangs]], [[Tjūsdeja Velda]] un [[Trīts Viljamss]]. Filma ir balstīta uz [[Harijs Grejs|Harija Greja]] 1952. gada romāna ''The Hoods''.

sentences: '''Lielā brīvības harta''' ({{val|la|Magna Charta Libertatum}}, {{val|en|The Great Charter}}) ir likums par aristokrātu privilēģijām,{{nepieciešama atsauce}} ko [[1215]]. gada 15. jūnijā izdeva [[Anglijas karalis]] [[Džons Bezzemis]] (''John Plantagenet''). Tas ir viens no [[Lielbritānija]]s tiesību pamataktiem.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas pilsētas| Gzerbonzi]]
[[Kategorija:Latvijas simboli|Pilsetu gzerbonzi]]
[[Kategorija:Ģerboņi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Bruņurupuči Nindzjas
 | oriģinālnos = ''TMNT''
 |      attēls = TMNTposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = supervaroņu filma, komēdija, datoranimācija
 |    režisors = [[Kevins Munro]]
 |  producents =
* [[Tomass K. Grejs]]
* [[Galens Volkers]]
* [[Pols Vangs]]
 |   scenārijs = Kevins Munro
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Džeimss Ārnolds Teilors]]
* [[Nolans Norts]]
* [[Mičels Witfīlds]]
* [[Maikijs Kellijs]]
* [[Sāra Mišela Gelāra]]
 |      mūzika = [[Klauss Badelts]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Imagi Animation Studios]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[The Weinstein Company]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2007|3|17|Holivuda|2007|3|23|ASV|}}
 |      ilgums = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/tmnt-2007|title=TMNT|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 7, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921035559/https://www.bbfc.co.uk/releases/tmnt-2007}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|34 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=tmntcg.htm|title=TMNT (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 7, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|95,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Bruņurupuči Nindzjas"''' ({{val|en|TMNT}}) ir 2007. gada ASV supervaroņu komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kevins Munro]]. Filmā galvenās lomas ierunājuši [[Kriss Evanss]], [[Džeimss Ārnolds Teilors]], [[Nolans Norts]], [[Mičels Witfīlds]], [[Maikijs Kellijs]] un [[Sāra Mišela Gelāra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|3|17||bez}} Holivudā.

sentences: '''26. jūnijs''' ir gada 177. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (178. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 188 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragaria virginiana 2427.JPG
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = Virdžīnijas zemene (''Fragaria virginiana'')
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria virginiana
| suga_lv       = Virdžīnijas zemene
| binomial      = Fragaria virginiana
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}
'''Virdžīnijas zemene''' (''Fragaria virginiana'') ir viena no divām savvaļas [[zemene|zemeņu]] sugām, kas tika sakrustotas, lai radītu mūsdienu [[dārza zemene|dārza zemeni]] (otra suga ir [[Čīles zemene]]).

sentences: '''Mute''' ir ķermeņa atvere, caur kuru tiek uzņemta barība, daudzos gadījumos notiek arī elpošana. Mutes atvere (''rima oris'') savieno [[mutes dobums|mutes dobuma]] priekštelpu ar ārējo vidi. Mutes atveri norobežo [[lūpas|augšlūpa]] un [[lūpas|apakšlūpa]]. Tās savienojas ar lūpu saikni un izveido mutes kaktiņu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls =
Mangāna heptoksīda struktūrformula un molekulas modelis

Šķidrs mangāna heptoksīds
|citi nosaukumi = mangāna heptoksīds, dimangāna heptoksīds, permangānskābes anhidrīds
|CAS numurs = 12057-92-0
|ķīmiskā formula=Mn2O7
|molmasa=221,87
|blīvums=2790
|kušanas temperatūra=5,9 °C
|viršanas temperatūra=sildot sprāgst, sāk sublimēties pie -10 °C
|šķīdība ūdenī = reaģē, veidojot HMnO4
}}
''' Mangāna(VII) oksīds ''' jeb '''mangāna heptoksīds''' ir [[neorganiska viela]] ar [[Ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] Mn2O7. Tas ir gaistošs, ķīmiski aktīvs šķidrums. Tas ir bīstams [[oksidētājs]] un pirmo reizi tika aprakstīts 1860. gadā.<ref>Aschoff, H.  Ann. Phys. Chem. Ser. 2 volume 111 (1860) page 217 and page 224.</ref> Mangāna(VII) oksīds pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em un ir nestabilās [[permangānskābe]]s [[anhidrīds]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}

sentences: '''Hidrostatiskais spiediens''' ir [[spēks]], kas darbojas uz [[šķidrums|šķidruma]] ārējo virsmu vai iekšējā šķēluma laukuma vienību norādītajā punktā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Tilia chinensis|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malvales|rinda_lv=Malvu rinda|dzimta=Malvaceae|dzimta_lv=Malvu dzimta|apakšdzimta=Tilioideae|apakšdzimta_lv=Liepu apakšdzimta|ģints=Tilia|ģints_lv=Liepas|suga=Tilia chinensis|suga_lv=Ķīnas liepa|attēls=Tilia chinensis.jpg}}
'''Ķīnas liepa''' ({{val-la|Tilia chinensis}}) ir [[Malvu dzimta|malvu dzimtas]] suga, kas ir [[Endēms|endēmiska]] [[Ķīna|Ķīnai]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Medību Suņi
| abbreviation = CVn
| name_latin = Canes Venatici
| RA = 13
| dec = +40
| areatotal = 465
| arearank = 38. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α CVn''
| starmagnitude = 2,90
| neareststarname = ''β CVn''
| stardistance = 27,4
| numbermessierobjects = 5
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Vēršu Dzinējs]]
[[Berenikes Mati]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Le Daim''
| operators = Kantēns Dipjē
| attēls = Deerskin poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija
| režisors = [[Kantēns Dipjē]]
| producents =
| scenārijs = Kantēns Dipjē
| aktieri = * [[Žans Dižardēns]]
* [[Adele Enela]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Daim''
| studija = * ''Atelier de production''
* ''Arte Cinema''
* ''Nexus Factory''
* ''UMedia''
* ''uFund''
* ''Garidi Films''
| montāža = Kantēns Dipjē
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2019|5|15|[[Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2019|6|19|Francija}}
| ilgums = 77 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/daim-Le-(France)#tab=summary|title=Le daim (2019) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Le Daim''''' ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Francija]]s melnās komēdijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kantēns Dipjē]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Dižardēns]] un [[Adele Enela]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Astes kauls |
  Latin        = Os coccygis |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray100.png |
  Caption      = Astes kauls |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Jodūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

BJodūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = 5,79
|  kušanas temperatūra = -50,80 °C
| viršanas temperatūra = -35,36 °C
| šķīdība ūdenī        = 245 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Jodūdeņradis''' (HI) ir [[jods (elements)|joda]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HI ir bezkrāsaina, ļoti smaga [[gāze]] ar kodīgu smaku. Jodūdeņradis labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot ļoti stipru [[skābes|skābi]] — [[jodūdeņražskābe|jodūdeņražskābi]] (piesātināts šķīdums pie 0 °C satur ap 90% HI).  10 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 425 tilpumi jodūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā jodūdeņradis, tāpat kā citi halogēnūdeņraži, veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus jodūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = ViperaDSCF8246a.JPG
| att_nosaukums = [[Degunragodze]] (''Vipera ammodytes'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
| infrakārta = Caenophidia
| infrakārta_lv = Augstākās čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
|      binomial = Vipera <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = No Sudden Move
| operators =
| attēls = No Sudden Move poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Dons Čīdls]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Eimija Saimeca]]
* [[Brendans Freizers]]
* [[Kīrans Kalkins]]
* [[Noā Džups]]
* [[Kreigs Grānts]]
* [[Džūlija Foksa]]
* [[Frenkija Šo]]
* [[Rejs Liota]]
* [[Bils Djūks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''No Sudden Move''
| studija = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Warner Bros. Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|6|18}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''No Sudden Move''''' ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dons Čīdls]], [[Benisio del Toro]], [[Deivids Harbors]], [[Eimijs Saimeca]], [[Brendans Freizers]], [[Kīrans Kalkins]], [[Noā Džups]], [[Kreigs Grānts]], [[Džūlija Foksa]], [[Frenkija Šo]], [[Rejs Liota]] un [[Bils Djūks]].

sentences:
[[File:18. Амперова сила.ogv|thumb|right|280px|Ampēra spēka demonstrējums]]
'''Ampēra spēks''' ir [[spēks]], ar kādu [[magnētiskais lauks]] iedarbojas uz [[strāva]]s vadu. Ja [[magnētiskā lauka indukcija]]s līniju virziens ir zināms, tad Ampēra spēka virzienu nosaka pēc kreisās rokas likuma. Ja kreisās rokas plaukstu novieto perpendikulāri magnētiskā lauka indukcijas līnijām tā, lai līnijas ieietu plaukstā un četri izstieptie pirksti būtu vērsti strāvas plūšanas virzienā, tad atliektais īkšķis norāda Ampēra spēka virzienu.

sentences:
{{Jāuzlabo|Pārāk īss, nav ievadteksta. (19.08.2009.)}}
{{Citas nozīmes|mērvienību|Stops|stops}}
1 Rīgas stops = 4 korteļi = 1,275 litru

1 Āms(a) = 120 stopi

1 Enkurs = 30 stopi

1 Felts = 6 stopi

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Kurgānas apgabals
|official_name=''Курганская область''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|apgabals]]
|image_skyline = Туман после грозы в Щигровской Согре.JPG
|image_caption =
|image_flag = Flag of Kurgan Oblast.svg
|image_shield = Coat of arms of Kurgan Oblast.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Kurgan in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Urālu federālais apgabals|Urāli]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Kurgāna]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1943
|official_language = [[krievu valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=32
|p1 = '''2 apgabala pilsētas'''
|p2 = [[Kurgāna]]
|p3 = [[Šadrinska]]
|p4 = '''10 rajoni'''
|p5 = [[Aļmeņevas rajons]]
|p6 = [[Belozerskas rajons]]
|p7 = [[Vargašu rajons]]
|p8 = [[Dalmatovas rajons]]
|p9 = [[Zverinogolovskas rajons]]
|p10 = [[Kargapoļjes rajons]]
|p11 = [[Kataiskas rajons]]
|p12 = [[Ketovas rajons]]
|p13 = [[Kurtamišas rajons]]
|p14 = [[Ļebjažjes rajons]]
|p15 = [[Makušinas rajons]]
|p16 = [[Miškinas rajons]]
|p17 = [[Mokrousovas rajons]]
|p18 = [[Petuhovas rajons]]
|p19 = [[Polovinnojes rajons]]
|p20 = [[Gļadjanskojes rajons]]
|p21 = [[Safakuļevas rajons]]
|p22 = [[Ceļinnojes rajons]]
|p23 = [[Častoozerjes rajons]]
|p24 = [[Šadrinskas rajons]]
|p25 = [[Šatrovas rajons]]
|p26 = [[Šumihas rajons]]
|p27 = [[Ščučjes rajons]]
|p28 = [[Jurgamišas rajons]]
|area_total_km2 = 71488
|total_type=Kopā
|population_total = 761586
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[krievi]] (92,5 %)<br/>[[tatāri]] (1,9 %)
| population_density_km2   = auto
|website={{url|http://kurganobl.ru/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KGN
|footnotes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mirt vēlreiz
| operators =
| attēls = Dead Again poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', trilleris, romantika
| režisors = [[Kenets Brana]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Kenets Brana
* [[Emma Tompsone]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Dereks Džekobi]]
* [[Hanna Šigulla]]
* [[Robins Viljamss]]
* [[Veins Naits]]
| mūzika = [[Patriks Doils]]
| oriģinālnos = ''Dead Again''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1991|8|23}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|38 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mirt vēlreiz"''' ({{Val|en|Dead Again}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] ''[[neo-noir]]'' romantiska trillera filma, kuras režisors ir [[Kenets Brana]]. Filmā galvenās lomas atveido Brana, [[Emma Tompsone]], [[Endijs Garsija]], [[Dereks Džekobi]], [[Hanna Šigulla]], [[Robins Viljamss]] un [[Veins Naits]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Timotijs Līrijs
|          vārds_orig = ''Timothy Leary''
|              attēls = Timothy-Leary-Los-Angeles-1989.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Timotijs Līrijs 1989. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1920
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Springfīlda|3s=Springfīlda (Masačūsetsa)}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1996
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[psihiatrs]], [[rakstnieks]]
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = V
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Phelsuma lézard.jpg
| att_nosaukums  = [[Madagaskaras dienas gekons]] (''Phelsuma madagascariensis'')
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Phelsuma
| ģints_lv       = Felsumas
| binomial       = Phelsuma, <small>([[John Edward Gray|J. E. Gray]], 1825)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Felsumas''',<ref>Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži. Džeralds Darels. Rīga. Zinātne. 1981</ref> arī '''dienas gekoni''' (''Phelsuma'') ir [[gekonu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kuru pārstāv aptuveni 70 [[suga]]s un pasugas. Atšķirībā no gekonu lielākās daļas, felsumas ir aktīvas diennakts gaišajā laikā.

sentences:
iedalījuma)}}
{{legend|#177245|[[Austrumāfrikas savienība]]}}
{{legend|#ACE1AF|bijušās [[Centrālās Āfrikas Federācija]]s dalībvalstis}}
{{legend|#00f000|[[Nīla]]s ieleja (pieskaita pie [[Ziemeļāfrika]]s)}}]]

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name          = Latvijas Lombardu asociācija
| former name   =
| bgcolor       =
| fgcolor       =
| image         =
| image_border  =
| size          =
| alt           =
| caption       =
| map           =
| msize         =
| malt          =
| mcaption      =
| abbreviation  =
| motto         =
| predecessor   =
| successor     =
| formation     = {{dat|2002|1|4|N|bez}}
| extinction    =
| type          = sabiedriska nevalstiska organizācija
| purpose       =
| headquarters  =
| location      = [[Rīga]], {{LAT}}
| coords        =
| region_served =
| membership    =
| leader_title  =
| leader_name   =
| key_people    =
| budget        =
| num_staff     =
| num_volunteers =
| website       = {{url|http://www.lombardu-asociacija.lv}}
| remarks       =
}}
'''Latvijas Lombardu asociācija''' ir sabiedriska nevalstiska organizācija [[Latvija|Latvijā]], kurā apvienojušies licencēti [[lombards|lombardu]] uzņēmumi. Asociācija aptver 70 % no Latvijas lombardu pakalpojumu sniegšanas vietām. Dibināta 2002. gadā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Happy Endings''
| attēls                   =  HappyEndingsPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Dons Rūss]]
| producents               =
* [[Maiks Pareorneks]]
* [[Hollija Vīrsma]]
| scenārija autors         = Dons Rūss
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Ārnolds]]
* [[Džese Bredfords]]
* [[Bobijs Kanaveils]]
* [[Stīvs Kūgans]]
* [[Lora Derna]]
* [[Līza Kudrova]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Džeisons Riters]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Lions Gate Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|7|29|}}
| ilgums                   = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/happy-endings-2005|title=Happy Endings|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 9, 2019|archive-date={{dat|2019|06|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190609113610/https://bbfc.co.uk/releases/happy-endings-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happyendings.htm|title=Happy Endings (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Happy Endings''''' ir 2005. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Dons Rūss]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Ārnolds]], [[Džese Bredfords]], [[Bobijs Kanaveils]], [[Stīvs Kūgans]], [[Lora Derna]], [[Līza Kudrova]], [[Megija Jillenhola]] un [[Džeisons Riters]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|7|29||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela subpalmata
| suga_lv = Ēģiptes zebiekste
| binomial = Mustela subpalmata
([[Hemprich]] & [[Ehrenberg]], 1833)
| izplatība =

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Merzeburgas Tītmārs
|     vārds_orig = Thietmar von Merseburg
|         attēls = Tafel 1009 Bischof Thietmar v. Merseburg.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Merzeburgas Tītmārs mūsdienu bareljefā
|        dz_gads = 975
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1018
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 1
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Kvedlinburga]], [[Magdeburga]], [[Merzeburga]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = bīskaps, hronists
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki =
|          māsas =
|           brāļi=
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|    kategorijas = jā
}}
'''Merzeburgas Tītmārs''' ({{val|de|Thietmar von Merseburg}}; dzimis {{dat|975|07|25}}, miris {{dat|1018|12|01}}) bija vācu hronists un [[Merzeburga]]s (mūsdienu [[Saksija-Anhalte]]) bīskaps. Imperatora [[Oto I Luidolfietis|Oto I]] radinieks. Mācījies [[Kvedlinburga|Kvedlinburgā]] un [[Magdeburga|Magdeburgā]]. 994. gadā nokļuva [[vikingi|vikingu]] gūstā. 1009. gadā kļuva par Merzebugas bīskapu. Apglabāts Merzeburgas katedrālē.

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Ziemeļsibīrijas zemiene
|attēls                 = Tundra in Siberia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Tundra Ziemeļsibīrijas zemienē
|lat_dir =N |lat_deg =72|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =103|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Krievija#Krasnojarskas novads#Jakutija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Sibīrija]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1400
|platums                = 600
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               =
}}
'''Ziemeļsibīrijas zemiene''' ({{val|ru|Северо-Сибирская низменность}}, {{val|sah|Хотугу Сибиир намтала}}) jeb '''Taimiras zemiene''' (''Таймырская низменность'') ir plaša zemiene [[Krievija]]s ziemeļos, [[Sibīrija|Sibīrijā]], starp [[Jeņiseja]]s un [[Oļeņoka]]s upēm. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]] un [[Sahas Republika|Sahas Republikā]].<ref>[http://bse.sci-lib.com/article100654.html Определение "Северо-Сибирская низменность" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

sentences: '''Daunvelings''' (no {{val|en|downwelling}} — 'nogrimšana') ir materiāla viena slāņa nolaišanās līdz otram slānim. Galvenokārt tas ir [[ūdens]] augšējā slāņa nogrimšana dziļākos slāņos. Materiāls ar lielāku blīvumu nolaižas zem materiāla ar mazāku blīvumu, piemēram, sāļš ūdens nolaižas zem saldūdens, jo tas ir smagāks, aukstais [[gaiss]] nolaižas zem siltā gaisa utt. Vējam pūšot uz jūras piekrasti, tas dzen ūdeni uz krastu, kur notiek daunvelings.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |title=Vertikālā plūsma |access-date={{dat|2009|07|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071015125337/http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |archivedate={{dat|2007|10|15||bez}} }}</ref> Krastā šajā laikā ūdens ir silts, jo to ir sadzinis vējš un siltais ūdens grimst lejup, jo nevar tur vairāk uzkrāties.

sentences: '''HP-UX''' ('''Hewlett Packard UniX''') ir [[Hewlett-Packard]] [[UNIX]] saimes [[operētājsistēma]], kas balstīta uz [[UNIX System V]] (sākotnēji - uz [[UNIX System III]]). Tā darbojas uz HP [[PA-RISC]] un [[Intel Itanium]] arhitektūras procesoriem, kā arī bija pieejama jaunāko modeļu [[Apollo/Domain]] sistēmām. Vecākas versijas darbojās arī uz [[HP 9000]] sērijas datoriem ar [[Motorola 68000]] un [[FOCUS]] arhitektūru procesoriem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Indīgā efeja
| attēls                   = Poisonivyposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Poison Ivy''
| žanrs                    = drāma, trilleris
| režisors                 = [[Keta Šea]]
| producents               = [[Endijs Rubens]]
| scenārija autors         =
* Keta Šea
* Endijs Rubens
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Skerits]]
* [[Sāra Gilberta]]
* [[Serila Leda]]
* [[Drū Berimora]]
| mūzika                   = [[Deivids Maikls Frenks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[MG Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1992|5|8||bez}}
| ilgums                   = 88 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/poison-ivy-1992|title=Poison Ivy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2018|archive-date={{dat|2019|03|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190330210821/http://www.bbfc.co.uk/releases/poison-ivy-1992}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=poisonivy.htm|title=Poison Ivy (1992) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Indīgā efeja"''' ({{val|en|Poison Ivy}}) ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Keta Šea]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Skerits]], [[Sāra Gilberta]], [[Serila Leda]] un [[Drū Berimora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|5|8||bez}}.

sentences: '''14. septembris''' ir gada 257. diena (258. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 108 dienas.

sentences:
{{TV seriāla sezonas infokaste|bgcolor=#6a7|season_name=Roka Lī pavasara jaunība|country={{flag|Japāna}}|network=[[TV Tokyo]]|first_aired={{date|2012|4|3|5=bez}}|last_aired={{date|2013|3|26|5=bez}}|num_episodes=51|image=}}
'''''Roka Lī pavasara jaunība''''' ir [[anime]] adaptācija ''[[Naruto]]'' pasaules [[manga]]i. Anime veidotājs ir [[Murato Masahiko]], bet mangu uzrakstīja [[Taira Kendzi]] 2010. gadā. Par anime izdošanu 2012. gada februārī paziņoja [[Shueisha]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.animenewsnetwork.com/news/2012-02-01/naruto-rock-lee-spinoff-tv-anime-slated-for-april|title=Naruto's Rock Lee Spinoff TV Anime Slated for April|publisher=Anime News Network|access-date=April 4, 2012|date=February 1, 2012}}</ref> Anime izdeva ''Studio Pierrot'', pirmizrāde norisinājās telekanālā ''TV Tokyo'' {{Date|2012|4|3|5=bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.animenewsnetwork.com/news/2012-02-02/pierrot-naruto/rock-lee-anime-slated-for-bleach-timeslot|title=Pierrot's Naruto: Rock Lee Anime Slated for Bleach's Timeslot|publisher=Anime News Network|access-date=April 4, 2012|date=February 2, 2012}}</ref> ''Crunchyroll'' vienlaikus pārraidīja seriāla pirmizrādi tiešsaistē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.animenewsnetwork.com/news/2012-04-02/crunchyroll-adds-rock-lee-spinoff-tv-anime-series|title=Crunchyroll Adds Rock Lee Spinoff TV Anime Series|publisher=Anime News Network|access-date=April 4, 2012|date=April 2, 2012}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''One False Move''
| attēls                   = One false move.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Karls Frenklins]]
| producents               =
* [[Džese Bītons]]
* [[Bens Mairons]]
| scenārija autors         =
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Toms Epersons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bills Pakstons]]
* Billijs Bobs Torntons
* [[Sinda Viljamsa]]
* [[Maikls Bīčs]]
* [[Ērls Billingss]]
* [[Džims Meclers]]
| mūzika                   =
* [[Pīters Hejkoks]]
* [[Dereks Holts]]
* [[Terijs Plumeri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[I.R.S. Releasing]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1992|5|8|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/one-false-move-1993|title=One False Move|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 13, 2019|archive-date={{dat|2019|05|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190513173347/https://www.bbfc.co.uk/releases/one-false-move-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  = [[Dolārs|$]]1,5 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=onefalsemove.htm|title=One False Move|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''One False Move''''' ir 1992. gada kriminālfilma, kuras režisors ir [[Karls Frenklins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bills Pakstons]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Sinda Viljamsa]], [[Maikls Bīčs]], [[Ērls Billingss]] un [[Džims Meclers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|5|8||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šokolāde
| attēls                   = Chocolat sheet.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chocolat''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Lase Halstrēms]]
| producents               =
* [[Deivids Brauns]]
* [[Leslija Holerana]]
* [[Kita Goldena]]
| scenārija autors         = [[Roberts Nelsons Džeikobss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Žiljeta Binoša]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Lena Olina]]
* [[Alfreds Molina]]
* [[Hjū O'Konors]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|12|15}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chocolat-2000|title=Chocolat|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chocolat.htm|title=Chocolat (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|152,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šokolāde''' ({{val|en|Chocolat}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Žiljeta Binoša]], [[Džūdija Denča]], [[Lena Olina]], [[Alfreds Molina]] un [[Hjū O'Konors]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|12|15||bez}}.

sentences: '''Tuklās šūnas''' ir [[Audi|audu]] [[leikocīti]], kuru [[Citoplazma|citoplazmā]] ir bazofilas granulas. Atšķirībā no [[Bazofilie leikocīti|bazofilajiem leikocītiem]] tuklās šūnas necirkulē pa [[Asinsrite|asinsriti]] un atrodas audos ([[Āda|ādā]], [[gļotāda|gļotādā]], apkārt sīkiem [[asinsvadi]]em)<ref name="Kovalchuk.etal2011"/>. Tuklās šūnas reaģē uz dažādām bojājošām iedarbībām, piedalās iekaisuma attīstīšanā, ir galvenās efektorās [[šūna]]s nekavējoša tipa [[Hipersensitivitāte|hipersensitivitātē]] un ietilpst pirmajā aizsarglīnijā pret daudzšūnu [[Parazīts|parazītiem]].<ref name="Yarilin2010"/>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Orbiting Carbon Observatory 2''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 = Orbiting Carbon Observatory (OCO)-2.jpg
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| Programma              =
| KA_veids               = Zemes klimata pētniecības pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[LEOStar-2]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Orbital Sciences Corporation|Orbital]]'', {{USA}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|7|2|SK}} 09:56:23 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Delta II]]'' ''7320-10C'', {{USA}}
| Starta_vieta           = [[Vandenberga Gaisa spēku bāze|Vandenberga]]
| Starta_laukums         = ''SLC-2W''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 2 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-035A
| Tīmekļa_vietne         = [http://oco.jpl.nasa.gov oco.jpl.nasa.gov]
| Masa                   =
| Sausmasa               = 409 kg
| Pilna_masa             = 454 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterijas]]
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = SSO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 98,20°
| Periods                = 98,83 min
| Apoapsīda              = 704 km
| Periapsīda             = 701 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Orbiting Carbon Observatory]]''
| KA_nāk                 =
}}

sentences:
]]
'''[[Inženierģeodēzija]]''' ir [[ģeodēzija]]s zinātnes virziens, ko izmanto inženierizpētes darbos, veicot zemes virsmas un formas mērījumus<ref name="Amelin3"> S.V.Amelin_ M.P.Smirnov_ V.I.Ryazancev i.dr. Ustroistvo_ remont i tekuschee soderjanie jeleznodorojnogo puti. – M_ Transport 1981. – 286 s.</ref> transporta ceļu līniju izmeklēšanā pirms būvniecības, rekonstrukcijas un uzturēšanas darbos, zemes ierīcībā, mežierīcībā, mežizstrādē, videssaimniecībā un aizsardzībā, [[Derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] ieguvē u.c.

sentences:
{{Jāuzlabo}}
{{noformējums+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Korporatīvā (vizuālā) identitāte''' ir elementu kopums, kur "vizuālie simboli ir ātrs un piesātināts veids, kā nodot sabiedrībai vienkāršu priekšstatu par [[Uzņēmums|uzņēmumu]] un tiem piemīt ievērojama emocionālā vērtība”.<ref name="fombrun">{{laikraksta atsauce|last1=Van Riel|first1=C.B.M.|last2=Fombrun|first2=C.J.|title=Essentials of corporate communication. Implementing practices for effective reputation management|page=63-105}}</ref> „Jau ilgus gadus organizācijas identitāte tiek pētīta un saistīta ar [[vizuālo elementu]] pētniecību”.<ref name="fombrun" />

sentences:
'''Leins''' var būt:
* [[Anatolijs Leins]] (''Anatoly Lein''; 1931—2018) — PSRS un ASV šahists;
* [[Deivids Leins]] (''David Lane''; 1938—2007) — ASV balto nacionālistu līderis un ideologs;
* [[Frānsiss Leins]] (''Francis Lane''; 1874—1927) — amerikāņu vieglatlēts, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs;
* [[Frederiks Leins]] (''Frederick Lane''; 1880—1969) — austrāliešu peldētājs, divu olimpisko zelta medaļu ieguvējs;
* [[Neitans Leins]] (''Nathan Lane''; 1956) — amerikāņu aktieris.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Diabētiskā autonomā neiropātija (DAN)''' jeb vienkārši '''diabētiskā neiropātija''' ir [[Cukura diabēts|cukura diabēta]] komplikācija, kas parasti attīstās ļoti lēni, gadiem ilgi, laupot spēju pacientam sajust [[Hipoglikēmija|hipoglikēmiju]] vai [[stenokardija]]s lēkmes. Tā kā pie šīs patoloģijas novēro paaugstinātu kardiovaskulāro mirstību un tā ir asociēta ar vairākiem simptomiem un traucējumiem, tās nozīmīgums netiek pietiekoši novērtēts. Autonomās neiropātijas process bieži iet paralēli ar citām cukura diabēta komplikācijām, bet var būt arī izolēts autonomās nervu sistēmas bojājums. Diabētiskā autonomā neiropātija arī ne vienmēr korelē ar citām cukura diabēta neiroloģiskajām komplikācijām. Autonomās nervu sistēmas vazomotorās, visceromotorās un jušanas šķiedras inervē katru orgānu. N.vagus (garākais no autonomās nervu sistēmas nerviem) atbild par 75% no visas parasimpātiskās aktivitātes. Diabētiskā autonomā neiropātija vispirms bojā garākos [[Nervs|nervus]], tādēļ pat agrīnākie tās simptomi ir „plaši”. DAN var būt gan klīniski simptomātiska, gan asimptomātiska. Tā var skart vienu vai vairākus orgānus. Svarīgi prevencijai ir laba glikēmijas kontrole un fiziskas aktivitātes.<ref>Pop-Busui, Rodica; Boulton, Andrew J.M.; Feldman, Eva L.; Bril, Vera; Freeman, Roy; Malik, Rayaz A.; Sosenko, Jay M.; Ziegler, Dan (20 December 2016). "Diabetic Neuropathy: A Position Statement by the American Diabetes Association". Diabetes Care.</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Hueji
| skaits = {{flag|Ķīna}} 10 586 087 (2011. gadā)
| vieta = {{flag|Ķīna}}
{{flag|Kazahstāna}}
{{flag|Kirgizstāna}}
{{flag|Uzbekistāna}}
| valoda =
| reliģija = [[islāms]]
| grupas =
| radi =
| image_caption = Hueji pēc lūgšanas
}}

sentences:
{{Cita nozīme|Dievu monoteismā|jēdziena "dievs" vispārīgo nozīmi|dievība}}
 ([[Mikelandželo]] freska [[Siksta kapela|Sikstas kapelā]])]]
'''Dievs''' ir visaugstākā būtne un vienīgā [[dievība]] [[Monoteisms|monoteismā]]. Dievs pēc savas būtības ir neradīts, mūžīgs un bezgalīgs [[gars]], kurš ir perfekts savā spēkā un gudrībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/god|title=Definition of GOD|website=www.merriam-webster.com|access-date=2023-06-10|date=2023-06-09|language=en}}</ref> Dievs parasti tiek raksturots kā radītājs, proti, tas, kurš ir devis sākotni visam esošajam, tai skaitā arī [[Laiktelpa|laiktelpai]], un tādēļ pastāv ārpus [[laiks|laika]] un [[telpa]]s. Dievs tiek raksturots arī kā [[tiesnesis]], jo no morāla skatpunkta Dievu uzskata par visa labā un taisnīgā avotu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/Christianity/God-as-Creator-Sustainer-and-Judge|title=Christianity - God as Creator, Sustainer, and Judge {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-06-10|language=en}}</ref> Tādā veidā Dievu izprot kā pamatu [[Visums|radītajai pasaulei]] un [[Morāle|morāles normām]].

sentences: {{Filozofa infokaste|platums=|vārds=Andrijs Baumeisters|vārds_orig=''Андрій Олегович Баумейстер''|attēls=|att_izmērs=|att_nosaukums=|dz_gads=1970|dz_mēnesis=2|dz_diena=1|dz_vieta=[[Čerkasi]], [[Ukrainas PSR]], [[PSRS]] (tagad {{UKR}})|m_gads=|m_mēnesis=|m_diena=|m_vieta=|pilsonība={{UKR}}|tautība=|paraksts=|skola=|intereses=|idejas=|alma_mater=[[Kijivas Universitāte]]|skolotājs=|skolnieks=|ietekme_no=|ietekmējis=|darbi=|valoda=|piezīmes=|kategorijas=}}'''Andrijs Baumeisters''' ({{val|uk|Андрій Олегович Баумейстер}}; dzimis {{dat|1970|2|1}} [[Čerkasi|Čerkasos]]) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] filozofs, sabiedrības filozofijas virziena pārstāvis. Filozofijas doktors (2015), līdz 2023. gada 3. septembrim [[Kijivas Universitāte|Kijivas Tarasa Ševčenko Nacionālās universitātes]] Teorētiskās un praktiskās filozofijas katedras profesors.

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
 | image_file = David von Michelangelo.jpg
 | image_size = 210px
 | title  = Dāvids
 | artist = [[Mikelandželo]]
 | year   = 1501—1504
 | type   = [[Marmors|Marmora]] skulptūra
 | city   = [[Florence]]
 | museum = ''Accademia'' galerija
}}
'''"Dāvids"''' ir itāļu mākslinieka [[Mikelandželo]] [[Renesanse]]s laika kaila vīrieša [[skulptūra]] no [[marmors|marmora]]. Skulptūrā ir attēlots [[Bībele]]s tēls [[Karalis Dāvids|Dāvids]].

sentences:
s muzejiem]]
'''Jurta''' ([[tjurku valodas|tjurku valodās]] nozīmē ‘mājas’) ir pārvietojams mājoklis [[Centrālāzija]]s tautām, kuru veido [[koksne|koka]] karkass un [[filcs|filca]] pārklājums. Tā parasti tiek izbūvēta apļa veidā kā [[telts]]. Jurta ir aprīkota ar pavardu, krēsliem, galdiem un apgaismojumu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''Hard Rock Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = zāle
| scoreboard =
| cost = 115 miljoni [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Maiami "Dolphins"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (1987—pašlaik)
[[Floridas "Marlins"]] ([[Augstākā beisbola līga|MLB]]) (1993—2011)
[[Maiami Masters|Miami Open]] (teniss) (2019—pašlaik)
[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball = 64 767
| cap_other_label = Teniss
| cap_other = 14 000
| embedded =
| website = {{URL|http://hardrockstadium.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 25
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = 200127-H-PX819-0092.jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Florida|Maiamigārdensa}}
| map_type = Maiami
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 57
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|1987|8|16||bez}}
| built = 1985—1987
| broke_ground = {{dat|1985|12|1||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 29
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 20
| longm = 14
| longd = 80
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''Hard Rock Stadium''''' ir [[stadions]] [[Maiamigārdensa|Maiamigārdensā]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komanda [[Maiami "Dolphins"]].

sentences: '''Ekspansija''' ir [[nācija]]s, [[valsts]], [[kultūra]]s teritoriāla, ģeogrāfiska vai cita veida areāla vai [[ietekmes zona]]s paplašināšanās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Perisoreus infaustus2.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Perisoreus
 |      ģints_lv = Bēdroži
 |          suga = Perisoreus infaustus
 |       suga_lv = Bēdrozis
 |      binomial = Perisoreus infaustus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Bēdrozis''' jeb '''Sibīrijas bēdrozis''',<ref>[http://ec.europa.eu/environment/nature/info/pubs/docs/biogeos/Boreal/KH7809634LVC_002.pdf Natura 2000 boreālā zonā]</ref> arī '''Sibīrijas sīlis''' (''Perisoreus infaustus'') ir neliela auguma [[vārnu dzimta]]s (''Corvidae'') [[putns]], kas plaši izplatīts [[Eirāzija]]s ziemeļu reģionu mežu zonā. Izdala 5 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/crows/ World Bird List: Crows, mudnesters & birds-of-paradise, 2018]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetazolamīda struktūrformula

Acetazolamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = N-[5-(aminosulfolil)-1,3,4-tiadiazol-2-il]acetamīds,
diakarbs, fonurīts
|           CAS numurs = 59-66-5
|      ķīmiskā formula = C4H6N4O3S2
|              molmasa = 222,245
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 260,5 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 980 mg/l pie 30 °C
|                 citi =
}}
'''Acetazolamīds''' jeb '''diakarbs''' ir medikaments, kas pieder pie [[diurētiķi]]em (urīndzenošiem preparātiem) ar mērenu iedarbību. Nomāc [[ferments|fermenta]] [[karboanhidrāze]]s darbību, līdz ar to samazinās [[nātrijs|nātrija]] jonu atpakaļuzsūkšanās organismā.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 226. lpp.</ref> To nodrošina medikamenta molekulā esošā sulfonamīda grupa (−SO2NH2). Preparāts kavē [[acs]] šķidruma un muguras smadzeņu [[likvors|likvora]] veidošanos, tādēļ lietojams [[glaukoma]]s un [[epilepsija]]s ārstēšanā. Acetazolamīda urīndzenošais efekts, to ieņemot, attīstās strauji, bet ilgst tikai dažas dienas, neskatoties uz lietošanas turpināšanu.

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Arizona
Arizona
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Fīniksa]]
| pilsēta = [[Fīniksa]]
| iestāšanās = [[1912]]. gada [[14. februāris]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
| saīsinājumi = AZ US-AZ
| mājaslapa = [http://www.az.gov www.az.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 7 158 923
| iedzīvotājiV = 16
| iedzblīvums = 17,43
| iedzblīvumsV = 36
| ieņēmumi = 42 590
| ieņēmumiV = 32
| rase = baltie — 73%
[[indiāņi]] — 4,6%
[[afroamerikāņi]] — 4,1%
| reliģija = [[protestanti]] — 42%
[[katoļi]] — 31%
nereliģiozi — 18%
| platība = 295 254
| platībaV = 17
| garums = 645
| platums = 500
| ūdens = 0,32
| augstums = Hamfrija smaile, 3 851
| Vaugstums = 1 250
| Zaugstums = 21
}}'''Arizona''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Dienvidrietumu reģionā. Arizonas [[galvaspilsēta]] ir [[Fīniksa]].

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikitikšanās
| datums     = {{dat|2018|5|7}}
| laiks      = no 18.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Aktuālās tēmas
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Treisijs}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Feens}}
}}
Apspriestās tēmas
* Iespaidi no [[Vikipēdija:Konferences/Wikimedia Conference 2018|Wikimedia Conference 2018]], kur pabijis {{u|Edgars2007}} un {{u|Treisijs}}
** Tiek atzīmēts Papuasa lielais ieguldījums [[Vikipēdija:Wikimedians of Latvia User Group|organizācijas]] izveidē, kas nozīmē, ka var doties uz apmaksātām konferencēm
* aktuālie jautājumi
* EST-LAT projekti
** Igauņu, latviešu (un, iespējams, lietuviešu) vikipēdistu kopīgā fotoekspedīcija jūlijā—augustā
** EST-LAT rakstu konkurss oktobrī—novembrī
* CEE Spring
** apspriests konkurss Pasaules kausa futbolā laikā
* Feens informē par plāniem dibināt organizāciju
* Feena vadītās nodarbības Ventspilī un Aizkrauklē
* [[Vikiprojekts:Dabas skati Vikipēdijā 2018|Dabas skati Vikipēdijā 2018]]
* Tuvākie [[WP:Konferences|starptautiskie pasākumi]]
** tiek domāts, ka ar laiku cilvēku interese un konkurence par konferencēm pieaugs
** uz Stokholmu vasaras beigās varēs doties pieci latvieši, vajag sākt izrādīt interesi
* Neformālas sarunas
* Tiek nolemts, ka "atveidošana" ir aizliegtais temats sanāksmēs

sentences: Vikipēdijā apzīmējumam '''vandalisms''' ir īpaša nozīme: labošana (vai cita darbība) ar mērķi traucēt [[WP:5P|projekta mērķa]] sasniegšanu, kas ir brīvas enciklopēdijas radīšana daudzās valodās, apkopojot visas cilvēces zināšanu kopsummu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magadijīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.39-20
|ķīm_formula=NaSi7O13(OH)3·4(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli, plātnītes, pulverveida masa
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=2
|spīdums=Stikla, matēts
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,470
|pleohroisms=
|blīvums=2,25
}}

sentences: '''29. jūlijs''' ir gada 210. diena (211. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 155 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Vēbers
| vārds_orig =
| attēls = Vebers.al.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1848
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Ķāķišķes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1910
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 3
| m_vieta = Elville pie Reinas ([[Eltvila pie Reinas]]?, ''Eltville am Rhein''), [[Vācijas Impērija]]
([[Hesene]], {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| nodarbošanās = žurnālists, izdevējs, sabiedrisks darbnieks
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dvīņi
| abbreviation = Gem
| name_latin = Gemini
| RA = 7
| dec = +20
| areatotal = 513
| arearank = 30. vieta
| numbermainstars = 8, 17
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Pollukss
| starmagnitude = 1,1
| neareststarname = Pollukss
| stardistance = 33,7
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
[[Orions]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Mazais Suns]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences: '''Trīslauku sistēma''' ir [[augsne]]s atjaunošanas sistēma. Vienu ceturtdaļu [[tīrums|tīruma]] apara [[rudens|rudenī]], vienu ceturtdaļu tīruma apara [[pavasaris|pavasarī]] un pārējo ar [[papuve|papuvi]] [[jūnijs|jūnijā]]. Tā gada laikā varēja iegūt divas [[raža]]s, un papuve uzlaboja augsnes auglību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tehnika|last=Ročāns|first=Gints|publisher=Avots|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5|location=Langervaldes iela 1a, Jelgava, LV-3001|pages=54}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Vāclavs Havels
| vārds_orģ           = ''Václav Havel''
| attēls              = Václav Havel cut out.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Čehija]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1993|2|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|2003|2|2|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = ''amats izveidots''
| pēctecis            = [[Vāclavs Klauss]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Čehoslovākija]]s prezidents
| term_sākums2        = {{dat|1989|12|29|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1992|7|20|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Gustavs Husāks]]
| pēctecis2           = ''amats likvidēts''
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1936|10|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Čehoslovākija|Prāga}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2011|12|18|1936|10|5}}
| mir_vieta           = {{vieta|Čehija|Hrādečeka}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = Bezpartejisks
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = Dramaturgs
| alma_mater          = {{ubl|Čehijas Tehniskā universitāte|Teātra fakultāte}}
| reliģija            =
| paraksts            = Vaclav Havel Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Vāclavs Havels''' ({{val|cs|Václav Havel}}, {{izrunā|ˈvaːtslaf ˈɦavɛl}}; dzimis {{dat|1936|10|5}}, miris {{dat|2011|12|18}})<ref>[http://www.delfi.lv/news/world/other/miris-bijusais-cehijas-prezidents-vaclavs-havels.d?id=41991952 Miris bijušais Čehijas prezidents Vāclavs Havels]</ref> bija [[čehi|čehu]] [[dramaturģija|dramaturgs]], esejists, [[dzeja|dzejnieks]], [[disidents]] un [[politiķis]].

sentences:
.]]
 — šim dārgakmenim raksturīgs pleohroisms.]]
{{atsauces+}}
'''Pleohroisms''' ir optiska vielas īpašība — krāsainā [[kristāls|kristālā]] notiek divkārša [[gaisma]]s [[laušanas koeficients|laušana]] un gaismas [[stars]] tiek sadalīts divos staros, kuri ir [[polarizācija|polarizēti]] 90° grādu leņķī viens pret otru. Tā kā sadalītie gaismas stari kristālā iet nedaudz atšķirīgu ceļu nedaudz atšķirīgos ātrumos, katram no tiem notiek nedaudz atšķirīga selektīvā [[absorbcija]]. Tajā brīdī, kad šie stari atstāj kristālu, tiem jau ir atšķirīgas [[krāsa]]s, kā rezultātā rodas iespaids, ka kristāls, to pagriežot dažādos virzienos, maina krāsu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bebrs
| attēls                   = The Beaver Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Beaver''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Džodija Fostere]]
| producents               =
* [[Stīvs Golins]]
* [[Kīts Redmons]]
* [[Anna Ruārka]]
| scenārija autors         = [[Kails Killens]]
* [[Mels Gibsons]]
* [[Antons Jelčins]]
* [[Dženifere Lorensa]]
* Džodija Fostere
| mūzika                   = [[Marselo Zarvoss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Participant Media]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Imagenation Abu Dhabi]]''
| izplatītājs              = ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|3|16|''South by Southwest'' festivāls|2011|5|6|ASV|2011|5|19|Apvienotie Arābu Emirāti|}}
| ilgums                   = 89 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/beaver-2011|title=The Beaver|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 20, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{ARE}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beaver.htm|title=The Beaver (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|7,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bebrs"''' ({{val|en|The Beaver}}) ir 2011. gada [[drāma]], kuras režisore un viena no galveno lomu atveidotājām ir [[Džodija Fostere]]. Citas lomas filmā atveido [[Mels Gibsons]], [[Antons Jelčins]] un [[Dženifere Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|3|16||bez}} ''South by Southwest'' festivālā.

sentences: Šajā lapā Vikipēdijas latviešu valodā kopienas dalībnieki tiek aicināti izteikt savas tehniskās vēlmes/vajadzības, tā norādot, kas viņiem ir svarīgs vai darbību Vikipēdijā traucējošs. [[:m:Community Wishlist Survey|Ikgadējās globālās aptaujas]] lokālā versija.

sentences: '''Borūdeņraži''' jeb '''borāni''' ir [[bors|bora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]]. Tie ir gāzveida, šķidras vai cietas vielas ar ļoti nepatīkamu smaku. Borūdeņražiem raksturīga liela ķīmiskā aktivitāte un [[sadegšanas siltums]], tādēļ tie izraisa interesi kā [[raķešdegviela]]. Ir pazīstami borūdeņraži, kuru molekulās ir 2 līdz 20 bora atomi. Visvienkāršākais borūdeņradis BH3 ir tik reaģētspējīgs, ka tūlīt dimerizējas un brīvā veidā nav iegūstams, tomēr ir pazīstami [[kompleksie savienojumi]], kuros BH3 ietilpst kā [[ligands]]. Vienkāršākajiem borūdeņražiem ir sastāvs BnHn+4 un BnHn+6. Darbu ar borūdeņražiem jāveic īpašos traukos, lai izslēgtu [[skābeklis|skābekļa]] un ūdens tvaiku piekļuvi.

sentences: '''Datubāzu mārketings''' ir [[Tiešais mārketings|tiešā mārketinga]] veids, kas, balstoties mērķa pircēju segmentēšanas konceptā, vāc datus, analizē tos un izmanto datus personalizētu mārketinga piedāvājumu komunicēšanai. Datubāzes tiek izmantotas gan [[B2B mārketings|B2B]], gan B2C mārketingā. Ieguvums, ko mārketingam sniedz datubāzes, ir iespēja šos datus segmentēt, analizēt un atlasīt pēc konkrētās mārketinga kampaņas, produkta vai piedāvājuma vajadzībām. Milzīga apjoma datubāzu analīze ļauj atfiltrēt un izvēlēties tikai tos kontaktus, kurus uzskata par vispiemērotākajiem konkrētās mārketinga ziņas saņemšanai. Balstoties uz demogrāfiskajiem datiem, iepirkšanās paradumiem un dzīvesstilu tiek izsūtīti personalizēti piedāvājumi. Tā vietā, lai visai datubāzei sūtītu vienu piedāvājumu, datubāzē esošie kontakti tiek sadalīti vairākās grupās, katra no kurām var saņemt atšķirīgu piedāvājumu. Tā tiek samazināta iespēja, ka datubāzē esošie kontakti saņem sev nepiemērotu un neatbilstošu piedāvājumu. Attīstoties viedtālruņu lietošanai, pieaugušas iespējas izsekot to lietotājus arī laikā un telpā, sūtot viņiem piedāvājumus, kas saistīti ar viņu konkrēto atrašanās vietu vai uzvedības paradumiem attiecīgajā diennakts laikā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Euarchonta.jpg
|       att_izmērs = 260px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Eutheria
|    infraklase_lv = Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta = Euarchontoglires
| virskārta_lv = Pirmprimātu placentāļi
| lielkārta = Euarchonta
| lielkārta_lv = Euarhonti
| binomial= Euarchonta <small>([[Waddell]], 1999)</small>
| kategorijas=nē
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Dermoptera|Ādlidoņi}}
* {{TaksoSaite|Primates|Primāti}}
* {{TaksoSaite|Scandentia|Tupajas}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Rīga]]
[[Kategorija:Transporta infrastruktūra Rīgā]]
[[Kategorija:Autoceļi Latvijā pēc teritoriālās vienības|Rīga]]

sentences:
'''Augstie gubumākoņi''' ''Altocumulus'' (Ac) ir tipiski siltās sezonas [[mākoņi]]. Tie izskatās kā mazas kaudzītes augstu debesīs. Tie pēc izmēra ir mazāki par parastajiem gubumākoņiem. Dažreiz šie mākoņi sasniedz lielu gubumākoņu stadiju. Tie atrodas 2400—6100 m augstumā. Augstie gubumākoņi parasti veidojas silto [[gaiss|gaisa]] masu pacelšanās dēļ, kā arī ja tuvojas [[aukstā fronte]], kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc augsto gubumākoņu esamība [[vasara]]s rītā bieži vien vēsta par to, ka drīz būs [[pērkona negaiss]], [[lietusgāze]] vai arī kādas citas [[laikapstākļi|laikapstākļu]] izmaiņas.
== Attēli ==
<gallery>
image:Wea00039 - Flickr - NOAA Photo Library.jpg
Image:Mackerelskylincolnshire.jpg
image:Virga 05.jpg|Altocumulus virga
Image:Markeral-Bold2-Color.jpg
</gallery>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = FMIB 40814 Gromia lagenoides.jpeg
|     att_nosaukums= Monotalameja ''[[Gromia lagenoides]]''.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|             klase = Monothalamea
|          klase_lv = Monotalamejas
|         binomial = Monothalamea <small>Haeckel, 1862</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Allogromiida}}
* {{TaksoSaite|Astrorhizida}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Monotalamejas''' (''Monothalamea'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] klase, kas iekļauj sevī foraminīferas ar vienkameras aglutinētu vai organiska materiāla [[Čaula|čaulu]]. Šajā grupā ieskaitītas visas ģintis, kas tradicionāli pārstāv [[Allogromiida]] un [[Astrorhizida]] kārtas, kā arī dziļūdens "gigantu" ''[[Xenophyophorea]]''. Šajā klasē ir iekļautas [[saldūdens]] un [[jūra]]s bezčaulu [[Amēbas|amēbveida]] sugas un ekoloģiskās [[klada]]s ar neizpētītu [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiju]]. Par šīs grupas daudzveidību [[Ģeoloģiskā laika skala|ģeoloģiskajā]] vēsturē ir grūti spriest, jo tās pārstāvji parasti neatstāj [[Fosilijas|fosilizētas]] paliekas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Eberharts''' var būt:
* [[Magnuss fon Eberharts]] (''Magnus von Eberhardt''; 1855―1939) ― Prūsijas virsnieks;
* [[Valters fon Eberharts]] (''Friedrich von Eberhardt''; 1862―1944) ― Prūsijas ģenerālis.

sentences: '''Vispārējā konvencija par nacionālo minoritāšu aizsardzību''' — 1995. g. 1. februārī Strasbūrā parakstīta [[Eiropas Padome]]s [[konvencija]] par [[nacionālā minoritāte|mazākumtautību]] aizsardzību, pirmais saistošais starptautisko tiesību instruments, kas ir veltīts speciāli mazākumtautību tiesībām. Dalībvalstīm tiek uzlikts pienākums regulāri sniegt Eiropas Padomei ziņojumus par konvencijas principu īstenošanu, kurus EP Ministru Padomei palīdz izvērtēt speciāla Konsultatīvā komiteja. Šis konvencijas izpildes uzraudzības mehānisms juridiskajā literatūrā tiek vērtēts kā vājš: nav noteikts īpašs sankciju vai sūdzības izskatīšanu mehānisms, atšķirībā, piemēram, no [[Eiropas Cilvēktiesību konvencija]]s.<ref>''Troebst S.'' [http://www.greekhelsinki.gr/english/articles/chrf-sar2-conseil.html The Council of Europe's Framework Convention for the Protection of National Minorities revisited] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080609221301/http://www.greekhelsinki.gr/english/articles/chrf-sar2-conseil.html |date={{dat|2008|06|09||bez}} }}</ref><ref>''Ward C.'' [http://www.austlii.edu.au/au/journals/MULR/2000/20.html Majoring In Minorities: Minority Rights In Europe]</ref> No Eiropas Padomes dalībvalstīm 39 ir konvencijas dalībvalstis; četras neparakstīja Konvenciju: [[Francija]] (vienīgā no ES valstīm), [[Andora]], [[Monako]] un [[Turcija]]; četras Konvenciju parakstīja, bet neratificēja: [[Beļģija]], [[Grieķija]], [[Islande]] un [[Luksemburga]].<ref>[http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/ChercheSig.asp?NT=157&CM=1&DF=4/11/2008&CL=ENG Konvenciju parakstījušās un ratificējušās valstis], angliski</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-heptāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)5CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=683,8
|kušanas temperatūra=−90,61 °C
|viršanas temperatūra=98,42 °C
}}
'''Heptāns''' (CH3(CH2)5CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em — [[alkāni]]em. Heptāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir viegls, bezkrāsains šķidrums ar lielu plūstamību. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s vieglajām frakcijām. Heptānam ir 9 struktūr[[izomēri]].

sentences: '''Buferšķīdums''' ir [[šķīdums]] ar noteiktu [[pH]], kas, šķīdumu atšķaidot, tikpat kā nemainās un, pievienojot nedaudz [[skābe]]s vai [[sārms|sārma]], mainās maz. To īpašības nosaka šķīdumā esošās [[bufersistēma]]s, ko parasti veido viena un tā paša [[protolīts|protolītu]] pāra abas formas.<ref name="Rauhvargers">{{Grāmatas atsauce |title=Vispārīgā ķīmija |author=Andrejs Rauhvargers |year=1996 |publisher=[[Zinātne (izdevniecība)|Zinātne]] |location=Rīga |isbn=5-7966-1142-9 |pages=181.—184}}</ref>

sentences: '''Agrārā reforma''' ir [[zeme]]s īpašuma sistēmas pārveidošana, kas visbiežāk tiek veikta plašā mērogā izsniedzot valsts zemi vai zemi, ko pirms tam ir atsavinājusi valsts, tās iedzīvotāju privātīpašumā. Agrārā reforma norisinājās pārejot no [[feodālisms|feodālisma]] uz [[kapitālisms|kapitālisma]] sabiedrību.

sentences: '''Etiķis''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] ''etic'' vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''ettik''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 |page=273 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 }}</ref>) ir [[etiķskābe]]s šķīdums [[ūdens|ūdenī]], ko izmanto kā [[garšviela|garšvielu]] un [[konservants|konservantu]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 |year=2001 |publisher=Norden AB |location=Rīga |isbn=9984-9383-5-2 |page=199 |access-date=2020-08-23 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 }}</ref> Galda etiķa [[pH]] līmenis ir no 2,4 līdz 3,4, bet etiķskābes koncentrācija parasti ir no 4% līdz 12%. Savukārt [[etiķa esence]]s koncentrācija ir stipri lielāka un sasniedz pat 70%. Etiķis tiek izmantots arī [[skaistumkopšana|skaistumkopšanā]], piemēram, [[ābolu etiķis]]. Vēsturnieki uzskata, ka etiķis iespējams pirmo reizi ir iegūts no [[vīns|vīna]] ([[vīna etiķis]]).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Amoss Ozs
|     vārds_orig    = עמוס עוז
|         attēls    = Amos oz675.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1939
|     dz_mēnesis    = 5
|       dz_diena    = 4
|       dz_vieta    = [[Jeruzaleme]], [[Mandāta Palestīna]]<br>({{ISR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[ebrejs]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks un žurnālists
|rakstīšanas valoda = [[ivrits]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer triflorum|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer triflorum|suga_lv=Trīsziedu kļava|attēls=Acer triflorum—Morris Arboretum 01.jpg|attēls2=}}
'''Trīsziedu kļava''' ({{val-la|Acer triflorum}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/26|title=Trīsziedu kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612104159/https://database.smartgardens.eu/plant/26}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zēni malā
| operators =
| attēls = Boys on the Side poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Herberts Ross]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vūpija Goldberga]]
* [[Mērija Luīza Pārkere]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Metjū Makonahijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Boys on the Side''
| studija = * ''[[Le Studio Canal+]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Alcor Films''
* ''[[Regency Enterprises|New Regency]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1995|2|3}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zēni malā"''' ({{Val|en|Boys on the Side}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Herberts Ross]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vūpija Goldberga]], [[Mērija Luīza Pārkere]], [[Drū Berimora]] un [[Metjū Makonahijs]]. Šī bija pēdējā režisētā Rosa filma.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton compressus.jpeg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton compressus|suga=Potamogeton compressus|suga_lv=Plakanā glīvene|autors=L.|sinonīmi=Potamogeton zosterifolius ''Schumach.''}}'''Plakanā glīvene''' ({{val|la|Potamogeton compressus}}) ir mainīga izskata [[glīveņu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Āzija|Āzijā]] (Japānā, Kazahstānā, Krievijā, Ķīnā, Mongolijā)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=200024699|title=Potamogeton perfoliatus in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-07-25}}</ref> un [[Eiropa|Eiropā]] (Austrijā, Dānijā, Francijā, Īrijā, Krievijā, Lielbritānijā, Nīderlandē, Polijā, Somijā, Spānijā, Šveicē, Vācijā, Zviedrijā, Ukrainā), tostarp nereti, bet nevienmērīgi, sastopama [[Latvija|Latvijā]] stāvošos un lēni tekošos ūdeņos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-compressus-l/|title=plakanā glīvene - Potamogeton compressus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-07-23}}</ref>

sentences:
{{Himna
|title         = Internacionāle
|image         = L'Internationale.jpg
|caption       = „Internacionāles” oriģināla vārdu un notis
|country       = {{USSR}}
|composer      = [[Pjērs Degeitērs]]
|music_date    = 1898. gads
|author        = [[Ežēns Potjē]]
|lyrics_date   = 1870. gads
|adopted       = 1917. gadā
|until         = 1944. gadam
|sound         = Internationale-lv.ogg
|sound_title   = „Internacionāle” latviski
}}

sentences: '''Sigma daļiņa''' ir [[barioni|barions]], kurš sastāv no 3 [[kvarki]]em, no kuriem divi ir u vai d kvarki, bet trešais ir kāds no smagajiem kvarkiem - [[s kvarks]] vai [[b kvarks]]. Sigma daļiņu [[izotopiskais spins]] ir 1, atšķirībā no [[lambda daļiņa|lambda daļiņām]], kurām tas ir 0. Ja sigma daļiņa satur s kvarku, to sauc par [[sigma hiperons|sigma hiperonu]], b kvarku - pamata jeb brīnišķīgo sigma daļiņu.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
Iņupiati sadala [[Polārais valis|polārā vaļa]] ķermeni, 2017. gads
| tauta = Iņupiati
| skaits = 20 709 (2015)
| vieta = [[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda = [[angļu valoda]]<br />[[iņupiatu valoda]]
| reliģija = [[kristietība]], [[animisms]]
| grupas =
| radi = [[inuiti]], [[juiti]], [[jupiki]]
}}
'''Iņupiati''' (pašnosaukums: ''Iñupiat'') ir viena no [[Ziemeļamerika]]s [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo [[Aļaska]]s pavalsts ziemeļrietumus un ziemeļus (Nortsloupas, Ziemeļrietumu Arktikas un [[Noma (pilsēta)|Nomas]] pašvaldības) 34 ciemos. Tradicionāli iņupiatiem ir divas grupas: tariumiuti (''Taġiumiut'' — ‘jūras ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir zveja un jūras dzīvnieku medības, un nunamiuti (''Nunamiut'' — ‘zemes ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir briežkopība un medības.

sentences: '''Emisārs''' (no {{val|la|emissarius}} — 'sūtītais') ir [[valsts]] vai politiskas organizācijas pārstāvis, kas nosūtīts uz citu valsti dažādu uzdevumu (tai skaitā slepenu) izpildei. Lielākoties emisāra misijai nav oficiāls raksturs. Parasti emisārs pārbauda dažādu personu nostāju, sagatavo pamatu turpmākajai darbībai.

sentences: '''Adenīns''' ('''A''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[purīna bāze|purīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]] adenīna, [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un [[citozīns|citozīna]] daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet guanīna daudzums — ar citozīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

sentences: '''17. oktobris''' ir gada 290. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (291. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 75 dienas.

sentences: '''Šmerlis''' jeb '''Šmerļa mežs''' ir mežs [[Rīga|Rīgā]] starp [[Mežciems (Rīga)|Mežciemu]], [[Teika (Rīga)|Teiku]], [[Jugla (Rīga)|Juglu]] un [[Biķernieku mežs|Biķernieku mežu]], no kura to nodala [[Šmerļupīte]]. Šmerlī atrodas [[Rīgas Kinostudija]], [[Rīgas 5. pamatskola]] un [[Jaunie ebreju kapi]], kā arī [[12. trolejbusu maršruts (Rīga, 2011)|12.]] un [[16. trolejbusu maršruts (Rīga)|16. trolejbusu galapunkts]] (agrāk arī [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 1950)|4. trolejbusu galapunkts]]).

sentences: '''Bioētika''' ir [[filozofija]]s un [[lietišķā ētika|lietišķās ētikas]] nozare, kas aplūko [[Ētika|ētiskas]] dabas jautājumus, kuri rodas saskaroties tādām nozarēm kā [[dabaszinātnes]], [[biotehnoloģija]], [[medicīna]], [[politika]], [[tiesību zinātne]], [[filozofija]] un [[teoloģija]].

sentences: '''28. janvāris''' ir gada 28. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 337 (338 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-butanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9OH
|molmasa=74,12
|blīvums=809,8
|kušanas temperatūra=−89,5 °C (183,7 K)
|viršanas temperatūra=117,73 °C (390,9 K)
}}
'''Butanols''' (butilspirts, propilkarbinols, C4H9OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar četriem oglekļa atomiem molekulā. Butanolam ir 4 [[izomēri|struktūrizomēri]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Konektikutas Universitāte
| motto = Qui Transtulit Sustinet
| native_name       = ''University of Connecticut''
| image_name        = University of Connecticut Seal.svg
| image_size        = 225px
| established       = {{dat|1881}}
| type              =
| affiliation       =
| endowment         = {{ASV dolārs|396,5 miljoni}}<ref>As of October 24, 2014. {{tīmekļa atsauce |title=2013 Fact Sheet |publisher=UConn Foundation |url=http://uconn.edu/content/uploads/2014/11/Factsheet_102414.pdf |format=PDF |access-date={{dat|2015|03|30||bez}} |archive-date={{dat|2014|12|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20141217132326/http://uconn.edu/content/uploads/2014/11/Factsheet_102414.pdf }}</ref>
| president         = [[Susan Herbst|Sūzena Herbsta]]
| academic_staff    =
* Universitātes sistēma: 4624
* Veselības centrs: 5248
| administrative_staff =
| students          = 30 474<ref name="uconn.edu"/>
| undergrad         = 18 032 (Storsa)
 4563 (reģionos)<ref name="uconn.edu">{{tīmekļa atsauce|title=UConn Fact Sheet 2013|url=https://www.uconn.edu/pdf/UConn_Facts_2013.pdf|publisher=University of Connecticut|date=December 2013|access-date={{dat|2015|03|30||bez}}|archive-date={{dat|2015|09|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150919013014/https://www.uconn.edu/pdf/UConn_Facts_2013.pdf}}</ref>
| postgrad          = 7879<ref name="uconn.edu"/>
| location          = {{vieta|ASV|Konektikuta|Mensfīlda|Storsa|3s=Mensfīlda (pilsēta)}}
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| colors            = Zila, balta, pelēka<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Brand identity Standards|url=http://brand.uconn.edu/sites/default/files/BrandStandards_Guide0913.pdf|publisher=University of Connecticut|accessdate=26 September 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150226101112/http://brand.uconn.edu/sites/default/files/BrandStandards_Guide0913.pdf|archivedate={{dat|2015|02|26||bez}}}}</ref>
{{colorbox|#000E2F}} {{colorbox|#FFFFFF}} {{colorbox|#7c878E}}
| athletics         = [[Nacionālā koledžu sporta asociācija|NCAA]]
| sports            =
| nickname          = ''Huskies''
| mascot            =
| website           = {{URL|http://www.UConn.edu/}}
| logo              =
| footnotes         =
}}
'''Konektikutas Universitāte''' ({{val|en|University of Connecticut}}; ''UConn'') ir publiska universitāte, kas atrodas Storsas kopienā, [[Mensfīlda (pilsēta)|Mensfīldā]], [[Konektikuta|Konektikutā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Universitātei ir vairāki atzari un veselības centrs dažādās Konektikutas pilsētās. Tā tika dibināta 1881. gadā kā Storsas lauksaimniecības skola (''Storrs Agricultural School''), nosaukta divu brāļu, kas ziedoja zemi skolai, vārdā. 1939. gadā tika iegūts pašreizējais nosaukums.

sentences:
[[Kategorija:Cascada]]
[[Kategorija:Dziesmas pēc izpildītāja]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Liekulības tirgus
| attēls                   = Vanity Fair 2004 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Vanity Fair''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 = [[Mira Neira]]
| producents               =
* [[Žanete Deja]]
| scenārija autors         =
* [[Džuliāns Fellovs]]
* [[Metjū Folks]]
* [[Marks Strīts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Džonatans Rīzs Meijers]]
* [[Džeimss Pūrfojs]]
* [[Eilīna Atkinsa]]
* [[Bobs Hoskinss]]
* [[Gabriels Bairns]]
* [[Džims Brodbents]]
| mūzika                   = [[Maikls Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Granada Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[United International Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|9|1|ASV|2005|1|14|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 135 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/vanity-fair-2004-0|title=Vanity Fair|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 4, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=vanityfair.htm|title=Vanity Fair (2004)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|19,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Liekulības tirgus"''' ({{val|en|Vanity Fair}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vēsturiska drāma, kuras režisore ir [[Mira Neira]]. Galvenās lomas atveido [[Rīza Viterspūna]], [[Džonatans Rīzs Meijers]], [[Džeimss Pūrfojs]], [[Eilīna Atkinsa]], [[Bobs Hoskinss]], [[Gabriels Bairns]] un [[Džims Brodbents]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|9|1||bez}} ASV.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Jelgava (nozīmju atdalīšana)|Jelgava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Jelgava
| native_name =
| settlement_type = Valstspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Jelgava aerial view.jpg
| imagesize =
| image_caption = Jelgavas centrālā daļa
| image_flag = Jelgava flag.svg
| flag_link = Jelgavas karogs
| image_shield = Jelgava COA great.svg
| shield_link = Jelgavas ģerbonis
| image_blank_emblem = Logo of Jelgava.svg
| blank_emblem_type        = [[Logo]]
| pushpin_map = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 38
| lats = 54
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 42
| longs = 50
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 =
| subdivision_name1 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1573]]. gada
| seat_type = Citi
nosaukumi
| seat = {{val|de|Mitau}}
{{val|pl|Mitawa}}
{{val|lt|Mintauja}}
{{val|ru|Митава}}
| leader_title = [[Jelgavas pašvaldības vadītāju uzskaitījums|Domes priekšsēdētājs]]
| leader_name = [[Andris Rāviņš]] ([[Centriskā partija Latvijas Zemnieku savienība|LZS]])
| area_total_km2 = 60.1
| area_footnotes = <ref name="LME">{{LME|1|703}}</ref>
| area_total_sq_mi =
| area_land_sq_mi =
| area_water_sq_mi =
| area_water_percent =
| area_rank =
| elevation_max_m =
| elevation_max_ft =
| elevation_min_m =
| elevation_min_ft =
| population_footnotes =
| population_total = 60 564
| population_as_of = 2021
| population_rank = 4
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-30(01-18)
| website = [http://www.jelgava.lv/ www.jelgava.lv]
| footnotes =
}}
'''Jelgava''' ir [[valstspilsēta]] [[Zemgale|Zemgalē]], 43 km no [[Rīga]]s pie [[Lielupe]]s un tās attekas [[Driksa]]s. 13. gadsimta vidū [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] mestrs [[Konrāds fon Manderns|Konrāds no Mandernas]] pavēlēja celt krustnešu pili uz Garās salas [[Upmale (zeme)|Upmales zemē]], lai izveidotu krusta karotāju atbalsta punktu cīņai ar [[zemgaļi]]em. Par Jelgavas dibināšanas brīdi tiek uzskatīta [[Mītavas pils uzcelšana]] 1265. gadā. Pilsētas tiesības Jelgava ieguva 1573. gadā un ilgu laiku bija [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s, vēlāk [[Kurzemes guberņa]]s galvaspilsēta. [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[Kauja par Jelgavu (1944)|kaujā par Jelgavu]] tika iznīcināta gandrīz visa pilsētas vēsturiskā apbūve.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Herlufs Bidstrups
| image         =
| thumb
| imagesize     =
| caption       =
| birthdate     = {{dat|1912|9|10}}
[[Berlīne]], [[Vācija]]
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1988|12|26|1912|9|10}}
[[Alereda]], [[Dānija]]
| nationality   = [[Dānija|dānis]]
| field         = [[karikatūra]]
| movement      =
| famous works  =
}}
'''Herlufs Bidstrups''' ({{val|da|Herluf Bidstrup}}; dzimis {{dat|1912|9|10}} [[Berlīne|Berlīnē]], miris {{dat|1988|12|26}}) bija dāņu karikatūrists un sabiedriskais darbinieks, pārliecināts [[komunists]]. 30. gados sācis publicēt karikatūras laikrakastā ''"Socialdemokraten"''. 1945. gadā Bidstrups kļuva par Dānijas komunistiskās partijas biedru un sāka strādāt tās laikrakstā ''"Land og Folk"''. Ceļojis uz kādreizējo Austrumvāciju un PSRS, apmeklējis arī Latviju. Uzzīmējis vairāk kā 5000 karikatūru. Papildus politiskajām karikatūrām radījis arī darbus, kas attēlo cilvēku ikdienu. Vēl aizvien populārs Krievijā.

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu reliģijā|igauņu valodnieku|Tenu Karma}}
 mākslā]]
'''Karma''' ({{val|sa|कर्म}}, ''{{IAST|[[:wikt:karman|kárman]]-}}'' "rīcība, darbība"; [[Pāli valoda|pāli]]: ''kamma'') ir "rīcību" vai "darbību" apzīmējošs jēdziens [[Indija]]s izcelsmes reliģiski filozofiskajās mācībās — [[hinduisms|hinduismā]], [[džainisms|džainismā]], [[budisms|budismā]] un [[sikhisms|sikhismā]]. Ar to apzīmē darbību, kas aizsāk cēloņu un seku ciklu.

sentences:
{{Starptautiska vieglatlētikas turnīra infokaste
|Nosaukums= Čikāgas maratons
|Logo=Kelvin Kiptum 2023 Chicago Marathon.jpg
|Izmērs=300px
|Name= maratons
|Norises vieta={{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|Laiks=otrā oktobra svētdiena
|Tips=urbānā skriešana
|Dalībnieki=
|Disciplīnas=[[maratons]], [[pusmaratons]], 5 km,
|Rekordi=
'''Maratons:'''

Vīriešu: '''2:00:35 '''*PR (2023)
{{flaga|KEN}} [[Kelvins Kiptums]]

Sieviešu: '''2:13:44''' (2023)
{{flagicon|NED}} [[Sifana Hasana]]

'''Pusmaratons:'''

Vīriešu:
Sieviešu:
|Optional caption=Kelvina Kiptuma pasaules rekorda skrējiens 2023. gadā
|atjaunots=12.02.2024.}}

sentences: '''Mezolīts''' ({{val|el|μεσος}} — 'vidējais', ''λιθος'' — 'akmens') jeb '''vidējais akmens laikmets''' bija viens no [[aizvēsture]]s posmiem, [[akmens laikmets|akmens laikmeta]] periods starp [[paleolīts|paleolītu]] un [[neolīts|neolītu]]. [[Eiropa|Eiropā]] mezolīts iesākās ap 10 000 gadu p.m.ē. un ilga līdz apmēram 6000. gadam p.m.ē. Eiropas dienvidos un līdz apmēram 4500. gadam p.m.ē. Eiropas ziemeļos.

sentences: '''Supermoto''' ir [[Motosports|motosporta]] veids, kas ietver sevī braukšanu pa dažāda tipa seguma trases daļām. Supermoto iedalās sporta un ielas moto klasēs. Ar sporta [[Motocikls|motociklu]] ir iespējams braukt tikai trasēs, savukārt [[iela]]s supermoto ir paredzēts braukšanai satiksmē, tas ir aprīkots ar visu nepieciešamo, lai izietu [[Tehniskā apskate|tehnisko apskati]]. Supermoto sākotnēji bija tikai kā zvaigžņu šovs, kur labākie braucēji no dažādākajiem motocikla veidiem pārkāpj uz supermoto un mērojas saviem spēkiem speciāli izveidotā trasē. Šobrīd supermoto ir pieejams pilnīgi visiem, kam ir pietiekoši līdzekļi un finanses.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladislavs Hieronīms Soltāns
|     vārds_orig = ''Władysław Hieronim Sołtan''
|         attēls = Vladislavs Hieronīms Soltāns ar dēlu Vladislavu ap 1880.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vladislavs Hieronīms Soltāns ar dēlu Vladislavu (ap 1880)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1824
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Viļņas guberņa]]
(tagad {{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1900
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Prezma]]s muiža, [[Vitebskas guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvijas polis|polis]]
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Oktāvija Soltāne
|          bērni = [[Vladislavs Soltāns]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vladislavs Hieronīms Soltāns''' ({{val-pl|Władysław Hieronim Sołtan}}, 1824—1900) bija [[Latvijas poļi|Latgales poļu]] izcelsmes politiķis. [[Prezma]]s muižas īpašnieks.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vardarbības pēctecība
 | oriģinālnos = ''A History of Violence''
 |      attēls = History of violence.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Deivids Kronenbergs]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Vigo Mortensens]]
* [[Marija Bello]]
* [[Viljams Hērts]]
* [[Eštons Holmss]]
* [[Eds Heriss]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[BenderSpink]]''
 | izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2005|5|16|Kannas|2005|9|23|ASV|}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/history-violence-2005-1|title=A History of Violence|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=historyofviolence.htm|title=A History of Violence (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 7, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|60,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vardarbības pēctecība"''' ({{val|en|A History of Violence}}) ir 2005. gada ASV trilleris, kura režisors ir [[Deivids Kronenbergs]]. Filmas sižets balstīts uz ''[[DC Comics]]'' tāda paša nosaukuma komiksu.

sentences: '''Emulsija''' ir [[Šķidrums|šķidrā vielā]] izkliedētas citu šķidru vielu daļiņas. Emulsijas rodas no rupjām [[Dispersā sistēma|dispersām sistēmām]], kurās daļiņu izmērs ir lielāks par 100 [[Nano|n]][[Metrs|m]]. Lai emulsija būtu stabila un neslāņotos divos atsevišķos šķidrumos, ir nepieciešams pievienot [[Emulgatori|emulgatoru]].

sentences: {{Commonscat|Nuclear and radiation accidents}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Silene tatarica kz34.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Silene tatarica
| suga = Silene tatarica
| suga_lv = Tatārijas plaukšķene
| att_izmērs =
}}'''Tatārijas plaukšķene''' ({{val|la|Silene tatarica}}) ir augs [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtā]], kas ir sastopama [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. Latvijas teritoriju šķērso sugas izplatības rietumu robeža, valstī tā ir sastopama reti, galvenokārt [[Daugavas ieleja|Daugavas]] un [[Gaujas senieleja|Gaujas ielejā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-tatarica-l-pers/|title=Tatārijas plaukšķene - Silene tatarica (L.) Pers. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-24}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|[[Emilis Melngailis|Emiļa Melngaiļa]] kora dziesmu|latviešu gadskārtu svētkiem|Jāņi}}
'''Jāņuvakars''' ir [[Emilis Melngailis|Emiļa Melngaiļa]] 1926. gadā komponēta kora [[dziesma]] jauktajam korim ar pavadījumu. Līdzās oriģināltaktīm autors iekļāvis divas [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] pierakstītas [[līgo]]tnes, kas izdotas krājumā "Latvju tautas mūzikas materiāli. Pirmā grāmata, Līgotnes, Jāņa jeb Līgo meldijas" (1894).

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Getingenes Universitāte
''Georg-August-Universität Göttingen''
|attēla_nos   = Uni Göttingen Siegel.svg
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         = ''In publica commoda'' ([[Latīņu valoda|latīņu]])
''Zum Wohle aller'' ([[vācu valoda|vācu]])
|dibin        = 1734
|valsts       = Vācija
|vieta        = [[Getingene]], [[Lejassaksija]] {{GER}}
|tips         = sabiedriski finansēta (kopš 2003)
|dotācijas    =
|rektors      = [[Ulrike Beiziegele]]
|pasniedz     = 4238
|studenti     = 26 381
|publik       =
|asociācijas  = [[German Excellence Universities]]
 [[Coimbra Group]]
 [[European University Association|EUA]]
 U4 Network
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = https://www.uni-goettingen.de/de/1.html
}}

sentences: {{Commonscat|Gymnastics at the Olympics|Vingrošana olimpiskajās spēlēs}}

sentences:
]]
'''Komiķis''' ir [[persona]], kuras darbs ir izklaidēt publiku ar [[Joks|jokiem]] vai smieklīgām darbībām. Komiķi visbiežāk ir [[aktieri]] vai [[humors|humoristisku]] [[televīzija]]s raidījumu vadītāji. Komiķu joki var būt izteikti gan verbāli, gan attēloti ar kustībām. Komiķi var uzstāties gan atsevišķi, gan kopā ar citiem. Dažkārt tie mēdz iesaistīt savā priekšnesumā arī skatītājus.

sentences: '''Konvekcija''' ({{val|la|convectio}} — 'sanešana, piegāde'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=394}}</ref>) ir [[siltums|siltuma]] izplatīšanās [[šķidrums|šķidrumā]] vai [[gāze|gāzē]], pārvietojoties vides [[molekula|molekulām]]. Šeit siltumu pārnes sasilušās vides molekulas. Izšķir dabisko konvekciju, kas rodas siltuma starpības rezultātā dažādās vietās un piespiedu konvekciju, ko nodrošina mehāniski [[sūknis|sūkņi]].

sentences: '''14/88''' (arī '''1488''' vai '''14 88''') ir kodēts sveiciens, lozungs, ko lielākoties izmanto [[neonacisms|neonacisti]], ''[[White Power]]'' piekritēji un citi labējie radikāļi.

sentences: '''PSRS Literatūras fonda republikas nodaļa (Litfonds)''' bija organizācija ar uzdevumu uzlabot [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s (RS) biedru sadzīves un materiālo stāvokli, sniedzot tiem palīdzību dažādos jautājumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Plecu pie pleca. Veltījums Latvijas Padomju rakstnieku savienības četrdesmitgadei.|last=Ilgonis|first=Bērsons|publisher=|year=1980|isbn=|location=Rīga: Liesma|pages=58}}</ref> [[PSRS Literatūras fonds|Literatūras fondā]] glabājās rakstnieku savienības līdzekļi, no kuriem RS biedriem sniedza materiālo palīdzību, apmaksāja atpūtu, braucienus, veselības aprūpi.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Ābiķe-Kondrāte|first=Agija|date=2016-08-17|title=LPSR Valsts drošības komitejas un represīvo institūciju darbība radošo profesiju pārstāvju veselības aprūpes, radošā darba un atpūtas nodrošināšanā|url=https://www.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/vdkkomisija/070_AbikeKondrate_2015gads_VDK-un-represivo-instituciju-darbiba-rakstnieku-veselibas-un-atputas-nodrosinasanaPSRSLiteraturasfonds.pdf|journal=VDK Izpēte|publisher=VDK izpētes komisija, LU}}</ref> Literatūras fondam bija Rakstnieku klubs, kurš organizēja literatūras dienas, svētkus, vakarus, rakstnieku tikšanās ar lasītājiem.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pūķis
| abbreviation = Dra
| name_latin = Draco
| RA = 17
| dec = +65
| areatotal = 1083
| arearank = 8. vieta
| numbermainstars = 14
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 6
| brighteststarname = ''γ Dra''
| starmagnitude = 2,24
| neareststarname = ''Struve 2398''
| stardistance = 11,5
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Vēršu Dzinējs]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Mazais Lācis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Lielais Lācis]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 15
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Citas nozīmes|informācijas tehnoloģjām|ASP (nozīmju atdalīšana)|ASP}}
'''''Active Server Pages''''' jeb '''''ASP''''' (no [[angļu valoda]]s — 'aktīvās servera lapas') ir ''[[Microsoft]]'' [[Dinamiska tīmekļa lapa|dinamiski ģenerējamu]] [[HTML]] lapu servera puses skripta dzinis un programmēšanas vide. Sākotnēji izlaists 1998. gadā kā ''[[Internet Information Services]]'' pievienojums operētājsistēmas ''[[Windows NT 4.0]]'' papildpakā ''Option Pack'', tas vēlāk kļuva par ''Windows Server'' brīvi iekļaujamu komponentu. ASP pēdējā versija 3.0 iznāca 2000. gadā; tās pēctecis ir [[ASP.NET]]. No ASP.NET skatu punkta ASP sauc par klasisko ASP (''Classic ASP'').

sentences: '''Augu aizsardzība''' ir tiesisku, tehnisku, organizatorisku un praktisku pasākumu kopums, kas veicams, lai izpētītu saimnieciski izmantojamajiem augiem kaitīgo un konkurējošo organismu bioloģiskos un ekoloģiskos faktorus, noteiktu un īstenotu šo organismu izplatības ierobežošanu un apkarošanu — cīnītos ar [[Nezāles|nezālēm]], [[kukaiņi]]em un augu slimībām. Zinātni, kas pēta augu slimības, sauc par [[fitopatoloģija|fitopatoloģiju]].

sentences: {{citas nozīmes|trauku mīklas sagatavošanai|Abra (nozīmju atdalīšana)|Abra}}

sentences:
{{cita nozīme|pāvestu|svēto|Asīzes Francisks}}
{{cita nozīme|pāvestu|pavadoni|Francisks (pavadonis)}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Francisks
| vārds_orģ           = ''Franciscus''
| attēls              = Pope Francis South Korea 2014.png
| att_izm             = 230px
| apraksts            = Pāvests Francisks 2014. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Romas pāvestu uzskaitījums|266]]. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|2013|3|13|N}}
| term_beigas         = ''pašlaik''
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Benedikts XVI]]
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1936|12|17}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
| dzīves_vieta        = {{flag|Vatikāns}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = Argentīnietis
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          = [[Buenosairesas Universitāte]]
| reliģija            = [[Romas katoļu baznīca]]
| paraksts            = FirmaPapaFrancisco.svg
| paraksts_izm        = 130px
| piezīmes            =
}}
'''Francisks''' ({{val|la|Franciscus}}; dzimis {{Dat|1936|12|17}}; pilsoniskais vārds — '''Horhe Mario Bergoljo''' (''Jorge Mario Bergoglio'')) ir [[Romas pāvestu uzskaitījums|266]].<ref name="guardian">{{ziņu atsauce|last=Rice-Oxley|first=Mark|title=Pope Francis: the humble pontiff with practical approach to poverty|url=http://www.guardian.co.uk/world/2013/mar/13/jorge-mario-bergoglio-pope-poverty|accessdate=13 March 2013|newspaper=[[The Guardian]] (UK)|date=13 March 2013}}</ref> un pašreizējais [[Romas pāvests]], [[Romas katoļu baznīca]]s galva, kā arī [[Vatikāns|Vatikāna]] vadītājs. Franciskam ir vienlaikus [[Argentīna]]s un Vatikāna pilsonība.

sentences: '''Gangrēna''' ({{val|la|gangraena}}, no sengrieķu ''γάγγραινα'') ir [[audi|audu]] atmiršanas veids, [[nekrozes]] veids, kuru izraisa kritiski nepietiekama asinsapgāde.<ref name="Porth" /><ref name="nhsintro" />

sentences: {{Commonscat|Planets of the Solar System}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
]]
'''Iekaisums''' ({{val|la|inflammatio}}) ir [[patoloģija|patoloģisks]] process — atbildes reakcija uz [[organisms|organisma]] [[audi|audu]] bojājumu vai patogēna kairinātāja (ķīmiska, bioloģiska vai cita rakstura) iedarbību. Iekaisumā no audiem tiek aizvadīti bojājumā radušies produkti un (iespēju robežās) paši kairinātāji, kā arī notiek audu atjaunošanās bojājuma vietā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ansī
 | native_name              = ''Annecy''
 | settlement_type          = Komūna
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Annecy-1.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag_of_Annecy.gif
 | image_shield             = Blason d'Annecy.svg
 | pushpin_map              = France
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 45 | latm  = 54 | lats  = 58 | latNS  = N
 | longd = 6 | longm = 07 | longs = 59 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Francija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Rona-Alpi]]
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name2        = [[Augšsavoja]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Žans Luks Rigo
 | area_total_km2           = 13.75
 | elevation_m              = 448
 | elevation_max_m          = 926
 | elevation_min_m          = 418
 | population_total         = 52890
 | population_as_of         = {{dat|2006|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 74010/ 74000
 | area_code                =
 | website                  = [http://www.ville-annecy.fr/ www.ville-annecy.fr]
 | footnotes                =
}}
'''Ansī''' ({{val|fr|Annecy}}) ir pilsēta [[Francija]]s dienvidaustrumos, [[Rona-Alpi|Rona-Alpu]] reģiona [[Augšsavoja]]s departamentā. Ansī atrodas pie [[Ansī ezers|Ansī ezera]], 35 km attālumā no [[Šveice]]s pilsētas [[Ženēva]]s. Komūna pretendēja uz [[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018. gada ziemas olimpisko spēļu]] un organizēšanu.

sentences: '''Tembrs''' jeb [[Skaņa|skaņas]] nokrāsa ir īpašība, pēc kuras atšķir vienāda augstuma skaņas, kuras var būt dažādu [[Mūzikas instruments|mūzikas instrumentu]] vai cilvēka [[balss]] radītas. Tembrs ir nosacīts [[jēdziens]], jo skaņas uztvere ir subjektīva. Skaņas [[svārstības]] tikai retos gadījumos mēdz būt [[Harmoniskās svārstības|harmoniskas]], visbiežāk to raksturs ir komplicēts, līdz ar to skaņas tembru nosaka svārstību sastāvs. Katra cilvēka balsij ir individuāls tembrs. Skaņas tembrs var būt vēss, silts, spalgs, griezīgs, samtains, metālisks, sulīgs, spožs u.c.

sentences: '''Lipīdu dubultslānis''' jeb bislānis ir plāna membrāna, kas sastāv no diviem [[lipīdi|lipīdu]] (parasti [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]]) [[molekula|molekulu]] slāņiem. Dubultslānis veidojas lipīdu molekulu īpatnību dēļ - tās ir stipri neviendabīgas (polāras), ar [[skābeklis|skābekli]] saturošām hidrofilām "galvām" un hidrofobām (ūdeni atgrūdošām) "astēm". Tādēļ ūdens vidē hidrofilās molekulu daļas vērstas uz āru un saskaras ar ūdeni (veido [[ūdeņraža saite]]s ar tā molekulām), bet hidrofobās daļas atrodas dubultslāņa vidū, vērstas viena pret otru, lai nesaskartos ar ūdeni.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Live Ammonia tepida.jpg
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|         binomial = Foraminifera
|        izplatība =
|       iedalījums =
'''Kārtas'''
* {{TaksoSaite|Allogromiida}}
* {{TaksoSaite|Carterinida}}
* {{TaksoSaite|Fusulinida}}
* {{TaksoSaite|Globigerinida}}
* {{TaksoSaite|Involutinida}}
* {{TaksoSaite|Lagenida}}
* {{TaksoSaite|Miliolida}}
* {{TaksoSaite|Robertinida}}
* {{TaksoSaite|Rotaliida}}
* {{TaksoSaite|Silicoloculinida}}
* {{TaksoSaite|Spirillinida}}
* {{TaksoSaite|Textulariida}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Foraminīferas''' (''Foraminifera'', ''Foramminiferida'') ir [[Vienšūņi|vienšūņu]] [[organisms|organismu]] grupa, kas dažādās [[Sistemātika|klasifikācijās]] variē no tipa līdz kārtai. Šīs grupas pārstāvji parasti ir [[Jūra|jūrā]] dzīvojoši [[sakņkāji]], kurus sedz daudzkameru (retāk vienkameras) [[čaula]]. Foraminīferas ir seni organismi un [[Fosilijas|fosilā]] veidā ir zināmi no [[Kembrijs|kembrija]] līdz mūsdienām. Ir aprakstītas vairāk par 30 000 izmirušo foraminīferu sugu un zināmas ap 10 000 recento foraminīferu sugu. Arī [[Latvija]]s [[Juras periods|juras]] un [[Kvartārs|kvartāra]] nogulumos ir sastopamas fosilās foraminīferas. Lielākā foraminīferu daļa ir [[bentoss|bentiskie]] organismi, bet ir arī [[Planktons|planktona]] formas, kas dzīvo ūdens augšējos slāņos. Šie organismi ir sastopami pat [[Marianas dziļvaga|Marianas dziļvagā]]<ref> Ilustrētā Zinātne. — 2005. gada decembra numurs, 20.lpp. </ref> (pasaules dziļākajā vietā), kur citiem dzīviem organismiem ir grūti eksistēt [[gaisma]]s nepietiekamības un augstā [[spiediens|spiediena]] dēļ.

sentences:
{{Citas nozīmes|ezeru veidu|krāterezers (nozīmju atdalīšana)|krāterezers}}
 — lielākais ezers [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] — ir krāterezers]]
'''Krāterezers''' ir [[ezers]], kas izveidojies ilgāku laiku neaktīva [[vulkāns|vulkāna]] [[krāteris|krāterī]] vai [[kaldera|kalderā]]. Daļa krāterezeru ir skābi, taču bieži krāterezeri ir ar parastu ūdens sastāvu. Ja vulkāns ir snaudošs vai daļēji aktīvs, krāterezeros vai to tiešā tuvumā novērojama arī ģeotermāla aktivitāte. Krāterezeri nereti ir ļoti dziļi.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|sinonīmi=Carex compacta <i>V.I.Krecz.</i>|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex otrubae.jpeg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex otrubae|autors=Podp.|suga_lv=Otruba grīslis|suga=Carex otrubae|attēls2=Carex otrubae plant (03).jpg}}'''Otruba grīslis''' ({{val|la|Carex otrubae}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa]]s rietumu, centrālajā un dienvidu daļā, kā arī ļoti reti [[Latvija|Latvijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
HF molekulu asociētā zigzagveida ķēde

Molekulas uzbūve un attālums starp atomiem
|       citi nosaukumi = ūdeņraža fluorīds
|      ķīmiskā formula = HF
|              molmasa = 20,01
|              blīvums = 0,922
|  kušanas temperatūra = -83,4 °C
| viršanas temperatūra = 19,54 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, "Zvaigzne", 1978, 281. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Fluorūdeņradis''' jeb '''ūdeņraža fluorīds''' (HF) ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku. Tas sāk vārīties jau pie 19,5 °C. Gaisā fluorūdeņradis stipri kūp. Ciets (sasalis) fluorūdeņradis ir ortorombiskas formas kristāli.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Komivojažieris
 | oriģinālnos = فروشنده
 |      attēls = The Salesman.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Asgars Farhadi]]
 |  producents =
 |   scenārijs = Asgars Farhadi
 |     aktieri =
* [[Šahabs Hoseini]]
* [[Tarane Alidusti]]
 |      mūzika = Satars Oraki
 |   operators = Hoseins Džafarians
 |     montāža =
 |     studija =
* ''Memento Films Production''
* ''Asghar Farhadi Production''
* ''Arte France Cinéma''
 | izplatītājs =
* ''Filmiran'' (Irāna)
* ''Memento Films Distribution'' (Francija)
 |    izdošana = {{Filmas datums|df=yes|2016|5|21|[[Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2016|8|31|Irāna|2016|11|9|Francija}}
 |      ilgums = 125 minūtes
 |      valsts =
* {{IRN}}
* {{FRA}}
 |      valoda = persiešu
 |     budžets = 16,1 miljardi [[Irānas tumans|tumani]] {{small|(Irāna)}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://alef.ir/vdcdox0ofyt0sx6.2a2y.html?432241|title=Latest Box Office|language=Persian|date=6 January 2017|access-date=11 February 2017|publisher=Alef}}</ref>
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Komivojažieris"''' ({{val|fa|فروشنده}}) ir 2016. gada Irānas [[drāma]]. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Asgars Farhadi]]. Galvenās lomas atveido [[Šahabs Hoseini]] un [[Tarane Alidusti]]. Filmas stāsts ir par precētu pāri, kas tēlo [[Arturs Millers|Artura Millera]] lugā ''[[Death of a Salesman]]''. Tajā pašā laikā viņi pārvācās uz jaunu mājokli, kur sievai uzbrūk nezināma persona. Vīrs cenšas noskaidrot vainīgo, kamēr sieva cīnās ar [[Posttraumatiskā stresa sindroms|posttraumatisko stresu]]. Filma filmēta 2015. gada sākumā [[Teherāna|Teherānā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Dzīpars''' ir šķeterēta, parasti arī krāsota [[vilna]]s [[dzija]], ko lieto ielokiem, [[adījumi]]em, izšuvumiem vai audumiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/dz%C4%ABpars|title=dzīpars {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-07-14}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/d/dzipars|title=Кас ir Dzīpars? {{!}} Terminu un Svešvārdu vārdnīca {{!}} Vardnica.lv|website=www.vardnica.lv|access-date=2022-07-14}}</ref> Dažādu tautu ticējumos apsiets sarkans dzīpara pavediens ticis uzskatīts par veiksmes un aizsardzības [[Talismans|talismanu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.la.lv/sarkanais-dzipars-veiksmei-un-aizsardzibai-ka-to-pareizi-apsiet|title=Sarkanais dzīpars veiksmei un aizsardzībai. Kā to pareizi apsiet?|website=LA.LV|access-date=2022-07-14|language=lv}}</ref> Arī citām krāsām un to kombinācijām mūsdienu ticējumos pievienota katrai sava nozīme.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/a/48630975|title=Dzīpars ap plaukstas locītavu – kā šis amulets darbojas?|last=Austruma|first=Aija|website=delfi.lv|access-date=2022-07-14|date=2017-04-06|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Bursi
|     vārds_orig = ''Karl Bursy''
|         attēls = Kārlis Bursi.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Litogrāfija pēc [[Eginks|Johana Lēberehta Eginka]] zīmējuma
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1791
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Blīdene]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1870
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, atmiņu autors
|        dzimums = V
|         vecāki = Ernsts Daniels Bursi, Magdalēna Šulca
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna fon Dīterihsa
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Plaukstas pamata locītava''' ({{val|la|articulatio radiocarpea}}) ir kustīgs [[augšdelma kauls|augšdelma kaula]] un [[plauksta]]s [[Kaulu savienojums|savienojums]]. Plaukstas locītava nav viena izteikta [[locītava]], bet to veido vairākas mazākas locītavas. Plaukstas pamatā ir 8 nelieli [[kauls|kauli]]. Tā ir elipsveida divasu locītava, kas ļauj plaukstu ne tikai atliek un saliekt, bet arī pavērst to gan [[īkšķis|īkšķa]], gan [[mazais pirksts|mazā pirksta]] virzienā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Bērzkalne
|     vārds_orig =
|         attēls = Anna Bērzkalne.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = "Āriņi", [[Vējavas pagasts]]<ref name="lrb">{{LRB|79.-80}}</ref>
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latviete]]
|   nodarbošanās = Folkloriste, pedagoģe
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Anna Bērzkalne''' (dzimusi {{dat|1891|1|15}}, mirusi {{dat|1956|3|1}}), pseidonīms — A. Vītole,<ref name="lrb" /> bija [[latvieši|latviešu]] [[folkloriste]], [[pedagoģe]]. [[Latviešu folkloras krātuve]]s dibinātāja. Dr. filoz. (1942).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Linda Marija Barosa
|         vārds_orig = ''Linda Maria Baros''
|             attēls = Linda Maria Baros.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1981
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 6
|           dz_vieta = {{vieta|Rumānija|Bukareste}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta = [[Parīze]]
|          pilsonība =
|            tautība = francūziete, rumāniete
|            dzimums = S
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejniece]], [[esejiste]], [[tulkotāja]]
| rakstīšanas valoda = franču valoda, rumāņu valoda
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''Bārdasnažu asmeņu nams'' (dzeja)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = Sorbonnā, [[Parīze]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes = Gijoms Apolinērs prēmija
|         mājaslapa = http://www.lindamariabaros.fr/
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dzintarskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–CH2–COOH
|molmasa=118,09
|blīvums=1564
|kušanas temperatūra=185 - 187 °C
|viršanas temperatūra=235 °C
}}
'''Dzintarskābe''' (butāndiskābe, etāndikarbonskābe, HOOC–CH2–CH2–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Dzintarskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''sukcinātiem''' ({{Val-la|succinum}} - [[dzintars]]). Dzintarskābe ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un [[etanols|spirtā]].

sentences: '''Nosacījuma refleksi''' ir [[pieredze]]s rezultātā iegūti [[reflekss|refleksi]], kas katram indivīdam var būt atšķirīgi, atšķirībā no [[beznosacījuma refleksi]]em. Nosacījuma refleksi neiedzimst, tie rodas kā reakcija uz kādu kairinātāju ([[smarža|smaržu]], [[garša|garšu]], [[skaņa|skaņu]], [[sāpes|sāpēm]]). Dzīves laikā noteikti nosacījuma refleksi var arī izzust. Pirmais nosacījuma refleksus aprakstīja krievu fiziologs un psihologs [[Ivans Pavlovs]], tāpēc tos mēdz saukt arī par '''Pavlova nosacījuma refleksiem'''.

sentences: '''Juglas mežs''' ir mežs [[Rīga|Rīgā]] starp [[Mežciems (Rīga)|Mežciemu]], [[Brekši]]em un [[Jugla (Rīga)|Juglu]], dienvidos robežojas ar [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagastu]]. Meža tuvumā atrodas vairākas ārstniecības iestādes, [[Rīgas Ezerkrastu vidusskola]], [[Biķeru kapi]] un [[Rīgas Sv. Katrīnas Biķeru baznīca]]. Cauri mežam tek [[Piķurga]].

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Olandes jūra
|attēls=Postvagen Stockholm Abo.jpg
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Baltijas jūra
 |latd = 60 |latm = 10 |lats =  |latNS = N
 |longd = 19 |longm = 10 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte = Relief Map of Baltic Sea.png
| okeāns  = Atlantijas okeāns
|platība=
|garums=
|platums=
|tilpums =
|Max_dziļums = 301
|Vid_dziļums =
|valstis={{FIN}}<br />{{SWE}}
|pilsētas=
}}
'''Olandes jūra''' ({{val|sv|Ålands hav}}, {{val|fi|Ahvenanmeri}}) ir nosaukums [[Baltijas jūra]]s akvatorijas daļai starp [[Botnijas līcis|Botnijas līci]] ([[Botnijas jūra|Botnijas jūru]]) ziemeļos un Baltijas jūras pamatdaļu dienvidos Austrumos to norobežo [[Olande]]s arhipelāgs, rietumos — [[Skandināvijas pussala]]s krasts.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.smhi.se/sgn0102/n0205/havsomr/havsomr_plansch.pdf |title=Swedish Meteorological and Hydrological Institute. The Baltic Sea, Kattegat and Skagerrak – sea areas and drainage basins |access-date={{dat|2015|01|10||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160303225024/http://www.smhi.se/sgn0102/n0205/havsomr/havsomr_plansch.pdf }}</ref>  Dziļākā vieta ir 301 m. Jūras šaurākā daļa diek dēvēta par [[Sēdrakvarkens|Dienvidu Kvarkenu]]. Olandes jūra ir viens no dzīvākajiem kuģu satiksmes ceļiem starp [[Zviedrija|Zviedriju]] un [[Somija|Somiju]]

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu matemātikā|jēdzienu ekonomikā|Procenti}}
'''Procents''' ({{val|la|pro centum}} — ‘uz simtu’), senāk arī '''nosimte,'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.tezaurs.lv/#/sv/nosimte |title= Nosimte |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2017. gada 9. septembrī}}</ref> ir [[skaitlis]], kas izsaka kāda daudzuma vai lieluma simto daļu. Procentu apzīmē ar [[procentu zīme|procentu zīmi]] %. Tas nozīmē, ka, piemēram, 45% būs 45 simtās daļas jeb 45/100, kā decimāldaļskaitlis tas ir 0,45.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Gotlībs fon Volfs
|     vārds_orig = Johann Gottlieb von Wolff
|         attēls = Johann Gottlieb von Wolff.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1756
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = Vite, [[Mālpils draudzes novads]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1817
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Jaunlaicene]], [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Johans Gotlībs fon Volfs''' ({{val-de|Johann Gottlieb von Wolff}}, 1756–1817) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] [[muižniecība|muižnieks]], [[Vidzemes guberņa]]s [[landrāts]] (no 1798).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Tarass Ševčenko
|         vārds_orig = ''Тарас Шевченко''
|             attēls = Taras Shevchenko selfportrait oil 1840.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Tarasa Ševčenko pašportrets (1840)
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1814
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 9
|           dz_vieta = Morincu ciems, [[Kijivas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Čerkasu apgabals]], {{UKR}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1861
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 10
|            m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Taras Shevchenko’s signature.gif
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, mākslinieks
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1840—1861
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = dzejoļu krājums "Kobzars" (''Кобзар'', 1840)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name = Kalifornijas Universitāte Sandjego
|native_name = ''{{nobold|University of California, San Diego}}''
|motto = "Lai top gaisma!" (''Fiat Lux'')
|image =
|caption =
|established = 1960. gadā kā Kalifornijas Universitātes (1868) daļa
|calendar       =
|type =Publiska
|endowment = [[US $]]1,18 miljardi (2016)
|staff =
|faculty =1215 (2014)
|chancellor =
|provost =
|students =35 816 (2016)
|undergrad =28 127 (2016)
|postgrad =7 689 (2016)
|location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sandjego}}
|coor = {{Coord|32|52|51.6|N|117|14|16.8|W|region:US_type:edu|display=title,inline|name=}}
|campus =866 ha
|former_names = Kalifornijas Universitāte Lahoijā (''University of California, La Jolla'')
|colors = <ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://ucpa.ucsd.edu/images/uploads/UCSanDiego-BrandGuidelines-2016-07-06-comp.pdf |title=UC San Diego Brand Guidelines |date=2016-07-06 |accessdate=2016-07-14 |archive-date=2016-08-07 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160807053600/http://ucpa.ucsd.edu/images/uploads/UCSanDiego-BrandGuidelines-2016-07-06-comp.pdf }}</ref><br>{{color box|#182B49}} {{color box|#C69214}}
|nickname = Tritoni
|mascot =
|athletics =
|nobel_laureates = 20<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://nobel.universityofcalifornia.edu/list.html|title=University of California Nobel Laureates|publisher=University of California|accessdate=2017|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130316124306/http://nobel.universityofcalifornia.edu/list.html|archivedate={{dat|2013|03|16||bez}}}}</ref>
|affiliations =
|free_label =
|free =
|website ={{url|https://www.ucsd.edu}}
|logo =[[File:UCSD logo.png|220px]]
}}

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Vecdaugava|Vecdaugava}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Vecdaugava
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Vecdaugavas stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Vecdaugavas pieturas punkta ēka 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1964
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 57| latm  = 3| lats  = 31.75194| latNS  = N
| longd =24 | longm = 6| longs = 24.99834| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Mangaļi (stacija)|Mangaļi]] (6 km)
 [[Ziemeļblāzma (stacija)|Ziemeļblāzma]] (3 km)
 [[Vecāķi (stacija)|Vecāķi]] (2 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Kalngale (stacija)|Kalngale]] (5 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 17
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lūsija debesīs
| operators =
| attēls = Lucy in the Sky poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Noa Houlijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Natālija Portmane]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Zezija Beitsa]]
* [[Dens Stīvenss]]
* [[Kolmans Domingo]]
* [[Elena Bērstina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Lucy in the Sky''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|9|11|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|21,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|325,950}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lūsija debesīs"''' ({{Val|en|Lucy in the Sky}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Noa Houlijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Natālija Portmane]], [[Džons Hemms]], [[Zezija Beitsa]], [[Dens Stīvenss]], [[Kolmans Domingo]] un [[Elena Bērstina]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Pamira-Alaja sistēma
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =37|lat_min = 50|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =68|lon_min = 50|lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 250
|platums                = 30—150
|platība                =
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               = [[Kurgontepa]], [[Keloba]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Tadžikijas depresija''' ir starpkalnu ieplaka [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], [[Tadžikistāna]]s teritorijā, daļa no [[Pamira-Alaja sistēma]]s. Izvietojusies starp [[Hisors|Hisora]] grēdu rietumos, [[Pamirs|Pamiru]] austrumos un [[Hindukušs|Hindukušu]] dienvidos. Raksturīgas zemas kalnu grēdas un plašas starpkalnu ielejas, ko klāj pustuksneši un [[stepe]]s.<ref>{{LPE|7|492|Pamira-Alaja sistēma}}</ref> Pa ieplaku tek [[Amudarja]]s satekupe [[Vahša]] un tās pietekas.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = British Indian Ocean Territory
|    pilnais_valsts_nosaukums = Britu Indijas Okeāna Teritorija
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of the Commissioner of the British Indian Ocean Territory.svg
|            karoga_nosaukums = Britu Indijas Okeāna Teritorijas karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_the_British_Indian_Ocean_Territory.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Britu Indijas Okeāna Teritorijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 90px
|                 valsts_moto = ''"In tutela nostra Limuria"''
|                valsts_himna = ''[[God Save the King]]''
|               kartes_attēls = British Indian Ocean Territory in United Kingdom.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Djego Garsija]]
| latd=7 | latm=18 | latNS=S | longd=72 | longm=24 | longEW=E <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
|             lielākā_pilsēta = [[Djego Garsija]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās karalistes]] aizjūras teritorija
|        valsts_galvas_tituls = [[Apvienotās Karalistes monarhs|Monarhs]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta = 1965
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|                 platība_km2 = 54400
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens = 99,89
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = 2 500
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 53,3
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[ASV dolārs]] (de facto)<br/>[[sterliņu mārciņa]] (de iure)
|                valūtas_kods =
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +6
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .io
|              tālsarunu_kods = 246
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 = IO
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Britu Indijas Okeāna Teritorija''' ({{val|en|British Indian Ocean Territory}}) ir [[Lielbritānija]]i piederoša [[Atkarīgo teritoriju uzskaitījums|atkarīga teritorija]], kas atrodas [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]]. Britu Indijas Okeāna Teritorijā ietilpst [[Čagosu arhipelāgs|Čagosu arhipelāga]] [[atols|koraļļu atoli]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Šindlera saraksts"
| attēls                   = Schindler's List movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Schindler's List''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Liams Nīsons]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Karolīna Gūdala]]
* [[Džonatans Sagals]]
* [[Embeta Deivica]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Amblin Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1993|11|30|Vašingtona}}
| ilgums                   = 195 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
| budžets                  = {{ASV dolārs|22 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=schindlerslist.htm |title=Schindler's List |author= |date= |work= |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate=}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|321 miljons}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šindlera saraksts"''' ({{val|en|Schindler's List}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filma, kuras režisors ir [[Stīvens Spīlbergs]]. Filmas sižets veidots pēc austrāliešu rakstnieka [[Tomass Kenīlijs|Tomasa Kenīlija]] romāna ''[[Schindler's Ark]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = Syngnathus typhle 1293.JPG
|   att_nosaukums = [[Gardeguna adatzivs]] (''Syngnathus typhle'')
|          valsts = Animalia
|       valsts_lv = Dzīvnieki
|            tips = Chordata
|         tips_lv = Hordaiņi
|           klase = Actinopteri
|        klase_lv = Starspures
|        divīzija = Acanthopterygii
|     divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|   apakšdivīzija = Percomorphaceae
|apakšdivīzija_lv = Asarveidīgo apakšdivīzija
|          sērija = Syngnatharia
|       sērija_lv = Adatzivjveidīgo sērija
|           kārta = Syngnathiformes
|        kārta_lv = Adatzivjveidīgās
|        binomial = Syngnathiformes
|     kategorijas = nē
|        sinonīmi =
''Syngnathoidei''
|      iedalījums =
*[[Adatzivju apakškārta]] (''Syngnathoidei'')
*[[Jūrasbabru apakškārta]] (''Mulloidei'')
*[[Lidojošo jūrasgaiļu apakškārta]] (''Dactylopteroidei'')
*[[Pūķīšu apakškārta]] (''Callionymoidei'')
}}

sentences: '''Rīga T 689''' ir viens no labākajiem padomju [[radiouztvērējs|radiouztvērējiem]] pirmajos pēckara gados.<ref>[http://www.radiopagajiba.lv/RRR/689_912/riga689.htm Rīga T 689] {{ru ikona}}</ref> Uztvērējam ir [[elektronoptiskais indikators|optiskais indikators]], liels [[skaļrunis]], četrpozīciju toņa regulators, bez manuālā ir arī automātiskais skaļuma regulators. Ja nav iesprausta [[antena]]s [[kontaktdakša]], tad uztvērējs izmanto elektrotīklu kā antenu. Uz priekšējā paneļa ir skaļuma kontrole, tīkla slēdzis, un toņu kontrole pa kreisi, kā arī selektoru un diapazonu slēdzis pa labi.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Pilnīgas analīzes sistēma''' ({{val|en|Total Analysis System}}, ''TAS'') [[ķīmija|ķīmijā]] ir jebkura ierīce, kas automatizē un ietver visus parauga ķīmiskai analīzei nepieciešamos posmus, tai skaitā paraugu ņemšanu, transportēšanu, filtrēšanu, atšķaidīšanu, ķīmiskās reakcijas, atdalīšanu un noteikšanu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Andris Buiķis
| attēls              = 12.Saeimas deputātu svinīgais solījums (15531186787).jpg
| att_izm             = 275px
| apraksts            = Andris Buiķis 2014. gadā
| amats2 = [[12. Saeima]]s deputāts
| term_sākums2 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2018|11|6|N|bez}}
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| prezidents2 =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers2 =
* [[Māris Kučinskis]]
* [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| amats3 = [[11. Saeima]]s deputāts
| term_sākums3 = {{dat|2011|10|17|N|bez}}
| term_beigas3 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| prezidents3 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers3 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| amats4 = [[10. Saeima]]s deputāts
| term_sākums4 = {{dat|2010|11|2|N|bez}}
| term_beigas4 = {{dat|2011|10|16|N|bez}}
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| prezidents4 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers4 = [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis4 =
| pēctecis4 =
| dzim_dati           = {{dat|1939|3|15}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Latvija|Valka}}
| dzīves_vieta        = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2022|10|6|1939|3|15}}
| mir_vieta           =
| partija             = [[PSKP]] (1972—1989)
[[Jaunais laiks]] (līdz 2011)
[[Vienotība]] (2011—2014)
[[VL-TB/LNNK|Nacionālā apvienība]] (2014—2022)
| dzīvesb             = Margarita Buiķe
| alma_mater          = [[Latvijas Valsts universitāte]]
| profesija           = [[matemātika|matemātiķis]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Andris Alberts Buiķis''' (dzimis {{dat|1939|3|15}} [[Valka|Valkā]], miris {{dat|2022|10|6}}) bija [[Latvija]]s [[matemātika|matemātiķis]] un [[politiķis]]. Bijis vairāku [[Saeima]]s sasaukumu deputāts, pārstāvēja [[VL-TB/LNNK|Nacionālo apvienību]] (iepriekš bijis partiju "[[Jaunais laiks]]" un "[[Vienotība]]" biedrs). [[Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis]] (no 1997).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ksavers Marnics
|     vārds_orig = ''Xaver Marnitz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Rubene]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmieras novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Harijs Marnics]], [[Meinhards Marnics]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = No krasta atkāpusies Daugava Mangaļsalā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Calea zacatechichi.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Asteru dzimta
|            ģints = Calea
|         ģints_lv =
|             suga = C. ternifolia
|          suga_lv =
|         binomial = Calea ternifolia
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
|-
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
|-
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
|-
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
|-
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
|-
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
|-
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
|-
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
|-
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
|-
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
|-
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
|-
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
|-
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
|-
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
|-
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
|-
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
|-
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
|-
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
|-
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
|-
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
|-
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
|-
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
|-
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
|-
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
|-
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
|-
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
|-
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
|-
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
|-
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
|-
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
|-
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
|-
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
|-
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
|-
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
|-
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
|-
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
|-
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
|-
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
|-
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
|-
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
|-
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
|-
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
|-
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
|-
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
|-
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
|-
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
|-
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
|-
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
|-
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
|-
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
|-
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Citas nozīmes|lidaparātu|Pūķis (nozīmju atdalīšana)|Pūķis}}
s pilsētā [[Berkeley|Berklijā]]]]

sentences:
.]]
'''Nerūsošais tērauds'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=Ner%C5%ABso%C5%A1ais%20t%C4%93rauds&list=&lang=LV&h=yes|title=Nerūsošais tērauds|publisher=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|accessdate={{dat|2013|3|17||bez}}}}</ref> ir [[tērauds]], kas ir [[korozija|korozijizturīgs]] dažādās vidēs, piemēram, gaisā, [[ūdens|ūdenī]], kā arī dažādās agresīvās vidēs. To iegūst, [[sakausējums|sakausējot]] [[dzelzs|dzelzi]] ar dažādiem metāliem.

sentences:
{{Infobox Komēta
| name =Čurjumova—Gerasimenko komēta
| image =
| caption =''[[Rosetta]]'' navigācijas kameras iegūtais komētas kodola attēls no 28,6 km attāluma
| atklājējs =K.Čurjumovs un S.Gerasimenko
| atklāšanas datums ={{Dat|1969|10|23|N}}
| citi nosaukumi =1982 VIII, 1982f, 1989 VI, 1988i, 1969 R1, 1969 IV, 1969h, 1975 P1, 1976 VII, 1975i
| epoha = {{Dat|2013|5|13|N}}
| afēlijs = 5,6849 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihēlijs = 1,2429 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| lielā pusass =3,4639 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semiminor =
| orbital_circ =
| ekscentricitāte =0,6412
| periods = 6,45 [[Jūlija gads|a]] <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=67P JPL Small-Body Database Browser 67P/Churyumov-Gerasimenko]</ref>
| avg_speed =
| max_speed =
| min_speed =
| inklinācija = 7,0440°
| pēdējais_p ={{dat|2009|2|28|N}}
| nākošais_p = {{dat|2015|8|13|N}}<ref>[http://www.aerith.net/comet/catalog/0067P/index.html 67P/Churyumov-Gerasimenko]</ref>
}}
'''Čurjumova—Gerasimenko komēta''' (oficiālais apzīmējums '''''67P/Churyumov–Gerasimenko''''') ir [[periodiskā komēta]] ar apriņķošanas periodu 6,45 gadi. Nākamreiz tā [[Saule]]i vistuvāk pietuvosies  2015. gada 13. augustā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Jakhals.jpg
| att_nosaukums =Melnmuguras šakāļa tēviņa ziemas apspalvojums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| suga =Canis mesomelas
| suga_lv =Melnmuguras šakālis
| binomial =Canis mesomelas <small>([[Schreber]], 1775)</small>
| izplatība =

}}
'''Melnmuguras šakālis''' (''Canis mesomelas'') ir [[suņu dzimta]]s (''Canidae'') [[suņi|suņu ģints]] (''Canis'') [[plēsējs]]. Tas apdzīvo divas [[Āfrika]]s teritorijas, kas viena no otras atrodas apmēram 900 [[Kilometrs|km]] attālumā. Viena no teritorijām aptver Āfrikas pašus dienvidus, tādas valstīs kā [[Dienvidāfrika]], [[Namībija]], [[Botsvāna]] un [[Zimbabve]]. Otra teritorija atrodas [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] krastā, ietverot valstis: [[Kenija|Keniju]], [[Somālija|Somāliju]] un [[Etiopija|Etiopiju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/3755 |title=Canis mesomelas (Black-backed Jackal, Chacal À Chabraque, Silver-backed Jackal)<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|02|20||bez}} |archive-date={{dat|2009|02|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20090217132319/http://www.iucnredlist.org/details/3755 }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ralfs Voldo Emersons
|     vārds_orig = ''Ralph Waldo Emerson''
|         attēls = Ralph Waldo Emerson ca1857 retouched.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ralfs Voldo Emersons ap 1857. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1803
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Bostona]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1882
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 27
|        m_vieta = Konkorde
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība = [[amerikāņu nācija|amerikānis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
}}
'''Ralfs Voldo Emersons''' ({{val|en|Ralph Waldo Emerson}}; dzimis {{dat|1803|5|25}}, miris {{dat|1882|4|27}}) bija amerikāņu esejists, dzejnieks, lektors un [[transcendentālisms|transcendentālisma]] filozofijas pamatlicējs.

sentences: '''Apzināta radīšana''' ({{val-en|intelligent design}}) ir pieņēmums, ka [[Visums|Visumā]] noteiktas īpatnības un [[dzīvība|dzīvās būtnes]] ir vislabāk izskaidrojamas [[Spriešana|apzināta]] cēloņa dēļ, nevis ar netiešu procesu, piemēram, ar [[dabiskā izlase|dabiskās atlases]] teorijas palīdzību.<ref name="DIposition">{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.discovery.org/csc/topQuestions.php#questionsAboutIntelligentDesign |title=Top Questions-1.What is the theory of intelligent design? |publisher=Discovery Institute |accessdate=2007-05-13}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.ideacenter.org/stuff/contentmgr/files/393410a2d36e9b96329c2faff7e2a4df/miscdocs/intelligentdesigntheoryinanutshell.pdf |title=Primer: Intelligent Design Theory in a Nutshell |website=http://www.ideacenter.org/ |publisher=Intelligent Design and Evolution Awareness Center |year=2004 | accessdate = 2007-05-13 |format=PDF}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.intelligentdesignnetwork.org/ | title = Intelligent Design |publisher=Intelligent Design network |year=2007 |accessdate=2007-05-13}}</ref> Cilvēki, kur tic apzinātai radīšanai, uzskata, ka pasauli ir veidojuši "gudrāki" spēki. Šo veidotāju tā arī dažreiz dēvē - par Radītāju, kuru parasti asociē ar [[Dievs|Dievu]]. Apzinātā radīšana cenšas izskaidrot [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]] daudzveidību, kas ir ap mums; tā ir pretrunā [[evolūcijas teorija]]i, kuru izveidoja [[Čārlzs Darvins]]. Vairums zinātnieku nepiekrīt apzinātās radīšanas teorijai, jo neredz iemeslus tai ticēt.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = Itāļi
(''italiani'')
| pārstāvji =

[[Galileo Galilejs]]	[[Mikelandželo]]	[[Leonardo da Vinči]]	[[Alesandro Volta]]

[[Guljelmo Markoni]]	[[Marija Montesori]]	[[Marija Gaetana Agnesi]]	[[Džordāno Bruno]]

| population = aptuveni '''120—140 miljoni'''
2,11% no visiem pasaules iedzīvotājiem
| region1 = {{flagicon|Italy}} [[Itālija]]
| pop1 = 56 miljoni
| ref1 =
| region2 = {{flagicon|Brazil}} [[Brazīlija]]
| pop2 = 25 miljoni
| ref2 =
| region3 = {{flagicon|Argentina}} [[Argentīna]]
| pop3 = 20 miljoni
| ref3 =
| region4 = {{flagicon|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pop4 = 17,8 miljoni
| ref4 =
| region5 = {{flagicon|France}} [[Francija]]
| pop5 = 1,5 miljoni
| ref5 =
| region6 = {{flagicon|Uruguay}} [[Urugvaja]]
| pop6 = 1,5 miljoni
| ref6 =
| region7 = {{flagicon|Canada}} [[Kanāda]]
| pop7 = 1 445 335
| ref7 =
| region8 = {{flagicon|Australia}} [[Austrālija]]
| pop8 = 852 418
| ref8 =
| region9 = {{flagicon|Switzerland}} [[Šveice]]
| pop9 = 750 000
| ref9 =
| region10 = {{flagicon|Venezuela}} [[Venecuēla]]
| pop10 = 700 000
| ref10 =
| region11 = {{flagicon|Germany}} [[Vācija]]
| pop11 = 611 000
| ref11 =
| region12 = {{flagicon|Chile}} [[Čīle]]
| pop12 = 600 000
| ref12 =
| region13 = {{flagicon|Belgium}} [[Beļģija]]
| pop13 = 171 918
| ref13 =
| region14 = {{flagicon|United Kingdom}} [[Apvienotā Karaliste]]
| pop14 = 133 000
| ref14 =
| region15 = {{flagicon|Costa Rica}} [[Kostarika]]
| pop15 = 122 500
| ref15 =
| region16 =
| pop16 =
| ref16 =
| region17 = {{flagicon|Paraguay}} [[Paragvaja]]
| pop17 = 100 000
| ref17 =
| region18 = {{flagicon|Spain}} [[Spānija]]
| pop18 = 95 337
| ref18 =
| region19 = {{flagicon|South Africa}} [[Dienvidāfrikas Republika|Dienvidāfrika]]
| pop19 = 35 000
| ref19 =
| region20 = {{flagicon|Cuba}} [[Kuba]]
| pop20 = 33 245
| ref20 =
| region21 = {{flagicon|San Marino}} [[Sanmarīno]]
| pop21 = 28,000|ref21
| region22 = {{flagicon|Luxembourg}} [[Luksemburga]]
| pop22 = 20 000
| ref22 =
| region23 = {{flagicon|Croatia}} [[Horvātija]]
| pop23 = 19 636
| ref23 =
| languages = [[itāļu valoda|itāļu]]
| religions = galvenokārt [[Romas Katoļu Baznīca|Romas katoļi]]
| related = [[spāņi]], [[portugāļi]], [[franči]], [[rumāņi]], [[korsikāņi]]
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Jaucējprogramma''' ir [[vispasaules tīmeklis|vispasaules tīmekļa]] [[datorprogramma]], kas vienā integrētā rīkā apvieno datus un funkcionalitāti no vairāk nekā viena avota, piemēram, kartogrāfisku informāciju apvienojot ar ziņām, tūrisma informāciju vai [[statistika]]s datiem. Ar jaucējprogrammu palīdzību tiek radīts jauns [[tīmekļa pakalpojums]], ko šādā formā nepiedāvāja neviens no izmantotajiem avotiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sinoptiķis
| operators =
| attēls = Weather man.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, drāma
| režisors = [[Gors Verbinskis]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Maikls Rispoli]]
* [[Gils Belouss]]
* [[Nikolass Holts]]
| mūzika = [[Hanss Cimmers]]
| oriģinālnos = ''The Weather Man''
| studija = ''Escape Artists''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|10|20}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1433961985/|title=The Weather Man |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sinoptiķis"''' ({{Val|en|The Weather Man}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Gors Verbinskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Maikls Keins]], [[Houpa Deivisa]], [[Maikls Rispoli]], [[Gils Belouss]] un [[Nikolass Holts]].

sentences: '''Apertūra''' ({{val-la|apertus}} — ‘atvērts, atklāts, vaļējs’) ir termins [[fizika|fizikā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mateo Riči
|     vārds_orig = ''Matteo Ricci''
|         attēls = Ricciportrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Mateo Riči 1610. gada ķīniešu portretā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1552
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Mačerata]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1610
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Pekina]], [[Minu impērija]] (tagad {{CHN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[itālis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Makrofīti''' jeb augstākie ūdensaugi ir vaskulārie augi, [[sporaugi]], [[Makroskopiskas aļģes|makroskopiskās aļģes]] un ūdens [[sūnaugi]], kas pilnīgi vai daļēji piemērojušies dzīvei ūdenī un saskatāmi ar neapbruņotu aci.<ref name=grīnberga>Grīnberga, L. 2011. ''Vides faktoru ietekme uz makrofītu sugu sastāvu un sastopamību Latvijas vidēji lielās upēs. Promocijas darbs.'' Rīga, Latvijas Universitāte, 87 lpp.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida vara(II) oksīds

__ [[varš|Cu]]2+      __ [[skābeklis|O]]2-
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1317-38-0
|      ķīmiskā formula = CuO
|              molmasa = 79,5454
|              blīvums = 6315
|  kušanas temperatūra = 1326 °C
| viršanas temperatūra = 1026 °C (sāk sadalīties)
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Vara(II) oksīds''' (CuO) ir divvērtīgā [[varš|vara]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]], kurš pieder pie bāziskajiem [[oksīds|oksīdiem]]. Vara(II) oksīda kristālā varš un skābeklis ir attiecībā 1:1 (uz vienu vara atomu ir viens skābekļa atoms). Vara(II) oksīds ir pulverveida viela melnā krāsā.

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Dmitrija Lapteva šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      = <!-- nosaukums latviski -->
  | citvaloda         = ru
  | citvaloriģin      = Пролив Дмитрия Лаптева
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{RUS}}
| vieta2       = [[Sahas Republika]]
| vieta3       =
| vietaskarte  = Jakutija#Krievija#Arktika
| reljefa_karte= jā
| paraksta_izvietojums =
| ietilpst     =
| savieno      = [[Austrumsibīrijas jūra]]
| savieno1     = [[Laptevu jūra]]
| atdala       = [[Lielā Ļahova sala]]
| atdala1      = [[Āzija]]
| plat_d=72| plat_m=58| plat_s=33| plat_NS=N
| gar_d=142| gar_m=22| gar_s= 58| gar_EW=E
| platība      = <!-- tikai skatli; km² -->
| garums       = 115
| platums      = 50—61
| Vid_dziļums  = 11—16
| Max_dziļums  =
| tilpums      = <!-- tikai skatli; kubikkilometros -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        =
| pilsētas     = [[Miskigiļaha]], [[Misšalaurova]]
}}
'''Dmitrija Lapteva šaurums''' ({{val|ru|Пролив Дмитрия Лаптева}}, {{val|sah|Миитэрэй Лаптев силбэһиитэ}}) ir [[jūras šaurums]] [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]] [[Krievija|Krievijā]]. Tas atdala [[Jaunsibīrijas salas|Jaunsibīrijas salu]] arhipelāga [[Lielā Ļahova sala|Lielo Ļahova salu]] ziemeļos no [[Āzija]]s kontinenta piekrastes dienvidos un savieno [[Laptevu jūra|Laptevu jūru]] rietumos un [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūru]] austrumos. Šaurums ir ap {{nobr|115 km}} garš un šaurākajā vietā {{nobr|51 km}} plats, kuģojams, bet lielāko gada daļu klāts ar ledu.<ref>[http://bse.sci-lib.com/article068746.html Определение "Лаптева Дмитрия пролив" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
'''Integrētā mārketinga komunikācija''' (''IMK'') ir koncepcija, saskaņā ar kuru uzņēmums koordinē un integrē dažādos komunikācijas kanālus, lai sniegtu skaidru un neatvairāmu ziņu par [[Uzņēmums|uzņēmumu]] un tā [[Produkts|produktiem]].<ref>Котлер Ф. Маркетинг менеджмент. The millenium edition. Санkт- Петербург: Питер, 2000. 563 c.</ref> Lai veidotu efektīvu komunikāciju starp uzņēmumu un patērētāju un sasniegtu uzņēmuma izvirzītos mērķus, mūsdienu [[mārketings]] piedāvā integrēt [[mārketinga komunikācijas]] jeb izmantot integrētās mārketinga komunikācijas, kuras pielietojot uzņēmums iegūst efektīvāku komunikācijas līdzekli — rezultāts un atdeve ir ievērojami augstāka, jo kompleksa pieeja jautājumu risināšanā ir efektīvāka.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Ogleklis]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Sērs]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=

Diacetilmorfīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = diacetilmorfīns,
diamorfīns,
morfīna diacetāts
|           CAS numurs = 561-27-3
|ķīmiskā formula=C21H23NO5
|molmasa=369,41
|blīvums=1350<ref>[http://www.chemnet.com/cas/en/561-27-3/O,O%27-diacetylmorphine-%5B561-27-3%5D.html O,O'-diacetylmorphine] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110615014845/http://www.chemnet.com/cas/en/561-27-3/O,O%27-diacetylmorphine-%5B561-27-3%5D.html |date={{dat|2011|06|15||bez}} }} {{en ikona}}</ref>
|kušanas temperatūra=173 °C<ref name=temp>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.economypoint.org/h/heroin.html |title= Heroin |accessdate= {{dat|2011|3|8}} |publisher= economypoint.org |archiveurl= https://web.archive.org/web/20110516022638/http://www.economypoint.org/h/heroin.html |archivedate= {{dat|2011|05|16||bez}} }} {{en ikona}}</ref>
|viršanas temperatūra=273 °C pie 1600 Pa<ref name=temp />
|šķīdība ūdenī = 0,058 g uz 100 ml<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 800. lpp. {{ru ikona}}</ref>
}}

sentences: '''26. augusts''' ir gada 238. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (239. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 127 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Atlas roslin pl Bodziszek drobny 1773 7072.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium pusillum
| suga_lv = Sīkā gandrene
| binomial = Geranium pusillum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Sīkā gandrene''' (''Geranium pusillum'') ir augu suga [[Gandrenes|gandreņu ģintī]]. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Āzija|Āzijā]] un [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un grupas aug tīrumos, dārzos, nezālienēs un ceļmalās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-pusillum-l/|title=sīkā gandrene - Geranium pusillum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-12}}</ref>

sentences:
'''Kopējais pieprasījums''' ir preču un pakalpojumu apjoms (nacionālās ražošanas reālais apjoms), kuru mājsaimniecības, uzņēmumi, valdība un ārzemnieki ir gatavi pirkt pie jebkura iespējamā cenu līmeņa.
Koppieprasījums dažkārt tiek raksturots kā modelis, kas atklāj cēloņsakarību starp nacionālās ražošanas un pakalpojumu apjomu un cenu vidēji svērto līmeni: jo zemākas ir cenas, jo lielāks koppieprasījums, t. i., tā preču masa, kas tiek tautsaimniecībā pieprasīta un arī saražota.<ref>Libermanis G. Makroekonomika.- Rīga, Kamene, 2006.g.,186.lpp</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|diennakts daļu|Rītausma (nozīmju atdalīšana)|Rītausma}}
s ostas]]
'''Rītausma''' jeb '''ausma''' ir [[diennakts]] daļa pirms [[saullēkts|sauleslēkta]] un pēc [[nakts]] tumsas. Šajā laikā [[debesis]] kļūst gaišas, jo [[Saules gaisma]] tajās izkliedējas agrāk, vēl pirms uzlec [[Saule]]. Astronomiskā rītausma sākas ar brīdi, kad Saules disks sasniedz 18° lielu leņķi zem novērotāja [[horizonts|horizonta]].

sentences:
'''Bēnudārzs''' jeb '''pirmsskolas izglītības iestāde''' kalpo [[Bērns|bērniem]] kā pāreja starp mājas izglītības un oficiālās izglītības iegūšanu. Otra bērnudārza definīcija paskaidro, ka tā ir izglītības iestāde, kas sagatavo bērnus nākamajam līmenim - pamatizglītības apguvei pamatskolā.
Bērniem rotaļu veidā māca pamatprasmes un zināšanas, kā arī reizēm pasniedz parastas nodarbības.

sentences:
{{Valodu saimes infokaste
  |name=Līdzenumu algonkini
  |altname=Līdzenumu algonkini
  |region= [[Lielie līdzenumi]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ziemeļos un [[Kanāda|Kanādas]] dienvidos
  |familycolor=Algiku
  |fam1=[[Algiku valodas]]
  |fam2=[[Algonkinu valodas]]
  |child1=[[Siksiku valoda]]
  |child2=[[Šeijenu valoda]]
  |child3=[[Arapahoanu valodas]]
}}
'''Līdzenumu algonkinu valodas''' ir valodu grupa, kas veido vienu no trim [[algonkinu valodas|algonkinu valodu]] saimes atzariem. Šīs valodas savstarpēji nav ciešāk radnieciskas par citām saimes valodām. Iedalījums vienā atzarā ir ģeogrāfisks, saistīts ar šo valodu lietotāju savstarpējo ģeogrāfisko tuvumu.

sentences: '''Rīgas apģērbs''' bija šūšanas izstrādājumu ražošanas apvienība [[Latvija]]s teritorijā, kas specializējās uz pieaugušo un bērnu [[Apģērbs|apģērbu]] ražošanu. Apvienība tika dibināta 1963. gadā, apvienojot Rīgas [[šūšanas fabrika "Rosme"|šūšanas fabrikas "Rosme"]], "Sadarbība", "Avangards", "Brīvība", kā arī Liepājas fabriku "Sprīdītis", Jēkabpils šūšanas fabriku. Atsevišķi apvienības cehi atradās [[Pļaviņas|Pļaviņās]], [[Baldone|Baldonē]], [[Ventspils|Ventspilī]], [[Talsi|Talsos]], [[Jaunjelgava|Jaunjelgavā]] un [[Viesīte|Viesītē]]<ref>{{LPE|8}}</ref>. "Rīgas apģērbs" specializējās sieviešu un bērnu [[kleita|kleitu]], vīriešu un bērnu [[Krekls|virskreklu]], mazu bērnu un jaundzimušo [[veļa]]s un sieviešu [[galantērija]]s izstrādājumu ražošanā. 1965. gadā apvienībai tika pievienots PSRS Sakaru ministrijas Rīgas ražošanas kombināts, bet 1966. gadā [[Liepājas tekstilrūpniecības kombināts]]. 1978. gadā "Rīgas apģērbs" tika apbalvots ar [[Darba Sarkanā Karoga ordenis|Darba Sarkanā Karoga ordeni]]. "Rīgas apģērba" ilggadīgais vadītājs bija apvienības ģenerāldirektors F.Rumme, kas vadīja apvienību no 1963. līdz 1979. gadam. "Rīgas apģērba" ražotnes tika paplašinātas un rekonstruētas. Tā 1986. gadā tika saražots 970 tūkst. kleitu, 2,9 mlj. vīriešu un bērnu virskreklu, 317 tūkst. sieviešu blūžu, 4,9 mlj. sieviešu galantēriju, 5,4 mlj. zīdaiņu veļas komplektu u.c. Saražotā produkcija sasniedza 83,6 mlj. rubļu (mazumtirdzniecības cenās). Produkcija tika eksportēta uz pārējām [[PSRS]] republikām, kā arī uz [[Polija|Poliju]], [[Kuba|Kubu]], [[Afganistāna|Afganistānu]], [[Zambija|Zambiju]], [[Tanzānija|Tanzāniju]], [[Mongolija|Mongoliju]] un citām valstīm. Rīgā atradās firmas veikals "Lotoss". Apvienībai bija sava [[profesionāli tehniskā skola]]. Apvienības darbinieku rīcībā bija 4 [[Bērnudārzs|bērnudārzi]] un [[pionieru nometne]]. Neilgi pēc valsts neatkarības pasludināšanas 1991. gada 28. decembrī ražošanas apvienība "Rīgas apģērbs" tika likvidēta, un uz tās pamata tika dibinātas vairākas akciju sabiedrības: "Arno", "Vēlme", "Rīgas apģērbs", "Rosme". Pašlaik no tām pastāv tikai uzņēmums "Rosme", kas specializējas sieviešu apakšveļā, bet pandēmijas laikā sāk sejas masku ražošanu.

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Timoras jūra
|attēls=
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Indijas okeāns
 |latd = 10 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 127 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = left
 |alt_karte    = Indian Ocean laea relief location map.jpg
| okeāns       = Indijas okeāns
|platība       = 610 000
|garums        = 480
|platums=
|Max_dziļums   = 3310
|Vid_dziļums   = 406
|valstis       = {{AUS}}
{{TLS}}
{{IDN}}
|pilsētas      = [[Dārvina]]
}}
'''Timoras jūra''' ({{val|id|Laut Timor}} — ‘Austrumu jūra’, {{val|en|Timor Sea}}, {{val-tet|Tasi Mane}}) ir [[malas jūra]] [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] austrumu daļā starp [[Austrālija|Austrāliju]] un [[Āzija]]i piederošajām [[Mazās Zunda salas|Mazajām Zunda salām]].

sentences: ir viens no dižākajiem matemātiķiem vēsturē]]'''Matemātiķis''' ir [[persona]], kurai [[Matemātika|matemātikā]] ir plašas zināšanas, un kura tās izmanto savā darbā, parasti risinot dažādas matemātiskas problēmas. Matemātiķi savā darbā izmanto skaitļus, datus, matemātiskos modeļus un rēķināšanu. Matemātiķi veicina arī tālāku matemātikas attīstību.

sentences: '''Galvanometrs''' ir ierīce, ar kuru [[Mērīšana|mēra]] vāju [[Līdzstrāva|līdzstrāvu]] un nosaka tās virzienu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://illustrationprize.com/lv/86-difference-between-galvanometer-amp-ammeter.html|title=Viss par elektrību un elektroniku|website=illustrationprize.com|access-date=30.03.2021}}</ref> [[Skala]] var būt graduēta gan [[Strāvas stiprums|strāvas stipruma]], gan [[Spriegums|sprieguma]], gan citu [[Fizikāls lielums|fizikālu lielumu]] [[Mērvienība|mērvienībās]], iedaļu var arī nebūt, ja nosakāma tikai [[līdzstrāva]]s esamība un virziens, tad to sauc par '''galvanoskopu'''.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Nepietiekams uzturs
| image           = Orange ribbon.svg
| image_size      = 170
| alt             =
| caption         = Oranža lente simbolizē nepietiekama uztura problēmas
| specialitāte    = [[endokrinoloģija]], [[intensīvās aprūpes medicīna]]
| simptomi        = [[svara zudums]], [[kaheksija]], samazināta [[muskuļi|muskuļu]] un zemādas [[audi|audu]] masa, [[tūska]]s, pietūkušas [[lūpas]] un [[smaganas]], muskuļu sāpes un [[krampis|krampji]]
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          = nepietiekama [[uzturvielas|uzturvielu]] uzņemšana, [[pārtikas trūkums]], [[ēstgriba]]s zudums
| riski           = nevar [[zīdīšana|barot ar krūti]], [[gastroenterīts]]
| diagnoze        = <!--- veids, kā nosaka saslimšanu ar konkrētu slimību --->
| DiseasesDB      =
| ICD10           = E40-E46
| ICD9            = 269, 269.8
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     = 000404
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = <!--- norāde uz Populāro medicīnas enciklopēdiju, jānorāda saites beigas http://www.neslimo.lv/pme/?name={{PME}} --->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Sināns
|     vārds_orig = {{ubl|{{ara|آسنان}}|''Sinan''}}
|         attēls = Mimar Sinan, architecte de Soliman le Magnifique.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1489
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Aģirna]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{vieta|Turcija|Kajseri ils}})
|         m_gads = 1588
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Konstantinopole]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{vieta|Turcija|Stambula}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Osmaņu impērija]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[arhitekts]], [[inženieris]]
|  darbības_gadi = 1538—1588
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Mimar Sinan signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Vieglatlētika''' ir [[sporta veids]], kurā apvienotas vairākas [[skriešana]]s, [[lēkšana]]s, [[soļošana]]s un [[mešana]]s disciplīnas. Tā bieži tiek dēvēta par "sporta karalieni".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://sports.tvnet.lv/6495143/janis-lusis-vieglatletika-ir-japopularize-ta-tomer-ir-sporta-karaliene|title=Jānis Lūsis: Vieglatlētika ir jāpopularizē - tā tomēr ir sporta karaliene|last=Ozoliņš|first=Raimonds}}</ref> Sporta veidu pārrauga [[Starptautiskā Vieglatlētikas federācija]] (''World Athletics'').

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Berils
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts
|ŠtruncaID=8/E.12-10
|ķīm_formula=Be3Al2(<nowiki>SiO</nowiki>3)6
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zaļa, zila, dzeltena, balta, sārta utt.
|svītra=Balta
|habituss=Stabveida, sešstūraini kristāli
|skaldnība=Vidēji izteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7,5—8
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,568—1,602 nε = 1,564—1,595
|pleohroisms=
|blīvums=2,63—2,92
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Džonijs Grīnvuds
| Attēls = SmileRoundhse300522 (47 of 63) (52112497131).jpg
| Att_izm = 220px
| Apraksts = Džonijs Grīnvuds 2022. gadā
| Fons = solists
| Dz_vārds = Džonatans Ričards Gajs Grīnvuds
| Dzimis = {{Dat|1971|11|5}}
| Vieta_dz = {{vieta|Anglija|Oksforda}}
| Instrumenti = [[ģitāra]], [[taustiņinstrumenti]], [[marteno viļņi]]
| Žanrs = [[alternatīvais roks]], [[elektroniskā mūzika]], [[eksperimentālais roks]]
| Gadi = kopš 1985. gada
| Dzimums = V
}}
'''Džonatans Ričards Gajs Grīnvuds''' ({{Val|en|Jonathan Richard Guy Greenwood}}; dzimis {{Dat|1971|11|5}}) ir [[Angļi|angļu]] [[mūziķis]]. Grīnvuds ir rokgrupas ''[[Radiohead]]'' galvenais ģitārists un taustiņinstrumentālists. Vairāki žurnāli, tostarp ''[[Rolling Stone]]'', Grīnvudu ir atzinuši par vienu no vislabākajiem ģitāristiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.rollingstone.com/music/music-lists/best-guitarists-1234814010/|title=The 250 Greatest Guitarists of All Time|last=Stone|first=Rolling|website=Rolling Stone|access-date=2024-03-12|date=2023-10-13|language=en-US}}</ref> Grīnvuds ir arī mūzikas autors vairākām filmām.

sentences:
{{Islāms}}
'''Islāmfobija'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Svarīgākie lēmumi 2015. gadā |publisher= [[Valsts valodas centrs]] |url= http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2015.pdf |accessdate= 2016. gada 6. novembrī |archive-date= 2021. gada 5. Novembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20211105030719/http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2015.pdf }}</ref> ir pret [[islāms|islāmu]] vai [[musulmaņi]]em vērsti [[aizspriedums|aizspriedumi]] vai [[diskriminācija]].<ref>[http://www.academia.edu/545302/Differentiating_Islamophobia_Introducing_a_new_scale_to_measure_Islamoprejudice_and_Secular_Islam_Critique ''Differentiating Islamophobia'' {{en ikona}} ]</ref><ref>* Sandra Fredman, ''Discrimination and Human Rights'', Oxford University Press, {{ISBN|0-19-924603-3}}, p.121.
* Yvonne Yazbeck Haddad, ''Muslims in the West: From Sojourners to Citizens'', Oxford University Press, {{ISBN|0-19-514806-1}}, p.19
* ''Islamophobia: A Challenge for Us All'', [[Runnymede Trust]], 1997, p. 1, cited in Quraishi, Muzammil. ''Muslims and Crime: A Comparative Study'', Ashgate Publishing Ltd., 2005, p. 60. {{ISBN|0-7546-4233-X}}. Early in 1997, the Commission on [[British Muslims]] and Islamophobia, at that time part of the Runnymede Trust, issued a consultative document on Islamophobia under the chairmanship of Professor Gordon Conway, [[Vice-Chancellor]] of the [[University of Sussex]]. The final report, ''Islamophobia: A Challenge for Us All'', was launched in November 1997 by [[Home Secretary]] [[Jack Straw (politician)|Jack Straw]]</ref> Tiek uzskatīts, ka termins cēlies [[1980]]. gadu beigās,<ref>''Islamophobia: A Challenge for Us All'', [[Runnymede Trust]], 1997, p. 1, cited in Quraishi, Muzammil. ''Muslims and Crime: A Comparative Study'', Ashgate Publishing Ltd., 2005, p. 60; [[Kofi Annan|Annan, Kofi]]. [http://www.un.org/News/Press/docs/2004/sgsm9637.doc.htm "Secretary-General, addressing headquarters seminar on confronting Islamophobia"], [[United Nations]] press release, December 7, 2004.</ref> bet plašāk sākts lietot pēc [[2001. gads|2001]]. gada [[11. septembris|11. septembra]] [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|uzbrukuma ASV]].<ref>
* Casciani, Dominic. [http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/3768327.stm "Islamophobia pervades UK — report"], BBC News, June 2, 2004.
* Rima Berns McGowan writes in ''Muslims in the Diaspora'' (University of Toronto Press, 1991, p. 268) that the term "Islamophobia" was first used in an unnamed American periodical in 1991.</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mirza Muhameds Haidars Dulats
| vārds_orģ           = {{ara|ميرزا محمد حيدر دوغلات}}
| attēls              = Stamp of Kazakhstan 292.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Kašmīra]]s [[Mogoli|Mogolu]] vietvaldis
| term_sākums         = {{dat|1540}}
| term_beigas         = {{dat|1551}}
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1499}}
| dzim_vieta          = [[Taškenta]]
| mir_dati            = {{dat|1551}}
| mir_vieta           = [[Kašmīra]]
| tautība             = [[dulats]]
| partija             =
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Mirza Muhameds Haidars Dulats''' ({{val|fa|ميرزا محمد حيدر دوغلات}}; dzimis {{dat|1499}} [[Taškenta|Taškentā]], miris {{dat|1551}} [[kašmīra|Kašmīrā]]) bija viduslaiku [[Mogulija]]s valstsvīrs, karavadonis un rakstnieks.

sentences: '''Atkala''' (arī '''ledus lietus''', '''sasalstošs lietus''') ir [[atmosfēra]]s [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas izkrīt [[ledus]] gabaliņu vai [[lietus]] veidā. Pēc tam [[ūdens]] vai ledus piesalst pie zemes virsmas, koku zariem vai vadiem un veidojas [[apledojums]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ludvigs fon Hāgemeisters
|     vārds_orig = ''Ludwig von Hagemeister''<br />''Леонтий Андрианович Гагемейстер''
|         attēls = Gagemester.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1780
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Drusti|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Sanktpēterburga|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jūrnieks, valsts darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Nestors Mahno
| vārds_orig = Не́стор Івáнович Махно́
| attēls = 1921._Нестор_Махно_в_лагере_для_перемещенных_лиц_в_Румынии.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1888|11|07}}|{{dat||10|26}}}}
| dz_gads = 1888
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 07
| dz_vieta = [[Huļajpole]], [[Jekaterinoslavas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1934
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 06
| m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas Trešā republika|Francija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[ukrainis]]
| dzimums = v
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Agafja Kuzmenko
| bērni = Jeļena
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
2-Metoksietanola struktūrformula

2-Metoksietanola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OCH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=965
|kušanas temperatūra=-85 °C
|viršanas temperatūra=124-125 °C
}}
'''2-Metoksietanols''' (metilcelosolvs, CH3OCH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]]. To parasti lieto par šķīdinātāju. Tas ir viens no [[celosolvi]]em. Tie ir [[etilēnglikols|glikola]] ēteri. Celosolvus galvenokārt lieto par šķīdinātājiem, tie šķīst ūdenī un citos šķīdinātājos.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Bulta
| abbreviation = Sge
| name_latin = Sagitta
| RA = 19,83
| dec = +18,66
| areatotal = 80
| arearank = 86. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ Sge''
| starmagnitude = 3,47
| neareststarname = ''15 Sge''
| stardistance = 57,7
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Lapsiņa]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Spilve]]
[[Kategorija:Spilve]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Greipfrūts
|          platums = 235px
|           attēls = Grapefruits - whole-halved-segments.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|      apakšdzimta = Citroideae
|   apakšdzimta_lv = Citrusaugu apakšdzimta
|            cilts = Citreae
|         cilts_lv = Citrusaugu cilts
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. × paradisi
|          suga_lv = Greipfrūts
|           suga_r = Greipfrūts
|         binomial = Citrus × paradisi
|         izcelsme =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heptanola struktūrformula

1-heptanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heptanols-1, heptilspirts,
''n''-heptān-1-ols, heptilalkohols
enantalkohols
|           CAS numurs = 111-70-6
|      ķīmiskā formula = C7H16O
|              molmasa = 116,2
|              blīvums = 818,7
|  kušanas temperatūra = –34,6 °C
| viršanas temperatūra = 175,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,09 g uz 100 g pie 18 °C
0,28 g uz 100 g pie 100 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 600. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}

sentences:
{{novec|Oracle ir nopircis Sun MS un ir būtiskas izmaiņas}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''MySQL''''' ir [[relāciju datubāzu pārvaldības sistēma]], kas ir uzstādīta uz vairāk nekā vienpadsmit miljoniem datoru visā pasaulē.{{nepieciešama atsauce}} ''MySQL'' izstrādā [[Zviedrija]]s uzņēmums ''[[MySQL AB]]'', kuru [[2008. gads|2008]]. gadā pārņēma ''[[Sun Microsystems]]''.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Fricis Roziņš
| vārds_orig = ''Frīdrihs Roziņš''
| attēls = Fricis Roziņš.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1870
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 19
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Grobiņas apriņķis|Purmsātu pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1919
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 7
| m_vieta =  [[Lūznava]], [[Lūznavas pagasts]], [[Rēzeknes apriņķis]], [[LSPR]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Nepilnīgs}}
{{Informācijas izklāsts}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Tēlnieks
| abbreviation = Scl
| name_latin = Sculptor
| RA = 0
| dec = -30
| areatotal = 475
| arearank = 36. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Scl''
| starmagnitude = 4,31
| neareststarname = ''θ Scl''
| stardistance = 71,1
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Dienvidu Zivs]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 50
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kabrijīts
|attēls=
|klase=Elementu tīrradņi, metālu savienojumi
|ŠtruncaID=1/A.17-20
|ķīm_formula=Pd2SnCu
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Balta, pelēka
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-4,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=10,7
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{apšaubīts}}
'''Fiskālā politika''' [[ekonomika]]s teorijā ir valdības pamatnostādņu un lēmumu komplekss, kas nosaka to, kā tiek veikti valsts finanšu tēriņi un to, kā tie tiek segti. Fiskālā politika ir [[nodoklis|nodokļu]] un budžeta politika, ar kuras palīdzību tiek iegūta lielākā daļa no valsts budžeta.

sentences:
[[Kategorija:Ezotērika]]
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]

sentences: '''Ķīmiskais simbols''' ir katra [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] nosaukuma īpašs saīsinājums no tā [[latīņu valoda|latīniskā]] nosaukuma. Šie simboli tiek starptautiski izmantoti (tos atzinusi organizācija [[IUPAC]]) un tos lieto arī tādās valstīs, kurām ir no latīņu alfabēta atšķirīgi alfabēti (grieķu, arābu, [[kirilica]]). Mūsdienu ķīmiskie simboli sastāv no viena lielā burta vai (pārsvarā) viena lielā un viena mazā burta. Lielais burts vienmēr ir elementa latīniskā nosaukuma pirmais burts, bet otrais ķīmiskā simbola burts ir viens no tuvākajiem nākamajiem nosaukuma burtiem.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Japan|Japānas riteņbraucēji}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada februārī,}}
'''Holandiešu slimība''' ir termins [[ekonomika|ekonomikā]], ar kuru apzīmē negatīvu ietekmi uz valsts ekonomiku, kad kaut kas izraisa strauju ārvalstu valūtas ieplūdumu, piemēram, lielu dabas resursu apgūšana. Jaunie ienākumi paaugstina nacionālās valūtas kursu, kas izraisa to, ka citi valsts eksportējamie produkti zaudē konkurētspēju ārvalstu tirgos. Tas arī noved pie tā, ka palielinās importējamās produkcijas īpatsvars. Rezultātā resursi no apstrādājošās nozares tiek novirzīti uz ieguves sektoru, bet [[iekšzemes kopprodukts]] samazinās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| binomial = Iris
| autors = Tourn. ex [[Kārlis Linnejs|L.]]
| attēls = Verschiedenfarbige Schwertlilie (Iris versicolor)-20200603-RM-100257.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Asparagales
| rinda_lv = Sparģeļu rinda
| dzimta = Iridaceae
| dzimta_lv = Skalbju dzimta
| ģints = Iris
| ģints_lv = Skalbes
| kategorijas = nē
| att_nosaukums = ''Iris versicolor''
}}'''Skalbes''' (''Iris'') ir [[Skalbju dzimta|skalbju dzimtas]] ģints. Tā ir sastopama [[Ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodes]] [[Mērenā josla|mērenajā joslā]], kā arī ir introducēta [[Austrālija|Austrālijā]], [[Okeānija|Okeānijā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Ģintī ir klasificētas aptuveni 310 sugas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:326330-2|title=Iris Tourn. ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-11-04|language=en}}</ref>

sentences: '''Siguldas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 219 [[iela]]s [[Sigulda|Siguldā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Sigulda, Siguldas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Otrā Pasaules kara memoriāls Jēkabpilī.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
'''Epstaina–Bāras vīruss''' ('''EBV'''), ko sauc arī par '''cilvēka herpesvīrusu 4''' ('''HHV-4'''), ir viens no astoņiem zināmajiem herpesvīrusu grupas [[Vīruss|vīrusiem]] un viens no visbiežāk sastopamajiem cilvēku vīrusiem.
Vīruss nosaukts pēc britu patologa un akadēmiķa [[Entonijs Epstains|Entonija Epstaina]] (''Anthony Epstein'', 1921–2024) un īru virusoloģes [[Ivona Bāra|Ivonas Bāras]] (''Yvonne Barr'', 1932–2016), kuri kopīgi šo vīrusu atklāja un informāciju par to publicēja 1964. gadā.

sentences:
{{Citas nozīmes|skaitli 1|1 (nozīmju atdalīšana)|1}}
{{Skaitlis
|num = 1
|lv = Viens
}}
'''1''' ('''viens''') ir [[vesels skaitlis]], kas atrodas starp [[nulle|0]] un [[2 (skaitlis)|2]]. Tas ir vismazākais naturālais skaitlis.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Ūdens tvaiks
|                 attēls =
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula = H2O
|                molmasa = 18.01528(33)
|                blīvums =
|    kušanas temperatūra = 0.00 °C
|   viršanas temperatūra = 99.98 °C
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences: '''Pēteris Bīnemanis fon Bīnenštamms''' ({{val|de|Peter Bienemann von Bienenstamm}}; 1749—1820) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] jurists un [[muiža|muižnieks]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Allažu pagasts
| karte             = Allažu pagasts LocMap.png
| karte2            =
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Allažu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Allažu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 85px
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  =
| centrs            = Allaži
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Siguldas novads
| platība           = 156,4
| iedzīvotāji       = 1956<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1956 / 156.4 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| teritorijas       =
| mājaslapa         = www.sigulda.lv
}}
'''Allažu pagasts''' ir viena no [[Siguldas novads|Siguldas novada]] administratīvajām teritorijām novada dienviddaļā. Robežojas ar [[Sigulda]]s pilsētu un [[Siguldas pagasts|Siguldas]], [[Mālpils pagasts|Mālpils]], [[Inčukalna pagasts|Inčukalna]] un [[Krimuldas pagasts|Krimuldas]] pagastiem, kā arī [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Ropažu pagasts|Ropažu pagastu]].

sentences: '''Pentamino''' ir visi tie [[polimino]], kas sastāv no tieši pieciem kvadrātiem. Turklāt pentamino netiek uzskatīti par dažādiem, ja tie iegūstami viens no otra ar pagriešanu vai "apgāšanu" (spoguļattēlošanu). Pastāv tikai divpadsmit unikāli pentamino. Lai saīsinātu pierakstus, pentamino apzīmēšanai bieži lieto burtus F, I, L, N, P, T, U, V, W, X, Y un Z. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas, iegūst 63 pentamino pozīcijas.

sentences: {{commonscat|Airports in Greece|Lidostas Grieķijā}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fantomass trako
| oriģinālnos = ''Fantômas se déchaîne''
| attēls = Fantômas se dèchaîne plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu komēdija
| režisors = [[Andrē Junabels]]
| producents =
| scenārijs = * [[Pjērs Suvestrs]] un [[Marsels Alēns]] (grāmatu autori)
* [[Žans Alēns]] un [[Pjērs Fuko]] (scenārija autori)
| aktieri = * [[Žans Marē]]
* [[Luijs de Finess]]
* [[Milēna Demonžo]]
* [[Žaks Dināms]]
| mūzika = Mišels Maņs
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Gaumont]]''
| izplatītājs =
| izdošana = {{filmas datums|1965|12|8|Francija}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{FRA}}
{{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = 31,6 miljoni [[ASV dolārs|USD]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www-boxofficestory-com.translate.goog/france-1965-c22750429?_x_tr_sl=fr&_x_tr_tl=en&_x_tr_hl=en&_x_tr_pto=sc&_x_tr_sch=http|title=1965 French box office|publisher=Box Office Story}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Fantomass (filma)|Fantomass]]"
| nākamā = "[[Fantomass pret Skotlendjardu]]" (1967)
| imdb = 0059168
}}
'''"Fantomass trako"''' ({{val|fr|Fantômas se déchaîne}}) ir 1965. gada [[Francija]]s piedzīvojumu [[kinokomēdija]], otrā filma no [[Fantomasa filmu sērija|triloģijas]] par kriminālnoziedznieka [[Fantomass (tēls)|Fantomasa]] un viņa vajātāja policijas komisāra Živa piedzīvojumiem. Filmas režisors ir [[Andrē Junabels]]. Scenārijs veidots kā parodija par [[Pjērs Suvestrs|Pjēra Suvestra]] un [[Marsels Alēns|Marsela Alēna]] 1911. gadā sarakstīto grāmatu tēlu Fantomasu. Īpašus panākumus filma ieguva [[Eiropa|Eiropā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un [[Japāna|Japānā]]. Padomju Savienībā filma tika dublēta kinostudijā ''[[Sojuzmuļtfiļm]]'' un uz ekrāniem iznāca 1967. gadā.

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Ēģiptiešu hieroglifi
 |tips               = [[logogrāfiska rakstība]]
 |valodas            = [[Senā Ēģipte]]
 |laiks              = 3200. gads p.m.ē. — 400. gads m.ē.
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no labās uz kreiso
 |saime              =
 |fam1               =
 |atvasinājumi       = [[hieratika]], [[dēmotika]], [[protosīnājas raksts]], [[Meroes raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            = Egyptian Hieroglyphs
 |iso15924           = Egyp (050)
 |sample             = Papyrus Ani curs hiero.jpg
 |caption            =
 |image_size         = 250px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Ēģiptiešu hieroglifi''' ({{val-egy|sš n mdw nṯr}} — ‘dieva vārdi’) ir formālā [[rakstība]], kas tika izmantota [[Senā Ēģipte|Senajā Ēģiptē]]. Tajā ir gan [[logogramma|logogrāfiski]], gan [[alfabēts|alfabētiski]] elementi. Tā bija viena no rakstībām, kas tika izmantota [[ēģiptiešu valoda]]s pierakstīšanai sākot ar 4. tūkstošgadi p.m.ē. līdz [[Senā Roma]]s valdīšanas laikam Ēģiptē.<ref>{{LPE|4|90|Hieroglifu raksts}}</ref>

sentences: '''Bass''' ({{val-it|basso}} — 'zems') var būt:

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
| name              = Saeima
| legislature       = [[14. Saeima]]
| coa_pic           = Coat of Arms of Latvia.svg
| coa-pic           =
| session_room      = Saeimas sēžu zāle.jpg
| house_type        = Vienpalātas parlaments
| leader1_type      = [[Saeimas priekšsēdētājs|Priekšsēdētājs]]
| leader1           =[[Daiga Mieriņa]]
| party1            =[[Zaļo un Zemnieku savienība]]
| election1         = {{dat|2023|9|20|ģ|bez}}
| members           = 100
| structure1        = 14saeima current.svg
| structure1_res    = 200px
| structure1_alt    = Parlamenta struktūra
| political_groups1 =
* '''[[Siliņas Ministru kabinets|Valdība]]''' (53)
** {{legend|#99CC33|[[Jaunā Vienotība|JV]] (25)}}
** {{legend|#258B4C|[[Zaļo un Zemnieku savienība|ZZS]] (16)}}
** {{legend|#E64632|[[Progresīvie|P]] (10)}}
'''Atbalsta''' (2)
* {{Color box|white}} ''Pie frakcijām nepiederoši deputāti'' (2)
* '''Opozīcija''' (46)
** {{legend|#1f355e|[[Apvienotais saraksts|AS]] (14)}}
** {{legend|#EFC800|[[Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"|NA]] (12)}}
** {{legend|#f57d00|[[Stabilitātei!|S!]] (9)}}
** {{legend|#A8343C|[[Latvija pirmajā vietā|LPV]] (8)}}
** {{legend|lightgray|Bez frakcijas (4)}}
| voting_system1    =
| last_election1    = [[14. Saeimas vēlēšanas|2022. gada 1. oktobris]]
| meeting_place     = {{vieta|Latvija|Rīga|Vidzemes bruņniecības nams}}
| website           = {{URL|http://www.saeima.lv}}
}}
{{Latvijas politika}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Rezorcīna struktūrformula

Rezorcīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1280
|kušanas temperatūra=110 °C
|viršanas temperatūra=280 °C
}}
'''Rezorcīns''' (meta-dioksibenzols, m-hidrohinons, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Rezorcīns ir balti prizmveida un plāksnīšveida kristāli. Viegli šķīst ūdenī.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = Henrijs Fords
|     vārds_orig = ''Henry Ford''
|         attēls = Henry ford 1919.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Henrijs Fords 1919. gadā
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Mičigana|Grīnfīlda}}
|         m_gads = 1947
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 7
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Mičigana|Dīrborna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikānis]]
|   nodarbošanās = ''[[Ford Motor Company|Ford Motor]]'' dibinātājs,
[[biznesa magnāts]],
[[inženieris]]
|       ienākumi = {{Palielinājās}}188,1 miljardi [[ASV dolārs|ASV dolāru]], pēc žurnāla ''[[Forbes]]'' datiem 2008. gadā
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = Viljams un Mērija Fordi
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Klāra Džeina Braienta
|          bērni = [[Edsel Ford|Edsels Fords]]
|       paraksts = Henry Ford Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Šķērvelis
| attēls            = Šķērvelis pie Vormsātes pils.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Šķērvelis pie [[Vormsāte]]s muižas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Briņķu ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=23 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=51 | sāk_gar_s=3 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=34 | iet_plat_s=27 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=58 | iet_gar_s=58 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 15
| iztekas_augstums  = 96,1
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 65
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,029
| baseins           = 104,1
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Dzelda (upe)|Dzelda]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Laktīda struktūrformula

(''R,R'')-laktīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = dilaktīds
|           CAS numurs = 4511-42-6 [(''S,S'')-laktīds]
25038-75-9 [(''R,R'')-laktīds]
13076-19-2 [''(R,S'')-laktīds jeb ''mezo''-laktīds]
26680-10-4 [visu 3 izomēru maisījums]
|      ķīmiskā formula = С6Н8O4
|              molmasa = 144,13
|              blīvums = 1250
|  kušanas temperatūra = 95—97 °C
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas par pienskābi
|                 citi =
}}
'''Laktīds''' (С6Н8O4) ir [[pienskābe]]s cikliskais divkāršais [[esteri]]s (atšķirībā no [[laktoni]]em, laktīda tipa savienojumi satur ciklā nevis vienu, bet divus estera grupējumus). Laktīds ir kristāliska viela bez krāsas un smaržas. Laktīda nosaukums radies no pienskābes nosaukuma ({{Val-la|lac (lactis)}} — '[[piens]]'). Par laktīdiem sauc arī citus savienojumus ar divām estera grupām ciklā.

sentences: '''Vispārējas kristīgas baznīcas pazīmes''' ir sistemātiskajā jeb dogmatiskajā [[teoloģija|teoloģijā]] lietots raksturlielumu kopums, kas tiek tradicionāli pieņemts [[Eklezioloģija|eklezioloģijā]] jeb mācībā par Baznīcu. [[Pirmais Konstantinopoles koncils|I Konstantinopoles koncilā]] tika pieņemtas četras Baznīcas pazīmes, pēc kurām tiek vērtēta noteiktas kristīgās organizācijas vai kustības piederība vispārējai [[Kristīgā baznīca|Kristīgai baznīcai]].

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Hiphops
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = darkblue
| stila_izcelsme         = [[fankmūzika]], [[disko]], [[soulmūzika]], [[ritmblūzs]], [[dabs]]
| kultūras_izcelsme      = [[1970. gadi|1970. gadu]] sākums, [[Ņujorka]]
| instrumenti            = [[sintezators]], [[balss]], [[bungu mašīna]], [[sempleris]]
| popularitāte           =
| atvasinātās_formas     =
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          =
| reģionos               = [[Austrumkrasta hiphops]]
[[Rietumkrasta hiphops]]
''[[Southern hip hop]]''
''[[Midwest hip hop]]''
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
}}
'''Hiphops''' ({{val|en|hip hop}}) ir mūzikas žanrs un kultūras kustība, kas aizsākās 20. gadsimta [[1970. gadi|70. gadu]] sākumā [[Ņujorka|Ņujorkā]], un tās aizsācēji bija galvenokārt [[afroamerikāņi]] un [[latīņamerikāņi]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Can't Stop Won't Stop: A History of the Hip-Hop Generation|last= Chang |first= Jeff |authorlink= Jeff Chang (journalist) |author2=DJ Kool Herc |year= 2005 |publisher= Macmillan |isbn= 031230143X}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://findarticles.com/p/articles/mi_m0FXV/is_2_15/ai_n13557237|title= Latinos in hip hop to reggaeton|accessdate= 2008-07-28|author= Castillo-Garstow, Melissa|date= 2008-03-01|work= |publisher= Latin Beat Magazine|archiveurl= https://web.archive.org/web/20081207054126/http://findarticles.com/p/articles/mi_m0FXV/is_2_15/ai_n13557237|archivedate= 2008-12-07}}</ref> Hiphopa kultūru raksturo četri galvenie pamatelementi: [[repošana]], [[dīdžejošana]], [[grafiti]] un [[breikošana]]. Citi papildu elementi ir [[bītbokss]], hiphopa ģērbšanās stils un [[vienkāršruna]] jeb valodas kultūra. Kopš hiphopa dzīvesstila rašanās [[Bronksa|Bronksā]] tas ir izplatījies visā pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce | last = Rosen | first = Jody | title = A Rolling Shout-Out to Hip-Hop History | work = [[The New York Times]] | language = angliski | date = 12.02.2006. | url = http://www.nytimes.com/2006/02/12/arts/music/12rose.html?pagewanted=3 | accessdate = 10.03.2009.}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumu upe
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|156,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1214547457/|title=Mystic River (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|15}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 138 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|10|15}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
| operators = [[Toms Sterns]]
| oriģinālnos = ''Mystic River''
| mūzika = Klints Īstvuds
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Tims Robinss]]
* [[Kevins Beikons]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Lora Linnija]]
| scenārijs = [[Braiens Heldžlends]]
| producents = * Klints Īstvuds
* [[Roberts Lorenss (producents)|Roberts Lorenss]]
* [[Džūdija Hoita]]
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| žanrs = mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Mystic River poster.jpg
| imdb =
}}'''"Noslēpumu upe"''' ({{Val|en|Mystic River}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma. Tās režisors ir [[Klints Īstvuds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Tims Robinss]], [[Kevins Beikons]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Mārša Geja Hārdena]] un [[Lora Linnija]]. Filma ir balstīta uz 2001. gada [[Deniss Lehens|Denisa Lehena]] tāda paša nosaukuma romāna. Tā ir pirmā Īstvuda filma, kurā viņš ir arī mūzikas autors.

sentences:
'''Voltmetrs''' ([[elektriskā ķēde|elektriskajā ķēdē]] apzīmē ar riņķa līnijā ievilktu burtu V) ir [[mērierīce]], ko izmanto [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[spriegums|sprieguma]] mērīšanai. Analogie voltmetri pārvieto rādītāju pa skalu proporcionāli elektriskās ķēdes spriegumam. Digitālie voltmetri rāda skaitlisku sprieguma attēlojumu, izmantojot analogo uz digitālo strāvas pārveidotāju. Sprieguma mērīšanai var izmantot arī digitālo [[multimetrs|multimetru]].
Voltmetri tiek ražoti plašā klāstā un ir daudz dažādi to tipi. Voltmetra spailes vienmēr ir jāpieslēdz tiem diviem elektriskās ķēdes punktiem, starp kuriem spriegums ir jāizmēra.<ref>Edvīns Šilters, Nils Sakss "Fizika 9. klasei"</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nora Kalna
|     vārds_orig =
|         attēls = Nora Kalna.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Noras Kalnas dzejolis "Jūrai" uz ēkas sienas Nīderlandes pilsētā [[Leidene|Leidenē]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1939
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = ''Mežsētas'', [[Rucavas pagasts]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnāliste, tulkotāja
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ventspils]]
[[Kategorija:Sports Latvijā pēc pilsētas|Ventspils]]

sentences: '''13. maijs''' ir gada 133. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (134. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 232 dienas.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Tokelau
|    pilnais_valsts_nosaukums = Tokelau
|            valsts_nosaukums = Tokelau
|               karoga_attēls = Flag_of_Tokelau.svg
|            karoga_nosaukums = Jaunzēlandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Badge of Tokelau.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Jaunzēlandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = New_Zealand_on_the_globe_(Tokelau_special)_(small_islands_magnified)_(Polynesia_centered).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Atafu]] (neoficiālā)
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
|             lielākā_pilsēta = [[Fakaofo]]
|              valsts_valodas = [[tokelaviešu valoda|tokelaviešu]], [[angļu valoda|angļu]], [[samoāņu valoda|samoāņu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Apvienotās Karalistes monarhs|Valsts galva]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Tokelau administrators|Administrators]]
|               valsts_galva2 = [[Džonatans Kings]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Tokelau valdības vadītājs|Valdības vadītājs]]
|               valsts_galva3 = [[Keli Hiano Kalolo]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Jaunzēlande]]s teritorija
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Tokalau akts
|          neatkarības_datums = [[1948]].g.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 10
|               platība_rangs = 228
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|          iedzīvotāju_skaits = 1411
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 237
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 141.1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 86
|                     IKP_PPP = $1,5 milj.
|                IKP_PPP_gads = 1993
|               IKP_PPP_rangs = 227
|          IKP_PPP_per_capita = $1035
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunzēlandes dolārs]]
|                valūtas_kods = NZD
|                  laika_zona = UTC
|                  utc_offset = +13
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .tk
|              tālsarunu_kods = 690
|                iso_kods_num = 772
|              iso_kods_alfa2 = TK
|              iso_kods_alfa3 = TKL
}}
'''Tokelau''' ir [[Jaunzēlande]]s teritorija [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidu daļā, kas aizņem trīs no četriem [[Tokelau salas|Tokelau salu]] atoliem: [[Atafu]], [[Fakaofo]] un [[Nukunonu]]. Salu kopējā platība ir 10 kvadrātkilometri un tajās dzīvo ap 1400 iedzīvotāju. Tokelau atrodas uz ziemeļiem no [[Kiribati]], uz austrumiem no [[Kuka Salas]], uz dienvidiem no [[Samoa]] un uz rietumiem no [[Tuvalu]].

sentences: '''Klēbeki''' ({{val|de|von Klebeck}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes dzimta, kas izplatījās arī Krievijā.

sentences:
{{cita nozīme|vīrusu grupu|COVID-19 pandēmiju izraisošo vīrusu|SARS-CoV-2}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Koronavīrusi
|         binomial = Orthocoronavirinae
|           attēls = SARS CoV.jpg
|       att_izmērs = 160px
|    att_nosaukums = Ortokoronavīrusu bētakoronavīrusu ģints [[SARS]] koronavīrusi elektronu mikroskopijā
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|      apakšdzimta = Orthocoronavirinae
|   apakšdzimta_lv = Koronavīrusi
|    apakšdzimta_r = Koronavīrusu apakšdzimta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = {{ubl|[[alfakoronavīrusi]]|[[bētakoronavīrusi]]|[[deltakoronavīrusi]]|[[gammakoronavīrusi]]}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Supermēness''' ir [[pilnmēness]] vai [[jauns mēness|jauna mēness]] sakritība ar [[Mēness]] tuvāko punktu [[Zeme]]i tā eliptiskajā orbītā, kā rezultātā Mēness no Zemes ir redzams lielākajā izmērā. Termins "supermēness" nav [[Astronomija|astronomisks]], bet gan radies no mūsdienu [[astroloģija]]s.<ref name=Discover>{{Tīmekļa atsauce |url=http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ |title=Kryptonite for the supermoon {{!}} Bad Astronomy {{!}} Discover Magazine |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2019|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191022223111/http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ }}</ref> Mēness saistība ar okeāna un zemes garozas svārstībām ir radījusi apgalvojumus, ka supermēness fenomens var būt saistīts ar lielāku risku tādiem notikumiem kā [[zemestrīces]] un [[vulkānu izvirdumi]], bet pierādījumi šādai saistībai tiek uzskatīti par nepārliecinošiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html |title="No Link Between 'Super Moon' and Earthquakes" at news.discovery.com |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2011|06|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110613074015/http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer pensylvanicum|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer pensylvanicum|suga_lv=Pensilvānijas kļava|attēls=Acer pensylvanicum leaves.jpg|attēls2=Acer pensylvanicum3.jpg}}
'''Pensilvānijas kļava''' ({{val-la|Acer pensylvanicum}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/11|title=Pensilvānijas kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612113050/https://database.smartgardens.eu/plant/11}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Morics Vilhelms Pauls Švarcs
|     vārds_orig = ''Moritz Wilhelm Paul Schwartz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1864
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Igaunijas darba komūna]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Linca
 | native_name              = ''Linz''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Austria Linz Centre Hauptplatz.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Austrija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 48 | latm  = 18 | lats  = 11 | latNS  = N
 | longd = 14 | longm = 17 | longs = 26 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Austrija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Augšaustrija]]
 | area_total_km2           = 96.048
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           =
 | elevation_max_m          = 266
 | elevation_min_m          =
 | population_total         = 191 107
 | population_as_of         = 2012. gads
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 2.000
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 271 000
 | population_metro         =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{url|http://www.linz.at/}}
 | footnotes                =
}}
{{commonscat|Linz|Linca}}

sentences:
[[Kategorija:Sievietes pēc valsts|Baltkrievija]]
[[Kategorija:Baltkrievijas cilvēki| Sievietes]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Amelungs
|     vārds_orig = ''Friedrich Amelung''
|         attēls = F L Amelung.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1842
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Tērbata|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Frīdrihs Amelungs''' ({{val|de|Friedrich Ludwig Balthasar Amelung}}; dzimis {{dat|1842|03|11}} (v. s.) [[Tērbata|Tērbatā]], miris {{dat|1909|03|08}} (v. s.) [[Rīga|Rīgā]]) bija vācbaltu vēsturnieks, rūpnieks un šahists.<ref>Шахматы: Энциклопедический словарь. Гл. ред. А.Е. Карпов, 1990, XX.lpp., 16. lpp. {{ISBN|5-85 270-005-3}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Buru
|attēls              = Topographic map of Buru-en.svg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Buru''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Moluku salas]]
|latd= 3 |latm= 24 |lats= |latNS= S
|longd=126 |longm= 40|longs= |longEW=E
|platība             = 8473
|garums              = 143
|platums             = 90
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Kapalatmada]]
|augstums            = 2426
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Moluku]]
|iedzīvotāji         = 135 000 <small>(2009)</small>
|blīvums             = 14
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Namlea]]
|piezīme =
}}
'''Buru''' ({{val|id|Pulau Buru}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku salu]] arhipelāgā.<ref>{{PZT|134}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Moluku]] provincē, dalās divos apriņķos. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Namlea]] salas ziemeļaustrumos.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems
|     vārds_orig = ''Alexander Friedrich von Medem''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1803
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1859
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Šanhaja]], [[Ķīnas impērija]]
(tagad {{flaga|PRC}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems]], Marija Luīze Ernestīne fon der Pālena
|          brāļi = [[Pēteris fon Mēdems]], [[Pauls fon Mēdems]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{citas nozīmes|atmosfēras parādību|ziemeļblāzma (nozīmju atdalīšana)|ziemeļblāzma}}

sentences:
[[Image:ACP 3.svg|thumb|Punktiem plaknē ir koordinātas]]
'''Punkts''' ir objekts [[telpa|telpā]], kuram ir koordinātas, bet nav izmēru, [[laukums|laukuma]], [[tilpums|tilpuma]], virziena un jebkādu citu raksturlielumu. [[ģeometrija|Ģeometrijā]] punkts netiek definēts. Punkta svarīga īpašība ir tā, ka visi ģeometriskie ķermeņi sastāv no punktiem. Tāpēc punkts ir viens no ģeometrijas pamatjēdzieniem.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Logo of The North Vidzeme Biosphere Reserve.gif
 |     photo_width = 162
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija#Eiropa
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57.559167 | latNS = N
 | longd = 24.559167 | longEW = E
 |            type = [[Biosfēras rezervāts]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=4576}}
 |     established = 1997
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
|photo2_width=}}
<mapframe text="Lo salas" width=290 height=290 zoom=7 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q864764"
}
</mapframe>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļņas pareizticīgo katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Wilno_prieczistienski.jpg
| image_size            =
| caption               = Viļņas pareizticīgo katedrāle
| map_type              = Viļņa#Lietuva#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Viļņas pareizticīgo katedrāle
| position = left
| latd  = 54.681  | latNS  = N
| longd = 25.292  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Viļņa]]
| religious_affiliation = [[Krievu Pareizticīgā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1348 (1822, 1868)
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Viļņas pareizticīgo katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1736161"
}
</mapframe>
'''Visšķīstākās Dievmātes debesīs uzņemšanas katedrāle''' ({{val|lt|Vilniaus Dievo Motinos Ėmimo į Dangų katedra}}, {{val|ru|Кафедральный собор во имя Успения Пречистой Божией Матери/Пречи́стенский кафедра́льный собо́р}}) ir 14. gadsimtā uzcelta [[Krievu Pareizticīgā baznīca|Krievu pareizticīgās baznīcas]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva]]s galvaspilsētā [[Viļņa|Viļņā]]. Kaut arī stipri pārbūvēta, tā ir viena no senākajām baznīcām valstī.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Popes pagasts
| karte             = Popes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Popes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Popes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Popes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ventspils novads
| centrs            = Pope
| platība           = 167,74
| iedzīvotāji       = 1040<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1040 / 167.74 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
| nos_vācu          = Popen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Попенская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rankas pagasts
| karte             = Rankas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = COA of Rankas pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Rankas pagasta ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| centrs            = Ranka
| platība           = 183,87
| iedzīvotāji       = 1408<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1408 / 183.87 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.ranka.lv
}}
'''Rankas pagasts''' ir viena no [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos, [[Gauja]]s abos krastos. Robežojas ar sava novada [[Lejasciema pagasts|Lejasciema]], [[Lizuma pagasts|Lizuma]] un [[Druvienas pagasts|Druvienas]] pagastiem, [[Smiltenes novads|Smiltenes novada]] [[Variņu pagasts|Variņu]] un [[Drustu pagasts|Drustu]] pagastiem, kā arī [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Jaunpiebalgas pagasts|Jaunpiebalgas pagastu]].

sentences: '''Endorfīni''' ("endogēnie morfīni") ir [[opioīdi|opioīdu]] [[peptīds|peptīdi]], kas darbojas kā [[neiromediatori]]. Tie izstrādājas [[neirons|neironos]] [[sports|sporta]] un citu fizisku aktivitāšu laikā, [[satraukums|satraukumā]], [[sāpes|sāpēs]], [[kapsaicīns|asu ēdienu ēšanā]], [[mīlestība|mīlestībā]] un [[orgasms|orgasmā]]. Līdzīgi kā citas opioīdu grupas [[narkotikas|narkotiskās vielas]], piemēram, [[morfīns]], endorfīnu nonākšana smadzenēs rada [[analgēzija|analgēziju]], labsajūtu, arī [[eiforija|eiforiju]] un nomierinošu efektu.

sentences: '''Izlaiduma cepure''' ir četrkantaina melna [[cepure]], ko [[students|studenti]] valkā [[izlaidums|izlaidumos]] kopā ar [[mantija (apģērbs)|mantiju]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}

sentences:
{{Infokaste+}}
{{Citas nozīmes|Kurzemes muižnieku|Manteifels|Manteifels}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Stonefly - dinotoperla.jpg
| att_nosaukums = ''[[Dinotoperla]]''
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| infraklase = Neoptera
| infraklase_lv = Jaunspārņi
| virskārta = Exopterygota
| virskārta_lv = Nepilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta = Plecoptera
| kārta_lv = Strautenes
| apakškārta = Antarctoperlaria
| kategorijas = nē
| binomial= Antarctoperlaria <small>Zwick, 1969</small>
| iedalījums =
* virsdzimta: ''[[Eusthenioidea]]''
* virsdzimta: ''[[Gripopterygoidea]]''
| sinonīmi =
* ''Gondwanoperlaria''
}}
'''''Antarctoperlaria''''' ir kukaiņu [[Strautenes|strauteņu]] apakškārta. Tā iedalās 2 virsdzimtās, kurās savukārt ietilpst 6 dzimtas (4 no tām mūsdienu dzimtas un divas ar fosīlām sugām) ar apmēram 420 sugām.<ref name="FochettiTiernodeFigueroa2008">Romolo Fochetti & José Manuel Tierno de Figueroa. ''Global diversity of stoneflies (Plecoptera: Insecta) in freshwater''. Hydrobiologia (2008) 595:365-377 {{doi|10.1007/s10750-007-9031-3}}</ref><ref name="Lillehammer1988">''Stoneflies (Plecoptera) of Fennoscandian and Denmark''. / by A. Lillehammer (1988). 165 p. (Fauna Entomologica Scandinavica. ISSN 0106-8377, v. 21) {{ISBN|90-04-08695-1}}</ref>

sentences: '''Indeksu fonds''' ir paju [[Investīciju fonds|investīciju fonda]] veids, kas seko indeksu investīciju stratēģijai.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=What Is an Index Fund?|url=https://www.kiplinger.com/article/investing/t022-c032-s014-a-do-it-yourself-index-fund.html|accessdate=2022. gada 29. marts|website=investopedia.com}}</ref> Indeksu fonda veidošanas noteikumi nosaka, kāda tipa [[Uzņēmums|uzņēmumi]] ir piemēroti fondam.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Do-It-Yourself Index Funds: A Smarter Way to Own the Index?|url=https://www.kiplinger.com/article/investing/t022-c032-s014-a-do-it-yourself-index-fund.html|accessdate=2022. gada 29. marts|website=kiplinger.com}}</ref> Vispazīstamākais indeksu fonds — “Vanguard 500 Index Fund” — darbojas uz [[S&P 500]] indeksa pamata.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Vanguard 500 Index Fund Admiral Shares (VFIAX)|url=https://investor.vanguard.com/mutual-funds/profile/vfiax|accessdate=2022. gada 29. marts|website=investor.vanguard.com}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Fenola struktūrformula

 Fenola molekulas modelis

 Elektronu mākoņa blīvums fenola molekulā
| ķīmiskā formula = C6H5OH
| molmasa = 94,11
| blīvums = 1070
| kušanas temperatūra = 40,5 °C
| viršanas temperatūra = 181,7 °C
}}
'''Fenols''' (karbolskābe, hidroksibenzols, oksibenzols, C6H5OH) tīrā veidā ir bezkrāsaina kristāliska viela ar specifisku smaku (pēc fenola dažreiz ož [[guaša]] vai akvareļu krāsas, jo to pievieno kā konservantu). Oksidējoties ar gaisa skābekli, fenola kristāli kļūst sarkanīgi. Ar vārdu [[fenoli]] apzīmē arī citus [[organiskās vielas|organiskos savienojumus]], kur hidroksilgrupa ir tieši saistīta ar benzola gredzenu. Fenols ir vienkāršākais fenolu grupas pārstāvis.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
'''Datu hierarhija''' (''data hierarchy'') ir [[ieraksts|ierakstu]] struktūra, kurā i-tā līmeņa ieraksts satur kopīgus datus ar i+1 līmeņa ierakstu un kurā iespējams realizēt piekļuvi zemākā līmeņa ierakstu kopai no augstākā līmeņa ieraksta. Ierakstam var būt saites tikai ar vienu zemākā līmeņa ierakstu kopu.
Datu Hierarhija attiecas uz sistemātisku organizāciju datiem, bieži hierarhiskā veidā. Datu organizācija ir saistīta ar laukiem, ierakstiem, failiem un tā tālāk.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija sulfāta struktūrformula

Bezūdens magnija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais magnijs,
 Epsomas sāls,
angļu sāls, rūgtais sāls
|           CAS numurs = 7487-88-9
14168-73-1 (monohidrāts)
24378-31-2 (tetrahidrāts)
15553-21-6 (pentahidrāts)
13778-97-7 (heksahidrāts)
10034-99-8 (heptahidrāts)
|      ķīmiskā formula = MgSO4
|              molmasa = 120,366
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1124 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (0 °C),
35,1 g/100mL (20 °C),
50,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Magnija sulfāts''' (MgSO4) ir [[sērskābe]]s [[magnijs|magnija]] sāls. Tīrs magnija sulfāts ir bezkrāsaina, higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas. Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, nedaudz šķīst spirtā, ēterī, glicerīnā. Veido dažāda sastāva vairāk vai mazāk stabilus [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 un pat 12 ūdens molekulām. Vēsturiski tiek saukts par '''Epsomas sāli''' vai '''angļu sāli''', jo 17. gadsimta beigās atklāts avotu ūdeņos [[Epsoma]]s pilsētas tuvumā [[Anglija|Anglijā]], [[Sari (Anglija)|Sari]] grāfistē (Nēmiass Grjū).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, 315. lpp. {{krieviski}}</ref> Magnija sulfātu sauc arī par '''rūgto sāli''' tā garšas dēļ. Dažreiz tiek nepareizi dēvēts par magnēzija sulfātu.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Šauļu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Šv._Petro_ir_Povilo_katedros.jpg
| image_size            =
| caption               = Šauļu katedrāle
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Šauļu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.9325
| longd                 = 23.319722
| location              = {{vieta|Lietuva|Šauļu apriņķis|Šauļi}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[manierisms]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = 1617
| year_completed        = 1626
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 70 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Šauļu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1736144"
}
</mapframe>
'''Šauļu svēto apustuļu Pētera un Pāvila katedrāle''' ({{val|lt|Šiaulių šv. apaštalų Petro ir Pauliaus katedra}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētā [[Šauļi|Šauļos]]. [[Šauļu diecēze]]s katedrāle, nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 23671).

sentences:
{{Commonscat|Diseases and disorders of the circulatory system}}
{{catmore|sirds slimības}}

sentences:
{{Infobox Political Party
|name_english = Palestīnas Atbrīvošanas organizācija
|name_native = {{lang|ar|منظمة التحرير الفلسطينية}}
''Munaẓẓamat at-Taḥrīr al-Filasṭīniyyah''
|colorcode =
|party_logo =
|leader = [[Mahmūds Abāss]]
|Motto =
|foundation = {{dat|1964|5|28|N|bez}}<ref>[http://select.nytimes.com/gst/abstract.html?res=F00614F93B5F147A93CBAB178ED85F408685F9 Arabs Create Organization For Recovery of Palestine]  New York Times; 29 May 1964; "JERUSALEM, (Jordanian Sector) 28 May (Reuters) -The creation of Palestine liberation organization was announced today..."]</ref>
|ideology =
|headquarters = {{vieta|Palestīna|Rietumkrasts|Rāmalla}}<ref name="PLOhead1">[http://www.reuters.com/article/2010/11/30/us-palestinians-ramallah-idUSTRE6AT1VF20101130 In West Bank, Ramallah looks ever more like capital] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141222055828/http://www.reuters.com/article/2010/11/30/us-palestinians-ramallah-idUSTRE6AT1VF20101130 |date={{dat|2014|12|22||bez}} }}: "Abbas opened new Ramallah headquarters for the Palestine Liberation Organization (PLO), which was headquartered in East Jerusalem in the years between its establishment in 1964 and Israel's capture of the land in 1967. "God willing, the headquarters of the PLO will return to Jerusalem soon," Abbas said at the 23 November opening ceremony of the building, which the PLO is renting."</ref><ref name="PLOhead2">[http://www.jpost.com/MiddleEast/Article.aspx?id=196522 Abbas: Referendum law is ‘obstacle to peace’]: "...Abbas told reporters in Ramallah, where he inaugurated a new headquarters for the PLO."</ref>
|international =
|website =
|flag =
}}
'''Palestīnas Atbrīvošanas organizācija''' ({{val-ar|منظمة التحرير الفلسطينية}}; ''{{transl|ar|DIN|Munaẓẓamat at-Taḥrīr al-Filasṭīniyyah}}'') ir 1964. gadā dibināta [[organizācija]].

sentences:
'''Kūpera tests''' ir [[fiziskā sagatavotība|fiziskās sagatavotības]] pārbaude. To [[1968]]. gadā izstrādāja [[Kenets Kūpers]] ASV armijas vajadzībām. Sākotnējā formā testa mērķis bija aizskriet pēc iespējas tālāk 12 minūšu laikā. Testam būtu jānosaka personas fiziskā sagatavotība, tāpēc tas ir jāskrien vienmērīgā ātrumā bez [[sprints|sprintiem]]. Iznākums tiek veidots no tā, cik tālu persona ir aizskrējusi, un personas dzimuma un vecuma. Rezultāti korelē ar [[skābekļa maksimālais patēriņš|skābekļa maksimālo patēriņu (VO2 Max)]].
Testu ir vienkārši veikt lielai grupai cilvēku, bet tas īsti neder profesionālu sportistu vērtēšanai, jo 12 minūšu laikā noskrietā distance ir starp garo distanču un īso distanču skrējēju ierasto.

sentences: '''18. novembris''' ir gada 322. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (323. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 43 dienas.

sentences:
atoma modelis]]
'''Bora atoma uzbūves modelis''' piedāvā vienkāršotu atoma uzbūves novērtējumu. Šo modeli 1915. gadā ieviesa ievērojamais dāņu fiziķis [[Nilss Bors]]. Bora modelis ir pazīstams kā "planetārais modelis". Tajā [[neitrons|neitroni]] un [[protons|protoni]] aizņem nelielu platību [[atoms|atoma]] centrā, ko dēvē par [[atoma kodols|kodolu]], bet [[elektrons|elektroni]] riņķo orbītās ap kodolu aptuveni tāpat, kā planētas riņķo ap Sauli.

sentences: '''Vispārējā cilvēktiesību deklarācija''' ir dokuments, kuru [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] Ģenerālā asambleja pieņēma [[1948]]. gada 10. decembrī Parīzē, Šaijo pilī. Deklarācija tikai pieņemta ar 48 balsīm "par", savukārt 8 valstis balsojumā atturējās, neviena valsts nenobalsoja pret deklarācijas pieņemšanu. Šis ir vecākais ANO cilvēktiesību sistēmas pamatdokuments; tas nav saistošs pats par sevi, tomēr būtiska daļa tajā esošo normu kļuva par saistošām, jo tās ir iekļautas tādos saistošos cilvēktiesību dokumentos kā [[Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām]] (International Covenant on Civil and Political Rights) un [[Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām]] (International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights). Deklarācijā ietvertie principi ir atspoguļoti arī tādos starptautiskos tiesību aktos kā [[ANO Starptautiskā konvencija par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu]], ANO Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu u. c.

sentences:
[[Kategorija:Datorika]]
[[Kategorija:Kibertelpa]]
[[Kategorija:Tehnoloģija sabiedrībā]]

sentences: '''Proletariāts''' ({{val|de|proletariat}} no {{val|la|proletarius}} — 'nabagi') ir [[sabiedrības slānis]], kam nepieder [[īpašums]] un [[ražošanas līdzekļi]]. Tā galvenais iztikas avots ir sava darbaspēka pārdošana. Pēc [[sabiedrības noslāņošanās]] teorijas proletariāts atrodas starp [[sīkburžuāzija|sīkburžuāziju]] un [[lumpenproletariāts|lumpenproletariātu]]. Terminu ieviesa [[Kārlis Markss]] un Lorencs fon Šteins.<ref>[http://www.vesture.eu/index.php/Proletari%C4%81ts Proletariāts. ''Vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca''] (aplūkots 2010. 6. jūnijā).</ref> [[Senā Roma|Senajā Romā]] proletariāts bija visnabadzīgākais slānis, kas Romai deva tikai pēcnācējus.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Dreņģeru iebraucamā sēta
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Bauska, Plūdoņa 26-1.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Dreņģeru iebraucamā sēta 2015. gadā
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = Pašvaldības īpašums
| current_tenants     =
| location            = Plūdoņa iela 26 k.1, [[Bauska]], [[Bauskas novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         = Latvija
| latd  = 56.409301 | latNS  =
| longd =  24.184760 | longEW =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 19. gadsimta pirmā puse
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Dreņģeru iebraucamā sēta
|      numurs = 6168
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Zemgale
|     rīk_dat = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       attēls = Tamias_sibiricus_(eating_a3).JPG
|       valsts = Animalia
|    valsts_lv = Dzīvnieki
|         tips = Chordata
|      tips_lv = Hordaiņi
|        klase = Mammalia
|     klase_lv = Zīdītāji
|        kārta = Rodentia
|     kārta_lv = Grauzēji
|       dzimta = Sciuridae
|    dzimta_lv = Vāveres
|        cilts = Marmotini
|     cilts_lv = Murkšķi
|        ģints = Tamias
|     ģints_lv = Burunduki
|   apakšģints = Eutamias
|apakšģints_lv = Sibīrijas burunduki
| apakšģints_r = Sibīrijas burunduks
|         suga = Tamias sibiricus
|      suga_lv = Sibīrijas burunduks
|    izplatība =
{{legend|#58111a|Dabīgais izplatības areāls}}
{{legend|red|Introdukcijas izplatības areāls}}
|     binomial = Tamias sibiricus
|       autors = [[Erik Laxmann|Laxmann]], 1769
|  kategorijas = nē
|     sinonīmi =
*''Eutamias sibiricus''
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
__ Na+     __ O2−
Nātrija superoksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = nātrija peroksiperoksīds
nātrija dioksīds
|           CAS numurs = 12034-12-7
|      ķīmiskā formula = NaO2
|              molmasa = 54,989
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 552 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija superoksīds''' (NaO2) ir oranždzeltena kristāliska viela, kas satur [[superoksīdi|superoksīda]] jeb peroksiperoksīda [[anjons|anjonu]] O2−. Veidojas kā starpprodukts, oksidējoties [[nātrijs|nātrijam]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Šimanovskis''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Apvienotajā Karalistē|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Frajs''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hlorbenzola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5Cl
|molmasa=112,56
|blīvums=1110
|kušanas temperatūra=228 K (-45 °C)
|viršanas temperatūra=404 K (131 °C)
}}
'''Hlorbenzols''' (C6H5Cl) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums, kuru var iegūt no [[fenols|fenola]] un [[fosfora hlorīds|fosfora pentahlorīda]]. Tas ir daudzu hloru saturošo pesticīdu (arī [[DDT]]) izejviela. Pats hlorbenzols ir maztoksiska viela. Hlorbenzolu lieto arī par šķīdinātāju.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Krona slimība''' ({{val|la|morbus Leśniowski-Crohn}}) ir [[iekaisīgu zarnu slimība|iekaisīgu zarnu slimību]] grupā ietilpstoša slimība, kas var ietekmēt jebkuru [[gremošanas orgānu sistēma]]s daļu no [[mute]]s līdz [[Anālā atvere|anālajai atverei]].<ref name=NIDDK2013/>

sentences: '''Termogrāfija''', '''siltuma attēlveidošana''' jeb '''siltuma video''' ir attēla veidošana, izmantojot [[Infrasarkanais starojums|infrasarkano starojumu]]. Termogrāfiskās ierīces reaģē uz starojumu [[Elektromagnētiskais spektrs|elektromagnētiskā spektra]] infrasarkanās daļas robežās (aptuveni 900 -1400 [[Nanometrs|nm]] jeb 0,9 — 1,4 [[Mikrometrs|μm]]) un pārveido to redzamās gaismas attēlā.

sentences:
)]]
'''Sublitorāle''' jeb '''sublitorālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] piekrastes [[ekoloģiskā zona]], kas atrodas [[Kontinentālais šelfs|kontinentālā šelfa]] robežās starp [[Bēgums|bēguma]] maksimālo ūdens līmeni un šelfa ārējo robežu. Šī zona vienmēr ir klāta ar jūras ūdeni un aptuveni ir ekvivalenta [[nerītiskā zona|nerītiskajai zonai]]. [[Jūras bioloģija|Jūras bioloģijā]] sublitorālā zona attiecas uz apgabaliem, kur [[Saule]]s [[gaisma]] sasniedz [[Okeāna dibens|okeāna dibenu]], t.i. kur ūdens dziļums nav tik liels, lai atrastos ārpus [[fotiskā zona|fotiskās zonas]]. Tāpēc šajā zonā ir augsta bioloģiskā produktivitāte un šeit dzīvo jūras organismu sugu lielākā daļa.

sentences: '''Ukrainas latvieši''' ir [[Ukraina|Ukrainā]] dzīvojošā [[latvieši|latviešu]] mazākumtautība. Saskaņā ar 2001. gada tautas skaitīšanas rezultātiem sevi par latviešiem atzinuši 5079 cilvēki, no kuriem 957 par dzimto valodu nosauca [[latviešu valoda|latviešu valodu]], 872 — [[ukraiņu valoda|ukraiņu valodu]] un 3188 — [[krievu valoda|krievu valodu]]. Ukrainas teritorijā nav kompaktu latviešu apmetņu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Common_tern_with_fish.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|       apakškārta = Lari
|    apakškārta_lv = Kaijveidīgie
|           dzimta = Laridae
|        dzimta_lv = Kaiju dzimta
|      apakšdzimta = Sterninae
|   apakšdzimta_lv = Zīriņu apakšdzimta
|            ģints = Sterna
|         ģints_lv = Zīriņi
|             suga = Sterna hirundo
|          suga_lv = Upes zīriņš
|         binomial = Sterna hirundo <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
|         sinonīmi =
*''Sterna fluviatilis''
|        izplatība =
{{Legend|#FFFF00| Ligzdošanas teritorijas}}
{{Legend|#0EBEFF| Ziemošanas teritorijas}}
}}
'''Upes zīriņš''' (''Sterna hirundo'') ir [[kaiju dzimta]]s (''Laridae'') jūras putnu suga, kurai ir 4 pasugas.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/gulls/ World Bird List: Noddies, gulls, terns, auks, 2020]</ref> Upes zīriņš izplatīts visā [[Eirāzija|Eirāzijā]], kā arī [[Ziemeļamerika]]s centrālajā daļā. Mazākas populācijas vietām mājo [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] ziemeļu daļas [[sala|salās]] un piekrastēs. Ziemo gar [[jūra|jūru]] un [[okeāns|okeānu]] piekrastēm abpus [[ekvators|ekvatoram]], sasniedzot [[Dienvidamerika]]s pašu galu.<ref name=orn>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ornitofaunistika.com/lvp/lvp_stehir.htm |title=Ornitofaunistika: Upes zīriņš Sterna hirundo |access-date={{dat|2015|01|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130424021744/http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_stehir.htm |archivedate={{dat|2013|04|24||bez}} }}</ref> Lai arī kopējais izplatības areāls ir liels, atsevišķos reģionos sugas populācija samazinās un tās izdzīvošana ir apdraudēta. [[Eiropa|Eiropā]] upes zīriņš ir aizsargājama suga, arī [[Latvija|Latvijā]] tas ir iekļauts īpaši aizsargājamo sugu sarakstā.<ref name=lob>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lob.lv/lv/aktualitates.php?id=107 |title=BirdLife: Rīgā tiks izveidota jauna ligzdošanas vieta zīriņiem |access-date={{dat|2015|01|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305034229/http://www.lob.lv/lv/aktualitates.php?id=107 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
|          name = ''Yandex N.V.''
|   native_name = ''Яндекс''
|          logo =
|         image =
| image_caption = ''Yandex'' galvenā mītne Maskavā
|          type = [[publiska kapitālsabiedrība]]
|     traded_as = {{NASDAQ|YNDX}}, {{MCX|YNDX}}
|    foundation = 1997. gads (''CompTek'' publiskoja ''Yandex'' meklētāju){{br}}2000. gads (dibināts uzņēmums ''Yandex'')
|      location = [[Maskava]], {{RUS}}
|       founder = {{ubl|[[Arkadijs Voložs]]|[[Arkadijs Borkovskis]]|[[Ilja Segalovičs]]}}
|   area_served = [[Krievija]], [[Turcija]], [[Kazahstāna]], [[Baltkrievija]], [[Uzbekistāna]], [[Azerbaidžāna]], [[Gruzija]], [[Armēnija]], [[Izraēla]], [[Igaunija]]
|    key_people = [[Arkadijs Voložs]] ([[galvenā izpildpersona|GIP]])
|       revenue = {{increase}} [[US$]] 2,83 miljardi (2019)<ref name="financials">{{tīmekļa atsauce|title=Yandex|url=https://yandex.gcs-web.com/static-files/05095560-87ab-4769-9d99-596a93fc0df8|publisher=Yandex|accessdate=9 March 2020|archive-date={{dat|2020|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200323133929/https://yandex.gcs-web.com/static-files/05095560-87ab-4769-9d99-596a93fc0df8}}</ref>
|    net_income = {{increase}} [[US$]] 0,18 miljardi (2019)<ref name="financials" />
|        assets = {{increase}} [[US$]] 4,70 miljardi (2019)<ref name="financials" />
|        equity = {{increase}} [[US$]] 3,48 miljardi (2019)<ref name="financials" />
| num_employees = 8854 (2018)
|      industry = {{ubl|[[internets]]|[[meklētājprogramma]]}}
|      products =
|     homepage = {{URL|https://yandex.ru/}}, {{URL|https://yandex.com/}}
|    footnotes = <ref>{{cite press release | url=https://ir.yandex/releasedetail.cfm?ReleaseID=1057604 | title=Yandex Announces Fourth Quarter and Full-Year 2017 Financial Results | publisher=Yandex | date=February 15, 2018 | journal= | access-date={{dat|2020|04|12||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20180527062535/https://ir.yandex/releasedetail.cfm?ReleaseID=1057604 | archive-date={{dat|2018|05|27||bez}} }}</ref>
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kilakitsoka
| native_name    =  ''Qilakitsoq''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Qilakitsoq_I-1.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Kilakitsokas mūmija
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 70.608611 | latNS  = N
| longd = 52.181944 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Kakortoka]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     = 1972. gads
| excavations    = 1977. gads
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|           attēls = Unshorn_alpaca_grazing.jpg
|    att_nosaukums = ''Huacaya'' šķirnes alpaka
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|           cilts=Lamini
|           cilts_lv=Lamu cilts
|            ģints = Vicugna
|         ģints_lv = Vikunjas
|             suga = V. pacos
|          suga_lv = Alpaka
|           suga_r = Alpaka
|         binomial = Vicugna pacos <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|        izplatība =

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Jēkabs
|      dzimšanas datums = 1. gadsimta sākums
|          nāves datums = 44. gadā
|        piemiņas diena = [[25. jūlijs]] ([[katoļticība]], [[luterāņi]])
[[30. aprīlis]] ([[pareizticība]])
[[30. decembris]] ([[Spānijas Baznīca]])
|                  godā = visā [[kristietība|kristietībā]]
|                attēls = Rembrandt - Sankt Jakobus der Ältere.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = Apustulis Jēkabs [[Rembrants|Rembranta]] gleznā
|       dzimšanas vieta = [[Betsaida]] ([[Galileja]]),  [[Romas impērija]] (tagad {{ISR}}s kontrolē)
|           nāves vieta = [[Jūdeja]],  [[Romas impērija]]
|             nosaukums = Apustulis un Pirmssauktais
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas = {{flaga|ESP}} [[Santjago de Kompostela]]s katedrāle
|                strīdi =
}}

sentences: '''Gulta''' ir [[mēbele]], kas paredzēta [[gulēšana]]i un [[atpūta]]i; parasti konstrukcija, kas balstās uz četrām "kājām" un ar ieklātu vai iebūvētu [[matracis|matraci]]. Antīkajā pasaulē vairākus gadsimtus gulta tika uzskatīta par vissvarīgāko mēbeli<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.encyclopedia.com/topic/Mattress.aspx | title= Mattress | publisher= Encyclopedia.com | accessdate= 31-05-2011}}</ref> un tā simbolizēja sociālo stāvokli. Senajās civilizācijās, izņemot [[Senā Ēģipte|Seno Ēģipti]], gulta tika izmantota ne tikai gulēšanai, bet arī kā vieta, kur [[ēšana|ieturēt maltīti]].<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.britannica.com/EBchecked/topic/58030/bed | title= Bed | publisher= Encyclopaedia Britannica | accessdate= 31-05-2011}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = ''Visuotinė lietuvių enciklopedija''
| attēls           = Visuotine liet. enciklopedija.JPG
| att_izm          = 275px
| image_caption    = VLE sējums
| author           =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LTU}}
| language         = [[lietuviešu valoda|lietuviešu]]
| series           =
| subject          = Vispārēja
| genre            = [[Enciklopēdija]]
| publisher        = [[Zinātnes un enciklopēdiju izdošanas centrs]] (''Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras'')
| pub_date         =
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            = 20 000
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          = 26 sējumi cietos vākos<br>elektroniskā versija
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''''Visuotinė lietuvių enciklopedija''''' (''''VLE'''') ir vispārēja [[enciklopēdija]] [[lietuviešu valoda|lietuviešu valodā]]. Enciklopēdijas izdevējs ir [[Zinātnes un enciklopēdiju izdošanas centrs]] (''Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras''). VLE redakcija sāka darbu 2001. gadā.<ref name="Voruta">{{Cite web|url=http://www.voruta.lt/lietuva-jau-turi-uzbaigta-visuotine-lietuviu-enciklopedija/|title=Lietuva jau turi užbaigtą „Visuotinę lietuvių enciklopediją“|date=2014-07-08|website=Voruta|access-date=2020-04-09}}</ref> Patlaban izdoti 26 sējumi, kuru ap 20 000 lappusēs ir vairāk nekā 100 000 šķirkļu. Enciklopēdijas elektronisko versiju atvēra 2017. gada 5. jūnijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.alfa.lt/straipsnis/50181055/visuotine-lietuviu-enciklopedija-jau-ir-internete|title=„Visuotinė lietuvių enciklopedija“ – jau ir internete|website=[[alfa.lt]]|access-date=2019-02-25}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
Par '''implikatūru''' [[valodniecība|valodniecībā]] sauc papildu [[pragmatika|pragmatisku]] nozīmi, kas noteiktā kontekstā (un vidē) piemīt izteikumam. Izteikums norāda uz implikatūru kā ticamu iespēju, bet ne obligāti to nosaka (kā tas būtu [[implikācija]]s gadījumā).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mateuss Dāniels Pepelmanis
|     vārds_orig = Matthäus Daniel Pöppelmann
|         attēls = Matthaeus Daniel Poeppelmann.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Mateuss Dāniels Pepelmanis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1662
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Herforda]], [[Brandenburga-Prūsija]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1736
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas kūrfirste]] (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Mateuss Dāniels Pepelmanis''' (''Matthäus Daniel Pöppelmann''; dzimis {{dat|1662|5|3}}, miris {{dat|1736|1|17}}) bija vācu [[rokoko]] un [[baroks|baroka]] arhitekts.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Manks
| operators =
| attēls = Mank.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, drāma
| režisors = [[Deivids Finčers]]
| producents = * Sians Čafins
* [[Ēriks Rots]]
* Daglass Urbanskis
| scenārijs = Džeks Finčers
| aktieri = * [[Gērijs Oldmens]]
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Lilija Kolinsa]]
* [[Arliss Hauards]]
* [[Toms Pelfrijs]]
* [[Čārlzs Denss]]
* [[Toms Bērks]]
| mūzika = * [[Trents Reznors]]
* [[Atikuss Ross]]
| oriģinālnos = ''Mank''
| studija = * ''Netflix International Pictures''
* ''Flying Studio Pictures''
* ''Panic Pictures''
* ''Blue Light''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|11|13|ASV}}
| ilgums = 131 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Manks"''' ({{Val|en|Mank}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnbalta biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gērijs Oldmens]], [[Amanda Saifreda]], [[Lilija Kolinsa]], [[Arliss Hauards]], [[Toms Pelfrijs]], [[Čārlzs Denss]] un [[Toms Bērks]].

sentences:
[[Zēlande (sala)|Zēlandē]], kurā sarakstīta hronika "Dāņu darbi".]]
'''Dāņu darbi''' ({{val|la|Gesta Danorum}}) ir dāņu [[Sores klosteris|Sores klostera]] mūka [[Saksis Gramatiķis|Sakša Gramatiķa]] no aptuveni 1178. līdz 1208. gadam sarakstīta dāņu vēstures hronika, kurā iekļauti arī no agrākām hronikām un vikingu sāgām patapināti leģendāri vēstījumi par [[Latvijas vēsture|Latvijas senvēsturi]] (4.—12. gadsimtu).

sentences:
{{Valsts infokaste
|vietējais_nosaukums         = Benelux
|linking_name                = Benelux
|karoga_attēls               = Flag of Benelux.svg
|karoga_nosaukums = Beniluksa karogs
|kartes_attēls               = Europe location BENELUX.png
|kartes_paraksts             = Beniluksa atrašanās vieta Eiropā
|dalībvalstis                =

{{BEL}}
 {{NED}}
 {{LUX}}

|admin_center_type           =
|admin_center                =
|languages_type              = Official languages
|valsts_valodas              = [[Nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]] un [[Franču valoda|franču]]
----
Neoficiālās valodas:
[[Rietumfrīzu valoda|frīzu]], [[vācu valoda|vācu]], [[Luksemburgiešu valoda|luksemburgiešu]]
|galvaspilsēta                    = [[Amsterdama]], [[Brisele]], [[Luksemburga (pilsēta)|Luksemburga]]
|religion                    = roman-catholicism and protestantism
|Area                        = 76 657 km²
|population                  = 27 2 milj.
|valūta                      = Eiro
|leader_title1               =
|leader_name1                =
|leader_title2               =
|leader_name2                =
|established_event1          =
|established_date1           =
|official_website            = http://www.benelux.be/
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada aprīlī,}}
{{jāuzlabo|pārdēvēt [[Grieķijas konstitūcija]], uzrakstīt ievadu, NOTEIKTI salikt atsauces}}
{{atsauces+}}

sentences: [[Image:Stack.png|right|thumb|230px|[[Steks (datu struktūra)|Stekā]] pēdējais ievietotais elements tiek apstrādāts (izņemts) kā pirmais.]]

sentences:
[[File:Macaca nigra self-portrait large.jpg|thumb|right|Viena no apspriestajām [[Makaki|makaka]] uzņemtajām "pašbildēm"]]
'''Mērkaķa pašbildes''' ir fotogrāfiju sērija, ko, izmantojot dabas fotogrāfa Deivida Sleitera uzstādīto ekipējumu, uzņēma [[Celebesas makaks|Celebesas makaku]] mātīte. Šo attēlu ievietošana [[Wikimedia Commons|Vikikrātuvē]] [[2014. gads|2014. gada]] vidū izraisīja strīdu par [[Autortiesības|autortiesībām]] un to, vai tās var attiekties uz darbiem, kurus nav veidojuši cilvēki. Sleitera autortiesību pieteikumu apstrīdēja vairākas personas un organizācijas, pamatojot to ar izpratni, ka autortiesības pieder darba autoram un ja tas nav cilvēks, tad tam nevar piederēt autortiesības. 2014. gada decembrī [[ASV]] Autortiesību birojs paziņoja, ka uz darbiem, kurus nav veidojis cilvēks, neattiecas ASV autortiesību likums.

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = ''Sojuz-2.1a''
| oriģ. nosaukums = ''Союз-2.1а''
| izgat. nosaukums =
| attēls =
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = ''[[R-7]]''
| raķešu grupa = ''[[Sojuz-2 (nesējraķešu saime)|Sojuz-2]]''
| valsts = [[Krievija]]
| izgatavotājs = ''[[RKK Energija]]''
| augstums = 43,40 m
| diametrs = 2,95 m
| masa = 310 000  kg
| pakāpes = 2
| LEO masa = 7020 kg (200 km 51,6⁰ [[orbīta|orbītā]] no [[Baikonuras kosmodroms|Baikonuras]] )
| statuss = ekspluatācija
| starta vietas = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]], [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| startu skaits = 23
| veiksmīgie = 21
| avārijas = 1
| daļēji = 1
| pirmais = 08.11.2004 ([[suborbitāls lidojums|suborbitāls]])
| pirmais pavadonis = {{dat|2016|10|19|SK|bez}} ''[[MetOp-A]]''
}}
'''''Sojuz-2.1a''''' ({{val|ru|Союз-2.1а}}) ir [[Krievija]]s [[nesējraķete|nesējraķešu]] saimes ''[[Sojuz-2 (nesējraķešu saime)|Sojuz-2]]'' modifikācija. To ražo uzņēmums "Raķešu kosmiskais centrs ''Progress''" [[Samara|Samarā]]. Pirmais ''Sojuz-2.1a'' starts notika 2004. gada 8. novembrī.

sentences: '''Temperatūra''' ir [[fizikāls lielums]], kas raksturo ķermeņa (vai [[viela]]s) sasilšanas pakāpi jeb [[siltumkustība]]s intensitāti.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Īpašais ziņojums
| operators =
| attēls = Minority Report Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika
| režisors = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents = * [[Džeralds Molens]]
* [[Bonijs Kērtiss]]
* [[Volters Pārkss]]
* [[Jans de Bonts]]
| scenārijs = * [[Skots Franks]]
* [[Džons Koens]]
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Kolins Ferels]]
* [[Samanta Mortone]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''Minority Report''
| studija = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''Blue Tulip Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''20th Century Fox''
* ''DreamWorks Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|6|19}}
| ilgums = 145 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|102 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|358,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4200760833/|title=Minority Report |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Īpašais ziņojums"''' ({{Val|en|Minority Report}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] filma, kuras režisors ir [[Stīvens Spīlbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Kolins Ferels]], [[Samanta Mortone]] un [[Makss fon Sīdovs]]. Filma ir balstīta uz [[Filips Diks|Filipa Dika]] 1956. gada īsā stāsta ''The Minority Report''.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Zinaīda Lazda
|         vārds_orig =
|             attēls = Lazda Zinaida.PNG
|         att_izmērs = 250px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1902
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 6
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Vecpiebalgas pagasts|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1957
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Oregona|Seilema|3s=Seilema (Oregona)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Zinaīda Lazda''' (īstajā vārdā '''Zinaīda Zelma Šreibere'''; dzimusi {{dat|1902|6|6}}, mirusi {{dat|1957|11|7}})<ref name="lat">{{LAT e|4|64.—65}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]]. Viena no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājām.

sentences:
'''Šifrēšanas tehnika PGP''' ({{val-en|Pretty Good Privacy}}) ir viena no izplatītākajām [[šifrēšana]]s tehnikām, ko izmanto ziņojumu aizsardzībai [[Internets|internetā]]. Šifrēšanas tehnikas pamatā ir [[publiskā atslēgšifrēšana]].<ref>{{AkadTerm|term=Pretty Good Privacy|lang=EN}}</ref> To izstrādāja [[Filips Zimmermans]] 1991. gadā.<ref>
{{Tīmekļa atsauce
|url= https://www.philzimmermann.com/EN/essays/WhyIWrotePGP.html
|title= Why I Wrote PGP
|last= Zimmermans |first= Filips R.
|authorlink= Fils Zimmermans |date= 1999
|website= Essays on PGP |publisher= Filips Zimmermans
|language=EN
}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Vladimirs Gitiss
| vārds_orig = Владимир Михайлович Гиттис
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Vladimirs Gitiss
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1881
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 24
| dz_vieta = {{Vieta|Krievija|Pēterburga}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Komunarkas masu kapi]], tagad {{RUS}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = krievs
| nodarbošanās = militārais darbinieks
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences: '''''Cygwin''''' ir [[Brīvprogrammatūra|bezmaksas programmu]] kopums, ko sākotnēji izstrādāja kompānija ''[[Cygnus Solutions]]'', lai nodrošinātu ''[[Microsoft Windows]]'' sistēmu spēju daļēji darboties līdzīgi ''[[Unix|UNIX]]'' sistēmām. Pārsvarā projekts ir vērsts uz ''[[POSIX]]'' sistēmu (piemēram, ''[[Linux]]'', ''[[BSD]]'') programmu pārnešanu un darbināšanu ''Windows'' vidē. ''Cygwin'' programmas vislabāk darbojas ''[[Windows NT]]'', ''[[Windows 2000]]'', ''[[Windows XP]]'' un ''[[Windows Server 2003]]'' operētājsistēmās, dažas - arī uz ''[[Windows 95]]'' un ''[[Windows 98]]''. ''Cygwin'' patlaban galvenokārt uztur ''[[Red Hat]]'' kompānijas darbinieki.

sentences:
(''Acer saccharum'')]]
'''Lapu koki''' ir koki ar plakanām [[Lapas|lapām]], kam [[sēkla]]s attīstās [[Auglis|augļos]]. Visi lapu koki ir [[segsēkļi]]. Lielākā daļa vasarzaļo koku ir lapu koki,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vwrrc.vt.edu/Treeswater/Part1.html|title=Trees and Water|website=web.archive.org|access-date=2023-02-25|date=2016-09-21|archive-date=2016-09-21|archive-url=https://web.archive.org/web/20160921154303/http://www.vwrrc.vt.edu/Treeswater/Part1.html}}</ref> lai gan ir arī daži vasarzaļi [[skujkoki]], piemēram, [[lapegles]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fs.usda.gov/rmrs/why-do-larches-turn-yellow|title=Why do larches turn yellow? {{!}} Rocky Mountain Research Station|website=www.fs.usda.gov|access-date=2023-02-25|language=en}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|putnu ģinti|Dzērves (nozīmju atdalīšana)|Dzērves}}
{{BioTakso infokaste
 |        platums = 240px
 |      nosaukums =
 |       binomial = Grus <small>([[Brisson]], 1760)</small>
 |         attēls = Grus_japonensis_-Hokkaido,_Japan_-several-8_(1).jpg
 |  att_nosaukums = [[Japānas dzērve]]s (''Grus japonensis'')
 |         valsts = Animalia
 |      valsts_lv = Dzīvnieki
 |           tips = Chordata
 |        tips_lv = Hordaiņi
 |          klase = Aves
 |       klase_lv = Putni
 |          kārta = Gruiformes
 |       kārta_lv = Dzērvjveidīgie
 |         dzimta = Gruidae
 |      dzimta_lv = Dzērvju dzimta
 |    apakšdzimta = Gruinae
 | apakšdzimta_lv = Dzērvju apakšdzimta
 |          ģints = Grus
 |       ģints_lv = Dzērves
 |    kategorijas = nē
}}
'''Dzērves''' (''Grus'') ir [[dzērvju dzimta]]s (''Gruidae'') ģints, kas apvieno 8 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.<ref name=ioc>[https://www.worldbirdnames.org/bow/flufftails/ IOC World Bird List: Flufftails, finfoots, rails, trumpeters, cranes, limpkin, 2019]</ref> Tās sastopamas [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=ioc/><ref name=bbc>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbc.co.uk/nature/life/Grus_(genus) |title=BBC Nature: Grus cranes |access-date={{dat|2013|12|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131029170310/http://www.bbc.co.uk/nature/life/Grus_%28genus%29 |archivedate={{dat|2013|10|29||bez}} }}</ref> [[Latvija|Latvijā]] sastopama viena dzērvju ģints suga — [[pelēkā dzērve]] (''Grus grus''), kura iekļauta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanās grāmatas]] 3. kategorijā.<ref>[http://latvijas.daba.lv/dzivnieki/hordainhi/putni/#v150 Putni (Aves): Dzērvjveidīgie]</ref>
Lielākā daļa dzērvju sugu ir gājputni, bet [[sekstainā dzērve]] (''Grus carunculata'') ir nometniece.<ref name=bbc/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ananasu ekspresis
| attēls                   = Pineapple Express Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Pineapple Express''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Deivids Gordons Grīns]]
| producents               =
* [[Džads Apatovs]]
* [[Šona Robertsone]]
| scenārija autors         =
* [[Sets Rogens]]
* [[Evans Goldbergs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sets Rogens]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Gerijs Kouls]]
* [[Rouzija Pereza]]
* [[Denijs Makbraids]]
| mūzika                   = [[Grems Revels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Apatow Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|8|6}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pineapple-express-2007|title=Pineapple Express|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 22, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|27 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pineappleexpress.htm|title=Pineapple Express (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 22, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|101,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ananasu ekspresis"''' ({{val|en|Pineapple Express}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Deivids Gordons Grīns]]. Galvenās lomas atveido [[Sets Rogens]], [[Džeimss Franko]], [[Gerijs Kouls]], [[Rouzija Pereza]] un [[Denijs Makbraids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|8|6||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
'''Ūlimbs''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Momordica charantia
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|        attēls = Momordica charantia 007.JPG
| att_nosaukums = Nogatavojies balzambumbiera auglis
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Cucurbitales
|      rinda_lv = Ķirbju rinda
|        dzimta = Cucurbitaceae
|     dzimta_lv = Ķirbju dzimta
|         ģints = Momordica
|      ģints_lv = Momordikas
|          suga = M. charantia
|       suga_lv = Balzambumbieris
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Taukaudi''' ({{val-la|textus adiposus}}) ir daudzos [[Orgāns|orgānos]] sastopams [[Saistaudi|saistaudu]] veids, ko veido [[taukšūnas|taukšūnu]] kopums. Izšķir divus taukaudu veidus — baltos un brūnos. Šie termini ir nosacīti un atspoguļo šūnu nokrāsas īpašības. Baltie taukaudi plaši izplatīti [[Cilvēks|cilvēka]] organismā, taču brūnie taukaudi sastopami galvenokārt [[Jaundzimušais|jaundzimušiem]] un dažiem [[dzīvnieki]]em ([[grauzēji]]em un ziemojošiem) visas dzīves garumā.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Vairogs (nozīmju atdalīšana)|Vairogs}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vairogs
| abbreviation = Sct
| name_latin = Scutum
| RA = 18
| dec = -10
| areatotal = 109
| arearank = 84. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Sct''
| starmagnitude = 3,85
| neareststarname = ''α Sct''
| stardistance = 174
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =
| bordering = [[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 80
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Infobox
|bodystyle    = border-spacing: 2px 5px;
|bodyclass    = plainlist

sentences:
krusts. Šajā gadījumā tas sastāv no četriem viena un tā paša [[kvazars|kvazāra]] attēliem, un par gravitācijas lēcu kalpo masīva [[galaktika]], kas atrodas starp šo kvazāru un [[Zeme|Zemi]].]]
'''Gravitācijas lēca''' ir parādība, kas rodas, tāla [[kosmiskais objekts|kosmiskā objekta]] [[Elektromagnētisms|elektromagnētiskajam starojumam]] mainot izplatīšanās virzienu tuvāk novietota kosmiskā objekta [[gravitācija|gravitācijas laukā]]. Gravitācijas lēca izkropļo tālā kosmiskā objekta ([[kvazārs|kvazāra]], [[galaktika]]s vai [[galaktiku kopa]]s) attēlu, tāpat kā [[lēca|optiskā lēca]]. Astronomi gravitācijas lēcas izmanto, lai iegūtu informāciju par objektu, kura starojums iet caur šo lēcu. Parastos apstākļos šādus objektus no Zemes nebūtu iespējams novērot.

sentences:
[[Vecumnieku pagasts|Vecumnieku pagasta]], [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs]]]]
s]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Ishtar''
| operators =
| attēls = Ishtar poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors = [[Eleina Meja]]
| producents = [[Vorens Bītijs]]
| scenārijs = Eleina Meja
| aktieri = * [[Dastins Hofmans]]
* Vorens Bītijs
* [[Izabella Adžanī]]
* [[Čārlzs Grodins]]
* [[Džeks Vestons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Ishtar''
| studija = ''Delphi V Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1987|5|15}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|51 miljons}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1264223745/weekend/|title=Ishtar |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Ishtar''''' ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu [[kinokomēdija]], kuras režisore un scenārija autore ir [[Eleina Meja]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dastins Hofmans]], [[Vorens Bītijs]], [[Izabella Adžanī]], [[Čārlzs Grodins]] un [[Džeks Vestons]].

sentences:
{{Infobox
|bodystyle    = width: 20em; text-align: left; font-size: 90%;

sentences:
{{citas nozīmes|pāvestu|Lins (nozīmju atdalīšana)|Lins}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Lins
| vārds_orģ           = ''Linus''
| attēls              = Linus2.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Pāvests Lins
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|67|||N}}
| term_beigas         = {{dat|76|||N}}
| priekštecis         = [[Svētais Pēteris]]
| pēctecis            = [[Anaklēts]]
| dzim_dati           = nezināms
| dzim_vieta          = [[Etrūrija]], [[Romas impērija]]
([[Toskāna]], {{ITA}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|76||}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
({{ITA}})
| apglabāts           =
| tautība             = itālis
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Franklins
|     vārds_orig = ''John Franklin''
|         attēls = John_Franklin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1786
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Spilsbi}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1847
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 11
|        m_vieta = jūrā pie [[Karaļa Viljama sala|Karaļa Viljama salas]] (tagad {{flag|Kanāda}})
|  dzīvesbiedrs  =
}}
'''Sers Džons Franklins''' ({{val|en|Sir John Franklin}}; dzimis {{dat|1786|4|15}} [[Anglija|Anglijā]], miris {{dat|1847|7|11}} [[Karaļa Viljama sala|Karaļa Viljama salā]], [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskajā arhipelāgā]]) bija [[angļi|angļu]] flotes virsnieks un jūrasbraucējs, [[kontradmirālis]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Dobeles dzirnavnieks
| native_name      =
| logo             = Dobeles dzirnavnieks logo.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1976. gadā
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = {{vieta|Latvija|Dobele}}
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Valdes priekšsēdētājs<br />[[Kristaps Amsils]]
| industry         = [[Pārtikas rūpniecība]]
| products         = [[milti]], miltu izstrādājumi, [[makaroni]]
| services         =
| revenue          = [[€]] 109 miljoni (2020)<ref name="index-php">{{Publikācijas atsauce|date=2020-03-19|title=Latvijas vērtīgāko uzņēmumu uzskaitījums|url=https://lv.wikipedia.org/w/index.php?title=Latvijas_v%C4%93rt%C4%ABg%C4%81ko_uz%C5%86%C4%93mumu_uzskait%C4%ABjums&oldid=3189945|journal=Vikipēdija|language=lv}}</ref>
| operating_income =
| net_income       = [[€]] 14.8 miljoni (2020)<ref name="index-php" />
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = {{flaga|Igaunija}}  [[:en:Tartu_Mill|Tartu Mill]] (93.99 %)
| num_employees    = 166 (2005)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{url|https://dzirnavnieks.lv/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Automobiļu paaudzes infokaste
| image          =
| name           = VAZ-2121
| manufacturer   = VAZ
| parent_company =
| aka            =
| production     = 1977—pašlaik
| assembly       = Volgas autorūpnīca
| predecessor    =
| successor      =
| class          = Apvidus
| body_style     = Hečbeks
| layout         = Pilnpiedziņa
| platform       =
| engine         = Benzīns: 1.6 litri, Dīzelis: 1.7 litri.
| transmission   = [[Manuālā transmisija]]
| wheelbase      =
| length         =
| width          =
| height         =
| weight         =
| fuel_capacity  =
| electric_range =
| related        =
| designer       =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
'''Atklātā [[tirgus]] operācijas'''(angļ. ''Open Market Operations - OMO'') ir viens no galvenajiem [[centrālā banka|centrālās bankas]] [[monetārā politika|monetārās politikas]] rīkiem. Atklātajā tirgū [[vērtspapīri]] tiek pirkti (vai pārdoti) ar mērķi palielināt (vai samazināt) [[nauda]]s daudzumu [[finanšu sistēma|finanšu sistēmā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica#n77-atklata-tirgus-operacijas |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|02|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180831065618/https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica#n77-atklata-tirgus-operacijas |archivedate={{dat|2018|08|31||bez}} }}</ref><ref>http://rokasgramata.lv/vadiba/atklata-tirgus-operacijas/</ref>

sentences: '''Bilirubīns''' ({{val-la|bilis}} — 'žults', ''ruber'' - 'sarkans') ir  [[žults]] pigments, viens no galvenajiem žults komponentiem cilvēka un dzīvnieka organismā. Normālos apstākļos veidojas organismā, sadaloties [[Olbaltumvielas|olbaltumvielām]]. Žults savukārt veidojas aknās. [[Asinis|Asinīs]] bilirubīns ir nelielos daudzumos divu frakciju veidā: brīvs un saistīts. Bilirubīna daudzuma palielināšanās var liecināt par [[Eritrocīti|sarkano asins šūnu (eritrocītu)]] pārmērīgu iznīcināšanu (hemolītisko dzelti u.c.) un bilirubīna izdalīšanos organismā, piemēram, aknu dzelti, žults kanālu bloķēšanu un tā tālāk. Precīzākai diagnozei tiek izmantoti kopējā, brīvā (netieša) un saistītā (tieša) bilirubīna rādītāji.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Patoloģiskā anatomija|last=M. Palcevs|first=V. Serovs,|publisher=Atlas|year=1998|isbn=|location=Maskava|pages=}}</ref><br />

sentences: '''Svārstību kontūrs''' ir [[elektriskā ķēde]], kura satur savā starpā savienotus [[kondensators|kondensatoru]] un [[induktivitātes spole|induktivitātes spoli]]. Šādā ķēdē var tikt ierosinātas un uzturētas elektriskās [[strāva]]s un [[spriegums|sprieguma]] [[svārstības]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ankangīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls, [[kriptomelāns|kriptomelāna]] grupa
|ŠtruncaID=4/D.08-35
|ķīm_formula=Ba(Ti,V3+,Cr)8O16
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Melna
|svītra=Pelēki melna
|habituss=Prizmatiski, labi izteikti kristāli
|skaldnība=Nav?
|lūzums=
|cietība=6,5
|spīdums=Dimanta, stikla
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=4,44
}}
__NOTOC__

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Heliosciurus 2.jpg
|  att_nosaukums = [[Gambijas saules vāvere]] (''Heliosciurus gambianus'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveru dzimta
|    apakšdzimta = Xerinae
| apakšdzimta_lv = Zemes vāveres
|          cilts = Protoxerini
|       cilts_lv = Āfrikas vāveres
|       binomial = Protoxerini <small>(Moore, 1959)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Āfrikas vāveres''', '''Āfrikas vāveru cilts''' (''Protoxerini'') ir viena no trijām [[Vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') [[zemes vāveres|zemes vāveru apakšdzimtas]] (''Xerinae'') [[grauzējs|grauzēju]] ciltīm. Šajā apakšdzimtā ietilpst arī [[asspalvainās zemes vāveres|asspalvaino zemes vāveru cilts]] (''Xerini'') un [[murkšķi|murkšķu cilts]] (''Marmotini''). Āfrikas vāveru ciltī ir 31 [[suga]], kas tiek iedalītas 6 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]].<ref>Thorington, R. W. and R. S. Hoffmann. 2005. Family Sciuridae. Pp 754-818 in Mammal Species of the World A Taxonomic and Geographic Reference. Johns Hopkins University Press, Baltimore.</ref>

sentences: '''Spīķeru promenāde''' atrodas [[Daugava]]s labajā krastā posmā no [[Dzelzceļa tilts (Rīga)|Dzelzceļa]] līdz [[Salu tilts|Salu tiltam]]. Tā tika atklāta 2013. gada 1. augustā, pēc tam kad bija noslēgušies [[Lastādijas iela|Lastādijas]], [[Krasta iela (Rīga)|Krasta]] un [[Vilhelma Purvīša iela (Rīga)|Vilhelma Purvīša]] ielas kvartāla degradētās teritorijas revitalizācijas darbi.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Hatsune Miku
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| author                 =
| developer              = Crypton Future Media
| released               = 2007. gada 31. augusts
| latest release version = Hatsune Miku NT (New Type)
| latest release date    = 2020. gada 27. novembris
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   =
| engine                 =
| operating system       = [[Microsoft Windows]], [[macOS]]
| platform               =
| language = {{unbulleted list|Japāņu|Angļu|Ķīniešu}}
| status                 =
| genre                  = Vokālā sintezatora lietojumprogramma
| license                =
| repo                   =
| website                = {{url|https://ec.crypton.co.jp/pages/prod/vocaloid/cv01_us}}
}}{{Nihongo|'''Hatsune Miku'''|初音ミク|lead=yes}} ir japāņu virtuāla dziedātāja, ko [[2007. gads|2007. gada]] [[31. augusts|31. augustā]] izveidoja Crypton Future Media. Viņas balss ir sintezēta, izmantojot dzīvās dziedātājas balss semplēšanas tehnoloģiju, uz [[Yamaha Corporation]] Vocaloid programmatūras balss banka. Balss ir veidota pēc japāņu balss aktrises Saki Fujitas. Miku personifikācija ir popularizēta kā virtuālais idols un ir uzstājusies virtuālajos koncertos kā animēta projekcija.<ref name="a1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://ec.crypton.co.jp/pages/prod/virtualsinger/cv01_us|title=About HATSUNE MIKU {{!}} CRYPTON FUTURE MEDIA|website=ec.crypton.co.jp|access-date=2023-10-16}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Veidnes pēc tēmas]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences:
{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1990|11|12}}
| birth_place =
| caps1 = 95
| caps2 = 120
| caps3 = 108
| clubnumber = 16
| clubs1 = {{flaga|Skotija}} [[Hamilton Academical F.C.|Hamilton Academical]]
| clubs2 = {{flaga|Anglija}} [[Wigan Athletic F.C.|Wigan Athletic]]
| clubs3 = {{flaga|Anglija}} [[Everton F.C.|Everton]]
| countryofbirth = {{vieta|Skotija|Glāzgova}}
| currentclub = {{flaga|Skotija}} [[Celtic FC|Celtic]]
| goals1 = 13
| goals2 = 7
| goals3 = 6
| height = 180
| image = 1 james mccarthy everton 2015.jpg
| caption = Makārtijs 2015. gadā
| nationalcaps2 = 2
| nationalgoals1 = 1
| nationalgoals2 = 2
| nationalteam1 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U17
| nationalteam2 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U18
| nationalyears2 = 2007
| nationalyears1 = 2007
| nationalcaps1 = 3
| pcupdate = {{dat|2024|01|26|SK|bez}}
| name =
| playername = Džeimss Makārtijs
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| years1 = 2006–2009
| years2 = 2009–2013
| years3 = 2013–2019
| nationalcaps3 = 2
| nationalcaps4 = 7
| nationalcaps5 = 43
| nationalgoals3 = 0
| nationalgoals4 = 1
| nationalgoals5 = 0
| nationalteam3 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U19
| nationalteam4 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U21
| nationalteam5 = {{fb|Īrija}}
| nationalyears3 = 2007–2008
| nationalyears5 = 2010–2020
| nationalyears4 = 2008–2011
| caps4 = 49
| clubs4 = {{flaga|Anglija}} [[Crystal Palace F.C.|Crystal Palace]]
| goals4 = 0
| years4 = 2019–2021
| clubs5 = {{flaga|Skotija}} [[Celtic FC|Celtic]]
| years5 = 2021–
| caps5 = 12
| goals5 = 0
}}'''Džeimss Makārtijs''' ({{Val|en|James McCarthy}}, dzimis {{Dat|1990|11|12}}) ir [[Īri|īru]] [[futbolists]], spēlē [[Pussargs (futbols)|pussarga]] pozīcijā, [[Īrijas futbola izlase|Īrijas futbola izlases]] dalībnieks. Kopš 2021. gada Makārtijs pārstāv [[Skotijas futbola Premjerlīga|Skotijas Premjerlīgas]] komandu [[Celtic F.C.|''Celtic'']].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''''Namecoin''''' ir [[kriptovalūta]], kas uztur [[.bit]] [[augšējā līmeņa domēns|augšējā līmeņa domēnu]], kas darbojas neatkarīgi no [[Piešķirto nosaukumu un numuru interneta korporācija|Piešķirto nosaukumu un numuru interneta korporācijas]] (ICANN). Tā ir pieminēta ICANN ziņojuma projektā kā visplašāk zināmais izkliedētas kontroles un privātuma piemērs [[DNS (protokols)|DNS]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.icann.org/en/system/files/files/report-21feb14-en.pdf|title=The Internet Corporation for Assigned Names and Numbers Identifier Technology Innovation – Draft Report|date=2014-02-21|work=ICANN|language=EN}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Ernsts Adolfi
|     vārds_orig = ''Hermann Ernst Adolphi''
|         attēls = Hermann Adolphi.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Cēsis|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Austrumprūsija|Kēnigsberga}} <br />( tagad [[Kaļiņingrada]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = anatoms
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - ārsts/dzejnieks [[Aleksis Adolfi]], māte - Erna, dzim. Hērvāgene
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Amālija Edle fon Rennenkamfa (''Amalie Edle von Rennenkampff'') ; 2. Antonija fon Freimane (''Antonie von Freymann'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''11. maijs''' ir gada 131. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (132. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 234 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|              vārds = Agata Kristi
|         vārds_orig = ''Agatha Christie''
|             attēls = Agatha Christie.png
|         att_izmērs = 210px
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1890
|         dz_mēnesis = 09
|           dz_diena = 15
|           dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Torkī]], [[Devona]], [[Anglija]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (tagad {{GBR}})
|             m_gads = 1976
|          m_mēnesis = 01
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Oksfordšīra|Vinterbrūka}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = {{ubl|Arčibalds Kristi (1914—1928)|Makss Melovans (1930—1976)}}
|              bērni = Rozalinda Hiksa (1919–2004)
|           paraksts = Agatha Christie's signature.png
|         pseidonīms = Mērija Vestmakota (''Mary Westmacott'')
|       nodarbošanās = rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|            periods =
|              žanri = [[kriminālliteratūra]], detektīvliteratūra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|“[[Austrumu ekspresis (grāmata)|Austrumu ekspresis]]”|“Erkila Puaro varoņdarbi”|“Desmit mazi nēģerēni”|“[[Peļu slazds]]”}}
|        ietekmējies = [[Edgars Alans Po]], [[Arturs Konans Doils]], [[Gilberts Kīts Čestertons]], [[Anna Katrīna Grīna]]
|         ietekmējis = [[Ruta Rendela]], [[P.D. Džeimsa]], [[Roberts Bernards]]
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: {{Osmaņu impērijas valsts iekārta}}'''Sultāns''' (arābu valodā: سلطان) ir [[islāms|islāma]] nosaukums ar vairākām vēsturiskām nozīmēm. Sākotnēji ar to apzīmēja spēku, varu vai vadību. Vēlāk to pielietoja, lai apzīmētu atsevišķus [[musulmaņi|musulmaņu]] valdniekus, kuriem praktiski piederēja augstākā vara (t.i. viņi nebija pakļauti citam valdniekam), nepretendējot uz vispārējo [[kalifāts|kalifātu]]. Vēlāk šis apzīmējums turpināja attīstīties dažādos kontekstos. Sultāna dinastiju un pārvaldīto teritoriju sauc par sultanātu (arābu valodā: سلطنة). Ebreju valodā tas ir "šilton" vai "šaltan" (ebreju valodā: שלטן) un nozīmē "vara" vai "valsts".

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Valeriana fauriei 5.jpg
| att_nosaukums = ''Valeriana fauriei''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Dipsacales
| rinda_lv = Dipsaku rinda
| dzimta = Caprifoliaceae
| dzimta_lv = Kaprifoliju dzimta
| ģints = Valeriana
| ģints_lv = Baldriāni
| binomial = Valeriana
| attēls2 =
| att2_nosaukums =
}}'''Baldriāni''' ({{val|la|Valeriana}}) ir ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir mērenajā, subtropu joslā un tropu kalnos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000719-2|title=Valeriana L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-31|language=en}}</ref> Mūsdienās ģints tiek klasificēta [[Kaprifoliju dzimta|kaprifoliju dzimtā]] (iepriekš — [[Baldriānu dzimta|baldriānu dzimtā]]).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=THE ANGIOSPERM PHYLOGENY GROUP|date=2009-10|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG III: APG III|url=https://academic.oup.com/botlinnean/article-lookup/doi/10.1111/j.1095-8339.2009.00996.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|language=en|volume=161|issue=2|pages=105–121|doi=10.1111/j.1095-8339.2009.00996.x}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Daugavmala
| settlement_type        = pilsētas daļa
| image_skyline          =
| image_caption          =
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Ogres novads]]
| subdivision_name2      = [[Ikšķile]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 3,0
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2010
| population_footnotes   = <ref name=plan>[http://www.metrum.lv/data/files/teritoriju_attistibas_planosana/ikskile/Paskaidrojuma_raksts_12_07_2011.pdf Ikšķiles novada teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts]</ref>
| population_total       = 782
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56| latm  = 49| lats  = 24| latNS  = N
| longd = 24| longm = 30| longs = 04| longEW = E
| elevation_m            = 30
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5052 Ikšķile
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Daugavmala''' ir [[Ikšķile]]s pilsētas daļa [[Ogres novads|Ogres novadā]]. Izvietojies [[Ikšķile]]s pilsētas dienvidu daļā [[Daugava]]s krastā {{nobr|1 km}} no pilsētas pārvaldes [[Ikšķile]]s centrā un {{nobr|30 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
{{cita nozīme|saldvielu|raudzētu medus dzērienu|Medus (dzēriens)}}
'''Medus''' ir lipīga un [[viskozitāte|viskoza]] [[saldviela]], ko gatavo [[bite]]s no ziedu nektāra, ko [[nektāraugi]] izdala ziedēšanas laikā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''AnimeFest''''' ir [[anime]] fanu festivāls, kas norisinās četras dienas pēc [[Darba svētki|Darba svētku]] brīvdienām [[Dalasa|Dalasā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. ''AnimeFest'' ir viens no valsts vecākajiem valsts festivāliem, lai arī [[1997]]. un [[2000. gads|2000]]. gadā festivāli nenorisinājās. Pirmais festivāls norisinājās [[1992]]. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Daniels Georgs Balks
|     vārds_orig = ''Daniel Georg Balk''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1764
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Prūsija]]
([[Kaļiņingrada]], [[Kaļiņingradas apgabals]], {{RUS}})
|      m_dat_alt = [[1826]]. gada sākums
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Tula]], [[Krievijas impērija]]
([[Tulas apgabals]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, zinātnes darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki = dzintara apstrādes meistars Daniels Georgs Balks; Sofija Doroteja, dzimusi Porša
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Katarīna Rēzeke no Kēnigsbergas
|          bērni = Anna Frederika Amālija Luīze
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Elkoņa kauls |
  Latin        = Ulna |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray213.png |
  Caption      = Elkoņa kaula (kreisajā pusē) priekšējā virsma |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Elkoņa kauls''' ({{val-la|ulna}}) ir [[apakšdelms|apakšdelma]] [[kauls]]. Tas ir pāra, garais kauls un novietojas apakšdelma iekšpusē - mazā pirkstiņa pusē, paralēli [[spieķkauls|spieķkaulam]]. Kaulam ir 3 daļas:
* Proksimālais gals
* Spieķkaula ķermenis
* Distālais gals

sentences:
{{infokaste+}}
[[file:Ibn Bājja, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png|thumb|]]
'''Ibn Badža''' (ابن باجة, ''Ibn Bajjah''), pilnā vārdā '''Abu Bakrs Muhamads ibn Jahja ibn al-Sajehs ''' (أبو بكر محمد بن يحيى بن الصايغ, ''Abu Bakr Muhammad Ibn Yahya Ibn al-Sayegh''), [[kristietība|kristiešu]] [[Eiropa|Eiropā]] pazīstams kā '''Avempass''' (''Avempace'') (dzimis starp 1070. un 1090. gadu [[Saragosa|Saragosā]], miris 1138. gadā [[Fesa|Fesā]]) - [[arābi|arābu]] [[filozofija|filozofs]] un [[medicīna|ārsts]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Daniels Hermanis
|     vārds_orig = ''Daniel Hermann''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1543]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Neidenburga, [[Prūsijas hercogiste]]
({{vieta|Polija|Varmijas-Mazūrijas vojevodiste|Ņidzica}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1601
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Rīga]]
({{vieta|Latvija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = humānists un rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Lubāna (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Lubāna
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Lubānas pilsētas centrs.jpg
| imagesize =
| image_caption = Lubānas amatnieku centrs
| image_flag = Flag_of_Lubāna.svg
| flag_link = Lubānas karogs
| image_shield = Coat of Arms of Lubāna.svg
| shield_link = Lubānas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 54
| lats = 00
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 43
| longs = 00
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Madonas novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1992]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Lubahn}}
| area_total_km2 = 4.4
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Lubāna}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 95
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4830
| website = {{url|www.lubana.lv}}
| footnotes =
}}
'''Lubāna''' ir [[pilsēta]] [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Aiviekste]]s upes krastos, {{nobr|198 km}} no [[Rīga]]s. Lubānā atrodas Madonas novada Lubānas apvienības pārvalde, [[Lubānas vidusskola]], mākslas skola, bērnudārzs, kultūras nams, bibliotēka, [[Lubānas luterāņu baznīca|luterāņu]] un katoļu baznīcas.

sentences: '''Bretonvudsas sistēma''' jeb '''Bretonvudsas līgums''' ir starptautiska monetāro attiecību un tirdzniecības norēķinu organizācijas sistēma, kas tika izveidota [[Bretonvudsas konference|Bretonvudsas konferences]], kura notika 1944. gada 1.–22. jūlijā, rezultātā. Tā aizstāja finanšu sistēmu, kuras pamatā bija "[[zelta standarts]]". Nosaukta pēc [[Bretonvudsa|Bretonvudsas]] kūrorta [[Ņūhempšīra|Ņūhempšīrā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Palma
 | official_name            = ''Palma''
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            = Mallorca Palma from Bellver Castle viewpoint asv2023-04 img2.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Mallorca.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Coat of Arms of the City of Palma, Majorca.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 60px
 | pushpin_map              = Spain#Baleāru salas
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{ESP}}
 | subdivision_name1        = [[Baleāru Salas]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 123. gadā p.m.ē.
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 208.63
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2010. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 404681
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 39 | latm = 34 | lats =  | latNS = N
 | longd = 2 | longm = 39 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 070XX
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 13
 | website                  = [http://www.palmademallorca.es/ www.palmademallorca.es]
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Lukāns
|     vārds_orig    = ''Lucanus''
|         attēls    = Busto de Lucano, Cordoba.JPG
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 39
|     dz_mēnesis    = 11
|       dz_diena    = 3
|       dz_vieta    = [[Kordova (Spānija)|Kordova]], [[Romas impērija]]
({{ESP}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 65
|      m_mēnesis    = 4
|        m_diena    = 30
|        m_vieta    = [[Roma]], [[Romas impērija]]
({{ITA}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[romiešu literatūras sudraba laikmets]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = ''Pharsalia''
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds                   = Hilarija Dafa
| attēls                  = Hilary Duff (2009).jpg
| attēla izmērs           = 250px
| komentārs               =
| dz. vārds               = Hilarija Ērhārda Dafa
| dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1987|9|28}}
| dz. vieta               = {{flaga|ASV}} [[Hjūstona]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| miršanas datums         =
| miršanas vieta          =
| citi vārdi              =
| nodarbošanās            = kinoaktrise, dziedātāja, modele, dziesmu rakstniece, filmu producente, dizainere
| darbības gadi           = 1997-pašlaik
| dzīvesbiedrs            =
* Metjū Koma (2017-...)
*[[Maiks Komrijs]] (prec.2010-2014)
| mājaslapa               = http://www.hilaryduff.com/
| zeltaavenesbalva        =
| zeltaglobusabalva       =
| apbalvojumi             =
| dzimums                 = S
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Gurilišku vecticībnieku baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Gurilišku vecticībnieku lūgšanu nams, Sakstagala pagasts, Rēzeknes novads, Latvia - panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Gurilišku vecticībnieku baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Gurilišku vecticībnieku baznīca
| position = left
| latd  = 56.532560 | latNS  = N
| longd = 27.039757 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Rēzeknes novads|Sakstagala pagasts|Guriliški}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 20. gadsimta sākums
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences: '''ASV Augstākā tiesa''' ({{val|en|Supreme Court of the United States}}, '''SCOTUS''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] augstākās [[tiesa|tiesu]] varas orgāns, kas izveidots 1789. gadā.

sentences:
{{atsauces+}}
 albuma "Ainas no latviešu tautas dzīves"]]
'''Etnogrāfija''' ir aprakstoša zinātne, kas pēta [[tauta]]s (un citu etnisko kopību) izcelšanos ([[Etnoģenēze|etnoģenēzi]]), izvietojumu ([[Etnoģeogrāfija|etnoģeogrāfiju]]), materiālo un garīgo kultūru, kultūrvēsturiskās attiecības starp visu pasaules daļu tautām. Līdzās etnogrāfijai pastāv [[etnoloģija]], kas nodarbojas ar etnogrāfisko datu salīdzinošiem pētījumiem.

sentences:
{{Mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''''Svētais Jānis Kristītājs''''' ir itāļu [[renesanse]]s gleznotāja [[Leonardo da Vinči]] eļļas krāsas glezna uz [[valrieksts|valrieksta]] koka. Tā, visticamāk, pabeigta laika posmā no 1513. līdz 1516. gadam un to uzskata par Leonardo pēdējo gleznu. Gleznas oriģinālie izmēri bija 69 × 57 cm. Tā šobrīd atrodas [[Luvra]]s muzejā Parīzē, Francjā.

sentences:
Kategorijā tiek iekļauti raksti, kas attiecas uz specifisku Zemes reģionu ģeoloģiju.
{{Commonscat|Geology by region}}

sentences: {{cita nozīme|fiziku|orientēšanās sportu|Magnēts (orientēšanās sacensības)}}

sentences: '''Maita''' ir miruša [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] atliekas. Maitu bieži uzturā izmanto citi dzīvnieki. Tas ir nozīmīgs barības avots lieliem [[plēsēji]]em un [[visēdāji]]em vairumā [[ekosistēma|ekosistēmu]]. Tāpat ar maitu barojas daudzi [[bezmugurkaulnieki]]. [[baktērijas|Baktēriju]] klātbūtnes un [[pūšana]]s blakusproduktu ietekmē jau drīz pēc nāves maita sāk smakot, kas savukārt pievelk [[maitēdāji|maitēdājus]]. Līdzīgu smaku izdala arī dažu sugu [[augi]] un [[sēnes]], lai pievilinātu [[apputeksnētāji|apputeksnētājus]].

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    =
| tauta     = {{ubl|Azerbaidžāņi|''Azərbaycanlılar, Azərilər''|{{ara|آذربایجانلیلار ,آذریلر}}}}
| skaits    = 21,5—30 miljoni
| vieta     = {{ubl
              |{{IRN}} 12–20 miljoni<ref>{{grāmatas atsauce | author= Swietochowski, Tadeusz; Collins, Brian C. | year= 1999 | title= Historical Dictionary of Azerbaijan | publisher= Scarecrow Press | isbn= 978-0-8108-3550-4 | page= 165 | quote= Today, Iranian Azerbaijan has a solid majority of Azeris with an estimated population of at least 15 million (over twice the population of the Azerbaijani Republic)}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.ethnologue.com/country/IR/status | title= Iran | website= Ethnologue | accessdate= 2018. gada 26. oktobrī | archivedate= 2019. gada 4. septembrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190904065634/https://www.ethnologue.com/country/IR/status | quote= Ethnic population: 16,700,000 (2019)}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |last1=Elling |first1=Rasmus Christian |title=Minorities in Iran: Nationalism and Ethnicity after Khomeini |date=18 February 2013 |publisher=Springer |isbn=978-1-137-04780-9 |page=28 |quote=CIA and Library of Congress estimates range from 16 percent to 24 percent—that is, 12–18 million people if we employ the latest total figure for Iran’s population (77.8 million).}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |last1=Gheissari |first1=Ali |title=Contemporary Iran: Economy, Society, Politics |date=2 April 2009 |publisher=Oxford University Press |isbn=978-0-19-988860-3 |page=300 |quote=As of 2003, the ethnic classifications are estimated as: [...] Azeri (24 percent)}}</ref>
              |{{AZE}} 8,2 miljoni
              |{{TUR}} 600–800 tūkstoši
              |{{RUS}} 603 tūkstoši
              |{{GEO}} 233 tūkstoši
              |{{KAZ}} 115 tūkstoši
              |{{FRA}} 70 tūkstoši
              |{{UKR}} 45 tūkstoši
              |{{UZB}} 44 tūkstoši
              |{{TKM}} 33 tūkstoši
              |{{USA}} 24 tūkstoši
              |{{GER}} 20–30 tūkstoši
              |citur 70 tūkstoši}}
| valoda    = [[azerbaidžāņu valoda]], kā arī [[persiešu valoda]] un [[turku valoda]]
| reliģija  = galvenokārt [[islāms]], arī [[zoroastrisms]], [[kristietība]] un [[bahāisms]]
| grupas    =
| radi      = [[turki]], [[gagauzi]], [[turkmēņi]] un citas [[tjurki|tjurku]] tautas
}}

sentences: '''Ekocīds''' ir [[noziegums]] pret apkārtējo [[Dabiskā vide|vidi]] jeb cilvēka apkārtējās vides izpostīšana un ekoloģiskā līdzsvara izjaukšana.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Vilhelms fon Firkss
| attēls              =Frikss.png
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1922]]. gads
| term_beigas         = [[1933]]. gads
<!------ Otrais amats ------>
| amats2       = [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces deputāts]]
| term_sākums2  = {{dat|1920|5|1|N|bez}}
| term_beigas2  = {{dat|1922|11|7|N|bez}}
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           ={{dat|1870|08|14}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kauņas guberņa|td=Lietuva}}
| mir_dati            ={{mdv|1933|12|10|1870|08|14}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu tautas partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =ģeologs
| alma_mater          =[[Freiburgas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Vilhelms Frīdrihs Kārlis fon Firkss''' ({{val-de|Wilhelm Friedrich Karl von Fircks}}; {{dat|1870|08|14|N|bez}} — {{dat|1933|12|10|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ģeologs un politiķis. Bija [[Latvijas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]], [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvot [[Vācbaltu tautas partija|Vācbaltu tautas partiju]].

sentences:
{{infokaste+}}
{{cita nozīme|vulkānu Antiļu salās|brazīliešu futbolistu|Pelē}}

sentences:
{{infokaste+}}
{| border=1 align=right cellpadding=4 cellspacing=0 width=300 style="margin: 0.5em 0 1em 1em; background: #fff; border: 1px #aaaaaa solid; border-collapse: collapse; font-size: 95%;"
|+<big>'''Sīlendas Hercogiste'''</big>
|-
| style="background:#fff;" align=center colspan=2 |
{| border=0 cellpadding=2 cellspacing=0
| align=center width=148 |
| align=center width=148 |
|}
|-
| align=center colspan=2 | Nacionālais sauklis : ''E mare libertas''
([[latīņu valoda|latīniski]]: No jūras brīvība)
|-
| align=center colspan=2 |
|-
| [[Valsts valoda]]
| [[Angļu valoda|Angļu]]
|- valign=top
| [[Monrahs|Monarhi]]
| [[Princis]] un [[Princese]]
[[Rojs Beitss]] un [[Džoana Beitsa]]
|-
| [[Premjerministrs|Valdības vadītājs]]
| Princis-[[Reģents]] [[Maikls Beitss]]
|-
| Platība

| 550 [[kvadrātmetrs|m²]]

|- valign=top
| Iedzīvotāju skaits
| 1 (Maikls Beitss; 2002)
|- valign=top
| Neatkarība
 — deklarēta
 — atzīta
|
 1967.gada 2.septembrī
 -
|-
| Valūta
| Sīlendas dolārs, piesaistīts [[ASV dolārs|ASV dolāram]]
|-
| [[Laika josla]]
| [[Coordinated Universal Time|UTC]]+0
|}
'''Sīlendas Hercogiste''' ir pašpasludināta mikrovalstiņa, kuras neatkarību nav atzinusi neviena no [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] dalībvalstīm, turklāt [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s tiesas lēmušas, ka tā vienmēr būs [[Lielbritānija]]s jurisdikcijā, jo valsts atrodas vienā no Lielbritānijas jūras fortiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jaunie laiki Šķērsielā
| attēls                   = Skersiela.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = 2013. gada DVD, kurā iekļautas dokumentālās filmas "[[Šķērsiela (filma)|Šķērsiela]]", "Jaunie laiki Šķērsielā" un "[[Kapitālisms Šķērsielā]]", vāks
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = [[dokumentālā filma]]
| režisors                 = [[Ivars Seleckis]]
| producents               = [[Baiba Urbāne]]<br/>[[Leonīds Bērziņš]]
| scenārija autors         = [[Tālivaldis Margēvičs]]
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   = [[Ivars Vīgners]]
| operators                = [[Ivars Seleckis]]
| montāža                  = [[Maija Selecka]]
| studija                  = [[Eiropas dokumentālā kino simpoziji]]
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|6|17}}
| ilgums                   = 85 minūtes
| valsts                   = {{LAT}}
| valoda                   =
| budžets                  =
| iepriekšējā              = "[[Šķērsiela (filma)|Šķērsiela]]"
| nākamā                   = "[[Kapitālisms Šķērsielā]]"
| ienākumi =
}}
'''"Jaunie laiki Šķērsielā"''' ir 1999. gadā izdota [[Latvija]]s [[dokumentālā filma]]. Filmas režisors ir [[Ivars Seleckis]].

sentences: '''13. februāris''' ir gada 44. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 321 (322 garajā gadā) diena.

sentences: '''19. oktobris''' ir gada 292. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (293. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 73 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|augstākā līmeņa domēnu|programmēšanas valodu|Python}}
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .py
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''NIC Paraguay''
|sponsors              = ''Centro Nacional de Computación''
|domātais-pielietojums = ar [[Paragvaja|Paragvaju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = populārs Paragvajā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = tikai trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.py/ www.nic.py]
}}

sentences: '''15. marts''' ir gada 74. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (75. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 291 dienas.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Nēderreina
| citvaloda      = nl
| oriģinālnosaukums = Nederrijn
| attēls            = John_Frostbrug.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Nēderreina pie Arnemas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Pannerdenas kanāls]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Krommes Reina]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=56 | sāk_plat_s=59 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=05 | sāk_gar_m=57 | sāk_gar_s=07 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=58 | iet_plat_s=11 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=05 | iet_gar_m=21 | iet_gar_s=08 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{NED}}
| garums            = 49,6
| iztekas_augstums  = 355
| ietekas_augstums  = 214
| kritums           =
| caurtece          = 28,3
| gada_notece       =
| baseins           = 172
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Nīderlande#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''1. decembris''' ir gada 335. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (336. diena [[Garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 30 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Melisīnskābes struktūrformula

sentences:
{{Citas nozīmes|parapsihologu|Balodis (nozīmju atdalīšana)|Balodis}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Balodis
|     vārds_orig =
|         attēls = Aleksandrs Balodis 1923. gadā.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Aleksandrs Balodis pulkveža F. Brieža lomā filmā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Krustpils pagasts]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1961
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = Inigaes
|   nodarbošanās = Rakstnieks, mistiķis
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
'''Jūlija kalendārs''' ({{val|la|calendarium Iulianum}}) bija reformēts [[romiešu kalendārs]], kuru [[45 p.m.ē.|45. gadā p.m.ē.]] ieviesa [[Jūlijs Cēzars]] (709. gadā ''[[ab urbe condita]]'').
Tas tika izstrādāts ar grieķu matemātiķu un grieķu astronomu, piemēram, [[Aleksandrijas Sosigēns|Sosigēna]] palīdzību. Viņš par pamatu ņēma [[tropiskais gads|tropisko gadu]] (365,2422 dienas), noapaļojot to līdz 365,25 dienām. Gads tika sadalīts 12 mēnešos, un parastā gada garums bija 365 dienas (īsais gads). Viena uzkrājusies diena ik pēc četriem gadiem tika pielikta februārī (garais gads).

sentences:
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Andrejs Svilāns
| attēls = Andrejs Svilāns.jpg
| att_izm = 275px
| apraksts = Andrejs Svilāns 2022. gadā
| amats = [[14. Saeima]]s deputāts
| term_sākums = {{dat|2022|12|15|N|bez}}
| term_beigas = {{dat|2023|9|20|N|bez}}
| prezidents = * [[Egils Levits]]
* [[Edgars Rinkēvičs]]
| premjers = * [[Arturs Krišjānis Kariņš]]
* [[Evika Siliņa]]
| amats2 = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s ģenerāldirektors
| term_sākums2 = {{dat|2019|11|1|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2023|01|15|N|bez}}
| priekštecis2 = Juris Jātnieks
| pēctecis2 = Andris Širovs (p. i.)
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1968|6|15}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Madonas rajons|Lielie Strodi|td=Latvija|4s=Lielie Strodi (Varakļānu pagasts)}}
| dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Salaspils}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| partija = [[Latvijas Zaļā partija]]
| dzīvesb =
| profesija = [[dendroloģija|dendrologs]], [[politiķis]]
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
| amats3 = [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] direktors
| priekštecis3 = Ģederts Ieviņš
| pēctecis3 = Artis Vītiņš
| term_sākums3 = 2006. gads
| term_beigas3 = {{dat|2019|11|1|N|bez}}
| apvienība = {{ubl|[[Zaļo un Zemnieku savienība]]|[[Apvienotais saraksts]] (2019—)}}
}}
'''Andrejs Svilāns''' (dzimis {{dat|1968|6|15}} [[Varakļānu pagasts|Varakļānu pagastā]]) ir latviešu [[biologs]], kas specializējies [[Dendroloģija|dendroloģijā]], kā arī [[politiķis]]. Strādājis arī par radio [[Žurnālists|žurnālistu]].<ref name=":3">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/5623354/birokrats-ar-zalajiem-ikskisiem|title=Birokrāts ar zaļajiem īkšķīšiem|last=Tooma|first=Anitra|website=tvnet.lv|access-date=2022-12-15|date=2009-05-12|language=lv}}</ref> Pazīstams kā ilggadējs [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] vadītājs un [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s ģenerāldirektors. Bijis [[14. Saeima]]s deputāts un [[Salaspils novads|Salaspils novada]] domes deputāts vairākos tās sasaukumos. Pārstāv [[Latvijas Zaļā partija|Latvijas Zaļo partiju]].

sentences:
[[Image:PrimeDecompositionExample.svg|right|thumb|200px|Piemērs, skaitlis 864 pirmreizinātājos.]]
'''Pirmreizinātājs''' ir kāda [[naturāls skaitlis|naturāla skaitļa]] [[dalītājs]], kas ir [[pirmskaitlis]]. Piemēram, skaitļa 12 pirmreizinātāji ir 2 un 3, bet skaitļa 25 vienīgais pirmreizinātājs ir 5. Skaitli sadalīt pirmreizinātājos nozīmē izteikt to kā vairāku pirmskaitļu reizinājumu, katram pirmskaitlim norādot arī kāpinātāju, ar kādu tas ietilpst dotajā skaitlī. Piemēram, 12 = 22 · 3, 7 = 71, 360 = 23 · 32 · 5, utt. [[Aritmētikas pamatteorēma]] apgalvo, ka katru naturālu skaitli, kas lielāks par 1, var sadalīt pirmreizinātājos, turklāt vienā vienīgā veidā (neņemot vērā pirmreizinātāju kārtību). Skaitlim 1 nav pirmreizinātāju, jo tas dalās tikai ar 1, kas nav pirmskaitlis.

sentences:
{{Infobox award
|name = Pulicera balva
|current_awards = 2024. gada Pulicera balva
|image = Pulitzer Prizes (medal).png
|imagesize =
|caption = Medaļas averss un reverss
|awarded_for = Excellence in [[newspaper journalism]], literary achievements, [[musical composition]]
|presenter = [[Kolumbijas Universitāte]]
|country = [[ASV]]
|year = 1917. gadā
|website = [http://www.pulitzer.org/ www.pulitzer.org]
}}

sentences:
drupas mūsdienās.]]
'''Cesvaines vēsture''' aptver laika periodu no 13. gadsimta, kad tā bija [[letgaļi|letgaļu]] valsts [[Letija]]s pilsnovada centrs.

sentences: {{jāuzlabo|saviem vārdiem jāuzraksta no http://medicina-fiziologija.blogspot.com/2013_09_03_archive.html pārkopētie teksti}}

sentences: '''Pašvaldības''' ([[Lietuviešu valoda|lietuviešu]]: ''savivaldybė'', daudzskaitlī ''savivaldybės'') ir [[Lietuva]]s otrā līmeņa [[Lietuvas administratīvais iedalījums|administratīvais iedalījums]]. Lietuvā ir 60 pašvaldības. Visu pašvaldību nosaukumi ir sasaistīti ar to administratīvajiem centriem. Šāds iedalījums tika izveidots 1994. gadā un aizvietoja rajonus. Pirms 1994. gada Lietuva līdzīgi kā citas [[Padomju Savienība]]s republikas dalījās rajonos ([[Lietuviešu valoda|lietuviešu]]: ''rajonas'').

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Armēņu genocīda memoriālais komplekss
|native_name   =
|image         = Astela near Armenian Genocide Museum-Institute (3-1).JPG
|image_size    = 300
|caption       =
|map_image     = Erevāna
|map_text      =
|map_width     = 300
|latd  = 40 | latm  = 11 | lats  =  9 | latNS  = N
|longd = 44 | longm = 29 | longs = 26 | longEW = E
|location      = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|designer      =
|type          =
|material      =
|area          =
|length        =
|width         =
|height        = 44 m
|begin         =
|complete      =
|open          = 1967
|governing     =
|dedicated_to  = [[armēņu genocīds|Armēņu genocīda]] upuru piemiņai
|visitors      =
* ap 200 000<ref>{{cite news|title=On April 24 about 100 thousand visitors at Armenian Genocide Museum-Institute|url=http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|agency=[[Armenpress]]|date=24 April 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616154103/http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|archivedate=16 June 2014}}</ref>
* (līdz 150 000 cilvēkiem, izņemot 24. aprīli)<ref>{{cite news|title=Ցեղասպանությունն` օտարների աչքերով [The Armenian Genocide in the eyes of foreigners]|url=http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|agency=[[Yerkir Media]]|date=23 April 2011|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616155306/http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|archivedate=16 June 2014|location=Yerevan|language=hy|quote=Ծիծեռնակաբերդի հուշահամալիր` չհաշված ապրիլի 24-ը, տարեկան է 120-150 հազար մարդ է այցելում: Նրանցից 80 հազարն օտարազգի են, այդ թվում եւ թուրքեր:}}</ref>
|public_transit=
|extra         =
}}
<mapframe text="Armēņu genocīda memoriālais komplekss" width=300 height=300 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q154775"
}
</mapframe>
'''Armēņu genocīda memoriālais komplekss''' ({{val|hy|Հայոց ցեղասպանության զոհերի հուշահամալիր}}, ''Hayots tseghaspanut'yan zoheri hushahamalir'') ir oficiālais [[Armēnija]]s memoriāls, kas veltīts [[armēņu genocīds|armēņu genocīda]] upuru piemiņai. Izveidots 1967. gadā Cicernakaberda pakalnā valsts galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alvils Augstkalns
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Valkas apriņķis|Lizuma pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 1
|        m_vieta = {{vieta|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[Valodniecība]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Alvils Augstkalns''' (dzimis {{dat|1907|9|2}}, miris {{dat|1940|11|1}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[valodnieks]], bibliogrāfs, valodas vēsturnieks.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ug
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Uganda Online Ltd.''
|sponsors              = ''Uganda Online Ltd.''
|domātais-pielietojums = Ar [[Uganda|Ugandu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Ugandā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama otrajā līmenī vai trešajā līmenī zem atsevišķiem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             = [http://www.cfi.co.ug/registry/terms.htm Termini un noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.registry.co.ug/ www.registry.co.ug]
}}

sentences:
{{iw+}}
{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
'''Starptautiskais kredīts''' ir aizdevuma kustības forma starptautisko attiecību sfērā. Starptautiskā kredīta aizdevēja vai aizņēmēja lomā var būt bankas, individuālie uzņēmēji, kompānijas, firmas, valsts iestādes, starptautiskās organizācijas, politiskās organizācijas, reliģiskās organizācijas.
Starptautiskais kredīts stimulē preču un pakalpojumu eksportu un importu, kā arī rada labvēlīgus apstākļus ārzemju investīcijām.

sentences: '''Sabiedrības noslāņošanās''' jeb '''sociālā stratifikācija'''<ref name=":0" /> ir viens no [[socioloģija]]s zinātnes pamatjēdzieniem, kas apzīmē [[sabiedrība]]s sadalīšanu atsevišķos sociālajos slāņos jeb [[strati|stratos]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Batņa''' var būt:

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Hansa Egedes statuja
 |vietējais_nosaukums = ''Hans Egedes statue''
 |             attēls = Egede_nuuk.JPG
 |    attēla_paraksts = Hansa Egedes statuja Nūkā, fonā [[Nūkas katedrāle]]
 |    atrašanās_vieta = {{vieta|Grenlande|Nūka}}
 |             autors =
 |        arhitektūra =
 |               tips =
 |          materiāls = [[bronza]]
 |            platība =
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums =
 |              sākts =
 |           pabeigts =
 |            atklāts =
 |          īpašnieks =
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji =
 |          map_image = Grenlande#Ziemeļamerika
 |           map_text =
 |          map_width =
 |latd = 64.179611  | latNS = N
 |longd= 51.745528 | longEW= W
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Urotropīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heksametilēntetramīns,
heksamīns, metēnamīns
|           CAS numurs = 100-97-0
|      ķīmiskā formula = C6H12N4
|              molmasa = 140,19
|              blīvums = 1270
|  kušanas temperatūra = 270 °C ([[sublimācija (fizikā)|sublimējas]])
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 85,3 g/100 ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Urotropīns''' (heksametilēntetramīns, (CH2)6N4) ir balta, kristāliska viela, kas kūst (sublimējas) pie 270 °C. Tas ir [[heterocikli|heterocikliskais savienojums]], kas pieskaitāms pie tricikliskajiem [[amīni]]em. Urotropīns satur 6 metilēngrupas, kas saista savā starpā 4 slāpekļa atomus; tā telpiskā struktūra līdzīga [[adamantāns|adamantāna]] struktūrai.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Stens Maršs
| color         =
| series        = "[[Dienvidparks|Dienvidparka]]"
| image         =
| caption       =
| first         = [["Dienvidparks" sēriju uzskaitījums#1. sērija - Jēzus pret Frostiju|Jēzus Pret Frostiju]]
| last          =
| creator       = [[Trejs Pārkers]], [[Mets Stouns]]
| portrayer     =
| voice         = [[Trejs Pārkers]]
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = [[skolēns]]
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     = [[Rendijs Maršs]] (tēvs),
 [[Šarona Marša]] (māte),
[[Šellija Marša]] (māsa)
| religion      = Katolis
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences:
ar ļestovkām rokās]]
'''Ļestovka''' ({{val|ru|ле́стовка}}, [[pamazināmā forma]] no [[senkrievu valoda|senkrievu]]: ''лествица'' — 'kāpnes') — lūgšanu kreļļu veids senajā Krievijā, pēc šķelšanās ar [[vecticībnieki]]em tika aizvietota ar "vervicu". Ļestovku pārsvarā izmanto vecticībnieki, taču mūsdienās tā ir populāra arī [[Krievijas Pareizticīgo baznīca|valdošajā pareizticīgajā baznīcā]]. Atšķirībā no pārējām lūgšanu krellēm, ārēji atgādina kāpnes. Senajā krievu tradīcijā simbolizē kāpnes no zemes līdz [[Debesis (reliģija)|Debesīm]].

sentences:
{{cita nozīme|filozofisku uzskatu|arhitektūras stilu|racionālisms (arhitektūra)}}
'''Racionālisms''' [[filozofija|filozofiskā]] izpratnē ir uzskats, ka zināšanu un spriedumu pamatā par apkārtējo pasauli un tajā notiekošajiem procesiem ir cēloņsakarības. Citiem vārdiem, katrai vērojamai parādībai, notikumam vai procesam ir konkrēts cēlonis vai cēloņu kopums (secība).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Helichrysum stoechas barrelieri 1.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Helichrysum stoechas''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Helichrysum
| ģints_lv = Salmenes
| binomial = Helichrysum
| sinonīmi =
}}'''Salmenes''' ({{Val-la|Helichrysum}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kas savvaļā sastopama [[Āfrika|Āfrikā]] ([[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]] ir 244 sugas), [[Madagaskara|Madagaskarā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:331648-2|title=Helichrysum Mill. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-14|language=en}}</ref> Augi var būt [[Viengadīgi augi|viengadīgi]] vai daudzgadīgi lakstaugi vai krūmi, kas var sasniegt 60–90 cm augstumu. To [[lapas]] ir iegarenas līdz lancetiskas, ziedi var būt dažādās krāsās, atskaitot zilu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Mīlestības daba
| attēls          = Milestibas daba lv.jpg
| paraksts        =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Simple comme Sylvain''
| žanrs          = [[komēdijdrāma]]<br />romantiska filma
| režisors       = [[Monija Šukri]]
| producents       = * Nensija Grānta
* Silvēns Korbeils
| scenārija autors         = Monija Šukri
| galvenajās lomās       = * [[Magalija Lepina-Blondo]]
* [[Pjērs Īvs Kardināls]]
| mūzika = Emils Sornāns
| operators =
| montāža        = Polina Gaijāra
| studija        = ''Metafilms''
| izplatītājs    = ''MK2 Productions''
| izdošana       = {{Filmas datums|2023|5|18|[[2023. gada Kannu kinofestivāls|Kannu kinofestivāls]]|2023|11|8|Francija|2023|9|22|Kanāda}}
| ilgums        = 110 minūtes<ref>[https://www.unifrance.org/film/56508/simple-comme-sylvain Simple comme Sylvain (2023)] ''Unia Films S.A.'' 2024. gada 16. martā</ref>
| valsts        = * {{CAN}}<ref>[https://letterboxd.com/film/the-nature-of-love/ The Nature of Love (2023)] ''Letterboxd.com'' 2024. gada 16. martā</ref>
* {{FRA}}<ref>[https://www.allocine.fr/film/fichefilm_gen_cfilm=313750.html Simple comme Sylvain – Film 2023] ''AlloCiné'' 2024. gada 16. martā</ref>
| valoda       = franču
| budžets         =
| ienākumi          =
}}
'''"Mīlestības daba"'''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce |url=https://rigaiff.lv/lv/films-2023/milestibas-daba/|title=Mīlestības daba  |publisher=[[Rīgas Starptautiskais kino festivāls]] |access-date=2024-03-16 |language=lv-LV}}</ref> ({{lang-fr|Simple comme Sylvain}}) ir 2023. gada [[Kanāda]]s un [[Francija]]s romantiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisore ir [[Monija Šukri]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ici.radio-canada.ca/nouvelle/1971308/simple-comme-sylvain-un-certain-regard-cannes-monia-chokri|title=Simple comme Sylvain, de Monia Chokri, ira à Cannes|last=ICI.Radio-Canada.ca|first=Zone Arts-|website=Radio-Canada|access-date=2024-03-16|date=2023-04-13|language=fr-ca}}</ref> 2024. gada Cēzara balvu pasniegšanas ceremonijā filma saņēma [[Cēzara balva|Cēzara balvu]] kategorijā "Labākā ārzemju filma".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lefigaro.fr/cinema/ceremonie-cesar/cesar-2024-le-palmares-complet-de-la-49e-ceremonie-20240223|title=César 2024: Anatomie d'une chute sacré meilleur film. Le palmarès complet de la 49e cérémonie|website=Le Figaro|access-date=2024-03-16|date=2024-02-23|language=fr}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{Ezera infokaste
|ezers=Abes ezers
|attēls=East Africa-Lake Abbe.jpg
|paraksts=Abes ezers no kosmosa, 2006. gada jūlijs
|map = Etiopija#Džibutija
| vieta        = {{ETH}}<br />{{DJI}}
| plat_d= 11| plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=41 | gar_m=47 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=320
|garums=24
|Vid_dziļums=8,6
|Max_dziļums=37
|tilpums=
|augstums_vjl=243
|izteka=
|baseins=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Abes ezers''' (''Abbe'', ''Abhe Bad'') ir [[sālsezers]] uz [[Etiopija]]s un [[Džibutija]]s robežas. Viens no sešiem ezeriem, kas šeit izvietoti virknē. Ieplūst [[Avaša]]s upe. [[Afāras ieplaka]]s zemākais punkts — šeit sastopas trīs [[Zemes garoza]]s gabali.

sentences:
s ceļā rada diploīdas (nevis haploīdas, kā parasti) [[gameta]]s, kas pašapaugļojoties dod tetraploīdu [[zigota|zigotu]]]]
'''Poliploīdija''' ({{Val-el|polyploos}} - daudzkārtīgs + ''eidos'' - veids) ir [[hromosoma|hromosomu]] skaita vairākkārtīga palielināšanās [[eikariots|eikariotu]] [[šūna|šūnu]] hromosomu komplektos. Parasti šūnās ir vienkāršs ('''haploīds''') vai divkāršs ('''diploīds''') hromosomu komplekts (sk. [[ploiditāte]]). Dažādu [[Bezdzimumvairošanās|šūnu dalīšanās]] traucējumu dēļ var rasties trīskāršs (triploīds), četrkāršs (tetraploīds), seškāršs (heksaploīds) u.t.t hromosomu komplekts. Var būt arī daļēja poliploīdija ('''aneiploīdija''' jeb '''heteroploīdija'''), kad daudzkāršojas nevis viss [[genoms]], bet tikai dažas hromosomas.

sentences:
{{atsauces+}}
{{vikisaites+}}
'''Turīnas līķauts''' ({{val|it|Sindone di Torino}}) ir lina drāna, uz kuras var saskatīt ievainota vīrieša attēlu, kura brūces atbilst vietām, kurās tika ievainots Jēzus [[krustā sišana]]s laikā. Joprojām nav vienprātības par to, kā šis attēls radies. Tiek uzskatīts, ka tas ir  [[Jēzus Kristus]] līķauts, kaut gan audekla vecuma noteikšana ar [[oglekļa metode|radiooglekļa metodi]] norāda uz  [[viduslaiki]]em. Lina drāna glabājas [[Itālija]]s ziemeļos, [[Turīna]]s pilsētā, [[Sv. Jāņa Kristītāja katedrāle|Sv. Jāņa Kristītāja katedrālē]]. Pirmo reizi līķautu atļāva fotografēt 1889. gadā ekspozīcijas laikā Turīnas katedrālē fotogrāfam ''Secondo Pia''. Attēls daudz skaidrāk redzams kā melnbalts [[negatīvs]] nekā dabiskajā [[sēpija]]s krāsā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Amerikāņu skaistums
| attēls                   = American Beauty poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Beauty''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Sems Mendess]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Anete Beninga]]
* [[Tora Birča]]
* [[Vess Bentlijs]]
* [[Mena Suvari]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Elisone Dženija]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks|DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|9|17}}
| ilgums                   = 122 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|356,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=americanbeauty.htm |title=American Beauty (1999) |publisher=Box Office Mojo |date= |accessdate=2011-09-22}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0169547
}}
'''"Amerikāņu skaistums"''' ({{val|en|American Beauty}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Sems Mendess]]. Filma ir par vidēja vecuma žurnālistu Lesteru Bērnhamu ([[Kevins Speisijs]]), kuram ir [[pusmūža krīze]]. Viņš iemīlas savas nepieaugušās meitas labākajā draudzenē Andželā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Micron Technology Utah, LLC''
| native_name      =
| logo             = Micron Technology logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2005. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = [[Lehi]], [[Jūta]], {{USA}}
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektronika]]
| products         = ''NAND'' zibatmiņa
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Micron Technology]]'', {{USA}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Micron Technology Utah, LLC''''' (agrākais nosaukums '''''IM Flash Technologies''''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums, kas ražo ''NAND'' [[zibatmiņa]]s [[mikroshēma]]s. Tas pieder [[pusvadītāji|pusvadītāju]] komponenšu ražotājam ''[[Micron Technology]]''. Uzņēmumu 2005. gadā dibināja ''[[Intel|Intel Corporation]]'' un ''Micron Technology''.<ref name=arstechnica1 />
Tā ražotne atrodas [[Lehi]], [[Jūta]]s štatā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Infobox medical condition|
| name          = Šmorla trūce
| image         = Roe-schmorl.jpg
| caption       = Šmorla trūces rentgena attēls mugurkaula jostas daļā
| pronounce     =
| specialty     =
| synonym       = Intraosseālā diska trūce
| symptoms      =
| onset         =
| duration      =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  =
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| prognosis     =
| frequency     =
| deaths        =
}}
'''Šmorla trūce''' ir [[Starpskriemeļu diski|starpskriemeļu diska]] [[Starpskriemeļu diski|pulposusa kodola]] izvirzījumi caur [[Skriemeļi|mugurkaula ķermeņa]] [[Skriemeļi|gala plāksni]] un nonāk blakus esošajā [[Skriemeļi|skriemelī]].

sentences:
{{jāuzlabo|neveikla valoda, vietām var pārprast}}
s ziemeļos]]
'''Hidroakumulācijas elektrostacija''' ir [[hidroelektrostacija]], kurā [[ūdens|ūdeni]] pārsūknē un uzkrāj augstākā līmenī, lai slodzes maksimuma laikā to izmantotu [[elektroenerģija]]s ražošanai. Ar šī paņēmiena palīdzību [[enerģija]] tiek uzkrāta ūdens formā, tam tiekot sūknētam no apakšējā rezervuāra uz augšējo. <br />
Hidroakumulācija patiesībā nav domāta, lai ražotu enerģiju, bet gan, lai uzkrātu to tā, lai to varētu ātri atbrīvot brīžos, kad ir nepieciešams papildus enerģijas daudzums. Tādējādi nekavējoties var iegūt enerģiju un apgādāt patērētājus, līdz pārējās elektrostacijas var uzsākt šo darbu. Lai gan sūknēšanas procesā tiek patērēta enerģija un rodas zaudējumi, sistēma palielina ienākumus, pārdodot vairāk elektrības kulminācijas punktā, kad elektrības cenas ir visaugstākās.

sentences:
{{citas nozīmes|ASV prezidenta rezidenci|Baltais nams (nozīmju atdalīšana)|Baltais nams}}
{{Ēkas infokaste
|name=Baltais nams
|native_name= ''the White House''
|image=White House north and south sides.jpg
|image_size = 250px
|caption=
|map_type=Vašingtonas centrs
|latd=38.8977
|latNS=N
|longd=77.0365
|longEW=W
|location= {{vieta|ASV|Vašingtona}}
|current_tenants=[[ASV prezidents]] [[Džo Baidens]] un ASV pirmā ģimene
|architect=[[Džeimss Hobens]]
|floor_area= 5100 m²
|client=
|engineer=
|start_date={{dat|1792|10|13|N|bez}}
|completion_date = {{dat|1800|11|1|N|bez}}
|structural_system=
|size=
}}
'''Baltais nams''' ({{val|en|White House}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] prezidenta rezidence [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Tas atrodas Pensilvānijas avēnijā 1600. Baltā nama arhitekts ir [[Džeimss Hobens]]. Celtniecības darbi sākās [[1792]]. gadā un beidzās {{dat|1800|11|1}}. Tai dienā par pirmo tā saimnieku kļuva toreizējais prezidents [[Džons Adamss (prezidents)|Džons Adamss]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Veremu pagasts}}
{{Commonscat|Vērēmi parish}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Bērzgales pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Makss fon Šeibners-Rihters
|     vārds_orig = ''Max Erwin von Scheubner-Richter''
|         attēls = Bundesarchiv Bild 119-1930-01, Max Erwin v. Scheubner-Richter.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta =  [[Krievijas Impērija]], [[Rīga]]<br />(tagad {{LAT}}).
|         m_gads = 1923
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 9
|        m_vieta =  [[Veimāras Republika]], [[Minhene]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|Vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = Diplomāts, politiķis
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Ludvigs Maksimiliāns (Makss) Ervins fon Šeibners-Rihters''' ({{val|de|Ludwig Maximilian Erwin von Scheubner-Richter}}; dzimis {{dat|1884|1|21}}, miris {{dat|1923|11|9}}) bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] [[diplomāts]] un viens no vadošajiem nacistu partijas biedriem tās pirmsākumos. Tuvs [[Alfrēds Rozenbergs|Alfrēda Rozenberga]] draugs un līdzgaitnieks. [[Minhene]]s [[Alus pučs|alus puča]] dalībnieks.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kārlis fon Lēviss of Menārs
| image         = Kārlis un Vita Lēvisi of Menāri.jpg
| imagesize     = 150px
| caption       = Kopā ar sievu Vitu
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1855|09|07|}}
| location      = [[Pantene]]s muiža, [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{dat|1930|05|07}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Latvija]] {{flaga|Latvija|}}
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[Latvijas vēsture]], [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Aģe
|attēls=Aģe pie Zvejniekciema 2000-10-21 - panoramio.jpg
|paraksts=Aģe pie Zvejniekciema
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
|garums=43
|caurtece=1,9
|baseins=214,9
|gada_notece=0,055
|kritums=51,4
|izteka=[[Aģes ezers]]
|ieteka=[[Rīgas līcis]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Tora (upe)|Tora]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=18 | sāk_plat_s=1 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=48 | sāk_gar_s=11 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=19 | iet_plat_s=2 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=18 | iet_gar_EW=E
}}
'''Aģe''', arī '''Skultes upe''',<ref>{{Latvijas daba|1|22}}</ref><ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95310 |title=Informācija par objektu: Aģe |accessdate={{dat|2018|01|26||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ([[Lībiešu valoda|lībiešu]]: ''Aḑā''; [[Vācu valoda|vācu]]: ''Adja'') ir [[Vidzeme]]s piekrastes [[upe]] [[Siguldas novads|Siguldas]], [[Limbažu novads|Limbažu]] un [[Saulkrastu novads|Saulkrastu]] novados. Iztek no [[Aģes ezers|Aģes ezera]], uzņem arī [[Aijažu ezers|Aijažu ezera]] ūdeņus. Baseinā daudz purvu, lielākais no tiem — [[Druļļu purvs]]. Pie Aģes ietekas [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]] izbūvēti moli un [[Skultes osta]]. Senatnē Aģe kalpojusi par iekšējo satiksmes un tirdzniecības ceļu. 13.gs. [[Indriķa hronika|Livonijas hronikā]] [[Latviešu Indriķis]] pieminēja Aģi ar vārdu ''Adya'' (lībiski - ‘mala’),<ref>[http://www.upes.lv/plaukts/locijas/nosaukumi/ Karte kā dažu nosaukumu piemērs] no upes.lv</ref> stāstot par Aģes [[lībieši|lībiešu]] cīņām pret vācu iebrucējiem. Aģes lejtece ietilpa lībiešu [[Metsepole]]s (Mežu zemes) valstī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hidroksīda kristālrežģis

Kālija hidroksīda granulas
|       citi nosaukumi = kālija sārms
|           CAS numurs = 1310-58-3
|      ķīmiskā formula = KOH
|              molmasa = 56,11
|              blīvums = 2044
|  kušanas temperatūra = 406 °C
| viršanas temperatūra = 1320 °C
| šķīdība ūdenī        = 1,1 kg/l
|                 citi =
}}
'''Kālija hidroksīds''' (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs [[sārms]]. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] šķīdumu, vai arī metāliskā [[kālijs|kālija]] reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā [[nātrija hidroksīds]], tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro [[ziepes|ziepju]] ražošanai.

sentences: '''Elektronmikroskops''' ir [[mikroskops|mikroskopa]] veids, kurā tiek izmantoti [[elektrons|elektroni]], lai apgaismotu paraugu un izveidotu tā palielinātu attēlu. Elektronmikroskopiem ir daudz lielāka [[izšķirtspēja]] nekā [[optiskais mikroskops|gaismas mikroskopiem]] un var iegūt daudz lielākus [[palielinājums|palielinājumus]]. Daži elektronmikroskopi spēj palielināt parauga attēlu līdz pat 2 miljonu reizēm, kamēr labākie gaismas mikroskopi palielina attēlu aptuveni tikai 2000 reižu. Abi mikroskopa veidi veido attēlu, izmantojot [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]], un attēla izšķirtspēja un palielinājums ir atkarīgs no elektromagnētiskā starojuma [[viļņu garums|viļņu garuma]], bet augstāka izšķirtspēja ir elektronmikroskopiem, jo elektronu viļņu garums ir daudz mazāks nekā gaismas viļņu garums.

sentences:
{{Citas nozīmes|dokumentālo filmu|Šķērsiela|Šķērsiela}}
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Šķērsiela
|    oriģinālnos =
|         attēls = Skersiela.jpg
|        att_izm =
|       paraksts = 2013. gada DVD, kurā iekļautas dokumentālās filmas "Šķērsiela", "[[Jaunie laiki Šķērsielā]]" un "[[Kapitālisms Šķērsielā]]", vāks
|          žanrs = [[Dokumentālā filma]]
|       režisors = [[Ivars Seleckis]]
|     producents =
|      scenārijs = [[Tālivaldis Margēvičs]]<ref name="letonika" />
|        aktieri =
|         mūzika = [[Ivars Vīgners]]<ref name="letonika" />
|      operators = [[Ivars Seleckis]]<ref name="letonika" />
|        montāža = [[Maija Selecka]]
|        studija = "[[Rīgas Kinostudija]]"
|    izplatītājs =
|       izdošana = {{dat|1988|||N|bez}}
|         ilgums = 89 minūtes<ref name="letonika" />
|         valsts = {{flag|Latvijas PSR}}
|         valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        budžets =
|       ienākumi =
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Jaunie laiki Šķērsielā]]"
|           imdb =
}}
.]]
'''"Šķērsiela"''' ir 1988. gada [[Latvijas PSR]] [[dokumentālā filma]], kuras režisors un operators ir [[Ivars Seleckis]]. Filmā ir tikuši uzņemti dažādi [[Šķērsiela (Rīga)|Šķērsiela]]s (iela [[Imanta (Rīga)|Imantā]], [[Rīga|Rīgā]]) iedzīvotāji, tiek vērota viņu ikdiena, iedzīvotāji tiek intervēti.<ref name="filma">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.latfilma.lv/d/069/indexLAT.html|title=Šķērsiela|publisher=Latfilma.lv|accessdate={{dat|2014|12|15||bez}}}}</ref>

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg6-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Tizlenes
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Tizlenes plakāts.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = pusaudžu komēdija
 |    režisors = [[Marta Elīna Martinsone]]
 |  producents = [[Guntis Trekteris]]
 |   scenārijs = Marta Elīna Martinsone
 |     aktieri =
* Asnāte Sofija Rožkalne
* Ludmila Karpova
* Katrīna Dambeniece
* Gerda Embure
* [[Aigars Grauba]]
* [[Guna Zariņa]]
* [[Daiga Kažociņa]]
* [[Ģirts Krūmiņš]]
* [[Imants Strads]]
 |      mūzika = [[Rihards Zaļupe]]
 |   operators = [[Aigars Sērmukšs]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = [[Madara Didrihsone]]
 |     studija = ''[[Ego Media]]''
 | izplatītājs = ''[[Acme Film]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2021|8|27|Latvija}}
 |      ilgums =  101 minūte<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Tizlenes |url=https://www.apollokino.lv/event/302999/title/tizlenes/ |website=apollokino.lv |accessdate={{dat|2021|10|1||bez}} |archive-date={{dat|2021|10|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20211001202938/https://www.apollokino.lv/event/302999/title/tizlenes/ }}</ref>
 |      valsts = {{LAT}}
 |      valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Tizlenes"''' ir 2021. gada Latvijas [[pusaudzība|pusaudžu]] [[kinokomēdija]]. Filmas režisore ir [[Marta Elīna Martinsone]]. Galvenās lomas atveido Asnāte Sofija Rožkalne, Ludmila Karpova, Katrīna Dambeniece, bet pārējās lomās filmējas [[Gerda Embure]], [[Guna Zariņa]], [[Daiga Kažociņa]], [[Ģirts Krūmiņš]], [[Imants Strads]], [[Marija Linarte]], [[Inga Siliņa]], [[Mārtiņš Kalita]], [[Jānis Krīvēns]], [[Aigars Grauba]] un [[Edgars Bāliņš]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2021|8|27||bez}}.<ref>{{ziņu atsauce |title=Ceļu pie skatītājiem sāk režisores Martas Elīnas Martinsones filma «Tizlenes» |url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kino-foto-un-tv/celu-pie-skatitajiem-sak-rezisores-martas-elinas-martinsones-filma-tizlenes.a418538/ |accessdate={{dat|2021|10|1||bez}} |publisher=[[lsm.lv]] |date={{dat|2021|8|26||bez}}}}</ref> Filma saņēma [[Lielais Kristaps (kinofestivāls)|Lielā Kristapa]] balvu kā labākā debijas filma.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ml
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''SOTELMA''
|sponsors              = ''SOTELMA''
|domātais-pielietojums = Ar [[Mali]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek izmantots Mali
|ierobežojumi          = Atšķirīgi ierobežojumi zem dažādiem otrā līmeņa domēniem; galvenokārt ir nepieciešama kontaktadrese Mali
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši zem otrā līmeņa domēniem.
|dokumenti             = [http://www.gobin.info/domainname/ml-template.doc Reģistrācijas forma]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.sotelma.ml/ www.sotelma.ml]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Aspo Oyj''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''[[Nokia]]''
| successor        =
| foundation       = 1929. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = daudznozaru uzņēmums
| products         = jūras transporta pakalpojumi, pārtikas vielas, ķimikālijas, iekārtas, rūpnieciskās tehnoloģijas u.c.
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.aspo.com aspo.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Soģi''' ([[ivrits|ivritā]]: ''shoftim'' שופטים), seno [[izraēļi|izraēļu]] reliģiskie, politiskie un militārie vadoņi aptuveni 200 gadus ilgā posmā starp [[Kanaāna]]s iekarošanu un [[Izraēlas karaliste]]s izveidošanu, kuru darbība apraktīta [[Bībele]]s [[Soģu grāmata|Soģu grāmatā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bibelesbiedriba.lv/latviesu-bibele/sogu/Sogugram01.htm |title=SOĢU GRĀMATA 1. nod<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|11|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091106071524/http://www.bibelesbiedriba.lv/latviesu-bibele/sogu/Sogugram01.htm |archivedate={{dat|2009|11|06||bez}} }}</ref>. Lai arī izraēļiem bija priesteru kārta un arī [[divpadsmit ciltis|divpadsmit cilšu]] vadoņi, tomēr vienotu visu cilšu vadību tie uzņēmties nespēja, tāpēc krīzes brīžos vadību uzņēmās soģi, kas par savas autoritātes pamatu uzskatīta Dieva iedvesmu.

sentences:
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: SQL valodā komanda '''DELETE''' izdzēš vienu vai vairākus ierakstus no tabulas. Var tikt izmantots nosacījums, lai dzēstu noteiktus ierakstus. Ja netiek lietots nosacījums tad tiek dzēsti visi ieraksti.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Čendu
 | official_name              = 成都
 | settlement_type          = prefektūras līmeņa pilsēta
 | other_name               =
 | image_skyline            =
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ķīna#Sičuaņa
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 30| latm  = 39| lats  = 25 | latNS  = N
 | longd = 104 | longm = 03| longs = 58 | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Sičuaņa]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 14334.78
 | area_urban_km2           = 1761
 | elevation_m              = 500
 | population_total         = 16330000
 | population_urban         = 11940500
 | population_as_of         = {{dat|2019|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Ķīnas laiks]]
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 610000
 | website                  = {{URL|http://www.chengdu.gov.cn/}}
 | blank_name               = Ķīnas administratīvā iedalījuma kods
 | blank_info               = 51 01
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Bifenila struktūrformula

Bifenila molekulas modelis
(redzams, ka benzola gredzeni
novietoti perpendikulāri viens otram)
|ķīmiskā formula=C12H10
|molmasa=154,21
|blīvums=1040
|kušanas temperatūra=68,9 °C
|viršanas temperatūra=256 °C
}}
'''Bifenils''' (difenils, fenilbenzols, lemonēns, 1,1'-bifenils, C6H5−C6H5) ir bezkrāsaina kristāliska viela (spīdīgas plāksnītes) ar īpatnēju, patīkamu smaržu. Bifenils ir bicikliskais [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātiskais ogļūdeņradis]] ar izolētiem (nekondensētiem) benzola gredzeniem, kas tieši savienoti savā starpā. Nešķīst ūdenī.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Džons Viks 3: Parabellum
 | oriģinālnos = ''John Wick: Chapter 3 – Parabellum''
 |      attēls = Džons Viks 3 plakātsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = asa sižeta filma
 |    režisors = [[Čads Stahelski]]
 |  producents =
* [[Bazils Aivaniks]]
* Ērika Lī
 |   scenārijs =
* [[Dereks Kostalds]]
* [[Šejs Hetens]]
* [[Kriss Kollinss]]
* Marks Eibramss
 |     aktieri =
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Halle Berija]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Marks Dakaskoss]]
* [[Āzija Keita Dillona]]
* [[Lenss Rediks]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Ians Makšeins]]
 |      mūzika =
* [[Tailers Beitss]]
* Džoels Ričards
 |   operators = [[Dens Laustsens]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = Evans Šifs
 |     studija =
* ''[[Summit Entertainment]]''
* ''[[Thunder Road Pictures]]''
* ''87Eleven Productions''
 | izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2019|5|9|[[Bruklina]]|2019|05|17|ASV|2019|05|17|Latvija}}
 |      ilgums = 131 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/john-wick-chapter-3-parabellum-2019|title=John Wick: Chapter 3 – Parabellum (2019) – Britu filmu klasifikācijas padome|website=Bbfc.co.uk|accessdate=April 15, 2019}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2019/05/26/box-office-john-wick-keanu-reeves-pickachu-pokemon-hathaway-hustle-intruder-dogs-journey/#1d05ef995294|title=Box Office: Keanu Reeves' 'John Wick 3' Tops 'John Wick 2' As 'Pikachu' Passes $350 Million|first=Scott |last=Mendelsohn|website=[[Forbes]]|date=May 26, 2019|accessdate=May 26, 2019}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/2019/05/19/movies/john-wick-chapter-3-box-office.html|title='John Wick: Chapter 3' Puts Keanu Reeves Back on Top at the Box Office|first=Brooks |last=Barnes|website=[[The New York Times]]|date=May 19, 2019|accessdate=May 26, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|328,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=johnwick3.htm|title=John Wick: Chapter 3 – Parabellum (2019)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2023|2|25||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā = "[[Džons Viks 2]]"
 |      nākamā = "[[Džons Viks 4]]"
 |        imdb =
}}
'''"Džons Viks 3: Parabellum"''' ({{val|en|John Wick: Chapter 3 – Parabellum}}) ir 2019. gada ASV [[neo-noir|neonuāra]] [[spriedzes filma|spriedzes trilleris]] ar [[Kiānu Rīvss|Kiānu Rīvsu]] [[Džons Viks (tēls)|Džona Vika]] lomā. [[Džons Viks (filmu franšīze)|Filmu sērijas]] trešā daļa ir tiešs turpinājums iepriekšējām sērijas filmām "[[Džons Viks]]" (2014) un "[[Džons Viks 2]]" (2017). Filmas režisors ir [[Čads Stahelski]], scenārija autori [[Dereks Kolstads]], [[Šejs Hetens]], [[Kriss Kollinss]] un Marks Eibramss. Filmā galvenās lomas atveido [[Halle Berija]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Marks Dakaskoss]], [[Āzija Keita Dillona]], [[Lenss Rediks]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Ians Makšeins]]. Filmas darbība turpinās dažas minūtes pēc iepriekšējās filmas beigām, kad bijušais algotnim Džonam Vikam ir jābēg no amata brāļu leģioniem pēc tam, kad viņa nesenās darbības dēļ par viņa galvu tiek izsludināta 14 miljonus ASV dolāru liela atlīdzība.

sentences: {{Commonscat|Eastern Orthodox saints|Pareizticīgo svētie}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Marko Polo
|     vārds_orig = ''Marco Polo''
|         attēls = Marco Polo portrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Marko Polo 16. gadsimta gravīrā
|     dz_dat_alt = ap [[1254]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = iespējams, [[Venēcija]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1324
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Venēcija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Jēkabpils Sporta halle
| image               =
| location            = [[Brīvības iela (Jēkabpils)|Brīvības iela]] 289B, [[Jēkabpils]]
| latd  = 56 | latm  = 29 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 50 | longs = 29 | longEW = E
| broke_ground        = {{dat|2018|11|28||bez}}
| built               = {{dat|2020|7|31||bez}}
| opened              = {{dat|2020|10|15||bez}}
| owner               = [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada pašvaldība]]
| operator            = Jēkabpils Sporta centrs
| cost                = {{€|13,9 miljoni}}
| architect           =
| architect_b         = "Ozola & Bula"<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ozola-bula.lv/projekts/jekabpils-halle|title=Jēkabpils sporta halle|access-date=2023-11-5|language=lv}}</ref>
| main_contractors    = AS ''Panevėžio statybos trestas''
SIA ''ARMS group''
SIA ''LC Būve''<ref name="Sporta halle">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.db.lv/zinas/foto-atklata-139-miljonus-eiro-verta-sporta-halle-jekabpili-499241|title=FOTO: Atklāta 13,9 miljonus eiro vērtā sporta halle Jēkabpilī|access-date=2023-11-5|language=lv}}</ref>
| capacity            = 1 100 (sporta halle)
300 (ledus halle)

| area                = Sporta halle (1 926{{sup|2}})
Ledus halle (~1 800m{{sup|2}} (28x58))
Trenažieru zāle (300m{{sup|2}})
Aerobikas zāle (150m{{sup|2}})<ref name="Sporta centrs">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.jekabpilssc.lv/lv/strukturvienibas/sporta-halle/|title=Sporta halle|access-date=2023-11-5|language=lv}}</ref>
| acreage             = 8 468,8 m{{sup|2}}<ref name="Sporta halle"></ref>
| volume              =
| website             =
| publictransit       = 1., 2., 4. un 5. autobuss
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ciklopentāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = pentametilēns
|           CAS numurs = 287-92-3
|      ķīmiskā formula = C5H10
|              molmasa = 70,1
|              blīvums = 751
|  kušanas temperatūra = −93,9 °C
| viršanas temperatūra = 49,2 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Ciklopentāns''' (C5H10) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar savdabīgu smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1105. lpp. {{ru ikona}}</ref> Ciklobutāns pieder pie [[cikloalkāni]]em. Ciklopentāns ir viegli uzliesmojošs.

sentences: '''Nokrišņi''' ir termins [[meteoroloģija|meteoroloģijā]], kas ietver jebkura veida [[atmosfēra|atmosfērā]] esošo [[ūdens tvaiks|ūdens tvaiku]] kondensātu, kas sasniedz zemes virsmu. Nokrišņi veidojas tad, kad atmosfēra ir piesātināta ar ūdens tvaikiem tik tālu, ka ūdens [[kondensācija|kondensējas]] un krīt. Kondensācijas punktu atmosfēra sasniedz divos veidos — atdziestot un palielinot ūdens tvaika koncentrāciju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Manhatanas slepkavības noslēpums
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl576947713/weekend/|title=Manhattan Murder Mystery |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|3}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|13,5 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 107 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1993|8|18|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
| studija =
| operators = [[Karlo Di Palma]]
| oriģinālnos = ''Manhattan Murder Mystery''
| mūzika =
| aktieri = * Vudijs Allens
* [[Daiena Kītone]]
* [[Alans Alda]]
* [[Andželika Hjūstone]]
| scenārijs = * Vudijs Allens
* [[Māršals Brikmens]]
| producents = [[Roberts Grīnhats]]
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| žanrs = komēdija, mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Manhattan Murder Mystery.png
| imdb =
}}'''"Manhatanas slepkavības noslēpums"''' ({{Val|en|Manhattan Murder Mystery}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido Allens, [[Daiena Kītone]], [[Alans Alda]] un [[Andželika Hjūstone]].

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Grīva
| tips                = Stacija
| attēls              = Grivas stacijas ēka - panoramio.jpg
| attēla_apraksts     = Grīvas stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Daugavpils—Kurcums|Daugavpils—Kurcums]]
| atvērta             = 1862
| citi_nosaukumi      = Kalkūni
| stacijas_tips       =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| latd  = 55| latm  = 51| lats  = 10,1| latNS  = N
| longd = 26| longm = 29| longs = 20,2| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Kurcums (stacija)|Kurcums]] (12 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[3. kilometrs]] (3 km)
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
}}
'''Grīva''' ir [[dzelzceļa stacija]] [[Daugavpils|Daugavpilī]] līnijā [[Dzelzceļa līnija Daugavpils—Kurcums|Daugavpils—Kurcums]]. Pasažieru vilcieni stacijā nepietur, tajā tiek veiktas kravas operācijas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfāta struktūrformula

Pulverveida kālija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-80-5
|      ķīmiskā formula = K2SO4
|              molmasa = 174,27
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1342 K (1069 °C)
| viršanas temperatūra = 1962 K (1689 °C)
| šķīdība ūdenī        = 11,1 g/100 ml (20 °C)
12 g/100 ml (25 °C)
24 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija sulfāts''' (K2SO4) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. To galvenokārt lieto par [[minerālmēsli|minerālmēslojumu]]. Kālija sulfāts ir sastopams dabā dažu sāļu maisījumu sastāvā (tādos minerālos kā [[kainīts]] vai [[šēnīts]]). Rūpnieciski kālija sulfātu galvenokārt iegūst no [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] un [[sērskābe]]s.
 - kālija sulfāta [[minerāls]]]]

sentences:
Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Norvēģija|Norvēģijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Norvēģijas ir iekļautas '''8 vietas''' (7 — kultūras objekti un 1 — dabas objekts), savukārt 5 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/no Norvēģija]</ref> Norvēģija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1977. gada [[12. maijs|12. maijā]].
== Sarakstā iekļautie objekti ==
{{Legend|#D0E7FF| — Pārrobežu objekts|outline=silver}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Pétrel des neiges - Snow Petrel.jpg
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Procellariiformes
|      kārta_lv = Vētrasputni
|        dzimta = Procellariidae
|     dzimta_lv = Vētrasputnu dzimta
|      binomial = Pagodroma nivea <small>([[Johann Reinhold Forster|Forster]], 1777)</small>
| ģints = Pagodroma
| ģints_lv = Sniega vētrasputni
| ģints_r = Sniega vētrasputns
| suga = Pagodroma nivea
| suga_lv = Sniega vētrasputns
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''@ zīme''' (no {{val-en|at}}, latviski izrunā kā "et" - ar plato e) ir [[tipogrāfija|tipogrāfisks]] simbols, kuru rietumu sabiedrībā izmanto rēķinu izdrukās. Mūsdienās tā biežāk zināma kā [[E-pasta adrese|e-pasta adrešu]] sastāvdaļa. Oficiālais nosaukums [[ANSI]], [[Unikods|unikoda]] simbolu kodējumos ir "komerciālais et" (''commercial at'').

sentences: '''D vitamīns''' jeb '''kalciferols''' ir taukos šķīstošu sekosteroīdu grupa, kas regulē [[kalcijs|kalcija]] jonu un [[fosfors|fosfātu]] daudzumu un uzsūkšanos [[tievā zarna|tievajā zarnā]] un nodrošina [[kauli|kaulu]] un [[zobi|zobu]] veidošanos, kā arī palīdz nostiprināt [[imūnsistēma|imūnsistēmu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lpi.oregonstate.edu/mic/vitamins/vitamin-D|title=Vitamin D|website=Linus Pauling Institute|access-date=2023-02-15|date=2014-04-22|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ods.od.nih.gov/factsheets/VitaminD-HealthProfessional/|title=Office of Dietary Supplements - Vitamin D|website=ods.od.nih.gov|access-date=2023-02-15|language=en}}</ref> Cilvēkiem šīs grupas svarīgākie savienojumi ir D3 vitamīns (holekalciferols) un D2 vitamīns (ergokalciferols).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mountain Tapir2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Tapiridae
| dzimta_lv =Tapiri
| ģints = Tapirus
| ģints_lv =Tapiri
| suga =Tapirus pinchaque
| suga_lv =Kalnu tapirs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo kalnu tapirs
| kategorijas =nē
| binomial=Tapirus pinchaque ([[Roulin]], 1829)
}}
'''Kalnu tapirs''' (''Tapirus pinchaque '') ir [[tapiri|tapiru dzimtas]] (''Tapiridae'') viena no [[Latīņamerika]]s tapiru [[suga|sugām]]. Kalnu tapirs ir otrs mazākais tapirs un ir vienīgais, kas dzīvo ārpus [[tropi|tropu]] [[lietus meži|lietus mežu]] [[bioma]]s.
 Kolumbijā]]
Kalnu tapiri dzīvo tropu un subtropu mitrajos mežos - [[miglas meži|miglas mežos]] un [[paramo]] biomā, kas atrodas [[Andi|Andu]] kalnos starp pēdējo tropu [[mežs|meža]] līniju un [[sniegs|sniega]] līniju (3800 metri virs jūras līmeņa - 5000 metri virs jūras līmeņa). Kalnu tapiru var sastapt Andu kalnos [[Kolumbija|Kolumbijā]], [[Ekvadora|Ekvadorā]] un [[Peru]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/21473 |title=Tapirus pinchaque (Mountain Tapir, Andean Tapir, Woolly Tapir) |access-date={{dat|2009|02|08||bez}} |archive-date={{dat|2009|04|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20090424224616/http://www.iucnredlist.org/details/21473 }}</ref>.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Grieķijā|pilsētu ASV|Olimpija (ASV)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Olimpija
 | native_name              = {{gree|Ολυμπία}}
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Ancient Olympia, Greece2.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 37 | latm  = 38 | lats  = 16.8 | latNS  = N
 | longd = 21 | longm = 37 | longs =   48 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | area_total_km2           = 544.9
 | elevation_m              = 63
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 13409
 | population_as_of         = {{dat|2011|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | footnotes                =
}}
'''Olimpija''' ({{val|el|Ολυμπία}}, ''Olympía'') ir [[Senā Grieķija|Senās Grieķijas]] pilsēta [[Elīda|Elīdā]], [[Peloponēsa]]s ziemeļrietumu daļā.<ref name="lpe">{{LPE|7|305}}</ref> Olimpija bija [[reliģija]]s un [[māksla]]s centrs, tāpat tā pazīstama kā [[Zevs|Zeva]] kulta vieta,<ref name="lpe" /> te tika rīkotas arī Zevam veltītās [[Antīkās olimpiskās spēles|olimpiskās spēles]]. Pēc [[kristietība]]s ieviešanas Olimpija panīka.<ref name="lpe" /> 426. gadā m.ē. pilsēta tikusi nodedzināta.<ref name="lpe" />

sentences: '''Kvaternioni''' ir par [[komplekss skaitlis|kompleksajiem skaitļiem]] vispārīgāka skaitļu sistēma, kas satur četras vienības, kurām der visi galvenie darbību likumi, izņemot reizināšanas [[komutatīvais likums|komutatīvo likumu]].

sentences:
[[Kategorija:Krievijas ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:Krievijas ģeologi| ]]

sentences: '''Antonīms''' ir [[vārds]] ar pretēju nozīmi. Piemēram, vārdam "[[melnā krāsa|melns]]" antonīms ir "[[balta krāsa|balts]]".

sentences: '''Miesnieki''' ir [[amatnieki]], kas nodarbojas ar [[gaļa]]s sagādi, apstrādi, lopu kaušanu, dīrāšanu un gaļas pārdošanu.<ref name="mw">{{cite web |url=http://www.merriam-webster.com/dictionary/butcher |title=Merriam-Webster's Dictionary's definition of "butcher"}}</ref> Mūsdienās amats samērā rets. Vēsturiski savus ražojumus miesnieki pārdeva skārņos, par kuru izmantošanu divas reizes gadā bija jāmaksā īpaši nodokļi — [[tirgus nauda]]. Miesnieki piederēja pie pilsētas amatnieku [[aristokrātija]]s.

sentences: '''Rietumbohēmijas Universitāte''' ({{val|cs|Západočeská univerzita v Plzni}}, ZČU) ir universitāte [[Plzeņa|Plzeņā]], [[Čehija|Čehijā]]. Tā tika dibināta 1991. gadā un to veido deviņas fakultātes.

sentences:
'''Oglekļa nanocaurulītes''' ir [[cilindrs|cilindriskas]] formas struktūras, kas veidotas no [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Oglekļa atomi nanocaurulītēs ir savā starpā savienoti tāpat kā heksagonālajās [[grafīts|grafīta]] plaknēs viena atoma biezumā, taču šīs plaknes ir "saritinātas" ārkārtīgi miniatūrās ([[diametrs|diametrā]] no 1 [[nanometrs|nanometra]] līdz dažiem desmitiem nanometru) caurulītēs, kuru garums var sasniegt pat dažus [[centimetrs|centimetrus]]. Caurulīšu gali parasti ir noslēgti ar pussfēriskām "galviņām".

== Vēsture ==
Atšķirībā no [[fullerēns|fullerēna]], kura 60 atomu sfēriskā [[molekula]] tika atklāta [[1985]]. gadā, oglekļa caurulīšu precīzu atklāšanas datumu ir grūti nosaukt. Par nanocaurulīšu atklāšanu parasti uzskata S. Idžimas novērojumu [[1991]]. gadā, ka [[lokizlāde|elektriskā loka]] iedarbībā no grafīta veidojas daudzslāņainas cilindriskas mikrostruktūras<ref>S. Iijima, Helical microtubules of graphitic carbon, Nature 354 56 (1991)</ref>, tomēr šādas struktūras novērotas arī daudz agrāk. Piemēram, [[1976]]. gadā Oberlins, Endo un Kojama publicējuši vairākus darbus ar mikrocaurulīšu aprakstiem, kas iegūtas ar tvaiku kondensācijas metodi, tomēr sīkāk tās netika izpētītas. Termiski sadalot [[oglekļa monoksīds|oglekļa monoksīdu]] uz [[dzelzs]] [[katalizators|katalizatora]], oglekļa caurulītes ar 50 nm diametru novērojuši padomju zinātnieki Raduškēvičs un Lukjanovičs [[1952]]. gadā - arī šie pētījumi nav turpināti.

sentences: '''Volts''' (''V'') ir elektriskā [[spriegums|sprieguma]] [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] mērvienība, tā nosaukta par godu itāļu fiziķim [[Alesandro Volta]]m (1745—1827).

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Zilupe (nozīmju atdalīšana)|Zilupe}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Zilupe
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Zilupes_katoļu_baznīca.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Zilupes katoļu baznīca
 | image_flag               =
 | flag_link                = Zilupes karogs
 | image_shield             = Zilupe COA.svg
 | shield_link              = Zilupes ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd = 56| latm = 23| lats = 07| latNS =N
| longd = 28| longm = 07| longs = 19| longEW =E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Ludzas novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1931]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Rosenau}}
{{nobr|{{val|ru|Розеново, Зилупе}}}}
{{val|pl|Rezenmujża}}
{{val|ltg|Sīnuoja}}
 | area_total_km2           = 5
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Zilupe}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 120
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5751
 | website                  = {{URL|www.zilupe.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Zilupe''' ({{val|ltg|Zylupe}},<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf |title=Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis svareiguokī lāmumi 2019. godā |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2020. gada 3. janvārī |archive-date=2020. gada 25. Novembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20201125114948/https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf }}</ref> vēsturiski ''Sīnuoja'', no ''sīna'' — 'robeža') ir pilsēta [[Latgale|Latgalē]], [[Ludzas novads|Ludzas novadā]]. Zilupe ir vistālāk uz [[austrumi]]em esošā [[Latvija]]s [[pilsēta]]. Pilsētu šķērso [[dzelzceļa līnija Rēzekne II—Zilupe]] un autoceļš [[P52]].

sentences:
]]
'''Zirgi karā''' — zirgu ([[kavalērija]]s, [[Jāšana|jātnieku]]) izmantošana karadarbībā.

sentences: '''Eifela stāvs''' ('''D2ef''') ir viena no divām vispārējās stratigrāfiskās shēmas [[Vidusdevons|vidusdevona]] vienībām. Nogulumi ir veidojušies Eifela [[Ģeoloģiskais laikmets|laikmetā]] 393,3—387,7 miljonu gadu intervālā starp [[Apakšdevons|apakšdevona]] [[Emsas stāvs|emsas]] un vidusdevona [[živetas stāvs|živetas]] [[Ģeoloģiskais laikmets|laikmetiem]]. Paralēli eifela stāvam tiek lietots nosaukums [[kuvenas stāvs]], kas sinonīms ir tikai daļēji, jo apakšējā robeža abiem stāviem ir atšķirīga.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Sputnik''
| logo_attēls          = Sputnik logo.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = ziņu aģentūra
| valsts               = {{flaga|Krievija}} [[Maskava]], [[Krievija]]
| īpašnieks            =
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2014|11|10}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = vairāk par 30
| komerciāla           =
| reģistrācija         =
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://sputniknews.com/}}
}}
'''''Sputnik''''' (no {{val|ru|спутник}} — 'pavadonis'; agrāk '''''Golos Rossii''''' un '''''RIA Novosti''''') ir ziņu aģentūra, ko izveidojusi [[Krievijas Federācijas valdība]]i piederošā aģentūra ''[[Rossiya Segodnya]]''.<ref name="Al Jazeera America">{{tīmekļa atsauce |url=http://america.aljazeera.com/articles/2013/12/9/putin-dissolves-rianovostinewsagency.html |title=Putin dissolves RIA Novosti news agency |last1=Pizzi |first1=Michael |date=9 December 2013 |publisher=[[Al Jazeera America]] }}</ref> Tās galvenā mītne atrodas [[Maskava|Maskavā]], ar filiālēm [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Kaira|Kairā]], [[Pekina|Pekinā]], [[Parīze|Parīzē]], [[Berlīne|Berlīnē]], [[Londona|Londonā]] un [[Edinburga|Edinburgā]]. Portāls paredzēts ārvalstu auditorijai, un tajā tiek publicēti raksti par pasaules politiku un [[ekonomika|ekonomiku]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://sputniknews.com/docs/about/index.html|title=Sputnik International|first=|last=Sputnik|work=sputniknews.com|access-date={{dat|2019|07|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|07|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190720144948/https://sputniknews.com/docs/about/index.html}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://sputniknewslv.com/docs/about/index.html|title=Par projektu|publisher=sputnik.lv|accessdate={{dat|2019|7|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190413090622/https://sputniknewslv.com/docs/about/index.html}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Russula emetica 117475.jpg
| att_nosaukums= Dzimtas [[tipiskā suga]] — [[sīvā bērzlape]] (''Russula emetica'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| kategorijas =nē
}}
'''Bērzlapju dzimta''' (''Russulaceae'') ir [[sēnes|sēņu]] [[dzimta (bioloģija)|dzimta]], kas pieder [[bērzlapju rinda]]i. Saskaņā ar ''Catalogue of Life'', 2021. gadā tajā ietilpa 10 ģintis un 2222 sugas. Lielākā no ģintīm ir bērzlapes ar 1331 sugu, tai seko pienaines ar 638 sugām.<ref name="col">[https://www.catalogueoflife.org/data/taxon/62794 Catalogue of Life: Russulaceae], skatīts 2021-01-20</ref>

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Olaine
| tips                = stacija
| attēls              = File:Olaines stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Olaines stacija 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava|Rīga—Jelgava]]
| atvērta             = 1868
| atvērta_ref         = <ref>[https://www.ldz.lv/lv/content/l%C4%ABnijai-r%C4%ABga-jelgava-140-gadi Līnijai Rīga-Jelgava 140 gadi] - Latvijas dzelzceļš</ref>
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 5 (neskaitot atzarus)
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 47 | lats  = 10 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 56 | longs = 47 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Cena (stacija)|Cena]] (12 km)
 [[Torņakalns (stacija)|Torņakalns]] (15 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Jaunolaine (stacija)|Jaunolaine]] (4 km)
 [[Dalbe (stacija)|Dalbe]] (7 km)
 [[Baloži (stacija)|Baloži]] (9 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 22
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Leonards Koens
|          Attēls = Leonard Cohen 2187-edited.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Leonards Koens [[2008. gads|2008]]. gadā.
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Leonards Normens Koens
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1935|9|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2016|11|7|1935|9|21}}
|        Vieta_mr = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[sintezators]]
|           Žanrs = [[folkmūzika]], [[folkroks]]
|    Nodarbošanās =  mūziķis, dziesmu autors, dzejnieks, romānu rakstnieks
|            Gadi = 1956—2016
|Izdevējkompānija = [[Columbia Records]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|image_name=Chicago Seal.png
|latin_name   = Universitas Chicagiensis
|image_size=200px
|name=Čikāgas Universitāte
|motto=''Crescat scientia; vita excolatur''
|established=1890
|type=Privāta
|calendar= Ceturksnis
|president=[[Roberts Cimmers]]
|location={{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|campus=85,4 ha<ref name="ffj">{{Tīmekļa atsauce|accessdate=August 30, 2009|title=Facts for Journalists|publisher=University of Chicago News Office|url=http://news.uchicago.edu/more/facts.php|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090604040848/http://news.uchicago.edu/more/facts.php|archivedate={{dat|2009|06|04||bez}}}}</ref>
|students=14 954<ref name="tcf" />
|undergrad=5134<ref name="tcf">{{Tīmekļa atsauce|accessdate=December 15, 2013|title=Facts for Journalists|url=http://news.uchicago.edu/facts|publisher=UChicago News Office|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150315142557/http://news.uchicago.edu/facts|archivedate={{dat|2015|03|15||bez}}}}</ref>
|postgrad=9820<ref name="tcf" />
|faculty=2168<ref name="ffj" />
|staff=14 772<ref name="ffj" />
|athletics =
|nickname=
|nobel_laureates = 89<ref>[http://www-news.uchicago.edu/resources/nobel/ University of Chicago Nobel Laureates], University of Chicago Nobel Laureates</ref>
|website={{URL|http://www.uchicago.edu}}
|colors=Sarkana {{color box|maroon}}, balta {{color box|white}}<ref name="traditions">{{Tīmekļa atsauce|url=https://collegeadmissions.uchicago.edu/studentlife/activities/traditions.shtml|title=Traditions|publisher=University of Chicago Office of College Admissions|accessdate=September 10, 2009|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090421043555/http://collegeadmissions.uchicago.edu/studentlife/activities/traditions.shtml|archivedate={{dat|2009|04|21||bez}}}}</ref>
}}
'''Čikāgas Universitāte''' ({{val|en|University of Chicago}}) ir privāta universitāte [[Čikāga|Čikāgā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tiek uzskatīta par vienu no izcilākajām universitātēm pasaulē. [[Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings|Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā]] ieņem 10. vietu (2016).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html |title=Academic Ranking of World Universities 2016 |access-date={{dat|2017|03|13||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200601014730/http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html }}</ref>

sentences: '''Meteostacija''' — dažādu meteoroloģisko mērinstrumentu kopums meteoroloģisko datu izmērīšanai un [[laikapstākļi|laikapstākļu]] novērošanai.

sentences: '''Zods''' ir pati apakšējā [[seja]]s daļa, kas atrodas zem [[apakšlūpa]]s. Zoda formu nosaka [[apakšžoklis|apakšzokļa]] kaula forma un tam pieguļošie [[muskuļi]].

sentences:
ir viens no nepārtraukto statistisko datu apkopojuma veidiem]]
'''Statistika''' ir [[zinātne]], kas nodarbojas ar [[dati|datu]] iegūšanu, apstrādi, analīzi un to izskaidrošanu.<ref name="FreeDictionary"/> Statistika tiek plaši izmantota dažādās jomās, piemēram, valsts iestādēm statistiskie dati, kurus tās iegūst no [[tautas skaitīšana]]s, ir nepieciešami, lai noskaidrotu [[sabiedrība]]s dzīves un [[tautsaimniecība]]s kvantitatīvās likumsakarības. Būtībā tā ir arī [[sociālās zinātnes|sociālo zinātņu]] nozare, kurā tiek pētīti sabiedrības masveida parādību un procesu stāvokļi, pārmaiņas un savstarpējās sakarības, tiek atklātas un izzinātas ar tām saistītās likumsakarības. Statistika šaurākā nozīmē ir [[dati|datu]] kopums par kādu parādību vai procesu. Statistiskie dati var būt gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi. Kvantitatīvie dati ir saistīti ar [[daudzums|daudzumu]], bet kvalitatīvie dati — ar [[apzīmējums|apzīmējumiem]], [[nosaukums|nosaukumiem]], [[kategorija|kategorijām]] un citām līdzīgām lietām.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = The Long Goodbye
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|959 tūkstoši}}
| budžets = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 112 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1973|3|7}}
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| studija = ''[[Lion's Gate Films]]''
| operators = [[Vilmoss Zigmonds]]
| oriģinālnos = ''The Long Goodbye''
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| aktieri = * [[Eliots Gūlds]]
* [[Nīna van Pallandta]]
* [[Stērlings Heidens]]
| scenārijs = [[Lī Brekets]]
| producents = [[Džerijs Biks]]
| režisors = [[Roberts Oltmens]]
| žanrs = ''neo-noir''
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Longposter.jpg
| imdb =
}}'''''The Long Goodbye''''' ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Roberts Oltmens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Eliots Gūlds]], [[Nīna van Pallandta]] un [[Stērlings Heidens]]. Filma ir balstīta uz [[Reimonds Čendlers|Reimonda Čendlera]] 1953. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: {{Commonscat|Education in Austria|Izglītība Austrijā}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Coord|38.248966|-122.410269|region:US-CA_type:landmark|display=title}}
'' darbvirsmas tapete]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Kurts Kobeins
|Attēls = Nirvana around 1992.jpg
|Att_izm = 220 px
|Apraksts = Kurts Kobeins [[1992]]. gadā.
|Fons = solists
|Dzimis = {{Dat|1967|2|20}}
|Miris = {{miršanas datums un vecums|1994|4|5|1967|2|20}}
|Vieta_dz =  [[Aberdīna (Vašingtona)|Aberdīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Vieta_mr =  [[Aberdīna (Vašingtona)|Aberdīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[balss]], [[ģitāra]]
|Žanrs = [[alternatīvais roks]]<br />[[grandžmūzika]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]]
|Gadi = [[1987]]—[[1994]]
|Izdevējkompānija = ''[[Sub Pop]]'', ''[[Geffen Records|DGC/Geffen]]''
|Mlapa =
|Dzimums = V
|Paraksts = Firma de Kurt Cobain.svg
}}

sentences: {{Commonscat|Military of Estonia|Militārisms Igaunijā}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}

sentences: '''Šurfs''' ir vertikāla, retāk ieslīpa grunts atradnes apskates bedre, kuras ejai var būt šāda ģeometriska forma: [[kvadrāts]], [[Riņķis|aplis]], [[taisnstūris]]. Šurfs parasti nav pārāk dziļš, taču ļoti reti dziļāks par 20 — 30 m. Šurfs paredzēts: derīgo izrakteņu izpētei; inženierģeoloģiskajiem izmeklējumiem; grunts ventilācijai; ūdens nolaišanai; materiālu pārvietošanai; cilvēku nolaišanai un pacelšanai; inženierkomunikāciju (kabeļi un cauruļvadi) tehniskai apskatei grunts slāņos; u.c. Bedres šķērsgriezuma laukums parasti ir no 0,8 līdz 4 m2 vai cits izmērs, kas pietiekoši nodrošina konkrēto atradni. Šurfu izrok ar [[Zemes rakšanas mašīna|zemes rakšanas mašīnu]], piemēram, ar mašīnurbi vai ekskavatoru vai arī ar rokas instrumentu. Tuvojoties inženierkomunikācijām rakšanu veic tikai ar rokas instrumentu, lai tās nesabojātu.

sentences:
[[Kategorija:Sabiedriskais transports]]
[[Kategorija:Sauszemes transportlīdzekļi]]
[[Kategorija:Elektrotransports]]

sentences:
bez [[Berze|berzes]]- piemērs harmoniskām svārstībām.]]
'''Svārstības''' jeb '''oscilācijas''' ir [[mehāniskā kustība|kustības]], kuras precīzi vai aptuveni atkārtojas pēc noteiktiem laika intervāliem. Ja kustība atkārtojas precīzi, tad tādu kustību sauc par [[Periods|periodisku]] kustību. [[Daba|Dabā]] visbiežāk svārstības ar laiku pavājinās (norimst).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ferdinands fon Vrangelis
|     vārds_orig = ''Ferdinand von Wrangell''
|         attēls = Vrangel_FP.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1797
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Pleskava]], [[Krievijas Impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1870
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Krievijas Impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = virsnieks, valstsvīrs, polārpētnieks, ģeogrāfs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Pēteris Vrangelis, Doroteja fon Freimane
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete de Rosijona
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Ferdinands Frīdrihs Georgs Ludvigs fon Vrangelis''' ({{val|de|Ferdinand Friedrich Georg Ludwig von Wrangell}}, {{val|ru|Фердинанд Петрович Врангель}}; dzimis {{dat|1796|12|29}}, miris {{dat|1870|5|25}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Krievija]]s flotes virsnieks, [[polārpētnieks]], [[ģeogrāfs]] un valstsvīrs, admirālis, viens no Krievijas Ģeogrāfijas biedrības dibinātājiem, Jūras lietu ministrijas vadītājs, [[Krievijas Amerika]]s 6. gubernators.

sentences: '''Latvijas [[flora]]''' ir [[Paparžaugi|paparžaugu]] un [[Ziedaugi|ziedaugu]] sugu kopums, kas veidojies [[Latvijas ģeogrāfija|Latvijas]] teritorijā kopš tā atbrīvojās no [[Ledājs|ledāja]] un tā kušanas ūdeņiem (apm. pirms 12 000 gadu). Pēdējā no [[Baltijas ledus ezers|Baltijas ledus ezera]] ūdeņiem atbrīvojās Latvijas [[Piejūras zemiene]] (apm. pirms 10 000 gadu).<ref>Latvijas padomju enciklopēdija, 1. sēj. Rīga, 1981</ref> 2014. gadā izdotajā ''Dr. biol.'' Normunda Priedīša Latvijas augu [[Enciklopēdija|enciklopēdijā]] "Latvijas augi" iekļautas 1800 sugas, no kurām ap 1300 autors uzskata par vietējās floras sugām, 350 — par ievazātām jeb adventīvām un 140 par dārzbēgļiem. Pēdējo gadu laikā Latvijas [[botānika|botāniķi]] ir atraduši jaunas sugas un noskaidrojuši arī vairāku kā "izzudušas sugas" apzīmētu augu jaunas atradnes. Latvijas floras izpētes process turpinās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Timola struktūrformula

 Timola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=960
|kušanas temperatūra=48-52 °C
|viršanas temperatūra=232 °C
}}
'''Timols''' (5-metil-2-izopropilfenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad timols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Timols ir bezkrāsaina kristāliska viela ar īpatnēju [[ķimenes|ķimeņu]] smaržu un asu garšu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Debesu valstība
| attēls                   =  KoHposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Kingdom of Heaven''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               = Ridlijs Skots
| scenārija autors         = [[Viljams Monahans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Orlando Blūms]]
* [[Eva Grīna]]
* [[Gasans Masuds]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Brendans Glīsons]]
* [[Īeins Glens]]
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Inside Track]]''
* ''[[Studio Babelsberg Motion Pictures GmbH]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2005|5|2|Londonas pirmizrāde|2005|5|5|Vācija|2005|5|6|ASV un Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 162 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/kingdom-heaven-2005|title=Kingdom of Heaven|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2019|archive-date={{dat|2019|10|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191021161912/https://bbfc.co.uk/releases/kingdom-heaven-2005}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{GER}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Arābu valoda|arābu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Latīņu valoda|latīņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=kingdomofheaven.htm|title=Kingdom of Heaven|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|10|2||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|218,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Debesu valstība"''' ({{val|en|Kingdom of Heaven}}) ir 2005. gada vēsturiska drāma, kuras režisors un producents ir [[Ridlijs Skots]]. Galvenās lomas atveido [[Orlando Blūms]], [[Eva Grīna]], [[Gasans Masuds]], [[Džeremijs Aironss]], [[Deivids Tjūliss]], [[Brendans Glīsons]] un [[Īeins Glens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|5|2||bez}} Londonā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bēglis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|368,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl206931457/weekend/|title=The Fugutive (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|16}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|44 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 130 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1993|8|6|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| studija = ''[[Kopelson Entertainment]]''
| operators = [[Maikls Čepmens]]
| oriģinālnos = ''The Fugitive''
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| aktieri = * [[Harisons Fords]]
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Sila Vorda]]
* [[Džo Pantoliano]]
* [[Andreass Katsulass]]
* [[Jeruns Krabē]]
| scenārijs = * [[Džebs Stjuarts]]
* [[Deivids Tūi]]
| producents = [[Arnolds Kopelsons]]
| režisors = [[Endrū Deiviss]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The Fugitive movie.jpg
| imdb =
}}'''"Bēglis"''' ({{Val|en|The Fugitive}}) ir 1993. gada asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Endrū Deiviss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Tomijs Lī Džonss]], [[Sila Vorda]], [[Džo Pantoliano]], [[Andreass Katasulass]], [[Jeruns Krabē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Pollachius_pollachius_aquarium.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|         kārta = Gadiformes
|      kārta_lv = Mencveidīgās
|        dzimta = Gadidae
|     dzimta_lv = Mencu dzimta
|         ģints = Pollachius
|      ģints_lv = Pollaki
|          suga = Pollachius pollachius
|       suga_lv = Pollaks
|      binomial = Pollachius pollachius <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Gadus pollachius''
*''Merlangus pollachius''
*''Gadus lycostomus''
*''Pollachius typus''
*''Pollachius linnei''
}}

sentences: Šī ir [[Apvienotā Karaliste|britu]] [[alternatīvais roks|alternatīvā roka]] grupas [[Muse]] singlu diskogrāfija. Norādīts izdošanas gads, albums, kurā iekļauta dziesma, kā arī vietas topos.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Andreja Pumpura Lielvārdes muzejs
| native_name         =
| image               = Andreja Pumpura Lielvārdes muzejs.JPG
| imagesize           =
| caption             =
| map_type            = Latvia
| lat_deg             = 56
| lat_min             = 42
| lat_sec             = 40.7
| lat_dir             = N
| lon_deg             = 24
| lon_min             = 50
| lon_sec             = 02.9
| lon_dir             = E
| established         = 1970
| dissolved           =
| location            = [[Edgara Kauliņa aleja|Edgara Kauliņa aleja 20]], [[Lielvārde]], [[Ogres novads]]
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            = Anita Streile
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             =
}}
'''Andreja Pumpura Lielvārdes muzejs''' ir muzejs, kas atrodas [[Edgara Kauliņa aleja|Edgara Kauliņa alejā 20]], [[Lielvārde|Lielvārdē]], [[Ogres novads|Ogres novadā]]. Muzejs ir dibināts 1970. gadā kā pirmais kolhoza muzejs Latvijā. Muzeja mērķis ir "veidot cieņu pret cilvēku, savu tautu un apkārtējo vidi, krājot, pētot, saglabājot un popularizējot Lielvārdes novada vēstures un kultūras vērtības, īpaši akcentējot [[Andrejs Pumpurs|Andreja Pumpura]] personību, [[Lāčplēsis (eposs)|eposu "Lāčplēsis"]] un [[Lielvārdes josta|Lielvārdes jostu]]."

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kritušie eņģeļi
| operators = [[Kristofers Doils]]
| attēls = Fallen-Angels-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma, ''neo-noir''
| režisors = [[Vans Dzjavei]]
| producents = Džefrijs Lau
| scenārijs = Vans Dzjavei
| aktieri = * [[Leons Lai]]
* [[Mišela Raisa]]
* [[Takeši Kaneširo]]
* [[Čārlija Jana]]
* [[Kārena Moka]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''墮落天使''
| studija = ''Jet Tone Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''Kino International''
| izdošana = {{Filmas datums|1995|9|6}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{HKG}}
| valoda = * [[Kantoniešu dialekts|kantoniešu]]
* [[Mandarīnu valoda|mandarīnu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kritušie eņģeļi"''' ({{Val|zh|墮落天使}}, {{Zh-p|Duòluò Tiānshǐ}}) ir 1995. gada [[Honkonga]]s ''[[neo-noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vans Dzjavei]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Leons Lai]], [[Mišela Raisa]], [[Takeši Kaneširo]], [[Čārlija Jana]] un [[Kārena Moka]].

sentences:
'''Jaunatne darbībā''' ({{val-en|Youth in action}}) ir [[Eiropas Savienība]]s neformālās izglītības programma. Šī programma ir paredzēta jauniešiem vecumā no 13 līdz 30 gadiem. Programma darbojas no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ar kopējo budžetu 885 miljoni eiro. Programmas galvenais mērķis ir veicināt aktīvu pilsonību, solidaritāti un toleranci [[Eiropa]]s jauniešu vidū un iesaistīt tos [[Eiropas Savienība]]s nākotnes izveidē. Programma cenšas panākt savstarpējo sapratni starp jauniem cilvēkiem no dažādām [[Valsts|valstīm]]. Jaunatne darbībā palīdz attīstīt jauniešu darbības atbalsta sistēmu un Eiropas sadarbību jauniešu jomā.

Savas septiņu gadu ilgās darbības laikā programma [[Latvija|Latvijā]] ir iesaistījusi 16 000 jauniešus, no kuriem vairāk kā 5 000 ar ierobežotām iespējām. Pateicoties aktīvu cilvēku darbībai, kopumā tika apstiprināti 869 neformālās izglītības projekti, kuriem tika piešķirsti vairāk nekā 10 miljoni [[eiro]].<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"/ jaunumi] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Iespējas ==
Jauniešiem ir iespējas:
*iegūt jaunas zināšanas, interesantu informāciju, prasmes un pieredzi,
*veidot, plānot un īstenot projektus,
*līdzdarboties sabiedrībā notiekošajām darbībām,
*iepazīt citu valstu cilvēkus un [[Kultūra|kultūru]].
Jaunieši projekta ietvaros attīsta prasmi [[Komunikācija|komunicēt]], sadarboties, formulēt lēmumus, izvirzīt mērķus, īstenot savas idejas. Šīs ir nozīmīgas sociālās prasmes, kuras cilvēks universāli var pielietot daudzās jomās.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>

== Piecas darbības ==
Programma "Jaunatne darbībā" sastāv no pieciem lieliem blokiem, caur kuriem tā sasniedz nostādītos mērķus.
=== Janunieši Eiropai ===
Šīs darbības galvenais uzdevums ir atbalstīt apmaiņas un jauniešu iniciatīvas, mudināt tos iesaistīties [[Demokrātija|demokrātiskā]] dzīvē.
=== Eiropas brīvprātīgais darbs ===
Programma mudina jauniešus piedalīties brīvprātīgajā, neapmaksātajā darbā, kas sniedz labumu sabiedrībai, kas veicina solidaritātes veidošanos.
=== Jaunatne pasaulē ===
Šis virziens nodarbojas ar jauniešu sadarbību ar pasaules valstīm un to organizācijām, veicinot [[informācija]]s apmaiņu.
=== Jauniešu atbalsta sistēma ===
Šī darbība ietver dažādus pasākumus, lai atbalstītu jaunos darbiniekus un jauniešu organizācijas, kā arī uzlabot to darbības kvalitāti.
=== Eiropas sadarbība jauniešu vidū ===
Šī darbība veicina politiskās sadarbības attīstību jaunatnes vidū Eiropas līmenī, pārsvarā izraisot dialogu starp jauniem cilvēkiem un politiķiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mladezvakci.cz/en/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131103111825/http://www.mladezvakci.cz/en/# |archivedate={{dat|2013|11|03||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm/ |title=European Commission/ youth in action/ actions |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131228141158/http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm |archivedate={{dat|2013|12|28||bez}} }}</ref>

== Nozīmīgākie sasniegumi Latvijā==
*Programma ir palīdzējusi risināt jauniešiem aktuālus problēmjautājumus (jauniešu [[bezdarbs]], zema līdzdalība, jauniešu ar ierobežotām iespējām iekļaušana (nelabvēlīgi sociālie apstākļi un [[Ekonomika|ekonomiskie apstākļi]], [[invaliditāte]], [[izglītība]]s problēmas, [[Veselība|veselības problēmas]] u.c.).
*Programmā jauniešiem bija iespēja apgūt zināšanas, kas ir pieprasītas darba tirgū un sniedz iespēju pašattīstīties.
*Programma ir bijusi finansiāls atbalsts jauniešu grupām un organizācijām ideju un projektu īstenošanai.
*Programmas ietvaros bija apmācīti arī darbinieki, kuri strādā ar jauniešiem, sociālie darbinieki un [[Pedagogs|pedagogi]].
*Programma sniedza iespēju visiem jauniešiem – arī jauniešiem ar ierobežotām iespējām.
*Programma ir veicinājusi jauniešu aktīvu līdzdalību.
*Programma ir veicinājusi citu valstu [[Kultūra|kultūru]] un cilvēku iepazīšanu.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba Par Programmu „Jaunatne darbībā” » Jaunumi » ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Atsauces ==
{{atsauces}}

sentences:
{{cita nozīme|mākoņdatošanas pakalpojumu|mūzikas grupu|AWS}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Amazon Web Services, Inc.''
| native_name      =
| logo             = Amazon Web Services Logo.svg
| logo_size        = 140px
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         =
| services         = [[tīmekļa pakalpojumi]], [[mākoņskaitļošana]]
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Amazon]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://aws.amazon.com/ aws.amazon.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Amazon Web Services, Inc.''''' ('''''AWS''''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmuma ''[[Amazon|Amazon.com]]'' meitasuzņēmums, kas nodrošina [[mākoņdatošana]]s platformas [[programmatūra kā pakalpojums|pēc pieprasījuma]] privātpersonām, uzņēmumiem un valsts institūcijām uz maksas abonēšanas pamata.

sentences:
'']]
 (''Danaus plexippus'') kāpurs]]
'''Tauriņa kāpurs''' ir [[zvīņspārņi|zvīņspārņu]] kārtas kukaiņu [[kāpurs|kāpurs]]. Vairumam kāpuru ir [[cilindrs|cilindrisks]] ķermenis, kura garums ir no dažiem milimetriem līdz pat 12 cm. Ķermenis sastāv no galvas segmenta, trim krūšu segmentiem un desmit vēdera segmentiem. Pie krūšu segmentiem atrodas trīs pāri īsto kāju, bet pie vēdera ir vairāki pāri kāju, kuras vēlāk reducējas. Uz galvas katrā pusē ir sešas acis (''[[stemmata]]''), kas uztver tikai gaismu, nevis attēlus. Kāpuriem ir īsas segmentētas [[antena (bioloģija)|antenas]] un spēcīgi žokļi. Daudzus tauriņu kāpurus dēvē arī par [[tārpi]]em, piemēram, [[zīdtārpiņš|zīdtārpiņus]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Fumārskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O4
|molmasa=116,1
|blīvums=1635
|kušanas temperatūra=287 °C
|viršanas temperatūra=[[sublimācija|sublimējas]]
}}
'''Fumārskābe''' (''trans''-butēndiskābe, ''trans''-1,2-etilēndikarbonskābe, allomaleīnskābe, boletīnskābe, lihenīnskābe, HOOC−CH=CH−СООН) un tās ''cis''-[[izomērs]] ([[maleīnskābe]]) ir vienkāršākā nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Fumārskābe ir ūdenī grūti šķīstoša balta kristāliska viela. Fumārskābes esterus un sāļus sauc par '''fumarātiem'''.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Kraistčērčas mošeju apšaude
| attēls            = Canterbury Mosque 12 June 2006.jpg
| attēla_apraksts   = ''Al Noor'' mošeja
| vieta             = {{vieta|Jaunzēlande|Kraistčērča}}
| koordinātas       = {{Coord|-43.5329|172.6118|display=title,inline}}
| datums            = {{dat|2019|3|15}}
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = Masu apšaude, teroristu uzbrukums
| bojā_gājušie      = 50
| ievainotie        = 40+
| izraisītāji       =
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais = Brentons Tarants
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Kraistčērčas mošeju apšaude''' ({{val|en|Christchurch mosque shootings}}) bija {{dat|2019|3|15||bez}} noticis labējo teroristu uzbrukums [[Jaunzēlande]]s pilsētā [[Kraistčērča|Kraistčērčā]]. Divās apšaudēs (''Al Noor'' mošejā un Linvudas islāma centrā) piektdienas lūgšanu laikā tika nogalināts 51 cilvēks, vēl 49 guva ievainojumus. Tajā pašā dienā tika aizturēti trīs cilvēki, vienam tika izvirzītas apsūdzības. Viens no teroristiem tika identificēts kā Brentons Tarants no Austrālijas.<ref name="Christchurch shooting attacker Brenton Tarrant was a personal trainer in Grafton" /><ref name="news" /><ref name="Gunman who opened fire on Christchurch mosque addresses attack in manifesto" /><ref name="Christchurch mosque shootings: First picture of 'gunman' Brenton Tarrant" /><ref name="Christchurch terrorist attack: Death toll climbs to 49 after New Zealand's 'darkest day'" />

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pulkstenis
| abbreviation = Hor
| name_latin = Horologium
| RA = 3
| dec = -60
| areatotal = 249
| arearank = 58. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Hor''
| starmagnitude = 3,85
| neareststarname = ''GJ 1061''
| stardistance = 11,9
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Eridāna]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Zelta Zivs]]
[[Greblis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
|image     = Amalienborg Palace - aerial view.jpg
|image_size = 300px
|caption   =
|location = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|latd                = 55
|latm                = 41
|lats                = 02.5
|latNS               = N
|longd               = 12
|longm               = 35
|longs               = 36
|longEW              = E
|map_type = Kopenhāgena
|map_size = 300
|map_alt  =
|client    =
|engineer  =
|construction_start_date = 1750
|completion_date = 1760
|date_demolished =
|cost      =
|structural_system =
|style     = [[Rokoko]]
}}
'''Amālienborga''' ({{val|da|Amalienborg}}) ir [[Dānija]]s karaliskās ģimenes ziemas māja, atrodas [[Kopenhāgena|Kopenhāgenā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Lauhanvuori nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Lauhanvuori_5.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief          = jā
| latd                = 62.151944
| longd               = 22.175
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija|Dienvidpohjanmā}}
| nearest_city        =
| area                = 53 km2
| established         = 1982
| visitation_num      = 10 000
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/lauhanvuorinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Lauhanvuori nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=10 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1123694"
}
</mapframe>
'''Lauhanvuori nacionālais parks''' ({{val|fi|Lauhanvuoren kansallispuisto}}) ir 1982. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s dienvidrietumos daļā, [[Dienvidpohjanmā]] reģionā. Nacionālā parka teritoriju raksturo [[parastā priede|priežu]] meži, purvi un strauti. Teritorija ir līdzeni, izņemot 231 metrus augsto Lauhanvuori pauguru.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Ukrainā|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Ukrainas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Cynosurus cristatus (kamgras bloeiend).jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Cynosurus cristatus|Parastā sekstaine}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| suga = Cynosurus cristatus
| suga_lv = Parastā sekstaine
| binomial = Cynosurus cristatus L.
| ģints_lv = Sekstaines
| ģints = Cynosurus
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Stefans Cveigs
|         vārds_orig = ''Stefan Zweig''
|             attēls = Stefan Zweig2.png
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1881
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārijas impērija]], (Tagad [[Austrija]])
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1942
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 22
|            m_vieta = [[Petropole]], [[Brazīlija]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Stefan Zweig Signature 1927.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Stefans Cveigs''' ({{val|de|Stefan Zweig}}; dzimis {{dat|1881|11|28}}, miris {{dat|1942|2|22}}) bija austriešu [[rakstnieks]].

sentences: '''Ekscesa koeficients''' (''kurtosis'') ir statistisks rādītājs, ar kura palīdzību var noteikt ''rezultātu izkliedi pa x asi''. Citiem vārdiem sakot, cik lielā mērā rezultāti tuvojas centrālajam punktam. Ja '''ekscess''' ir negatīvs, tad [[Normālsadalījums|normālsadalījuma]] zvanveida grafiks izskatās pieplacināts pie ''x ass'', ja pozitīvs - "zvans" ir augsts un šaurs. Ja '''ekscesa koeficients''' tuvojas nullei (aptuveni robežās ±1 - atkarībā no izlases apjoma), tad var runāt par atbilstību normālsadalījumam.

sentences:
'''Madrigāls''' var būt:
* [[Madrigāls (mūzika)|Madrigāls]] mūzikā — vokāls daudzbalsīgs skaņdarbs ar laicīgu saturu,
* [[Madrigāls (literatūra)|Madrigāls]] literatūrā — itāliešu vienstrofas dzejolis, sākotnēji ar idillisku saturu.

sentences: {{Commonscat|Anthropologists from the United Kingdom|Antropologi no Apvienotās Karalistes}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Augšdelma kauls |
  Latin        = Humerus |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray207.png |
  Caption      = Augšdelma kauls no priekšpuses|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Augšdelma kauls''' jeb '''pleca kauls''' ({{val-la|humerus}}) ir [[roka|augšējās brīvās ekstremitātes]] [[kauls]]; tas ir pāra, garais cauruļveida [[kauls]]. Tas savieno [[lāpstiņa|lāpstiņu]] ar [[elkoņa kauls|elkoņa kaulu]] un tam ir 3 daļas:
* Proksimālais gals (tuvāk ķermenim)
* Kaula ķermenis
* Distālais gals (tālāk no ķermeņa)

sentences: Ar '''imigrāciju''' saprot cilvēku ieceļošanu no vienas valsts citā valstī ar mērķi apmesties tajā uz dzīvi. Atšķirībā no tūrista, ceļotāja vai dienesta komandējuma, imigrants ir [[persona]], kas vēlas valstī, kurā tas ir ieradies, apmesties uz pastāvīgu dzīvi.

sentences: Par '''polo poniju''' sauc jebkuru [[mājas zirgs|zirgu]], ar kuru piedalās [[polo]] sporta spēlē. Zirgam, kas piedalās polo spēlē, ir jābūt ātram kā [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirgam]], fiziski izturīgam kā [[kvarterzirgs|kvarterzirgam]] un apķērīgam kā [[arābu zirgs|arābu zirgam]], kas spēj attiecīgos brīžos pieņemt savus lēmumus.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.sportpolo.com/Polo_Pony/default.htm |title=What is a Polo Pony<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2008|06|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080605004400/http://www.sportpolo.com/Polo_Pony/default.htm |archivedate={{dat|2008|06|05||bez}} }}</ref>

sentences: {{eksperts|Daudzas neprecizitātes un citas kļūdas, kas radušās brutāli tulkojot no krievu Vikipēdijas}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|binomial=Tilia platyphyllos
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Malvales
|         rinda_lv = Malvu rinda
|           dzimta = Malvaceae
|        dzimta_lv = Malvu dzimta
|      apakšdzimta = Tilioideae
|   apakšdzimta_lv = Liepu apakšdzimta
|            ģints = Tilia
|         ģints_lv = Liepas
|suga=Tilia platyphyllos
|suga_lv=Platlapu liepa
|attēls= Tilia platyphyllos Laciniata kz2.jpg
|attēls2= Tilia platyphyllos 'Laciniata' Lipa szerokolistna 2019-06-01 03.jpg}}
'''Platlapu liepa''' ({{val-la|Tilia platyphyllos}}) ir [[malvu dzimta]]s suga.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
'''Kristijs''' var būt:

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = "Rītausma"
|          attels =
|          autors = Stefanija Meiere
|  orig nosaukums = Breaking Dawn
|          valsts = ASV
|          valoda = Angļu
|          serija = "Krēsla"
|           zanrs = Fantastika, romantika
|        izdevejs =
|          izdota = 2008
|       tulkotajs = Ieva Elsberga
|         formats = Cietie un mīkstie vāki
|             lpp =
|            pec  =
|           pirms = [[Aptumsums (grāmata)|Aptumsums]]
}}
'''"Rītausma"''' (''Breaking Dawn'') ir ceturtā un pēdējā grāmata [[Stefanija Meiere|Stefanijas Meieres]] [[Krēsla (grāmatu sērija)|"Krēslas" sērijā]], kas ir stāsts par astoņpadsmitgadīgo Izabellu Svonu un [[vampīrs|vampīru]] Edvardu Kalenu. Grāmata ir sadalīta trīs daļās: pirmā un trešā rakstīta no Bellas skatupunkta, savukārt otrā — no Džeikoba Bleka. Grāmata iznāca 2008. gadā, taču latviskais tulkojums tika izdots {{dat|2009|9|12||bez}}.<ref>[http://kultura.delfi.lv/news/book/stefanija-meiere-ritausma.d?id=26763927 Stefanija Meiere 'Rītausma']{{Novecojusi saite}}</ref> Pēc grāmatas motīviem ir tikusi uzņemta filma, kas divās daļās tika izdota 2011.—2012. gadā.

sentences:
{{nenozīmīgs}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = Garu Pagrabs
| Ainava = yes
| Vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| Žanrs = * [[Heavy metal]]
| Gadi = 2021 - pašlaik
| Dalībnieki = *Aksels Broks
*Kaspars Lucis
*Artis Broks
*Dāvis Bērziņš
*Roberts Ēriks Sniedze
| Attēls = 73 K2A3873big print.jpg
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Latvijas arheologu|Buhholcs|Buhholcs|uzvārds}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Antons Buhholcs
|     vārds_orig = ''Anton Buchholtz''
|         attēls = Antons Buhholcs.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1848
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Augusts Buhholcs]], Henriete Bernhofa
|          brāļi = Augusts (1847—1882), Aleksandrs (1851—1893), Ārends (1857—1938)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[Numismātika]], [[arheoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Antons Buhholcs''' ({{val|de|Anton Buchholtz}}; dzimis {{dat|1848|7|16}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1901|10|3}} Rīgā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[jurists]], vēstures pētnieks un kultūras darbinieks. Viens no izcilākajiem [[19. gadsimts|19. gadsimta]] [[Baltija]]s [[numismāts|numismātiem]] un [[arheologs|arheologiem]]. Veica arheoloģiskos izrakumus [[Mārtiņsala]]s baznīcā un pils vietā, atrodot ap 1200 senlietu, veicis izrakumus arī citās viduslaiku un dzelzs laikmeta vēsturiskajās vietās. Viņa Baltijas monētu un medaļu kolekcijā ietilpa vairāk nekā 5000 kalumu un vairāki retumi, kas pašlaik glabājas [[Rīgas vēstures un kuģniecības muzejs|Rīgas vēstures un kuģniecības muzejā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Muzeja infokaste
| name = Igaunijas Dabas muzejs
| native_name = Eesti Loodusmuuseum
| image = Estonian Museum of Natural History, 2018.jpg
| imagesize =
| caption = Ieeja muzejā
| map_type =
| map_caption =
| latd = 59
| latm = 26
| lats = 27
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 44
| longs = 43
| longEW = E
| established = {{dat|1941|1|241|N|bez}}
| dissolved =
| location = {{vieta|Igaunija|Tallina|Lai iela 29a}}
| type = Dabas muzejs
| collection = ap 300 000 vienību
| visitors = 50 000<ref>[https://www.loodusmuuseum.ee/index.php/en/about-museum/history-museum Loodusmuuseum. About museum]</ref>
| director = Uladzimirs Prakapcovs
| president =
| curator = Vides ministrija
| owner = valsts
| publictransit =
| car_park =
| website = {{URL|https://www.loodusmuuseum.ee/}}
}}
'''Igaunijas Dabas muzejs''' ({{val|et|Eesti Loodusmuuseum}}) ir [[Igaunija|Igaunijas]] nacionālais [[dabas muzejs]]. Tas atrodas [[Tallina|Tallinas]] vecpilsētā, taču ir plāni par muzeja pārcelšanu uz modernāku ēku Ostas rajonā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.loodusmuuseum.ee/index.php/en/new-museum|title=A new museum {{!}} Estonian Museum of Natural History|website=www.loodusmuuseum.ee|access-date=2023-05-28}}</ref>

sentences: '''Pilnā magnētiskās indukcijas plūsma''' jeb '''plūsmas saķēdējums''' ir [[fizikāls lielums]], kopējā [[magnētiskās indukcijas plūsma]], kas iet caur noslēgtu, no vairākiem vijumiem veidotu [[Elektriskais vadītājs|elektrovadošu]] kontūru (parasti tā ir [[induktivitātes spole]]). Apzīmē ar ''Ψm'', [[Starptautiskā mērvienību sistēma|''SI'']] mērvienība ir [[Vēbers (mērvienība)|vēbers]] (Wb).

sentences: '''Artikuls''' ({{val|la|articulus}}, cēlies no ''artus'' — 'savienojums') [[valodniecība|valodniecībā]] ir [[palīgvārds]], kas tiek izmantots kopā ar [[lietvārds|lietvārdu]]. Ar artikula palīdzību tiek izteiktas dažādas [[gramatiskā kategorija|gramatiskās kategorijas]] — noteiktība, nenoteiktība, dzimte, locījums, skaitlis.

sentences:
[[Kategorija:Ekoloģija]]
[[Kategorija:Bioģeogrāfija]]
[[Kategorija:Bioloģiskas sistēmas]]

sentences:
]]
'''Viensēta''' ir [[Latvija]]s lauku apvidos izplatīts individuālās apbūves veids, kas ietver dzīvojamo un saimniecības ēkas ([[klēts|klēti]], [[kūts|kūti]], nereti arī [[stallis|stalli]] un/vai ratnīcu, [[rija|riju]], [[pirts|pirti]] un vienu vai vairākus šķūņus), kā arī vairākus [[Hektārs|hektārus]] zemes. Viensēta savu apzīmējumu ieguvusi, jo atrodas savrup no citām viensētām vai [[ciems|ciemiem]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
 karte, kurā attēlotas galvenās mūsdienās izplatītās [[Reliģija|reliģijas]]]]
'''Islāms Āfrikā''' ir otra izplatītākā [[reliģija]] pēc [[Kristietība|kristietības]].

sentences:
'''Bīstamības piktogrammas''' veido daļu no [[Ķīmisko vielu klasificēšanas un marķēšanas vispārēji saskaņotā sistēma|Ķīmisko vielu klasificēšanas un marķēšanas vispārēji saskaņotās sistēmas]] (GHS), ko 2002. gadā apstiprināja [[ANO]] Ekspertu komiteja, tā tika publicēta 2003. gadā. Sistēma tiek pārskatīta un uzlabota reizi divos gados, pēdējās būtiskās izmaiņas sistēmu piemeklēja 2010. gadā.
GHS sistēmai ir divas apakšsadaļas — pirmā attiecas uz ķīmisko kravu transportēšanas noteikumiem, otrā uz sistēmas ieviešanu ikdienā. Sistēmu bija nepieciešams ieviest tādēļ, ka līdz tās izstrādei, katra valsts ķīmiskās vielas marķēja atšķirīgi, izmantojot savu sistēmu, nebija vienotas direktīvas.
Lai izprastu GHS sistēmas marķēšanu, nepieciešams izprast jēdzienus — bīstamības klase, bīstamības kategorija, viela, maisījums.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums =
|           attēls = Citrus fruits.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Dažādu citrusaugļu šķēlītes
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|         binomial = Citrus
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi =
* ''Eremocitrus''
* ''Microcitrus''
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Bezmatu teorēma''' apgalvo, ka pēc iekļūšanas [[melnais caurums|melnajā caurumā]] [[matērija]]s [[elementārdaļiņa|daļiņas]] saglabā tikai savu [[masa|masu]], [[spins|spinu]] un [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]], taču zaudē formu un ķīmisko sastāvu, pārstājot būt matērija vai [[antimatērija]].<ref name="Misner">{{Grāmatas atsauce  | last1 = Misner  | first1 = Charles W.  | last2 = Thorne  | first2 = Kip S.  | last3 = Wheeler  | first3 = John Archibald  | title = Gravitation  | publisher = W. H. Freeman  | date = 1973  | location = San Francisco  | pages = 875–876  | url = http://www.whfreeman.com/Catalog/product/gravitation-firstedition-misner  | accessdate = 24 January 2013  | isbn = 0716703343  | archiveurl = http://arquivo.pt/wayback/20160523041157/http://www.whfreeman.com/Catalog/product/gravitation-firstedition-misner  | archivedate = {{dat|2016|05|23||bez}}  }}</ref> Visa pārējā informācija (šai gadījumā "mati" ir [[metafora]], lietota šīs informācijas apzīmēšanai) par matēriju, kas veidojusi melno caurumu vai nokļuvusi tajā, pazūd aiz melnā cauruma [[notikumu horizonts|notikumu horizonta]], līdz ar to kļūstot nepieejama jebkādai novērošanai.

sentences:
{{Infobox particle
| name            = Kvarks
| image           = Quark structure proton.svg
| image_size      = 225px
| alt             = Trīs krāsaini apļi (simbolizē kvarkus) savienoti pārveidā ar atsperēm (simbolize gluonus), visi iekš pelēka apļa (simbolizē protonu). The colors of the balls are red, green, and blue, to parallel each quark's color charge. The red and blue balls are labeled "u" (for "up" quark) and the green one is labeled "d" (for "down" quark).
| caption         = [[Protons]] sastāv no diviem [[U kvarks|U kvarkiem]], viena [[D kvarks|D kvarka]] un [[gluoniem]], kas ir starpnieki spēkiem, kas tos "saista". Atsevišķu kvarku piešķirtā krāsa ir patvaļīga, taču jābūt klāt visām trim krāsām.
| num_types       = 6 ([[U kvarks|up]], [[D kvarks|down]], [[S kvarks|strange]], [[S kvarks|charm]], [[B kvarks|bottom]], un [[T kvarks|top]])<!-- mass/discovery order-->
| composition     = [[Elementārdaļiņa]]
| statistics      = Fermionisks
| group           =
| generation      = 1., 2., 3.
| interaction     = [[Elektromagnētisms]], [[gravitācija]], [[Stiprā mijiedarbība|stiprā mijiedarbība]], [[Vājā mijiedarbība|vājā mijiedarbība]]
| particle        =
| antiparticle    = Antikvarks({{SubatomicParticle|Antiquark}})
| theorized       = {{plainlist|
*[[Murray Gell-Mann]] (1964)
*[[George Zweig]] (1964)}}
| discovered      = [[SLAC National Accelerator Laboratory|SLAC]] (c. 1968)
| symbol          = {{SubatomicParticle|Quark}}
| baryon_number   = {{Frac|1|3}}
| mass            =
| decay_time      =
| decay_particle  =
| electric_charge = +{{Frac|2|3}} [[elementary charge|e]], −{{Frac|1|3}} [[elementary charge|e]]
| color_charge    = Jā
| spin            = {{Frac|1|2}}
| num_spin_states =
}}

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name = FreeDOS
|logo =
|screenshot =
|caption =
|developer = The FreeDOS project
|family = [[DOS]]
|source_model = Atvērtā pirmkoda programmatūra
|latest_release_version = 1.1
|latest_release_date = {{dat|2012|01|02}}
|kernel_type = [[Monolīts kodols]]
|ui =
|license = [[GPL]] un citas<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |title=FreeDOS |3= |access-date={{dat|2009|11|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |archivedate={{dat|2008|12|17||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |date={{dat|2008|12|17||bez}} }}</ref>
|working_state = Aktuāls
|website = [http://www.freedos.org/ www.freedos.org/]
|supported_platforms = [[x86]]
}}

sentences: '''19. marts''' ir gada 78. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (79. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 287 dienas.

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Kauņas dzelzceļa stacija
| tips                = stacija
| attēls              = Kaunas_train_station.jpg
| attēla_apraksts     = Kauņas dzelzceļa stacija
| karte               = Kauņa#Lietuva
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1861
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           = Pjotrs Ašastins
| arhitekts2          =
| platformas          = 7
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              =
| latd  = 54.886389 | latNS  = N
| longd = 23.931389 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Jiesja]] - * - [[Amaļi]]
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Deniņu kauls |
  Latin        = Os temporale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray137.png |
  Caption      = Deniņu kaula ārējā virsma |
  Image2       = Gray138.png|
  Caption2     = Deniņu kaula iekšējā virsma |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Neoča
|attēls              = Neoch-151.92055E 7.14863N.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Neoch''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 7 |latm= 03 |lats= |latNS= N
|longd=151 |longm= 55 |longs= |longEW=E
|platība             = 0,49
|garums              = 21,5
|platums             = 8
|lagūna              = 90,4
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 4
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 0 <small>(2010)</small>
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Neoča''' ({{val|chk|Neoch}}) vai '''Kuopa''' (''Kuop'') ir neapdzīvots koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī. Administratīvi pakļauts [[Ūmāna]]s municipalitātei.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņetiķskābes ketoformas struktūrformula

Skābeņetiķskābes enolformas struktūrformula (''cis-trans'' izomēri)
|ķīmiskā formula=C4H4O5
|molmasa=132,07
|blīvums=
|kušanas temperatūra=ketoformai 161 °C
enolformas ''cis''-izomēram 152 °C
enolformas ''trans''-izomēram 184 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Skābeņetiķskābe''' (ketodzintarskābe, oksobutāndiskābe, НООС–С(ОН)=СН–СООН jeb НООС–С(О)−СН2–СООН) pieder pie divvērtīgajām keto[[karbonskābe|karbonskābēm]], bet tās [[enoli|enolforma]] - pie divvērtīgajām nepiesātinātajām hidroksikarbonskābēm. Labi šķīst ūdenī. Skābeņetiķskābes sāļus sauc par '''oksālacetātiem'''.

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:265px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 align=center | <big>'''Umajādu kalifāts
{{ara|الخلافة الأموية}}'''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
{| style="width:265px;
|-
| [[Rāšidunu kalifāts|←]]
| rowspan=3 width=170px align=center valign=down |
<big>'''661-750'''</big>
|  [[Abāsīdu kalifāts|→]]
|-
| [[Austrumromas impērija|←]]
|  [[Kordovas emirāts|→]]
|-
| [[Vestgotu karaliste|←]]
|
|}
|-
| colspan=2 align=center |
Karogs
|-
| colspan=2 align=center |
Umajādu kalifāts ap 750. gadu
|-
| '''Galvaspilsēta''' || [[Damaska]]
|-
| '''Valodas''' || [[arābu valoda]] (oficiālā)
[[aramiešu valoda]]
[[armēņu valoda]]
[[berberu valodas]]
[[grieķu valoda]]
[[gruzīnu valoda]]
[[ivrits]]
[[kurdu valoda]]
[[turku valoda]]
|-
| '''Reliģija''' || [[sunnītu islāms]]
|-
| '''Platība''' (750. gadā) || {{nobr|10 500 000}} km²
|-
| '''Iedzīvotāji''' (7. gadsimtā) || {{nobr|62 000 000}}
|-
| '''Valūta''' || Umajādu dinārs
|}

sentences: '''Ģints''' ({{val|la|genus}}) ir [[Organismu klasifikācija|organismu klasifikācijas]] [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Lieto gan dzīvu, gan fosilu organismu nosaukšanai. Vienību ģints lieto [[Zooloģija|zooloģijā]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Vilkavišķu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Vilkaviškio_bažnyčia.JPG
| image_size            =
| caption               = Vilkavišķu katedrāle
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Vilkavišķu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 54.648111
| longd                 = 23.036956
| location              = {{vieta|Lietuva|Marijampoles apriņķis|Vilkavišķi}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1870. gads
| year_completed        = 1881. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Vilkavišķu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q10961755"
}
</mapframe>
'''Vilkavišķu Vissvētākās Jaunavas Marijas Parādīšanās katedrāle''' ({{val|lt|Vilkaviškio Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo katedra}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētā [[Vilkavišķi|Vilkavišķos]]. [[Vilkavišķu diecēze]]s katedrāle.

sentences: '''Uztvērējs''' ir [[ierīce]], ar kuru var uztvert [[elektromagnētiskais vilnis|elektromagnētiskā viļņa]] nesto [[signāls|signālu]] un pārveidot to [[skaņa|skaņā]] un/vai [[attēls|attēlā]].

sentences: '''Hartheimas pils''' (''Schloss Hartheim'') netālu no Alkovenas [[Augšaustrija|Augšaustrijā]] ir renesanses pils, kas celta 17. gadsimta sākumā. Tā ir vislabāk pazīstama kā vieta, kur no 1940. gada maija līdz 1944. gada decembrim tika noslepkavoti [[koncentrācijas nometne]]s invalīdi, garīgi slimie, darba nespējīgie un ārvalstu piespiedu strādnieki. Hartheimas pils bija viens no [[Akcija T4|"Akcijas T4"]] nogalināšanas centriem. Pavisam 30 000 cilvēku tika noslepkavoti ar [[Oglekļa monoksīds|tvana gāzi]] gāzes kamerās.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Embriks Strands
|     vārds_orig = ''Embrik Strand''
|         attēls = Embriks Strands.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = LU profesors
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Ola (pilsēta)|Ola]] (''Ål i Hallingdal''), {{NOR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1947
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[norvēģi]]s
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Ida Sofie Augusta Kinck''
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Embriks Strands''' (''Embrik Strand'', dzimis {{dat|1876|6|2}}, miris {{dat|1947|11|3}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] entomologs, lielāko mūžas daļu nodzīvoja [[Vācija|Vācijā]] un [[Latvija|Latvijā]]. Savā zinātniskajā darbībā Strands īpašu uzmanību pievērsa [[zirnekļi]]em, [[tauriņi]]em un [[Plēvspārņu kārta|plēvspārņiem]].

sentences:
'''1944. gada kaujas pie Narvas''' ({{val|et|Narva lahing}}; {{val|de|Schlacht bei Narva}}; {{val|ru|Битва за Нарву}}) bija vairākas lielkaujas [[Otrā pasaules kara Austrumu fronte|Otrā pasaules kara Austrumu frontē]] pie [[Narva]]s no 1944. gada 2. februāra līdz 26. jūlijam starp [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] [[Ļeņingrada]]s frontes armijām un [[Vērmahts|Vērmahta]] armijas grupu "Narva".
Kaujās krita vai pazuda bez vēsts aptuveni 14 000 [[Lielvācija]]s un apmēram 100 000 [[Padomju Savienība|PSRS]] karavīru.

sentences: Pirmais '''romiešu-jūdu karš''' norisinājās [[66. gads|66]]-[[73. gads|73 gadā]]. To dažkārt sauc par '''Lielo ebreju sacelšanos''' (המרד הגדול ''ha-Mered Ha-Gadol''), jeb vienkārši '''Ebreju karš''''','' bija pirmā no trim lielākajām ebreju sacelšanām pret [[Romas impērija|Romas impēriju]]. [[Ebreji]] cīnījās romiešu kontrolētajā [[Jūdeja|Jūdejā]], un rezultātā tika izpostītas ebreju pilsētas, pārvietoti tās iedzīvotāji un piešķirta zeme romiešu militārām vajadzībām, kā arī nopostīts ebreju templis un valsts.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu Brazīlijā|Riodežaneiro (nozīmju atdalīšana)|Riodežaneiro}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Riodežaneiro
 | native_name              = ''Rio de Janeiro''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Montagem Rio de Janeiro.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Rio de Janeiro (RJ) - Bandeira.svg
 | image_shield             = Rio de Janeiro (RJ) - Brasao.svg
 | pushpin_map              = Brazīlija#Dienvidamerika
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 22 | latm  = 54 | lats  = 30 | latNS  = S
 | longd = 43 | longm = 11 | longs = 47 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Brazīlija}}'''
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Riodežaneiro (štats)|Riodežaneiro]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | area_total_km2           = 1260
 | elevation_max_m          = 1021
 | elevation_min_m          = 0
 | population_total         = 6323037
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[BRT]]
 | utc_offset               = -3
 | timezone_DST             = [[BRST]]
 | utc_offset_DST           = -2
 | website                  = {{url|http://www.rio.rj.gov.br/}}
 | footnotes                =
}}
'''Riodežaneiro''' ({{val-pt|Rio de Janeiro}}), saukta arī par '''Rio''', kā arī "brīnumaino pilsētu" (''A Cidade Maravilhosa''), ir pilsēta [[Brazīlija]]s dienvidos, pie [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] [[Gvanabaras līcis|Gvanabaras līča]] (''Baía da Guanabara''). [[Riodežaneiro (štats)|Riodežaneiro]] štata administratīvais centrs un Brazīlijas otrā lielākā pilsēta. Līdz 1960. gadam — valsts galvaspilsēta. Tūrisma centrs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada septembris}}
'''Zeps''' (siev. dz. '''Zepa''') ir uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg7-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|binomial=Scirpus sylvaticus|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Scirpus sylvaticus RF.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|kategorijas=nē|ģints_lv=Meldri|ģints=Scirpus|suga=Scirpus sylvaticus|autors=L.|suga_lv=Meža meldrs|sinonīmi=}}
'''Meža meldrs''' ({{val|la|Scirpus sylvaticus}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]]; tās ietvaros nodala daudzus zemākus taksonus (varietātes, pasugas). [[Latvija|Latvijā]] bieži sastopama visā teritorijā; dažāda lieluma grupas pārmitrās vietās mežos un krūmājos, pļavās, [[Purvs|purvos]], ūdenstilpju piekrastēs un peļķēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/scirpus-sylvaticus-l/|title=meža meldrs - Scirpus sylvaticus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-29}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|astronomisku objektu|Zvaigzne (nozīmju atdalīšana)|Zvaigzne}}
s attēls nosacītās krāsās ultravioletajā 304 [[angstrēms|angstrēmu]] izstarojumā]]
]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Република България''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Bulgārijas Republika
|            valsts_nosaukums = Bulgaria
|               karoga_attēls = Flag of Bulgaria.svg
|            karoga_nosaukums = Bulgārijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Bulgaria.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Bulgārijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = ''[[Bulgārijas himna|Мила Родино]]''
|               kartes_attēls = EU-Bulgaria.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Sofija]]
| latd=42 | latm=41 | latNS=N | longd=23 | longm=19 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[bulgāru valoda]]
|             etniskās_grupas = 84% [[bulgāri]]
{{spaces| 2}}9% [[turki]]
{{spaces| 2}}5% [[čigāni]]
{{spaces| 2}}2% citi
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Bulgārijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Rumens Radevs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Bulgārijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Nikolajs Denkovs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Bulgārijas vēsture|Izveidošanās]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = Viduslaiku karaliste
|          neatkarības_datums = [[681. gads|681]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = Pirmspēdējā neatkarīgā valsts
|         neatkarības_datums2 = [[1422. gads|1422]]. gadā
|       neatkarības_notikums3 = Atjaunošana
|         neatkarības_datums3 = [[1878. gads|1878]]. gadā
|       neatkarības_notikums4 = Apvienošana ar Austrumrumēliju
|         neatkarības_datums4 = [[1885. gads|1885]]. gadā
|       neatkarības_notikums5 = Pilna suverenitāte
|         neatkarības_datums5 = [[1908. gads|1908]]. gadā
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|2007|1|1}}
|                 platība_km2 = 110,993
|               platība_rangs = 104.
|              procenti_ūdens = 0,3
|          iedzīvotāju_skaits = 7 351 234
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 97.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 66,2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 139.
|                     IKP_PPP = $96,778 miljardi<ref name=imf2>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce |url= http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2011/01/weodata/weorept.aspx?sy=2010&ey=2010&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=918&s=NGDP_RPCH%2CNGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr1.x=55&pr1.y=9 | title= Bulgaria | publisher= International Monetary Fund | accessdate= 2011-04-12}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2010
|               IKP_PPP_rangs = 69.
|          IKP_PPP_per_capita = $12 851<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 65.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,816
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 56.
|                        Gini = 29,2
|                   Gini_gads = 2003
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Bulgārijas leva]]
|                valūtas_kods = BGN
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.bg]]
|              tālsarunu_kods = 359
|                iso_kods_num = 100
|              iso_kods_alfa2 = BG
|              iso_kods_alfa3 = BGR
}}

sentences:
{{Himna
|title         = Zvaigžņotais karogs
|image         = The Star-Spangled Banner.JPG
|caption       = Senākās zināmais saglabājies himnas vārdu un nošu iespiedums (1814. gads)
|country       = {{ASV}}
|composer      = [[Džons Stefords Smits]]
|music_date    = ap 1773. gadu
|author        = [[Frānsiss Skots Kijs]]
|lyrics_date   = 1814. gads
|adopted       = 1931. gada 3. martā
|until         =
|sound         = Star Spangled Banner instrumental.ogg
|sound_title   = „Zvaigžņotā karoga” instrumentālā versija vienam pantam
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Normans Lokjers
|     vārds_orig = ''Norman Lockyer''
|         attēls = Lockyer-Norman.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Normans Lokjers 1909. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Ragbi]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1920
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 16
|        m_vieta = Solkomredžisa (''Salcombe Regis''), [[Devona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[hēlijs|hēlija]] atklāšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 31
|             7. čaula =
|             6. čaula =
|             5. čaula =
|             4. čaula = 3
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ga
|             atommasa = 69,723
|   valences elektroni = [Ar]3d104s24p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Gallija kristāls ar tīrību 99,999% un gallija pāreja no šķidruma cietā fāzē
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2, +1
|  elektronegativitāte = 1,81
|              blīvums = 5910
|  kušanas temperatūra = 302,9146 K (29,7646 °C)
| viršanas temperatūra = 2477 K (2204 °C)
}}

sentences:
[[File:Epinephrine structure.svg|thumb|[[Adrenalīns|Adrenalīna]] struktūrformula]]
'''Hormoni''' ir bioloģiski aktīvas vielas, ko izstrādā [[endokrīnā sistēma|iekšējās sekrēcijas dziedzeri]] un arī audi citos orgānos.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Spekulatīvais burbulis''', '''tirgus burbulis''' jeb '''cenu burbulis''' ir ekonomiska situācija, kad vērojams pieaugums [[aktīvs|aktīvu]] vērtībā konkrētā [[prece]]s vai aktīvu grupā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.learnaboutwallstreet.com/financial_terms_s.html |title=Financial Terms S<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2011|01|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20101221055942/http://www.learnaboutwallstreet.com/financial_terms_s.html |archivedate={{dat|2010|12|21||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sapņu vārdnīca
| attēls                   = The sleeping dictionary poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Sleeping Dictionary''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Gajs Dženkins]]
| producents               =
* [[Saimons Bosankets]]
* [[Džimijs Malvils]]
* [[Denīze O'Donohjū]]
| scenārija autors         = Gajs Dženkins
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Hjū Dansijs]]
* [[Brenda Bletina]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Bobs Hoskinss]]
| mūzika                   = [[Saimons Bosvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Fine Line Features]]''
| izplatītājs              = ''Fine Line Features''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2003|1|31|Meksika|2003|2|18|ASV|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sleeping-dictionary-2002|title=The Sleeping Dictionary|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]12 miljoni
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sapņu vārdnīca"''' ({{val|en|The Sleeping Dictionary}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Gajs Dženkins]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Hjū Dansijs]], [[Brenda Bletina]], [[Emīlija Mortimera]] un [[Bobs Hoskinss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|1|31||bez}} Meksikā.

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Vašingtonas Nacionālā katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = WashingtonNationalCathedralHighsmith15393v.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Vašingtona
| location              = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| geo                   =
| latd  = 38 | latm  = 55 | lats  = 50.05 | latNS  = N
| longd = 77 | longm =  4 | longs = 15.13 | longEW = W
| religious_affiliation = [[Episkopālā baznīca]]
| district              =
| consecration_year     =
| status                = [[Katedrāle]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          = yes
| architect             = [[Džordžs Frederiks Bodlijs]]
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1907
| year_completed        = 1990
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1974|5|3|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = 74002170
}}
}}
'''Vašingtonas Nacionālā katedrāle''' ({{val|en|Washington National Cathedral}}) ir [[anglikāņi|anglikāņu]] [[Episkopālā baznīca|Episkopālās baznīcas]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] galvaspilsētā [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Ēka ir būvēta [[neogotika]]s stilā. Vašingtonas Nacionālā katedrāle ir sestā lielākā katedrāle pasaulē un otra lielākā ASV,<ref>[http://www.nationalcathedral.org/about/allFigures.shtml Washington National Cathedral: All Figures] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110811050322/http://www.nationalcathedral.org/about/allFigures.shtml |date={{dat|2011|08|11||bez}} }} Nationalcathedral.org</ref> kā arī ceturtā augstākā celtne Vašingtonā (tā ir 92 m augsta).<ref name="Cathedral">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cathedral.org/cathedral/discover/archpage0.shtml|title=Washington National Cathedral|publisher=Cathedral.org|accessdate=2008-07-06|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080405225839/http://www.cathedral.org/cathedral/discover/archpage0.shtml|archivedate=2008-04-05}}</ref><ref name="Cathedral2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.emporis.com/en/wm/bu/?id=washingtonnationalcastreetdral-washington-dc-usa|title=Washington National Cathedral|publisher=Emporis.com|accessdate=2008-07-06}}</ref> Katedrāles celtniecība tika uzsākta {{dat|1907|9|29||bez}} un tika pabeigta 83 gadus vēlāk 1990. gadā. 2009. gadā baznīcu apmeklēja apmēram 400 000 tūristu. 2007. gadā katedrāle tika ierindota 3. vietā ''America's Favorite Architecture'' sarakstā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.usatoday.com/travel/destinations/2007-06-21-national-cathedral-dc_N.htm?csp=34|title=National Cathedral celebrates its centennial|work=[[USA Today]]|accessdate={{dat|2012|12|31||bez}}|archive-date={{dat|2009|01|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20090122212608/http://www.usatoday.com/travel/destinations/2007-06-21-national-cathedral-dc_N.htm?csp=34}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|upi Saulkrastos|Pēterupe|Pēterupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Pēterupe
| attēls            = Pēterupes ieteka jūrā.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Pēterupes ieteka jūrā 2017. gadā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=17 | sāk_plat_s=53 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=45 | sāk_gar_s=40 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=15 | iet_plat_s=09 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=12 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 46,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
ņemtie pirkstu nospiedumi.]]
'''Daktiloskopija''' (no {{val|el|δάκτυλος}} (''dáktulos'') — 'pirksts' un ''σκοπέω'' (''skopéō'') — 'skatos') ir cilvēku [[identifikācija]]s metode pēc viņu [[pirksts|pirkstu]] nospiedumiem, kas katram cilvēkam ir unikāli.

sentences: '''20. septembris''' ir gada 263. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (264. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 102 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Imitators
| operators =
| attēls = Copycat ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Džons Emiels]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Hollija Hantere]]
* [[Dermots Malrunijs]]
* [[Viljams Maknamara]]
* [[Vills Petons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Copycat''
| studija = ''[[Regency Enterprises]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1995|10|27}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|79 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Imitators"''' ({{Val|en|Copycat}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Emiels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sigurnija Vīvere]], [[Hollija Hantere]], [[Dermots Malrunijs]], [[Viljams Maknamara]] un [[Vills Petons]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Livonijas karaliste
|sugasvārds             = karaliste
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val|de|Königreich Livland}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = monarhija
|
|gads_sākums            = 1570
|gads_beigas            = 1578
|
|event_start            = Nodibināta [[Krievijas cariste]]s iekarotajā [[Livonijas Konfederācija]]s teritorijā
|date_start             =
|event_end              = Atjaunota [[Polijas-Lietuvas ūnija]]s [[Pārdaugavas Livonijas hercogiste]]
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = LIVONIAE_NOVA_DESCRIPTIO_1573-1578.jpg
|image_map_caption      = Livonijas karte [[1573]]. gadā of (Joann Portantius).
|
|galvaspilsēta          = [[Peltsamā]] un [[Cēsis]] (1577)
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = [[luterisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Magnuss (Livonijas karalis)|Magnuss]]
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = Livonijas karalis
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Livonijas karaliste''' ({{val|de|Königreich Livland}}, {{val|ru|Королевство Лифляндия}}) bija monarhija, kas pastāvēja [[Livonijas karš|Livonijas kara]] laikā.

sentences: '''Humors''' ({{val-en|humour}}; no {{val-la|humor}}) ir spēja dzīvē saskatīt, labsirdīgi izteikt un [[māksla|mākslā]] attēlot dzīves pretrunas to smieklīgajās izpausmēs, komiskas īpašības un parādības.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Mākslas zinātnieks [[Nikolajs Černiševskis]] humoru saskatīja kā kritisku un paškritisku spēju saskatīt komiskus trūkumus citos un sevī pašā. Arī mūsdienās šīs traktējums ir viens no populārākajiem. Tas var izpausties gan [[tēlotāja māksla|tēlotāja]], gan arī aktiermākslā, [[mūzika|mūzikā]], [[literatūra|literatūrā]], katrs šīs mākslas veids ienes humora izpratnē jaunu skatījumu un [[nianse]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Adams Evalds Felkerzambs
|     vārds_orig = ''Adam Ewald Felkerzamb''
|         attēls = Fölkersahm.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1734
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1794
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Elkšņi]], [[Kurzemes hercogiste]]<br/>([[Jēkabpils novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = Hendriks Evalds Felkerzambs; Elizabete Helēna, dzimusi fon Vitena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Eva Marianna, dzimusi Oskerko
|          bērni = Adams Henriks, Marija, Antonijs, Benedikta
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
karikatūra par godu Kongo konferencei laikrakstā ''Kladderadatsch'' (1884)]]
'''Berlīnes konference''' jeb '''Kongo konference''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Berliner Konferenz'' ''/ Kongokonferenz'') bija starptautiska konference, kas sanāca 1884. gada 15. novembrī [[Berlīne|Berlīnē]], lai apspriestu [[Āfrikas sadalīšana|Āfrikas sadalīšanu]] starp [[Eiropa|Eiropas]] lielvalstīm. Tā ilga līdz 1885. gada 26. februārim.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Bobcat2.jpg
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Carnivora
 |      kārta_lv = Plēsēji
 | apakškārta=Feliformia
| apakškārta_lv=Kaķveidīgie
|         dzimta = Felidae
|      dzimta_lv = Kaķu dzimta
| apakšdzimta=Felinae
| apakšdzimta_lv=Kaķu apakšdzimta
|          ģints = Lynx
|       ģints_lv = Lūši
 |          suga = Lynx rufus
 |       suga_lv = Rūsganais lūsis
 |      binomial = Lynx rufus ([[Schreber]], 1777)
 |     izplatība =
Rusganā lūša izplatības areāls iekrāsots zaļā krāsā.
 |      sinonīmi = ''Felis rufus''
 |    iedalījums = Rūsgano lūsi iedala 12 pasugās:

* ''L. rufus rufus''
* ''L. rufus gigas''
* ''L. rufus floridanus''
* ''L. rufus superiorensis''
* ''L. rufus baileyi''
* ''L. rufus californicus''
* ''L. rufus escuinipae''
* ''L. rufus fasciatus''
* ''L. rufus oaxacensis''
* ''L. rufus pallescens''
* ''L. rufus peninsularis''
* ''L. rufus texensis''
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: {{Citas nozīmes|starptautisko mērvienību sistēmu|SI|SI}}

sentences: '''Ārstniecības augi''' ir [[augi]], kas satur dažādas organiskas vielas ([[alkaloīdi|alkaloīdus]], [[glikozīdi|glikozīdus]], [[vitamīni|vitamīnus]], [[ēteriskās eļļas]], u.c.), kas nosaka to dziednieciskās īpašības. No ārstniecības augiem iegūst daudzus vērtīgus ārstniecības līdzekļus, piemēram, [[morfīns|morfīnu]], [[kodeīns|kodeīnu]], [[hinīns|hinīnu]]. Vairākus ārstniecības augus izmanto [[parfimērija|parfimērijā]] ([[rozes]], [[lavandas]]) un [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]] ([[magones]], [[jūras kāposti|jūras kāpostus]], [[ķimenes]] u.c.).

sentences:
provincē [[Ekvadora|Ekvadorā]]]]
'''Ajavaska''' ({{val-es|ayahuasca}}; {{val-qu|ayawaska}}) ir [[psihotropā viela|psihotrops]] dzēriens ([[dekokts]]), ko parasti izgatavo no [[koku liāna]]s (''Banisteriopsis caapi'') vīteņaugiem, sajaucot tos ar dažāda veida sugu augiem, kas satur paaugstinātu [[dimetiltriptamīns|dimetiltriptamīna]] (DMT) daudzumu. Dzērienu reliģiskiem nolūkiem izmanto vairākas [[Amazone]]s lietus mežu iezemiešu ciltis. Tas tiek lietots kā reliģisks [[sakraments]] un ir viena no pasaulē visvairāk [[šamanisms|šamanismā]] izmantotajām psihotropajām substancēm.

sentences: '''Zivju eļļa''' ir eļļa, kas iegūta no [[zivis|zivju]] [[audi]]em. Tā satur tādas [[omega-3 taukskābe]]s kā [[eikosapenskābe|eikosapenskābi]] un [[cervonskābe|cervonskābi]], kā arī [[eikosanoīdi|eikosanoīdu]] prekursorus, kas mazina [[iekaisums|iekaisumu]].<ref>{{publikācijas atsauce |pages=402–10 |doi=10.1080/10408390701424303 |title=Advances in Dietary Enrichment with N-3 Fatty Acids |year=2008 |last1=Moghadasian |first1=Mohammed H. |journal=Critical Reviews in Food Science and Nutrition |volume=48 |issue=5 |pmid=18464030}} {{en ikona}}</ref><ref>{{publikācijas atsauce |pages=679–81 |doi=10.1186/ar1876 |year=2006 |last1=Cleland |first1=Leslieg |last2=James |first2=Michaelj |last3=Proudman |first3=Susannam |journal=[[Arthritis Research & Therapy]] |volume=8 |pmid=16542466 |pmc=1526555 |title=Fish oil: What the prescriber needs to know |issue=1}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Mucio Klementi
|          vārds_orig = ''Muzio Clementi''
|              attēls = Muzio Clementi.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1752
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]]<br />({{ITA}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1832
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Īvšema]] (''Evesham''), [[Vusteršīra]], {{GBR}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts = Muzio clementi.png
|               stils = [[Klasicisms (mūzika)|klasicisms]]
|               žanrs = [[klaviermūzika]]
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki = [[Džons Fīlds]], [[Ignats Mošeless]], [[Džakomo Meijerbērs]], [[Frīdrihs Kalkbrenners]], [[Johans Nepomuks Hummels]], [[Kārlis Černijs]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = jā
}}

sentences: {{cita nozīme|hidrotehnisku celtni|latviešu spēlfilmu|Aizsprosts (filma)}}

sentences: '''Plastmasas''' ({{val|grc|πλαστικός}}, ''plastikós'' — ‘veidojams; {{val|la|massa}} — ‘mīkla, masa’) ir [[materiāls|materiāli]] no lielmolekulāriem, parasti sintētiski iegūtiem [[polimēri]]em, retāk ķīmiski apstrādātiem dabiskiem polimēriem. Plastmasu sastāvā ietilpst arī [[plastifikatori]], [[pildvielas]], [[krāsvielas]], stabilizējošas vielas. Plastmasas ir cieti, [[amorfa viela|amorfi]] materiāli, kas izstrādājuma veidošanas laikā ir ļoti [[elastība|elastīgi]] vai šķidri un [[viskozitāte|viskozi]] tekoši, bet pēc tam sacietē un saglabā piešķirto formu. Plastmasas izmanto dažādu saimniecības priekšmetu, iesaiņošanas materiālu un tehnisku izstrādājumu izgatavošanai. Galvenās plastmasu ražošanā izmantotās izejvielas ir [[nafta]] un [[dabasgāze]].

sentences: [[levitācija|levitē]] virs zemas [[temperatūra]]s [[Supravadītspēja|supravadītāja]]]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Bufotenīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 487-93-4
|      ķīmiskā formula = C12H16N2O
|              molmasa = 204,268
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 146—147 °C
| viršanas temperatūra = 320 °C
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ducis ir lētāk 2
| attēls                   = Cbtd2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cheaper by the Dozen 2''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Adams Šenkmens]]
| producents               =
* [[Šons Levijs]]
* [[Bens Mairons]]
| scenārija autors         = [[Sems Hārpers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Jūdžins Levijs]]
* [[Bonija Hānta]]
* [[Hilarija Dafa]]
* [[Paipera Perabo]]
* [[Toms Velings]]
* [[Karmena Elektra]]
* [[Elisona Stounera]]
* [[Teilors Lautners]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Kristofers Grīnburijs]]
* Metjū Kassels
| studija                  =
* ''21 Laps Entertainment''
* ''Dozen Canada Productions''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|21}}
| ilgums                   = 105 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|82,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|130,1 miljons}}
| iepriekšējā              = "[[Ducis ir lētāk]]" (2003)
| nākošā                   = "[[Ducis ir lētāk 3]]" (2011)
| imdb                     =
}}
'''Ducis ir lētāk 2''' ({{val|en|Cheaper by the Dozen 2}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ģimenes kinokomēdija. Tas ir tiešs turpinājums 2003. gada filmai "[[Ducis ir lētāk]]". Filmā lomas atveido [[Stīvs Mārtins]], [[Hilarija Dafa]], [[Elisona Stounera]], [[Bonija Hānta]], [[Paipera Perabo]], [[Toms Velings]], [[Karmena Elektra]] un [[Teilors Lautners]].

sentences:
{{cita nozīme|upi Ziemeļamerikā|pilsētu Argentīnā|Riogrande (Argentīna)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Riogrande
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Rio Grande
  | citvaloda1        = es
  | oriģinālnosaukums1= Río Bravo del Norte
  | attēls            =
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Riogranderivermap.png
  | kartes_paraksts   = Riograndes upes baseins
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Kolorādo]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Meksika]]
  | garums            = 3051
  | iztekas_augstums  = 3658
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 471 900
  | pietekas          = <!--
  | sāk_plat_d= 44| sāk_plat_m= 06| sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 76| sāk_gar_m= 24| sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 49| iet_plat_m= 30| iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 64| iet_gar_m= 30| iet_gar_s= | iet_gar_EW=E -->
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Audi
| Uzņēmuma_veids      = Akciju sabiedrība
| Logo                =
| Dibināšanas_datums  = 1909. g.
| Sēdeklis            = [[Ingolštate]], [[Vācija]]
| Vadība              = Ruperts Štadlers
| Darbinieku_skaits   = 77.247 <small>(31.12.2014)</small><ref name="skaitļi">[http://www.boerse-frankfurt.de/de/aktien/audi+ag+DE0006757008/kennzahlen Frankfurtes biržas mājaslapa] {{de ikona}}</ref>
| Apgrozījums         = € 28.432 Miljardi (2005)
| Bilance             =
| Nozare              = Automašīnu rūpniecība
| Produkti            = [[Automašīna]]s
| Mājaslapa           = [http://www.audi.lv www.audi.lv]
|Dibinātājs = Augusts Horhs (August Horch)}}

sentences:
s pilsētiņas ēkām]]
'''Universitāte''' (no {{val|de|Universität}}, kas no {{val|la|universitas}} — 'kopība') ir autonoma augstākās izglītības (bakalaura, maģistra un doktora studiju programmas) un zinātnes institūcija ar pašpārvaldes tiesībām.

sentences:
{{VietasKarte
 |Arktika
 |label=Ziemeļpols
 |latd=90
 |longd=0
 |position=top
 |width=235
 |caption=Ziemeļpols atrodas [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeāna]] centrālajā daļā
| relief = jā
}}

sentences:
{{cita nozīme|ukraiņu dziedātāju|azerbaidžāniešu dziedātāju|Nigara Džamala}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Džamala
''Джамала''
|          Attēls = ESC2016 - Ukraine Meet & Greet 17.jpg
|         Att_izm = 220px
|        Apraksts = Džamala 2016. gada Eirovīzijā
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Susana Džamaladinova
''Сусана Джамаладінова''
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1983|8|27}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Kirgizstāna}} [[Oša]], [[Kirgizstāna]]
|     Instrumenti = Vokāls
|           Žanrs = [[popmūzika|pops]], [[opera]], [[džezs]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja
|            Gadi = 1992—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://www.jamalamusic.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Džamala''', īstajā vārdā '''Susana Džamaladinova''' ({{val|uk|Сусана Джамаладінова}}, dzimusi {{dat|1983|8|27}}), ir [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] izcelsmes [[Ukraina|ukraiņu]] [[džezs|džeza]] dziedātāja. {{escy|2016}}. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa uzvarētāja.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfons Piterāns
|     vārds_orig =
|        attēls = Piterans008 copy.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 09
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Ciblas pagasts|Istalsna}}
|         m_gads = 2024
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|         vecāki = Viktors Piterāns, Anna Piterāne (dzim. Ļebeds)
|       paraksts =
|        dzimums = V
|   darba_vieta  = [[Latvijas Universitāte]]s [[LU Bioloģijas fakultāte|Bioloģijas fakultāte]]
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts Pedagoģiskais institūts]]
|        zinātne = [[botāniķis]], [[Lihenoloģija|lihenologs]]
|     sasniegumi = ''Dr. habil. biol.'', valsts emeritētais zinātnieks, [[Heinrihs Skuja|Heinriha Skujas]] balvas laureāts (1996). Pedagogs. Vairāku mācību grāmatu autors.}}
'''Alfons Piterāns''' (1930—2024) bija latviešu [[biologs]], [[Latvijas Universitāte]]s docents, Latvijas vadošais [[Ķērpji|ķērpju]] [[flora]]s pētnieks. Ķērpju taksonomijas, ģeogrāfiskās izplatības un aizsardzības speciālists. Aptuveni 120 zinātnisku un 350 populāru publikāciju autors. ''Dr. habil. biol.'' Valsts emeritētais zinātnieks kopš 2001. gada.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ferdinands Erdmans Štolls
|     vārds_orig = ''Ferdinand Erdmann Stoll''
|         attēls = FerdinandErdmannStoll_geb1874.JPG
|     att_izmērs = 125px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Mangaļu pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1966
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Hesele}}
|   dzīves_vieta = [[Mangaļu pagasts]], [[Rīga]], [[Hesele]]
|      pilsonība = [[Krievijas impērija]], [[Latvijas Republika]], [[Rietumvācija|Vācijas Federatīvā Republika]]
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = mikologs, ornitologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[mācītājs Ferdinands Erdmans Štolls|Ferdinands Erdmans Štolls]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Katarina Bikeriha-Štolla
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{cita nozīme|Izraēlas karalistes karali|alpīnistu|Imants Zauls}}
{{jāuzlabo|Vikifikācija, valoda (29.08.09.)}}
'''Sauls''' (jeb Sha'ūl t.i. "patapinātais") (1079. gads p.m.ē - 1010. gads p.m.ē) bija pirmais [[Bībele|Bībelē]] aprakstītais [[Izraēlas karaliste]]s karalis (valdīja 1047. - 1010. gados p.m.ē). Par viņu ir rakstīts [[Pirmā Samuēla grāmata|Pirmajā Samuēla grāmatā]].

sentences:
''Šeit ir apkopoti raksti par savienojumiem, kurus var izmantot kā [[sprāgstvielas]]
{{Commonscat|Explosives}}

sentences: '''Mediķis''' ir [[persona]], kam ir [[medicīna|medicīniskā]] [[izglītība]] un kas nodarbojas ar [[ārstniecība|ārstniecību]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| colour      = #DEDEE2
| name        = Vills Šusters
| series      = "[[Radīti skatuvei]]"
| image       = [[File:Matthew Morrison 2009.jpg|240px]]
| caption     = Lomas atveidotājs [[Metjū Morisons]]
| first       = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| creator     = Raiens Mērfijs
Breds Falčuks
Jans Brennans
| portrayer   = [[Metjū Morisons]]
| occupation  = Vidusskolas skolotājs
Ansambļa vadītājs
| nickname    = Šū kungs
| spouse      = [[Emma Filsberija]] (precējies)
[[Teri Šustere]] (šķīries)
| significantother = [[Hollija Holideja]]
| children      = Denjels Finns Šusters
| family      =
}}

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Volīnijas slaktiņš
| attēls            = Lipniki massacre.jpg
| attēla_apraksts   = Luckas vojevodiste. Poļu līķi, kas savesti uz identifikācijau un apbedīšanu, 1943. gada 26. marta slaktiņa upuri
| vieta             = [[Volīnija]], [[Galīcija]], [[Poļesje]], Holmščina
| koordinātas       =
| datums            = 1943—1944
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = šaušana, [[galvas nociršana]], dedzināšana
| bojā_gājušie      =
* 50 000—60 000 poļu<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Motyka |first1=Grzegorz |title=Od rzezi wołyńskiej do akcji Wisła |date={{dat|2011||bez}} |publisher=Wydawnictwo Literackie |location=[[Krakova]] |isbn=ISBN 978-83-08-04576-3 |page=447}}</ref>
* 2 000—3 000 ukraiņu, kurus nogalināja poļu partizānu vienības atbildes darbību rezultātā<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Motyka |first1=Grzegorz |title=W kregu łun w Bieszczadach |date=2009. g |page=13}}</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Ukrainas nemiernieku armija|Ukrainas sacelšanās armija]], [[ukraiņi|Ukrainas iedzīvotāji]], ''[[Armia Krajowa]]'', ''[[Armia Ludowa]]'', [[Polijas pašaizsardzība Volīnijā]], [[Ukraiņu nacionālistu organizācija]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            = Polijas, PSRS un Vācijas ražojuma šaujamieroči, dakšas, cirvji, naži, izkaptis, lāpas
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Volīnijas slaktiņš''' ({{val|pl|Rzeź wołyńska}}, ukraiņu vēsturē — '''Volīnijas traģēdija''' ({{val|uk|Волинська трагедія}}, {{val|pl|Tragedia Wołynia}})) bija [[Ukrainas nemiernieku armija]]s veikta [[etniskā tīrīšana]] — [[poļi|poļu]] civiliedzīvotāju masveida iznīcināšana Rietumukrainā,<ref>Władysław Siemaszko, Ewa Siemaszko ''Ludobójstwo dokonane przez nacjonalistów ukraińskich na ludności polskiej Wołynia 1939—1945'', Warszawa 2000, Wydawnictwo «von Borowiecky», ISBN 83-87689-34-3 — podsumowanie strat polskich. Ryszard Torzecki, op.cit., s. 267 szacował straty ludności polskiej na Wołyniu na 30-40 tys. osób, co pokrywa się z liczbą 36 543-36 750 ofiar udokumentowanych w źródłach z pracy Władysława i Ewy Siemaszków (patrz wyżej).</ref><ref name="motika2003">{{tīmekļa atsauce |last1=Мотика |first1=Ґжеґож |title=Антипольська акція ОУН-УПА |url=http://www.ji.lviv.ua/n28texts/motyka1.htm |publisher=Український Альманах 2003}}</ref> [[Volīnija]]s teritorijā,<ref name="igori">{{grāmatas atsauce |last1=Ільюшин |first1=Ігор |title=Енциклопедія історії України. Волинська трагедія 1943 |date=2003 |publisher=Інститут історії України НАН України |isbn=ISBN 966-00-0734-5 |page=688}}</ref> kas līdz 1939. gadam atradās [[Polijas Otrā republika|Polijas Otrās republikas]] sastāvā. Sākās 1943. gada martā un sasniedza maksimumu tā paša gada jūlijā. Slaktiņa mērķis bija novērst potenciālās Polijas pretenzijas uz šo apgabalu, balstoties uz poļu minoritātes vēlmēm.<ref>[https://www.jstor.org/stable/3600827 Snyder, Timothy (2003b). "''The Causes of Ukrainian-Polish Ethnic Cleansing 1943''". Past & Present. 179 (179): 197—234. doi:10.1093/past/179.1.197. ISSN 0031-2746. JSTOR 3600827.]</ref> Upuru vidū bija arī [[ebreji]], [[krievi]], [[čehi]], [[gruzīni]] un [[ukraiņi]], kas bija daļa no poļu ģimenēm vai pretojās UPA darbībām, piemēram, slēpjot poļu bēgļus.<ref>[https://ipn.gov.pl/download/1/169564/Wolyn-1943-rozliczenie-Konferencja-IPN.pdf "Wołyń 1943 — Rozliczenie"] (PDF), Konferencje IPN, 41: 27—30, 2010</ref> Kopā tika nogalināti 50-60 tūkstoši cilvēku. Poļu atbildes darbības, kas sākās 1943. gada vasaras beigās, savukārt noveda pie dažiem tūkstošiem upuru ukraiņu civiliedzīvotāju vidū.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Eiropas
| Article =
| Nickname =
| Image = Flag of Europe.svg
| Use = 111000
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = {{dat|1955|12|8|N|bez}} ([[Eiropas Padome|EP]])<br />{{dat|1985|6|29|N|bez}} ([[Eiropas Savienība|ES]])
| Design =
}}
'''Eiropas karogs''' ir [[Eiropas Savienība]]s un [[Eiropas Padome]]s karogs un emblēma. Tas ir taisnstūra formas, malu attiecība ir 2:3, tam uz zila fona ir 12 aplī izvietotas piecstaru zelta (dzeltenas) zvaigznes. Bieži karogs tiek izmantots arī [[eirozona]]s valstu norādīšanai. Zvaigžņu skaits netiek mainīts atkarībā no organizāciju dalībnieku skaita, tās tika paredzētas, lai pārstāvētu visu Eiropas tautu.<ref>{{citation|title=EUROPA – The EU at a glance – The symbols of the European Union – The European Flag|accessdate=24 December 2011|url=http://europa.eu/abc/symbols/emblem/index_en.htm}}</ref>

sentences:
<!-- Ieteicams nedzēst šo rindiņu -->
'''Ksenotransplantācija''' ir dzīvnieku [[Šūna|šūnu]], [[Audi|audu]] vai [[Orgāns|orgānu]] [[transplantācija]] cilvēkā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.who.int/transplantation/xeno/en/|title=WHO | Xenotransplantation|website=WHO}}</ref>, kā arī tādu cilvēka ķermeņa šķidrumu, šūnu, audu vai orgānu transplantācija, kuriem bijis ''ex vivo'' kontakts ar dzīvnieku šūnām, audiem vai orgāniem. Medicīnā pastāv būtisks cilvēka orgānu un audu transplantu trūkums, un ksenotransplantācija varētu būt viens no veidiem, kā šo problēmu mazināt. Ir veikti pētījumi, kas liecina par ksenotransplantācijas terapeitisko efektu neirodeģeneratīvo slimību un [[Cukura diabēts|diabēta]] gadījumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fda.gov/vaccines-blood-biologics/xenotransplantation|title=Xenotransplantation|first=Center for Biologics Evaluation and|last=Research|date=2021. gada 3. marts|website=FDA}}</ref> Piemēram, no [[Peles|pelēm]] izolēts [https://en.wikipedia.org/wiki/Gammaretrovirus gamma retrovīruss] tika izmantots divos klīniskos pētījumos bērniem ar X- saistīto kombinēto imūndeficīta slimību (X-SCID, "Bubble Boy Disease"). Lai gan terapija vairumā gadījumu uzlaboja bērnu veselības stāvokli, tomēr dažiem pacientiem izveidojās asins vēzis — [[leikēmija]]. Šie rezultāti parāda dzīvnieku vīrusu spēju izraisīt cilvēkam slimību, lai gan citos klīniskajos pētījumos ar gamma retrovīrusiem, kas izmantoti gēnu terapijā, audzēji nav konstatēti.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|04|27||bez}} |archive-date={{dat|2017|05|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170505145854/https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Klauvējot pie debesu vārtiem
 | oriģinālnos = ''Knockin' on Heaven's Door''
 |      attēls = Knockin’ on Heaven’s Door Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Tomass Jāns]]
 |  producents =
* [[Tils Šveigers]]
* Tomass Ciklers
* [[Andrē Henike]]
 |   scenārijs =
* Tomass Jāns
* Tils Šveigers
 |     aktieri =
* Tils Šveigers
* [[Jans Josefs Līferss]]
* [[Morics Blaibtojs]]
* [[Tjerī Van Verveke]]
* [[Hubs Stapels]]
* [[Ritgers Hauers]]
* [[Hanness Janike]]
* Ralfs Herforts
 |      mūzika = Francs Plasa
 |   operators = Gēro Stefens
 | mākslinieks =
 |     montāža = Aleksandrs Berners
 |     studija = ''Mr. Brown Entertainment''
 | izplatītājs = ''[[Buena Vista International]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1997|2|20}}
 |      ilgums = 86 minūtes
 |      valsts = {{DEU}}
 |      valoda = [[vācu valoda|vācu]]
 |     budžets = 3,5 miljoni [[Vācijas marka]]s
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|23,8 miljoni}}<ref name=ww>{{publikācijas atsauce|magazine=[[Variety]]|date=February 9, 1998|page=31|title=The Top 125|last=Klady|first=Leonard}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Klauvējot pie debesu vārtiem"''' ({{val|en|Knockin' on Heaven's Door}}) ir 1997. gada Vācijas [[kriminālfilma|kriminālā]] [[traģikomēdija]]s filma. Filmas režisors ir [[Tomass Jāns]], lomas atveido [[Tils Šveigers]], [[Morics Blaibtrojs]], [[Jans Josefs Līferss]] un [[Ritgers Hauers]]. Filmas nosaukums aizgūts no [[Bobs Dilans|Boba Dilana]] dziesmas, kas iekļauta arī filmas skaņu celiņā. Filma piedalījās [[Maskavas Starptautiskais kinofestivāls|20. Maskavas Starptautiskajā kinofestivālā]], kur Tils Šveigers ieguva balvu kā labākais aktieris.<ref name="Moscow1997">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.moscowfilmfestival.ru/miff34/eng/archives/?year=1997 |title=20th Moscow International Film Festival (1997) |accessdate=2013-03-22 |work=MIFF |dead-url=yes|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130322163106/http://moscowfilmfestival.ru/miff34/eng/archives/?year=1997 |archivedate=2013-03-22 }}</ref>

sentences: '''27. marts''' ir gada 86. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (87. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 279 dienas.

sentences:
'''Kolagēns''' ir galvenais strukturālais [[proteīns]], kas veido dzīvnieku [[Saistaudi|saistaudus]]. Tas sastāda 25-35% no ķermeņa kopējā proteīnu daudzuma.<ref name=":0">Di Lullo, Gloria A.; Sweeney, Shawn M.; Körkkö, Jarmo; Ala-Kokko, Leena & San Antonio, James D. (2002). "Mapping the Ligand-binding Sites and Disease-associated Mutations on the Most Abundant Protein in the Human, Type I Collagen".</ref> Kolagēns visvairāk atrodams [[Cīpsla|cīpslās]], [[Saite (anatomija)|saitēs]], [[āda|ādā]], [[Skrimslis|skrimšļos]], [[kauli|kaulos]], starpskriemeļu diskos u. c. Kolagēnu lielākoties izdala saistaudu šūnas — [[fibroblasts|fibroblasti]]. Pastāv vismaz 16 kolagēna veidi.<ref>Molecular Cell Biology. 4th edition. Section 22.3 Collagen: The Fibrous Proteins of the Matrix http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK21582/
</ref>

sentences: {{Commonscat|Philologists by country|Filologi pēc valsts}}

sentences:
misijas laikā nofotografēta [[Mēness]] virsma]]
'''Planetoloģija''' jeb '''planētu zinātne''' ir [[astronomija]]s un [[kosmosa zinātne]]s nozare par [[planēta|planētām]] un to [[dabiskais pavadonis|pavadoņiem]]. Šajā zinātnē pēta planētu izcelsmi, struktūru, ģeoloģiju, atmosfēru, ūdens un citu ķīmisko vielu klātbūtni. Planetoloģija ir starpdisciplināra zinātnes nozare, kurā apvienoti [[ģeoloģija]]s, [[fizika]]s, [[ķīmija]]s, [[bioloģija]]s un citu zinātņu zināšanas. Kopš [[kosmosa izpēte]]s straujas attīstības sākuma 1960.-tajos gados planetoloģijā spēj pētīt planētas ne tikai veicot [[novērojums|novērojumus]] ar [[teleskops|teleskopiem]] no Zemes, bet arī nosūtot [[starpplanētu zonde]]s.

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Australia}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brīnumu rats
| attēls                   =  Wonderwheelfilmposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wonder Wheel''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Edvards Volsons]]
* [[Ērika Āronsone]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Beluši]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Džūno Templa]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Perdido Productions]]''
* ''[[Gravier Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|10|14|Ņujorkas filmu festivāls|2017|12|1|ASV|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/wonder-wheel-2017|title=Wonder Wheel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 9, 2019|archive-date={{dat|2019|10|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191009164715/https://bbfc.co.uk/releases/wonder-wheel-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|15,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wonderwheel.htm|title=Wonder Wheel|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Brīnumu rats"''' ({{val|en|Wonder Wheel}}) ir 2017. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Beluši]], [[Keita Vinsleta]], [[Džastins Timberleiks]] un [[Džūno Templa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|14||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{citas nozīmes|putekļu eksperimentu|CARE|CARE}}
'''Charged Aerosol Release Experiment''' jeb '''CARE''' (no {{val|en| }} "Lādēta aerosola izlaišanas eksperiments") bija [[ASV Jūras flotes Pētniecības laboratorija]]s eksperiments, ar [[raķete|raķeti]] izlaižot putekļus [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] augšējos slāņos, radītu makslīgus [[sudrabainie mākoņi|sudrabainos mākoņus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://adsabs.harvard.edu/abs/2008cosp...37..261B|title=The Charged Aerosol Release Experiment (CARE) Program|author=Bernhardt, Paul|author2= Scales, Wayne|author3= Sternovsky, Zoltan|author4= Kelley, Michael|author5= Hysell, David|author6= Holzworth, Robert|date=37th COSPAR Scientific Assembly. Held 13-20 July 2008, in Montréal, Canada., p.261|publisher=Astrophysics Data System |accessdate=2009-09-16|language=angliski}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Stīvs Aoki
|Attēls           = File:Steve Aoki Robin Laananen photo.png
|Att_izm          = 280px
|Apraksts         = Stīvs Aoki 2014. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Vieta_dz         = {{Vieta|ASV|Florida|Maiami}}
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1977|11|30}}
|Žanrs            = [[elektroniskā deju mūzika]], [[hiphops]], [[hausmūzika]]
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[Mūzikas producents|producents]]
|Gadi             = [[1996]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Dim Mak]]'', ''[[Ultra Music]]'', ''[[Spinnin' Records]]''
|Mlapa            = https://www.steveaoki.com/
|Dzimums          = V
}}
'''Stīvens Hirojuki Aoki''' ({{val-en|Steven Hiroyuki Aoki}}, {{val-ja|スティーヴン・ヒロユキ・アオキ}}; dzimis {{dat|1977|11|30}}, [[Maiami]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])  ir japāņu izcelsmes amerikāņu [[dīdžejs]] un [[mūzikas producents]]. 2019. gadā žurnāls ''[[DJ Mag]]'' Aoki atzina par 10. labāko dīdžeju pasaulē.<ref>https://djmag.com/top100dj?year=2019 100 labākie dīdžeji 2019. gadā</ref> Sadarbojies ar ''[[will.i.am]]'', ''[[Afrojack]]'', ''[[Linkin Park]]'', [[Igija Azalija|Igiju Azaliju]], ''[[Backstreet Boys]]'', ''[[Blink-182]]'', ''[[BTS]]'', ''[[Dimitri Vegas & Like Mike]]'', ''[[Dons Diablo|Donu Diablo]]'', ''[[Hardwell]]'' un daudziem citiem māksliniekiem. Patlaban (2020) izdevis sešus studijas albumus.

sentences: '''Vispasaules''' jeb '''globālais tīmeklis''' (saīsinājumā ''WWW'' vai ''W3'') ir savienotu [[Hiperteksts|hiperteksta]] dokumentu sistēma, kurai piekļūst izmantojot [[Internets|Internetu]]. Ar interneta [[pārlūkprogramma|pārlūkprogrammu]] iespējams apskatīt [[tīmekļa lapa]]s, kurās ir teksts, attēli, video ieraksti vai citi [[multivide]]s dokumenti, vadoties caur tiem ar [[hipersaite|hipersaitēm]].

sentences: [[File:Angle Symbol.svg|thumb|Leņķa [[simbols]] ]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums=240px
| attēls        = Hapalochlaena lunulata2.JPG
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Hapalochlaena lunulata|Zilo gredzenu astoņkājis}}
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Mollusca
| tips_lv       = Gliemji
| klase         = Cephalopoda
| klase_lv      = Galvkāji
| apakšklase    = Coleoidea
| apakšklase_lv=Divžauņi
| virskārta     = Octopodiformes
| virskārta_lv  = Astoņkājveidīgie
| kārta         = Octopoda
| kārta_lv      = Astoņkāji
| apakškārta=Incirrina
| apakškārta_lv=Bezspuru astoņkāji
| dzimta=Octopodidae
| dzimta_lv= Astoņkāju dzimta
| binomial      = Octopodidae <small>([[Orbigny]], 1840)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Astoņkāju dzimta''' (''Octopodidae'') ir [[astoņkāji|astoņkāju kārtas]] (''Octopoda'') dzimta, kas pieder [[bezspuru astoņkāji|bezspuru astoņkāju apakškārtai]] (''Incirrina''). Šajā dzimtā ir lielākā daļa zināmās astoņkāju sugas, vairāk kā 200 sugas.<ref name=tol>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Octopodidae |title=Octopodidae |access-date={{dat|2012|04|21||bez}} |archive-date={{dat|2012|09|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20120923060253/http://www.tolweb.org/Octopodidae }}</ref> Lielākā daļa no tām ir bentiskie organismi.<ref name=oct>[http://www.molluscs.at/cephalopoda/index.html?/cephalopoda/octopus.html Octopuses (Octopodidae)]</ref> Šīs dzimtas sugas ir dabas pētniekiem vislabāk zināmās astoņkāju sugas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zemes meitenes ir viegli pieejamas
| attēls                   = Earth Girls Are Easy.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Earth Girls Are Easy''
| žanrs                    = komēdija, muzikāla filma, romantiska filma, zinātniska fantastika
| režisors                 = [[Džuliens Templs]]
| producents               =
* [[Tonijs Gārnets]]
* [[Dankans Hendersons]]
* [[Terenss E. Maknalijs]]
| scenārija autors         =
* [[Džūlija Brauna]]
* [[Čārlijs Kofijs]]
* Terenss E. Maknalijs
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Džīna Deivisa]]
* [[Deimons Vejenss]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Džūlija Brauna]]
| mūzika                   =
* [[Rejs Kolkords]]
* [[Nīls Rodžerss]]
* Džūlija Brauna
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[De Laurentiis Entertainment Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Vestron Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1988|9|8|Toronto kinofestivāls|1989|5|12|ASV|2017|10|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/earth-girls-are-easy-1989|title=Earth Girls Are Easy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 20, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=earthgirlsareeasy.htm|title=Earth Girls Are Easy (1989) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 20, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zemes meitenes ir viegli pieejamas"''' ({{val|en|Earth Girls Are Easy}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Džuliens Templs]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Džīna Deivisa]], [[Deimons Vejenss]], [[Džefs Goldblūms]] un [[Džūlija Brauna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1988|9|8||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: {{Commonscat|Sports in Greece|Sports Grieķijā}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Uvulāri''' '''[[Līdzskanis|līdzskaņi]]''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s pakaļējo daļu pret vai ļoti tuvu [[ūka]]i, tas ir, vēl tālāk [[Mutes dobums|mutes dobumā]], nekā [[Velārs līdzskanis|velārie līdzskaņi]].<ref>{{Ladefoged}}</ref> Uvulāri var būt [[Nazāls līdzskanis|nazālie līdzskaņi]], [[Eksplozīvs slēdzenis|slēdzeņi]], [[Berzenis|berzeņi]], [[Trills|trilli]], kā arī [[Spraudzenis|spraudzeņi]], kaut arī [[IPA]] nav speciāla simbola uvulāram spraudzenim un tā vietā lieto balsīga berzeņa simbolu. Atsevišķos gadījumos (dažās [[Āfrika]]s un [[Amerika]]s [[Indiāņi|indiāņu]] valodās) var būt uvulāras [[afrikata]]s.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žoržs Kivjē
|     vārds_orig = ''Georges Cuvier''
|         attēls = Bolton-cuvier.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1769
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Monbeljāra]], [[Virtembergas hercogiste]]
([[Dū]], {{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Nacionālais dabas vēstures muzejs]] (''Muséum national d'histoire naturelle'')
|     alma_mater = [[Kārļa akadēmija]] [[Štutgarte|Štutgartē]]
|        zinātne = [[dabas vēsture]], [[paleontoloģija]], [[anatomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[stratigrāfija]]s un [[salīdzinošā anatomija|salīdzinošās anatomijas]] pamatlicējs, [[sugu izmiršana]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''15. oktobris''' ir gada 288. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (289. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 78 dienas.

sentences: '''Sistēmprogrammatūra'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/sist%C4%93mprogrammat%C5%ABra|title=sistēmprogrammatūra {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-03}}</ref> jeb '''sistēmas programmatūra''' ir lietojumneatkarīga [[programmatūra]], kas nodrošina aparatūras darbību, [[Lietojumprogrammatūra|lietojumprogrammu]] izstādi un izpildi, kā arī lietotāja apkalpošanu<ref>{{Publikācijas atsauce|title=Ievads operētājsistēmās|url=https://estudijas.rtu.lv/pluginfile.php/1252416/mod_resource/content/1/IEVADS-OS.docx}}</ref>, pie sistēmas programmatūras pieder, piemēram, [[Operētājsistēma|operētājsistēmas]], [[Tīkla pārvaldība|tīklu]] un [[Datubāzu pārvaldības sistēma|datu bāzu]] pārvaldības programmas<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:260556|title=sistēmas programmatūra {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-03}}</ref>, un visām [[Utilītprogramma|utilītprogrammām]], kas pārvalda datora resursus zemā līmenī, kas ietver [[Kompilators|kompilatorus]], ielādētājus, [[Asambleris|asamblerus]], failu vadības rīkus, sasaistītājus un atkļūdošanas programmas, kā arī pati operētājsistēmu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.webopedia.com/definitions/systems-software/|title=What is Systems Software?|last=Beal|first=Vangie|website=Webopedia|access-date=2023-08-03|date=1996-09-01|language=en-US}}</ref><ref name="docx">{{Publikācijas atsauce|title=Sistēmprogrammas un lietojumprogrammas|url=https://datubaze.files.wordpress.com/%2F2021%2F05%2Fprogrammesana_datu_bazes_serveri.docx}}</ref>

sentences: '''8. maijs''' ir gada 128. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (129. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 237 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|tehnisku iekārtu|Dinamo|Dinamo}}
s darbina dinamomašīnas]]

sentences:
austrumos]]
'''Stūpa''' ({{val|sa|स्तूप}}, ''stūpa'') [[budisms|budismā]] ir svēta [[celtne]] ar terasveida pamatni, puslodes formas masīvu centrālo daļu un tornīti. Tā ir paredzēta kā vieta, kur budistu mūki veic [[meditācija|meditāciju]]. Meditācijas laikā ap stūpu riņķo pulksteņrādītāja virzienā ([[pradakšina]]). Pārsvarā stūpas ir monolītas, bez iekštelpām, un simbolizē [[Buda|Budu]] un viņa mācību [[darma|darmu]]. Senākās stūpas bija apbedīšanas vietas, kurās apglabāja valdniekus.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Klīvlenda
 | official_name              = ''Cleveland''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Cleveland photomontage 2016.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Cleveland, Ohio.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = ASV#Ohaio
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 41 | latm  = 28 | lats  = 56 | latNS  = N
 | longd = 81 | longm = 40 | longs = 11 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|ASV}}'''
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = {{flag|Ohaio}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 213.4
 | elevation_m              = 199
 | population_total         = 385 809
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Eastern Time Zone|EST]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | website                  = {{URL|http://www.city.cleveland.oh.us/}}
 | footnotes                =
}}
'''Klīvlenda''' ({{val|en|Cleveland}}) ir pilsēta [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], pie [[Ēri ezers|Ēri ezera]]. Šī ir štata otra apdzīvotākā<ref>{{Tīmekļa atsauce |author=Cleveland City Planning Commission |title=Population Trends |url=http://planning.city.cleveland.oh.us/cwp/pop_trend.php |work=Connecting Cleveland: 2020 Citywide Plan |accessdate=November 18, 2010}}</ref><ref name="Timeline">{{Tīmekļa atsauce | url = http://ech.case.edu/timeline.html | title = Cleveland: A Bicentennial Timeline | publisher = The Encyclopedia of Cleveland History, Case Western Reserve University | accessdate = August 10, 2007 | archive-date = {{dat|2010|03|27||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20100327005642/http://ech.case.edu/timeline.html }}</ref> un ASV 45. apdzīvotākā pilsēta<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.census.gov/population/cen2000/phc-t5/tab02.txt |title=Census 2000 PHC-T-5. Ranking Tables for Incorporated Places of 100,000 or More: 1990 and 2000 |date=April 2, 2001 |accessdate=August 7, 2007 |author=[[United States Census Bureau]] |work=[[United States Census, 2000]]}}</ref> ar gadrīz 397 tūkstošiem iedzīvotāju (2010. gada ASV tautas skaitīšanas dati). Klīvlenda ir Kaijahogas apgabala administratīvais centrs. Klīvlendā atrodas [[Rokenrols|Rokenrola]] slavas zāle.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.rockhall.com/visit |publisher= Rock and Roll Hall of Fame | title= Visitor Information| accessdate= May 14, 2007}}</ref> Pilsētā ir bāzēti vairāki sporta klubi, tai skaitā [[Klīvlendas "Indians"]] ([[MLB]], beisbols), [[Klīvlendas "Browns"]] ([[NFL]], amerikāņu futbols) un [[Klīvlendas "Cavaliers"]] ([[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]], basketbols).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Eritropoetīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = EPO, epoetīns, hemopoetīns
|           CAS numurs = 113427-24-0
|      ķīmiskā formula =
|              molmasa = ap 34 000
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Eritropoetīns''' (EPO) ir [[hormons]], kas veidojas [[nieres|nierēs]] un veicina sarkano asinsķermenīšu — [[eritrocīti|eritrocītu]] — izstrādāšanos [[sarkanās kaulu smadzenes|sarkanajās kaulu smadzenēs]].<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 22. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref> No tā cēlies šīs bioloģiski aktīvās vielas nosaukums ([[eritropoēze]] — eritrocītu veidošanās). Eritropoetīns pieder pie [[glikoproteīni]]em. Eritropoetīnu izmanto dažādu [[anēmija|anēmiju]] (mazasinību) ārstēšanai. Eritropoetīna sekrēcija palielinās [[glikokortikoīdi|glikokortikoīdu]] ietekmē, kas  palielina asiņu [[skābeklis|skābekļa]] pārnešanas spēju stresa situācijās.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Pomoru ģimene 20. gadsimta sākumā
|tauta=Pomori
|native_name = ''поморы''
|skaits=ap 3000
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[krievu valoda]]<br />([[pomoru dialekts]])
|reliģija=[[vecticībnieki]]
|grupas=
|radi=
}}
'''Pomori''' ir mazskaitlīga [[Krievija]]s ziemeļrietumos dzīvojoša [[krievi|krievu]] etniska grupa. Runā [[krievu valoda]]s [[pomoru dialekts|pomoru dialektā]]. Kopskaits tiek lēsts ap 3—5 tūkstošiem. Apdzīvo [[Baltā jūra|Baltās jūras]] piekrasti un [[Mezeņa]]s, [[Pečora (upe)|Pečora]]s, [[Oņega]]s un [[Ziemeļu Dvina]]s lejteci. Pēc reliģiskās pārliecības lielākoties [[vecticībnieki]], kā arī [[Pareizticība|pareizticīgie]].

sentences: '''Nirnbergas kodekss''' ({{val|de|Nürnberger Kodex}}) ir [[ētika]]s normu kopums, kas regulē [[Pētniecība|pētniecību]] ar cilvēku iesaisti. Tas tika izveidots [[1947. gads|1947.]] gadā pēc [[Nirnbergas process|Nirnbergas procesa]], kurā tiesāja [[Otrais pasaules karš|Otrā Pasaules kara]] noziedzniekus, tai skaitā ārstus un zinātniekus, kuri bija veikuši eksperimentus ar cilvēkiem.

sentences:
'''Transeksualitāte''' ir parādība, kad indivīds sevi atveido [[dzimte (socioloģija)|dzimtē]], kas ir savādāka nekā [[Kultūra|kultūrā]] pieņemtais atveidojums viņa [[dzimums|dzimumam]]. Šāda vēlme rodas, piemēram, ja indivīds izjūt psiholoģisku neapmierinātību ar viņam piešķirto dzimumu. Gadījumā, ja persona jūtas slikti tādēļ, ka nepieder pretējam dzimumam, vai šīs vēlmes dēļ nespēj funkcionēt, var tikt uzstādīta [[Medicīniskā diagnostika|medicīniska diagnoze]].<ref name="icd-10">{{Tīmekļa atsauce
 |url         = http://www.who.int/classifications/apps/icd/icd10online/gF60.htm#F640
 |title       = ICD-10
 |accessdate  = 2008-09-28
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20080921055034/http://www.who.int/classifications/apps/icd/icd10online/gf60.htm#F640
 |archivedate = 2008-09-21
}} {{en ikona}}</ref><ref name=DSM-IV-TR>{{Grāmatas atsauce
|title=Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders, Fourth Edition (Text Revision)
|last=American Psychiatric Association
|year=2000
|publisher=American Psychiatric Publishing
|isbn=0-89042-025-4}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
'''Dejas improvizācija''' ir process, kurā [[Deja|deja]] tiek radīta spontāni, dažādos veidos savā starpā savienojot pamata kustības un
figūras.

sentences: '''Ei, jūs tur!''' ir [[Imants Kalniņš|Imanta Kalniņa]] 1971. gadā sarakstīta [[rokopera]]. Tā ir pirmā latviešu rokopera un viena no pirmajām rokoperām [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetonilacetona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H10O2
|molmasa=114,1438
|blīvums=973
|kušanas temperatūra=-5,5 °C
|viršanas temperatūra=191 °C
}}
'''Acetonilacetons''' (2,5-heksāndions, diacetonils, СН3–СО–СН2–СН2–СО–СН3) ir vienkāršākais γ-di[[ketoni|ketons]] — savienojums ar divām [[karbonilgrupa|karbonilgrupām]] molekulā, starp kurām ir divas [[metilēngrupa]]s. Acetonilacetons ir bezkrāsains šķidrums ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Kaspars
|     vārds_orig = ''Wilhelm Kaspar''
|         attēls = Grab Vilhelm Kaspar.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = Kaps Cēsīs
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1853
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Raudas muiža, [[Tukuma apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Tumes pagasts]] {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Cēsis]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Džons Sina
 |          vārds_orig = ''John Cena''
 |              attēls = John_Cena_2012.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Džons Fēlikss Entonijs Sina
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1977|4|23}}
 |             dz_viet = {{Vieta|ASV|Masačūsetsa|Rietumņūburija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = amerikānis
 |              garums = 185 [[centimetrs|cm]]<ref name="WWEProfile">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.wwe.com/superstars/raw/johncena/bio/|title=John Cena|accessdate=2007-05-05|publisher=WWE}}</ref>
 |               svars = 110 [[kilograms|kg]]<ref name="WWEProfile" />
 |             iesauka = Mr. P<br />The Prototype
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža = Springfīldas koledža<ref name="Cushing">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.spfldcol.edu/homepage/athletics.nsf/2404afe7dd4d7ef545256bf4002a67e2/57db02504b5554ff45256c150026822c|title= 1998 Football Roster|accessdate= 2007-05-05|publisher= Springfield College|archiveurl= https://web.archive.org/web/20140203090754/http://www.spfldcol.edu/homepage/athletics.nsf/2404afe7dd4d7ef545256bf4002a67e2/57db02504b5554ff45256c150026822c/|archivedate= 2014-02-03}}</ref>
 |          augstskola =
 |        universitāte =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts =
 |        sporta veids = [[Cīņu sports]]
 |             kar_sāk = 2001<ref name=OWOW>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.onlineworldofwrestling.com/profiles/j/john-cena.html |title=John Cena profile|accessdate=2007-07-03|publisher=Online World of Wrestling}}</ref>
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Džons Fēlikss Entonijs Sina''' ({{val|en|John Felix Anthony Cena, Jr.}}; dzimis {{dat|1977|4|23}} [[Rietumņūburija|Rietumņūburijā]], [[Masačūsetsa|Masačūsetsas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu aktieris, reperis un profesionāls cīkstonis. Viņš ir sešpadsmitkārtējais pasaules čempions smagajā svarā. Karjeru uzsāka 2000. gadā un 2001. gadā parakstīja līgumu ar [[WWE]].

sentences: '''Gluons''' (no {{val|en|glue}} — 'līme') ir [[nesējdaļiņas|nesējdaļiņa]], kura pārnes [[stiprā mijiedarbība|stipro spēku]] no viena [[kvarki|kvarka]] uz otru un liek [[atoma kodols|atomu kodolos]] kvarkiem turēties kopā [[protons|protonos]] un [[neitrons|neitronos]]. Gluoni mijiedarbojas savā starpā.

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Vladislavs Tarnovskis
|          vārds_orig = ''Władysław Tarnowski''
|              attēls = Władysław Tarnowski by Maurycy Gottlieb.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1836
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = Vroblevice, netālu no [[Drohobiča]]s, [[Austrijas Impērija]] <br />
|              m_gads = 1878
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = uz kuģa, netālu no [[Sanfrancisko]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
|        dzīves_vieta = Vroblevice (''Wróblewice'')
|           pilsonība =
|             tautība = [[poļi|polis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[klavieres|klaviermūzika]]
|            mācījies = [[Jagaiļa Universitāte]], [[Parīzes konservatorija]],  [[Leipcigas konservatorija]]
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Digamels
|     vārds_orig = ''Александр Дюгамель''
|         attēls = Dyugamel'.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1801
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1880
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 28
|        m_vieta = Noskovci (''Носковцы''), Vinnicas apriņķis, [[Podolijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Vinnicas apgabals]], {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Osips Digamels]], māte - Henriete, dzimusi [[Heikingi|fon Heikinga]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Jūlija, dzimusi Kozlovska
|          bērni = -
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Arkādija''' ({{val|grc|Ἀρκαδία}}) ir [[Grieķija]]s vēsturiskais apgabals, kas atrodas [[Peloponēsa|Peloponēsas pussalas]] centrālajā daļā. Arkādija ir vienīgais vēsturiskais apgabals Peloponēsā, kuram nebija izejas pie jūras. Attiecīgi tam bija robeža ar visiem pārējiem Peloponēsas vēsturiskajiem apgabaliem. Rietumos Arkādija robežojās ar [[Elīda (vēsturiskais apgabals)|Elīdu]], ziemeļos ar [[Ahaja|Ahaju]], ziemeļaustrumos ar [[Korintija|Korintiju]], austrumos ar [[Argolīda|Argolīdu]], dienvidaustrumos ar [[Kinurija|Kinuriju]], dienvidos ar [[Lakonija|Lakoniju]] un [[Mesēnija|Mesēniju]]. Mūsdienās Arkādija ir iekļauta [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsas perifērijā]], [[Arkādijas nome|Arkādijas nomē]] ar galvaspilsētu [[Tripole (Grieķija)|Tripoli]].

sentences: '''7. augusts''' ir gada 219. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. (220. [[garais gads|garajā gadā]]) Līdz gada beigām ir atlikušas 146 dienas.

sentences: '''Burts''' ir [[alfabēts|alfabētiskas]] rakstu sistēmas elements. Katrs burts [[rakstu valoda|rakstu valodā]] parasti tiek asociēts ar vienu [[mutvārdu valoda]]s [[fonēma|fonēmu]]. Agrīno rakstību rakstzīmes saucamas par sillabogrammām (apzīmējošas [[zilbe]]s) vai [[Logogramma|logogrammām]] (apzīmējošas [[vārds|vārdus]] vai [[frāze]]s).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Acalyptratae''
| attēls =Marsh_fly01.jpg
| att_nosaukums =[[Gliemežmušu dzimta|Gliemežmuša]] (''Sciomyzidae'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| sekcija = Schizophora
| apakšsekcija = Acalyptratae
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Maquart]], 1835)</small>
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Sciomyzoidea|Gliemežmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Nerioidea|Kaktusmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Diopsoidea|Kātiņacu mušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Ephydroidea|Krastmalmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Conopoidea|Lielgalvmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Lauxanioidea|Mežumušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Carnoidea|Putnumušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Tephritoidea|Raibspārnmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Opomyzoidea|Slaidmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Sphaeroceroidea|Trūdmušu virsdzimta}}
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Dņestra
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Dniester01.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | vietaskarte       = Ukraina#Eiropa
  | reljefs = jā
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Karpati]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Dņestras limāns]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = [[Ukraina]], [[Moldova]]
  | garums            = 1362
  | iztekas_augstums  = 818
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           = 818
  | caurtece          = 310
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 10
  | baseins           = 72100
  | pietekas          = [[Zbruča]], [[Sereta]], [[Jahorluka]], [[Kuručana]], [[Smotirča]], [[Zolota Lipa]]
  | sāk_plat_d=49 | sāk_plat_m=12 | sāk_plat_s=29 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=53 | sāk_gar_s=53 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=46 | iet_plat_m=18 | iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=30 | iet_gar_m=16 | iet_gar_s= | iet_gar_EW=E
}}
'''Dņestra''' ({{val|uk|Дністер}}, {{val|ro|Nistru}}) ir [[upe]] [[austrumeiropa|Austrumeiropā]]. Uz upes izbūvēta [[Dubosari|Dubosaru]] [[HES]] ar 120 km garu ūdenskrātuvi. Kuģojama no grīvas līdz Dubosariem un no Dubosariem līdz [[Soroka]]i Moldovā. Upei sniegūdeņu un lietusūdeņu pieplūde.

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Iloki
|attēls          =
|image_caption   = Iloku dejotāji Binatbatana svētkos [[Vigana|Viganā]]
|native_name     = ''Tattao nga Ilokano''
|skaits          = 8 746 169 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[iloku valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija        = [[kristietība]]
|grupas=
|radi            = citi [[filipīnieši]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilēndinitrila struktūrformula

Acetilēndinitrila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Diciānacetilēns, oglekļa subnitrīds,
 butīn-2-dinitrils
|           CAS numurs = 1071-98-3
|      ķīmiskā formula = C4N2
|              molmasa = 76,06
|              blīvums = 907
|  kušanas temperatūra = 20,6 °C
| viršanas temperatūra = 76,5 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Acetilēndinitrils''' jeb '''diciānacetilēns''' (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]]. Acetilēndinitrils, tāpat kā [[diciāns]], sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[gaiss|Gaisā]] deg ar sarkanu kvēpošu [[liesma|liesmu]], kam ir zaļganvioleta apmale.

sentences: Šis ir saraksts ar Vikipēdijas lapām, kurās ir pēc dažādiem principiem veidoti '''vajadzīgo rakstu uzskaitījumi'''.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Wiener Linien
| company_type = Pašvaldības SIA
| traded_as = Wiener Linien GmbH & Co KG
| industry = Sabiedriskais transports
| foundation = 1999
| location_city = Vīne, Austrija
| area_served = Vīnes pilsēta
| CEO = Alexandra Reinagl
| website = www.wienerlinien.at
| location = Erdbergstraße 202, 1030 Wien
| predecessor = Wiener Stadtwerke – Verkehrsbetriebe
| company_logo = Logo-wiener-linien.svg
| image = 4trams vienna.jpg
| caption =
| image_caption = 4 Vīnes tramvaju paaudzes Breitensee depo
}}

sentences: '''Plejotropija''' (no [[grieķu valoda|grieķu val.]] ''pleio'' 'daudzas' ''tropo'' 'izmaiņas') ir viena [[gēns|gēna]] spēja izpausties dažādos efektos, viena gēna spēja kontrolēt vairākas [[fenotips|fenotipiskās]] pazīmes. Gēns, kas ietekmē vairākas [[Organisms|organisma]] pazīmes, ir plejotrops gēns. Plejotropa gēna radītais produkts var iesaistīties dažādos [[Bioķīmija|bioķīmiskos]] ciklos vai tikt nogādāts dažādās [[Šūna|šūnās]]. Viens no plejotropijas piemēriem ir [[fenilketonūrija]] — iedzimta [[slimība]], kas ietekmē [[fenilalanīns|fenilalanīna]] daudzumu organismā.

sentences: '''Vidēja mēles pacēluma vidējās rindas patskanis''', saukts arī par '''''schwa''''', ir [[patskanis]], kas sastopams vairākās valodās. Šo patskani apzīmē [[IPA]] simbols {{IPA|[ə]}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastā kukurūza
|           attēls =Zea_mays_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-283.jpg
|       att_izmērs = 200px
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|            ģints = Zea
|         ģints_lv = Kukurūzas
|             suga = Z. mays
|          suga_lv = Kukurūza
|         binomial = Zea mays
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Vidusamerika]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Pārvietot|Izaks Babels}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Īzaks Bābels
|     vārds_orig = Исаа́к Эммануи́лович Ба́бель
|         attēls = Isaac Babel.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Odesa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Butirku cietums]], [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
(tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = žurnālists, rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Jātnieku armija]] (1926), [[Odesas stāsti]] (1931)
|    ietekmējies = [[Maksims Gorkijs]]
|     ietekmējis = [[Ilfs un Petrovs]], [[Jurijs Oleša]], [[Valentīns Katajevs]], [[Konstantīns Paustovskis]], [[Eduards Bagrickis]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Īzaks Bābels''' ({{val|ru|Исаа́к Эммануи́лович Ба́бель}}, dzimis {{dat|1894|7|13}}, miris {{dat|1940|1|27}}) bija [[Odesa|Odesā]] dzimis [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes [[krievi|krievu]] rakstnieks un dramaturgs. Pazīstamākie darbi — 1926. gada stāstu krājums "[[Jātnieku armija]]" par [[Semjons Budjonnijs|Semjona Budjonnija]] jātnieku armiju un 1931. gadā izdotie "[[Odesas stāsti]]" par Odesas ebreju bandītu dzīvi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = SugarMaple.jpg
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Sapindales
|      rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|        dzimta = Sapindaceae
|     dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|         ģints = Acer
|      ģints_lv = Kļavas
|          suga = A. saccharum
|       suga_lv = Cukura kļava
|      binomial = Acer saccharum
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada oktobris}}
{{Mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''''Oršas kauja''''' ir glezna, kas attēlo [[Oršas kauja|Oršas kauju]], kas tika izcīnīta 1514. gada 8. septembrī starp [[Lietuvas lielkņaziste]]s un [[Polijas Karaliste (1385—1569)|Polijas karalistes]] apvienotajiem spēkiem (gleznas labajā pusē) un [[Vasilijs III|Vasilija III]] [[Maskavija]]s armiju (pa kreisi) kā daļa no [[Maskavijas-Lietuvas kari]]em.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
|name = Džosers
|name-orig =
|image = Djoser statue.jpg
|imgw = 214
|caption =
|reign = 19 vai 28 gadi ap 2670. gadu p.m.ē.
|reign-end =
|succession = [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]]
|predecessor =
|successor =
|spouse =
|issue =
|house =3. dinastija
|father =
|mother =
|birth_date =
|death_date =
|place of burial ={{vieta|Ēģipte|Sakāra|Džosera piramīda}}
}}
'''Džosers''', arī '''Džesers''',<ref name="lpe" /> bija [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 3. dinastijas laikā 19 vai 27 gadus ap 2670. gadu p.m.ē. Bija 3. dinastijas dibinātājs.

sentences: '''Akūtas fāzes olbaltumi''' ir [[Asins|asins]] [[Olbaltums|olbaltumu]] klase, kuru līmenis vai nu palielinās (pozitīvi akūtas fāzes olbaltumi) vai pazeminās (negatīvi akūtas fāzes olbaltumi) [[organisms|organisma]] atbildes reakcijā uz [[Iekaisums|iekaisumu]]. Šādu atbildes reakciju dēvē par akūtas fāzes reakciju. Akūtas fāzes atbildes reakcija ir nespecifiska un kompleksa organisma reakcija, kuru stimulē dažādi faktori ([[trauma]]s, organiski bojājumi, [[stress]], [[iekaisums]], [[Audzējs|audzēji]]).<ref name="Tothova.etal2014"/>

sentences: '''Dielektriķis''' ir [[viela]], kurā ir maz brīvo [[lādiņnesējs|lādiņnesēju]], tādējādi dielektriķis ir viela, kura ļoti slikti vada [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]]. Tipiski dielektriķi ir [[stikls]], dažādas plastmasas, keramika, [[gumija]], [[Vizla (minerāls)|vizla]], kā arī [[gaiss]]. Dielektriķi ir arī daudzas citas nejonizētas [[gāze]]s un [[šķidrums|šķidrumi]], kā arī [[destilēts ūdens]] jeb pilnīgi tīrs ūdens (dabā tīrs ūdens tikpat kā nemēdz būt).

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = 2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV
| attēls            = September 11 Photo Montage.jpg
| attēla_apraksts   = No augšas uz leju: degošais [[Pasaules tirdzniecības centrs]], sabrukusī [[Pentagons|Pentagona]] sekcija, [[United Airlines reiss 175|Reiss 175]] ietriecas WTC 2 ēkā, ugunsdzēsējs lūdz palīdzību, tiek atrasts [[United Airlines reiss 93|Reisa 93]] dzinējs, [[American Airlines reiss 77|Reiss 77]] ietriecas Pentagona ēkā
| vieta             = {{plainlist|
* [[Ņujorka]]
* [[Ārlingtonas apgabals]]
* [[Šenksvila]]s apkārtne
}}
| koordinātas       =
| datums            = {{dat|2001|9|11|N|bez}}
| laiks             = {{nowrap|8.46 – 10.28}}
| laika_josla       = [[UTC-4]]
| veids             = {{plainlist|
* Lidmašīnas nolaupīšana
* Pašnāvnieku uzbrukums
* Masu slepkavība
* Terorisms
}}
| bojā_gājušie      = 2996 {{smaller|(2977 upuri, 19 nolaupītāji)}}
| ievainotie        = 6000+
| izraisītāji       =
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV''' bija četri [[terorisms|teroristu]] uzbrukumi [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Ārlingtonas apgabals|Ārlingtonas apgabalā]] un [[Šenksvila]]s apkārtnē, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], ko paveica islāmistu teroristu organizācija ''[[Al-Qaida]]'' {{dat|2001|9|11||bez}}. Šajā uzbrukumā kopumā gāja bojā gandrīz 3000 cilvēku, tika nodarīti 10 miljardus ASV dolāru vērti bojājumi.

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Antisemītisms''' ir [[Aizspriedums|aizspriedumi]] vai diskriminējoša attieksme pret [[ebreji]]em kā etnisku grupu. Tas ir viens no [[Rasisms|rasu šovinisma]] veidiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada oktobris}}
'''Ledecka''' var būt:

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Zijas līcis
| attēls       = Piraeus harbor 3-2004.JPG
| paraksts     =
| karte        =
  | vietaskarte          = Grieķija
  | alt_karte = Greece relief location map.jpg
  | label                = <!-- "līcis" atšķirīga vērtība -->
  | paraksta_izvietojums = right/left/top/bottom
  | mark                 = <!-- cits marķieris -->
  | kartes_paraksts      = Zijas līča novietojums pie Grieķijas krastiem, Mirtejas jūrā
| vieta        = {{GRE}}
| vieta2       = [[Atēnas]], [[Pireja]]
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Mirtejas jūra]]
| plat_d=37 | plat_m=56 | plat_s=15 | plat_NS=N
| gar_d=23 | gar_m=38 | gar_s=55 | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Atēnas]], [[Pireja]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Vultur gryphus -Doué-la-Fontaine Zoo, France-8a.jpg
| att_nosaukums = Andu kondora mātīte
|       attēls2=AndeanCondorMale.jpg
| att2_nosaukums=Andu kondora tēviņš
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta =
|      kārta_lv =
|        dzimta = Cathartidae
|     dzimta_lv = Amerikas grifi
|         ģints = Vultur
|      ģints_lv = Andu kondori
|       ģints_r = Andu kondors
|          suga = V. gryphus
|       suga_lv = Andu kondors
|     izplatība =
Andu kondora izplatības areāls iekrāsots dzeltenā krāsā.
|      binomial = Vultur gryphus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|      sinonīmi =
* ''Vultur fossilis''
* ''Vultur patruus''
* ''Vultur pratruus''
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Zivis]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Zivsaimniecība]]

sentences:
'''Socko''' var būt:
* [[Bartošs Socko]] (''Bartosz Soćko'') — Polijas šaha lielmeistars (dzimis 1978.),
* [[Monika Socko]] (''Monika Soćko'') — Polijas šaha lielmeistare (dzimusi 1978.).

sentences: '''Krioterapija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''κρύος'' — 'sals', ''θεραπεία'' — 'dziedināšana') ir [[terapija]]s veids, kurā uz cilvēka [[Epiderma|ādu]] vai audiem ķermeņa dziļumā tiek veikta iedarbība ar zemām [[Temperatūra|temperatūrām]]. Krioterapija tiek izmantota [[Medicīna|medicīnā]] un [[Kosmetoloģija|kosmetoloģijā]].

sentences:
{{cita nozīme|notikumu|gleznu|Svētais vakarēdiens (glezna)}}
 glezna "[[Svētais vakarēdiens (glezna)|Svētais vakarēdiens]]"]]
'''Pēdējais vakarēdiens''' ir pēdējā maltīte, ko [[Jēzus Kristus]] aizvadīja kopā ar saviem [[Apustulis|apustuļiem]] [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]], pirms tika [[Jēzus sišana krustā|sists krustā]]. Mūsdienās pēdējais vakarēdiens tiek atzīmēts kristiešu vidū [[Zaļā ceturtdiena|zaļajā ceturtdienā]]. Turklāt tas nodrošina teorētisko [[eiharistija]]s norises kārtību.

sentences: '''Lamata''' ({{val|la|terra Lamata; Lamachia}}) vai '''Lamotina''' (''terra Lamotina; Lamentin'') bija [[skalvji|skalvju]] apdzīvota [[teritorija]] [[Nemuna]]s pietekas [[Minija (upe)|Minijas]] baseinā pie [[Kuršu joma]]s. Galvenais pilskalns atradās tagadējā [[Rusne]]s pilsētā ({{val|lt|Rusnė}}, {{val|de|Ruß, Russ}}) pie Nemunas.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Alvins Krencleins
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Alvin Kraenzlein''
 |              attēls = Alvin Kraenzlein 1910.png
 |             att_izm = 250
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Alvins Kristiāns "Als" Krencleins
 |              dz_dat = {{dat|1878|12|10}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Minesota|Mineapolisa}}
 |             mir_dat = {{dat|1928|1|6}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Vilksbarre}}
 |             tautība = amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 4 zelta
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 60 metri vīriešiem|60 metri]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 110 metru barjerskrējiens vīriešiem|110 metru barjerskrējiens]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metru barjerskrējiens vīriešiem|200 metru barjerskrējiens]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences: '''Tērauds''' ir [[dzelzs]] sakausējums ar labām tehnoloģiskām īpašībām un pietiekošu plastiskumu, kas ļauj izgatavot jebkuras formas un izmēru konstrukcijas, kā arī pielietot dažādas tehnoloģiskās apstrādes metodes: liešanu, velmēšanu, kalšanu, [[metināšana|metināšanu]], griešanu u.tml.

sentences:
1884. gadā]]
'''Mērvienība''' ir izvēlēta kāda mērāma lieluma vērtība, kurai [[mērīšana]]s procesā noskaidro, cik reižu tā ietilpst mērāmajā lielumā. Piemēram, ja par garuma mērvienību izvēlas centimetru, tad mērot kāda priekšmeta garumu, noskaidro, cik centimetrus garš tas ir. Ja par laika mērvienību izvēlas [[gads|gadu]], tad kādam cilvēkam var noskaidrot, cik gadus vecs viņš ir utml. Pastāv dažādas mērvienības un to sistēmas, vienu un to pašu mērāmo lielumu var izteikt arī vairākās mērvienībās.

sentences:
Nosaukums
Iprīts

Ķīmiskā formula	ClCH2CH2SCH2CH2Cl

[[Molmasa]]	159 g/mol

[[Blīvums]]
1270 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]] 	14 °C

[[Viršanas temperatūra]] 	217 °C

sentences:
{{Citas nozīmes|kino producentu|Producents|Producents}}
'''Kinoproducents''' ({{val|en|producer}}, no {{val|en|produce}} — ‘radīt, ražot’) ir [[kinostudija]]s uzticamības [[persona]] [[Kino|kinematogrāfā]], kurš realizē idejiski māksliniecisko un organizatoriski finansiālo kontroli [[Kinofilma|filma]]s uzņemšanas laikā. Producents arī aktīvi piedalās [[Aktieris|aktieru]] un tehniskā personāla atlasē. Producenti var būt arī [[Kinorežisors|režisori]], aktieri, [[Scenārists|scenārija autori]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mistletoe in White Poplar 1.jpg
| att_nosaukums=''[[Viscum album]]''
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Santalales
| rinda_lv =Santalu rinda
| dzimta =Santalaceae
| dzimta_lv =Santalkoku dzimta
| ģints =Viscum L.
| ģints_lv =Āmuļi

| iedalījums=
| kategorijas =nē
}}
'''Amuļi''' (''Viscum L''.) ir daudzgadīgi pusparazītiski ziemzaļi [[krūmi]] ar neīsti dihotomisku zarojumu. Āmuļu ģintī ir aptuveni 65 sugas, kas izplatītas galvenokārt tropu un subtropu apgabalos. Eiropā sastopamas divas sugas, Latvijā - viena suga: [[Baltais āmulis]] ''Viscum album L.'' Tā ir ļoti reta un īpaši aizsargājama suga. Ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

sentences: '''Materiāls''' ({{val-la|materialis}} — 'vielisks') ir [[viela]] vai vielu maisījums, no kā kaut kas tiek izgatavots vai kas nepieciešams kaut kādām izgatavošanas darbībām. Pēdējā gadījumā precizē, ka tas ir palīgmateriāls vai izejmateriāls. [[Ēdiens]], [[degviela]] un [[medikamenti]] nav materiāli, jo lietošanas laikā tie iesaistās [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskās reakcijās]] un pakāpeniski gandrīz pilnīgi izzūd, jeb pārveidojas citās vielās.<ref>[http://www.radiovesti.ru/articles/2012-11-10/fm/72732 Валентин Крапошин: наше время порождает новые материалы]{{Novecojusi saite}}</ref> Materiāli var būt dabiskas vai sintētiskas (mākslīgas) izcelsmes; tie var būt homogēni vai arī kā heterogēnas kompozīcijas.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Olga Pavuka
| vārds_orig = Olga Tolkača
| attēls = Pavuk Olga.jpg
| att_nosaukums = Olga Pavuka
| dz_gads = 1948
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Rīga, Latvijas PSR, PSRS
| dzīves_vieta = Rīga
| nodarbošanās = ekonomiste, pasniedzēja, žurnāliste, redaktore
| vecāki = tēvs: Andrejs Tolkačs, māte: Marija Tolkača (Skuratovska)
| dzīvesbiedrs = Vladimirs Pavuks
| bērni = dēls Pjotrs, meita Olga
| alma_mater = LVU Ekonomikas fakultāte, Vissavienības Arodbiedrību centrālās padomes Arodbiedrību kustības augstākā skola (AKAS)
| dzimums = S
}}
'''Olga Pavuka''' (dzimusi 1948. gada [[15. janvāris|12. janvārī]] [[Rīga|Rīgā]]) — [[Padomju Savienība|padomju]] un [[Latvija]]s ekonomiste, ekonomikas doktore, asociētā profesore, žurnāliste,  redaktore, publicējusi vairākus desmitus zinātnisko darbu par mūsdienu ekonomiku, interneta žurnāla „Baltic Course” redaktore.<ref>[http://www.rubaltic.ru/experts/latviya/pavuk-olga-andreevna/ ПАВУК Ольга Андреевна (PAVUKA Olga) - RuBaltic.ru] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170829045359/http://www.rubaltic.ru/experts/latviya/pavuk-olga-andreevna/ |date={{dat|2017|08|29||bez}} }} (рус.).  www.rubaltic.ru. Проверено 17 мая 2017.</ref><ref>[http://www.mixnews.lv/mixtv/programmi/3654 Доктор экономических наук Ольга Павук в программе "Утро на Балткоме", Mixnews.lv]{{Novecojusi saite}} (ru-RU), ''Mixnews.lv''. Проверено 17 мая 2017.</ref>

sentences: '''Juzefovas muižas''' ({{val|pl|Józefowo}}) jeb '''Jezupavas muižas''' parks atrodas [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Naujenes pagasts|Naujenes pagasta]] [[Juzefova (Naujenes pagasts)|Juzefovā]]. Līdz Pirmajam pasaules karam muiža piederēja Bogdanam Šahno, Otrā pasaules kara laikā muižas kungu māju nodedzināja, tagad redzami tikai tās pamati. Saglabājies vienīgi Juzefovas muižas vecais zirgu stallis un muižas parks.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-dodekāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)10CH3
|molmasa=170,34
|blīvums=749,3
|kušanas temperatūra=−9,6 °C
|viršanas temperatūra=216,2 °C
}}

sentences:
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Noturīgs veģetatīvs stāvoklis''', '''pastāvīgs veģetatīvs stāvoklis''' (PVS) vai '''pēckomas nereaģēšana'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://synapse.org.au/fact-sheet/coma-and-brain-injury/|title=Coma and brain injury|website=Synapse|access-date=2023-03-19|language=en-AU}}</ref> (''post-coma unresponsiveness; PCU'') ir apziņas traucējumi, kad pacienti ar smagiem [[Smadzenes|smadzeņu]] bojājumiem atrodas daļēja uzbudinājuma, nevis patiesas apziņas stāvoklī. Pēc četrām nedēļām veģetatīvā stāvoklī (VS) pacients tiek klasificēts kā pastāvīgā veģetatīvā stāvoklī. Šī diagnoze tiek klasificēta kā pastāvīgs veģetatīvs stāvoklis dažus mēnešus (trīs [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un sešus [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]) pēc netraumatiskas smadzeņu traumas vai vienu gadu pēc traumatiskas traumas. Lietots tiek arī termins "nereaģējošs nomodas sindroms",<ref>{{publikācijas atsauce|last1=Kang|first1=Xiao-gang|last2=Li|first2=Li|last3=Wei|first3=Dong|last4=Xu|first4=Xiao-xia|last5=Zhao|first5=Rui|last6=Jing|first6=Yun-yun|last7=Su|first7=Ying-ying|last8=Xiong|first8=Li-ze|last9=Zhao|first9=Gang|date=2014|title=Development of a simple score to predict outcome for unresponsive wakefulness syndrome|journal=Critical Care|volume=18|issue=1|pages=R37|doi=10.1186/cc13745|issn=1364-8535|pmc=4056750|pmid=24571596|last10=Jiang|first10=Wen}}</ref> jo "veģetatīvajam stāvoklim" sabiedrībā ir zināma negatīva nozīme.<ref name="Laureys_2010">{{publikācijas atsauce|display-authors=6|vauthors=Laureys S, Celesia GG, Cohadon F, Lavrijsen J, León-Carrión J, Sannita WG, Sazbon L, Schmutzhard E, von Wild KR, Zeman A, Dolce G|date=November 2010|title=Unresponsive wakefulness syndrome: a new name for the vegetative state or apallic syndrome|journal=BMC Medicine|volume=8|pages=68|doi=10.1186/1741-7015-8-68|pmc=2987895|pmid=21040571}}</ref>

sentences:
{{Politiskās partijas infokaste
| name = Zaļie/Eiropas Brīvā apvienība
| name_native = The Greens/European Free Alliance
| founded = 1999. gadā
| preceded by = *Zaļo grupa Eiropas parlamentā
*Eiropas radikāļu apvienība
| ideology = *[[Zaļā politika]]
*[[Reģionālisms]]
*[[Minoritāšu intereses]]
*[[Proeiropeisms]]
| leader1_title = Prezidenti
| leader1_name = *Terija Reintke
*Filips Lamberts
| position = *[[Centriski kreisa politika|Centriski kreisa]]
*[[Kreisa politika|Kreisa]]
| colorcode = #54b05c
| seats1 = {{Infobox political party/seats|72|705|hex=#55ad5c}}
| seats1_title = [[Eiropas parlaments|Eiroparlaments]]
| website = [https://www.greens-efa.eu/en/ Oficiālā mājaslapa]
| party logo = GreensEFA logo-lv.svg
}}

sentences: '''Kušana''' ir process, kurā [[cietviela]] pāriet [[šķidrums|šķidrajā]] fāzē. Kristāliskām vielām ir raksturīga noteikta [[kušanas temperatūra]] (tā var būt nedaudz atkarīga no [[spiediens|spiediena]], jebkurā gadījumā šī atkarība ir daudz mazāka kā [[viršanas temperatūra]]i). Piemaisījumi var ievērojami ietekmēt vielas kušanas temperatūru. Tīru vielu kušanas temperatūra parasti ir vielai raksturīga konstante un to lieto vielu identificēšanai un tīrības pakāpes noteikšanai.

sentences: '''Zemes rakšanas mašīna''' pieder pie transporta tehnoloģisko [[Mašīna|mašīnu]] grupas. To [[Tehnoloģija|tehnoloģisk]]<nowiki/>ā ietekme ietver [[grunts]] atdalīšanu no monolīta vai masīva, kas parasti saistīts ar grunts īpašību izmainīšanu; [[Transports|transporta]] — izņemtās grunts pārvietošanu [[Atbērtne|atbērtnē]] vai uz citiem transporta līdzekļiem.<ref name="Jeleznodorojnoe stroıtelstvo">S.P.Pershın, N.A.Zenzinov i.dr. Jeleznodorojnoe stroitelstvo. Tehnologija i mehanizatsija, Transport — 1982.g.</ref> Pārvietošana — saistīta ar rakšanas procesu. Rok [[Grāvis|grāvjus]], [[bedre]]s, [[akas]], [[Šurfs|šurfus]], vienmēr izņemot (pārvietojot) zināmu grunts daļu. Tomēr zemes rakšanas mašīnās transportēšana notiek dažādos veidos. Tā var notikt arī pašas mašīnas ietvaros, kura pie kopējā pārvietojuma nepilda transporta operācijas, bet darba procesā atrodas uz vietas. Pēc šāda principa strādā ekskavatori un grunts sūkņu ierīces. Pēdējās izmanto cauruļvadus grunts pārvietošanai pa tiem zem spiediena ievērojamā attālumā — pat vairākus kilometrus.

sentences:
[[File:Baking Bread in Bai Bazaar, Dashoguz.jpg|250px|thumb|Maizes cepšana tandirā [[Dašoguza]]s tirgū, [[Turkmenistāna|Turkmenistānā]]]]
'''Tandirs''' ({{val|tr|tandır}}, {{val|ky|тандыр}}), arī '''tendirs''' ({{val|az|təndir}}), '''tandūrs''' ({{val|ur|تندور}}, {{val|hi|तन्दूर}}), '''tendūrs''' ([[kurdu valoda|kurdu]]: ''tendûr''), '''tonirs''' ({{val|hy|թոնիր}}),

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase=Liliopsida|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex nigra kz01.jpg|rinda=Poales|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex nigra|autors=(L.) Reichard|suga_lv=Dzelzszāle|suga=Carex nigra|sinonīmi=Carex stolonifera Hoppe;
Carex vulgaris Fr.}}'''Dzelzszāle''' ({{val|la|Carex nigra}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Ziemeļamerika]]s austrumu daļā. Bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā, mitrās [[Pļava|pļavās]], purvos, skrajos pārmitros [[Mežs|mežos]] un ūdenstilpju krastos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-nigra-l-reichard/|title=dzelzszāle - Carex nigra (L.) Reichard - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-23}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
 |             vārds = Semjuels Bekets
 |        vārds_orig = ''Samuel Beckett''
 |            attēls = Samuel Beckett, Pic, 1 (cropped).jpg
 |        att_izmērs =
 |     att_nosaukums = Semjuels Bekets 1977. gadā
 |           dz_gads = 1906
 |        dz_mēnesis = 4
 |          dz_diena = 13
 |          dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom.svg}} [[Dublina]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (tagad {{IRL}})
 |            m_gads = 1989
 |         m_mēnesis = 12
 |           m_diena = 22
 |           m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
 |      dzīves_vieta =
 |         pilsonība = {{IRL}}
 |           tautība = [[īri|īrs]]
 |           dzimums = V
 |            vecāki =
 |             brāļi =
 |             māsas =
 |      dzīvesbiedrs =
 |             bērni =
 |          paraksts = Samuel Beckett signature.svg
 |        pseidonīms = ''Andrew Belis''
 |      nodarbošanās = romānu rakstnieks, [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], teātra direktors, valodnieks, kinorežisors, scenārists, tulkotājs
 |rakstīšanas valoda = {{ubl|[[angļu valoda]]|[[franču valoda]]}}
 |           periods =
 |             žanri =
 |            temati =
 |      lit virzieni = {{ubl|[[modernisms]]|''[[Nouveau Roman]]''}}
 |  slavenākie darbi = “[[Gaidot Godo]]”
 |       ietekmējies =
 |        ietekmējis =
 |        alma_mater = [[Trinitijas koledža (Dublina)|Trinitijas koledža]]
 |       apbalvojumi = {{ubl|[[Nobela prēmija literatūrā]] (1969)|[[Kara krusts]]  (1945)}}
 |          piezīmes =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Organizācijas infokaste
|name = Konservatīvās politiskās rīcības konference
|image = CPAC 2020.png
|size =
|map =
|type = Politiska biedrība
|formation = {{dat|1973}}
|headquarters = [[Mērilenda]]
|leader_title =
|leader_name =
|language = angļu
|website= [http://cpac.conservative.org cpac.conservative.org]
|}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kale i Nova
| image_skyline = Qala-I-Naw_Apr_2009_2.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag =
| image_shield =
| pushpin_map = Afganistāna#Āzija
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{AFG}}
| subdivision_type1 = Vilajets
| subdivision_name1 = [[Bādgīsa]]
| area_total_km2 =
| population_as_of = 2015
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total = 64 125
| population_density_km2 =
| timezone = [[UTC+4:30]]
| utc_offset =
| timezone_DST =
| utc_offset_DST =
| latd = 34.986667| latNS = N
| longd = 63.129167| longEW = E
| elevation_m = 967
| website =
}}

sentences: '''MS-DOS''' ir kompānijas [[Microsoft]] [[DOS]] implementācija, kas bija pirmā plaši lietotā [[operētājsistēma]] [[IBM PC]] saimes [[personālais dators|datoros]]. Tās pirmā versija tika izlaista [[1981]]. gadā, un tai sekoja vairākas jaunas versijas, līdz Microsoft pārtrauca tās izstrādi [[1995]]. gadā. Tas bija pamatprodukts, kas ļāva Microsoft izaugt no [[programmēšanas valoda|programmēšanas valodu]] kompānijas līdz plaša spektra programmatūras izstrādes kompānijai.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Francis Grillparcers
|     vārds_orig = ''Franz Grillparzer''
|         attēls = Die Gartenlaube (1860) b 293.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1791
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Vīne]], [[Hābsburgu monarhija]]
({{AUT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1872
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]]
({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Personu uzskaitījumi pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Uzskaitījumi]]

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Ernsts Jingers
|          vārds_orig = ''Ernst Jünger''
|              attēls = Ernst Juenger inSG.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1895
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 29
|            dz_vieta = [[Heidelberga]], [[Vācijas impērija]]<br/>([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1998
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 17
|             m_vieta = [[Rīdlingene]], [[Bādene-Virtemberga]], {{GER}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = Ernst Jünger signature.svg
|               skola = [[konservatīvisms]], [[militārisms]]
|           intereses =
|              idejas = [[konservatīvā revolūcija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi = ''In Stahlgewittern'' ("Tērauda vētrās", 1920)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Informātika''' ({{val|en|informatics}}) ir zinātnes nozare, kas pēta informācijas ievadi, apstrādi, saglabāšanu, un izvadi, kā arī pēta matemātiskās struktūras saistībā ar [[Datori|datoru]] jeb [[elektroniskā skaitļojamā mašīna|elektronisko skaitļojamo mašīnu]] (ESM), kā arī šo teorētisko atziņu izstrādi un ieviešanu dzīvē. Vārds "informātika" ir cēlies no vārdiem "informācija" un "automātika". Galvenokārt tā ir saistīta ar [[Elektroinženierija|elektroinženieriju]], [[Matemātika|matemātiku]] un [[Valodniecība|lingvistiku]].

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''B hepatīts''' ir [[infekcijas slimība]], kas ietekmē [[aknas]]. Izraisa B hepatīta vīruss (HBV).<ref name=WHO2014/> Viens no pieciem zināmajiem hepatītiem (kopā ar [[A hepatīts|A]], [[C hepatīts|C]], [[D hepatīts|D]], [[E hepatīts|E hepatītu]]).

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = * Autors: [[:ru:Участник:Smig]]
* Avots:[http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%B0%D0%B9%D0%BB:%D0%9A%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%86%D0%BE_%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BB%D0%BB%D0%B5%D0%B9%D0%B1%D1%83%D1%81%D0%B0.JPG ru wiki]
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Genādijs Aigi''' ({{val|cv|Геннадий Николаевич Айхи}}, {{val|ru|Генна́дий Никола́евич Айги́}}; dzimis 1934. gada 21. augustā, miris 2006. gada 21. februārī) bija [[čuvaši|čuvašu]] izcelsmes [[Krievija]]s [[dzejnieks]] un tulkotājs.

sentences:
'''Kadri''' var būt:
* [[Džalels Kadri]] (1971) ― Tunisijas futbola treneris;
* [[Nazems Kadri]] (1990) ― Kanādas hokejists.

sentences:
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Ludzas apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Ciblas pagasts}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
{{Universitātes infokaste
|name          = Hanjanas Universitāte
|native_name   = 한양대학교
|image_name    = Hanyang University new UI.svg
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1939
|vision            =
|type              = privāta pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Dienvidkoreja#Āzija
| latd  = 37.55719198503795 | latNS  = N
| longd = 127.0453774620385 | longEW = E
| academic_staff    =
| administrative_staff  =
|students          =
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Korejas Republika|Seula}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Jana
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             = Радуга, РТТ-472 - panoramio.jpg
| paraksts           = Jana pie [[Ustjkuiga]]s
| attēla_izmērs      =
| karte             = Yana river.png
| kartes_paraksts   = Janas baseins
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Jakutija#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=67| sāk_plat_m=27| sāk_plat_s=50| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=133| sāk_gar_m=15| sāk_gar_s=06| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=71| iet_plat_m=32| iet_plat_s=49| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=136| iet_gar_m=43| iet_gar_s=03| iet_gar_EW=E
| garums            = 972
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 132
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 132
| caurtece          = 1021
| gada_notece       =
| baseins           = 238 000
| baseins_latvijā   =
| satekupes          = [[Sartana]], [[Dulgalāha]]
| izteka             =
| ieteka             = [[Janas līcis]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = [[Adiaķi]], [[Bitantaja]]
}}
'''Jana''' ({{val|ru|Яна}}) vai '''Ģāni''' ({{val|sah|Дьааҥы}}) ir upe [[Krievijas Federācija]]s ziemeļos, [[Sibīrija|Sibīrijā]], plūst pa [[Sahas Republika]]s teritoriju. Otra lielākā [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]] ieplūstošā upe aiz [[Ļena]]s. Nosaukums cēlies no [[jukagiru valoda]]s vārda ''йангэ'' — ‘zoss’.<ref>[https://water-rf.ru/%D0%92%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%8B%D0%B5_%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%8B/771/%D0%AF%D0%BD%D0%B0 Вода России. Яна]</ref>

sentences: '''Monogrāfija''' ir [[Zinātne|zinātnisks]] darbs [[grāmata]]s formā, kurā padziļināti pētīta viena tēma vai vairākas cieši saistītas tēmas. Monogrāfijā tiek apkopota un analizēta literatūra par pētāmo tēmu un parasti tiek izvirzītas jaunas hipotēzes, teorijas, koncepcijas, kas veicina zinātnes attīstību.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sutru pagasts
| karte             = Sutru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Līvānu novads
| centrs            = Sutri
| platība           = 77,98
| iedzīvotāji       = 693<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 693 / 77.98 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Sutru pagasts''' ir viena no [[Līvānu novads|Līvānu novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos [[Feimanka]]s krastos. Robežojas ar sava novada [[Rožupes pagasts|Rožupes pagastu]], [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Saunas pagasts|Saunas]], [[Preiļu pagasts|Preiļu]], [[Vārkavas pagasts|Vārkavas]] un [[Upmalas pagasts|Upmalas]] pagastiem.

sentences: {{jāuzlabo|vairākās vietās vienā teikumā ir pretrunas}}

sentences:
'''Kvadrātvienādojums''' ir otrās [[kāpināšana|pakāpes]] [[vienādojums]], kura vispārīgais veids ir
:<math> a x^2 + b x + c = 0, \,</math>
kur <math>x</math> ir nezināmais un <math>a</math> ≠ 0. Izteiksmi <math>a x^2 + b x + c</math> sauc par '''kvadrāttrinomu'''. No [[algebras pamatteorēma]]s seko, ka kvadrātvienādojumam ir tieši divas [[vienādojuma sakne|saknes]] (šīs saknes var būt vienādas).

sentences:
[[Kategorija:Dopinga lietas sportā|Futbols]]
[[Kategorija:Futbols]]

sentences:
s no 1957. līdz 2001. gadam]]
'''Ozona slānis''', arī '''ozonosfēra''', ir [[Zemes atmosfēra]]s slānis, kas satur relatīvi daudz [[ozons|ozona]] (O3). Ozona slānī ir aptuveni 90% no atmosfērā sastopamā kopējā ozona daudzuma. Ozona [[koncentrācija]] ozona slānī ir aptuveni 10 miljonās daļas (''ppm''), bet atlikušajā atmosfēras daļā — 0,6 ''ppm''. Ozona slānis atrodas [[stratosfēra|stratosfērā]] aptuveni 20—30 km augstumā virs [[Zeme]]s. [[Troposfēra|Troposfērā]] esošo ozonu dēvē par piezemes ozonu. Ozona slānis absorbē 97—99% no [[Saule]]s izstarotā [[ultravioletais starojums|ultravioletā starojuma]] 200 līdz 315 [[nanometrs|nm]] diapazonā. Ja tas netiktu absorbēts, potenciāli tiktu apdraudēta [[dzīvība]]s pastāvēšana uz Zemes.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 47
|             5. čaula = 1
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ag
|             atommasa = 107,8682
|   valences elektroni = [Kr]4d105s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kodināta dabiskā sudraba paraugs un 5 [[lats|latu]] monēta no sudraba
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+1'''
|  elektronegativitāte = 1,93
|              blīvums = 10490
|  kušanas temperatūra = 1234,93 K (961,78 °C)
| viršanas temperatūra = 2435 K (2162 °C)
}}

sentences:
[[Kategorija:384. gadā p.m.ē. dzimušie]]
[[Kategorija:322. gadā p.m.ē. mirušie]]
[[Kategorija:Sengrieķu filozofi]]
[[Kategorija:Sengrieķu matemātiķi]]
[[Kategorija:Sengrieķu fiziķi]]
[[Kategorija:Empīrisma filozofi]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Loģiķi]]
[[Kategorija:Loģikas vēsture]]
[[Kategorija:Kosmologi]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Grieķu valodā rakstošie]]
[[Kategorija:Metafizika]]

sentences: '''Monēta''' ({{val|la|moneta}}) ir no [[metāls|metāla]] ([[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[varš|vara]] vai to sakausējumiem, [[dzelzs]], mūsdienās - vara, [[niķelis|niķeļa]], [[alumīnijs|alumīnija]] u.c. sakausējumiem) izgatavota (kalta, štancēta vai lieta) apaļa, ovāla, kvadrātveida vai daudzšķautņaina metāla plāksnīte, kas ir [[nauda]]s vienība. Abās pusēs izgrebts (izkalts, izliets, izštancēts) kāds [[attēls]] (izgatavotājas valsts vai administratīvās vienības ģerbonis, devīze, kādas personas attēls, vārds, tituls) un leģenda (kas norāda valstisko piederību, izgatavošanas gadu, nominālu).

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens
| image         = Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens.jpg
| imagesize     = 150px
| caption       = Portrets no [[Broce]]s kolekcijas
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1740|10|8|}}
| location      = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad — {{EST}})
| deathdate     = {{dat|1784|07|03|}}
| deathplace    = [[Valka]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad — {{LAT}})
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[glezniecība]]
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}
 pie Juglas ezera (Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens, 1780-1781)]]
'''Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens''' ({{val-de|Woldemar Dietrich von Budberg-Bönninghausen}}, 1740–1784) bija [[Vācbalti|vācbaltu]] [[muiža|muižnieks]] un [[gleznotājs]].

sentences: '''Empīrisms''' ([[sengrieķu valoda|sengrieķu valodā]] - ''empeiria'') ir [[filozofija|filozofiska]] nostādne, ka visām zināšanām ir jābalstās uz pieredzi.

sentences: '''Lodveida zibens''' ir spīdošs, lodveida formas atmosfērā sastopama elektriska dabas [[parādība]], kas dažu desmitu sekunžu vai dažu minūšu laikā izlādējas. Tas ir viens no [[zibens]] veidiem. Negaisa [[mākoņi|mākoņos]] tas novērots līdz 100 reižu biežāk nekā [[Zeme]]s tuvumā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Mazais Ludzas ezers
| attēls       = Малое Лудзенское озеро.jpg
| paraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Ludzas novads]]
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=32 | plat_s=58 | plat_NS=N
| gar_d=27 | gar_m=42 | gar_s=51 | gar_EW=E
| platība_ha   = 36,5
| garums       = <!-- tikai skatli; km -->
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = 1,3
| Max_dziļums  = 2,5
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = 133,0
| pilsētas     = [[Ludza]]
}}
'''Mazais Ludzas ezers''' ir publisks caurteces [[ezers]] [[Ludza]]s pilsētā.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2095/ ezeri.lv]</ref> Garens austrumu - rietumu virzienā izstiepts ezers, krasti pārsvarā stāvi, galos zemi, kūdraini.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Ietek [[Plītnīca]] no [[Zvirgzdenes ezers|Zvirgzdenes ezera]], notece pa kanālu uz [[Lielais Ludzas ezers|Lielo Ludzas ezeru]]. Uz kanāla izbūvēts koka slieksnis. Makrofīti: [[niedres]], [[elši]], [[kalmes]], [[meldri]], [[glīvenes]], [[lēpes]]. Ezera rietumu gals strauji aizaug, kopējais aizaugums ~75%. Mīt [[Rauda (zivs)|rauda]], [[līdaka]], [[asaris]], [[plaudis]], [[līnis]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cheval de Przewalski.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus ferus
| suga_lv =Savvaļas zirgs
| pasuga =Equus ferus przewalskii
| pasuga_lv =Prževaļska zirgs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo Prževaļska zirgs savvaļā
| kategorijas = zirgi
| binomial=Equus ferus przewalskii ([[Poliakov]], 1881)
}}

sentences: '''23. februāris''' ir gada 54. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 311 (312 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences: '''Perturbācija''' [[astronomija|astronomijā]] ir [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] novirze no teorētiski izrēķinātās [[trajektorija]]s cita debess ķermeņa pievilkšanas spēka iedarbībā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''Kernijs''' var būt:

sentences: {{Commonscat|Video game development|Datorspēļu izstrāde}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Tailers Čailderss
|          Attēls = Tyler Childers-19 (32662845828).jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Čailderss 2018. gadā
|        Dz_vārds = Timotijs Tailers Čailderss
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1991|6|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Kentuki}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti = ģitāra, vijole
|            Gadi = 2010–pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Hickman Holler''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Korens''' ir uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:
* [[Kristijans Korens]] (''Kristijan Koren'', 1986) — Slovēnijas riteņbraucējs;
* [[Roberts Korens]] (''Robert Koren'', 1980) — Slovēnijas futbolists.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name = Pleikšņi
|settlement_type = Lielciems
|image_skyline =
|image_caption =
|pushpin_map = Latvija
|subdivision_type = Valsts
|subdivision_type1 = Novads
|subdivision_type2 = Pagasts
|subdivision_name = {{LAT}}
|subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
|subdivision_name2 = [[Ozolaines pagasts]]
|established_title = Pirmoreiz minēts
|established_date = 19. gadsimtā
|established_title2 =
|established_date2 =
|seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
|seat = Lekši ({{val|de|Lekschi}})
Plekši
Plekšina
Plekšņi
|area_total_km2 = 3.4
|area_land_km2 =
|population_as_of = 2021
|population_footnotes = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce|url=https://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4599|title=Informācija par objektu: Pleikšņi|work=LĢIA vietvārdu datubāze|publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]]|accessdate={{dat|2021|4|4||bez}}}}</ref>
|population_total = 810
|population_density_km2 = auto
|latd = 56 |latm = 29 |lats = 0 |latNS = N
|longd = 27 |longm = 19 |longs = 24 |longEW = E
|elevation_footnotes =
|elevation_m = 186.8
|postal_code_type = Pasta nodaļa
|postal_code = LV-4601 Rēzekne-1
}}
'''Pleikšņi''' ({{val|ltg|Pliekšni}}) ir ciems [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Ozolaines pagasts|Ozolaines pagastā]]. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu pierobežā, [[Rēzekne]]s pilsētas un novada centra pievārtē, {{nobr|7 km}} attālumā no pagasta centra [[Balbiši]]em un {{nobr|246 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
Nosaukums
Nitrobenzols

Ķīmiskā formula	C6H5NO2

[[Molmasa]]	123,06 g/mol

[[Blīvums]]
1199 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]] 	5,85 °C

[[Viršanas temperatūra]] 	210,9 °C

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Kempheizena
| oriģinālnosaukums    = ''Camp Hazen''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
 |relief = jā
| map_label            =
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{CAN}}<br/>{{CA-NU}}
| latd=81| latm=49| lats= 27| latNS=N
| longd=71| longm=20| longs= 08| longEW=W
| novietojums          = [[Elsmīra sala]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1957
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = ''Parks Canada''
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 161<ref>[https://escholarship.mcgill.ca/downloads/ng451n391 Coastal and Inland Weather Contrasts in the Canadian Arctic. C. I. JACKSON]</ref>
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Austrumu laiks|CST]] (UTC-5)
| mājaslapa            = http://www.lakehazen.ca
}}
'''Kempheizena''' ({{val|en|Camp Hazen}}) vai '''Leikheizena''' (''Lake Hazes Station'') ir [[Kanāda]]s [[polārstacija|pētniecības]] un tūrisma atbalsta bāze [[Arktika|Arktikā]], [[Kutinirpāka]]s nacionālajā parkā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://pcweb.azureedge.net/-/media/pn-np/nu/quttinirpaaq/WET4/pdf/quttinirpaaq-vip-2022-en.pdf |title=Quttinirpaaq National Park. 2022 Visitor Information Package |access-date={{dat|2022|07|15||bez}} |archive-date={{dat|2022|07|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220705222451/https://pcweb.azureedge.net/-/media/pn-np/nu/quttinirpaaq/WET4/pdf/quttinirpaaq-vip-2022-en.pdf }}</ref> Izvietojusies [[Elsmīra sala]]s ziemeļos [[Heizena ezers|Heizena ezera]] ziemeļu krastā. Pie stacijas izveidots lidlauks ar grunts skrejceļu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā zaudēt puisi 10 dienās
| attēls                   = HowToLoseAGuyimp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''How to Lose a Guy in 10 Days''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Donalds Petrijs]]
| producents               =
* [[Roberts Evanss]]
* [[Kristīne Forsita Pītersa]]
* [[Linda Obsta]]
| scenārija autors         =
* [[Braiens Regans]]
* [[Burrs Stīrss]]
* [[Kristena Baklija]]
| galvenajās lomās         =
* [[Keita Hadsone]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Ādams Goldbergs]]
* [[Maikls Mišele]]
* [[Šaloma Hārlova]]
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|2|7||bez}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/how-lose-guy-10-days-2002|title=How to Lose a Guy in 10 Days|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 30, 2018|archive-date={{dat|2020|08|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200808030814/https://www.bbfc.co.uk/releases/how-lose-guy-10-days-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|177,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=howtoloseaguyin10days.htm|title=How to Lose a Guy in 10 Days (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā zaudēt puisi 10 dienās"''' ({{val|en|How to Lose a Guy in 10 Days}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Donalds Petrijs]]. Galvenās lomas atveido [[Keita Hadsone]], [[Metjū Makonahijs]], [[Ādams Goldbergs]], [[Maikls Mišele]] un [[Šaloma Hārlova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|2|7||bez}}.

sentences: '''Asterisms''' (no {{val|grc|ἀστήρ}} (''aster'') — 'zvaigzne') ir [[zvaigzne|zvaigžņu]] zīmējums,<ref>Žurnāls Zvaigžņotā debess, 2008.g.(rudens), 29.lpp</ref> kurš jau vēsturiski pazīstams ar patstāvīgu nosaukumu. To var veidot viena [[zvaigznājs|zvaigznāja]] zvaigznes vai arī atsevišķas zvaigznes no vairākiem zvaigznājiem. Asterisms nav zinātnisks termins, tas drīzāk saistīts ar paražām. Vienota asterismu saraksta nav.

sentences: '''Saules plankumi''' ir tumši apgabali uz [[Saule]]s virsmas, kuru temperatūra ir pazemināta par 1500°[[Kelvins|K]] salīdzinot ar apkārtējiem [[fotosfēra]]s apgabaliem. Tie no Zemes ir novērojami uz Saules diska (ar optisku iekārtu palīdzību, bet lielu plankumu gadījumā arī ar [[Neapbruņota acs|neapbruņotu aci]]) tumšu plankumu veidā. Saules plankumi ir apgabali fotosfērā, no kuriem iziet spēcīgi (līdz dažiem tūkstošiem [[Gauss (mērvienība)|gausu]]) [[Magnētiskais lauks|magnētiskie lauki]]. Fotosfēras aptumšošanos plankumu apgabalos izraisa magnētiskie lauki, kas apslāpē vielas [[Konvekcija|konvektīvās]] kustības, kā rezultātā šeit samazinās [[siltumenerģija]]s plūsmu pārnese<ref>Zenta Alksne, Aukstās zvaigznes, izdevniecība "Zinātne", Rīga, 1974. g., 11. lpp.</ref>.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vērsis
| abbreviation = Tau
| name_latin = Taurus
| RA = 4
| dec = 2
| areatotal = 797.249
| arearank = 17. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = [[Aldebarans]]
| starmagnitude = 0.85
| neareststarname =[[10 Tau]]
| stardistance = 44.7
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =[[Taurīdas]]
[[Beta Taurīdas]]
| bordering = [[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Eridāna]]
[[Orions]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
| r_latvija =ziemā
| latmax = 90
| latmin = 65
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Omars Haijāms
|    vārds_orig = {{ara|عمر خیام}}
|        attēls = Omar Khayyam2.JPG
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Omara Haijāma portrets
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1048
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 18
|      dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1131
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 4
|       m_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība = persietis
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = [[matemātika]], [[astronomija]], [[dzeja]]
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no = [[Avicenna]]s, [[Al-Horezmī]], [[Eiklīds|Eiklīda]]
|    ietekmējis =
|         darbi =
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
'''Ītons''' var būt:
* [[Eštons Ītons]] — amerikāņu vieglatlēts,
* [[Marks Ītons]] — amerikāņu basketbolists.

sentences:
— pazīstams atstarojošais miglājs]]
'''Difūzais miglājs'''  ir neregulāras formas [[miglājs]] bez izteiktām robežām; tas var pats izstarot [[gaisma|gaismu]] vai arī absorbēt to. Lielāko daļu miglāju var raksturot kā difūzos miglājus<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=diffuse%20nebula&s=0&g=2&r=10331062 Difūzais miglājs — letonika.lv]</ref>; tas nozīmē, ka tie ir izstieptas formas un bez izteiktām robežām. [[Redzamā gaisma|Redzamās gaismas spektrā]] šos miglājus var iedalīt emisijas un atstarojošajos miglājos. Emisijas miglāji izstaro jonizētas gāzes spektrālās līnijas radiāciju (galvenokārt no jonizēta [[ūdeņradis|ūdeņraža]]); tos bieži dēvē par [[H II reģions|H II reģioniem]] (terminu H II profesionālajā astronomijā lieto, lai apzīmētu jonizētu ūdeņradi).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Felikss Dzeržinskis
| vārds_orģ = ''Фе́ликс Эдму́ндович Дзержи́нский''
| attēls = RIAN archive 6464 Dzerzhinsky.jpg
| mazs_att =
| apraksts = Dzeržinskis 1918. gadā
| amats = KSFPR TKP [[Viskrievijas Ārkārtas komisija]]s priekšsēdētājs
| term_sākums = {{dat|1917|12|20|N}}
| term_beigas = {{dat|1918|07|07|N}}
| priekštecis = ''amats izveidots''
| pēctecis = [[Jēkabs Peterss]]
| amats2 = [[KPFSR Iekšlietu Tautas komisariāts|KSFPR iekšlietu Tautas komisārs]]
| term_sākums2 = {{dat|1919|03|30|N}}
| term_beigas2 = {{dat|1923|07|06|N}}
| priekštecis2 = [[Grigorijs Petrovskis]]
| pēctecis2 = [[Aleksandrs Beloborodovs]]
| dzim_dati = {{dat VS|{{dat|1877|09|11}}|{{dat||8|30}}}}
| dzim_vieta = [[Dzeržinovo]], [[Ašmjani|Ošmjanu]] apriņķis, [[Viļņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad [[Stovbcu rajons|Stolbcu rajons]], [[Minskas apgabals]], [[Baltkrievijas Republika]])
| mir_dati = {{mdv|1926|7|20|1877|9|11}}
| mir_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR|KSFPR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
(tagad [[Krievijas Federācija]])
| tautība = [[Poļi|polis]]
| alma_mater =
| paraksts =
| piezīmes =
| premjers = [[Vladimirs Ļeņins]]
| premjers2 = [[Vladimirs Ļeņins]]
| amats3 = [[KSFPR Satiksmes Tautas komisariāts|KSFPR satiksmes Tautas komisārs]]
| term_sākums3 = {{dat|1921|04|14|N}}
| term_beigas3 = {{dat|1923|07|06|N}}
| premjers3 = [[Vladimirs Ļeņins]]
| priekštecis3 = [[Aleksandrs Jemšanovs]]
| pēctecis3 = ''amats likvidēts''
| amats4 = KPFSR IeTK [[Iekšlietu Tautas komisariāta Valsts Politpārvalde|Valsts politiskās pārvaldes]] priekšsēdētājs
| term_sākums4 = {{dat|1922|03|01|N}}
| term_beigas4 = {{dat|1923|09|18|N}}
| premjers4 = [[Vladimirs Ļeņins]]
| priekštecis4 = ''amats izveidots''
| pēctecis4 = ''amats likvidēts''
| amats5 = [[PSRS Satiksmes Tautas komisariāts|PSRS satiksmes Tautas komisārs]]
| term_sākums5 = {{dat|1923|07|06|N}}
| term_beigas5 = {{dat|1924|02|02|N}}
| premjers5 = [[Vladimirs Ļeņins]]
[[Aleksejs Rikovs]]
| priekštecis5 = ''amats izveidots''
| pēctecis5 = [[Jānis Rudzutaks]]
| amats6 = PSRS TKP [[Apvienotā valsts politiskā pārvalde|Apvienotās valsts politiskās pārvaldes]] priekšsēdētājs
| term_sākums6 = {{dat|1923|11|15|N}}
| term_beigas6 = {{dat|1926|07|20}}
| premjers6 = [[Vladimirs Ļeņins]]
[[Aleksejs Rikovs]]
| priekštecis6 = ''amats izveidots''
| pēctecis6 = [[Vjačeslavs Menžinskis]]
| amats7 = PSRS [[Tautsaimniecības augstākā padome|Tautsaimniecības augstākās padomes]] priekšsēdētājs
| term_sākums7 = {{dat|1924|02|02|N}}
| term_beigas7 = {{dat|1926|07|20|N}}
| premjers7 = [[Aleksejs Rikovs]]
| priekštecis7 = [[Aleksejs Rikovs]]
| pēctecis7 = [[Valeriāns Kuibiševs]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pagājusī nakts
| operators =
| attēls = Last Night (2010 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Mesija Tedžedina]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kīra Naitlija]]
* [[Sems Vortingtons]]
* [[Eva Mendesa]]
* [[Gijoms Kanē]]
| mūzika = [[Klints Mansels]]
| oriģinālnos = ''Last Night''
| studija = ''[[Gaumont]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Gaumont''
* ''[[Tribeca Film]]''
* ''[[Miramax]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|9|18|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pagājusī nakts"''' ({{Val|en|Last Night}}) ir 2010. gada [[Francija|Francijas]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāmas filma, kuras režisore ir [[Mesija Tedžedina]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīra Naitlija]], [[Sems Vortingtons]], [[Eva Mendesa]] un [[Gijoms Kanē]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Jaroslavs Lopatinskis''' ({{val|uk|Яросла́в Бори́сович Лопа́тинський}}; dzimis {{dat|1906|11|9}}, miris {{dat|1981|3|10}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[PSRS]] [[matemātiķis]]. Dzimis [[Tbilisi]], pazīstams ar ieguldījumu [[diferenciālo vienādojumu teorija]]s attīstībā.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Aragacs
| Photo                = Aragats.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Armēnija
| alt_karte = Relief Map of Armenia.png
| paraksta_izvietojums = right
| latd=40|latm=31|lats=23|latNS=N
| longd=44|longm=11|longs=43|longEW=E
| Augstums         = 4090
| Atrašanās vieta  = {{ARM}}
| Kāpums           =
| Relatīvais_augstums = 2143
| Topographic map  =
| Type             = stratovulkāns
| Kalnu grēda      = [[Armēnijas kalniene]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Aragacs''' ({{val|hy|Արագած}}) ir aprimis [[stratovulkāns]] [[Armēnijas kalniene|Armēnijas kalnienē]], [[Armēnija]]s  augstākā virsotne. Izvietojies Armēnijas ziemeļaustrumos kā 40 km garš un 35 km plats izolēts masīvs, Armēnijas kalnienes ceturtā augstākā virsotne.<ref>{{PZT|52}}</ref> Kalnam četras virsotnes (4090 m, 4007 m, 3916 m un 3879 m vjl), starp kurām [[šļūdonis|šļūdoņa]] pildīts [[cirks (ģeomorfoloģija)|cirks]]. Pēdējās vulkāniskās aktivitātes tiek saistītas ar vēlīno [[pleistocēns|pleistocēnu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=214060 |title=Global Volcanism Program. Aragats |access-date={{dat|2014|04|07||bez}} |archive-date={{dat|2013|12|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131225061003/http://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=214060 }}</ref> Nogāzēs stepes, dienvidaustrumos — [[ozols|ozolu]] skrajmeži, augstāk — augstkalnu pļavas un akmeņu kliedņi.

sentences: '''Vitiligo''' ir [[Āda|ādas]] [[Pigmentācija|pigmentācijas]] traucējumi, kas izpaužas kā baltu dažādas formas un lieluma plankumu veidošanās uz ādas, biežāk uz [[Seja|sejas]], [[Roka|rokām]] vai [[Kāja|kājām]]. Vitiligo var skart gan sievietes, gan vīriešus un tas var attīstīties jebkurā vecumā, taču biežāk šī slimība skar [[Jaunība|jauniešus]]<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://medicine.lv/raksti/vitiligo-simptomi-celoni-un-arstesana-31c571e516|title=Vitiligo: Simptomi, cēloņi un ārstēšana|website=medicine.lv|access-date=2023-03-16|date=2018-06-08|language=lv}}</ref> — apmēram 50% gadījumu slimības simptomi sāk izpausties līdz 20 gadu vecumam.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://dermatologs.lv/lv/jaunumi/citi-jaunumi/vitiligo.html|title=Vitiligo|website=dermatologs.lv|access-date=2023-03-16|date=25.01.2016}}</ref>

sentences: '''.ca''' ir [[Kanāda]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Hindukušs
|attēls                 = Mountains of Afghanistan.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Afganistāna#Pakistāna#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 36.183333 | latNS  = N
| longd = 71.316667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = Āzija
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}},<br />{{PAK}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 800
|platums                = 50–350
|kalns                  = [[Tiričmīrs]]
|augstums               = 7708
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
|foto=
}}

sentences: '''Oksimorons''' ir mākslinieciskās izteiksmes līdzeklis, kas veidojas pretrunīgā vārdu sasaistījumā, piemēram [[Latīņu valoda|latīņu]] spārnotajā teicienā ''festina lente''— ‘steidzies lēnām’.

sentences:
<!-- vēl jāapskata boti-->
{{side box|text=Lai apskatītu, kādām dalībnieku grupām piederi Tu, [[Special:Preferences|izvēļu]] lapā šī informācija ir pamatinformācijas sadaļā pie "Pieder grupām".}}
Šajā lapā ir uzskaitītas Vikipēdijā latviešu valodā pieejamās dalībnieku grupas.

sentences:
[[Kategorija:Vegānisms]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc pārliecības]]
[[Kategorija:Uzvedība]]

sentences:
, [[Āfrika]], [[Ziemeļamerika]], [[Dienvidamerika]], [[Austrālija (kontinents)|Austrālija]] un [[Antarktīda]]. Dažreiz Eirāziju sadala vēl divās daļās: [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]]]]
'''Kontinents''' ({{val-la|terra continens}}, tulkojumā "kopā turēta zeme") ir liels [[sauszeme]]s masīvs, ko no visām pusēm apskalo [[jūra]]s un/vai [[okeāns]]. Pēc šīs definīcijas sanāk, ka ir tikai četri kontinenti: [[Afroeirāzija]], [[Amerika]], [[Austrālija (kontinents)|Austrālija]] un [[Antarktīda]], bet zinātniskajā literatūrā bieži izšķir sešus kontinentus: Afroeirāzija tiek sadalīta [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], bet Amerika — [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Vēsturiski kontinentu apzīmēšanai ir ieviests arī nosaukums '''pasaules daļa'''. Galvenā atšķirība ir tā, ka pasaules daļa ir tas pats sauszemes masīvs, bet tai vēl tiek pievienotas tuvumā esošās [[sala]]s, piemēram [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānija]] neatrodas Eirāzijā, bet, toties, atrodas Eiropā. Arī pasaules daļas ir sešas: Eirāzija tiek sadalīta [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]], bet Ziemeļamerika un Dienvidamerika netiek dalītas atsevišķi (tā paliek kopā vienā pasaules daļā, tas ir, Amerikā).

sentences: [[Baltais nams|Baltajā namā]] uzņem pašfoto ar ASV prezidentu [[Baraks Obama|Baraku Obamu]] un [[Nīls Degrass Taisons|Nīlu Degrasu Taisonu]].]]

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''ZAT BeST''
| logo             = Life4g logo 2018.png
| caption          =
| type             = slēgta [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2004. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Minska]]
| location_country = {{BLR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Turkcell Holding]]'' (''[[Turkcell]]''), {{TUR}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://life.com.by/ life.com.by]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''ZAT BeST''''' (''ЗАТ «БеСТ»''; darbojas ar zīmolu '''''life:)''''') ir [[Baltkrievija]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] uzņēmums. Tas ir dibināts 2004. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Minska|Minskā]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Ādolfs Šmals
 |       piktogramma_1 = Cycling (road) pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 26px
 | piktogramma_1 saite = Šosejas riteņbraukšana
 |       piktogramma_2 = Fencing pictogram.svg
 |   piktogramma_2 izm = 26px
 | piktogramma_2 saite = Paukošana
 |          vārds_orig = ''Adolf Schmal''
 |              attēls = Adolf schmal.jpg
 |             att_izm = 175
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Felikss Ādolfs Šmals
 |              dz_dat = {{dat|1872|9|18}}
 |             dz_viet = {{vieta|Vācijas Impērija|Dortmunde}} (tagad {{karogs|Vācija}})
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1919|8|28|1872|9|18}}
 |            mir_viet = {{vieta|Austrija|Zalcburga}}
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
 |             iesauka =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flag|Austrija|empire}}
 |        sporta veids = [[Riteņbraukšanas sports|Riteņbraukšana]], [[Paukošana]]
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry| {{flaga|Austrija|empire}}}} [[Austrija olimpiskajās spēlēs|Austrija]] (AUT)
{{MedalSport| [[File:Cycling pictogram.svg|20px]] [[Riteņbraukšana olimpiskajās spēlēs|Riteņbraukšana]] (Treka riteņbraukšana)}}
{{Medal|VOS}}
{{MedalGold| [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Riteņbraukšana 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 12 stundas vīriešiem|12 stundas]]}}
{{MedalBronze| [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Riteņbraukšana 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — individuālais brauciens vīriešiem|Individuālais brauciens]]}}
{{MedalBronze| [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Riteņbraukšana 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 10 kilometri vīriešiem|10 kilometri]]}}
}}

sentences:
[[Roma|Romā]]]]
 amfiteātris [[Koknese|Koknesē]]]]
'''Amfiteātris''' ({{val|grc|ἀμφιθέατρον}} ''(amphitheatron)'', no ''ἀμφί'' ''(amfi)'' — 'apkārt, no abām pusēm' un ''θέατρον'' ''(téātron)'' — 'redzēt, skatīties') ir:

sentences:
nosaka lidmašīnas lidojuma augstumu (altitūdu)]]
'''Absolūtais augstums''' ir pa [[vertikāle|vertikāli]] novilkts [[attālums]] no [[jūras līmenis|jūras līmeņa]] līdz kādam noteiktam Zemes punktam.<ref name="ZTV"/> Šo lielumu bieži izmanto, lai noteiktu [[gaisa kuģis|gaisa kuģu]] atrašanās vietu virs Zemes virsmas. Ja apskata Zemes virsmas punktu, tad to sauc par [[augstums virs jūras līmeņa|augstumu virs jūras līmeņa]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
|        bgcolour =
|            name = Marks Rotko
|           image = Stamps of Latvia, 2013-23.jpg
|       imagesize = 250px
|         caption =
|       birthname = Markus Rotkovičs
|       birthdate = {{dat|1903|09|25}}
|        location = {{vieta|Krievijas Impērija|Vitebskas guberņa|Dvinska|3s=Daugavpils|td=Latvija}}
|       deathdate = {{Miršanas datums un vecums|1970|2|25|1903|9|25}}
|      deathplace = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|          places =
|     nationality = [[Latvijas ebreji|Latvijas ebrejs]]
|           field = [[glezniecība]]
|        training =
|        movement = [[abstraktais ekspresionisms]]
|    famous works =
|        paraksts =
|         patrons =
|   influenced by =
|        teachers =
|          pupils =
|      influenced =
|          awards =
}}
'''Marks Rotko''' ({{val|en|Mark Rothko}}; dzimis '''Markus Rotkovičs''' ({{val|ru|Ма́ркус Ротко́вич}}) {{dat|1903|9|25}} [[Daugavpils|Dvinskā]], [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], miris {{dat|1970|2|25}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) bija [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]] izcelsmes amerikāņu [[gleznotājs]], [[abstraktais ekspresionisms|abstraktā ekspresionisma]] un [[krāsu lauku gleznošana]]s aizsācējs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Ķīnas līčija
|         binomial = Litchi chinensis
|           attēls = Litchi chinensis fruits.JPG
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Sapindaceae
|        dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|            ģints = Litchi
|         ģints_lv = Līčijas
|          ģints_r = Līčija
|             suga = L. chinensis
|          suga_lv = Līčija
|           suga_r = Līčija
|        izplatība =
|         sinonīmi = ''Nephelium litchi''
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Restaurācijas''' ('''restitūcijas''', '''atjaunošanās''') '''koeficients''' <math>\eta</math> ir attiecība starp divu [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadūrušos]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] sākotnējo [[Relatīvais ātrums|relatīvo ātrumu]] un to relatīvo ātrumu pēc sadursmes.

sentences:
{{Kluba infokaste
|nosaukums       = Palladium Rīga
|logo            = Palladium logo.png
|logo izmērs     = 250px
|attēls          =
|attēla izmērs   =
|attēla paraksts =
|vieta         = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese        = [[Marijas iela (Rīga)|Marijas iela]] 21, LV-1011
|tips          = Koncertzāle
Mūzikas klubs
|žanrs         = [[Populārā mūzika]]
[[Elektroniskā mūzika]]
[[Elektroniskā deju mūzika]]
|uzcelts       =
|atvērts       = {{dat|2011|9|28}}
|renovēts      =
|slēgts        =
|izmaksas      = 200 000—300 000 Ls
|īpašnieks     = Positivus Music
|vadība        = Ģirts Majors
|nosaukumi     = "Palladium Riga"
|kapacitāte    = 1600—2000 cilv.
|mājas lapa    = [http://www.palladium.lv/ palladium.lv]
}}
Koncertzāle '''"Palladium Rīga"''' (arī '''"Palladium"''') ir viena no pirmajām tāda tipa (vidēja mēroga grupu uzstāšanās) koncertzālēm Latvijā. Tā atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Marijas iela (Rīga)|Marijas ielā]] 21 un durvis vēra [[2011. gads|2011]]. gada [[28. septembris|28. septembrī]],<ref>[http://www.tvnet.lv/muzika/latvija/393658-ar_ilgu_uzstasanos_svinigi_atklaj_palladium Ar "Iļģu" uzstāšanos svinīgi atklāj "Palladium"], tvnet.lv, {{dat|2011|9|28|SK}}</ref> tās ietilpība ir 1600—2000 cilvēki.<ref>[http://www.tvnet.lv/muzika/intervijas/393540-girts_majors_palladium_nebus_stilistiski_ierobezots Ģirts Majors: Palladium nebūs stilistiski ierobežots], tvnet.lv, {{dat|2011|9|28|SK}}</ref><ref>[http://www.diena.lv/kultura/muzika/bijusa-kinoteatra-palladium-telpas-atklas-koncertzali-kas-klus-par-jauno-aktualo-muziku-uzstasanas-v-13905485 Bijušā kinoteātra Palladium telpās atklās koncertzāli, kas kļūs par jauno aktuālo mūziķu uzstāšanās vietu], diena.lv, {{dat|2011|9|26|SK}}</ref> Koncertzāle iekārtota bijušā kinoteātra "Palladium" telpās, kurš darbību uzsāka [[1913]]. gadā un darbojās līdz pat [[2002]]. gadam. Atjaunotās "Palladium" koncertzāles logotipa un vizuālās identitātes autori ir dizaina studija [[Asketic]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://plikums.lv/#/2011/09/palladium-riga/ |title=Palladium Rīga vizuālā identitāte |access-date={{dat|2014|05|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140105185803/http://plikums.lv/#/2011/09/palladium-riga/ |archivedate={{dat|2014|01|05||bez}} }}</ref>

sentences: '''Aukstummašīna''' ('''saldēšanas mašīna''') ir [[siltummašīna]], kas pārvada [[Siltums|siltumu]] no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar zemāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar augstāku temperatūru. Aukstummašīnas [[Termodinamiskais cikls|cikls]] ir apgriezts. Tāpat kā jebkura siltummašīna, aukstummašīna sastāv no sildītāja (sistēma ar augstāku temperatūru), [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja (sistēma ar zemāku temperatūru). Lai tā darbotos, darba ķermenim jāpieliek ārēju spēku [[Darbs (fizika)|darbs]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República Portuguesa''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Portugāles Republika
|            valsts_nosaukums = Portugal
|               karoga_attēls = Flag of Portugal.svg
|            karoga_nosaukums = Portugāles karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Portugal.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Portugāles ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 115px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[A Portuguesa]]''
tulk. "Dziesma Portugālei"
|               kartes_attēls = EU-Portugal.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Lisabona]]5
| latd=38 |latm=46 |latNS=N |longd=9 |longm=11 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[portugāļu valoda]]1
|             etniskās_grupas = [[portugāļi]] 96,87%
legāli imigranti 3,13% ([[Kaboverde|kaboverdieši]], [[Brazīlija|brazīļi]], [[ukraiņi]], [[Angola|angoļi]] un citi)<ref>[http://www.ine.pt/xportal/xmain?xpid=INE&xpgid=ine_main INE], Statistics Portugal</ref>
|        etniskās_grupas_gads = 2007
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]6
|        valsts_galvas_tituls = [[Portugāles prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Marselu Rebelu de Souza]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Portugāles premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Antoniu Košta]]
|        neatkarības_iegūšana = Izveide
|         neatkarības_piezīme = Vispārpieņemtais valsts izveides gads ir 1139. gads
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Condado de Portucale|Dibināšana]]
|          neatkarības_datums = {{dat|868}}
|       neatkarības_notikums2 = [[Condado Portucalense|Atkārtota dibināšana]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1095}}
|       neatkarības_notikums3 = [[São Mamede kauja|''De facto'' neatkarība]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1128|6|24}}
|       neatkarības_notikums4 = '''[[Portugāles karaliste|Karaliste]]'''
|         neatkarības_datums4 = '''{{dat|1139|7|25}}'''
|       neatkarības_notikums5 = [[Samoras līgums|Atzīta]]
|         neatkarības_datums5 = {{dat|1143|10|5}}
|       neatkarības_notikums6 = [[Manifestis Probatum|Pāvesta atzinums]]
|         neatkarības_datums6 = {{dat|1179}}
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|1986|1|1}}
|                 platība_km2 = 92 345
|               platība_rangs = 110.
|              procenti_ūdens = 0,5
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|          iedzīvotāju_skaits = 10 707 924<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/po.html | title= Portugal | publisher= CIA - The World Factbook | accessdate= 2009-11-28 | archive-date= 2020-05-19 | archive-url= https://web.archive.org/web/20200519213218/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/po.html }}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 75.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 114
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 87.
|                     IKP_PPP = $232 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs = 40.
|          IKP_PPP_per_capita = $23 464
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 34.
|                         HDI = {{palielinājās}}0,866
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 38.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]2
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Rietumreiropas laiks|WET]]3
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST = [[Rietumreiropas vasaras laiks|WEST]]
|              utc_offset_DST = +1
|                      domēns = [[.pt]]4
|              tālsarunu_kods = 351
|                iso_kods_num = 620
|              iso_kods_alfa2 = PT
|              iso_kods_alfa3 = PRT
|                    piezīme1 = [[Mirandiešu valoda]], kurā runā dažos ciemos  [[Miranda do Douro]] municipalitātē, tika oficiāli atzīta 1999. gadā (''Lei n.° 7/99 de 29 de Janeiro'').<ref>[http://ec.europa.eu/education/policies/lang/languages/langmin/euromosaic/pt1_en.html#13 The Euromosaic study, Mirandese in Portugal] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070313113715/http://ec.europa.eu/education/policies/lang/languages/langmin/euromosaic/pt1_en.html#13 |date={{dat|2007|03|13||bez}} }}, europa.eu - European Commission website, accessed January 2007.</ref> Tiek atzīta arī [[Portugāļu zīmju valoda]].
|                    piezīme2 = Pirms 1999: [[Portugāles eskudo]].
|                    piezīme3 = [[Azoras]]: [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-1; UTC [[Eiropas vasaras laiks|vasarā]].
|                    piezīme4 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|                    piezīme5 = No 1139. līdz 1260. gadam galvaspilsēta bija [[Koimbra]].
|                    piezīme6 = Šībrīža pārvaldes forma tika izveidota [[Neļķu revolūcija|Neļķu revolūcijā]] {{dat|1974|4|25}}, kas izbeidza [[Estado Novo (Portugāle)|Estado Novo]] autoritāro režīmu.
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name           = Vējiem līdzi (grāmata)
Gone with the Wind
| image          =
| caption        =
| author         = [[Mārgarita Mičela]]
| country        = {{ASV}}
| language       = {{en ikona}}
| cover_artist   =
| genre          = [[Vēsturiskais romāns]]
| publisher      = [[Macmillan Publishers (ASV)]]
| release_date   = June 30, 1936. gada 30. jūnijs
| media_type     = Iespieddarbs
| pages          = 1037 ([[pirmajā izdevumā]])
1024 ([[Warner Books]] izdevumā)
| isbn           = 978-0-446-36538-3
| isbn_note      = (Warner)
| dewey          = 813.52
| oclc           = 28491920
| preceded_by    =
| followed_by    = [[Scarlett (Ripley novel)|Scarlett]]
[[Rhett Butler's People]]
}}
'''Vējiem līdzi''' ({{val|en|Gone with the Wind}}) ir amerikāņu rakstnieces [[Mārgarita Mičela|Mārgaritas Mičelas]] romāns, kas pirmo reizi publicēts 1936. gadā. Romāna sižeta notikumi risinās Kleitonas apgabalā un [[Atlanta|Atlantā]],  [[Džordžija|Džordžijas štatā]], [[Amerikas pilsoņu karš|Amerikas pilsoņu kara]] un [[rekonstrukcijas laikmetā]].

sentences:
.]]
'''Rudens''' ir viens no [[gadalaiki]]em [[mērenā josla|mērenajā joslā]]. Tas iezīmē pāreju starp [[vasara|vasaru]] un [[ziema|ziemu]]. Rudens ir gadalaiks, kas Zemes ziemeļu puslodē iesākas, kad Saule savā redzamajā kustībā pa ekliptu šķērso debess ekvatoru rudens punktā, un beidzas, kad Saule nonāk ziemas saulgriežu punktā. Viena no galvenajām rudens iezīmēm ir koku [[Lapu krāsu maiņa rudenī|lapu krāsas maiņa]], kas notiek neilgi pirms kokiem nobirst lapas.

sentences:
{{līdzīgs|Dzimumloceklis}}
'''Loceklis''' jeb '''ekstremitāte''' (no {{val|la|extrēmitās}} — 'robeža, gals') [[anatomija|anatomijā]] ir ķermeņa ārējā daļa vai dabīgs tā pagarinājums, kas izvirzās ārā no [[organisms|organisma]] ķermeņa, piemēram, [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieka]] [[roka]] vai [[aste]]. Pie locekļiem tiek pieskaitīti [[kukaiņi|kukaiņu]] [[taustekļi]], mutes daļas ([[apakšžoklis]], [[augšžoklis]]), [[spārni]], [[žaunas]], [[kāja]]s, dzimumorgāni, [[aste]] un citas [[homoloģija|homoloģiskas]] no ķermeņa [[segments (bioloģija)|segmenta]] izvirzītas daļas.{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''30. februāris''' ir bijis trīs reizes pasaules vēsturē dažās valstīs, lai gan pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] [[februāris|februārī]] ir 28 dienas parastajā gadā vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ķieģelis
| operators =
| attēls = Brickmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, mistērija
| režisors = [[Raians Džonsons]]
| producents =
| scenārijs = Raians Džonsons
| aktieri = * [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Nora Zehetnera]]
* [[Noa Fleiss]]
* [[Mets O'Līrijs]]
* [[Noa Segans]]
* [[Megana Guda]]
* [[Emīlija de Ravina]]
* [[Ričards Roundtrijs]]
* [[Lukass Hass]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Brick''
| studija = ''Bergman Lustig Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2006|4|7|ASV}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|450 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl608798209/|title=Brick |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ķieģelis"''' ({{Val|en|Brick}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Raians Džonsons]], kuram tā bija kinodebija. Filmā galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Nora Zehetnera]], [[Noa Fleiss]], [[Mets O'Līrijs]], [[Noa Segens]], [[Megana Guda]], [[Emīlija de Ravina]], [[Ričards Roundtrijs]] un [[Lukass Hass]].

sentences: '''Islāma revolūcija''', arī '''Irānas revolūcija''', bija revolūcija imperiālajā [[Irāna]]s valstī, kas no 1978. gada janvāra līdz 1979. gada februārim sagrāva [[Pehlevī dinastija]]s [[Šahs (monarhs)|šaha]] [[Mohammads Rezā Pehlevī|Mohammada Rezā Pehlevī]] režīmu. Turpmākajos mēnešos valstī izveidojās [[teokrātija|teokrātiska]] [[islāms|islāma]] republika, kurā šaha diktatūru aizvietoja ar garīgā līdera diktatūru. Revolucionāri nemieri un politiskās nesaskaņas valstī turpinājās vēl pāris gadus, stabilam režīmam nostiprinoties tikai [[Irānas-Irākas karš|Irānas-Irākas kara]] laikā.

sentences: '''UUENCODE''' jeb '''Unix-Unix kodēšana''' ({{val-en|Unix-to-Unix encode}}) ir algoritmu kopa datņu pārveidošanai koda [[ASCII]] 7 [[bits|bitu]] rakstzīmju virknēs, lai tās varētu pārsūtīt pa [[Internets|internetu]].<ref>{{AkadTerm|term=Unix-Unix kodēšana|lang=LV}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs Radivils
|     vārds_orig = ''Mikołaj Krzysztof Radziwiłł Czarny''
|         attēls = Mikołaj Radziwiłł Czarny.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1515
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Ņasviža]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1565
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Viļņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
s ģerbonis]]
'''Nikolajs Radvils''', arī '''Radivils''', saukts '''Melnais'''<ref>[[Edgars Dunsdorfs]], [[Arnolds Spekke]]. Latvijas vēsture 1500 – 1600. Daugava, 1964. - 168 lpp.</ref> ({{val|la|Nicolaus Radivillus Niger}}, {{val|lt|Mikalojus Radvila Juodasis}}), arī '''Nikolajs Radzivils''' ({{val|be|Мікалай Крыштап Радзівіл Чорны}}, {{val|pl|Mikołaj Krzysztof Radziwiłł Czarny}}, 1515-1565) bija [[Lietuvas dižkunigaitija]]s valstsvīrs un diplomāts no [[Radvili|Radvilu dzimta]]s. Lietuvas māršals (1545), Lietuvas kanclers (1550), [[Viļņas vaivadija|Viļņas vaivads]] (1551). [[Livonijas karš|Livonijas kara]] laikā panāca Livonijas un Lietuvas militāro savienību pret Krieviju. Pēc [[Viļņas ūnija]]s noslēgšanas (1561) bija [[Rīgas arhibīskapija]]s administrators (1563–1565).

sentences:
]]
'''Starptautiskais grāmatas standartnumurs''' ({{val|en|International Standard Book Number}}, ISBN) ir unikāls [[grāmata|grāmatu]] starptautisks identifikatornumurs. ISBN ir veidots, vadoties pēc 9 ciparu grāmatas standartnumuru sistēmas (SBN), kuru izveidoja Gordons Fosters 1960. gados. ISBN sistēmu lieto vairāk nekā 150 valstīs. Šis kods tiek piešķirts publiski pieejamiem monogrāfiskiem izdevumiem. 13 ciparu garais kods sastāv no pieciem elementiem (kas katrs ir jāatdala viens no otra): prefikss, reģistrācijas grupa, reģistrants, publikācija, [[kontrolcipars]].

sentences:
Šī kategorija satur rakstus par [[datortīkli]]em.
{{Commonscat|Computer networks}}

sentences:
'''Hroma maisījums''' ir [[kālija dihromāts|kālija dihromāta]] un koncentrētas [[sērskābe]]s maisījums. Tas nav vienkāršs dihromāta šķīdums sērskābē, jo šķīstot notiek arī ķīmiska reakcija, kurā veidojas [[hroma(VI) oksīds]] jeb hroma trioksīds CrO3. Hroma maisījums ir tumši brūns, biezākā slānī gandrīz melns šķidrums. To dēvē arī par '''hromsērskābi''', kas nav īsti korekti, jo hromsērskābe ir sērskābes un hroma trioksīda maisījums.
{{kodīgs|Hroma maisījums ir ļoti kodīgs un toksisks šķidrums!}}

sentences:
[[Kategorija:Veselība]]
[[Kategorija:Ārstēšana]]
[[Kategorija:Cilvēka uzvedība]]
[[Kategorija:Personiskā dzīve]]
[[Kategorija:Sports]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Zlata Ogneviča
|      Vārds_orig = ''Злата Огневич''
|          Attēls = Zlata Ohnevytj, ESC2013 press conference 05.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Zlata 2013. gada Eirovīzijas preses konferencē
|        Dz_vārds = Inna Bordjuha
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|1|12}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Murmanska}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://zlatao.com/}}
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Deliverance''
| operators =
| attēls = Deliverance poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Džons Būrmens]]
| producents = Džons Būrmens
| scenārijs = [[Džeimss Dikijs]]
| aktieri = * [[Džons Voits]]
* [[Bērts Renoldss]]
* [[Neds Bītijs]]
* [[Ronijs Kokss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Deliverance''
| studija = ''Elmer Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1972|7|30}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|46,1 miljons}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Deliverance|title=Deliverance (1972) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|3|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Deliverance''''' ir 1972. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Džons Būrmens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Voits]], [[Bērts Renoldss]], [[Neds Bītijs]] un [[Ronijs Kokss]]. Šī bija gan Bītija, gan Koksa kinodebija. Filma balstīta uz [[Džeimss Dikijs|Džeimsa Dikija]] romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Realitātes šovs''' ir [[televīzija]]s [[žanrs]], kurā tiek pārraidīti reāli notikumi, bieži nav izstrādāts [[scenārijs]] un piedalās cilvēki, kas nav profesionāli [[aktieris|aktieri]]. Vispasaules popularitāti žanrs ieguva 20. gadsimta 90. gados un 21. gadsimta sākumā, pateicoties šoviem [[Big Brother]] un [[Izdzīvotājs|Survivor]].

sentences:
{{Citas nozīmes|ģeomorfoloģiju|ALA (nozīmju atdalīšana)|Ala}}
 Siguldā]]

sentences: '''Ringolda salas''' ir [[arhipelāgs]] [[Fidži]], kura [[Sala|salas]] izvietojušās uz ziemeļaustrumiem no [[Vanua Levu]] salas. Tās lielākoties ir neapdzīvotas, bet uz [[Kelelevu|Kelelevu salas]] atrodas neliels ciems. 2008. gadā no septiņām arhipelāga salām [[BirdLife International|''BirdLife International'']] Fidži programmas ietvaros tika izskaustas [[Polinēzijas žurka|Polinēzijas žurkas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.birdlife.org/pacific/news/magnificent-seven-rat-free-fijian-islands|title=The Magnificent Seven|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rundāles pagasts
| karte             = Rundāles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Rundales_pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Rundāles pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Pilsrundāle
| platība           = 91,44
| iedzīvotāji       = 2174<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2174 / 91.44 round 1}} | izveidots         = 1866
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.rundale.lv
}}

sentences:
{{cita nozīme|šķiedru|vilnu, kas klāj dažus zīdītājdzīvniekus,|apmatojums}}
{{Infobox
| abovestyle     = background-color:#f0e68c
| headerstyle    = background-color:#f0e68c
| above          = Vilna

sentences:
[[relāciju datubāzes|Relāciju datu bāzē]] '''vāja entītija''' ir tāda [[entītija]], kas nav unikāli identificējama ar tai atbilstošajiem [[atribūts|atribūtiem]] (nav patstāvīga [[primārā atslēga]]), tā vietā šai entītijai ir ārējā atslēga kopā ar atribūtiem, lai veidotu primāro atslēgu. Ārējā atslēga parasti ir kādas citas entītijas, ar ko saistīta entītija, primārā atslēga.
[[ER diagrammas|Entītiju relāciju diagrammās]] vāja entītija ir apzīmēta kā taisnstūris ar dubultu vai trekninātu kontūrlīniju, kas ar trekninātu bultiņu ir saistīts ar rombu, kas ir ar tādu pašu trekninātu vai dubultu kontūrlīniju. Šāda tipa attiecības sauc par [[identifcējošas attiecības|identificējošām attiecībām]]. [[IDEF1X]] notācijā šīs attiecības attēlo ar ovālu entītiju, nevis taisnstūrveida entītiju.
Parasti vāja entītija nesatur atsevišķus ierakstus primārajā atslēga, ja vien tie nav pārmantota primārā atslēga un kārtas numurs. Ir divi vājo entītiju veidi :
* [[asociatīvā entītija]]
* [[apakštipa entītija|apakštipa (sub-type) entītija]]
Apakštipa entītijai ir izšķiroša nozīme standartizēšanas procesā, kur apakštipa entītija manto no savas virstipa (super-type) entītijas atribūtus atkarībā no [[diskriminators|diskriminatora]] vērtības.
[[IDEF1X]] notācijā ir iespējamās šādas '''apakštipa attiecības''':
* pilnīgas apakštipa attiecība , kad visas kategorijas ir zināmas
* nepilnīgas apakštipa attiecības, kad kādas kategorijas var nebūt zināmas
Klasisks piemērs vājai entītija bez apakštipa attiecībām būtu galvenes/detaļas ieraksti dažādās reālās pasaules situācijās tādās kā prasības, pasūtījumi un izsaukumi, kur galvene satur vispārīgu informāciju par visām formām, bet detaļas satur specifisku informāciju par atsevišķiem punktiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Memoria''
| operators =
| attēls = Memoria poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = fantāzija, drāma
| režisors = [[Apičhatpons Vīrasethakuls]]
| producents =
| scenārijs = Apičhatpons Vīrasethakuls
| aktieri = * [[Tilda Svintone]]
* [[Elkins Diass]]
* [[Žanna Balibara]]
* [[Huans Pablo Urrego]]
* [[Daniels Himeness Kačo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Memoria''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2021|7|15}}
| ilgums = 136 minūtes
| valsts = * {{THA}}
* {{COL}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
* {{GER}}
* {{MEX}}
* {{CHN}}
* {{TWN}}
* {{USA}}
* {{SUI}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|571 tūkstotis}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8399288/|title=Memoria (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Memoria''''' ir [[2021. gads kino|2021. gada]] fantāzijas drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Apičhatpons Vīrasethakuls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tilda Svintone]], [[Elkins Diass]], [[Žanna Balibara]], [[Huans Pablo Urrego]] un [[Daniels Himeness Kačo]].

sentences: '''"Baiga vasara"''' ir [[Edvarts Virza|Edvarta Virzas]] [[dzejolis]], kuru viņš uzrakstīja 1939. gadā kā priekšvēstnesi vēsturiskajiem notikumiem, kas skars [[Latvija]]s likteni, iznīcinot tās valstiskumu, gan arī pašu dzejnieku. Šāds pats nosaukums ir arī [[Baiga vasara (filma)|2000. gada mākslas filmai]], kas attēlo šo laiku.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Katerina Stefanidi
 |      vārds_orig = ''Κατερίνα Στεφανίδη''
 |          attēls = 2019 Birmingham Grand Prix - Katerina Stefanidi.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Katerina Stefanidi 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1990|2|4}}
 |         dz_viet = {{vieta|Grieķija|Atēnas}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GRE}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=173}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=59}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2012}}, {{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 4,91 m
 |           PR1_d = kārtslēkšana
 |             PR2 = 4,90 m
 |           PR2_d = kārtslēkšana telpās
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{GRE}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2016|teksts=Riodežaneiro 2016}}|[[Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — kārtslēkšana sievietēm|Kārtslēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalSilver|[[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Cīrihe 2014]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Silver|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalBronze|Portlenda 2016|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze|Birmingema 2018|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|Belgrada 2017|Kārtslēkšana}}
{{MedalSilver|Prāga 2015|Kārtslēkšana}}
}}
'''Katerina Stefanidi''' ({{val|el|Κατερίνα Στεφανίδη}}; dzimusi {{dat|1990|2|4}} [[Atēnas|Atēnās]]) ir [[Grieķija|grieķu]] [[kārtslēkšana|kārtslēcēja]], [[Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|2016. gada olimpisko spēļu]] čempione. Viņa bieži tiek uzskatīta par izcilāko sievieti Grieķijas sporta vēsturē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.novasports.gr/alla-sports/stivos/article/400156/stathera-stin-korufi-i-stefanidi/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|05|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|05|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190524174055/http://www.novasports.gr/alla-sports/stivos/article/400156/stathera-stin-korufi-i-stefanidi/ }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.avgi.gr/athlitika/250418_katerina-stefanidi-pagkosmio-fainomeno-i-koryfaia-ellinida-olon-ton-epohon|title=ΣΤΙΒΟΣ - ΚΑΤΕΡΙΝΑ ΣΤΕΦΑΝΙΔΗ / Κατερίνα Στεφανίδη: Παγκόσμιο "φαινόμενο" η κορυφαία Ελληνίδα όλων των εποχών!|date=2017. gada 14. aug.|website=Αυγή}}</ref>

sentences:
''Šajā kategorijā tiek iekļauti KSD(b)SP, KK(b)P, VK(b)P, PSKP biedri.''
{{Commonscat|Members of the Communist Party of the Soviet Union}}

sentences:
1916. gada darbā "[[Diženās rases bojāeja]]"]]
'''Ziemeļu rase''' ir viena no [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rases]] apakškategorijām, kādās antropologi sadalīja [[Kaukāziešu rase|kaukāziešu rasi]] 20. gadsimta sākumā. Tās pamatā ir [[evolūcionisms|evolūcionisma]] idejās balstītā [[rasu teorija]] par vienu pārāko rasi, kas ir citu, mazāk kvalitatīvu rasu apdraudēta un kurai nepieciešama aizsargāšana pret izmiršanu, lai novērstu cilvēces attīstības traucējumus vai pat pilnīgu tās bojāeju nākotnē. Šīs teorijas ietvaros ziemeļu rase tiek uzskatīta par vadošo un pasaulē attīstītāko rasi, kam ir nepieciešamas vislielākās priekšrocības un aizsardzība.

sentences: {{Commonscat|Military of the United States}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 10
|lv = Desmit
}}
'''10''' ('''desmit''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp [[9 (skaitlis)|9]] un [[11 (skaitlis)|11]]. Desmit ir bāze [[decimālā skaitīšanas sistēma|decimālajai skaitīšanas sistēmai]], līdz šim visplašāk izmantotajai sistēmai skaitļu apzīmēšanai gan mutiskajā, gan rakstiskajā valodā. Tiek pieņemts, ka iemesls, kāpēc ir izvēlēts tieši skaitlis desmit, ir tāpēc, ka [[cilvēks|cilvēkam]] kopā ir desmit roku pirkstu.

sentences: '''Birete''', saukta arī par '''bereti''' ({{Val-it|Biretta}}), ir tradicionāla [[Romas katoļi|katoļu]] latīņu rituāla [[garīdznieks|garīdznieka]] galvassega. Tā ir apaļa un mīksta no iekšpuses, cieta četrstūrainas formas no ārpuses [[audums|auduma]] [[cepure]] bez apmales un naga, kuras stūriem cepures augšējā daļā ir piešūti četri vai trīs pusapļa formas cieti auduma elementi, kas veido [[krusts|krusta]] formu cepures [[centrs|centrā]]. Birete var būt ar pušķi vai bez tā augšējās daļas vidū. Birete parādījās [[15. gadsimts|15.]] — [[16. gadsimts|16. gadsimtā]].<ref>"Katoļu Dzīve", 1998. Nr.1., 12.lpp.</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Rodžers Bēkons
|          vārds_orig =''Roger Bacon''
|              attēls =Roger-bacon-statue.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Rodžera Bēkona statuja [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]
|          dz_dat_alt = ap 1219. / 1220. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =Ilčesteras apkaimē, [[Somerseta]]
[[Anglija]]
|           m_dat_alt = ap 1292. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =[[Oksforda]]s apkaimē, [[Oksfordšīra]]
[[Anglija]]
|           pilsonība =
|             tautība =[[angļi|anglis]]
|            paraksts =
|            laikmets =[[viduslaiku filozofija]]
|             reģions =[[rietumu filozofija]]
|               skola =[[sholastika]]
|           intereses =[[teoloģija]], [[dabas filozofija]]
|              idejas =[[Eksperiments|eksperimentālā zinātne]]
|          alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Aristotelis]], [[Avicenna]], [[Ibn Rušds]], [[Fārābī]], [[Alhazens]], [[stoicisms]]
|          ietekmējis = [[Frānsiss Bēkons]], [[Tomass Hobss]], [[Huans Bautista Alberdi]]
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Rodžers Bēkons''' ({{val|en|Roger Bacon}}, dzimis ap 1219. / 1220. gadu,<ref name="enc">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/people/philosophy-and-religion/philosophy-biographies/roger-bacon|title=Bacon, Roger|publisher=encyclopedia.com}}</ref> miris ap 1292. gadu<ref name="enc" />) bija [[Franciskāņi|franciskāņu]] [[mūks]], [[teologs]], [[filozofs]] [[Sholastika|sholastiķis]], [[dabaszinātnieks]]. [[Oksfordas Universitāte]]s profesors.

sentences: '''Hedžēšana''' ir [[risku vadība]]s metode, kas izmanto [[Atvasinātie finanšu instrumenti|atvasinātos finanšu instrumentus]] [[Finanšu risks|finanšu risku]] mazināšanai.

sentences: '''Centaura Proksima b''' jeb '''Proksima b''', pazīstama arī kā '''Centaura Alfa Cb''', ir [[citplanēta]], kas atrodas [[orbīta|orbītā]] ap [[Zvaigzne|zvaigzni]] [[Centaura Proksima]]. Tā kā planēta atrodas tikai 4,24 [[Gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura zvaigznājā]], tā šobrīd skaitās kā tuvākā zināmā citplanēta [[Saules sistēma]]i.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://astrobiology.nasa.gov/news/does-proxima-centauri-create-an-environment-too-horrifying-for-life/|title=Does Proxima Centauri Create an Environment Too Horrifying for Life?|work=astrobiology.nasa.com|publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]|first=Elizabeth|last=Tasker|date=4 December 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref><ref name="forbes">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/startswithabang/2018/04/13/despite-roasting-flares-from-its-sun-proxima-b-might-still-have-life/#2947da852712|title=Despite Roasting Flares From Its Sun, Proxima b Might Still Have Life|work=forbes.com|publisher=Forbes|first=Ethan|last=Siegel|date=13 April 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref>

sentences: '''Oktamino''' jeb '''8-mino''' ir polimino, kurš sastāv no astoņiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 369 unikāli oktamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 2725 oktamino pozīcijas.

sentences:
[[Kategorija:Ziemas olimpisko spēļu dalībnieki pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Tramplīnlēcēji| ]]
[[Kategorija:Tramplīnlēkšana olimpiskajās spēlēs]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pēcteči
| attēls                   = Descendants film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Descendants''
| žanrs                    = komēdijdrāma
| režisors                 = [[Aleksandrs Peins]]
| producents               =
| scenārija autors         =
* Aleksandrs Peins
* [[Nets Feksons]]
* [[Džims Rešs]]
* (pēc [[Kaui Hārta Hemingsa|Kaui Hārtas Hemingsas]] romāna "Pēcteči" motīviem)
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Metjū Lilārs]]
* [[Bo Bridžess]]
* [[Roberts Forsters]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  = [[Kevins Tents]]
| studija                  = ''[[Ad Hominem Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|10|Toronto|2011|11|18|ASV}}
| ilgums                   = 115 minūtes<!-- Theatrical runtime: 114:54 --><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''The Descendants'' (15)|url=http://www.bbfc.co.uk/AFF283931/|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=2011-09-27|accessdate=2011-12-10}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|177,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=descendents.htm |title=The Descendants (2011) |work=[[Box Office Mojo]] |publisher=[[Internet Movie Database|IMDB]] |accessdate={{dat|2022|10|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 1033575
}}
'''"Pēcteči"''' ({{val|en|The Descendants}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma,<ref name=tiff>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tiff.net/filmsandschedules/tiff/2011/descendants |title=Special Presentation: 'The Descendants': Alexander Payne |publisher=[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]] |accessdate=September 15, 2011 |first=Cameron |last=Bailey |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110915224815/http://tiff.net/filmsandschedules/tiff/2011/descendants |archivedate={{dat|2011|09|15||bez}} |deadurl=no }}</ref> kuras režisors ir [[Aleksandrs Peins]].<ref name=NYTimes-production>{{Tīmekļa atsauce| url= http://movies.nytimes.com/movie/450447/The-Descendants/credits| title= 'The Descendants' (2011): Production Credits| accessdate= July 28, 2011| publisher= [[Baseline (database)|Baseline]] / [[All Media Guide]] / ''[[The New York Times]]''| archiveurl= https://web.archive.org/web/20110915222710/http://movies.nytimes.com/movie/450447/The-Descendants/credits| archivedate= {{dat|2011|09|15||bez}}| deadurl= no}}</ref> Filma saņēma [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvu]] kā gada labākā drāma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://kultura.delfi.lv/news/movies/movies/zelta-globusa-ceremonija-triumfe-the-descendants-un-the-artist.d?id=42055360|title='Zelta globusa' ceremonijā triumfē 'The Descendants' un 'The Artist'|date={{dat|2012|1|16||bez}}|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2012|1|16||bez}}}}</ref>

sentences:
'' restorāni, ar norādītu pirmā restorāna atvēršanas gadu]]
'''Transnacionālā korporācija''' ir uzņēmums, kam pieder ražotnes vairākās valstīs.

sentences: '''Planētu apdzīvojamība''' ir lielums, kurš raksturo [[planēta|planētu]] vai [[dabiskais pavadonis|dabisko pavadoņu]] iespēju uz tām attīstīties un eksistēt [[dzīvība]]i. Lielākoties tiek pieņemts, ka, lai uz citām planētām rastos dzīvība, tām jābūt līdzīgām [[Zeme]]i, lai gan tas tomēr nav pilnībā drošs pieņēmums. Šajā jomā veiktie pētījumi un atklājumi tiek veikti tādās zinātņu nozarēs kā [[planetoloģija|planetoloģijā]] un [[astrobioloģija|astrobioloģijā]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Amga
| attēls   = Amga.jpg
| paraksts    = Amga 250 km no ietekas Aldanā
| attēla_izmērs      =
| karte             = Aldan.png
| kartes_paraksts   = Amga Aldanas baseina kartē
| kartes_izmērs     =
| garums            = 1462
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 178
| gada_notece       =
| baseins           = 69 300
| baseins_latvijā   =
| izteka             = [[Aldanas kalniene]]
| ieteka             = [[Aldana (upe)|Aldana]]
  | sāk_plat_d=58| sāk_plat_m=15| sāk_plat_s=00| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=122| sāk_gar_m=23| sāk_gar_s=43| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=62| iet_plat_m=37| iet_plat_s=41| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=134| iet_gar_m=55| iet_gar_s=11| iet_gar_EW=E
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      =
}}
'''Amga''' ({{val|ru|Амга}}) vai '''Amma''' ({{val|sah|Амма}}) ir [[Austrumsibīrija]]s upe [[Sahas Republika|Sahas Republikā]] [[Krievijas Federācija|Krievijas Federācijā]], [[Aldana (upe)|Aldanas]] kreisā krasta pieteka [[Ļena]]s upes baseinā.<ref>{{PZT|41}}</ref> Sākas [[Aldanas kalniene|Aldanas kalnienē]], tek pa šauru, dziļu ieleju. Upes nosaukums cēlies no [[evenku valoda]]s vārda ''амнга'' — ‘aiza’. Vidustecē ieleja paplašinās, lejtecē upe kuģojama. Ietek Aldanā lejpus [[Handiga]]s. Sniegūdeņu un lietusūdeņu pieplūde, pavasaros ievērojami pali, ledussega no oktobra līdz maijam.

sentences: '''Cianāti''' ir [[ciānskābe]]s [[sāļi]]. Cianāta [[jons]] satur [[skābeklis|skābekli]], [[ogleklis|oglekli]] un [[slāpeklis|slāpekli]] tieši šādā secībā (-OCN). Organiskie cianāti ir ciānskābes [[esteri]]. Cianāta grupa ir viena no organisko savienojumu [[funkcionālās grupas|funkcionālajām grupām]]. Cianāti ir relatīvi stabili (salīdzinot ar [[fulmināti]]em) un maztoksiski (salīdzinot ar [[cianīdi]]em). Cianīdu atindēšana bieži vien ir cianīdu oksidēšana par cianātiem ar [[kālija permanganāts|kālija permanganātu]].

sentences: '''Pirmais termodinamikas likums''' ir [[termodinamika]]s princips, kas saskaņā ar [[Enerģijas nezūdamības likums|enerģijas nezūdamības likumu]] nosaka, ka 1) siltumapmaiņas procesā termodinamiskai sistēmai pievadīts [[siltuma daudzums]] tiek patērēts divējādi: mainot sistēmas [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] vai sistēmai pastrādājot mehānisko [[Darbs (fizika)|darbu]] (darbu veic [[gāze]]); 2) termodinamiskajai sistēmai pievadīts [[siltuma daudzums]] un tai pielikts [[Darbs (fizika)|darbs]] izmaina sistēmas [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] (darbu veic ārējie spēki).<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas uzdevumu krājums 11. un 12. klasei|last=Vinogradovs|first=Sergejs|publisher=Lielvārds|year=2006|isbn=9984-11-087-7|pages=40}}</ref>

sentences: '''28. decembris''' ir gada 361. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (362. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 4 dienas.

sentences: '''Sulfītu process''' ir [[celuloze]]s iegūšana no [[koksne]]s masas ķīmiskā procesā. Tas notiek lielās tvertnēs, kurās tiek izmantoti vairāki [[sērpaskābe]]s [[sāļi]], lai noārdītu [[lignīns|lignīnu]], kas satur kopā celulozes šķiedras. Procesā izmantotie sāļi ir vai nu [[sulfīts|sulfīti]] (SO32−) vai [[bisulfīts|bisulfīti]] (HSO3−), atkarībā no [[pH]]. Pretējais [[jons]] var būt [[nātrijs]] (Na+), [[kalcijs]] (Ca2+), [[kālijs]] (K+), [[magnijs]] (Mg2+) vai [[amonijs]] (NH4+). Reakcijas rezultāta no lignīna rodas šķīstošie lignosulfonātu sāļi.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg2-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Ūdens molekula
| ķīmiskā formula = H2O
| molmasa = 18,01528
| blīvums = 1000
| kušanas temperatūra = 273,15 K (0 °C)
| viršanas temperatūra = 373,15 K (100 °C)
}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 10
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
|-
| 20
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
|-
| 30
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
|-
| 40
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
|-
| 50
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
|-
| 60
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
|-
| 70
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
|-
| 80
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
|-
| 90
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 9
|
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
|-
| 10
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
|-
| 11
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
|-
| 12
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
|-
| 13
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
|-
| 14
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 14
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
|-
| 15
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
|-
| 16
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
|-
| 17
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
|-
| 18
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
|-
| 19
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
|-
| 20
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
|-
| 21
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
|-
| 22
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[20. maijs|20]]
| [[31. maijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 23
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
|-
| 24
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
|-
| 25
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
|-
| 26
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
|-
| 27
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 27
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
|-
| 28
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
|-
| 29
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
|-
| 30
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
|-
| 31
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 31
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
|-
| 32
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
|-
| 33
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
|-
| 34
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
|-
| 35
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
|-
| 36
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|
|-
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 36
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
|-
| 37
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
|-
| 38
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
|-
| 39
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
|-
| 40
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
|-
| 41
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
|-
| 42
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
|-
| 43
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
|-
| 44
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 44
|
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
|-
| 45
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
|-
| 46
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
|-
| 47
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
|-
| 48
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
|-
| 49
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 49
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
|-
| 50
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
|-
| 51
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
|-
| 52
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
|-
| 53
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
s [[mūks|mūki]] dodas svētceļojumā]]
'''Svētceļojums''' ir [[reliģija|reliģiska]] darbība, parasti ar [[lūgšana|lūgšanām]] apvienota došanās kājām uz svētu vietu, lai apliecinātu ticību un garīgi attīstītos.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 21
|lv = Divdesmit viens
}}
'''21''' ('''divdesmit viens''') ir kārtas skaitlis, kas atrodas starp [[20 (skaitlis)|20]] un [[22 (skaitlis)|22]].

sentences:
, kur attēlots runājošs cilvēks]]
'''Valoda''' ir artikulētu zīmju kopums, [[cilvēks|cilvēku]] sazināšanās līdzeklis.<ref name="tezaurs"/> Valodas galvenā funkcija ir [[informācija]]s un [[doma|domu]] apmaiņa. Izmantojot valodu, mēs domājam un iegūstam informāciju (lasot [[grāmata]]s, skatoties [[kinofilma]]s, klausoties [[radio]]). Tā ir valodas domāšanas un informācijas iegūšanas funkcija. Izmantojot valodu, tiek nosaukti priekšmeti, darbības, parādības un pazīmes. Tā ir valodas nosaucošā funkcija. Valodai ir arī emocionālā funkcija, un ar to var paust [[emocijas]]: [[prieks|prieku]], [[sarūgtinājums|sarūgtinājumu]] un [[pārdzīvojums|pārdzīvojumu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Glyceria notata inflorescence (12).jpg
| att_izmērs = 180
| att_nosaukums = <i>Glyceria notata</i>
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Glyceria
| ģints_lv = Ūdenszāles
| binomial = Glyceria
| autors = (Lam.) Hitchc.
| sinonīmi =
}}'''Ūdenszāles''' ({{val|la|Glyceria}}) ir [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtas]] ģints, kuras sugas ir sastopamas [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Amerika|Amerikā]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Prodromus florae Novae Hollandiae et Insulae Van-Diemen, exhibens characteres plantarum|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/21871|publisher=typis R. Taylor et socii|date=1810|location=Londini|first=Robert|last=Brown}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=113749|title=Glyceria in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-12-10}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://luirig.altervista.org/flora/taxa/floraspecie.php?genere=Glyceria|title=Genere Glyceria - Flora Italiana|website=luirig.altervista.org|access-date=2022-12-10}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Johanness Keplers
|     vārds_orig = ''Johannes Kepler''
|         attēls = JKepler.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = Nezināma mākslinieka Johannesa Keplera portrets 1620. gadā
|        dz_gads = 1571
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Veilderštate|Veilderštatē]] (''Weil der Stadt'') pie [[Štutgarte]]s
({{GER}})
|         m_gads = 1630
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Rēgensburga|Rēgensburgā]], [[Bavārija|Bavārijā]]
({{GER}})
|   darba_vietas = [[Lincas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Tībingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]], [[astroloģija]], [[matemātika]] un [[dabas filozofija]]
|     sasniegumi = [[Keplera likumi]]
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = الأردنّ, ''al-'Urdunn''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Jordānijas Hašimītu Karaliste
|            valsts_nosaukums = Jordan
|               karoga_attēls = Flag of Jordan.svg
|            karoga_nosaukums = Jordānijas karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Jordan.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Jordānijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 90px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Jordānijas himna|عاش المليك]]
|               kartes_attēls = Jordan_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts = Jordānijas atrašanās vieta Tuvajos Austrumos
|               galvaspilsēta = [[Ammāna]]
| latd= 31 | latm= 57 | latNS= N | longd= 35 | longm= 56 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Jordānijas karaļu uzskaitījums|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Abdulla II Hašimīts]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Jordānijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Bisher Al-Khasawneh]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Jordānijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1946|5|25}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 92,300
|               platība_rangs = 112.
|              procenti_ūdens = 0,8
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 6 407 058
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 102.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 68,4
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 131.
|                     IKP_PPP = 33,658 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 5620
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,773 vidējs
|                   HDI_rangs = 86.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jordānijas dinārs]]
|                valūtas_kods = JOD
|                  laika_zona = UTC
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = UTC
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.jo]]
|              tālsarunu_kods = 962
|                iso_kods_num = 400
|              iso_kods_alfa2 = JO
|              iso_kods_alfa3 = JOR
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
[[Kategorija:Dienviddžordžija un Dienvidsendviču salas]]
[[Kategorija:Atlantijas okeāna salas]]
[[kategorija:Dienvidu okeāna salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]

sentences: '''Ģeometrisks ķermenis''' ir [[telpa]]s tilpuma daļa, kas ir norobežota no apkārtējās telpas ar ģeometriskā ķermeņa virsmu.

sentences:
{{Mēneši}}
'''Decembris''' ({{val|la|December}}) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir [[gads|gada]] divpadsmitais [[mēnesis]]. Decembrī ir 31 [[diena]]. Decembris ir [[ziema]]s pirmais un [[gads|gada]] pēdējais mēnesis. Decembrī ir ziemas [[saulgrieži]], kad [[diena]] ir visīsākā un [[nakts]] visgarākā.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
 apstarošanas procedūru]]
'''Radioterapija''' jeb '''staru terapija''' ir [[terapija|ārstēšanas]] metode, kurā izmanto [[jonizējošais starojums|jonizējošo starojumu]], lai iznīcinātu vai ierobežotu [[audzējs|audzēja]] augšanu. Šo metodi izmanto gan [[ļaundabīgs audzējs|ļaundabīgu audzēju]], gan [[labdabīgs audzējs|labdabīgu audzēju]] ārstēšanā. Ir dažādi veidi un tehnoloģijas, kā var veikt radioterapiju, kas galvenokārt ir atkarīgs no pacienta un konkrētās slimības īpatnībām. Radioterapija izmanto arī audzēju [[metastāze]]s kontrolēšanai un ierobežošanai, kā arī var būt efektīva [[sāpes|sāpju]] mazināšanā, kas rodas audzēju veidošanās procesā.

sentences: '''Transportieris''' (no {{val-la|trānsportāre}} — 'pārnest') ir [[leņķis|leņķu]] mērīšanai un konstruēšanai paredzēts instruments. Transportieris sastāv no [[lineāls|lineāla]] un pusloka [[skala]]s, iedalītas 180 [[grāds (leņķis)|grādos]]. Transportierus parasti izgatavo no caurspīdīgas [[plastmasa]]s, arī no [[koksne|koka]], [[metāls|metāla]] vai citiem materiāliem. Jo transportieris ir lielāks, jo sīkākas var būt iedaļas un precīzāki mērījumi.

sentences:
s skulptūra]]
'''Tieslietas''', arī '''tiesību sistēma''', ir [[tiesa|tiesu]] iestāžu sistēma, to darbību kopums. Tās nodrošina [[sabiedriskā kārtība|sabiedrisko kārtību]], nosaka [[ētika]]s normas. Lai to panāktu, ir nepieciešami [[likums|likumi]]. Ar tieslietām mēdz apzīmēt arī [[tiesību zinātne|tiesību zinātni]].<ref name="tezaurs"/>

sentences: '''Dzīves jēga''' jeb '''eksistences jēga''' ir [[Filozofija|filozofiska]] un [[Gars|garīga]] problēma, kas saistīta ar eksistences galīgā mērķa, cilvēces, cilvēka kā bioloģiskās sugas, kā arī cilvēka kā indivīda mērķa definēšanu.

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta    = Algonkini
| skaits   = 11 000
| vieta    = [[Kvebeka]], [[Ontārio]]
| valoda   = [[franču valoda|franču]], [[angļu valoda|angļu]], algonkinu
| reliģija = kristietība, animisms
| radi     = abenaki, ini, anišinabi (nipisingi, [[odžibvi]], misisaugi, otavi, potavatomi)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Es redzu vienīgi tevi
| attēls                   = All I See Is You (film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''All I See Is You''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               =
* [[Kreigs Bomgārtens]]
* [[Džiliana Kuglere]]
* [[Braiens Vilkinss]]
| scenārija autors         =
* [[Šons Konvejs]]
* Marks Forsters
| aktieri                  =
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Āna O'Reilija]]
* [[Ivonna Strahovska]]
* [[Vess Čethems]]
* [[Denijs Hastons]]
| mūzika                   = [[Marks Štreitenfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[SC International Pictures]]''
* ''[[Wing and a Prayer Pictures]]''
* ''[[LINK Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Open Road Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|9|14|Toronto kinofestivāls|2017|10|27|ASV|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/all-i-see-you-2016|title=All I See Is You|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{US$|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=alliseeisyou.htm|title=All I See Is You (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= February 7, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{US$|646,946}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Es redzu vienīgi tevi"''' ({{val|en|All I See Is You}}) ir 2016. gada psiholoģiska romantiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bleika Laivlija]], [[Džeisons Klārks]], [[Āna O'Reilija]], [[Ivonna Strahovska]], [[Vess Čethems]] un [[Denijs Hastons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|14||bez}} Toronto Starptautiskais kinofestivālā.

sentences:
daļu ar otru, izmantojot aksonu saišķus, ko sauc par traktiem. Optiskais trakts, kas stiepjas no redzes nerva, ir neironu ceļa piemērs, jo tas savieno aci ar smadzenēm; papildu ceļi smadzenēs savienojas ar redzes garozu.]]
'''Neironu ceļš''' [[Neiroanatomija|neiroanatomijā]] ir savienojums, ko veido aksoni, kas projicē no [[Neirons|neironiem]], lai izveidotu sinapses uz neironiem citā vietā, lai nodrošinātu neirotransmisiju (signāla nosūtīšanu no viena [[Nervu sistēma|nervu sistēmas]] reģiona uz citu). Neironi ir savienoti ar vienu aksonu vai aksonu saišķi, kas zināms kā nervu trakts vai ''fasciculus''.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Clinically Oriented Anatomy|last=Moore|first=Keith|last2=Dalley|first2=Arthur|publisher=LWW|year=2005|isbn=0-7817-3639-0|edition=5th|page=[https://archive.org/details/clinicallyorient00moor_1/page/47 47]|quote=A bundle of nerve fibers (axons) connecting neighboring or distant nuclei of the CNS is a tract.|url=https://archive.org/details/clinicallyorient00moor_1/page/47}}</ref> Īsāki nervu ceļi ir atrodami [[Smadzenes|smadzeņu]] [[Pelēkā viela|pelēkajā vielā]], savukārt garākas projekcijas, kas sastāv no [[Mielīns|mielinizētiem]] aksoniem, veido [[Baltā viela|balto vielu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Rihards Aleksandrs Georgs Vīners
|     vārds_orig = ''Richard Alexander Georg Wühner''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = Tarvastas pagasts, [[Vidzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Pleskava]], [[Krievijas PFSR]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Stružānu pagasts
| karte             = Strūžāanu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Strūžāni
| platība           = 37,8
| iedzīvotāji       = 809<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 809 / 37.8 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.struzani.lv
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Dājkondī
| official_name              = دایکندی
| settlement_type         = vilajets
| image_skyline           = AH-64 Apache in Daykundi-2012.jpg
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Nīlī]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Daykundi in Afghanistan.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Afganistāna}}
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 18088
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 723980
| population_as_of        = 2012
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = UTC
| utc_offset              = +4:30
| timezone_DST            =
| utc_offset_DST          =
| website                 = http://daikundi.gov.af/
| footnotes               =
}}

sentences:
[[Kategorija:Pētersala-Andrejsala]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Pētersala]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kumola struktūrformula

Kumola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = izopropilbenzols,
 2-fenilpropāns
|           CAS numurs = 98-82-8
|ķīmiskā formula=C6H5CH(CH3)2
|molmasa=120,19
|blīvums=862
|kušanas temperatūra=-96 °C
|viršanas temperatūra=152 °C
|        šķīdība ūdenī = zem 0,01%
}}
[[Kumols]] jeb '''izopropilbenzols''' (C6H5CH(CH3)2) ir [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātisks ogļūdeņradis]] — [[benzols|benzola]] atvasinājums. Tas ir bezkrāsains, degtspējīgs, viegli uzliesmojošs šķidrums ar asu smaku. Ūdenī praktiski nešķīst, labi jaucas ar [[etilspirts|spirtu]], [[ēteris|ēteri]], benzolu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilformamīda struktūrformula

Dimetilformamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ''N'',''N''-dimetilformamīds,
DMF, DMFA
|           CAS numurs = 68-12-2
|      ķīmiskā formula = С3Н7NO
|              molmasa = 73,10
|              blīvums = 948
|  kušanas temperatūra = −60,5 °C
| viršanas temperatūra = 153 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilformamīds''' (DMF, DMFA) ir organisks savienojums, kas pieder pie karbonskābju [[amīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, samērā viskozs šķidrums. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet parasti dimetilformamīdam piemīt vāja zivju smaka sadalīšanās produkta [[dimetilamīns|dimetilamīna]] dēļ. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar vairumu citu [[šķīdinātājs|šķīdinātāju]], izņemot [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. DMFA pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī vairāki neorganiskie [[sāļi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Džekfrūts
|           attēls = Artocarpus heterophyllus fruits at tree.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Moraceae
|        dzimta_lv = Zīdkoku dzimta
|            ģints = Artocarpus
|         ģints_lv = Maizeskoki
|             suga = A. heterophyllus
|          suga_lv = Džekfrūts
|         binomial = Artocarpus heterophyllus
|         sinonīmi =
* ''Artocarpus brasililenis''
* ''Artocarpus heterophylla''
* ''Artocarpus maxixma''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Dienvidāzija]] un [[Dienvidaustrumāzija]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Persona''' ir konkrēts, atsevišķs [[cilvēks]]. Katram indivīdam ir raksturīga sava [[personība]], kas ir īpašību kopums ar raksturīgu aktīvu, apzinātu attieksme pret sabiedrību un dabu. Jurisprudencē un uzņēmējdarbībā persona ir tiesību subjekts, kam pieder tiesībspēja un rīcībspēja, un tās tiek dalītas [[juridiska persona|juridiskās personās]] un [[fiziska persona|fiziskās personās]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hinuklidīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H13N
|citi nosaukumi=1-azabiciklo[2.2.2]oktāns
|CAS numurs=100-76-5
|molmasa=111,18
|blīvums=1025
|kušanas temperatūra=157-160 °C
|viršanas temperatūra=100—105 °C (pie 4 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]])
|šķīdība ūdenī=viegli šķīstošs
}}
'''Hinuklidīns''' (C7H13N) ir biciklisks trešējais [[amīni|amīns]], kas uzskatāms par [[slāpeklis|slāpekli]] saturošu [[heterocikli|heterociklisko savienojumu]]. Hinuklidīns ir bezkrāsaina kristāliska viela. Viegli šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[etilspirts|spirtā]] un [[ēteris|ēterī]]. Hinuklidīns ir stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Viljams Tomass Blanfords
|     vārds_orig = ''William Thomas Blanford,''
|         attēls = WTBlanford.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]<br />({{UK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]], {{UK}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = zoologs, ģeologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Henrijs Frānsiss Blanfords]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Robežkalibrs''' ir bezskalas [[Mērinstruments|kontroles rīks]], ar kuru pārbauda izstrādājuma (biežāk — gludo cilindrisko salāgojumu, bet arī konisku virsmu, vītņu u.c.) [[Ģeometrija|ģeometrisko]] [[Parametrs (tehnika)|parametru]] — [[Izmērs|izmēra]], [[forma]]s, [[Virsma|virsmu]] savstarpējā novietojuma<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Vispārīgās metroloģijas pamatkurss|last=Šīrons|first=Edgars|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|year=2008|isbn=978-9984-32-027-4|last2=Rudzītis|first2=Jānis|last3=Odītis|first3=Ivars}}</ref> — atbilstību izstrādājumam noteiktajām [[Pielaide (inženierija)|robežnovirzēm]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Francis Aston''
| attēls = Francis William Aston.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1877
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =1
| dz_vieta =[[Birmingema]], {{GBR}}
| m_gads =1945
| m_mēnesis=11
| m_diena=20
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Birmingemas universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[ķīmija]],
[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Pointings]],
[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[masas spektrometrijas analīze]],
[[veselo skaitļu likums]]
| apbalvojumi =1922. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Iboga.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Gentianales
|         rinda_lv = Genciānu rinda
|           dzimta = Apocynaceae
|        dzimta_lv = Oleandru dzimta
|            ģints = Tabernanthe
|             suga = T. iboga
|          suga_lv =
|           suga_r = Tabernanthe iboga
|         binomial = Tabernanthe iboga L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorīda kristālrežģis

Halīta kristāls
|       citi nosaukumi = vārāmais sāls, vārāmā sāls
|           CAS numurs = 7647-14-5
|      ķīmiskā formula = NaCl
|              molmasa = 58,4
|              blīvums = 2160
|  kušanas temperatūra = 1074 K (801 °C)
| viršanas temperatūra = 1738 K (1465 °C)
| šķīdība ūdenī        = 35,6 g/100 mL (0 °C)
35,9 g/100 mL (25 °C)
39,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
[[Kategorija:Tēlotāja māksla]]
[[Kategorija:Apģērbs]]
[[Kategorija:Galvassega]]

sentences: '''Londonas Karaliskā entomologu biedrība''' (''The Royal Entomological Society of London'') ir [[Anglija|angļu]] zinātniskā [[entomoloģija|entomoloģiskā]] sabiedrība, dibināta 1833. gadā. Tās loceklis bija [[Čārlzs Darvins]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ziemas pīšļi
| oriģinālnos = ''Winter's Bone''
| attēls = Winters bone poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Debra Granika]]
| producents = * [[Anna Roselīni]]
* [[Aliksa Madigana]]
| scenārijs = * Anna Roselīni
* Debra Granika
| aktieri = * [[Dženifere Lorensa]]
* [[Džons Hauks]]
* [[Kevins Breznehans]]
* [[Deils Dikijs]]
* [[Garets Dilahants]]
* [[Šerila Lī]]
* [[Teits Teilors]]
| mūzika = [[Dikons Hinčlifs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Winter's Bone Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošana = {{filmas datums|2010|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|6|11|ASV|}}
| ilgums = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/winters-bone-2010|title=Winter's Bone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wintersbone.htm|title=Winter's Bone (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ziemas pīšļi"''' ({{val|en|Winter's Bone}}) ir 2010. gada drāma, kuras režisore ir [[Debra Granika]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Lorensa]], [[Džons Hauks]], [[Kevins Breznehans]], [[Deils Dikijs]], [[Garets Dilahants]], [[Šerila Lī]] un [[Teits Teilors]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|21||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: . Labajā pusē: [[plēkšņu kvieši]]. Apakšā: [[mieži]]. Kreisajā pusē: [[rudzi|rudzu]] pārslas]]

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums  = <big>سلجوقیان روم</big> Selcūqiyān-ı Rūm
<big>السلاجقة الروم</big> al-Selāciqa al-Rūm
|nosaukums_latv_val   = Rumas sultanāts
|sugasvārds           = Rumas sultanāta
|
|kontinents           = Āzija
|reģions              = Tuvie Austrumi
|valsts               =
|laikmets             =
|statuss              = Sultanāts
|statusa_teksts       =
|impērija             =
|valdības_veids       = [[sultanāts]]
|
|gads_sākums          = 1077
|gads_beigas          = 1307
|date_end             =
|event_start          = Izveidota
|event1               =
|date_event1          =
|event2               =
|date_event2          =
|event3               =
|date_event3          =
|event4               =
|date_event4          =
|event_end            = Sadalīta
|image_flag           = Flag of the Seljuk.png
|flag                 =
|flag_type            = Karogs
|image_coat           =
|symbol               =
|symbol_type          =
|image_map            = Seljuk Sultanate of Rum 1190 Locator Map.svg
|image_map_caption    = Teritorija (1190)
|national_motto       =
|national_anthem      =
|galvaspilsēta        = [[Iznika]]
[[Konja]]
|kopīgas_valodas      = [[persiešu valoda|persiešu]]
|reliģija             = [[kristietība|pareizticība]], [[islāms]]
|nauda                =
|
|title_leader         = [[Seldžuku dinastija|Sultāni]]
|leader1              = Suleimans šahs
|year_leader1         = [[1077]]-[[1086]]
|leader2              = Mesuds II
|year_leader2         = [[1303]]-[[1307]]
|leader3              =
|year_leader3         =
|leader4              =
|year_leader4         =
|title_deputy         =
|deputy1              =
|year_deputy1         =
|deputy2              =
|year_deputy2         =
|stat_year1           =
|stat_pop1            =
|stat_year2           =
|stat_pop2            =
|stat_year3           =
|stat_pop3            =
|stat_year4           =
|stat_pop4            =
|stat_year5           =
|stat_platība5        =
|flag_p1              = Flag of the Seljuk.png
|p1                   = Lielā Seldžuku impērija
|p2                   =
|flag_p2              =
|s1                   = Ilkhanāts
|flag_s1              =
|today                = [[Turcija]]
|_noautocat = yes
}}

sentences:
]]
'''Krievu Pareizticīgā baznīca''' jeb '''Maskavas patriarhāts''' ({{val|ru|Русская православная церковь}}, ''Московский патриархат'') ir pasaulē lielākā autokefālā pareizticīgā baznīca. Aizņem piekto vietu [[Pareizticīgo baznīcu diptihs|Pareizticīgo baznīcu diptihā]].
Pašreizējais patriarhs ir [[Kirils (patriarhs)|Kirils]]. Patriarha oficiālais tituls ir "''Maskavas un visas Krievzemes patriarhs''" ({{val|ru|Патриарх Московский и всея Руси}}).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Radziwiłł''''' var būt:
* [[Barbara Radzivila]];
* [[Georgs Radvils]];
* [[Jonušs Radvils]];
* [[Kristaps Nikolajs Radvils]];
* [[Kristaps Radvils]];
* [[Nikolajs Radvils Melnais]];
* [[Nikolajs Radvils Rudais]];
* [[Radvili]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Smooth-coated Otter (Lutrogale perspicillata).jpg
| att_nosaukums =[[Īsspalvainais ūdrs]] (''Lutrogale perspicillata'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Lutrogale
|      ģints_lv = Īsspalvainie ūdri
|      binomial = Lutrogale
|   kategorijas = nē
}}
[[Īsspalvainie ūdri]] (''Lutrogale'') ir viena no [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') ģintīm. Tajā ir tikai viena mūsdienās dzīvojoša suga — [[īsspalvainais ūdrs]] (''Lutrogale perspicillata'') un divas izmirušas [[suga]]s. [[Javas ūdrs]] un [[Krētas ūdrs]] ir aizvēsturiskas īsspalvaino ūdru sugas, kuru [[fosilija]]s ir atrastas attiecīgi [[Java (sala)|Javas]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://cat.inist.fr/?aModele=afficheN&cpsidt=8760782 |title=Lutrogale palaeoleptonyx (Dubois, 1908), a fossil otter from Java in the Dubois collection = Lutrogale palaeoleptonyx (Dubois, 1908), une loutre fossile de Java dans la collec... |access-date={{dat|2009|10|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091108223813/http://cat.inist.fr/?aModele=afficheN |archivedate={{dat|2009|11|08||bez}} }}</ref> un [[Krēta]]s salās.<ref>[http://www3.interscience.wiley.com/journal/118610818/abstract?CRETRY=1&SRETRY=0 Ancient introductions of mammals in the Mediterranean Basin and their implications for conservation - GIPPOLITI - 2006 - Mammal Review - Wiley Online Library]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
mozaīka [[Svētā Pētera bazilika|Sv. Pētera bazilikā]], [[Vatikāns|Vatikānā]], 1660. g.]]
'''Svētais Gars''' ir [[Dievs|Dieva]] gars [[kristietība|kristietībā]]. Vairākumam kristiešu Svētais Gars ir [[Trīsvienība]]s trešā persona, kas pastāv līdzās [[Dievs Tēvs|Dievam Tēvam]] un [[Dievs Dēls|Dievam Dēlam]]. Tiek uzskatīts ka tas mājo katrā kristīgā cilvēkā.<ref>[http://www.lelb.lv/lv/?ct=trisvieniba/ LELB mājaslapa]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''My Salinger Year''
| operators =
| attēls = My Salinger Year.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Filips Falardo]]
| producents =
| scenārijs = Filips Falardo
| aktieri = * [[Mārgarita Kvellija]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Daglass Būts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''My Salinger Year''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Mongrel Media''
* ''Vertigo Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|2|20|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2021|3|5|Kanāda}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = * {{CAN}}
* {{IRL}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''My Salinger Year''''' ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Kanāda]]s un [[Īrija]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Filips Falardo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mārgarita Kvellija]], [[Sigurnija Vīvere]] un [[Daglass Būts]]. Filma balstīta uz Džoanas Rakofas tāda paša nosaukuma memuāriem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.indiewire.com/criticism/movies/my-salinger-year-review-margaret-qualley-1202212358/|title=‘My Salinger Year’ Review: Margaret Qualley in Half-Hearted Twist on ‘The Devil Wears Prada’|last=Kohn|first=Eric|website=IndieWire|access-date=2023-12-14|date=2020-02-20|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kreatīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = metilguanidoetiķskābe
|           CAS numurs = 57-00-1
|      ķīmiskā formula = C4H9N3O2
|              molmasa = 131,13
|              blīvums = 1330
|  kušanas temperatūra = 255 °C
| viršanas temperatūra =
|izoelektriskais punkts= 8,47
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/l pie 18 °C
|                 citi =
}}
'''Kreatīns''' ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturoša organiskā skābe, kas sastopama [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[muskuļi|muskuļos]]. Tā ir nepieciešama [[enerģija]]s metabolismam un kustību izpildei. Franču ķīmiķis [[Mišels Ežēns Ševrols]] (''Michel Eugène Chevreul'') bija pirmais, kas 1832. gadā to ieguva no skeleta muskuļiem. Viņš vēlāk nosauca kristalizētās nogulsnes grieķu vārdā {{gree|κρέας}}. Sākotnējās analīzes parādīja, ka cilvēka [[asinis|asinīs]] ir aptuveni 1% kreatīna, [[smadzenes|smadzenēs]] 0,14%, [[muskuļi|muskuļos]] 0,50%, bet [[sēklinieks|sēkliniekos]] 0,18%. Aknas un nieres satur aptuveni 0,01% kreatīna. Mūsdienās kreatīna saturu procentos no kopproteīna var izmantot kā rādītāju gaļas kvalitātei.<ref>{{Cite journal|url=https://doi.org/10.1021/jf60128a026|title=Meat Quality Measurement, Creatine Content as an Index of Quality of Meat Products|first=Olle|last=Dahl|date=1963. gada 1. jūl.|journal=Journal of Agricultural and Food Chemistry|volume=11|issue=4|pages=350–355|via=ACS Publications|doi=10.1021/jf60128a026}}</ref> Šķīdumā kreatīns ir līdzsvarā ar [[kreatinīns|kreatinīnu]].<ref>http://www.biochemj.org/bj/022/0920/0220920.pdf</ref> Kreatīns ir [[guanidīns|guanidīna]] katjona atvasinājums. Kreatīnu var [[sintēze|sintezēt]] arī pats organisms no [[glicīns|glicīna]], [[arginīns|arginīna]] vai [[metionīns|metionīna]].

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Pēteris Barisons
|          vārds_orig =
|              attēls = Pēteris Barisons.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1904
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Jaunjelgavas apriņķis|Sēlpils pagasts|td=Latvija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1947
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 13
|             m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Jēkabpils apriņķis|Sēlpils pagasts|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = vīrietis
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = romantisms
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies = Vīgneru Ernesta Fonoloģijas institūts<br>[[Latvijas Konservatorija|Latvijas Konservatorija]]
|           skolotāji = [[Jāzeps Vītols]], [[Jānis Mediņš]]
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Pēteris Barisons''' (1904—1947) bija [[latvieši|latviešu]] [[komponists]], diriģents un pedagogs.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrelīts
|attēls=[[File:Museo di mineralogia, pietre fluorescenti, agrellite 3.JPG|150px]]
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.15-10
|ķīm_formula=NaCa2Si4O10F
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, pelēkbalta, zaļganbalta
|svītra=Balta
|habituss=Plātņains
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs, slikta - vēl vienā
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.567 nβ = 1.579 nγ = 1.581
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,88
}}
__NOTOC__
'''Agrelīts''' (nosaukts [[Kembridžas Universitāte]]s mineraloga Stjuarta Agrela (''Stuart Agrell'') vārdā) ir rets [[minerāls]].

sentences:
[[Kategorija:Čiekurkalns]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Čiekurkalns]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Latrinidada
 | official_name            = ''La Trinidad''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Colors of Stobosa.jpg
| image2                   = La Trinidad skyline (La Trinidad, Benguet)(2018-11-26).jpg
| image3                   = La Trinidad Municipal Hall (La Trinidad, Benguet)(2018-11-26).jpg
| image4                   = Halsema Highway - view from capitol (La Trinidad, Benguet)(2018-11-26).jpg
| image5                   = Basket of Strawberries, La Trinidad, Benguet, March 2023.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator benguet la trinidad.png
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kordiljera]]
 | subdivision_name2        = [[Bengeta]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1950
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 16
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 70.04
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 137404
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 16 | latm = 28 | lats = | latNS = N
 | longd = 120 | longm = 35 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 2601
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 1102
 | website                  = {{URL|http://www.latrinidad.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[2012. gada Āfrikas Nāciju kauss]]: <nowiki>[[Kategorija: Āfrikas Nāciju kauss]]</nowiki>
* [[Afganistānas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Afganistāna]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Afganistānas valdnieki| Afganistānas valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aglonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aglonas novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukles novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukle]]</nowiki>
* [[Aizputes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Aknīstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aknīstes novads]]</nowiki>
* [[Albānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Albānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aleksandrijas Filons]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kristietība]]</nowiki>
* [[Alojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Alojas novads]]</nowiki>
* [[Alojas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aloja]]</nowiki>
* [[Amatas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Amatas novads]]</nowiki>
* [[Apes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Apes novads]]</nowiki>
* [[Argentīnas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Argentīnas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Astūrijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Auces novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Auces novads]]</nowiki>
* [[Austrālijas ģenerālgubernatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Austrālija|Ģenerālgubernatori]]</nowiki>
* [[Azerbaidžānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Azerbaidžānas premjerministri| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Babītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Babītes novads]]</nowiki>
* [[Baldones novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldones novads]]</nowiki>
* [[Baldones pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldone]]</nowiki>
* [[Baltinavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baltinavas novads]]</nowiki>
* [[Baltkrievijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Baltkrievijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Balvu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Balvu novads]]</nowiki>
* [[Beverīnas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Beverīnas novads]]</nowiki>
* [[Bizantijas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bizantijas imperatori|*ma]]</nowiki>
* [[Bulgārijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bulgārijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Burtnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Burtnieku novads]]</nowiki>
* [[Carnikavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Carnikavas novads]]</nowiki>
* [[Cesvaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cesvaines novads]]</nowiki>
* [[Ciblas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ciblas novads]]</nowiki>
* [[Cēsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cēsu novads]]</nowiki>
* [[Dagdas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Daudzkārtējo olimpisko zelta medaļnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Olimpisko zelta medaļu laureāti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Uzskaitījumi|Olimpiskās medaļas]]</nowiki>
* [[Daugavpils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Daugavpils mēri]]</nowiki>
* [[Dievmātes Patvēruma katedrāle (Maskava)]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Dobeles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Dobeles novads]]</nowiki>
* [[Durbes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Dānijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas karaliskā vara]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Dānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Dānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Edgara Kauliņa Lielvārdes vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Izglītība Latvijā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Izglītības iestādes]]</nowiki>
* [[Eiropas Parlamenta deputātu no Latvijas uzskaitījums (2014—2019)]]: <nowiki>[[Kategorija: Eiropas Parlamenta deputāti no Latvijas|*]]</nowiki>
* [[Engures novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Engures novads]]</nowiki>
* [[Enoha grāmata]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>
* [[Esperanto jubilejas simbols]]: <nowiki>[[Kategorija: Esperanto]]</nowiki>
* [[Francijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Franku karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gabonas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gabona|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Garni templis]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnijas vēsture]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kultūrvēsturiskie pieminekļi]]</nowiki>
* [[Gibraltāra galveno ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gibraltārs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grieķijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Grieķijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grobiņas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Grobiņas novads]]</nowiki>
* [[Gruzijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gruzija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gulbenes pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Gulbene]]</nowiki>
* [[Havaju Karalistes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Havaju salas|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Horvātijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Iecavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Iecavas novads]]</nowiki>
* [[Igaunija 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Igaunijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ikšķiles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ikšķile]]</nowiki>
* [[Ilūkstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ilūkstes novads]]</nowiki>
* [[Imants Lancmanis]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Inčukalna novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Inčukalna novads]]</nowiki>
* [[Islandes administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Islande|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Islandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islandes vēsture|Valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Itālijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Itālijas prezidenti|*]]</nowiki>
* [[Jamantau]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas ģeogrāfija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Baškortostāna]]</nowiki>
* [[Japānas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Japānas imperatori|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Jaunjelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunjelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpils novads]]</nowiki>
* [[Jelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jēkabpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jēkabpils novads]]</nowiki>
* [[Jūrmalas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jūrmala]]</nowiki>
* [[Kandavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kandavas novads]]</nowiki>
* [[Kastīlijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kazahstānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kazahstānas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kocēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kocēnu novads]]</nowiki>
* [[Kosovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kosova]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krievijas valdības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: PSRS valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimas hanistes hanu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima|Hani]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimuldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krimuldas novads]]</nowiki>
* [[Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis Rogožskas kapos]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Krustpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krustpils novads]]</nowiki>
* [[Krāslavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krāslavas novads]]</nowiki>
* [[Kuldīgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kuldīgas novads]]</nowiki>
* [[Kārsavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kārsavas novads]]</nowiki>
* [[Latvijas Mākslas akadēmijas rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Mākslas akadēmijas rektori|*]]</nowiki>
* [[Latvijas Republikas pašvaldību lietu valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ministru kabineta locekļi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes dekānu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitāte|Juridiskā fakultāte]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitātes rektori|*]]</nowiki>
* [[Leonas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Lielvārdes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lielvārdes novads]]</nowiki>
* [[Liepājas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Liepājas mēri]]</nowiki>
* [[Lietuvas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Lietuvas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Limbažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Limbažu novads]]</nowiki>
* [[Lotaringa]]: <nowiki>[[Kategorija: Karolingu dinastija]]</nowiki>
* [[Lubānas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lubānas novads]]</nowiki>
* [[Ludzas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ludzas novads]]</nowiki>
* [[Luksemburgas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Luksemburgas premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Lārsa Lokes Rasmusena 3. kabinets]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas politika]]</nowiki>
* [[Līgatnes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līgatnes novads]]</nowiki>
* [[Līvānu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līvānu novads]]</nowiki>
* [[Madonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Madonas novads]]</nowiki>
* [[Maltas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Malta|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Marjano Rahoja 2. valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika]]</nowiki>
* [[Mazsalacas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mazsalacas novads]]</nowiki>
* [[Maķedonijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Maķedonija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Maķedonijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Maķedonija|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Mežvidu pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Mihaja Tudoses valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānijas politika]]</nowiki>
* [[Mira Arojo]]: <nowiki>[[Kategorija: Britu mūziķi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: 1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Moldovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Monako valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Monako|Valsts ministri]]</nowiki>
* [[Mālpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mālpils novads]]</nowiki>
* [[Mārupes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mārupes novads]]</nowiki>
* [[Mērsraga novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mērsraga novads]]</nowiki>
* [[Naukšēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Naukšēnu novads]]</nowiki>
* [[Neretas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Neretas novads]]</nowiki>
* [[Norvēģijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Norvēģijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas karaliskā vara|*]]</nowiki>
* [[Nīcas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Nīcas novads]]</nowiki>
* [[Nīderlandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes politika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Nīderlandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Olaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Olaines novads]]</nowiki>
* [[Ozolnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ozolnieku novads]]</nowiki>
* [[Pelēču pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Pelēču pagasts]]</nowiki>
* [[Piktu ķēniņu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Skotijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Pioneer plāksne]]: <nowiki>[[Kategorija: Starpplanētu zondes]]</nowiki>
* [[Polijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Polijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Politiskā partija Izaugsme]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas politiskās partijas]]</nowiki>
* [[Portugāles 21. konstitucionālā valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles politika]]</nowiki>
* [[Portugāles grāfu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Priekules novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Priekules novads]]</nowiki>
* [[Publiskā runa]]: <nowiki>[[Kategorija: Tekstveide]]</nowiki>
* [[Pārgaujas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pārgaujas novads]]</nowiki>
* [[Pāvilostas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pāvilostas novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pļaviņu novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada ģimnāzija]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Raunas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Raunas novads]]</nowiki>
* [[Rojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rojas novads]]</nowiki>
* [[Ropažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ropažu novads]]</nowiki>
* [[Rugāju novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rugāju novads]]</nowiki>
* [[Rumānijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Rumānija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Rumānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Rundāles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rundāles novads]]</nowiki>
* [[Rundāles pils]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils| Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rundāles pils muzejs]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rīgas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rīgas mēri]]</nowiki>
* [[Rūjienas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rūjienas novads]]</nowiki>
* [[Salacgrīvas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salacgrīvas novads]]</nowiki>
* [[Salas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salas novads]]</nowiki>
* [[Salaspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salaspils novads]]</nowiki>
* [[Saldus novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saldus novads]]</nowiki>
* [[Salgira]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima]]</nowiki>
* [[Sardīnijas Karalistes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sardīnijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Saulkrastu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saulkrastu novads]]</nowiki>
* [[Saūda Arābijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Saūda Arābijas monarhi| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbija|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Siguldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Siguldas novads]]</nowiki>
* [[Skrundas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrundas novads]]</nowiki>
* [[Skrīveru novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Slovākijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Slovākijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Slovēnijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Slovēnija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Somijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Somijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Staiceles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Staicele]]</nowiki>
* [[Stopiņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Stopiņu novads]]</nowiki>
* [[Strenču novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Strenču novads]]</nowiki>
* [[Surinamas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Surinama|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sējas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Sējas novads]]</nowiki>
* [[Talsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Talsu novads]]</nowiki>
* [[Turcijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Turcijas politiķi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Tērvetes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Tērvetes novads]]</nowiki>
* [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ungārijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ungārijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valdis Rūja]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas PSR Nopelniem bagātie kultūras darbinieki]]</nowiki>
* [[Valensijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Valensija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valkas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valkas novads]]</nowiki>
* [[Valmieras pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valmieras mēri]]</nowiki>
* [[Vanuatu prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vanuatu|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Vecpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Vecumnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecumnieku novads]]</nowiki>
* [[Ventspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils novads]]</nowiki>
* [[Ventspils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils mēri]]</nowiki>
* [[Vestgotu karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vestgoti|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Viesītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viesītes novads]]</nowiki>
* [[Viļakas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļakas novads]]</nowiki>
* [[Viļakas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļaka]]</nowiki>
* [[Viļānu vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Vācijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Vācija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Zabivaka]]: <nowiki>[[Kategorija: 2018. gada FIFA Pasaules kauss]]</nowiki>
* [[Zviedrijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Zviedrijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ādažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ādažu novads]]</nowiki>
* [[Ērgļu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ērgļu novads]]</nowiki>
* [[Ēģiptes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ēģiptes prezidenti| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Īrijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ķekavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ķekavas novads]]</nowiki>

sentences:
<noinclude>{{Tdeprecated|TV raidījuma infokaste}}
</noinclude>{| class="infobox vevent" style="width: 26em; line-height:1.5em; text-align: left; font-size: 90%;"
|-
! style="text-align: center; background: #6495ED; line-height:1.5em; font-size: 120%;" colspan="3" |{{{nosaukums}}}
{{#if:{{{attēls|}}}
  |

{{{attēla apraksts|}}}

}}
|-
{{#if: {{{valsts<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Valsts
{{!}} {{{valsts}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{veidotāji<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Veidotāji
{{!}} {{{veidotāji}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{vadītāji<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Vadītāji
{{!}} {{{vadītāji}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{kanāls<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Kanāls
{{!}} {{{kanāls}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{pirmā_pārraide<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Pirmā pārraide
{{!}} {{{pirmā_pārraide}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{garums<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Raidījuma garums
{{!}} {{{garums}}}
{{!}}-
}}
|}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Esox Lucius.JPG
| att_nosaukums = [[Līdaka]] (''Esox lucius'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|      binomial = Osteichthyes <small>([[Thomas Henry Huxley|Huxley]], 1880)</small>
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Sarcopterygii|Daivspurzivis}}
* {{TaksoSaite|Actinopterygii|Starspurzivis}}
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Pols Berans
|     vārds_orig = ''Paul Baran''
|         attēls = Paul Baran.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1926
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Grodņa]], [[Polija]]<br />({{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Paloalto]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    citas daļas =
|   darba_vietas = [[RAND korporācija]]
|     alma_mater = [[Dreksela Universitāte]], [[Kalifornijas Universitāte (Losandželosa)|UCLA]]
|        zinātne = [[datorzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[pakešu komutācija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Teksta redaktors''' ir [[datorprogramma]], kas ļauj sastādīt un aplūkot parastus [[teksta fails|teksta failus]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Nikola Tesla
|          vārds_orig = ''Никола Тесла''
|              attēls = Tesla Sarony.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Nikola Tesla 19. gadsimta otrajā pusē
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1856
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta =  [[Smiljana|Smiljanā]], [[Austrijas impērija|Austrijas impērijā]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1943
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 7
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta = [[Francija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           pilsonība = {{ASV}}
|             tautība = serbs
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[fizika]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[bezvadu datu pārraide]], [[Maiņstrāvas ģenerators]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Gerārdsbergenas siena
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Geraardsbergen_-_Oudeberg_top_2.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Beļģija#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 50.7725 | plat_NS = N
 | gar_d  = 3.89 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = {{vieta|Beļģija|Austrumflandrija}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |            platība =
 |           augstums = 18 - 110 metri v.j.l.
 |             garums = 1075 metri
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |            vainags =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta =
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences: '''Sinepes un Medus''' ir populārās un rokmūzikas festivāls, kas norisinājās [[Madona|Madonā]] no 1991. līdz 2005. gadam. Festivāls ietvēra gan jauno grupu konkursu, gan arī viesu koncertu. Galvenās godalgas festivālā bija "Lielā sinepju balva" un "Lielā medus balva", ko pirmo reizi pasniedza 1995. gadā. Festivāla galvenais organizators visus 15 gadus bija [[Imants Pulkstenis]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = ''Johannes Rudolf Adolphi''
|         attēls = Johannes Adolphi (11447337765).jpg
|     att_izmērs = 300
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1862
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsis|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{flaga|Vācija|Nazi}}  Pozene (tagad  [[Poznaņa]] {{Karogs|Polija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, šahists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi = [[Heinrihs Leonhards Adolfi]] (pusbrālis)<ref>[http://www.geni.com/people/Johannes-Rudolf-Adolphi/6000000021329530275 J. Adolfi profils] geni.com mājas lapā.</ref>
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Johans Rūdolfs Adolfi''' ({{val|de|Johannes (Hans) Rudolf Adolphi}}, dzimis {{dat|1862|1|27}}, miris {{dat|1944|9|10}}) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[ārsts]] un [[šahists]].<ref name=DC>[http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000303,00081.html Ieraksts Minhenes Digitalizācijas centra digitālās bibliotēkas mājas lapā.] {{de ikona}}</ref>

sentences: '''Bildinājums''' ir notikums, kurā viens cilvēks lūdz otra cilvēka roku ar nolūku apprecēties. Parasti to uztver kā [[rituāls|rituālu]], kurā tiek pasniegts saderināšanās [[gredzens]] un uzdots jautājums "Vai tu mani precēsi?".

sentences:
{{cita nozīme|svinībām|filmu|Neatkarības diena (filma)}}
'''Neatkarības diena''' ir ikgadējas svinības, kurā godina valstiskās [[neatkarība]]s pasludināšanas gadadienu. Parasti tas notiek pēc saistību zušanas ar kādu citu valsti vai valsts daļu, retāk pēc militāras [[okupācija]]s beigām. Lielākajā daļā valstu neatkarības diena ir valsts [[svētki]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Svētais zirneklis
| operators =
| attēls = Holy Spider lv.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Ali Abasi]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mehdi Bedžestani]]
* [[Zara Amira Ebrahimi]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''عنکبوت مقدس''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|22|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{GER}}
* {{DEN}}
* {{FRA}}
* {{SWE}}
| valoda = [[Persiešu valoda|persiešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt18550140//|title=Holy Spider (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Svētais zirneklis"''' ({{Val|fa|عنکبوت مقدس}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Vācija]]s, [[Dānija]]s, [[Francija]]s un [[Zviedrija]]s kopražojuma krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Ali Abasi]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mehdi Bedžestani]] un [[Zara Amira Ebrahimi]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ciklopropāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = trimetilēns
|           CAS numurs = 75-19-4
|      ķīmiskā formula = C3H6
|              molmasa = 42,08
|              blīvums = 1,879
|  kušanas temperatūra = -127,42 °C
| viršanas temperatūra = -32,8 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1107. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Ciklopropāns''' (C3H6) ir bezkrāsaina [[gāze]] ar [[petrolēteris|petrolēterim]] līdzīgu smaku. [[Ūdens|Ūdenī]] nešķīst, viegli šķīst [[etanols|etanolā]] un [[ēteris|ēterī]]. Ciklopropāns ir visvienkāršākais [[cikloalkāni|cikloalkāns]].

sentences:
[[Kategorija:Slimības]]
[[Kategorija:Elpošanas orgānu sistēma|Slimības]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Dano''' var būt:

sentences: '''Lietuvas Nacionālais stadions''' ir daudzfunkcionāls [[stadions]] [[Viļņa|Viļņā]], [[Lietuva|Lietuvā]], kas tiek būvēts kopš 1987. gada. Tas paredzēts galvenokārt [[Futbols|futbola]] spēlēm un uzņems [[Lietuvas futbola izlase]]s mājas spēles. Tas aizstātu nojaukto [[Žalgira stadions|Žalgira stadionu]] un pašreizējo [[LFF stadions|LFF stadionu]] kā galvenais Viļņas stadions.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = 20. gadsimta sievietes
| attēls                   =  20th Century Women.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''20th Century Women''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Maiks Milss]]
| producents               =
* [[Anna Kerija]]
* [[Megana Elisone]]
* [[Jurijs Henlijs]]
| scenārija autors         = Maiks Milss
| galvenajās lomās         =
* [[Anete Beninga]]
* [[Elle Faninga]]
* [[Greta Gērviga]]
* [[Lūkass Džeids Zumans]]
* [[Billijs Krudups]]
| mūzika                   = [[Rodžers Nīls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Archer Gray]]''
* ''[[Modern People]]''
| izplatītājs              = ''[[A24]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|10|8|Ņujorkas filmu festivāls|2016|12|28|ASV|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/20th-century-women-2016|title=20th Century Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191001171633/https://bbfc.co.uk/releases/20th-century-women-2016|archivedate={{dat|2019|10|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=20thcenturywomen.htm|title=20th Century Women|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"20. gadsimta sievietes"''' ({{val|en|20th Century Women}}) ir 2016. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maiks Milss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anete Beninga]], [[Elle Faninga]], [[Greta Gērviga]], [[Lūkass Džeids Zumans]] un [[Billijs Krudups]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|8||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences: '''23. decembris''' ir gada 357. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (358. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 8 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Manteifels-Cēge
|     vārds_orig = ''Carl Baron Manteuffel-Szoege''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Gaiķu muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Gaiķu pagasts]], [[Saldus novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1948
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Traunšteina]], ASV okupācijas zona
([[Bavārija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Kārlis Georgs fon Manteifels]], māte - Alise, dzimusi [[Felkerzāmi|Felkerzāma]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Merovingu dinastija''' ir franku [[Monarhs|ķēniņu]] dinastija, kas 5.-8. gadsimtā valdīja [[Francija]]s teritorijā. Nosaukums cēlies no tās dibinātāja, kādas nelielas, bet kareivīgas ģermāņu cilts vadoņa — Meroveha ''(Merovech)'' vārda. Taču [[ģermāņi|ģermāņu]] cilšu apvienošanās un jaunu zemju iekarošanas sākums saistāms galvenokārt ar divu slavenu franku ķēniņu vārdiem — [[Hilderiks]] (''Childeric'') (miris 482. gadā) un [[Hlodvigs]] (''Clovis'') (466-511). [[franki|Franku]] teritoriju paplašināšanu tās iekarojot, uzsāka Hilderiks. Viņš franku karaļvalstij pievienoja Romas provinci — [[Belģija|Beļģiju]] (''Belgica II''). Savukārt Hlodvigs I to paplašināja pievienojot reģionu ap [[Parīze|Parīzi]], kā arī Alemaniju un Akvitāniju.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Padana
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Sumatra
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Padang''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd= 1 |latm= 09 |lats= |latNS= N
|longd= 102 |longm= 21 |longs= |longEW=E
|platība             = 1109,4
|garums              = 60
|platums             = 29
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Riau]]
|iedzīvotāji         =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Telukbelituna]]
|piezīme =
}}
'''Padana''' ({{val|id|Pulau Padang}}) ir [[Indonēzija]]i piederoša sala [[Malakas šaurums|Malakas šaurumā]], [[Sumatra]]s austrumu piekrastē. Administratīvi ietilpst [[Riau]] provinces Meranti salu apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir  [[Telukbelituna]] salas austrumu krastā.

sentences: '''„Par krievu un ukraiņu vēsturisko vienotību”''' ({{val|ru|«Об историческом единстве русских и украинцев»}}; {{val|uk|«Про історичну єдність росіян та українців»}}) ir [[Vladimirs Putins|Vladimira Putina]] aptuveni 5000 vārdus gara [[eseja]], ko 2021. gada 12. jūlijā [[krievu valoda|krievu]] un [[ukraiņu valoda|ukraiņu valodā]] savā tīmekļa vietnē publicēja [[Kremlis]]. Tajā izklāstīti Putina uzskati par [[krievi|krievu]] un [[ukraiņi|ukraiņu]] vēsturi no [[Kijevas Krievzeme]]s laikiem līdz pat [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukumam]], apgalvojot, ka ukraiņi un krievi (tāpat kā [[baltkrievi]]) esot „viena tauta”, bet mūsdienu [[Ukraina]] esot bez „nekādas vēsturiskās bāzes” un „pilnīgi un absolūti” „padomju laiku izgudrojums”.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Putins publicē sacerējumu par "krievu un ukraiņu vēsturisko vienotību" |date=2021. gada 13. jūlijs |website=[[tvnet.lv]] |url= https://www.tvnet.lv/7291990/putins-publice-sacerejumu-par-krievu-un-ukrainu-vesturisko-vienotibu |accessdate= 2022. gada 23. martā}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Vladimirs Putins publicē eseju par Krievijas un Ukrainas vēsturisko vienotību |date=2021. gada 13. jūlijs |website=[[jauns.lv]] |url=https://jauns.lv/raksts/arzemes/452124-vladimirs-putins-publice-eseju-par-krievijas-un-ukrainas-vesturisko-vienotibu |accessdate=2022. gada 23. martā}}</ref>

sentences:
ir populārs ar saviem radošajiem darbiem]]
'''Radošums'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Lēmums Nr. 33. Par angļu termina ''creativity'' atbilsmi latviešu valodā |date= 2004. gada 31. augusts |publisher= [[Latvijas Zinātņu akadēmija]] |work=Terminoloģijas Jaunumi |url= http://termini.lza.lv/article.php?id=126 |accessdate= 2016. gada 7. jūlijā}}</ref> jeb '''kreativitāte''' (no {{val-la|creō}} — 'radīt') ir spēja radīt jaunas [[ideja]]s vai [[koncepts|konceptus]]. No [[zinātne|zinātniska]] viedokļa, radošas domas rezultātā rodas gan oriģināla, gan piemērota ideja. Ikdienas uztverē radošums vienkārši ir māka radīt ko jaunu. Lai gan vairāki cilvēki uzskata, ka radošums ir iedzimts, citi apgalvo, ka to var iemācīt.

sentences:
{| class="infobox" style="font-size: 95%; style="float: right; border: 1px solid #8888aa;"
! style="background: #ffeec2;" | <br />[[Budisms]]
|-
| [[Budisma vēsture]]
|-
| [[Sidhārta Gautama]]
|-
| [[Tripitaka]]
|-
| '''Nozīmīgākās skolas'''
|-
| [[Teravādas budisms]]
|-
| [[Mahājānas budisms]]
|-
| [[Tantriskais budisms]]
|-
| [[Dzenbudisms]]
|-
| '''Mācības pamatjēdzieni'''
|-
| [[Samsāra]]
|-
| [[Darma]]
|-
| [[Karma]]
|-
| [[Nirvāna]]
|-
| [[Buda]]
|-
| [[Bodisatva]]
|-
| [[Cēlais astoņposmu ceļš]]
|-
| [[Četras cildenās patiesības]]
|}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Izopropilamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Propān-2-amīns, 2-propilamīns
|           CAS numurs = 75-31-0
|      ķīmiskā formula = C3H9N
|              molmasa = 59,11
|              blīvums = 690
|  kušanas temperatūra = -95,2 °C
| viršanas temperatūra = 32,4 °C
|        šķīdība ūdenī = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Izopropilamīns''' ((CH3)2CHNH2) (2-aminopropāns, 2-propilamīns) ir bāziska [[organiskās vielas|organiska viela]], [[amīns]]. Tas ir bezkrāsains, higroskopisks, ugunsnedrošs šķidrums ar amonjakam līdzīgu smaku. Izopropilamīnu lieto par ķīmiskās rūpniecības izejvielu. Lieto herbicīda [[glifosāts|glifosāta]] iegūšanai.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Ligūrijas jūra
|attēls=LigurijasJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Itālija#Francija
| relief = jā
 |latd = 43 |latm = 30 |lats =  |latNS = N
 |longd = 9 |longm = 00 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums =
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=15 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums    = 2850
|Vid_dziļums    = 1200
|temperatūra    = 13—23,5
|sāļums         = 38
|valstis={{FRA}}
{{ITA}}
{{MON}}
|pilsētas=[[Dženova]] (Itālija)
[[Livorno (pilsēta)|Livorno]] (Itālija)
[[Nica]] (Francija)
[[Spēcija]] (Itālija)
}}
'''Ligūrijas jūra''' ({{val-fr|mer Ligurienne}}, {{val-it|mar Ligure}}, {{val|co|mari Licuru}}) ir [[Vidusjūra]]s daļa starp Itālijas un Francijas krastiem ([[Rivjēra]]), [[Korsika|Korsiku]] un [[Elba (sala)|Elbas]] salu. Dienvidaustrumos robežojas ar [[Tirēnu jūra|Tirēnu jūru]]. Ziemeļu daļā atrodas [[Dženovas līcis]]. Lielākā pieteka ir [[Arno]].

sentences:
'''16. janvāris''' ir 16. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 349 dienas (350 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Lida (personvārds)|Lida]], [[Lidija (personvārds)|Lidija]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Poļakovs
|     vārds_orig = ''Nicolai Poliakoff''<bɾ>''Никола́й Поляко́в''
|         attēls = 1-coco the clown.JPG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Nikolaja Poļakova sejas iegravējums uz viņa kapakmens
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vitebskas guberņa|Dvinska|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Northemptonšīra}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{plainlist|
* {{RUS}}
* {{USSR}}
* {{UK}}
}}
|        tautība = ebrejs
|   nodarbošanās = aktieris
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Valentīna Novikova
|          bērni = 6
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Nikolajs Poļakovs''' ({{val|en|Nicolai Poliakoff}}, dzimis {{Dat|1900|10|2}}, miris {{Dat|1974|9|25}}) bija [[Ebreji|ebreju]] izcelsmes [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās karalistes]] [[aktieris]] un [[klauns]]. Poļakovs ir pasaulslavenā klauna Koko ({{val|en|Coco the Clown}}) tēla izveidotājs. Vislielāko popularitāti viņa radītais klauna tēls ieguva [[20. gadsimts|20. gadsimta]] vidū, it īpaši Apvienotajā Karalistē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sheffield.ac.uk/nfca/researchandarticles/cocotheclown|title=Coco the Clown - Research and Articles - National Fairground and Circus Archive - The University of Sheffield|last=University of Sheffield|website=www.sheffield.ac.uk|access-date={{Dat|2021|4|30||bez}}|date={{Dat|2018|10|10||bez}}|language=en}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
]]
'''''Live from New York, it's Saturday Night!''''' ir slavena frāze, ar kuru parasti tiek iesākts [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] komēdijšovs ''[[Saturday Night Live]]''. To izmanto, lai noslēgtu ievadošo iestudējumu un pārietu uz raidījuma ievadvideo. Frāzi parasti izsaka ievadošā iestudējuma vadītājs, aktieris vai muzikālais viesis.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.saturday-night-live.com/snl/miscellaneousstuff/documents/whosaidlivefromny.html |title=Frāzes izteicēju saraksts no 1975. gada līdz 2002. gadam |access-date={{dat|2016|10|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170527004836/http://www.saturday-night-live.com/snl/miscellaneousstuff/documents/whosaidlivefromny.html |archivedate={{dat|2017|05|27||bez}} }}</ref> Ēterā teiciens tika pirmo reizi izteikts šova pirmajā sērijā, kad 1975. gada 11. oktobrī to pateica [[Čevijs Čeiss]]. Divdesmit divās no pirmās sezonas 24 sērijām Čeiss frāzi teica pēc kādas speciālas kļūmes. Pat tad, kad šovs netika pārraidīts sestdienā, frāze palika nemainīta. Pārraides pirmajā sezonā šovu sauca vienkārši par ''[[NBC]]'s Saturday Night'', jo [[American Broadcasting Company|ABC]] kanālā bija šovs ''[[Saturday Night Live with Howard Cosell]]'', tādēļ frāzē trūkst vārda "Live".<ref>[http://time.com/3426553/saturday-night-live-history/ ''Saturday Night Live'' vēsture], time.com</ref> Teiciens nemainījās pēc ABC šova atcelšanas, kad NBC kanāla šovs pārņēma ''Saturday Night Live'' nosaukumu.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Olimpiskais muzejs
| native_name         = ''Musée olympique''
| image               = The Olympic Museum Logo.svg
| imagesize           =
| caption             = Olimpiskā muzeja logo
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 46 | latm  = 30 | lats  = 31| latNS  = N
| longd = 6| longm = 38 | longs = 2 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1993. gada 23. jūnijs
| dissolved           =
| location            = {{flaga|Šveice}} [[Lozanna]]
| type                =
| collection          = 10 000
| visitors            = 250 000
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               = [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja|IOC]]
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://www.olympic.org/en/content/Olympic-Museum/|olympic.org}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| name = Amerikas lidvāvere
| attēls = Glaucomys volans.jpg
| att_nosaukums = [[Dienvidlidvāvere]] (''Glaucomys volans'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Rodentia
| kārta_lv =Grauzēji
| dzimta =Sciuridae
| dzimta_lv =Vāveres
|cilts = Pteromyini
|cilts_lv = Lidvāveres
| ģints =Glacuomys
| ģints_lv =Amerikas lidvāveres
| binomial=Glaucomys <small>([[Oldfield Thomas|Thomas]], 1908)</small>
|kategorijas = nē
}}

sentences:
<!-- *** NEMAINIET RAKSTĀ MŪZIĶA VĀRDA RAKSTĪBU. TAS IR ATVEIDOTS PĒC ANGĻU VALODAS ĪPAŠVĀRDU ATVEIDES NOTEIKUMIEM, kas nosaka, ka viņa vārds rakstāms Džēreds. -->
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Džēreds Leto
|Vārds_orig = ''Jared Leto''
|Attēls = Jared Leto by Gage Skidmore.jpg
|Att_izm =
|Apraksts = Džēreds Leto 2016. gada ''[[San Diego Comic-Con]]''
|Fons = solists
|Dz_vārds = Džēreds Leto
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1971|12|26}}
|Miris =
|        Vieta_dz = {{flaga|ASV}} [[Bosjēsitija]], [[Luiziāna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = balss, [[ģitāra]]
|Žanrs = [[Rokmūzika|roks]]<br />[[alternatīvais roks]]
|Nodarbošanās = [[aktieris]], [[mūziķis]], [[dzejnieks]], [[kinorežisors]], [[fotogrāfs]]
|Gadi = 1992—pašlaik
|Darbojies_arī = ''[[30 Seconds to Mars]]''
|Dzimums = V
}}
<!-- *** NEMAINIET RAKSTĀ MŪZIĶA VĀRDA RAKSTĪBU. TAS IR ATVEIDOTS PĒC ANGĻU VALODAS ĪPAŠVĀRDU ATVEIDES NOTEIKUMIEM, kas nosaka, ka viņa vārds rakstāms Džēreds. -->
'''Džēreds Džozefs Leto''' ({{val|en|Jared Joseph Leto}}; dzimis {{dat|1971|12|26}} [[Bosjēsitija|Bosjēsitijā]], [[Luiziāna|Luiziānā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu mūziķis un kinoaktieris. Viņš ir rokgrupas ''[[30 Seconds to Mars]]'' solists, dziesmu autors un ģitārists. Viņam ir vecāks brālis [[Šenons Leto|Šenons]], bundzinieks grupā ''30 Seconds to Mars''. Viņa vecāki izšķīrās, kad viņš vēl bija mazs un pēc šķiršanās viņš bija mātes aizbildniecībā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =
Efedrīna struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs =
|ķīmiskā formula       = C10H15NO
|molmasa               =
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}
'''Efedrīns''' (''Ephedrinum'', C10H15NO) ir simpatomimētisks [[amīns]], ko parasti lieto kā [[stimulants|stimulantu]], [[apetīte]]s nomācēju u.c. To satur dažādi [[efedras dzimta]]s augi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bongs.lv/wiki/efedrins/|title=Efedrīns|publisher=Bongs.lv|accessdate={{dat|2012|2|27||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110911143204/http://www.bongs.lv/wiki/efedrins/|archivedate={{dat|2011|09|11||bez}}}}</ref> Tā struktūra ir līdzīga [[Metamfetamīns|metamfetamīna]] un [[Amfetamīns|amfetamīna]] atvasinājumiem.

sentences:
Minerāla [[kvarcs|kvarca]] paveidi.
{{Commonscat|Quartz}}

sentences:
{{Ostas infokaste
|               name = Rojas osta
|        native_name =
|              image = Rojas osta 1999-07-17.jpg
|          imagesize =
|            caption = Rojas osta 1999. gadā
|            country =
|           location =
|            address =
| coordinates = {{Coord|57|30|29.69|N|22|48|17.66|E|region:LV|display=inline,title}}
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
|        pushpin_map =
|        map_caption =
|            map_alt =
|      pushpin_image =
|     pushpin_relief =
|    pushpin_mapsize =
|          map_label =
|     label_position =
|               mark =
|         mark_width =
|             opened =
|           operated =
|              owner =
|               type =
|          sizewater =
|           sizeland =
|               size =
|             berths =
|             wharfs =
|              piers =
|          employees =
|    leadershiptitle =
|             leader =
| blankdetailstitle1 =
|      blankdetails1 =
| blankdetailstitle2 =
|      blankdetails2 =
| blankdetailstitle3 =
|      blankdetails3 =
| blankdetailstitle4 =
|      blankdetails4 =
| blankdetailstitle5 =
|      blankdetails5 =
| blankdetailstitle6 =
|      blankdetails6 =
|           arrivals =
|       cargotonnage =
|    containervolume =
|         cargovalue =
|   passengertraffic =
|            revenue =
|             profit =
|   blankstatstitle1 =
|        blankstats1 =
|   blankstatstitle2 =
|        blankstats2 =
|   blankstatstitle3 =
|        blankstats3 =
|            website =
}}

sentences: '''Raihmans pret Latviju''' ir lieta (iesnieguma Nr. 1621/2007), kuru 2010. gadā izlēma [[ANO Cilvēktiesību komiteja]] (dokumenta Nr. CCPR/C/100/D/1621/2007).

sentences: '''Auskari''' ir pie [[auss|ausīm]] piestiprināmas [[rotaslietas]]. Auskari parasti ir iestiprināti īpaši izdurtā auss caurumā (ir arī tā sauktie klipši, kuri turas pie auss kā [[knaģis]]). Auskarus ir valkājuši dažāda laikmeta un kultūru pārstāvji. Tiem ir arī simboliska nozīme. Tos gatavo no dažādiem materiāliem, auskari var būt no [[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[plastmasas]], [[stikls|stikla]], [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], [[pērle|pērlēm]], [[koksne|koka]], [[kauls|kaula]] un tā tālāk. Arī to izmēri svārstās no maziem riņķīšiem līdz lieliem, izteiksmīgiem karekļiem.

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}

sentences: '''Diolks''' (sengr. ''Δίολκος'') bija velkamais ceļš, kas šķērsoja [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumu]], un pa kuru [[Antīkie laiki|antīkajos laikos]] pārvilka vieglos karakuģus un nelielus tirdzniecības kuģus starp [[Korintas līcis|Korintas līci]] un [[Saronikas līcis|Saroniku]], tādējādi nodrošinot kuģu īsāko satiksmi starp Korintas ostām [[Lehaja|Lehaju]] un [[Kenhreja|Kenhreju]]. Ceļš bija 6 kilometrus garš un 3—4 metrus plats. Tas bija bruģēts ar akmens plāksnēm ar dziļām iedobēm, kurās tika ievietotas koka slieces, kas tika smērētas ar taukiem. Kuģu saturs un pārvadājamās preces tika transportētas atsevišķos ratos, kurus vilka [[vergi]]. Šis ceļš bija uzbūvēts 6. gadsimtā pr.Kr. un tika izmantots kuģu transportēšanai līdz pat 9. gadsimtam.

sentences: '''Iluzionisms''' ({{val-fr|illusionner}} — «maldināt») ir [[māksla|mākslas]] paveids, kur galveno lomu spēlē roku veiklība; var tikt izmantoti tehniskie palīglīdzekļi. [[Mākslinieks|Mākslinieku]], kurš rāda ilūzijas, kuru pamatā ir dažāda veida psiholoģiskie paņēmieni un optiskās ilūzijas, sauc par '''iluzionistu'''.

sentences:
„Dižlīķos” celta divtelpu klēts ar stabotu lieveni [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejā]]]]
 „Jaunkārbās” celta divtelpu (dvīņu) klēts [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejā]]]]

sentences: '''Kecalitctli''' ({{val|en|Quetzalitztli}}, no [[acteku valoda]]s — "kecala putna zaļās spalvas + [[obsidiāns]]", [[vācu valoda|vāciski]] arī ''Quetzalfeder-Edelgestein'' un ''Quetzalobsidian'') ir [[jašma]]s varietāte — puscaurspīdīga—caurspīdīga, smaragdzaļa jašma no [[Gvatemala]]s, vērtīgs seno [[acteku kultūra]]s dārgakmens. Raksturīgo akmens krāsu rada [[hroms|hromu]] saturoša [[muskovīts|muskovīta]] ieslēgumi.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bežica
 | official_name            = Бежица
 | image_skyline            = Старый корпус БГТУ Брянск.JPG
 | image_caption            = Bežica. Tehniskās universitātes senais korpuss
 | image_flag               =
 | image_seal               = <!-- lietot, ja ir Emblēma -->
 | image_shield             =
 | flag_link                = <!-- karoga nosaukums (piem. "Rīgas karogs") -->
 | shield_size              =
| pushpin_map              = Russia
| pushpin_label_position   =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_type2        = Rajons
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_name1        =  [[Brjanskas apgabals|Brjanskas]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1865]]
 | established_title2       = Pilsēta no
 | established_date2        = [[1925]]
 | established_title3       =
 | established_date3        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           = 150
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2009
 | population_footnotes     =
 | population_total         = ap 153 tūkst.
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = [[UTC+3]]
 | utc_offset               = +3
 | latd = 53 | latm = 18 | lats = 45 | latNS = N
 | longd = 34 | longm = 18 | longs = 20 | longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Konstantīns Raudive
|     vārds_orig =
|         attēls =Konstantins_Raudive.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Asūnes pagasts]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Badkrocingene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Zenta Mauriņa]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte]], [[Madrides Universitāte]]
|        zinātne = [[filozofija]], [[parapsiholoģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Elektronisko balsu fenomens
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{commonscat|Electors of Brandenburg|Brandenburgas kūrfirsti}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vienreiz sakosts
| attēls                   = Oncebittenposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Once Bitten''
| žanrs                    = komēdija, šausmu filma
| režisors                 = [[Hovards Storms]]
| producents               =
* [[Frenks Hildebrands]]
* [[Dmitrijs Vilards]]
* [[Roberts Volds]]
| scenārija autors         =
* [[Džonatans Robertss]]
* [[Deivids Hainss]]
* [[Džefrijs Hauss]]
* Dmitrijs Vilards
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Lorēna Hatone]]
* [[Kārena Kopinsa]]
* [[Klīvons Litls]]
| mūzika                   = [[Džons Du Prezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[The Samuel Goldwyn Company]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1985|11|15||bez}}
| ilgums                   = 89 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/once-bitten-1986|title=Once Bitten|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 19, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3,2 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oncebitten.htm|title=Once Bitten (1985) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vienreiz sakosts"''' ({{val|en|Once Bitten}}) ir 1985. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] šausmu komēdija, kuras režisors ir [[Hovards Storms]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Lorēna Hatone]], [[Kārena Kopinsa]] un [[Klīvons Litls]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1985|11|15||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Gruzijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Gruzijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Gangsteru reps
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = darkblue
| stila_izcelsme         = [[hiphops]]
| kultūras_izcelsme      = [[1980. gadi|1980. gadu]] vidus, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| instrumenti            = [[balss]] ([[repošana]] un [[bītbokss]]), [[bungmašīna]] un [[sempleris]]
| popularitāte           = 1990. gados un 2000. gados
| atvasinātās_formas     = [[netīrais reps]], [[mafiozo reps]]
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          = ''[[G-Funk]]'', ''[[Mobb]]''
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        = [[Rietumkrasta hiphops]], [[Austrumkrasta hiphops]], [[Dienvidu hiphops]], [[Vidusrietumu hiphops]]
| citas_tēmas            =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums = Kokvarde
|        attēls = Hyla02 ST 10.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Amphibia
|      klase_lv = Abinieki
|         kārta = Anura
|      kārta_lv = Bezastainie abinieki
|        dzimta = Hylidae
|     dzimta_lv = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|         ģints = Hyla
|      ģints_lv = Kokvardes
|          suga = Hyla arborea
|       suga_lv = Eiropas kokvarde
|        suga_r = Eiropas kokvarde
|      binomial = Hyla arborea <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Rana arborea''<ref>[http://research.amnh.org/vz/herpetology/amphibia/Amphibia/Anura/Hylidae/Hylinae/Hyla/Hyla-arborea Hyla arborea (Linnaeus, 1758)]</ref>
*''Rana viridis''
*''Hyla viridis''
*''Hyla vulgaris''
*''Calamita arboreus''
*''Calamita viridis''
| izplatība =

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Rudzutaks
| vārds_orig =
| attēls = Rudsutak.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1887
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 15
| dz_vieta = [[Kursīšu pagasts|Kursīšu pagasta]] "Cauņi", [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 29
| m_vieta = [[Komunarkas masu kapi]] pie [[Maskava]]s, [[KPFSR]], [[PSRS]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Sentģerģi
|     vārds_orig = ''Szent-Györgyi Albert''
|         attēls = GyorgyiNIH.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta|td=Ungārija}}
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Masačūsetsa|Vudshola}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Szent Györgyi kezirasa.jpg
|        zinātne = [[bioķīmija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Šemmelvaisas Universitāte]] (1917)|[[Ficviljama koledža]] ([[Kembridžas Universitāte]], 1927)}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = atklājumi saistībā ar [[bioloģiskā oksidācija|bioloģiskās oksidācijas]] procesiem, sevišķi saistībā ar [[C vitamīns|C vitamīnu]] un [[fumārskābe]]s katalīzi
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1937)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Rokoties pēc uguns
 | oriģinālnos =''Digging for Fire''
 |      attēls = Digging for Fire Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Elīsija Van Koveringa]]
* [[Džeiks Džonsons]]
 |   scenārijs =
* [[Džo Svānbergs]]
* Džeiks Džonsons
 |     aktieri =
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rouzmerija Devita]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Bri Lārsone]]
* [[Orlando Blūms]]
* [[Maiks Birbiglija]]
 |      mūzika = [[Dens Roumers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Lucky Coffee Productions]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Worldwide]]''
* ''[[The Orchard]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|1|26|Sandensas kinofestivāls|2015|8|21|ASV|}}
 |      ilgums = 80 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/digging-fire-2015|title=Digging for Fire|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|119,364}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=diggingforfire.htm|title=Digging for Fire (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Rokoties pēc uguns"''' ({{val|en|Digging for Fire}}) ir 2015. gada komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džo Svānbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Džonsons]], [[Anna Kendrika]], [[Rouzmerija Devita]], [[Sems Rokvels]], [[Bri Lārsone]], [[Orlando Blūms]] un [[Maiks Birbiglija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|26||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia faba
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Illustration Vicia faba1.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia faba
| suga_lv = Lauka pupa
| sinonīmi = * ''Faba sativa'' (''[[Conrad Moench|Moench]]'')
* ''Faba bona'' (''[[Friedrich Casimir Medicus|Medicus]]'')
* ''Faba vulgaris'' (''[[Conrad Moench|Moench]]'')
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Y)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-25
|ķīm_formula=Ca4(Y,Ce)2(Ti,Al,Fe+++,[ ])2[Si4B4O22](OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltenbrūns līdz bāli dzeltens, bāli sārts, balts, bezkrāsas
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.750 - 1.761 nγ = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
'''Tadžikīts-(Y)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - ļoti rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Satur retus metālus - [[cērijs|cēriju]] (16,19%), [[itrijs|itriju]] (13,47%). Vāji radioaktīvs - 158 [[Bq]]/g.

sentences:
{{Noformējums+}}
'''Numismātika''' (no {{val|el|νόμισμα}} (''numisma'') — '[[monēta]]') ir vēstures palīgnozare, kas pēta monētas un monētu depozītus, [[nauda|naudu]], kā arī ar to saistītos rakstītos avotus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etanola struktūrformulas

 Etanola molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = etilspirts, metilkarbinols
|           CAS numurs = 64-17-5
|ķīmiskā formula=C2H5OH
|molmasa=46,07
|blīvums=789
|kušanas temperatūra=158,8 K (-114,3 °C)
|viršanas temperatūra=351,6 K (78,4 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Etanols''' (etilspirts, metilkarbinols, CH3CH2OH, EtOH) ir plašāk pazīstamais [[spirts]]. Ļoti bieži ar jēdzienu ''spirts'' saprot tieši etanolu. Etanols ir neirotoksiska [[psihoaktīvās vielas|psihoaktīva viela]], kas ir [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] galvenā sastāvdaļa.<ref>"10th Special Report to the U.S. Congress on Alcohol and Health: Highlights from Current Research". ''National Institute of Health''. National Institute on Alcohol Abuse and Alcoholism. June 2000. p. 134. Retrieved 21 October 2014.<q>The brain is a major target for the actions of alcohol, and heavy alcohol consumption has long been associated with brain damage. Studies clearly indicate that alcohol is neurotoxic, with direct effects on nerve cells. Chronic alcohol abusers are at additional risk for brain injury from related causes, such as poor nutrition, liver disease, and head trauma.</q></ref> Etanolu izmanto arī kā šķīdinātāju, antiseptiķi, degvielu, un arī modernajos termometros. Etanols ir mazviskozs, caurspīdīgs, degtspējīgs šķidrums ar raksturīgu spirta smaržu. Etanols ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] (sajaucas jebkurās attiecībās). Empīriskajai formulai C2H6O atbilst vēl viens [[izomēri|izomērs]] CH3OCH3 — [[dimetilēteris]], kas parastos apstākļos ir [[gāze]].

sentences: '''9. janvāris''' ir 9. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 356 dienas (357 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Minarhisms''' ir [[valsts]] pārvaldes modelis, kura pilnvaras ir samazinātas līdz nepieciešamajam minimumam, aprobežojoties ar katra [[Pilsonis|pilsoņa]] vai personas, kas uzturas valsts teritorijā, [[brīvība]]s un [[Īpašums|īpašuma]] aizsardzību no ārējiem un iekšējiem agresoriem. Minarhisms kopā ar [[Anarhokapitālisms|anarhokapitālismu]] ir viens no [[Libertārisms|libertārisma]] atzariem.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Kalkunes pagasts}}
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Grīvas rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
[[Kategorija:Laucesas pagasts]]
{{catmore|Kalkūnes pagasts}}

sentences: '''23. janvāris''' ir gada 23. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 342 dienas (343 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Hristina Solovija
| Attēls = Atlas Weekend 03-07-2018 17 Khrystyna Soloviy.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Hristina Solovija 2018. gadā
| Dz_vārds = Hristina Solovija
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|1|17}}
| Vieta_dz = {{Vieta|Ukraina|Drohobiča}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Folkmūzika]], [[folkroks]], [[popmūzika]], indīmūzika, [[rokmūzika]], elektroniskais roks, [[elektroniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste
| Instrumenti = balss, klavieres
| Gadi = 2013—''pašlaik''
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa =
| Dzimums = S
| paraksts =
}}
'''Hristina Solovija''' ({{val|uk|Христина Іванівна Соловій}}, dzimusi {{dat|1993|01|17}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] izcelsmes [[Lemki (tauta)|lemku]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://vezha.vn.ua/pryntsesa-lemkiv-hrystyna-solovij-nam-shhe-krym-povertaty-ne-rozslablyajmosya/|title=Принцеса лемків Христина Соловій // vezha.vn.ua 07.04.2017|access-date=05.09.2022|archive-date=18.11.2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20181118211302/https://vezha.vn.ua/pryntsesa-lemkiv-hrystyna-solovij-nam-shhe-krym-povertaty-ne-rozslablyajmosya/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://lemky.lviv.ua/?tag=hrystyna-solovij|title=Христина Соловій продовжує традицію популяризації лемківської пісні|access-date={{dat|2022|09|05||bez}}|archive-date={{dat|2022|02|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20220218133953/http://lemky.lviv.ua/?tag=hrystyna-solovij}}</ref> [[Folks|folka]] [[dziedātāja]].

sentences: '''Skeletkapi''' ir viens no [[Latvija|Latvijā]] sastopamajiem agrīnā [[dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] apbedījumu veidiem. Tie veidojušies šādi — pēc tradīcijas ap paredzēto apbedīšanas vietu no akmeņiem tika izlikts aplis, kura vidū noguldīja mirušo saimes vecāko un viņam pāri uzbēra zemi. Tā ar katru jaunu apbedījumu, kad aizgājēju nolika uz iepriekš sabērtā uzkalniņa un atkal apbēra ar zemi, auga arī uzkalniņu augstums.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vitolds Gombrovičs
|     vārds_orig = Witold Gombrowicz
|         attēls =Witold_Gombrowicz_by_Bohdan_Paczowski_-_detail.jpg
|     att_izmērs = 184px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = Malošice (''Małoszyce'') pie [[Opatova]]s,  [[Kongresa Polija]]<br />(tagad {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1969
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Vānsa]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta = {{POL}}, {{ARG}}, {{FRA}}
|      pilsonība =
|        tautība = [[Poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi = "[[Ferdidurke]]" (''Ferdydurke'', 1937)
|    ietekmējies = [[Fjodors Dostojevskis]], [[Anna Redklifa]], [[Bruno Šulcs]]
|     ietekmējis = [[Milans Kundera]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{Commons cat|Universities and colleges in Bulgaria|Universitātes Bulgārijā}}

sentences: '''Guanči''' ({{val|es|Guanche}}) jeb '''Kanāriju salu aborigēni''' ir mūsdienās izzudušie [[Kanāriju salas|Kanāriju salu]] pamatiedzīvotāji, kas runāja [[guanču valoda|guanču valodā]]. Šaurākā nozīmē guanči ir tikai [[Tenerife]]s pamatiedzīvotāji (nosaukuma izcelsme ''Guan'' — cilvēks un ''Achinet'' — Tenerife). Pārējo Kanāriju salu iedzīvotājiem ir savi vēsturiskie nosaukumi, un to kultūras tradīcijas ievērojami atšķīrās.

sentences:
{{cita nozīme|Muhameda sievu|latviešu dziedātāju|Aija Andrejeva}}
{{cita nozīme|Muhameda sievu|Tirzas pieteku|Aiša (upe)}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aiša
|     vārds_orig = {{ara|عائشة}}
|         attēls = Aisha.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[613]]./[[614]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Meka]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 678
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Medīna]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Muhameds]]
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Aiša bint Abī Bekra''' ({{val-ar|عائشة بنت أَبي بكر}}, ''ʿĀʾiša bint Abī Bakr''; dzimusi, pēc tradicionālā uzskata, [[613]]./[[614]]. gadā, mirusi {{dat|678}}) bija viena no [[Muhameds|Muhameda]] sievām.

sentences:
{{infokaste+}}
, ap 1498.g.)]]
'''Džirolamo Savonarola''' ({{val|it|Girolamo Savonarola}}, dzimis 1452. g. 21. septembrī [[Ferrāra|Ferrārā]], miris 1498. g. 23. maijā [[Florence|Florencē]]) bija [[itālieši|itāliešu]] reformators, [[Dominikāņu ordenis|dominikāņu]] mūks, Florences līderis no 1494. gada līdz viņa sodīšanai ar nāvi 1498. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gregors fon Bergs
|     vārds_orig = ''Gregor von Berg''
|         attēls = Berg 1 Grigory Maximobich.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = Lūnjas muiža, [[Tērbatas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1838
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Magnus Johans fon Bergs]], Eleonora Elizabete Doroteja fon Mīniha
|          brāļi = Kristiāns Vilhelms, [[Burhards Magnus fon Bergs|Burhards Magnus]],
|          māsas = Eleonora Helēna
|   dzīvesbiedrs = Hedviga Doroteja fon Siversa
|          bērni = 8 bērni
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielceļš
| attēls                   = Highway Jacket DVD.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Highway'
| žanrs                    = drāma, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Džeimss Kokss]]
| producents               =
* [[Gajs Rīdels]]
* [[Skots Rozenbergs]]
* [[Maikls De Luka]]
| scenārija autors         = Skots Rozenbergs
| galvenajās lomās         =
* [[Džēreds Leto]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Selma Blēra]]
| mūzika                   = [[Bazils Poleduriss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|3|26||bez}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/highway-2001|title=Highway|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 11, 2019|archive-date={{dat|2019|04|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190411193415/http://www.bbfc.co.uk/releases/highway-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Bīdmērs''' ir [[mērinstruments]] detaļu ārējo un iekšējo lineāro izmēru mērīšanai. Bīdmēru veido pamatskala un palīgskala. Atslēdznieku universālajam bīdmēram ir atsevišķi mērtaustu pāri ārējo izmēru un atsevišķi — iekšējo izmēru mērīšanai, kā arī bīdlineāls dziļuma mērīšanai. Bīdmēru plaši lieto mašīnbūvē, metālapstrādē, aparātbūvē, kokapstrādē u.c.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Fenakīts
|attēls=
|klase= Berilija silikāts
|ŠtruncaID=09.AA.05
|ķīm_formula=[[Be]]2[[Si]][[O]]4
|singonija= [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsains, balts, dzeltens, rozā, brūns
|svītra=
|habituss=Veido caurspīdīgus rombiskas vai prizmatiskas formas kristālus, bieži mazus gabaliņus
|skaldnība=Izteikta uz 1120, nepilnīga uz 1011
|lūzums=
|cietība= 7,5 - 8
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums= 2,96 - 3
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Izoprēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=СН2=С(СН3)—СН=СН2
|molmasa=68,11
|blīvums=681
|kušanas temperatūra=-146 °C
|viršanas temperatūra=34 °C
}}
'''Izoprēns''' (2-metil-1,3-butadiēns, СН2=С(СН3)—СН=СН2) ir [[ogļūdeņradis]] ([[alkadiēni|alkadiēns]]) ar divām konjugētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, starp kurām ir viena vienkāršā saite). Izoprēns ir bezkrāsains, [[etanols|etilspirtā]] šķīstošs šķidrums.

sentences: '''Prelūdija''' ({{val-la|prae}} — pirms, ''ludus'' — spēle), arī '''prelīde''' ({{Val-la|praeludere}} — spēlēt iepriekš) ir neliels instrumentāls [[skaņdarbs]]. Sākumā — [[improvizācija]]s rakstura neliels skaņdarba ievads. 16.—18. gadsimtā [[ērģeles|ērģeļu]] [[mūzika|mūzikā]] prelīde attīstījās kā brīva stila patstāvīgs skaņdarbs ar figurācijām un krāšņām [[pasāžām]]; arī kā ievads dažiem cikliskas formas darbiem. Bieži tās apvienotas kā instrumentālas [[miniatūra]]s ciklos ([[Frideriks Šopēns|F.Šopēnam]], [[Debisī|K.Debisī]] u.c.).

sentences:
{{cita nozīme|zīdītāju kārtu|dažādiem dzīvniekiem, kas ikdienā pārtiek no dzīvnieku izcelsmes barības|gaļēdāji}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
| attēls =Carnivora.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Feliformia|Kaķveidīgo apakškārta}}
* {{TaksoSaite|Caniformia|Suņveidīgo apakškārta}}
| kategorijas =nē
| binomial = Carnivora <small>([[Bowdich]], 1821)</small>
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zivtiņa vārdā Vanda
| operators =
| attēls = A Fish Called Wanda poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Čārlzs Kraitons]]
| producents = [[Maikls Šambergs]]
| scenārijs = * [[Džons Klīzs]]
* Čārlzs Kraitons
| aktieri = * Džons Klīzs
* [[Džeimija Lī Kērtisa]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Maikls Peilins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Fish Called Wanda''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''Prominent Features''
| montāža =
| izplatītājs = * ''MGM/UA Communications Co.''
* ''United International Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1988|7|7}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|188,6 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zivtiņa vārdā Vanda"''' ({{Val|en|A Fish Called Wanda}}) ir 1988. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Čārlzs Kraitons]], bet scenāristi Kraitons un [[Džons Klīzs]]. Filmā galvenās lomas atveido Džons Klīzs, [[Džeimija Lī Kērtisa]], [[Kevins Klains]] un [[Maikls Peilins]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Gallus gallus -Kaziranga National Park, Assam, India-8.jpg
 | att_nosaukums = Gailis ar vistām
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Galliformes
 |      kārta_lv = Vistveidīgie
 |        dzimta = Phasianidae
 |     dzimta_lv = Fazānu dzimta
 |         ģints = Gallus
 |      ģints_lv = Vistas
 |          suga = Gallus gallus
 |       suga_lv = Sarkanā savvaļas vista
 |      binomial = Gallus gallus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |     izplatība =
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Jaunatnes dārzs
| photo           =
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo_alt       =
| map             = Rīga
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 25.61 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 4 | longs = 7.75 | longEW = E
| type            = Publisks [[parks]]
| location        = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| area            = 10 850 m2
| elevation       =
| created         =
| designer        = [[Pāvels Seļeckis]]
| etymology       =
| operator        = SIA "[[Rīgas meži]]"
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          = publisks parks
| awards          =
| open            =
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         =
| child           =
| embedded        =
}}
'''Jaunatnes dārzs''' ir neliels [[parks]] [[Rīga|Rīgā]], [[Āgenskalns|Āgenskalnā]] starp [[Lapu iela (Rīga)|Lapu]], [[Melnsila iela (Rīga)|Melnsila]] un [[Ernestīnes iela|Ernestīnes]] ielām. Neoficiāli tas ticis saukts arī par '''Ļermontova parku''', jo agrāk blakus atradās Ļermontova iela (tagadējā [[Viļa Plūdoņa iela (Rīga)|Viļa Plūdoņa iela]]) un [[5. trolejbusu maršruts (Rīga)|5. trolejbusa]] pietura ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Pīters Higss
|     vārds_orig = ''Peter Higgs''
|         attēls = Higgs, Peter (1929)3.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = Pīters Higss 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1929
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Ņūkāsla pie Tainas}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Edinburgas Universitāte]]
[[Londonas Impērijas koledža]]
[[Londonas Karaliskā koledža]]
[[Londonas Universitātes koledža]]
|     alma_mater = Londonas Karaliskā koledža
|        zinātne = Teorētiskā [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = izjauktā simetrija [[elektrovājā mijiedarbība|elektrovājās mijiedarbības]] teorijā
[[Higsa bozons]]
[[Higsa lauks]]
[[Higsa mehānisms]]
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2013)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Pīters Veirs Higss''' ({{val|en|Peter Ware Higgs}}; dzimis {{dat|1929|5|29}}) ir britu [[fizika|fiziķis]] teorētiķis. 2013. gadā kopā ar [[Fransuā Anglērs|Fransuā Anglēru]] saņēmis [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju]] par teorētiskā [[Higsa mahānisms|Higsa mehānisma]] atklāšanu, kas deva ieguldījumu izpratnē par [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] masas izcelsmi, un kas guva apstiprinājumu, atklājot iepriekš paredzēto, fundamentālo [[Higsa bozons|Higsa bozonu]] ATLAS un [[Kompaktais mionu solenoīds|CMS]] eksperimentos [[CERN]] [[Lielais hadronu pretkūļu paātrinātājs|Lielajā hadronu pretkūļu paātrinātājā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 2013 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2013/}}</ref>

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg1-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = {{val|cs|Česká a Slovenská Federativní Republika}}
{{val|sk|Česká a Slovenská Federatívna Republika}}
|nosaukums_latv_val  = Čehijas un Slovākijas Federatīvā Republika
|sugasvārds          = Republika
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Centrāleiropa
|valsts              = Čehija, Slovākija
|laikmets            =
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = [[Federatīva republika|Federatīva]] [[parlamentāra republika]]
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1990
|gads_beigas         = 1992
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = Pārdēvēta
|date_start          = {{dat|1990|3|29||bez}}
|event_end           = [[Čehoslovākijas sadalīšanās|Sadalīšanās]]
|date_end            = {{dat|1992|1|31||bez}}
|
|event1              = Otrreiz pārdēvēta
|date_event1         = {{dat|1990|4|20||bez}}
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|
|p1                  = Čehoslovākijas Sociālistiskā Republika
|flag_p1             = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Čehija
|flag_s1             = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|image_s1            =
|s2                  = Slovākija
|flag_s2             = Flag_of_Slovakia.svg
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|flag                = Čehijas karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Herb_Czechosłowacji_(1990-1992).svg

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
| name                = GUM
| native_name         = '' Главный универсальный магазин''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Maskavas centrs#Maskava#Krievija#Eiropa
| status              =
| image               = GUM,_Moscow,_Russia.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| latd                = 55.754722
| longd               = 37.621389
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =  1893. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Aleksandrs Pomerancevs]] (''Александр Никанорович Померанцев'')
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
| website =
{{Designation list
|embed=yes
| designation1 = WHS
| designation1_date = 1990 <small>(14. sesija)</small>
| designation1_offname =  Maskavas kremlis un Sarkanais laukums
| designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/545 545]
| designation1_criteria = i, ii, iv, vi
| designation1_type = Kultūra
| designation1_free1name =Valsts
| designation1_free1value ={{RUS}}
| designation1_free2name = Platība
| designation1_free2value = 42,1 ha
}}
}}
<mapframe text="GUM" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q549498"
}
</mapframe>
'''''GUM''''', saīsinājums no '''Valsts universālais veikals''' krievu valodā ({{val|ru|ГУМ / Государственный универсальный магазин}}) ir 19. gadsimta beigās uzcelts tirdzniecības komplekss [[Krievija]]s galvaspilsētā [[Maskava|Maskavā]]. 1893. gadā [[krievu stils|krievu stilā]] celtās ēkas fasāde iziet uz [[Sarkanais laukums|Sarkano laukumu]]. Līdz 1921. gadam veikala nosaukums bija Augšējās Tirdzniecības rindas ({{val|ru|Верхние Торговые ряды}}). Kompleksa arhitekts ir  [[Aleksandrs Pomerancevs]] (''Александр Никанорович Померанцев'', 1849 — 1918).

sentences: '''Auduma modelēšana''' ir termins, ko izmanto, lai imitētu audumu datorprogrammā — parasti tas notiek 3D datorgrafikā. Galvenās metodes, ko izmanto tur, var iedalīt trīs pamatgrupās: ģeometriskās, fiziskās un daļiņu / enerģijas.

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{vikisaites+}}
Pirmais [[rokfestivāls]] "Saldus saule" notika 1987. gadā, bet ideja par tā rīkošanu saldeniekiem radās vēl gadu agrāk.
1985. gada 3. oktobrī traģiski bojā gāja mūziķis, bijušais saldenieks [[Ēriks Ķiģelis]] — Latvijas [[Smagais roks|smagā roka]] aizsācējs, izcilākais sava laika [[ģitārists]], grupas "[[Līvi (grupa)|Līvi]]" dalībnieks, [[komponists]], kas rakstīja gan [[Rokbalāde|rokbalādes]], gan bērnu dziesmas. Talantīgs cilvēks, ar ko saldenieki lepojās. Tā laika divdesmitgadniekiem [[Saldus|Saldū]] ļoti gribējās saglabāt atmiņas par Ēriku Ķiģeli tieši viņa dzimtajā pilsētā.

sentences:
— [[magnēts]] [[levitācija|levitē]] virs zemas [[temperatūra]]s [[supravadītspēja|supravadītāja]]]]
'''Zinātne''' ir [[cilvēks|cilvēka]] darbības nozare, kuras mērķis ir iegūt [[zināšanas]]. Savukārt šīs zināšanas tiek iegūtas mērķtiecīgi, [[zinātnieks|zinātniekiem]] apkopojot un analizējot datus, ko tie iegūst, veicot [[novērojums|novērojumus]], [[pētījums|pētījumus]] un [[eksperiments|eksperimentus]]. Pēc tam iegūtās zināšanas ļauj [[teorija|teorētiski]] izskaidrot, kā notiek dažādas norises un [[parādība]]s gan [[daba|dabā]], gan [[sabiedrība|sabiedrībā]]. Par zinātni sauc arī zināšanu sistemātisku kopumu kādā noteiktā jomā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{pareizrakstība}}
{{novecojis}}
{{Datorspēles infokaste
|nosaukums = ''Minecraft''
|bilde =
|apraksts = ''Minecraft'' logotips
|developer = ''[[Mojang Studios]]''
|publisher =  {{Unbulleted list
|[[Mojang Studios]]
|[[Xbox Game Studios]]
|[[Sony Computer Entertainment]]
}}
|distributor = {{Unbulleted list
|[[Mojang Studios]]
|[[Xbox Game Studios]]
}}
|designer = {{Unbulleted list
|[[Markuss Pēšons]]
|[[Jenss Bergersteins]]
}}
|series =
|engine = {{Unbulleted list
|[[Java]](Java Edition)
|[[C++]](Bedrock Edition)
}}
|version = 	{{Unbulleted list
|Java Edition: 1.20.4 (2023. gada 7. decembris)
|Bedrock Edition: 1.20.62 (2024. gada 15. februāris)
}}
|release = {{Unbulleted list
|Pirmā relize - 2009. gada 17. maijā
|Oficiālais relize - 2011. gada 18. novembrī
}}
|genre = ''[[Sandbox]]'', ''[[Izdzīvošanas spēle|Izdzīvošana]]''
|modes = {{Unbulleted list
|[[Vienspēlētājs režīms]]
|[[Daudzspēlētāju režīms]]
}}
|ratings =
|platforms = [[Microsoft Windows]], [[Linux]], [[Mac OS]], [[Android]], [[iOS]], [[Xbox 360]], [[Xbox One]], [[Raspberry Pi]], [[PlayStation 3]], [[PlayStation 4]], [[PlayStation Vita]], [[Fire OS]], [[Nintendo Switch]], [[tvOS]], [[Wii U]], [[Windows Phone]], [[New Nintendo 3DS]]
|media =
|requirements =
|input = [[tastatūra]], [[pele]], skārienievade ([[Android]], [[iOS]], [[Windows Phone]] un [[Windows 10]]) vai [[kontrolleris]] (spēļu pierīces)
|site = {{URL|http://www.minecraft.net}}
|composer= [[C418]]
}}'''''Minecraft''''' ir [[būvniecība]]s [[videospēle]], kuru izveidojis [[Markuss Pēšons]] (''Markus Persson'') un tā dibinātā kompānija ''[[Mojang Studios]]'', kas bāzēta [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]. Spēle paredz spēlētājiem izveidot un sagraut dažāda veida kubus [[3D|trīsdimensiju]] vidē. Spēlētājs pieņem [[tēls|tēlu]], kas var sagraut vai uzlikt, nolikt kubus, kas veido fantastiskas struktūras un mākslas darbus dažādos daudzspēlētāju serveros vairākos spēļu režīmos "izdzīvošanas", "radošais", "nežēlīgais" un "piedzīvojumu" (''survival, creative, hardcore, adventure'').

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tetrataenīts
|attēls=
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-30
|ķīm_formula=FeNi
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Tēraudpelēks, sudrabains
|svītra=Pelēka
|habituss=Graudi dzelzs meteorītos, masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,275
}}
'''Tetrataenīts''' (nosaukts balstoties uz minerālam piemītošo tetragonālo singoniju un ķīmiskās līdzības [[taenīts|taenītam]]) - [[meteorīts|meteorītos]] sastopams [[minerāls]]. Atklāts [[1979]]. gadā. Magnētisks.

sentences: '''Oolīti''' (gr. ᾠόν — ola un λίθος — akmens) ir lodveida vai eliptiski [[minerāli]] veidojumi izmēros no dažiem [[Mikrometrs|mikrometriem]] līdz 15–25 mm (oolītus, kas ir lielāki par 2-5 mm sauc par pizolītiem). Tiem ir koncentriski čaulaina, vai reizēm radiāli staraina uzbūve. Parasti (bet ne vienmēr) aug ap kodolu, par kuru var kalpot smilšu graudiņš, čaulas lauska u.c. Oolīti var veidot biezas slāņkopas. [[Ala|Alās]] reizēm veidojas ļoti lieli oolīti, saukti par [[alu pērles|alu pērlēm]]. Oolīti var sastāvēt no [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]], [[dzelzs]] un [[Mangāns|mangāna]] [[Oksīdi|oksīdiem]] vai citiem minerāliem. Daži oolīti veido dzelzs rūdas slāņus ([[pupu rūda]]).

sentences:
paciņa, uz kā attēlota sieviete, kura tur rokā tādu pašu paciņu, uz kuras atkal attēlota šī sieviete utt.]]
'''Rekursija''' ir process, kurā kaut kādi objekti tiek atkārtoti vai definēti pašlīdzīgā veidā (tātad, sarežģītākus reducējot uz vienkāršākiem, tos uz vēl vienkāršākiem utt.). Piemēram, ja divu spoguļu virsmas ir paralēlas viena otrai, tad atkārtotie [[attēls|attēli]], kas rodas, ir bezgalīgas rekursijas veids. Rekursijas jēdzienam ir daudzas nozīmes atkarībā no zinātnes nozares, piemēram, sākot ar [[lingvistika|lingvistiku]] un beidzot ar [[loģika|loģiku]]. Visizplatītākie rekursijas pielietojumi ir [[matemātika|matemātikā]] un [[datorzinātne|datorzinātnē]], kurās tā veido [[Funkcija|funkciju]] definēšanas metodi, kurā funkcija tiek definēta ar pašas definīciju. Konkrētāk, tas definē bezgalīgu skaitu ar gadījumiem (funkcijas vērtībām), izmantojot galīgu izteiksmi, kas dažu instanču gadījumā var atsaukties uz citām instancēm, bet tā, ka neveidojas cilpa vai bezgalīga ķēde ar atsaucēm. Termins tiek lietots arī vēl vispārīgāk, lai aprakstītu procesu ar pašlīdzīgā veidā atkārtojošiem objektiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Annona
| autors =
| attēls = Annona senegalensis (4337693176).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Annona senegalensis''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Magnoliales
| rinda_lv = Magnoliju rinda
| dzimta = Annonaceae
| dzimta_lv = Anonu dzimta
| kategorijas = nē
| ģints = Annona
| ģints_lv = Anonas
}}'''Anonas''' (''Annona'') ir [[anonu dzimta]]s ģints, kurā ir klasificētas aptuveni 170<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:1966-1|title=Annona L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2024-03-03|language=en}}</ref> koku un [[Krūms|krūmu]] sugas, kuras ir sastopamas [[Dienvidamerika]]s un [[Āfrika]]s [[Tropi|tropos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=101891|title=Annona in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2024-03-03|archive-date=2006-08-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20060823072441/http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=101891}}</ref>

sentences: '''Magnetohidrodinamika''' ('''MHD''') ir [[fizika]]s nozare, kas pētī [[Elektriskā strāva|elektrību]] [[Elektrovadītspēja|vadošu]] [[gāze|gāzu]] vai [[Šķidrums|šķidrumu]] mijiedarbību ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]].<ref>B. Rolovs, Mazā fizikas vārdnīca, Rīga: Liesma, 1971. gads, 193. lpp.</ref> Nosaukums veidojies kā trīs šajā nozarē svarīgāko [[jēdziens|jēdzienu]] apvienojums — "magneto" no [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]], "hidro" no [[šķidrums|šķidruma]] un "[[Dinamika (mehānika)|dinamika]]" no [[Mehāniskā kustība|kustības]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Alise šeit vairs nedzīvo
| operators =
| attēls = Alice Doesn't Live Here Anymore.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Elena Bērstina]]
* [[Kriss Kristofersons]]
* [[Alfreds Luters]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Alice Doesn't Live Here Anymore''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1974|12|9}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Alise šeit vairs nedzīvo"''' ({{Val|en|Alice Doesn't Live Here Anymore}}) ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Elena Bērstina]], [[Kriss Kristofersons]], [[Alfreds Luters]], [[Billijs Bušs]], [[Daiena Lada]], [[Viks Teibeks]], [[Džodija Fostere]] un [[Hārvijs Keitels]].

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Malnava
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Malnavas stacija pirms 1940.jpg
| attēla_apraksts     = pēc 1931. gada
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Kārsava-Rēzekne I | Kārsava-Rēzekne I]]
| atvērta             = 1931
| slēgta              = 1999
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas          = <!-- tikai skaitlis -->
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = <!-- tikai skaitlis -->
| adrese              = Stacija Mežvidi, Mežvidi, Mežvidu pagasts, Kārsavas novads
| tuvākās_stacijas    =
| tuvākie_pp_un_cp    =
| attālums_līdz_Rīgai =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Brahmagupta
|     vārds_orig = ब्रह्मगुप्त
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 598
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram {{dat|670}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]], [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Brahmagupta''' ({{val-sa|ब्रह्मगुप्त}}; dzimis {{dat|598}}, miris apmēram {{dat|670}}) bija indiešu [[matemātiķis]] un [[astronoms]].

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = An-225
|attēls               = Attēls:Antonov An-225 Beltyukov-1.jpg
|paraksts             = ''An-225'' 2012. gadā
|tips                 = kravas lidmašīna
|valsts               = {{URS}}<br>{{UKR}}
|ražotājs             = ''[[Serijnij zavod Antonov|Antonov]]''
|pirmais lidojums     = {{Dat|1988|12|21||bez}}
|komerciālie lidojumi = kopš 1989. gada
|Status               = Ekspluatācijā
|ražošanā             = 1988. gads
|izgatavoti = 1
|izmaksas =
}}
'''''An-225 Mrija''''' ({{val|uk|Mрія}} — ‘sapnis’) bija transporta [[reaktīvā lidmašīna]], kura izstrādāta [[Padomju Savienība|PSRS]] 1980. gados [[Antonova konstruktoru birojs|Antonova konstruktoru birojā]]. To darbināja seši [[Turboventilatora dzinējs|turboventilatora dzinēji]], un tā bija garākā un smagākā (maksimālā pacelšanās masa 640 t) lidmašīna, kas jebkad uzbūvēta. Tai ir lielākais [[spārnu plētums]] no mūsdienās aktīvajām lidmašīnām. Izgatavots tikai viens ''An-225'' eksemplārs (sērijas numurs ''UR-82060''), un to izmantoja [[Ukraina]]s operators. Lidmašīna tika iznīcināta [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas iebrukuma]] laikā 2022. gada februārī, Krievijas gaisa spēkiem uzbrūkot [[Hostomeļa]]s lidlaukam.<ref>[https://focus.ua/voennye-novosti/507959-mriya-sgorela-samyy-bolshoy-v-mire-samolet-an-225-unichtozhen-pri-atake-na-gostomel "Мрия" сгорела. Самый большой в мире самолет Ан-225 уничтожен при атаке на Гостомель]</ref>
'']]

sentences: '''27. aprīlis''' ir gada 117. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (118. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 248 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidrazīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem
un saišu leņķiem

Hidrazīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 302-01-2
|      ķīmiskā formula = N2H4
|              molmasa = 32,05
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = 2 °C
| viršanas temperatūra = 113,5 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Hidrazīns''' ([[slāpeklis|N]]2[[ūdeņradis|H]]4) ir bezkrāsains, higroskopisks šķidrums ar asu smaku, šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[spirti|spirtos]], tvaiki ar gaisu veido eksplozīvu maisījumu; toksisks. Hidrazīns ar ūdeni veido [[hidrāts|hidrātu]] (stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]]), ar [[skābe|skābēm]] veido hidrazīnija [[sāļi|sāļus]] (tāpat kā amonjaks veido [[amonija sāļi|amonija sāļus]]). Hidrazīns ir vāja bāze, 15 reizes vājāka par amonjaku.

sentences:
{{novecojis|to, grupa ir izdevusi vairāk nekā 3 albumus (2023. gadā bija izdoti septiņi albumi)}}
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums    = ''[[Paramore]]''
|Logo         =
|Image        = Paramore.jpg
|Caption      = Paramore 2007. gadā
|Studio       = 3
|EP           = 3
|Live         = 2
|Singles      = 12
|Music videos = 12
|Ref link     = Atsauces
}}
Šī ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūzikas grupas '''''[[Paramore]]'' diskogrāfija'''. Grupa ir izdevusi 3 studijas albumus un 11 singlus. Grupu 2004. gadā [[Frenklina|Frenklinā]], [[Tenesī]] štatā, dibināja tās vokāliste [[Heilija Viljamsa]], basģitārists Džeremijs Deiviss, ģitārists Džeremijs Deiviss, bundzinieks Zaks Farro un ritma ģitārists Teilors Jorks.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.paramore.net/about#band_history|title= Paramore's history|accessdate= {{dat|2010|8|29||bez}}|author= |date= |publisher= Paramore.net|archiveurl= https://web.archive.org/web/20080510222857/http://www.paramore.net/about#band_history|archivedate= {{dat|2008|05|10||bez}}}} {{en ikona}}</ref> 2005. gadā ''Paramore'' noslēdza sadarbības līgumu ar Ņujorkā bāzēto Fueled by Ramen izdevēju kompāniju un izdeva debijas studijas albumu ''[[All We Know Is Falling]]''. No albuma tika izdoti trīs singli, lai arī neviens no tiem neiekļuva kādas valsts oficiālajā topā. Tāpat albums neiekļuva [[Billboard 200]] topā, taču tas iekļuva ''[[Billboard]]'' [[Top Heatseekers]] topa 30. vietā.<ref name=heatseekers>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.billboard.com/#/artist/paramore/chart-history/683820?f=324&g=Albums|title= Paramore Album & Song Chart History: Heatseekers Albums|accessdate= {{dat|2010|8|29||bez}}|author= |date= |publisher= ''Billboard''}} {{en ikona}}</ref> ''All We Know Is Falling'' tika sertificēts ar zelta disku Lielbritānijā.<ref name="bpi"/>

sentences:
'''Vīvere''' var būt:
* [[Džeki Vīvere]] — austrāliešu aktrise;
* [[Sigurnija Vīvere]] — amerikāņu aktrise.

sentences:
{{konflikts
| konflikts = Bokseru sacelšanās
義和團起義
| attēls = BoxerSoldiers.jpg
| paraksts = ''Ihetuaņ'' kaujinieki
| sāklaiks = [[1899]]. gada [[2. novembris]]
| vieta = [[Ķīna]]
| puse1 = [[Astoņu nāciju alianse]]:
 [[Japānas Impērija]]
 [[Krievijas Impērija]]
 [[Lielbritānija]]
 [[Francijas Trešā republika]]
 [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 [[Vācijas Impērija]]
 [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]
 [[Austroungārija]]
| puse2 =  "[[Ihetuaņ]]"
(''Taisnības un saticības biedrība'')
 [[Cjinu dinastija]]
| karavad1 =  Edvards Seimūrs
 Alfrēds fon Valderzē
 [[Roberts Nivels]]
| karavad2 =  [[Cisi]]
| zaud1 = 230 karavīru, tūkstošiem ārzemju civiliedzīvotāju
| zaud2 = nezināms skaits
| kaujas = -
| beiglaiks = [[1901]]. gada [[7. septembris]]
| līgums = [[Bokseru protokols]]
| iznāk = Astoņu nāciju alianses uzvara
}}

sentences: '''Patskanis''' [[fonētika|fonētikā]] ir [[skaņa]]s veids, kura [[artikulācija|artikulācijā]] gaisa straumes ceļā nav būtisku šķēršļu, tātad, [[izruna]]s laikā gaiss plūst brīvi caur [[mutes dobums|mutes dobumu]]. [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] ir 12 patskaņi,<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.liis.lv/latval/Klauss/norad1.doc | title = Metodiskie norādījumi latviešu valoda | publisher = www.liis.lv | format = .doc | access-date = {{dat|2008|10|17||bez}} | archive-date = {{dat|2007|03|06||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20070306054716/http://www.liis.lv/latval/Klauss/norad1.doc }}</ref> bet 9 patskaņu burti, jo daži burti apzīmē vairākas skaņas.<ref name="ailab">{{Tīmekļa atsauce|url=http://valoda.ailab.lv/latval/vidusskolai/fonetika/fon5.htm|title=PATSKAŅI|publisher=Valoda.ailab.lv|accessdate={{dat|2014|12|2||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140618183207/http://valoda.ailab.lv/latval/vidusskolai/fonetika/fon5.htm|archivedate={{dat|2014|06|18||bez}}}}</ref> Patskaņus iedala īsajos (a, e (šaurais), e (platais), i, u, o) un garajos (ā, ē (šaurais), ē (platais), ī, ū, o) patskaņos.<ref name="ailab" />

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Jāuzlabo|jāsakārto atsauces}}
'''Mezenhimālās cilmes šūnas''' (MCŠ) jeb '''multipotentās mezinhimālās stromālās šūnas''' ir polifirējošas fibroblastu šūnas, kas sākotnēji izdalītas no kaulu smadzenēm (4).
MCŠ ir gandrīz visos audos,  ''in vitro'' tām ir spēja diferencēties vairākos šūnu tipos – osteoblastos, hondrocītos, adipocītos, miocītos (1, 2). Tās izdala no kaulu smadzeņu stromas, kaulu plēvēm, placentas, nervu audiem, taukaudiem (3).
Mezenhimālajām cilmes šūnām piemīt spēja regulēt imūno reakciju, tām ir spēcīgi audu aizsardzības un reparatīvie mehānismi. Mezenhimālajām cilmes šūnām piemīt reparatīvais mehānisms, kas izmanto parakrīno signālu pārvadi, tādā veidā atbrīvojot bioloģiski aktīvās molekulas, kas ietekmē šūnu migrāciju, polifirēšanos un apkārt esošo šūnu izdzīvošanas spējas (1).
Ņemot vērā to īpašības, tās ir viegli pielietojamas ''in vitro'' pētījumos (2). Tās ir ļoti viegli pavairojamas ''ex vivo'' vairākās pasāžās, nezaudējot to pašatjaunošanās un dzīvot spēju (1). Tās dod iespēju pētīt ne tikai dažādu vielu citoprotektīvās īpašības, bet arī to ietekmi uz šūnu diferenciāciju (5).

sentences:
{{Navbox
| bodyclass = hlist
|name=Jūrgordena
|title=[[Jūrgordena]]
|state=autocollapse
|image=
|group1=Apkārtne
|list1=
* [[Bekholmena]]
* [[Jūrgordena]]
* [[Jūrgordstādena]]
* [[Lejonsletena]]
* [[Hazēliusa vārti|Hazēliusportena]]
* [[Skansena kalns]]
|group2=Salas, tilti un ūdeņi
|list2=
* [[Bekholmena]]
* [[Jūrgordena]]
* [[Jūrgordenas tilts]]
|group3=Muzeji un galerijas
|list3=
* [[Bioloģijas muzejs]]
* [[Junibakena]]
* [[Kuģu muzejs]]
* [[Liljevalka galerija]]
* [[Rūsendāles pils]]
* [[Skansens]]
* [[Tabakas un sērkociņu muzejs]]
* [[Tīla galerija]]
* [[Valdemāra zemesraga pils]]
* [[Vāsas muzejs]]
* [[Ziemeļu muzejs]]
* [[Ūdens muzejs "Aquaria"]]
|group4=Atpūtas un izklaides vietas
|list4=
* [[Junibakena]]
* [[Karaliskais Nacionālais pilsētas parks]]
* [[Tivoli Grēnalunda]]
* [[Skansena akvārijs]]
|group5=Celtnes
|list5=
* [[Rūsendāles pils]]
* [[Valdemāra zemesraga pils]]
* [[Hazēliusa vārti]]
|group6=Cits
|list6=
* [["Estonia" piemiņas memoriāls]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes|Jūrgordena]]
[[Kategorija:Jūrgordena]]
</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Sārtaļģes
|         binomial = Rhodophyta
|           attēls = Chondrus crispus - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-034.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|      apakšvalsts = Diaphoretickes
|   apakšvalsts_lv = Zemākie augi
|       nodalījums = Rhodophyta
|    nodalījums_lv = Sārtaļģes
|     nodalījums_r =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Barentsa discreta suzukokemusi02.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Barentsa discreta}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Entoprocta
| tips_lv =Entoprokti
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Loxosomatida}}
* {{TaksoSaite|Pedicellinida}}
* {{TaksoSaite|Urnatellida}}
}}

sentences: '''1940. gada Lietuvas okupācija''' notika [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā 1940. gada jūnijā. Tā noveda pie [[Lietuvas iekļaušana PSRS|Lietuvas iekļaušanas PSRS]] (1940—1941, 1944—1990) un [[Trešais reihs|Trešā reiha]] [[Ostlandes reihskomisariāts|Ostlandes reihskomisariāta]] (1941—1944) sastāvā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Afvilīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts
|ŠtruncaID=8/B.22-30
|ķīm_formula=Ca3Si2O4(OH)6
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, iegareni stabveda kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=
|cietība=3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,617 nβ = 1,620 nγ = 1,634
|pleohroisms=
|blīvums=2,62
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Koriolāns
| attēls                   =  Coriolanus (2011 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Coriolanus''
| žanrs                    = trilleris, kara filma, drāma
| režisors                 = [[Reifs Fainss]]
| producents               =
* [[Džons Logans]]
* [[Gabriela Tana]]
* [[Džūlija Teilore-Stenlija]]
* [[Kolins Vainss]]
* Reifs Fainss
| scenārija autors         = Džons Logans
| galvenajās lomās         =
* Reifs Fainss
* [[Džerards Batlers]]
* [[Vanesa Redgreiva]]
* [[Braians Kokss]]
* [[Džesika Česteina]]
* [[Džons Kani]]
* [[Džeimss Nesbitss]]
* [[Pols Džesons]]
| mūzika                   = [[Ilans Eškeri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Icon Entertainment International]]''
* ''[[BBC Films]]''
| izplatītājs              = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|2|14|Berlīnes filmu festivāls|2012|1|20|}}
| ilgums                   = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/coriolanus-2011|title=Coriolanus|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 25, 2019|archive-date={{dat|2019|10|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191025165839/https://bbfc.co.uk/releases/coriolanus-2011}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7,7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1372686/?ref_=bo_se_r_1|title=Coriolanus|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Koriolāns"''' ({{val|en|Coriolanus}}) ir 2011. gada kara drāma, kas balstīta uz [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] tāda paša nosaukuma traģēdiju. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Reifs Fainss]]. Citas lomas atveido [[Džerards Batlers]], [[Vanesa Redgreiva]], [[Braians Kokss]], [[Džesika Česteina]], [[Džons Kani]], [[Džeimss Nesbitss]] un [[Pols Džesons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|2|14||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Tarhankutas pussala
|attēls              = Тарханкут мыс.JPG
|attēla paraksts     = Tarhankutas pussalas piekraste pie [[Tarhankuta rags|Tarhankuta raga]]
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Krima
|alt karte = Relief map of Crimea.jpg
|mark                = Orange_pog.svg
|position            = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Krima]]
|arhipelāgs          =
|latd=45|latm=25|lats=0|latNS=N |longd=32|longm=40|longs=0|longEW=E
|platība             = 1550
|garums              = 40
|platums             = 17—30
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 179
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{UKR}}
|valsts adm vienības tips1 = Adm. vien.
|valsts adm vienība1       = [[Krimas Autonomā Republika]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Čornomorske]]
|piezīme =
}}
'''Tarhankutas pussala''' ({{val|uk|Тарханкутський півострів}}, {{val|crh|Tarhanqut yarımadası}}, {{val|ru|Тарханкутский полуостров}}) ir ap 40 km gara un platākajā vietā līdz 30 km plata [[pussala]] [[Krima]]s rietumos, [[Ukraina|Ukrainā]]. Ziemeļu piekrasti apskalo [[Melnā jūra|Melnās jūras]] [[Karkinitas līcis]]. Pussala veidota no kaļķakmeņiem, krasti krauji (30—50 m), pussalas rietumu galā [[Pribojnija rags]] (Krimas galējais rietumu punkts) un [[Tarhankuta rags]]. Pussalas teritoriju aizņem līdz 179 m augsts plato, stepe.<ref>{{PZT|689}}</ref>

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Misrožina
| oriģinālnosaukums    = ''Мыс Рожина''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}
| latd=75| latm=02| lats=51| latNS=N
| longd=147| longm=00| longs=09| longEW=E
| novietojums          = [[Jaunsibīrija]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1954
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1958
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Misrožina»''' ({{val|ru|Полярная станция «Мыс Рожина»}}) ir slēgta [[PSRS]] [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls |title=Имеющиеся в гидрометфондах ААНИИ таблицы основных метеорологических наблюдений (ТМ-1, ТММ-1) |access-date={{dat|2021|02|14||bez}} |archive-date={{dat|2020|07|19||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200719185426/http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls }}</ref><ref>[http://www.ras.ru/FStorage/Download.aspx?id=19fb5b50-bd6b-4ca3-af8e-2047da99e1b5 ЛАНДШАФТНО-ЭКОЛОГИЧЕСКОЕ ОБОСНОВАНИЕ НАЦИОНАЛЬНОГО ПАРКА ПАЛЕОНТОЛОГИЧЕСКОЙ НАПРАВЛЕННОСТИ НА НОВОСИБИРСКОМ АРХИПЕЛАГЕ]</ref> Izvietojusies [[Jaunsibīrijas salas|Jaunsibīrijas salu]] arhipelāgā, [[Jaunsibīrija]]s salas dienvidrietumu krastā 33 km no Rožina raga. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s Bulunas ulusā.

sentences:
(vidū) un [[Luijs Kavanjari]] (otrais no kreisās) Gandamakas miera līguma parakstīšanas laikā]]
Ar '''Gandamakas miera līgumu''' [[1879|1879. gadā]] noslēdzās [[Otrais angļu-afgāņu karš|Otrā angļu-afgāņu kara]] ([[1878|1878]]—[[1880|1880. gads]]) pirmā fāze. Saskaņā ar šo līgumu, [[Afganistāna]] nodeva [[Britu impērija]]s valdījumā dažas stratēģiski svarīgas teritorijas, tādējādi izvairoties no vispārējas valsts okupācijas. Līgumu 1879. gada 26. maijā netālu no [[Gandamaka]]s ciema Austrumafganistānā parakstīja valdnieks [[Muhammeds Jakubs]] no afgāņu puses un [[Luijs Kavanjari]] no [[Britu Indija]]s valdības puses. Vairums vēsturnieku ir vienisprātis, ka šis līgums ievadīja Otrā angļu-afgāņu kara otro fāzi.

sentences: '''Dispersā sistēma''' ir divu vielu maisījums, kurā viena viela (dispersā fāze) lielāku vai mazāku daļiņu veidā ir izkliedēta kādā citā vielā (dispersā vide). Pēc daļiņu lieluma tās sīkāk iedalās rupjdispersās sistēmās (daļiņas ≥100 [[nm]]), koloidālajos [[šķīdums|šķīdumos]] (daļiņas 100—1 nm) un īstajos šķīdumos (daļiņas ≤ 1 nm). Koloidālajiem šķīdumiem ir novērojams '''Tindala efekts''', kas ļauj tos atšķirt no īstajiem šķīdumiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = ''La Scala''
| nosaukums_orig   =
| attēls           = Milan - Scala - Facade.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Itālija|Milāna}}
| karte            = Milāna
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 45 | plat_m  = 28 | plat_s =  3.09 | plat_NS = N
| gar_d  =  9 | gar_m   = 11 | gar_s  = 22.03 | gar_EW  = E
| arhitekts        = Džuzepe Pjermarīni
| dibināšanas gads = {{dat|1778|8|3||bez}}
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{URL|http://www.teatroallascala.org/}}
}}
'''''La Scala''''' ({{val|it|Teatro alla Scala, Scala}}) ir operteātris [[Milāna|Milānā]], [[Itālija|Itālijā]].

sentences:
[[Kategorija:Rāpuļi| ]]
[[Kategorija:Latvijas fauna|Rāpuļi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius turpis 2010 G1.jpg
| att_nosaukums= {{TaksoSaite|Lactarius turpis|Cūcene}}
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. turpis
| suga_lv = Cūcene
| binomial =Lactarius turpis Fr.
| sinonīmi = Lactarius necator,<br>Lactarius plumbeus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Bioinženierija]]
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]
[[Kategorija:Matemātiskā bioloģija]]
[[Kategorija:Informātika]]

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =2014 Vasiļevskis
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Arnolds Klemola
| discovered ={{Dat|1973|5|2}}
| alt_names = 1973 JA
| mp_name = 2014
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=vasilevskis (2014) Vasilevskis = 1973 JA]</ref>
| aphelion =3.091 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 1.7125689 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 2.4017079 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.2869371
| period =3.72 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 21.37272°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 14  [[kilometrs|km]] <ref>[http://www.occultations.org.nz/planet/2007/updates/070927_2014_10481_u.htm ASTROMETRIC UPDATE:OCCULTATION BY (2014) VASILEVSKIS - 2007 Sep 27]</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =12.2 H
| single_temperature=
}}
'''Vasiļevskis''', arī '''2014 Vasiļevskis''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1973]]. gadā atklāja [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[astronoms]] Arnolds Klemola Lika observatorijā Kalifornijā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Poznaņa
| image_skyline =Collage of views of Poznan.PNG
| imagesize = 250px
| image_caption = Poznaņas skatu kolāža
| image_flag = POL Poznań flag.svg
| image_shield = POL Poznań COA.svg
| pushpin_map = Poland
| pushpin_label_position = bottom
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{POL}}
| subdivision_type1 = [[Polijas administratīvais iedalījums|Vojevodiste]]
| subdivision_name1 = [[Lielpolijas vojevodiste]]
| subdivision_type2 = Apriņķis
| subdivision_name2 = Pilsēta ar apriņķa tiesībām
| established_title3 = Pilsētas tiesības
| established_date3 = 1253
| area_total_km2 = 261.91
| population_as_of = 2012
| population_metro    = 943700
| population_urban    = 550752
| population_density_km2 = 2123.4
| timezone = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset = +1
| timezone_DST = [[Central European Summer Time|CEST]]
| utc_offset_DST = +2
| latd = 52
| latm = 24
| lats = 00
| latNS = N
| longd = 16
| longm = 55
| longs = 00
| longEW = E
| elevation_m = 60-154
| website = http://www.poznan.pl/
}}
'''Poznaņa''' ({{val|pl|Poznań}}), senāk lietotais nosaukums '''Pozene''' ({{val|de|Posen}}), ir pilsēta [[Polija]]s rietumos, [[Lielpolijas vojevodiste]]s centrs [[Varta]]s upes krastos.

sentences: (''Pisum sativum'') ir viengadīgi augi]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Melburna
 | official_name            = ''Melbourne''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = administratīvais centrs
 | image_skyline            = Melbourne by night.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Austrālija
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{karogs|Austrālija}}
 | subdivision_name1        = [[Viktorija (štats)|Viktorija]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1835
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = 1847
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           = 9993
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2019
 | population_total         = 5078193
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = AEST
 | utc_offset               = +10
 | timezone_DST             = AEDT
 | utc_offset_DST           = +11
 | latd = 37 | latm = 48 | lats =49  | latNS =S
 | longd =144  | longm =57  | longs =47  | longEW =E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_m              = 31
 | website                  = [http://www.melbourne.vic.gov.au/ www.melbourne.vic.gov.au]
}}

sentences: '''Derealizācija''' ir konkrētajai [[īstenība]]i neatbilstoša sajūta. Atšķirībā no ilūzijām un [[Halucinācijas|halucinācijām]] indivīdam formālā uztvere ir pilnīgi saglabājusies, bet mainījusies ir iekšējā [[attieksme]] pret apkārtējiem priekšmetiem (tie redzami it kā neiespējami vai neīsti). Indivīdam reizēm rodas šaubas par visas apkārtējās vides eksistenci vai var likties, ka nedzīvie priekšmeti kļuvuši bīstami un draudīgi. Šis simptoms ir raksturīgs vairākām psihiskām un organiskām patoloģijām ([[epilepsija]]<ref>Compr Psychiatry. 1996 Mar-Apr;37(2):125-33. Psychosensorial and related phenomena in panic disorder and in temporal lobe epilepsy. Toni C, Cassano GB, Perugi G, Murri L, Mancino M, Petracca A, Akiskal H, Roth SM. https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/8654062</ref>, [[labirintīts]] — iekšējās [[auss]] iekaisums, [[vestibulārais aparāts|vestibulārā aparāta]] patoloģijas), kā arī cilvēkiem ar [[trauksmes traucējumi|trauksmes traucējumiem]], [[sociālā fobija|sociālo fobiju]]<ref>J Anxiety Disord. 2013. Depersonalization/derealization during acute social stress in social phobia. Hoyer J, Braeuer D, Crawcour S, Klumbies E, Kirschbaum C. http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/23434546</ref> un citiem. Daži medikamenti un [[psihotropā viela|psihotropās]] vielas, kā [[marihuāna]] var dot līdzīgus blakusefektus. Vienlaikus ar derealizāciju bieži izpaužas [[depersonalizācija]].

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Valmieras apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Brenguļu pagasts}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Blender''
| screenshot             =
| caption                = Blender 2.72b
| developer              = ''Blender Foundation''
| latest release version = {{#property:P348}}
| latest release date    = <!-- {{release date|yy|xx|zz}} -->
| programming language   = [[C (programmēšanas valoda)|C]], [[C++]] and ''[[Python]]''
| operating_system       = ''[[Microsoft Windows]]'', ''[[Mac OS X]]'', ''[[GNU/Linux]]'', ''[[FreeBSD]]''
| size                   = 51,37 [[megabaits|MB]]
| genre                  = [[3D]] [[datorgrafika]]s [[programmatūra]]
| license                = [[GNU Vispārējā publiskā licence]] v2 vai vēlāka<ref>{{tīmekļa atsauce
|url=http://www.blender.org/about/license/
|title=License - blender.org
|accessdate=May 17, 2014}}</ref>
| website                = {{URL|http://blender.org}}
}}
'''''Blender''''' ir profesionāla bezmaksas un atvērtā koda [[3D]] [[datorgrafika]]s [[programmatūra]], ko izmanto animācijas, vizuālo efektu, mākslas darbu, 3D modeļu, interaktīvu 3D lietotņu un datorspēļu veidošanai. ''Blender'' pamatfunkcijas nodrošina [[3D modelēšana|3D modelēšanu]], tekstūru veidošanu, [[rastra grafika]]s rediģēšanu, šķidrumu un dūmu simulācijas, daļiņu simulācijas, mīkstķermeņu simulācijas, skulpturēšanu, animāciju veidošanu, [[renderēšana|renderēšanu]], video rediģēšanu un citas funkcijas. ''Blender'' sevī ietver arī iebūvētu [[dzinis|dzini]] spēļu izstrādāšanai.

sentences:
{{labs raksts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''PAO Gazprom''
| logo             = Gazprom-Logo.svg
| caption          =
| imagestyle       =
| type             = publiska [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1989. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Maskava]]
| location_country = {{RUS}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = enerģētika
| products         = [[dabasgāze]]s ieguve, pārvade, uzglabāšana, sadale un realizācija
| services         =
| revenue          =
| operating_income = 2 triljoni rubļu (2013)
| net_income       = 628 miljoni (2013)
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = Valsts Federālā īpašuma aģentūra (56,4%) u.c.
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.gazprom.ru/ gazprom.ru]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Infobox venue
 | name         = Meža opera
{{val|pl|Opera Leśna}}
{{val|de|Waldoper}}
 | image        = Opera Leśna Sopot - PTFE membrane roof.jpg
 | caption      =
 | location     = {{vieta|Polija|Sopota}}
 | coordinates  = {{coord|54.4448|18.5444|type:landmark_dim:500|display=inline,title|format=dms}}
 | mapframe-zoom = 12
 | opened = 1909. gada jūlijs
 | renovated = 2009—2012
 | seating_capacity = 5047
 | owner        =
 | promotions   =
 | website      =
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Normens Pričards
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Norman Pritchard''
 |              attēls = Pritchard 1900.jpg
 |             att_izm = 150
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Normens Gilberts Pričards
 |              dz_dat = {{dat|1875|06|23}}
 |             dz_viet = [[Kalkuta]], [[Britu Indija]]
 |             mir_dat = {{dat|1929|10|30}}
 |            mir_viet = [[Losandželosa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|IND}} [[Indija]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 2 sudraba
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|Indija|britu}} [[Indija]] }} (IND)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metri vīriešiem|200 metri]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metru barjerskrējiens vīriešiem|200 m barjerskrējiens]]}}
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Tengoku to Jigoku''
| operators =
| attēls = HIGH AND LOW JP .jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Akira Kurosava]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Toširo Mifune]]
* [[Tacuja Nakadai]]
* [[Kjoko Kagava]]
* [[Tacuja Mihaši]]
* [[Jutaka Sada]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tengoku to Jigoku''
| studija = * ''Kurosawa Films''
* ''[[Toho]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1963|3|1|Japāna}}
| ilgums = 143 minūtes
| valsts = {{JAP}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = 230 miljoni [[Japānas jena|¥]]
| ienākumi = 460,2 miljoni [[Japānas jena|¥]]
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Tengoku to Jigoku''''' ({{Val|ja|天国と地獄}}) ir 1963. gada [[Japāna]]s kriminālfilma, kuras režisors ir [[Akira Kurosava]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toširo Mifune]], [[Tacuja Nakadai]], [[Kjoko Kagava]], [[Tacuja Mihaši]] un [[Jutaka Sada]]. Filma ir balstīta uz [[Evans Hanters|Evana Hantera]] 1959. gada romānu ''King's Ransom''.

sentences:
{{cita nozīme|luterticīgo katedrāli|Helsinku pareizticīgo katedrāli|Helsinku pareizticīgo katedrāle}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Helsinku katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Helsinki_July_2013-27a.jpg
| image_size            =
| caption               = Helsinku katedrāle
| map_type              = Helsinki#Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Helsinku katedrāle
| position              = left
| latd                  = 60.170278
| longd                 = 24.952222
| location              = {{vieta|Somija|Ūsimā|Helsinki}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Kārlis Ludvigs Engels]] (''Carl Ludvig Engel''), [[Ernsts Lormanis]] (''Ernst Lohrmann'')
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1830. gads
| year_completed        = 1858. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Helsinku katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q738015"
}
</mapframe>

sentences: '''Tērbatas latviešu ģimnāzija''' bija [[Tērbata]]s (tolaik Jurjevas) latviešu [[ģimnāzija]], kas darbojās Pirmā pasaules kara laikā (1915—1918). To uz evakuētās [[Dubultu ģimnāzija]]s bāzes izveidoja un vadīja [[Ludis Bērziņš]].

sentences:
anatomiskā uzbūve]]
'''Oža''' ir viena no sajūtām jeb [[pamatmaņas|pamatmaņām]], kuru nodrošina [[ožas receptors|ožas receptori]], kas reaģē uz gaistošu [[viela|vielu]] klātbūtni [[gaiss|gaisā]]. [[cilvēks|Cilvēkam]] un augstākajiem [[dzīvnieki]]em ožas receptori atrodas [[deguna dobums|deguna dobumā]]. Arī citi dzīvnieki, piemēram, [[kukaiņi]], sajūt [[smarža]]s, taču ķīmiskie receptori ([[hemoreceptori]]) tiem ir savādāki.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Tempļa institūts
| native_name         = מכון המקדש
| image               = מכון המקדש 2016 - 1.jpg
| imagesize           = 235px
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 31 | latm  = 46 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 35 | longm = 13 | longs = 59 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1987. gadā
| dissolved           =
| location            = {{vieta|Izraēla|Jeruzaleme}}
| type                = [[arheoloģija]] un [[vēsture]]
| collection          =
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://www.templeinstitute.org/}}
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Daugavas kauja, arī Spilves kauja
| image             = Battle of Düna, 1701.png
| image_size        = 300px
| caption           = Zviedru uzbrukums pāri Daugavai Spilves kaujas laikā 1701. gada jūlijā
| partof            = the [[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]]
| date              = 1701. gada 8. jūlijs ([[Jūlija kalendārs|O.S.]])
1701. gada 9. jūlijs ([[Zviedru kalendārs]])
1701. gada 19. jūlijs ([[Gregora kalendārs|N.S.]])
| place             = [[Spilves pļavas]], [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]]
(tagad {{flaga|LAT}})
| result            = Zviedru uzvara
| combatant1        = {{flagicon|Sweden|naval}} [[Zviedrijas Karaliste]]
| combatant2        =  [[Saksijas kūrfirstiste]]
{{flagicon image |Flag of Courland (state).svg}} [[Kurzemes hercogiste]]
{{flaga|Russia}} [[Krievijas cariste]]
| commander1        = {{flagicon|Sweden|naval}} [[Kārlis XII]]<ref name="Ericson">Ericson (2003), p. 268-273</ref>
| commander2        =  [[Ādams fon Šteinavs]]<ref name="Ericson"/>
 [[Oto Arnolds fon Paikuls]]<ref name="Fryxell"/>
{{flagicon image|Flag of Courland (state).svg}} [[Ferdinands Ketlers]]<ref name="Fryxell"/>
{{flaga |Russia}} [[Aņikita Repņins]]<ref name="Peterson">Peterson (2007), p. 252</ref>
| strength1         = 14 000 karavīru:<ref name="Fryxell">Fryxell (1861), p. 157-161</ref>
no tiem 7 000 iesaistīti kaujā
| strength2         = 29 000 karavīru:<ref name="Fryxell"/>
 no tiem 13 000 iesaistīti kaujā
| casualties1       = 100 nogalināti,
400 ievainoti<ref name="Larsson108111">Larsson (2009), p. 108-111</ref>
| casualties2       = 1 300 nogalināti un ievainoti,
700 sagūstīti<ref name="Larsson108111"/>|
}}

sentences: '''Ķermeņa masas indekss''' ('''ĶMI''', {{val|fr|indice de masse corporelle}}) jeb '''Kitēla indekss''' (''indice de Quetelet'') ir beļģu statistiķa [[Ādolfs Kitēls|Ādolfa Kitēla]] izgudrots cilvēka ķermeņa [[aptaukošanās]] rādītājs, ko izsaka kā [[svars|svara]] un kvadrātā kāpināta [[augums|auguma]] [[garums|garuma]] attiecību (kg/m2).<ref name=EB>{{Cite web |title=How Is BMI Calculated? |url=https://www.britannica.com/story/how-is-bmi-calculated |access-date=2024-03-18 |website=www.britannica.com}}</ref><ref>{{cite journal | vauthors = Eknoyan G | title = Adolphe Quetelet (1796–1874)--the average man and indices of obesity | journal = Nephrology, Dialysis, Transplantation | volume = 23 | issue = 1 | pages = 47–51 | date = January 2008 | pmid = 17890752 | doi = 10.1093/ndt/gfm517 | doi-access =  }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Personiskā dzīve]]
[[Kategorija:Sociālās grupas]]
[[Kategorija:Antropoloģija]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jaukā sieviete
| attēls                   = Pretty woman movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Pretty Woman''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Gerijs Māršals]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Stīvens Reuters]]
* [[Gerijs V. Goldšteins]]
| scenārija autors         = [[Dž. F. Lotons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ričards Gīrs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Silver Screen Partners IV]]''
* ''[[Regency International Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1990|3|23||bez}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pretty-woman-1990-0|title=Pretty Woman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 24, 2018|archive-date={{dat|2018|08|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180823211237/http://www.bbfc.co.uk/releases/pretty-woman-1990-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=prettywoman.htm|title=Pretty Woman (1990) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|463,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Jaukā sieviete"''' ({{val|en|Pretty Woman}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas atveido [[Džūlija Robertsa]] un [[Ričards Gīrs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1990|3|23||bez}}. Filmas nosaukums radies no [[Rojs Orbisons|Roja Orbisona]] dziesmas ''Oh, Pretty Woman''.

sentences:
{{saistīts teksts}}
'''Cenu diskriminācija''' (''price discrimination'') jeb '''cenu diferenciācija''' (''price differentiation'') — atšķirīgu [[Cena (ekonomika)|cenu]] noteikšana vienādas nozīmes [[prece|precēm]] (vai [[pakalpojums|pakalpojumiem]]) atkarībā no to kvalitātes, pirkšanas (vai izmantošanas) daudzuma, [[tirgus]] vietas u. c. pazīmēm. Cenu diskriminācija paredz, ka dažādu cenu veidošana nav saistīta ar [[uzņēmums|uzņēmuma]] ražošanas vai darbības izmaksām, piemēram, individuālu pieeju klienta apkalpošanā, kas rada papildus izdevumus. Pats vienkāršākais cenu vadīšanas mehānisms ir noteikt produktam cenu un to nemainīt. Taču, izmantojot cenu diskrimināciju, uzņēmums var panākt lielāku peļņu. 1920. gadā [[Artūrs Sesils Pigu]] ieviesa jēdzienu ''cenu diskriminācija''.<ref name="pigo">[http://www.econlib.org/library/NPDBooks/Pigou/pgEW.html Pigou, Arthur C., The Economics of Welfare] {{en ikona}}</ref> Jēdzienu cenu diskriminācija praksē lieto piesardzīgi, to aizstājot ar ieņēmumu vadību, ražīguma vadību vai [[Tirgus segmentēšana|tirgus segmentēšanu]]. Neatkarīgi no tā, kāds tieši jēdziens tiek lietots, tā mērķis ir gūt lielāku peļņu, izmantojot dažādas cenas vieniem un tiem pašiem produktiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Evita Ašeradena
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1974
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 6
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Madona|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[latviete]]
|            dzimums = S
|       dzīvesbiedrs = [[Arvils Ašeradens]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dramaturģe
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
'' trupas turnejai]]
'''Kabarē''', '''kabarejs'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> (no {{val|fr|cabaret}} — 'krodziņš'), agrāk arī '''kabarets''',<ref>{{LKV|VIII.|14 830}}</ref> ir izklaides veids, kas satur [[mūzika|mūziku]], [[komēdija|komēdiju]], [[dziedāšana|dziedāšanu]], [[dejošana|dejošanu]], [[deklamācija|deklamāciju]] vai [[drāma|drāmu]]. Tas notiek īpašās vietās, ko arī dēvē par kabarē, piemēram, [[restorāns|restorānos]], [[krogs|krogos]] vai [[naktsklubs|naktsklubos]], kuros ir skatuve, uz kuras uzstāties. Skatītāji pārsvarā sēž pie galdiem, ēdot vai dzerot. Kabarē programmas vadītāju sauc par [[konferansjē]]. Kabarē programmas pārsvarā tiek radītas pieaugušo auditorijai.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Mērija Volstonkrafta
|         vārds_orig = ''Mary Wollstonecraft''
|             attēls = Mary Wollstonecraft by John Opie (c. 1797).jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Mērijas Volstonkraftas portrets (ap 1797. gadu)
|            dz_gads = 1759
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 27
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|             m_gads = 1797
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 10
|            m_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Viljams Godvins
|              bērni = Fanija Imlaja<br>[[Mērija Šellija]]
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, filozofe
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = [[Sieviešu tiesību aizsardzība]]" (1792)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Anaksagors
|          vārds_orig = Ἀναξαγόρας
|              attēls = Anaxagoras Lebiedzki Rahl.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Anaksagors, daļa no [[freska]]s Atēnu Nacionālajā Universitātē.
|          dz_dat_alt = 500. gads p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Klazomenas]], [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 428. gads p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Lampsaka]], [[Senā Grieķija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[fizika]], [[matemātika]], [[astronomija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Taurīna molekulas modeļi

Taurīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = β-aminoetānsulfoskābe
|           CAS numurs = 107-35-7
|      ķīmiskā formula = C2H7NO3S
|              molmasa = 125,14
|              blīvums = 1,734
|  kušanas temperatūra = 305,11 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}

sentences:
'' — viens no lielākajiem vienšūnas organismiem]]
'''Vienšūnas organisms''' ir [[organisms]], kas sastāv no vienas [[šūna]]s. Tas nav [[taksons]]. Pie vienšūnas organismiem pieder [[baktērijas]], [[arheji]], [[vienšūņi]], vienšūnas [[aļģes]] un vienšūnas [[sēnes]]. Visus vienšūnas organismus var iedalīt divās grupās: [[prokarioti|prokariotu]] vienšūnas organismi (baktērijas, arheji) un [[eikarioti|eikariotu]] vienšūnas organismi (pārējie iepriekš nosauktie organismi). Pretējais vienšūnas organismiem ir [[daudzšūnu organisms|daudzšūnu organismi]]. Tiek uzskatīts, ka vienšūnas organismi ir senākās dzīvības formas uz [[Zeme]]s. Tie esot bijuši uz Zemes pirms 3,8–4,0 miljardiem gadu (Zemes vecums ir 4,5 miljardi gadu).

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Valkas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Rīgas metro
|fona krāsa        = #7D7D7D
|logo              =
|karte             =
|valsts            = {{flag|Latvija}}
|pilsēta           = Rīga
|atklāts           =
|pabeigts          =
|plānots atklāt    =
|plānots pabeigt   =
|tika plān atklāt  = [[2002. gads|2002. gadā]]
|tika plān pabeigt = [[2021. gads|2021. gadā]] <ref group="P">Pēc oriģinālā projekta visas Rīgas metro sistēmas plānotais ekspluatācijā nodošanas gads.</ref>
|izmaksas          =
|kopējais garums   = 8,3 km <ref group="P">Pirmās līnijas plānotais garums.</ref>
|līniju skaits     = 3
|staciju skaits    = 33
|depo              =
|pasažieri dienā   =
|pasažieri gadā    =
|mājas lapa        =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ērģeles]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Profesijas]]

sentences: '''Mētrājs''' ir sausieņu [[mežs|meža]] augšanas apstākļu tips labi aerētās minerālaugsnēs, kas izveidojies ar barības vielām bagātākās smilts podzola augsnēs salīdzinājumā ar [[sils|silu]]. Šeit priedes, salīdzinājumā ar silu, ir garākas. Zem priedēm var augt [[parastā egle|egles]] un [[Nokarenais bērzs|bērzi]]. Arī [[zemsedze]] ir bagātāka: sastopami [[mellenāji]], [[brūklenāji]] un [[sūnas]].

sentences: '''Mākoņu datubāze''' ir datubāze, kas parasti darbojas uz [[mākoņskaitļošana]]s platformas, kā piemēram [[Amazon EC2]], [[GoGrid]] un [[Rackspace Cloud]]. Ir divi biežāk lietotie izvietošanas modeļi: lietotāji var neatkarīgi izmantot datubāzes mākonī lietojot [[Virtual Machine]] kopiju, vai tie var iegādāties pieeju datubāzes servisam, ko uztur mākoņa datubāzes nodrošinātājs. No pieejamajām mākoņu datubāzēm, daļa ir uz [[SQL]] bāzes un daļa izmanto [[NoSQL]] datu modeli.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
'''Lūpukrāsas indekss''' ({{val|en|lipstick index}}) ir Leonarda Laudera, [[kosmētika]]s kompānijas "''[[Estée Lauder Companies]]''" valdes priekšsēdētāja, ieviests [[Ekonomisks rādītājs|ekonomikas rādītājs]], ar kuru viņš aprakstīja kosmētikas izstrādājumu pārdošanas apjomu palielināšanos 2000. gadu sākuma recesijas laikā. Lauders apgalvoja, ka pieprasījums pēc kosmētikas apgriezti [[Korelācija|korelējas]] ar ekonomisko labklājību.

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves Senajā Grieķijā]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Atēnās]]
[[Kategorija:Atēnas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Speciālo uzdevumu vienība S.W.A.T.
| attēls                   = S w a t ver6.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''S.W.A.T.''
| žanrs                    = asa sižeta filma, kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Klārks Džonsons]]
| producents               =
* [[Dens Halsteds]]
* [[Kriss Lī]]
* [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Eijers]]
* [[Deivids Makkenna]]
| galvenajās lomās         =
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Mišela Rodrigesa]]
* [[Kolins Ferels]]
* [[Džeremijs Renners]]
* ''[[LL Cool J]]''
| mūzika                   = [[Eliots Goldenštāls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Original Film]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|8|8||bez}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/swat-2003-3|title=S.W.A.T.|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 23, 2019|archive-date={{dat|2019|04|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190423163056/http://www.bbfc.co.uk/releases/swat-2003-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=swat.htm|title=S.W.A.T.|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|207,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Ptolemaja teorēma''' ir sakarība [[Riņķa līnija#Ievilktas riņķa līnijas|ievilktā četrstūrī]] starp tā malām un [[Diagonāle|diagonālēm]]. [[Ptolemajs]] to izmantoja, lai aprēķinātu [[Horda (matemātika)|hordu]] garumus dažādiem [[Leņķis|leņķiem]] no kā var iegūt, piemēram, [[Sinuss|sinusa]] vērtību tabulu. Ja ievilktā četrstūra virsotnes ir secīgi ''A, B, C, D'', tad teorēma apgalvo, ka <math> AC \cdot BD = AB \cdot CD + BC \cdot AD </math>.

sentences: un [[dārza salāti]]em pasniegti Olivjē salāti]]

sentences:
{{Jāuzlabo|Jālatvisko, jāsalabo stils, ģeogrāfija utt.}}
'''Rietumkrasta hiphops''' ({{val|en|West Coast hip hop}}, ''West Side rap'', ''West Coast rap'') ir [[hiphops|hiphopa]] apakšžanrs. Rietumkrasta hiphops attīstījās [[Kalifornija|Kalifornijā]] 80. gadu sākumā. To izveidoja un izplatīja galvenokārt afroamerikāņi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lodes pār Brodveju
| operators =
| attēls = Bullets over Broadway movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents =
| scenārijs = * Vudijs Allens
* [[Daglass Makgrats]]
| aktieri = * [[Džims Brodbents]]
* [[Džons Kjūsaks]]
* [[Hārvijs Fairstīns]]
* [[Čezs Palminteri]]
* [[Mērija Luīza Pārkere]]
* [[Robs Rainers]]
* [[Dženifera Tillija]]
* [[Treisija Ulmana]]
* [[Džo Viterelli]]
* [[Džeks Vordens]]
* [[Daiena Vīsta]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bullets Over Broadway''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1994|9|4|[[Venēcijas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|37,5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lodes pār Brodveju"''' ({{Val|en|Bullets Over Broadway}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džims Brodbents]], [[Džons Kjūsaks]], [[Hārvijs Fairstīns]], [[Čezs Palminteri]], [[Mērija Luīza Pārkere]], [[Robs Rainers]], [[Dženifera Tillija]], [[Treisija Ulmana]], [[Džo Viterelli]], [[Džeks Vordens]] un [[Daiena Vīsta]].

sentences:
{{Rotaļlietas Infokaste
| vārds = Rubika Kubs
| attēls =
| citi nosaukumi = Burvju kubs
| izgudrotājs = [[Ernē Rubiks]]
| valsts = [[Ungārija]]
| kompānija = ''[[Ideal Toy Company|Ideal Toys]]''
| mājaslapa = http://www.rubiks.com/
}}

sentences:
[[File:Al Andalus.png|thumb|280px|Andalusa (zaļā krāsā) ap 1000. gadu]]
'''Andalusa'''  ({{val-ar|الأندلس}} {{val-es|Al Andalús}}) bija [[viduslaiki|viduslaiku]] [[musulmaņi|musulmaņu]] [[valsts]], [[kalifāts]] pēc pārvaldes iekārtas, kas aptvēra pārsvarā mūsdienu [[Spānija]]s un [[Portugāle]]s teritoriju. Vispārinātā nozīmē Andalusa var nozīmēt [[mauri|mauru]] pārvaldīto [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]] laika posmā no 711. līdz 1492. gadam ar nepārtraukti mainīgām robežām, kad vairākām [[Kristietība|kristiešu]] karalistēm izdevās [[Rekonkista]]s kaujās pārņemt varu musulmaņu kontrolētajās zemes.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=CaH2
|molmasa=42,10
|blīvums=1900
|kušanas temperatūra=816 °C (ūdeņraža plūsmā)<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 600 °C<ref name="shII" />
}}
'''Kalcija hidrīds''' (CaH2) ir [[kalcijs|kalcija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]], kas pieder pie jonu [[hidrīdi]]em. Tīrs kalcija hidrīds ir balti ortorombiski kristāli (kristalizējas līdzīgi [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]). Parasti kalcija hidrīds ir pelēcīgs, jo kāri reaģē ar gaisa mitrumu. Kalcija hidrīds nešķīst nekādos organiskos šķīdinātājos.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #084
| nos     = ''FC Flora''
| logo    =
| pilns   = ''Tallinna Football Club Flora''
| iesauka = ''Triibulised (svītrainie)'' <br />''Kaktused (kaktusi)''
| pilsēta = {{Vieta|Igaunija|Tallina}}
| dib     = 1990
| dib_mēn = 3
| dib_dat = 10
| stad    = ''[[A. Le Coq Arena]]''
| ietilp  = 9692
| prez    = {{flaga|Igaunija}} Pelle Pohlaks
| tren    = {{flaga|Igaunija}} Jirgens Henns
| līga    = [[Igaunijas futbola Meistarlīga|Igaunijas Meistarlīga]]
| sez     = 2023.
| poz     = 1. vieta
| mediji  = {{url|fcflora.ee}}
| pattern_la1   =                    | pattern_la2   =
| pattern_b1    =_jablonec1617h      | pattern_b2    =_dundee1314a
| pattern_ra1   =                    | pattern_ra2   =
| leftarm1      = 008000             | leftarm2      = FFFFFF
| body1         = 008000             | body2         = FFFFFF
| rightarm1     = 008000             | rightarm2     = FFFFFF
| shorts1       = FFFFFF             | shorts2       = 000000
| socks1        = 008000             | socks2        = FFFFFF
}}
'''''FC Flora''''' ir [[Igaunija]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Tallina]]s. Dibināts 1990. gadā, spēlē [[Igaunijas futbola Meistarlīga|Igaunijas Meistarlīgā]]. Mājas spēles aizvada ''[[A. Le Coq Arena]]'' stadionā, kurā ir 9692 skatītāju vietas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://fcflora.ee/klubist/a-le-coq-arena/ |title=A. Le Coq Arena |accessdate={{dat|2016|2|4||bez}} |publisher=fcflora.ee |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160417105325/http://fcflora.ee/klubist/a-le-coq-arena/ |archivedate={{dat|2016|04|17||bez}} }}</ref> ''FC Flora'' ir 12 reizes izcīnījis Igaunijas futbola čempionu titulu un astoņas reizes uzvarējis [[Igaunijas kauss futbolā|Igaunijas kausā]]. Klubs vairākus gadus ir bijis [[Igaunijas futbola izlase]]s bāzes klubs, kā arī no tā jauniešu komandām nākuši vairāki futbolisti, kas veiksmīgi spēlējuši ārvalstu čempionātos. Šādi spēlētāji ir [[Marts Poms]], [[Andress Opers]], [[Raio Pīroja]], [[Ragnars Klavans]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Kubāns
|                 attēls =

|         citi nosaukumi = Pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns
|             CAS numurs = 277-10-1
|        ķīmiskā formula = C8H8
|                molmasa = 104,15
|                blīvums = 1290
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra = 133,5 °C<ref name= Biegasiewicz >{{publikācijas atsauce| last1 = Biegasiewicz | first1 = Kyle | last2 = Griffiths | first2 = Justin | last3 = Savage | first3 = G. Paul | last4 = Tsanakstidis | first4 = John | last5 = Priefer | first5 = Ronny | year = 2015 | title = Cubane: 50 years later | journal = Chemical Reviews| volume = 115 | issue = 14 | pages = 6719–6745 | doi=10.1021/cr500523x | pmid=26102302}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 161,6 °C<ref name= Biegasiewicz />
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Kubāns''' (pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns, C8H8) ir sintētisks [[ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]], kurā astoņi [[ogleklis|oglekļa]] atomi izvietoti kuba virsotnēs un pie katra piesaistīts viens [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atoms. Kubāns ir [[Kristāls|kristāliska]] [[cietviela]], termiski stabils līdz 220 [[°C]]. To pirmo reizi sintezēja [[Filips Ītons]] un Tomass Kols 1964. gadā.<ref name="eaton-1964">{{publikācijas atsauce|title=Cubane|first1=Philip E.|last1=Eaton|first2=Thomas W.|last2=Cole|journal=J. Am. Chem. Soc.|date=1964|volume=86|issue=15|pages=3157–3158|doi=10.1021/ja01069a041}}</ref> Kubānā oglekļa atomi izvietoti tiem neraksturīgā 90° leņķī (salīdzinot ar tetraedriskā oglekļa 109.45°), kas rada lielu spriegumu starp tiem. Šī apstākļa dēļ pirms tā sintēzes tika uzskatīts, ka šādu molekulu iegūt nav iespējams. Kubāns ir [[metastabilitāte|kinētiski stabils]], jo tam nav viegli pieejamu sadalīšanās ceļu.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Carpinus japonica|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Carpinus|ģints_lv=Skābarži|suga=Carpinus japonica|suga_lv=Japānas skābardis|attēls=Carpinus japonica 04.jpg|attēls2=Carpinus japonica kz09.jpg}}
'''Japānas skābardis''' ({{val|la|Carpinus japonica}}) ir [[bērzu dzimta]]s suga, kas ir [[Endēms|endēmiska]] [[Japāna]]i, bet citviet pasaulē to kultivē dekoratīviem nolūkiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wcsp.science.kew.org/namedetail.do?name_id=34361|title=World Checklist of Selected Plant Families: Royal Botanic Gardens, Kew|website=wcsp.science.kew.org|access-date=2022-08-06}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 71
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Lu
|             atommasa = 174,967
|   valences elektroni = [Xe]4f145d16s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Lutēcija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,27
|              blīvums = 9841
|  kušanas temperatūra = 1925 K (1652 °C)
| viršanas temperatūra = 3675 K (3402 °C)
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Odesas aplenkums (1941)
|partof=[[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[Otrā pasaules kara Austrumu fronte|Austrumu fronte]]s
|image=
|caption=Padomju artilēristi Odesas aplenkumā (1941. gads).
|date=1941. gada 8. augusts — 16. oktobris
|place=[[Odesa]], [[Ukrainas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|combatant1= {{flaga|Padomju Savienība}} [[Padomju Savienība|PSRS]]
|combatant2=[[File:Flag of Germany (1935–1945).svg|20px]] [[Trešais reihs]]
|result=[[Ass valstis|Ass valstu]] uzvara
}}
{{Otrā pasaules kara Austrumu fronte}}
{{Operācija "Barbarosa"}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pamatkrāsas
| attēls                   = Primaryposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Primary Colors''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Maiks Nikolss]]
| producents               =
* [[Džonatans Kreins]]
* [[Nīls Makliss]]
* Maiks Nikolss
| scenārija autors         = [[Elēna Meja]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Travolta]]
* [[Emma Tompsone]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Adrians Lesters]]
* [[Mora Tīrnija]]
* [[Pols Gilfoils]]
| mūzika                   = [[Rajs Kūders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Mutual Film Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|3|20|}}
| ilgums                   = 140 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/primary-colors-1998|title=Primary Colors|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 3, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190603174439/https://bbfc.co.uk/releases/primary-colors-1998|archivedate={{dat|2019|06|03||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=primarycolors.htm|title=Primary Colors (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 3, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|52,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pamatkrāsas"''' ({{val|en|Primary Colors}}) ir 1998. gada drāma, kas balstīta uz Džo Kleina romānu ''Primary Colors: A Novel of Politics''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Maiks Nikolss]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Travolta]], [[Emma Tompsone]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Adrians Lesters]], [[Mora Tīrnija]] un [[Pols Gilfoils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|2|20||bez}}.

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums        = Kurzemes ģerbonis
|attēls           = Coat of arms of Kurzeme.svg
|attēla_platums   = 220
|mazais           =
|mazais_platums   = 100
|mazais_paraksts  =
|īpašnieks        = [[Latvija]]s Republika
|ieviests         = 1930. gadā
|vairogs          = sudraba laukā pretēji pagriezts sarkans [[lauva]]
|agr_versijas     =
|lietojums        =
}}

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Hroniskā noguruma sindroms''' ir [[slimība]], kas raksturojas ar pārmērīgu, invalidizējošu nogurumu, kas saglabājas vismaz 6 mēnešu garumā un kuru pavada  daudzi [[Locītavas|locītavu]], [[Infekcijas slimības|infekciju]] un neiropsihiski simptomi.<ref name="Gusev.etal2009"/> Parasti nogurums ir pārejošs [[simptoms]], kas pāriet vai nu pats no sevis, vai pēc pamatslimības izārstēšanas. Taču daļai pacientu sūdzības kļūst pastāvīgas un ietekmē cilvēka veselību. Kad nogurumu nevar izskaidrot ar kādu slimību, tad uzskata, ka tas var būt saistīts ar hroniskā noguruma sindromu, kura diagnoze var tikt izvirzīta tikai pēc citu somatisku un psihisku slimību izslēgšanas.<ref name="Gusev.etal2009"/>

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Gulbene (nozīmju atdalīšana)|Gulbene}}{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gulbene
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Gulbene, brīvības cīņu piemineklis.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Brīvības cīņu piemineklis
 | image_flag               = Flag of Gulbene.svg
 | flag_link                = Gulbenes karogs
 | image_shield             = Coat of Arms of Gulbene.svg
 | shield_link              = Gulbenes ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd =57 | latm =10 | lats =21 | latNS =N
| longd =26 | longm =45 | longs =40 | longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Gulbenes novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1928. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Schwanenburg}}
 | area_total_km2           = 11.9
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Gulbene}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4401
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|http://www.gulbene.lv/}}
 | footnotes                =
}}
'''Gulbene''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s ziemeļaustrumos, [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] centrs, 186 km no [[Rīga]]s. Pilsēta izvietojusies [[Krustalīce]]s un tās pietekas [[Asarupe]]s krastos. Šeit krustojas autoceļi [[P27]], [[P35]], [[P36]], [[P37]] un [[Pļaviņu—Gulbenes dzelzceļš]], kas turpinās kā [[Dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne|Gulbenes—Alūksnes dzelzceļš]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Erihs Reinholds fon Albedils
|     vārds_orig = ''Erich Reinhold von Albedyl''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1732
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Peltsamā]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1804
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Jaunmoku muiža]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = oberjēgermeistars
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - karavīrs Erihs fon Albedils, māte - Ģertrūde Sofija, dzim. Bīrene (''Bieren''), otrajā laulībā fon Korfa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Margarete Anna fon Koskulla (''Margarethe Anna von Koskull'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Kapitālsabiedrība''' ir [[komercsabiedrība]] ar [[Juridiska persona|juridiskas personas]] tiesībām, kuras [[pamatkapitālu]] veido īpašnieku (dalībnieku vai akcionāru) ieguldītais [[kapitāls]]. Kapitālsabiedrība par savām saistībām atbild ar tām piederošo mantu. Kapitālsabiedrība neatbild par dalībnieka/akcionāra saistībām, kā arī kapitālsabiedrības dalībnieki/akcionāri neatbild par kapitālsabiedrību saistībām.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Aigars Fadejevs
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1975|12|27}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Valka|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 175 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 68 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[soļošana]]<br />[[maratons]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ([[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]])
 |            pc-a = 4 ([[1997. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1997]], [[1999. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1999]], [[2001. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2001]], [[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]])
 |            pc-t = 0
 |            rc-a = 3 ([[1994. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|1994]], [[1998. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|1998]], [[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2002]])
 |            rc-t = 0
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 1:19.36
 |           PR1_d = 20 km soļojums
 |             PR2 = 3:43.18
 |           PR2_d = 50 km soļojums
 |             PR3 = 2:18.19
 |           PR3_d = Maratons
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalSilver|[[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|Sidneja 2000]]|50 km}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver|Budapešta 1998|20 km}}
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Pededze]]s pieteku|Sita (nozīmju atdalīšana)|Sita}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sita
| attēls            = Sita pie Sitas stacijas 2001-04-28.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Sita pie [[Sitas stacija]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Siguldas purvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Pededze]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=17 | sāk_plat_s=49 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=23 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=8 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=58 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 41
| iztekas_augstums  = 135,1
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 34
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,042
| baseins           = 175,4
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Dzirla]]
}}
'''Sita''' ir [[Pededze]]s kreisā pieteka [[Alūksnes novads|Alūksnes]], [[Balvu novads|Balvu]] un [[Gulbenes novads|Gulbenes]] novados. Tās garums ir 41 km, baseina platība ir 175,4 km2. Gada notece 0,042 km3, kritums 34 m (0,8 m/km). Sita sākas Alūksnes rajona dienvidu daļā, pie [[Silguldas purvs|Siguldas purva]] dienvidu malas, satekot grāvjiem (ap 130m virs jūras līmeņa). Sita tek pa [[Adzeles pacēlums|Adzeles pacēlumu]] uz DR. Pededzē ietek vairākus kilometrus augšpus [[Mugurupe (Pededzes pieteka)|Mugurupes]] ietekas. Sitas lielākās pietekas: [[Apkārtupe]] (12 km), [[Dzirla]] (23 km), [[Dvorupe (upe)|Dvorupe]] (14 km).<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Pie Sitas upi šķērso [[Rīgas—Vecumu dzelzceļa līnija]] un Gulbenes—Balvu ceļš ([[P35]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Šmits
|     vārds_orig = ''Paul Felix Schmidt''
|         attēls = Paul Schmidt.jpg
|     att_izmērs = 150
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1916
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Narva|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1984
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Pensilvānija|Allentouna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{EST}}
{{GER}}
{{USA}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], [[ķīmija|ķīmiķis]]
}}

sentences: '''Asuānas aizsprosts''' atrodas [[Ēģipte|Ēģiptē]], uz [[Nīla]]s. Aizsprosts ir 3600 metrus garš, 111 m augsts, 980 m plats pamatā un virsotnē 40 m plats. Aizsprosta radītais ūdens rezervuārs ir nosaukts par [[Nāsira ezers|Nāsira ezeru]]. Pirmo elektrību aizsprosta turbīnas sāka ražot [[1967]]. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Elementāri
 | oriģinālnos = ''Elemental''
 |      attēls = Elemental poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = animācijas filma
 |    režisors = [[Pīters Sons]]
 |  producents = Denīze Rema
 |   scenārijs =
* Džons Hobergs
* Keta Likela
* Brenda Hsūe
 |     aktieri =
* [[Lea Lūisa]]
* [[Māmedū Ātčejs]]
* [[Ronijs del Karmens]]
* Šila Ommi
* [[Vendija Maklendona Kovija]]
* [[Ketrina O'Hāra]]
* Meisons Vertheimers
* [[Džo Pēra]]
* [[Metjū Jans Kings]]
 |      mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Pixar Animation Studios]]''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2023|5|27|Kannu kinofestivāls|2023|6|16|ASV, Latvija}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref name=Wrap-BO>{{Tīmekļa atsauce |last=Fuster |first=Jeremy |date=June 17, 2023 |title=‘The Flash’ Opens Below ‘Black Adam’ While ‘Elemental’ Bombs at Box Office |url=https://www.thewrap.com/flash-elemental-box-office-bomb/ |website=[[TheWrap]] |accessdate=June 17, 2023 }}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|397,5 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Elemental (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt15789038/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|8|3||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Elementāri"''' ({{val|en|Elemental}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] ASV [[datoranimācija]]s romantiska drāmas filma. Filmas režisors ir [[Pīters Sons]]. Galvenās lomas angļu valodā ierunājuši [[Lea Lūisa]], [[Māmedū Ātčejs]], [[Ronijs del Karmens]], Šila Ommi, [[Vendija Maklendona Kovija]], [[Ketrina O'Hāra]], Meisons Vertheimers, [[Džo Pēra]] un [[Metjū Jans Kings]].

sentences:
{{Labs raksts}}
'''Farmakokinētika''' (no {{val|el|φάρμακον}} (''pharmakon'') — "zāles" un {{gree|κίνησις}} (''kinetikos'') — "kustība") ir [[farmakoloģija]]s apakšnozare, kura pēta [[Zāles|zāļu]] ievadīšanu organismā, to uzsūkšanos, izplatīšanos un izvietošanos organismā, kā arī to pārvērtību un izdalīšanās likumsakarības. Farmakokinētiskie pētījumi ir saistīti ar zāļu un to vielmaiņas starpproduktu ([[Metabolīts|metabolītu]]) koncentrācijas noteikšanu asinīs un citos bioloģiskajos šķidrumos. Darbīgās vielas koncentrācijas uzraudzība cilvēka organismā ļauj optimizēt farmakoterapiju, piemēram, mazināt blakņu rašanās varbūtību.<ref>Indulis Purviņš, Santa Purviņa: Praktiskā farmakoloģija (3. izd.). Rīga: Zāļu infocentrs, 2002. 794. lpp. {{ISBN|9984193313}}</ref>

sentences:
{{vikisaites+}}
{{iw+}}
'''Procentu likmju mijmaiņas darījums''' ({{val|en|eninterest rate swap, IRS}}) ir atvasinātais finanšu instruments. Tas ir līgums starp divām pusēm par to, ka noteiktos datumos viena no pusēm maksās otrai pusei procentus no noteiktas summas pēc fiksētas procentu likmes un saņems no tās procentu maksājumus pēc mainīgas procentu likmes (piemēram, pēc [[LIBOR]] likmes).<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Interest Rate Swaps|url=https://global.pimco.com/en-gbl/resources/education/understanding-interest-rate-swaps|access-date=2022. gada 10. janvāris|website=global.pimco.com}}</ref>

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Jakutu sacelšanās
| partof            = [[Krievijas Pilsoņu kara austrumu frontes]]
| image             =
| caption           = Krievijas pilsoņu karš 1923. gada 30. janvāris
| date              = 1921. gada 2. septembris – 1923. gada 16. jūnijs
| place             = [[Tālie Austrumi|Krievijas Tālo Austrumu]] Ajano-Maiskas rajons
| territory         = [[Priamūrijas pagaidu valdība]]s likvidēšana
| result            = Padomju Krievijas uzvara
* [[Krievijas Pilsoņu karš|Krievijas Pilsoņu kara]] beigas
| combatant1        = {{flaga|Russian SFSR|1918}} [[Krievijas PFSR]]
 [[Padomju Savienība]] (no 1922. gada 30. decembra)
| combatant2        = {{flagicon|Russia}} [[Jakutija]]s Pagaidu reģionālā tautas valdība
*{{flagicon|Russia}} [[Baltā armija (Krievijas pilsoņu karš)|Baltā armija]]
| commander1        = {{flagicon|Russian SFSR|1918}} [[Ivans Strods]]
{{flagicon|Russian SFSR|1918}} [[Stepans Vostrecovs]]
| commander2        = Pirms 1921. gada 2. septembra
{{flagicon|Russia}} [[Mihails Korobeiņikovs]]
Pēc 1921. gada 2. septembra
{{flagicon|Russia}} [[Anatolijs Pepeļajevs]]
| strength1         =
| strength2         = Pirms 1921. gada 2. septembra
200
Pēc 1921. gada 2. septembra
950
| casualties1       =  apmēram 1000 cilvēku
| casualties2       =  Jakutu tautas armija zaudēja vairāk nekā 1000 sagūstīto cilvēku, 500-1000 cilvēku gāja bojā
| notes             =
| casus             =
}}
'''Jakutu sacelšanās''' jeb '''Jakutijas kampaņa''' bija pēdējā [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] epizode. Karadarbība ilga no 1921. gada septembra līdz 1923. gada jūnijam un koncentrējās [[Tālie Austrumi|Krievijas Tālajos Austrumos]].

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Egejas jūra
|attēls=Aegean Sea map bathymetry-fr.jpg
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Grieķija
| relief = jā
 |latd = 39 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 25 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = left
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=214 000
|garums=700
|platums=400
|Max_dziļums=2561
|valstis={{GRE}}
{{TUR}}
|pilsētas=[[Atēnas]] (Grieķija)
[[Hēraklija]] (Grieķija, Krēta)
[[Izmira]] (Turcija)
[[Saloniki]] (Grieķija)
}}
'''Egejas jūra''' ({{val|el|Αιγαίο Πέλαγος}}, {{val|tr|Ege Denizi}}) ir [[Vidusjūra]]s daļa starp [[Grieķija|Grieķiju]] un [[Turcija|Turciju]] — starp [[Eiropa|Eiropu]] un [[Āzija|Āziju]].<ref>{{PZT|191}}</ref> Ziemeļos ar [[Marmora jūra|Marmora jūru]] to savieno [[Dardaneļi|Dardaneļu šaurums]], dienvidos to norobežo [[Kitira]]s, [[Krēta]]s, [[Karpata]]s un [[Roda]]s salas. Dažkārt Egejas jūras akvatorijā atsevišķi izdala vēl [[Trāķijas jūra|Trāķijas jūru]] ziemeļos un [[Krētas jūra|Krētas jūru]] un [[Mirtejas jūra|Mirtejas jūru]] dienvidos.

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Trimino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no trīs vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv divi unikāli trimino. Ar rotācijām, pastāv sešas trimino pozīcijas, pagriežot trimino par 90, 180 un 270 [[Grāds (leņķis)|grādiem]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Soulja''''' ir viena no [[Londona]]s apvienības ''[[Ammunition Promotions]]'' dibinātajām ierakstu kompānijām, kas specializējas [[dabsteps|dabstepa]] ierakstu izdošanā.

sentences: '''[[Vikipēdija:Vikiprojekts|Vikiprojekti]], kas ir saistīti ar [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]].'''

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{infokaste+}}
{{jāuzlabo}}
 grāmatai ''Athar al-Baqiya ’an al-Qurun al-Chaliya'').]]
s jaunajā stilā, kuru XVII gs. sāka [[Osmaņu impērija|osmaņu]] mākslinieks Hafizs Osmans.]]
{{islāms}}
'''Muhameds''' ({{val|ar|محمد}}, ''Muḥammad'', saukts arī par '''Mohamedu''', '''Muhammadu''', '''Mehmetu''', '''Mahometu''', dzimis ap [[570. gads|570]]. gadu m.ē., miris {{dat|632|6|8}}) bija arābu sludinātājs no [[Meka]]s, kareivīgs beduīnu tirgotājs, kuru [[islāms|islāma]] ticīgie — [[musulmaņi]] uzskata par pēdējo Dieva [[islāma pravieši|pravieti]].<ref>Leons Taivans, "Tuvo Austrumu civilizācija: arābi, islāms, halifāts", {{ISBN|978-9984-46-309-4}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |author=Cook, Michael |title=Muhammad |url=https://archive.org/details/muhammad0000cook_h0b4 |publisher=Oxford University Press |year=1983 |isbn=0-19-287605-8}}</ref><ref>[http://www.oxfordislamicstudies.com/article/opr/t125/e2223?_hi=0&_pos=6919 "Sira" {{en ikona}}]</ref> 9. g.s. sākumā Muhameda biogrāfiju pierakstīja Ibn Hišāms (''Ibn Hišām'') no Ibn Ishāka (''Ibn Isḥāq'') apkopotajiem materiāliem.<ref>''Donner, Fred McGraw (1998). Narratives of Islamic origins: the beginnings of Islamic historical writing. Darwin Press. p. 132.'' {{ISBN|978-0-87850-127-4}}.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Klients
| attēls                   = Clientfilmposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Client''
| žanrs                    = trilleris
| režisors                 = [[Džoels Šūmahers]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Stīvens Reiters]]
| scenārija autors         =
* [[Roberts Gečels]]
* [[Akiva Goldsmans]]
* (pēc [[Džons Grišams|Džona Grišama]] romāna "Klients" motīviem)
| galvenajās lomās         =
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Breds Renfro]]
* [[Mērija-Luīze Pārkere]]
* [[Entonijs Lapaglija]]
* [[Entonijs Edvardss]]
* [[Osijs Deiviss]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alcor Films]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|7|20|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/client-1994|title=The Client|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 19, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|117,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=client.htm|title=The Client|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Klients''' ({{val|en|The Client}}) ir 1994. gada ASV trillera filma, kas balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sūzana Sarandona]], [[Tomijs Lī Džonss]], [[Breds Renfro]], [[Mērija-Luīze Pārkere]], [[Entonijs Lapaglija]], [[Entonijs Edvardss]] un [[Osijs Deiviss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|7|20||bez}}.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vānes pagasts
| karte             = Vānes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Vāne
| platība           = 166,4
| iedzīvotāji       = 955<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 955 / 166.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Wahnen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Ваненская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
<pre><nowiki>
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids =
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks =
| kos_iesaukums =
| kos_misija =
| kos_kuģi =
}}
kur:
 kos_veids = te var pierakstīt organizāciju, piem., NASA astronauts
 d_pakāpe =  dienesta pakāpe
 kos_koplaiks = kopējais laiks, pavadīts kosmosā
 kos_kuģi = ar kādiem kugiem lidojis (ja uz augšu un lejup ir dažādi, tad to paskaidrot)

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais svētmoceklis un apliecinātājs Avakums
|dzimšanas datums=1620. gada 25. novembrī (5. decembrī)
|nāves datums=1682. gada 14. (24.) aprīlī
|piemiņas diena=14. aprīlī un 2. decembrī pēc [[Jūlija kalendārs|Jūlija kalendāra]]
|godā=[[Vecticībnieki|vecticībā]]
|attēls=Protopop Avvakym.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=Pievolgas vecticībnieku ikona (17. gadsimta beigas—18. gadsimta sākums)
|dzimšanas vieta=Grigorova, [[Ņižņijnovgorodas apgabals|Ņižņijnovgorodas apriņķis]], [[Maskavas cariste]]
|nāves vieta=Pustozjorska, [[Maskavas cariste]]
|nosaukums=Святой священномученик и исповедник Аввакум
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=
|aizbildnis=
|svētvietas=
|strīdi=
}}
'''Avakums Petrovs''' ({{val|ru|Авва́кум Петро́в}}) vai '''Avakums Petrovičs''' ({{val|ru|Аввакýм Петро́вич}}; dzimis 1620. gada 15. novembrī, miris 1682. gada 14. aprīlī) bija [[Krievu pareizticīgā baznīca|Krievu pareizticīgās baznīcas]] virspriesteris (protopops), reliģijas darbinieks un rakstnieks, patriarha [[Nikons|Nikona]] un cara [[Aleksejs Mihailovičs|Alekseja Mihailoviča]] veikto reformu pretinieks un [[vecticība]]s aizsācējs. Viņa rakstītais darbs "Protopopa Avakuma dzīvesstāsts, viņa paša rakstītais" ir pirmais [[autobiogrāfija]]s darbs krievu literatūrā, tāpēc krievu literatūrā viņš tiek uzskatīts par šī žanra aizsācēju.

== Dzīvesgājums ==
Dzimis [[Grigorova]]s ciemā priestera Pjotra ģimenē. 15 gadu vecumā zaudējis tēvu. Tēvs, pēc paša Avakuma teiktā, bijis dzērājs, bet māte Marija bija "liela dievlūdzēja un gavētāja", kas vienmēr "mācīja bīties Dieva". 17 gadu vecumā pēc mātes pavēles apprecējās ar 14 gadus veco [[Bārenis|bāreni]], kalēja meitu Anastasiju Markovnu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Joseph: King of Dreams''
| attēls                   = joseph king dreams.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = animācijas filma, drāma, muzikāla filma
| režisors                 =
* [[Roberts Ramirezs]]
* [[Robs Laduka]]
| producents               =
* [[Kens Sumura]]
* [[Džefrijs Kacenbergs]]
| scenārija autors         =
* [[Jūdžīnija Bostvika-Singere]]
* [[Reimonds Singers]]
* [[Džo Stilmans]]
* [[Māršals Goldbergs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bens Afleks]]
* [[Ričards Hērds]]
* [[Marks Hemils]]
* [[Morīna Makgoverna]]
* [[Džodija Bensone]]
| mūzika                   = [[Daniels Pelfrijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Home Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2000|11|7||bez}}
| ilgums                   = 75 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums = ''Corynebacterium diphtheriae'' (Kruse, 1886) Lehmann et Neumann, 1896
| attēls = Corynebacterium diphtheriae Gram stain.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Actinobacteria
| tips_lv =
| dzimta =Corynebacteriaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Corynebacterium
| ģints_lv =
| suga =Corynebacterium diphtheriae
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Corynebacterium diphtheriae''''' ir nekustīgas [[Grampozitīvas baktērijas|grampozitīvas]] nūjiņveida baktērijas. Fakultatīvi anaerobi; kultivēšanai parasti ir vajadzīgi ar barības vielām bagāti [[agars|agari]], piemēram, seruma vai asins agars. Spēj izraisīt [[Difterija|difteriju]],<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/> kura izplatās pa gaisu pilienu veidā. Diftērijas baktērijas ir parasti [[Cilvēks|cilvēku]] un [[Dzīvnieks|dzīvnieku]] [[āda]]s [[mikroflora]]s pārstāvji.<ref name="Ott2012"/><ref name="Cogen.etal2008"/>

sentences:
{{pāradresācija|Dinaburga}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Daugavpils
| native_name =
| settlement_type = Valstspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = How Daugavpils look like.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Daugavpils.svg
| flag_size = x75px
| flag_link = Daugavpils karogs
| image_seal =
| image_shield = Coat of arms of Daugavpils.svg
| shield_size = x75px
| shield_link = Daugavpils ģerbonis
| pushpin_map = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position = top
| latd = 55
| latm = 52
| lats = 30
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 32
| longs = 8
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 =
| subdivision_name1 =
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = [[1275]]. gadā
| established_title2 = Pilsētas tiesības
| established_date2 = kopš [[1582]]. gada
| seat_type = Citi
nosaukumi
| seat = {{val|ltg|Daugpiļs}}
{{val|lt|Daugpilis}}
{{val|et|Väinalinn}}
{{val|fi|Väinänlinna}}
{{val|de|Dünaburg}}
{{val|ru|Двинcк, Борисоглебск}}
{{val|pl|Dyneburg, Dzwinów, Dźwińsk}}
| government_type = [[Daugavpils dome]]
| leader_title = Domes priekšsēdētājs
| leader_name = [[Andrejs Elksniņš]]
| area_footnotes =
| area_total_km2 = 72.48
| area_total_sq_mi =
| area_land_km2 =
| area_land_sq_mi =
| area_water_km2 = 9.75
| area_water_sq_mi =
| area_water_percent =
| area_rank = 3
| elevation_footnotes =
| elevation_m = 105
| elevation_ft =
| elevation_max_m =
| elevation_max_ft =
| elevation_min_m =
| elevation_min_ft =
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Daugavpils}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 2
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-54(01-65)
| area_code = (+371) 654
| website = [http://www.daugavpils.lv/ www.daugavpils.lv]
| footnotes =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Tavitavi
| official_name = ''Tawi-Tawi''
| image_skyline = Aerial view of Simunul Island.jpg
| imagesize =
| image_caption = Pāļu ciems Sumunulas salas piekrastē
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Sulu in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1973
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1087.4
| population_total = 440276
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 5 | latm = 12 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 05 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Bongao]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 11
| p1 = '''11 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[samali]], [[tausūgi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-TAW
| website                  =
}}
'''Tavitavi''' ({{val|fil|Lalawigan ng Tawi-Tawi}}, {{val|en|Province of Tawi-Tawi}}, {{val|tsg|Wilāya sin Tawi-Tawi}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienvidos, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 11 municipalitātēs un sīkāk 203 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Bongao]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Andrejs Krastkalns
| vārds_orig =
| attēls = Andrejs Krastkalns.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1868
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 25
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Talsu apriņķis|Nurmuižas pagasts}}<br />(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1939
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 14
| m_vieta = [[Rīga]] {{LAT}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Andrejs Krastkalns''' ({{dat|1868|12|25|N}} — {{dat|1939|2|14|N}}) bija latviešu sabiedriskais darbinieks un zvērināts advokāts.
[[Rīgas Latviešu biedrība]]s sekretārs, priekšsēdētāja biedrs, priekšsēdētājs ([[1898]]-[[1939]]). Rīgas pilsētas galvas biedrs ([[1916]]-[[1917|17]]), Vidzemes komisārs Pagaidu valdības laikā ([[1917]]), [[Baltijas hercogiste]]s Reģentu padomes loceklis ([[1918]]).
[[Latvijas Saeima|2. Saeimas]] deputāts no [[Kristīgā Nacionālā savienība|Kristīgās Nacionālās savienības]].

sentences: '''Malas jūra''' ir daļa no [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]], kuru daļēji norobežo [[sauszeme]], tai skaitā [[sala]]s, [[arhipelāgs|arhipelāgi]], [[pussala]]s. Atšķirībā no [[iekšējā jūra|iekšējām jūrām]] malas jūrās ir [[okeāna straume|okeānu straumes]], ko rada okeānu vēji. Daudzas malas jūras norobežo salu virknes, kas veidojušās [[okeāniskā Zemes garoza|okeāniskajai Zemes garozai]] [[subdukcija]]s ceļā paejot zem citas [[tektoniskā plātne|tektoniskās plātnes]]. Lielākā daļa pasaules jūru ir malas jūras.

sentences:
ir melīguma simbols]]
'''Meli''' ir apzināti izteikts [[apgalvojums]], kas ir pretrunā ar [[patiesība|patiesību]]. Melus mēdz dēvēt arī par '''nepatiesību'''. Tie parasti veikti, lai kādu konkrētu cilvēku vai cilvēku grupu apzināti [[maldināšana|maldinātu]]. Melošanas iemesli var būt dažādi, piemēram, lai izvairītos no [[sodīšana]]s vai [[kritika]]s. Cilvēku, kas melo, sauc par meli. Parasti meliem ir negatīva nozīme, un līdz ar to, atkarībā no konteksta, melu izplatītājus var skart arī sociālas, juridiskas, kriminālas, reliģiskas sekas.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
 Stoksa plūsmā ar ļoti zemu [[Reinoldsa skaitlis|Reinoldsa skaitli]]. Uz objektu, kas pārvietojas caur šķidrumu, iedarbojas pretestības spēks virzienā, kas ir pretējs tā kustībai]]

sentences:
{| class="infobox" width="280" style="font-size: 88%;"
!style="color: #FFCC33; background-color: #993399; font-size: 130%" align="center" colspan="3" |'''{{{vārds}}}'''
|-
{{#if: {{{tituls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} ''{{{tituls}}}''
{{!}}-
}}
{{#if: {{{attēls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} {{{attēls}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{tugras-attēls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} {{{tugras-attēls}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{valdīšana|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Valdīšana'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{valdīšana}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{investitūra|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Investitūra'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{investitūra}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{priekštecis|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Priekštecis'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{priekštecis}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{mantinieks|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''{{{pēctecības-veids|}}}'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{mantinieks}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{pēctecis|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Pēctecis'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{pēctecis}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{pilns vārds|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Pilns vārds'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{pilns vārds}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{citi tituli|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Tituli'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{citi tituli}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{apgraizīšana|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Apgraizīšana'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{apgraizīšana}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{dzimšanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Dzimš. datums'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{dzimšanas datums}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{dzimšanas vieta|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}{{#if:{{{dzimšanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}}||'''Dzimš. v.'''}}
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{dzimšanas vieta}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{miršanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Miršanas dat.'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{miršanas datums}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{miršanas vieta|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{miršanas vieta}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{apglabāšanas vieta|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Apglabāts (-a)'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{apglabāšanas vieta}}}{{#if: {{{apglabāšanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}}{{!}}, {{{apglabāšanas datums}}}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{haseki-sultan|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Sieva sultāne'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{haseki-sultan}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{haseki-kadin|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Sievas'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{haseki-kadin}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{ikbal|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Konkubīnes'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{ikbal}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{has-odaliks|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{has-odaliks}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{gozde|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Izraudzītās'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{gozde}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{atvases|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Atvases'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{atvases}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{karaļnams|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Nams'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{karaļnams}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{dinastija|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Dinastija'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{dinastija}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{himna|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Himna'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{himna}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{devīze|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Devīze'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{devīze}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{tēvs|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Tēvs'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{tēvs}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{māte|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Sultāne māte|Māte]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{māte}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{lielvezīri|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Lielvezīrs (-i)'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{lielvezīri}}}
{{!}}-
}}
|}<noinclude>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abenakijīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts ar trīsposmu gredzenu, stenstrupīna-(Ce) sērija
|ŠtruncaID=8/E.17-05
|ķīm_formula=Na26(Ce,Nd,La,Pr,Th,Sm)6<nowiki>[</nowiki>O<nowiki>|</nowiki>SO2<nowiki>|</nowiki>(CO3)6<nowiki>|</nowiki>(PO4)6<nowiki>|</nowiki>Si6O18<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[heksagonālā singonija|Heksagonālā]]
|krāsa=Bāli brūna
|svītra=Balta
|habituss=Labi veidots eliptisks kristāls
|skaldnība=Slikti izteikta
|lūzums=Trausls, gliemežnīcas
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,27
}}

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste|title=Terorakts Maskavas apgabalā (2024)|attēls=Crocus City Hall amphitheater after terrorist attack (2024).jpg
|attēla_apraksts=''Crocus City Hall'' amfiteātris dienu pēc uzbrukuma|vieta={{vieta|Krievija|Maskavas apgabals|Krasnogorska}}|koordinātas={{Coord|55|49|33|N|37|23|26|E|}}|datums={{dat|2024|3|22|N|bez}}|laiks=19:58|laika_josla=MSK / UTC+3|veids=sprādzieni, terorisms, masu slepkavība|bojā_gājušie=143|ievainotie=360|izraisītāji=''[[Islāma valsts — Horasānas province|Wilayah Khorasan]]''|izraisītājs=|aizdomās_turētie=|aizdomās_turētais=|ieroči=automātiskie ieroči, [[sprāgstvielas]], [[Degpudele|Molotova kokteiļi]]|dalībnieku_skaits=nav zināms, aizturēti 4 aizdomās turētie|dalībnieks=|aizstāvji=|aizstāvis=}}'''Terorakts Maskavas apgabalā''' bija 2024. gada 22. martā plkst. 20:00 pēc [[Maskavas laiks|Maskavas laika]] notikusi masveida apšaude un vairāki sprādzieni koncertzālē ''Crocus City Hall'' pie Maskavas apvedceļa [[Krievija]]s pilsētā [[Krasnogorska|Krasnogorskā]]. Vismaz pieci uzbrucēji sākuši šaut pūlī un vēlāk izraisījuši arī ugunsgrēku, kopā nogalinot vismaz 143 cilvēkus un vairāk nekā 360 ievainojot.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Galisija]]s karaļi'''.

sentences:
{{jāuzlabo|jāizņem saites uz Vikipēdiju angliski}}
'''Aptiekā gatavojamās zāļu formas''' jeb '''ekstemporālās zāļu formas''' ir [[farmaceits|farmaceitu]] vai farmaceitu asistentu gatavotas [[zāles]], ko izgatavo pēc ārsta sastādītas [[recepte]]s vai ārstniecības iestādes pieprasījuma. Pagatavotās zāles gatavo bez papildu konservantiem, tādēļ to derīguma termiņš ir līdz 2 mēnešiem. Ir 10 dažādas zāļu formas: [[pulveris|pulveri]], [[šķīdums|šķīdumi]], [[mikstūra]]s, [[pilieni]], [[suspensija]]s, [[emulsija]]s, [[ziede]]s, [[supozitorijs|supozitoriji]], [[zirnīši]], sterilās vai aseptiski gatavojamās zāļu formas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Herbords Kārlis Frīdrihs
Bīnemans fon Bīnenštamms
|          vārds_orig = ''Herbord Karl Friedrich
Bienemann von Bienenstamm''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1778
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Liepāja]], [[Kurzemes hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1840
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =[[Getingenes Universitāte]]
|             zinātne = [[ģeogrāfija]], [[kartogrāfija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
 ģeogrāfijas un statistikas apraksts (1841) ar grāfa S. Stroganova ģerboni.]]
'''Herbords Kārlis Frīdrihs Bīnemans fon Bīnenštamms''' ({{val|de|Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm}}, 1778—1840) bija [[vācbalti|vācbaltu]] [[muiža|muižnieks]], žurnālists un ģeogrāfs.

sentences: Šī ir kanādiešu režisora '''[[Džeimss Kemerons|Džeimsa Kemerona]] filmogrāfija'''.

sentences: '''Dženifera Kerola Ledžere''' ({{val|en|Jennifer Carole Ledger}}; dzimusi {{dat|1989|12|8}}) ir [[Apvienotā Karaliste|britu]] bundziniece un pavadošā vokāliste [[Kristīgais roks|kristiešu roka]] grupā ''[[Skillet]]''.

sentences:
{{novecojis|likvidāciju, tās iemesliem}}
'''Latvijas Literatūras centrs''' ir biedrība, kas nodrošina augstvērtīgas Latvijas [[proza]]s, [[dzeja]]s, [[dramaturģija]]s, publicistikas un bērnu literatūras atpazīstamību un pieejamību pasaulē.

sentences: {{nepilnīgs}}{{BioTakso infokaste|binomial=Papaver|attēls=Poppy2004.JPG|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Ranunculales|rinda_lv=Gundegu rinda|dzimta=Papaveraceae|dzimta_lv=Magoņu dzimta|ģints=Papaver|ģints_lv=Magones|kategorijas=nē}}'''Magones''' ({{val|la|Papaver}}) ir [[magoņu dzimta]]s (''Papaveraceae'') apakšģints (''Papaveroideae'') [[Lakstaugs|lakstaugi]], kas sadalīti 70—100 sugās.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jorkas raga pussala
|attēls              = A2015 Cape York Peninsula map.svg
|attēla paraksts     = Jorkas raga pussalas karte
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
| map_type    = Austrālija#Kvīnslenda
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums = ''Cape York Peninsula''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd=15|latm= |latNS=S
|longd=143|longm= |longEW=E
|platība             = 137 000
|garums              = 660
|platums             = 430
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 800
|salu skaits         =
|valsts              = Austrālija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = {{AU-QLD}}
|iedzīvotāji         = 18 000
|iedzīvotāju gads    = 2016
|blīvums             = 0,13
|pamatiedzīvotāji    = [[austrālijas aborigēni|aborigēni]], [[austrālieši]]
|valsts lielpilsēta  = [[Veipa]]
|piezīme =
}}

'''Jorkas raga pussala''' ({{val|en|Nova Scotia Peninsula}}) ir pussala [[Austrālija]]s ziemeļaustrumos.<ref>{{PZT|311}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Kvīnslenda]]s štatā. Lielākā daļa pussalas iedzīvotāju ir [[Austrālijas aborigēni]] (ap 60%), kas runā vairāk kā 30 valodās. Administratīvais un komerciālais centrs ir [[Kuktauna]] pussalas austrumu krastā, bet lielākā apdzīvotā vieta ir kalnraču pilsētiņa [[Veipa]] rietumu krastā. Nodēvēta pēc Austrālijas tālākā sauszemes ziemeļu punkta [[Jorkas rags|Jorkas raga]] pussalas ziemeļu galā.

sentences: '''Kalendāra nemieri Rīgā''' bija [[Rīga]]s pilsētnieku sacelšanās 1584–1589. gados pret [[Rīgas rāte|Rīgas pilsētas rāti]] un [[Karalis|karaļa]] [[Stefans Batorijs|Stefana Batorija]] varu, kurš bija izdevis rīkojumu pāriet uz [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]]. Pilsētnieki tajā saskatīja jaunus ierobežojumus, un pretestība šai kalendāra reformai izvērtās par nemieriem, kas izpaudās kā cīņa starp [[Rīgas patricieši]]em (kurus pārstāvēja Rīgas rāte) un [[ģilde|ģildēm]] (kas pārstāvēja namniekus) par varu Rīgā, kā arī kārtējais [[Katoļi|katoļu]] vajāšanu vilnis.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Vērdsverts
|     vārds_orig = William Wordsworth
|         attēls = William wordsworth.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1770
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kokermuta]], [[Kambrija]], [[Lielbritānijas Karaliste]] {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1850
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Emblsaida]], [[Kambrija]], [[Lielbritānijas impērija|Britu impērija]] {{flaga|Apvienotā Karaliste}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = Prelūdija
|    ietekmējies = [[Džons Miltons]], [[Henrijs Voans]], [[Deivids Hartlejs]], [[Semjuels Kolridžs]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]], [[Viljams Šekspīrs]]
|     ietekmējis = [[Džons Stjuarts Mills]], [[Metjū Arnolds]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Leslijs Stīvens]], [[Vilfrēds Ovens]], [[Ezra Paunds]], [[Roberts Frosts]], [[Viljams Batlers Jeitss]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Džons Sings]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Vielas daudzums''' ir daļiņu ([[atoms|atomu]], [[molekula|molekulu]], [[jons|jonu]], [[brīvais radikālis|brīvo radikāļu]]) skaits.

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = Tatra T6B5
|fona krāsa         = #C80404
|attēls             =
|attēls paraksts    = Tramvajs Tatra T6B5 [[Minska|Minskā]].
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = ČKD, Tatra, JuMS
|rūpnīca            = {{flag|Čehija}},
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[1983]] — [[2003. gads|2003]]
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      = Tatra T6B5, Tatra T3M, Tatra T6B5B, Tatra T6B5K
|garums             = 15,3 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 3,145 m
|pašmasa            = 18,4 t
|grīdas tips        =
|durvju skaits      = 3
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      = 4 x 45 kW
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 40
|stāvvietu skaits   = 80
|pasažieri kopā     = 120
|izmanto            =
}}

sentences: '''Līgo dziesmas''' ir latviešu [[Jāņi|Jāņu]] dziesmu [[Vīgneru Ernests|Vīgneru Ernesta]] apdares, ko dziesmu svētku kopkoris atskaņoja [[VI Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Sestajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1926. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Epilobium
| attēls = Onagraceae - Epilobium parviflorum-2.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums = [[Sīkziedu kazroze]] (''Epilobium parviflorum'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Myrtales
| rinda_lv = Miršu rinda
| dzimta = Onagraceae
| dzimta_lv = Naktssveču dzimta
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| autors = Juss.
| ģints = Epilobium
| ģints_lv = Kazrozes
}}'''Kazrozes''' (''Epilobium'') ir [[naktssveču dzimta]]s ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000954-2|title=Epilobium Dill. ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-09-01|language=en}}</ref> Tās visbiežāk ir sastopamas subarktiskajos, mērenajos un subantarktiskajos reģionos, savukārt [[Subtropu josla|subtropos]] un [[Tropi|tropos]] kazrožu sugas ir sastopamas tikai vēsajā kalnu [[Bioma|biomā]], piemēram, [[Jaungvineja]]s augstienēs.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Aira caryophyllea FWS-01.jpg|att_nosaukums=[[Neļķu aira]] (<i>Aira caryophyllea</i>)|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Aira|ģints_lv=Airas|binomial=Aira|sinonīmi=|kategorijas=nē|autors=}}'''Airas''' ({{val|la|Aira}}) ir augu ģints [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Airu dabiskais izplatības areāls ir [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], [[Centrālāzija|Centrālāzijā]] un [[Dienvidrietumāzija|Dienvidrietumāzijā]], kā arī [[Āfrika|Āfrikā]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Caroli Linnaei ... Species plantarum :exhibentes plantas rite cognitas, ad genera relatas, cum differentiis specificis, nominibus trivialibus, synonymis selectis, locis natalibus, secundum systema sexuale digestas...|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/13829|publisher=Impensis Laurentii Salvii|date=1753|location=Holmiae|volume=1|first=Carl von|last=Linné|first2=Lars|last2=Salvius}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://luirig.altervista.org/flora/taxa/floraspecie.php?genere=Aira|title=Genere Aira - Flora Italiana|website=luirig.altervista.org|access-date=2022-09-13}}</ref>

sentences: '''2. maijs''' ir gada 122. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (123. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 243 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Naukšēni
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Naukšēnu muižas pils 2000-11-11.jpg
| image_caption            = Naukšēnu muižas pils
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Valmieras novads]]
| subdivision_name2        = [[Naukšēnu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,88
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3006&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref> tagiem -->
| population_total         = 744
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57 | latm = 53 | lats = 1 | latNS = N
| longd = 25 | longm = 27 | longs = 10 | longEW = E
| elevation_m              = 55
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4244
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Naukšēni''' ir apdzīvota vieta [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Valmieras novads|Valmieras novada]] [[Naukšēnu pagasts|Naukšēnu pagasta]] centrs. Ciems izvietojies [[Rūja]]s upes krastā 7 km no [[Rūjiena]]s pie autoceļa [[P22]].

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Name            = Galva
| Latin           =
| Image           = Portrait of a Meerkat.jpg
| Caption         = [[Surikats|Surikata]] galva
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Sergejs Buturļins
|     vārds_orig = ''Сергей Александрович Бутурлин''
|         attēls = Serguéi_Buturlín.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Šveice|Vo kantons|Montrē}}
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava}})<br/>(tagad {{vieta|Krievija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ornitologs, medniecības speciālists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{commonscat|Buildings in Iran|Celtnes un būves Irānā}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name         = Starptautiskā Bobsleja un skeletona federācija
| native_name  = ''International Bobsleigh and Skeleton Federation''
| abbreviation = IBSF
| image        = IBSF logo.png
| size         = 200px
| motto        =
| type         = sporta federācija
| formation    = {{dat|1923|11|23}}
| headquarters = {{vieta|Šveice|Lozanna}}
| membership   =
| leader_title = Prezidents
| leader_name  = {{flaga|ITA}} [[Ivo Ferriāni]]
| language     = [[Angļu valoda|angļu]], [[Vācu valoda|vācu]]
| website      = {{URL|https://www.ibsf.org/}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Larss un meitene
| attēls                   =  Lars real girl.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lars and the Real Girl''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Kreigs Gilespijs]]
| producents               =
* [[Sāra Obrija]]
* [[Džons Kamerons]]
* [[Sidnijs Kimmels]]
| scenārija autors         = [[Nensija Olivera]]
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Pols Šneiders]]
* [[Kellija Gārdnere]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
| mūzika                   = [[Deivids Torns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izplatītājs              = ''[[MGM Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|9|16|Toronto kinofestivāls|2007|10|12|ASV}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lars-and-real-girl-2007|title=Lars and the Real Girl|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2019|archive-date={{dat|2019|08|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190828163603/https://bbfc.co.uk/releases/lars-and-real-girl-2007}}</ref>
| valsts                   =
* {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=larsandtherealgirl.htm|title=Lars and the Real Girl (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|11,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Larss un meitene"''' ({{val|en|Lars and the Real Girl}}) ir 2007. gada drāma, kuras režisors ir [[Kreigs Gilespijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Goslings]], [[Emīlija Mortimera]], [[Pols Šneiders]], [[Kellija Gārdnere]] un [[Patrīcija Klārksone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|16||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{jāuzlabo|atveidošana}}'''Dienvidkorejas vona''', oficiāli '''Korejas Republikas vona''' (simbols: '''₩;''' [[ISO 4217|kods]]: '''KRW'''; [[Korejiešu valoda|korejiski]]: ''대한민국 원''), ir [[Dienvidkoreja]]s oficiālā [[valūta]]. Vienā vonā ietilpst 100 monetārās apakšvienības jeb džoni. Džonus ikdienā vairs neizmanto to mazās vērtības dēļ, un tie parādās tikai ārvalstu valūtu kursos. Valūta tiek izdota Korejas Bankā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bok.or.kr/eng/main/main.do|title=Bank of Korea|website=www.bok.or.kr|access-date=2021-11-01}}</ref> kas atrodas Dienvidkorejas galvaspilsētā [[Seula|Seulā]].{{Valūtas infokaste|valūtas nosaukums=Dienvidkorejas vona|valūtas nosaukums cit val=대한민국 원|iso kods=KRW|oficiāli lieto=Dienvidkorejā|inflācijas līmenis=0.52%|inflācijas avota datums=2021
https://www.inflationtool.com/south-korean-won/2020-to-present-value|subvienības attiecība=1/100|subvienības nosaukums=džons (전/錢); netiek lietots|daudzskaitlis=vonas|bieži liet monētas=₩10, ₩50, ₩100, ₩500|reti liet monētas=₩1, ₩5|bieži liet banknotes=₩1,000, ₩5,000, ₩10,000, ₩50,000|reti liet banknotes=₩2,000|izdevēja iestāde=Korejas Banka|izdevēja iestādes mājas lapa=http://www.bok.or.kr/eng/main/main.do|attēls 1=[[File:Currency South Korea.jpg|thumb|Dienvidkorejas valūta]]}}

sentences: '''Faktoru modelis''' ir ekonomiskais [[modelis]], kurš balstīts uz statistisko [[faktoru analīze|faktoru analīzi]]<ref>Handbook of Economic Forecasting, Volume 1, Editors: Elliot G., Granger W.J.C., Timmermann A., North-holland, Amsterdam, 2006.</ref>. Faktoru modeļu galvenā ideja ir faktoru analīzes pielietošana ekonomisko sakarību pētīšanā.

sentences: '''Rulete''' (no {{val|fr|roulette}} — 'rats') ir viena no populārākajām [[kazino]] [[galda spēle|galda spēlēm]], kuras pamatā ir likmju veikšana, ruletes rats, numuri un bumbiņa. Ruletes pirmsākumi meklējami 17. gadsimta [[Francija|Francijā]], kur matemātiķis [[Blēzs Paskāls]], mēģinādams radīt [[mūžīgais dzinējs|mūžīgo dzinēju]], izveidoja primitīvu ruletes veida mehānismu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lemelson.mit.edu/resources/blaise-pascal|title=Blaise Pascal {{!}} Lemelson|website=lemelson.mit.edu|access-date=2023-03-15}}</ref> 18. gadsimta beigās tika radīts mūsdienām tuvs mehānisms un spēle kļuva populāra [[Apvienotā Karaliste|Anglijā]] un Francijā.

sentences: '''Reinas demilitarizētā zona''' bija [[Veimāras Republika|Veimāras]] un [[Trešais reihs|nacistiskās Vācijas]] teritorija [[Reina]]s kreisajā krastā, kā arī 50 km plata josla tās labajā krastā, kas tika izveidota ar [[Versaļas līgums|Versaļas līgumu]] 1919. gadā, lai novērstu Vācijas uzbrukumu [[Francija]]i. Šajā zonā Vācijai bija aizliegts izvietot karaspēku, būvēt militāros nocietinājumus un veikt manevrus.

sentences:
{{jāuzlabo|Jāsakārto saites}}
{{pareizrakstība+}}
'''Tumsa''' ir fiziski nomācoša vide, kura ir atvērta negatīviem notikumiem un tiek saistīta ar nāvi, ieslodzījumu un neierobežotu ļaunumu, tādēļ pati par sevi tiek uzskatīta par negatīvu tēlu. Tumsa tiek asociēta ar ļauno, pretēju Dieva iedibinātajai kārtībai un labajam, kas ir visumā un cilvēkos.<ref>Herdera vārdnīca "Simboli".Rīga.1994."Pētergaiļa"bibliotēka.</ref>Tumsa parasti ir gaismas pretmets. Šai kontekstā tā parasti simbolizē neziņu, garīgu aprobežotību, morālu atpalicību vai mazvērtību, kā arī nāvi, nelaimi vai "noslēpumu". Telpiskie jēdzieni "virs" un "zem" simboliski atbilst attiecībām starp gaismu un tumsu. Tāpat kā visi uz pasaules balstītie pamatprincipi saistās ar gaismas un tumsas nošķiršanu (piem., [[Ormazds un Arimans]], [[Iņ-Jan]], eņģeļi un dēmoni, gars un matērija, vīrišķais un sievišķais). Būtiska loma daudzām tautām ir priekšstatiem par pacelšanos no tumsas gaismā, kas norāda gan uz indivīda, gan cilvēces attīstību. Arī daudzu [[iniciācijas rituālu|iniciācijas rituāli]] pamatā ir šī dualitāte. Gaismas un tumsas atdalīšana pasaules sākumā daudzu tautu kosmogoniskajos priekšstatos nozīmē, ka tika iedibināta pirmā kārtība. Dažādu reliģiju mītiskajās tradīcijās piemin tumsu, kas atrodas "taipus" zināšanu gaismas (pretēji "zem") un simbolizē Dieva būtības neizdibināmību.<ref>Leland Ryken, James C. Wilhoit, Tremper Longman III.(2010).Dictionary of Biblical Imagery.InterVarsity Press</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Vorens Bafets
| vārds_orig = ''Warren Buffett''
| attēls = Warren Buffett KU Visit.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1930
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Omaha]], [[Nebraska]], {{USA}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =
| dzimums = V
| nodarbošanās = kompānijas [[Berkshire Hathaway]] vadītājs, investors, filantrops
| dzīvesbiedrs = Sūzena Bafeta (1952-2004) - mirusi
[[Astrīda Menksa]] (kopš 2006)
| bērni = Sūzija Bafeta,
Hovards Greiems Bafets,
Pīters Bafets
| paraksts = Warren_Buffett_Signature.svg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: [[Fotometrija|Fotometrijā]] '''apgaismojums''' ir [[Gaismas plūsma|gaismas plūsmas daudzums]], kas krīt uz virsmas [[Laukums|laukuma]] vienību. To aprēķina pēc formulas:<math>E = \Phi / S</math>, kur E - apgaismojums, Φ - gaismas plūsma (lm), S - virsmas laukums (m2). Plaknes apgaismojumu, ko rada punktveida gaismas avots, aprēķina pēc formulas <math>E = \frac{I}{r^2}*cos\alpha</math>, kur I - avota gaismas stiprums (lm), r - attālums līdz gaismas avotam (m), α - gaismas staru krišanas leņķis.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Šilters|first=Edvīns|publisher=Zvaigzne|year=1985|isbn=5-405-00201-1|location=Rīga|pages=329.-331.}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = Burkina Faso
|           valsts_nosaukums = Burkinafaso
|           karoga_nosaukums = Burkinafaso karogs
|              karoga_attēls = Flag of Burkina Faso.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Burkinafaso ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Burkina Faso.svg
|                valsts_moto = ''"Unité–Progrès–Justice"''{{spaces|2}}{{fr ikona}}
"Vienotība - progress - taisnība"
|               valsts_himna = ''Une Seule Nuit''
|              kartes_attēls = Location_Burkina_Faso_AU_Africa.svg
|            kartes_paraksts =
|             valsts_valodas = [[Franču valoda]]
|              galvaspilsēta = [[Vagadugu]]
|latd=12 |latm=20 |latNS=N |longd=1 |longm=40 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = [[Pusprezidentāla sistēma|Pusprezidentāla]] [[republika]]
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Paul-Henri Sandaogo Damiba]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Albert Ouédraogo]]
|legislature = Nacionālā Asambleja
|       neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|       neatkarības_notikums = no [[Francija]]s
|         neatkarības_datums = 1960. gada 5. augusts
|                platība_km2 = 274 200
|              platība_rangs = 74.
|             procenti_ūdens = 0,146%
|         iedzīvotāju_skaits = 21 510 181<ref name="The World Factbook">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.cia.gov/the-world-factbook/countries/burkina-faso/ |title=Archived copy" (PDF). Archived from the original (PDF) on 2016-12-21. Retrieved 2016-02-18.CS1 maint: archived copy as title|date=16 November 2021}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 58.
|population_census = 14 017 262
|population_census_year = 2006
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 64
|population_density_sq_mi =
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 137.
|               IKP_PPP_gads = 2020
|                    IKP_PPP = $45,339 miljardi
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $2 207<ref name="imf.org">{{tīmekļa atsauce | url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2019/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=88&pr.y=8&sy=2019&ey=2024&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=748&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= | title=Report for Selected Countries and Subjects}}</ref>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|GDP_nominal = $16,226 miljardi
|GDP_nominal_year = 2020
|GDP_nominal_per_capita = $926
|                   HDI_gads = 2019
|                        HDI = {{nemainījās}} 0,452
|                  HDI_rangs = 182.
|                  Gini_gads = 2020
|                       Gini = 38,9
|Gini_ref = <ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/fields/2172.html|title=Distribution of family income – Gini index|work=The World Factbook|publisher=CIA|access-date=1 September 2009|archive-date=13 June 2007|archive-url=https://web.archive.org/web/20070613005439/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/fields/2172.html|dead-url=yes}}</ref>
|                 Gini_rangs =
|                     valūta = Rietumāfrikas franks<ref>CFA Franc BCEAO. Codes: XOF / 952 [http://www.iso.org/iso/support/faqs/faqs_widely_used_standards/widely_used_standards_other/valūtas_kodss/valūtas_kodss_list-1.htm ISO 4217 valūta names and code elements]. ISO. Retrieved 8 May 2009.</ref>
|               valūtas_kods = XOF
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +0
|             laika_zona_DST = nav
|             utc_offset_DST =
|drives_on = right
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 226
|                     domēns = [[.bf]]
|                   piezīmes =
}}
'''Burkinafaso''' ({{val|fr|Burkina Faso}}) ir valsts [[Rietumāfrika|Rietumāfrikā]]. Tai nav pieejas jūrai, robežojas ar [[Mali]] ziemeļos, ar [[Nigēra|Nigēru]] austrumos, ar [[Benina|Beninu]] dienvidaustrumos, ar [[Gana|Ganu]] un [[Togo]] dienvidos, kā arī ar [[Kotdivuāra|Kotdivuāru]] dienvidrietumos. Burkinafaso kopējā platība ir 274 200 [[km²]], valsts atrodas [[tropu josla|tropu joslā]]. Valsts teritorija ir lielākoties līdzena, atrodas uz 200 līdz 500 metrus augsta līdzenuma. Valsts dienvidrietumos teritorijas augstums palielinās līdz 700 metriem virs jūras līmeņa. Burkinafaso ar 17,32 miljoniem iedzīvotāju ir 21. lielākā valsts Āfrikā un 61. lielākā valsts pasaulē pēc iedzīvotāju skaita.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šī puiša dzīve
| attēls                   = This Boys Life.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''This Boy's Life''
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Maikls Ketons-Džonss]]
| producents               =
* [[Fičs Kedijs]]
* [[Ārts Linsons]]
| scenārija autors         = [[Roberts Gečels]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts De Niro]]
* [[Elēna Barkina]]
* [[Leonardo Di Kaprio]]
| mūzika                   = [[Kārters Batvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Knickerbocker Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|4|9|Ierobežotās vietās|1993|4|23|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 110 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/boys-life-1992|title=This Boy's Life|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thisboyslife.htm|title=This Boy's Life (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šī puiša dzīve"''' ({{val|en|This Boy's Life}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kura ir balstīta uz Tobiasa Volfa tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors ir [[Maikls Ketons-Džonss]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Elēna Barkina]] un [[Leonardo Di Kaprio]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|4|9||bez}}.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Volkswagen
| logo = Volkswagen logo 2019.svg
| logo_caption = Logotips kopš 2019. gada
| image = Volkswagen.tif
| image_caption = Koģenerācijas stacija
| logo_size = 150
| fate =
| type = [[zīmols]]
| foundation = 1937. gada 28. maijā
| location_city = [[Volfsburga]]
| location_country = Vācija
| founder = [[Vācu Darbaspēka Fronte]]
| area_served = Globāli
| key_people = Ralfs Brandšteters (CEO, Volkswagen)<ref>[https://www.volkswagen-newsroom.com/en/press-releases/ralf-brandstaetter-to-lead-volkswagen-core-brand-in-future-6086 Ralf Brandstätter to lead Volkswagen core brand in future] on VW Group, 8 June 2020</ref><br/>[[Tomass Šēfers]] (CEO, Volkswagen Passenger Cars)
| industry = [[Autobūve]]
| revenue =
| revenue_year =
| profit =
| profit_year =
| num_employees =
| num_employees_year =
| parent = [[Volkswagen Group]]
| subsid =
| homepage = {{url|https://www.volkswagen.com|volkswagen.com}}
}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Volkswagen''''' ([[abreviatūra]] — '''VW''') ir ''[[Volkswagen (uzņēmums)|Volkswagen Group]]'' piederoša automobiļu marka.

sentences: '''Literatūras kritika''' jeb '''literatūrkritika''' ir praktiska humanitāra disciplīna, kas pēta, analizē, interpretē, arī vērtē [[literatūra|literatūru]], īpaši pievēršoties aktuālajai literatūrai un aktuālajiem literatūras procesiem. Var sacīt, ka literatūras kritika pēta literatūru sinhronā aspektā, diahrono aspektu atstājot [[literatūras vēsture]]i. Latvijas tradīcijā literatūras kritika tiek uzskatīta par vienu no [[literatūrzinātne]]s apakšnozarēm. Literatūras kritika ir ļoti cieši saistīta ar [[literatūras teorija|literatūras teoriju]] ([[angļu valoda|angļvalodīgajā]] tradīcijā tās dažkārt pat netiek šķirtas).

sentences:
'' rūpnīca Vācijas pilsētā [[Volfsburga|Volfsburgā]]]]
'''Rūpnīca''' jeb '''fabrika''' ({{val|la|fabrica}} — ‘darbnīca’) ir objekts, kurā notiek produktu [[ražošana]], izmantojot dažādus [[mehānisms|mehānismus]], [[tehnika|tehniku]] un [[konveijers|konveijerus]]. Salīdzinot ar [[amatniecība|amatniecību]], kas dominēja līdz [[Rūpnieciskā revolūcija|rūpnieciskajai revolūcijai]] (18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā), rūpnīcās ir iespējams saražot daudz vairāk produkcijas īsākā laika posmā, tādā veidā ļaujot samazināt preces cenu. Rūpnīcas ir dažādu [[rūpniecība]]s nozaru pamatā. Daudzi rūpniecības uzņēmumi ražo nevis gatavus produktus, bet gan pusfabrikātus, no kuriem citos rūpniecības uzņēmumos izgatavo gatavus produktus.<ref>Kjells Gunnars Hofs. Biznesa Ekonomika. — R., SIA Jāņa Rozes apgāds, 2002. gads</ref>

sentences:
{{cita nozīme|kabarē|filmu|Mulenrūža (filma)}}
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Mulenrūža
| orig_nosaukums   = Moulin rouge
| attēls           = Moulin Rouge 1.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         = Mulenrūžas simbols Sarkanās dzirnavas
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Francija|Parīze|Klišī bulvāris 82|3s=Klišī bulvāris}}
| arhitekts        = ''Adolphe Willette'', ''Édouard Niermans''
| dibināšanas gads = {{dat|1889|10|6||bez}}
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = http://www.moulinrouge.fr/
}}

sentences:
]]
'''Luminiscences spuldze''' ir mākslīgais [[gaismas avots]] — [[gāzizlādes spuldze]]s paveids, kurā elektriskā izlāde [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] tvaikos rada [[ultravioletais starojums|ultravioleto starojumu]]. Spuldzes caurspīdīgais stikla apvalks no iekšpuses ir pārklāts ar [[luminofors|luminoforu]] — materiālu, kas UV starojuma ietekmē [[luminiscence|luminiscē]] un tādējādi rada redzamo gaismu. Angļu un daudzās citās valodās šīs spuldzes dēvē par '''fluorescentajām lampām''' ({{val-en|fluorescent lamps}}). Sākumā šīs spuldzes bija garu cauruļu formā ('''dienasgaismas spuldzes'''), vēlāk tika ieviestas tā saucamās kompaktās luminiscences spuldzes jeb CFL spuldzes ({{val-en|compact fluorescent lamps}}), kam caurulītes ir tievākas un saliektas U veidā vai spirāles formā. Kompaktās spuldzes, kam ir iebūvēts elektroniskais balasts, var ieskrūvēt parastajās kvēlspuldzēm paredzētajās ligzdās. Kompaktās luminiscences spuldzes patērē mazāk enerģijas, nekā līdzīga izmēra un spožuma [[kvēlspuldze]]s, tomēr tās satur toksisku vielu — dzīvsudrabu, un mūsdienās tiek aizstātas ar [[gaismas diožu spuldze|gaismas diožu spuldzēm]]. Bez tam luminiscences spuldžu gaismas [[spektrs]], atšķirībā no kvēlspuldzes vai [[Saule]]s  nepārtrauktā spektra, ir nevienmērīgs, nepatīkamāks acij, turklāt luminiscences spuldzes vairāk vai mazāk "mirgo". Šos trūkumus cenšas novērst ar uzlabotiem luminoforu sastāviem un augstfrekvences elektroniskajiem balastiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Lāms''' var būt:

sentences: '''Dzimumhormoni''' ir [[Hormoni|hormonu]] grupa, kas nodrošina attīstību un funkcionēšanu organismiem ar [[Dzimumdimorfisms|dzimumu atšķirībām]] pēc [[Vīrišķais dzimums|vīrišķā]] un [[Sievišķais dzimums|sievišķā]] tipa, kas pilnībā izpaužas organismiem sasniedzot [[dzimumbriedums|dzimumbriedumu]]. Saskaņā ar to dzimumhormoni dalās vīrišķajos un sievišķajos.

sentences:
{| class="infobox bordered" style="width:23em; font-size:92%;"
!colspan="3" style="background:{{#switch:{{LC:{{{tips}}}}}
               |abdžads         |[[abdžads]]                 = palegreen
               |alfabēts        |[[alfabēts]]                = lightblue
               |abugida         |[[abugida]]                 = navajowhite
               |sillabārijs     |[[sillabārijs]]             = pink
               |semisillabārijs |[[semisillabārijs]]         = violet
               |žestu           |[[žestu alfabēts]]          = paleturquoise
               |piktogrāfiskais |[[piktogrāfiskais]]         = palegoldenrod
               |ideogrāfiskais  |[[ideogrāfiskais]]          = gold
               |logogrāfiska rakstība|[[logogrāfiska rakstība]] = mistyrose
               |logokonsonanta rakstība|[[logokonsonanta rakstība]] = darkcyan
               |stenogramma     |[[stenogramma]]             = turquoise
               |neatkodēts      |[[neatkodēta rakstība]]     = gainsboro
               |alternatīvais   |[[alternatīva rakstība]]    = khaki
               |white
               }}; padding:0.4em 0.4em; text-align:center; font-size:125%;"| {{{nosaukums|[[:Template:Infobox WS |<includeonly>Instructions at Template:Infobox WS</includeonly><noinclude>Rakstu sistēmas nosaukums</noinclude>]]}}}
|-
|style="padding:0.3em 0.5em;"            | Tips
|style="padding:0.3em 0.5em;" colspan="2"| {{{tips}}} {{{typedesc|}}}
{{#if:{{{valodas|<noinclude>x</noinclude>}}} |
{{!-}}
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"                              {{!}} Valodas
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em; line-height:12pt;" colspan="2"{{!}} {{{valodas}}} }}
{{#if:{{{creator|<noinclude>x</noinclude>}}} |
{{!-}} colspan="{{#if:{{{date|}}}|1|2}}"
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"{{!}} Radītājs
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"{{!}} {{{radītājs}}}{{#if:{{{date|}}}  |
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"{{!}} {{{date}}}}}
}}
|-
|style="padding:0.3em 0.5em;"            | Laika periods
|style="padding:0.3em 0.5em;" colspan="2"| {{{laiks}}}
|-
{{#if:{{{statuss|<noinclude>x</noinclude>}}} |
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"            {{!}} Statuss
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;" colspan="2"{{!}} {{{statuss}}} }}
|-
{{#if:{{{virziens|<noinclude>x</noinclude>}}} |
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"            {{!}} Raksta virziens
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;" colspan="2"{{!}} {{{virziens}}} }}
|-
{{#if:{{{saime|<noinclude>x</noinclude>}}}{{{fam1|}}}{{{radītājs|}}} |
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"{{!}} Izcelsmes
rakstība
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em; line-height:12pt; text-align:left;" colspan="2"{{!}} {{{saime|{{{fam1<includeonly>|{{#if:{{{radītājs|}}}|[[mākslīga rakstība]]}}</includeonly>}}}}}}{{#if:{{{fam2|<noinclude>x</noinclude>}}}
   |
 → {{{fam2}}}
{{spaces|2}}→ {{#if:{{{fam3|}}}
    |{{{fam3|}}}
{{spaces|3}}→ {{#if:{{{fam4|}}}
     |{{{fam4|}}}
{{spaces|4}}→ {{#if:{{{fam5|}}}
      |{{{fam5|}}}
{{spaces|5}}→ {{#if:{{{fam6|}}}
       |{{{fam6|}}}
{{spaces|6}}→ {{#if:{{{fam7|}}}
        |{{{fam7|}}}
{{spaces|7}}→ {{#if:{{{fam8|}}}
         |{{{fam8|}}}
{{spaces|8}}→ {{#if:{{{fam9|}}}
          |{{{fam9|}}}
{{spaces|9}}→ {{#if:{{{fam10|}}}
           |{{{fam10|}}}
{{spaces|10}}→ {{#if:{{{fam11|}}}
            |{{{fam11|}}}
{{spaces|11}}→ {{#if:{{{fam12|}}}
             |{{{fam12|}}}
{{spaces|12}}→ {{#if:{{{fam13|}}}
              |{{{fam13|}}}
{{spaces|13}}→ {{#if:{{{fam14|}}}
               |{{{fam14|}}}
{{spaces|14}}→ {{#if:{{{fam15|}}}
                |{{{fam15|}}}
{{spaces|15}}→ '''{{{nosaukums|}}}'''
                |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
               |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
              |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
             |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
            |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
           |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
          |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
         |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
        |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
       |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
      |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
     |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
    |'''{{{nosaukums}}}'''}}
   |
'''{{{nosaukums|}}}'''}}
}}
|-
{{#if:{{{atvasinājumi|<noinclude>x</noinclude>}}} |
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"                              {{!}} Atvasinātās
sistēmas
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em; line-height:12pt;" colspan="2"{{!}} {{{atvasinājumi}}} }}
|-
{{#if:{{{radinieki|<noinclude>x</noinclude>}}}  |
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"                              {{!}} Radniecīgās
sistēmas
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em; line-height:12pt;" colspan="2"{{!}} {{{radinieki}}} }}
|-
{{#if:{{{unicode|<noinclude>x</noinclude>}}}  |
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"            {{!}} [[Unikods|Unicode rangs]]
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;" colspan="2"{{!}} {{{unicode}}} }}
|-
{{#if:{{{iso15924|<noinclude>x</noinclude>}}} |
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em; white-space:nowrap;"{{!}} [[ISO 15924]]
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;" colspan="2"        {{!}} <tt>{{{iso15924}}}</tt>| }}
|-
{{#if:{{{sample|<noinclude>x</noinclude>}}}   |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} [[Image:{{{sample}}}|{{{image_size|{{{imagesize|225x400px}}} }}}]]{{#if:{{{caption|}}} |
{{{caption}}} }}
}}
|-
{{#if:{{{footnotes|<noinclude>x</noinclude>}}}|
{{!}}colspan="2" style="border-top:1px solid; font-size:90%;"{{!}} {{{footnotes}}}
{{!-}}
}}
{{Infobox Language/IPA notice}}
|-
|}<noinclude>
Šī veidne paredzēta, lai norādītu svarīgāko informāciju par Rakstību.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Etna
| Nosaukums2       = ''Etna''
| Photo            = EtnaAvió.JPG
| Paraksts         = Skats uz Etnas vulkānu
| Augstums         = 3326
| Relatīvais_augstums = 3326
| karte            = Itālija#Eiropa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 37 |latm= 45 |lats= 18 |latNS= N
| longd= 14 |longm= 59 |longs= 42 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Itālija}} ([[Sicīlija]])
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = 2023. gada nogalē
}}

sentences: '''Galamērs''' (arī '''garuma galamērs''', '''plakanparalēlais galamērs''', '''[[Kārlis Edvards Johansons|Johansona]] bloki''') ir garuma [[etalons]], kas izveidots kā taisnstūra [[paralēlskaldnis]] vai [[cilindrs]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Manny & Lo''
| attēls                   = Manny & Lo FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Liza Krēgere]]
| producents               =
* [[Dīns Silverss]]
* [[Klauss Volkenborns]]
* [[Marlēna Hekta]]
| scenārija autors         = [[Liza Kinga]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Aleksa Paladino]]
* [[Mērija Keja Pleisa]]
| mūzika                   = [[Džons Lūns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1996|7|26||bez}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/manny-lo-1998-0|title=Manny & Lo|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|502,313}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mannyandlo.htm|title=Manny and Lo (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Manny & Lo''''' ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisore ir [[Liza Krēgere]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Aleksa Paladino]] un [[Mērija Keja Pleisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|7|26||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Giro d'Italia|Posmu uzvaretaji]]

sentences: '''Ģeometriskā transformācija''' ir jebkura ģeometriskas [[kopa]]s [[bijekcija]] uz sevi vai uz citu šādu kopu.

sentences:
{{Palīdzība}}
'''Maznozīmīgs labojums''' ir tāds labojums, kas rakstam nedod neko būtisku. Jebkurš reģistrēts dalībnieks var atzīmēt savu veikto izmaiņu kā maznozīmīgu, ieliekot ķeksīti lodziņā "maznozīmīgs labojums" tieši zem izmaiņu kopsavilkuma. Anonīmie dalībnieki nevar savas veiktās izmaiņas atzīmēt kā maznozīmīgas. [[Special:RecentChanges|Pēdējo izmaiņu lapā]] maznozīmīgām izmaiņām tiek priekšā norādīts '''m''' burts. Maznozīmīgas izmaiņas pēdējo izmaiņu lapā iespējams paslēpt ar attiecīgu komandu.

sentences: '''Piespiedu nosēšanās''' ir [[lidaparāts|lidaparāta]] [[nosēšanās]] [[lidosta|lidostā]] vai ārpus lidostas tādu iemeslu dēļ, kas neļauj veikt lidojumu kā plānots. Nepieciešamība veikt piespiedu nosēšanos rodas tad, kad [[pilots|pilotam]] nav iespējams ietekmēt normālu lidojuma gaitu traucējošos faktorus, piemēram, dzinēju darbības traucējumus, lidaparāta sistēmu vai sastāvdaļu darbības traucējumus, ekstremālus [[laikapstākļi|laikapstākļus]], kā rezultātā lidojumu turpināt nav iespējams. Šis [[termins]] apzīmē arī nosēšanos, kas saistīta ar [[pārtveršana|pārtveršanu]]. Piespiedu nosēšanās ir viens no [[avārijas nosēšanās]] veidiem.

sentences:
[[Kategorija:Radošums]]
[[Kategorija:Nozaru rūpniecība]]
[[Kategorija:Inovācijas]]
[[Kategorija:Kultūra]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums = 235px
| vārds_orig =John Dee
| attēls =John Dee Ashmolean.jpg
| att_izmērs =235px
| att_nosaukums = 16. gadsimtā nezināma mākslinieka gleznots portrets.
| dz_dat_alt = {{dat|1527|7|13}}
| dz_vieta =[[Tauervorda]], [[Londona]], {{Karogs|Anglija}}
| m_dat_alt = [[1608]]. vai [[1609]]. gadā
[[Mortleika]], [[Londona]], {{Karogs|Anglija}}
| pilsonība =
| tautība =[[velsietis]]
| darba_vietas =
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Luvēnas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Tomass Digss]]<ref>[http://www.dcs.warwick.ac.uk/bshm/zingaz/C.html British Society for the History of Mathematics]</ref>
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Deklaratīvas zināšanas''' ({{Val-la|declarativus}} - paskaidrojošs) - [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir [[zināšanas]] par [[fakti]]em, tā ir atbilde uz jautājumu: ''Kas tas ir?''

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvoto vietu|Atašiene (nozīmju atdalīšana)|Atašiene}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Atašiene
| settlement_type        = Vidējciems
| image_skyline          = Atašienes baznīca 2000-07-28.jpg
| image_caption          = [[Atašienes Sāpju Dievmātes Romas katoļu baznīca|Atašienes katoļu baznīca]]
| pushpin_map            = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2      = [[Atašienes pagasts]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         =
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2015
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2286&p_back=** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 328
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 32 | lats  = 46 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 24 | longs = 01 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5211 Atašiene
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Alabata
|attēls              = Atimonan, Abalat Island, Lopez Bay from air (Quezon; 09-04-2022).jpg
|attēla paraksts     = [[Lamona līcis]] un Alabatas sala
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Lusona
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Alabat''
|izvietojums         = [[Lamona līcis]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]]
|latd=14|latm=07 |lats= |latNS=N
|longd=122|longm= 03|longs= |longEW=E
|platība             = 192
|garums              = 33
|platums             = 6
|krasta līnija       = 85,4<ref>[https://web.archive.org/web/20190425105340/http://islands.unep.ch/IHE.htm#895 ISLAND DIRECTORY. Islands of Philippines]</ref>
|augstākais kalns    = Kamagongs
|augstums            = 412
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Kalabarsona]]
|valsts adm vienības tips1  = Province
|valsts adm vienība1        = [[Kesona]]
|iedzīvotāji         = 44 589 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 232
|pamatiedzīvotāji    = [[tagali]]
|valsts lielpilsēta  = Alabata
|piezīme =
}}
'''Alabata''' (''Alabat'') ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Kalabarsona]]s reģiona [[Kesona]]s provincē, kur iedalās trijās municipalitātēs. Lielākās apdzīvotās vieta ir Alabata, Peresa un Kesona. Apdzīvo galvenokārt [[tagali]], bet daļa iedzīvotāju pieder aborigēnajai Alabatas [[aeti|aetu]] tautai, kuras valoda ir viena no trim Filipīnu apdraudētajām valodām.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Kuldīgas novada muzejs
| native_name         =
| native_name_lang    =
| image               = 7716m (1).jpg
| imagesize           = 200px
| caption             =
| alt                 =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| lat_deg             =
| lat_min             =
| lat_sec             =
| lat_dir             =
| lon_deg             =
| lon_min             =
| lon_sec             =
| lon_dir             =
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = [[1935]]<ref name="muzeji.lv">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/|title= KULDĪGAS NOVADA MUZEJS PA|publisher= muzeji.lv|access-date= {{dat|2013|06|17||bez}}|archiveurl= https://web.archive.org/web/20120415090640/http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/|archivedate= {{dat|2012|04|15||bez}}}}</ref>
| dissolved           =
| location            = [[Pils iela (Kuldīga)|Pils iela]] 5, [[Kuldīga]]<ref name="muzeji.lv" />
| type                = Reģionālais muzejs, [[Vēsture]]s un [[arheoloģija]]s muzejs<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.kulturaskarte.lv/lv/muzejs/kuldigas-novada-muzejs|title= Kuldīgas novada muzejs|publisher= kulturaskarte.lv}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| collection          = 107 000 (01.01.2016.)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|06|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120415090640/http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/ |archivedate={{dat|2012|04|15||bez}} }}</ref>
| visitors            =
| director            = Eduards Dambergs
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             =http://www.kuldigasmuzejs.lv/
}}
'''Kuldīgas novada muzejs''' ir reģionāls [[vēsture]]s un [[arheoloģija]]s [[muzejs]], kas atrodas [[Kuldīga|Kuldīgā]], [[Pils iela (Kuldīga)|Pils ielā]] 5.

sentences: '''Lietus mežs''' ir [[mežs]], kuram raksturīgs augsts [[nokrišņi|nokrišņu]] daudzums. Minimālajam [[nokrišņu daudzums|nokrišņu daudzumam]] ir jābūt lielākam par 2000 mm gadā. Lietus mežus iedala [[mitrais tropu mežs|mitrajos tropu mežos]] un [[mērenais lietus mežs|mērenajos lietus mežos]]. Galvenā atšķirība starp tropiskajiem un mērenajiem lietus mežiem ir [[ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] grādos; tropiskie lietus meži ir tuvāk [[ekvators|ekvatoram]], bet mērenie atrodas [[mērenā josla|mērenajā joslā]]. Lietus meži atrodas [[Āzija|Āzijā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Amerika|Amerikā]], [[Centrālā Āfrika|Centrālajā]] un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]]. Lielākais lietus mežs pasaulē ir [[Amazones lietus mežs]], kas atrodas [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Lietus meži ir pasaules sarežģītākās ekosistēmas. Kaut gan lietus meži aizņem tikai 6% no [[Zeme|planētas]] virsmas, tie satur vairāk nekā pusi visas pasaules augu un dzīvnieku sugu - [[liāna]]s, [[orhideju dzimta|orhidejas]], [[gumijkoks|gumijkoki]], [[zeltainais lauvpērtiķis|zeltainie lauvpērtiķi]], [[morfīds|morfīdi]], [[koats|koati]], [[kāpelētājvarde]]s, [[sliņķi]], [[boa]] čūskas, [[iguāna]]s, [[jaguārs|jaguāri]], [[lemuri]], [[tapiri]], [[tukans|tukani]] u.c.

sentences: '''Magnētiskā konstante''' ir [[fizikāla konstante]] un [[skalārs lielums]], kas tiek izmantots [[Elektromagnētisms|elektromagnētisma]] likumu izteiksmēs. Tā ir reizinātājs visās formulās, pēc kurām aprēķina [[Magnētiskā lauka indukcija|magnētiskā lauka indukciju]] vai magnētisko spēku atkarībā no [[Strāvas stiprums|strāvas stipruma]] strāvas kontūrā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Hese
|     vārds_orig = ''Carl Immanuel Philipp Hesse''
|         attēls = C I P Hesse 02aus.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Sangastes pagasts, [[Vidzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Igaunijas darba komūna]] (tagad [[Austrumviru apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Svešais"
 | oriģinālnos = ''Alien''
 |      attēls = Alien_(franchise)_logo.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[zinātniskā fantastika]], [[šausmu filma]]
 |    režisors =
* [[Ridlijs Skots]],
* [[Džeimss Kemerons]],
* [[Deivids Finčers]],
* [[Žans Pjērs Ženē]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri = [[Sigurnija Vīvere]] u. c.
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = 1979—pašlaik
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|ngļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|279 000 000}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|959 669 302}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''Svešais''' ({{val|en|Alien}}) ir amerikāņu zinātniskās fantastikas šausmu filmu sērija, kurā galveno lomu spēlē [[Sigurnija Vīvere]].

sentences: '''12. janvāris''' ir 12. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 353 dienas (354 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = Zebrahead
|          Attēls = Zebrahead - 2017203174521 2017-07-22 DAS FEST - Sven - 1D X MK II - 0278 - AK8I0444.jpg
|         Att_izm = 260px
|        Apraksts =
|           Vieta = {{vieta|ASV|Laherbra}}
|           Žanrs = [[Pankroks]], [[repkors]], [[poppanks]], [[alternatīvais roks]], [[fankmetāls]], [[alternatīvais metāls]]
|            Gadi = 1996—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa = [http://www.zebrahead.com/ Oficiālā mājaslapa]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''Zebrahead''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[pankroks|pankroka]] grupa, kas ir bāzēta [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Grupu 1996. gadā Laherbrā dibināja grupas ģitārists Gregs Bergdorfs, bundzinieks Eds Ūdhuss, basģitārists Bens Osmundsons un vadošais vokālists Džastins Mauriello. Grupa ir izdevusi astoņus studijas albumus un 2011. gada sākumā plāno izdod jaunu albumu.

sentences:
s reģioni, kas saņēma ES struktūrfondu atbalstu 2007.-2013. gadā.]]
'''Eiropas Savienības struktūrfondi''' ir [[Eiropas Savienība]] reģionālās politikas finanšu instruments ar mērķi mazināt ienākumu un iespēju atšķirības starp ES dalībvalstīm un to reģioniem. Kopējie pieejamie struktūrfondu līdzekļi, uz kuriem var pretendēt finansējuma saņēmēji, veidojas no ES struktūrfondu finansējuma (75%) un nacionālā finansējuma (25%), ko veido valsts un pašvaldību budžeta finansējums. Taču, lai pretendētu uz struktūrfondu atbalstu, finansējuma saņēmējam līdztekus atbalsta finansējumam jānodrošina arī sava finansējuma daļa, ko ieguldīt konkrētā [[projekts|projekta]] realizēšanā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Struktūrfondi |url= http://www.varcentrs.lv/ka_sakt/3/ |access-date= {{dat|2010|10|01||bez}} |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160306003701/http://www.varcentrs.lv/ka_sakt/3/# |archivedate= {{dat|2016|03|06||bez}} }}</ref>

sentences:
{{catmore|B klases filma}}
{{Commonscat|B Movies}}

sentences: '''Siltumdzinējs''' ir [[siltummašīna]], kas [[Termodinamiskais cikls|cikliskos procesos]] [[Viela|vielas]] [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] pārvērš [[Darbs (fizika)|darbā]]. Tāpat kā jebkura siltummašīna, siltumdzinējs sastāv no sildītāja, [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja. Siltumdzinēja cikls ir tiešs, tā gaitā [[siltums]] tiek pārvadīts no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar augstāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar zemāku temperatūru.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmu metāls
|      kārtas skaitlis = 11
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 1
|              simbols = Na
|             atommasa = 22,98977
|   valences elektroni = [Ne]3s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Metālisks nātrijs un nātrija jonu radītā liesmas krāsa
|  oksidēšanas pakāpes = '''+1'''
|  elektronegativitāte = 0,93
|              blīvums = 968
|  kušanas temperatūra = 370,87 K (97,72 °C)
| viršanas temperatūra = 1156 K (883 °C)
}}
'''Nātrijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Na''' un atomskaitli 11. Nātrijs ir [[sārmu metāli|sārmu metāls]]. Nātrijs dabā brīvā veidā nav sastopams, jo aktīvi reaģē ar gaisa [[skābeklis|skābekli]] (veidojot [[nātrija oksīds|oksīdu]] Na2O un [[nātrija peroksīds|peroksīdu]] Na2O2) un [[ūdens|ūdeni]] (veidojot [[nātrija hidroksīds|hidroksīdu]] NaOH). Lielākā daļa nātrija savienojumu šķīst [[ūdens|ūdenī]] vai reaģē ar to. Kā jau visi sārmu metāli, nātrijs savienojumos var būt tikai vienvērtīgs, ar oksidēšanas pakāpi +1.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tiesības uz laimi
| attēls                   = poster-pursuithappyness.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Pursuit of Happyness''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Gabriels Mačino]]
| producents               =
* [[Vills Smits]]
* [[Devons Frenklins]]
* [[Tods Bleks]]
* [[Džeisons Blūmentāls]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Stīvs Tišs]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Konrāds]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Džeidens Smits]]
* [[Tendija Ņūtone]]
| mūzika                   = [[Andrea Guerra]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Escape Artists]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|12|15||bez}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pursuit-happyness-2006|title=The Pursuit of Happyness|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 3, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403174212/http://www.bbfc.co.uk/releases/pursuit-happyness-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pursuitofhappyness.htm|title= (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 3, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|307,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tiesības uz laimi"''' ({{val|en|The Pursuit of Happyness}}) ir 2006. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Krisa Gārdnera tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors ir [[Gabriels Mačino]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Džeidens Smits]] un [[Tendija Ņūtone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|12|15||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ihors Hrečaniks
| vārds_orig = Ігор Гречаник
| dz_gads = 1960
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 10
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| alma_mater = [[Nacionālā tēlotājmākslas un arhitektūras akadēmija|Kijivas Valsts mākslas institūts]] (1984)
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Ouklejka_pruhovaná_2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Actinopterygii
| klase_lv =Starspurzivis
| kārta=Cypriniformes
| kārta_lv=Karpveidīgās
| dzimta=Cyprinidae
| dzimta_lv=Karpu dzimta
| apakšdzimta=Alburninae
| apakšdzimta_lv=Vīķu apakšdzimta
| ģints = Alburnoides
| ģints_lv = Pavīķes
| suga = Alburnoides bipunctatus
| suga_lv = Pavīķe
| binomial =Alburnoides bipunctatus <small>([[Marcus Elieser Bloch|Bloch]], 1782)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
}}
'''Pavīķe''' jeb '''strauta pavīķe''' (''Alburnoides bipunctatus'') ir [[karpu dzimta]]s (''Cyprinidae'') saldūdens zivs, kas sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Centrālāzija|Centrālāzijā]].<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/4875 FishBase: Alburnoides bipunctatus  (Bloch, 1782) Schneider]</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Zenta Ērgle
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1920
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]] {{flaga|Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1998
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]] {{flaga|Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstniece, dramaturģe, arhitekte
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "Starp mums, meitenēm runājot..."
"Operācija "Kanna""
"Mūsu sētas bērni"
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{mazais burts}}
'''dbm''' ('''''d'''ata'''b'''ase '''m'''anager'') ir [[datubāzes dzinējs]] (''database engine''), ko 1979. gadā radīja [[Kens Tomsons]]. To izplatīja [[AT&T]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija jona struktūrformula

Amonija jona modeļi
|       citi nosaukumi = amonijs
|           CAS numurs = 14798-03-9
|      ķīmiskā formula = NH4+
|              molmasa = 18,04
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Amonija jons''' jeb vienkārši '''amonijs''' ir pozitīvi lādēts vairākatomu [[jons]] ar formulu NH4+. Ja amonija joniem pievienojas anjoni (negatīvi lādēti joni), veidojas [[amonija sāļi]], kas pieder pie tā dēvētajiem "onija" sāļiem.

sentences:
{{ infobox
| title   = {{{name|<includeonly>{{PAGENAME}}</includeonly>}}}
| image   = {{{image|}}}
| label1  = [[autobūve|Ražotājs]]
| data1   = {{{manufacturer|}}}
| label2  = [[Mātes kompānija]]
| data2   = {{{parent_company|}}}
| label3  = Cits nosaukums
| data3   = {{{aka|}}}
| label4  = Ražošana uzsākta
| data4   = {{{production_start|}}}
| label5  = Ražošana pārtraukta
| data5   = {{{production_end|}}}
| label6  = Ražošana
| data6   = {{{production|}}}
| label7  = [[Modeļa gads]]
| data7   = {{{model_years|}}}
| label8  = Komplektācija
| data8   = {{{assembly|}}}
| label9  = Priekštecis
| data9   = {{{predecessor|}}}
| label10 = Pēctecis
| data10  = {{{successor|}}}
| label11 = [[automašīnu klasifikācija|Klase]]
| data11  = {{{class|}}}
| label12 = [[virsbūve|Virsbūves tips]]
| data12  = {{{body_style|}}}
| label13 = [[automašīnu piedziņas veidi|Piedziņa]]
| data13  = {{{layout|}}}
| label14 = [[autobūves platforma|Platforma]]
| data14  = {{{platform|}}}
| label15 = [[iekšdedzes dzinējs|Dzinējs]]
| data15  = {{{engine|}}}
| label16 = [[Transmisija]]
| data16  = {{{transmission|}}}
| label17 = [[Garenbāze]]
| data17  = {{{wheelbase|}}}
| label18 = Garums
| data18  = {{{length|}}}
| label19 = Platums
| data19  = {{{width|}}}
| label20 = Augstums
| data20  = {{{height|}}}
| label21 = [[Masa]]
| data21  = {{{weight|}}}
| label22 = Degvielas bāka
| data22  = {{{fuel_capacity|}}}
| label23 = [[all-electric range|Electric range]]
| data23  = {{{electric_range|}}}
| label24 = Saistītie modeļi
| data24  = {{{related|}}}
| label25 = [[automašīnu projektēšana|Projektētājs]]
| data25  = {{{designer|}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Seja ar rētu
| operators =
| attēls = Scarface - 1983 film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Braiens De Palma]]
| producents = [[Mārtins Bergmans]]
| scenārijs = [[Olivers Stouns]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Stīvens Bauers]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Mērija Elizabete Mastrantonio]]
| mūzika = [[Džordžo Moroders]]
| oriģinālnos = ''Scarface''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1983|12|1}}
| ilgums = 170 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|23,5–37 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|66 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0086250/?ref_=bo_rl_ti|title=
Scarface (1983) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|7|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Seja ar rētu"''' ({{Val|en|Scarface}}) ir 1983. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors ir [[Braiens De Palma]], bet scenārija autors ir [[Olivers Stouns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Stīvens Bauers]], [[Mišela Feifere]] un [[Mērija Elizabete Mastrantonio]]. Filma ir balstīta uz 1929. gada tāda paša nosaukuma romāna un tā ir otrā grāmatas adaptācija pēc [[Seja ar rētu (1932. gada filma)|1932. gada versijas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://directories.wga.org/project/756415/scarface/|website=directories.wga.org|access-date=2022-07-28}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://decider.com/2020/05/14/scarface-remake-1932-film-where-to-watch/|title=The Original ‘Scarface’ Isn’t From 1983—It’s From 1932, And You Can Watch It Online|website=Decider|access-date=2022-07-28|date=2020-05-14|language=en-US}}</ref> De Palma savu filmu veltīja oriģinālās filmas scenārija autoriem [[Hauards Hokss|Hauardam Hoksam]] un [[Bens Hekts|Benam Hektam]].

sentences: '''Aktīvi''' ir termins [[grāmatvedība|grāmatvedībā]], kas raksturo ekonomiskos līdzekļus. Aktīvi ir resursi, kurus [[uzņēmums]] ieguvis savā īpašumā iepriekšējas darbības rezultātā un kurus uzņēmumam ir iespējams izmantot nākotnē, lai turpinātu ekonomisko darbību. Aktīvi iekļauj, piemēram, uzņēmuma inventāru, ēkas un zemes gabalus, aizdevumus citiem uzņēmumiem, nepabeigto un gatavo ražojumu krājumus un rezerves, skaidras naudas uzkrājumus utt.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Boreoeutheria.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Eutheria
|    infraklase_lv = Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| binomial=Boreoeutheria
| kategorijas=nē
| iedalījums=
* [[Laurāzijas placentāļi]] (''Laurasiatheria'')
* [[Pirmprimātu placentāļi]] (''Euarchontoglires'')
}}

sentences: '''Štābs''' vai '''ģenerālštābs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/%C4%A3ener%C4%81l%C5%A1t%C4%81bs|title=ģenerālštābs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-09-21}}</ref> (no {{val|de|Stab}}) ir [[Bruņotie spēki|bruņoto spēku]] galvenā vadības un kontroles iestāde, kas paredzēta to ikdienas un [[Karš|kara]] darbības vadīšanai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Nervonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C24H46O2
|molmasa=366,61
|blīvums=
|kušanas temperatūra=39 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Nervonskābe''' (selaholskābe, ''cis''-15-tetrakozēnskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)13СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''omega-9'' [[taukskābes|taukskābēm]]. Nervonskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences:
{{Observatorijas infokaste
|name            = Urānija
|image           = Urania 3904-Christian Michelides.jpg
|caption         = Urānija saulrietā
|organization    =
|code            =
|location        = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|coords          =
|altitude        =
|weather         =
|established     = 1910
|website         = [http://www.urania-sternwarte.at/ www.urania-sternwarte.at]
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Piejūra
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Ziemeļu Garezers.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Ziemeļu Garezers]] dabas parka ziemeļdaļā
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 | latd  = 57| latm  = 7| lats  = 15| latNS  = N
 | longd = 24| longm = 13| longs = 52| longEW = E
 |            type = [[dabas parks]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=4315}}
 |     established = 1962
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s Pierīgas reģionālā administrācija
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aijovaīts
|attēls= [[attēls:Iowaite-90695.jpg|250px]]
|klase=Hidroksīdu minerāls, [[Vizla (minerāls)|vizla]]
|ŠtruncaID=4/F.05-20
|ķīm_formula=Mg4Fe3+(OH)8OCl·2-4(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Zilganzaļa, zaļganzila, medus dzeltena
|svītra=Balta
|habituss=Plātnes formas kristāli
|skaldnība=Ļoti laba vienā virzienā
|lūzums=
|cietība=1,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.543 - 1.561 nε = 1.533 - 1.543
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Izopropanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CHOH
|molmasa=60,10
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=185 K (-88 °C)
|viršanas temperatūra=355 K (82 °C)
}}
'''Izopropanols''' (2-propanols, izopropilspirts, (CH3)2CHOH) ir vienkāršākais otrējais [[spirts]]. Tas labi šķīst ūdenī (veido [[azeotropais maisījums|azeotropo maisījumu]]), un to lieto kā šķīdinātāju.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums         = Maunaloa
| Photo             = Mauna Loa.jpg
| Caption           = Maunaloa no Sedlroudas
| karte = Havajas
| latd= 19 |latm= 28 |lats= 46 |latNS= N
| longd= 155 |longm= 36 |longs= 10 |longEW= W
| Augstums          = 4169
| Kāpums            = 2160 m<ref> [[Key col]] elevation is between 6,560 and 6,600 feet. {{Tīmekļa atsauce
 | url= http://www.peakbagger.com/peak.aspx?pid=11915
 | title= Mauna Loa, Hawaii
 |author= |last= |first= |authorlink= |coauthors=
 |date= |year= |month= |work= | publisher= Peakbagger.com
 | accessdate= 2008-05-17}}</ref>
| Atrašanās vieta   = [[Havajas]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Kalnu grēda       =
}}

sentences: [[Datorgrafika|Datorgrafikā]] '''alfa kompozīcija''' (angļu: ''alpha compositing'') ir process, kas apvieno [[Attēls|attēlu]] ar fonu, lai izveidotu daļēju vai pilnīgu [[Caurspīdīgums (datorgrafika)|caurspīdīgumu]]. Bieži vien ir lietderīgi [[Renderēšana|renderēt]] attēla elementus atsevišķi un pēc tam apvienot iegūtos daudzos 2D attēlus vienā galīgajā attēlā, ko sauc par kompozīciju. Piemēram, kompozīcijas tiek plaši izmantotas, apvienojot datora renderētus attēla elementus ar tiešraidi.<br>Lai pareizi apvienotu šos attēlu elementus, katram elementam ir nepieciešams paturēt tā saistītais ''matte''. Šajā ''matte'' ir ietverta informācija par segumu — [[Ģeometrija|ģeometrijas]] formu, kura tiek zīmēta — kas ļauj atšķirt attēla daļas, kurās faktiski tika uzzīmēta ģeometrija, un citas tukšās attēla daļas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanie
| operators = [[Vitorio Storaro]]
| attēls = Redsposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Vorens Bītijs]]
| producents = Vorens Bītijs
| scenārijs = * Vorens Bītijs
* Trevors Grifits
| aktieri = * Vorens Bītijs
* [[Daiena Kītone]]
* [[Edvards Hermans]]
* [[Ježijs Kosiņskis]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Pols Sorvino]]
* [[Morīna Steipltona]]
| mūzika = * [[Stīvens Sondheims]]
* [[Deivs Grusins]]
| oriģinālnos = ''Reds''
| studija = * ''Barclays Mercantile Industrial Finance''
* ''JRS Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1981|12|4}}
| ilgums = 195 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1399686657/weekend/|title=Reds |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanie"''' ({{Val|en|Reds}}) ir 1981. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] episka vēsturiska drāmas filma, kuras režisors, producents, viens no scenāristiem un galvenās lomas atveidotājs ir [[Vorens Bītijs]]. Citas lomas filmā atveido [[Daiena Kītone]], [[Edvards Hermans]], [[Ježijs Kosiņskis]], [[Džeks Nikolsons]], [[Pols Sorvino]], [[Morīna Steipltona]] un [[Džīns Hekmens]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Cyanocorax chrysops 001 1280.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Cyanocorax
 |      ģints_lv = Cekulsīļi
 |          suga = Cyanocorax chrysops
 |       suga_lv = Samta cekula sīlis
 |      binomial = Cyanocorax chrysops <small>([[Vieillot]], 1818)</small>
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
}}

sentences: '''Gaiļu cīņas''' ir sacensības starp apmācītiem cīņas [[Gailis|gaiļiem]], kuri ir sagatavoti, lai cīnītos savā starpā. Tiem mazotnē tiek nogriezta sekste un bārda, lai vēlāk cīņās tās netraucētu. Reizēm cīņas gailis tiek barots ar [[Narkotikas|narkotikām]], lai vairotu tā izturību pret sāpēm un lai sabiezinātu tā [[asinis]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kresida Kovela
|     vārds_orig = ''Cressida Cowell''
|         attēls = 10.8.17CressidaCowellByLuigiNovi1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1966
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Londona]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[rakstniece]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]]
|       paraksts = Cressida Cowell signature.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Kresida Kovela''' ({{val|en|Cressida Cowell}}, dzimusi {{dat|1966|4|15}} [[Londona|Londonā]]) ir [[angļi|angļu]] bērnu rakstniece, pazīstama ar divām bērnu grāmatu sērijām – "[[Kā pieradināt pūķi (grāmatu sērija)|Kā pieradināt pūķi]]" un "[[Emīlija Brauna]]".

sentences: '''Prettanku ezis''' — vienkāršs šķērslis [[tanks|tanku]] vai citas tehnikas kustības kavēšanai. Izveidots no trim profildzelzs (vislabāk H veida) gabaliem, tos sakrustojot un sastiprinot savā starpā tā, lai gali veidotu [[oktaedrs|oktaedru]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Murasaki Sikibu
|         vārds_orig = 紫 式部
|             attēls = Lady Murasaki writing.png
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = 973. vai 978. gadā
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = [[Kioto|Heiana]], [[Japāna]]
|          m_dat_alt = 1014. vai 1031. gadā
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Kioto|Heiana]], [[Japāna]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[japāņi|japāniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, dzejniece, galma dāma
| rakstīšanas valoda = [[japāņu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|[[Leģenda par Gendži]]|[[Lēdijas Murasaki dienasgrāmata]]}}
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Murgu aleja
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|39,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt7740496/|title=Nightmare Alley (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 150 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|12|1|Ņujorka|2021|12|17|ASV|2022|1|20|Latvija}}
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
| studija = * ''[[TSG Entertainment]]''
* ''[[Double Dare You Productions]]''
| operators = [[Dens Lostsens]]
| oriģinālnos = ''Nightmare Alley''
| mūzika = [[Neitans Džonsons]]
| aktieri = * Bredlijs Kūpers
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Rūnija Mara]]
* [[Rons Pērlmans]]
* [[Mērija Stīnbērdžena]]
* [[Deivids Stratērns]]
| scenārijs = * Giljermo del Toro
* [[Kims Morgans]]
| producents = * [[Mailss Deils]]
* Giljermo del Toro
* [[Bredlijs Kūpers]]
| režisors = [[Giljermo del Toro]]
| žanrs = ''neo-noir'', psiholoģiskais trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Nightmare Alley (2021 film).jpg
| imdb =
}}'''"Murgu aleja"''' ({{Val|en|Nightmare Alley}}) ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Giljermo del Toro]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Keita Blanšeta]], [[Toni Kolete]], [[Vilems Defo]], [[Ričards Dženkinss]], [[Rūnija Mara]], [[Rons Pērlmans]], [[Mērija Stīnbērdžena]] un [[Deivids Stratērns]]. Filma ir balstīta uz 1946. gada [[Viljams Lindsejs Grešams|Viljama Lindseja Grešama]] [[Murgu aleja (romāns)|tāda paša nosaukuma]] romāna, un tā ir otrā grāmatas adaptācija pēc [[Murgu aleja (1947. gada filma)|1947. gada versijas]].

sentences: '''Datortomogrāfija''' ir [[rentgenizmeklēšana]]s metode, ar kuras palīdzību tiek iegūti [[cilvēks|cilvēka]] ķermeņa un orgānu plāna slāņa šķērsgriezuma [[attēli]]. Attēlus vēlāk analizē un iegūst mērījumus, kas palīdz izvērtēt orgānu, asinsvadu un citu struktūru anatomiskās īpašības, savstarpējās attiecības un patoloģisko procesu izplatību.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tiglīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,116
|blīvums=872
|kušanas temperatūra=64 °C
|viršanas temperatūra=198,5 °C
}}
'''Tiglīnskābe''' (''trans''-2-metil-2-butēnskābe, cevadīnskābe, sabadilīnskābe, α-metilkrotonskābe, ''trans''-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tiglīnskābe ir bezkrāsaini kristāli ar saldenu, pikantu aromātu. Tiglīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[angelikskābe]]. Tiglīnskābei ir kairinoša iedarbība uz ādu, acīm un elpošanas ceļiem.

sentences: '''11. marts''' ir gada 70. diena (71. diena garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 295 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metilheksānamīna struktūrformula

Metilheksānamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-metilheksān-2-amīns,
2-amino-4-metilheksāns,
dimetilamilamīns,
1,3-dimetilamilamīns,
1,3-dimetilpentilamīns,
2-metil-2-heksānamīns,
2-metil-2-heksilamīns
|           CAS numurs = 105-41-9
|      ķīmiskā formula = C7H17N
|              molmasa = 115,22
|              blīvums = 775
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 134 °C
|        šķīdība ūdenī = šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Metilheksānamīns''' jeb '''MHA''' (tiek dēvēts arī nepareizos nosaukumos, kā 'metilheksanemīns', 'metileksanamīns' u.c.) ir 3-metilheksāna aminoatvasinājums. Tiek saukts arī par '''dimetilamilamīnu''' ('''DMAA'''). Vielas molekulā ir divi asimetriskie oglekļa atomi, tādēļ tai pastāv četri optiskie [[izomēri]]. Lieto arī hidrohlorīda veidā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Naudas bedre
| attēls                   = Money pit movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Money Pit''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Ričards Bendžamins]]
| producents               =
* [[Ketlīna Kenedija]]
* [[Ārts Levinsons]]
* [[Frenks Māršals (producents)|Frenks Māršals]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Gilers]]
* [[Louels Ganzs]]
* [[Babalū Mandels]]
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Šellija Longa]]
* [[Aleksandrs Godunovs]]
* [[Morīna Steipltona]]
| mūzika                   = [[Mišels Kolombjērs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Amblin Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1986|3|26||bez}}
| ilgums                   = 87 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/money-pit-1986|title=The Money Pit|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 27, 2019|archive-date={{dat|2017|10|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171012085537/http://www.bbfc.co.uk/releases/money-pit-1986}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=moneypit.htm|title=The Money Pit (1986) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Naudas bedre"''' ({{val|en|The Money Pit}}) ir 1986. gada komēdija, kuras režisors ir [[Ričards Bendžamins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Šellija Longa]], [[Aleksandrs Godunovs]] un [[Morīna Steipltona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1986|3|26||bez}}.

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = OpenBSD
| screenshot             =
| caption                = OpenBSD simbols: ''Puffy'' ("ežzivs")
| developer              = The OpenBSD Project
| family                 = [[Berkeley Software Distribution|BSD]]
| source_model           = [[Atvērtais pirmkods]]
| latest_release_version = 7.4
| latest_release_date    = {{dat|2023|10|16}}<ref>Informācija atjaunota {{dat|2024|3|26}}</ref>
| kernel_type            = Monolītisks
| ui                     = Modificēts [[pdksh]], [[FVWM]] 2.2.5, paredzēts [[X Window System|X11]]
| license                = Galvenokārt [[BSD licences|BSD]]
| working_state          = Pašlaik
| website                = [http://www.openbsd.org www.openbsd.org]
}}

sentences:
saplūšana ar [[olšūna|olšūnu]]]]
'''Gameta''' (no {{val|grc|γαμετή}} (''gametḗ'') — 'sieva' vai ''γαμέτης'' (''gamétēs'') — ‘vīrs’) ir [[šūna]], kas veidojas organismos, lai vairotos [[dzimumvairošanās|dzimumiski]] un [[apaugļošanās]] laikā saplūst kopā ar citu pretējā dzimuma gametu, veidojot apaugļotu [[olšūna|olšūnu]] — [[zigota|zigotu]].

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Kamberlenda līcis
| attēls       = Pangnirtung Cumberland Peninsula 1997-08-07.jpg
| paraksts     = [[Pannirtuna]]s ciems līča krastā
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| karte        =
  | vietaskarte          = Kanāda#Nunavuta
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
  | mark                 =
  | reljefa_karte              = jā
| ietilpst     = [[Labradoras jūra]]
| plat_d= 65| plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 65| gar_m=40 | gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 300
| platums      = 65
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 1200
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Pannirtuna]]
| citas_daļas  =
}}
'''Kamberlenda līcis''' ({{val|en|Cumberland Sound}}) vai '''Kaniktualuks''' ({{val|iu|ᑲᖏᖅᑐᐊᓗᒃ}}, ''Kangiqtualuk'') ir plašs līcis [[Kanāda]]s [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/OAEAQ Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Cumberland Sound]</ref> Izvietojies [[Bafina sala]]s dienvidaustrumu galā. Ziemeļaustrumos to norobežo [[Kamberlenda pussala]], dienvidrietumos — [[Hola pussala]]. Krasti stipri izroboti, daudz līču, pussalu un salu. Krasti mazapdzīvoti, vienīgā pastāvīgi apdzīvotā vieta ir [[Pannirtuna]] ziemeļaustrumu krastā.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Slēgtā sala
|    oriģinālnos = ''Shutter Island''
|         attēls = Shutterislandposter.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = Psiholoģiskais trilleris
|       režisors = [[Mārtins Skorsēze]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Patriša Klārksone]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* ''Appian Way Productions''
* ''[[Phoenix Pictures]]''
* ''Sikelia Productions''
|    izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2010|2|13|Berlīne|2010|2|19}}
|         ilgums = 138 minūtes
|         valsts = {{USA}}
|         valoda =
* Angļu
* vācu
|        budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.darkhorizons.com/films/216/Shutter-Island |title=Films | Shutter Island |work=DarkHorizons.com |accessdate=2010-02-18 |archive-date=2015-11-29 |archive-url=https://web.archive.org/web/20151129000223/http://www.darkhorizons.com/films/216/Shutter-Island/ }}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|294,8 miljoni}}<ref name="BoxOfficeMojo">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shutterisland.htm |title=Shutter Island (2010) |work=[[Box Office Mojo]] |publisher=[[Amazon|Amazon.com]] |accessdate=2010-12-26}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Slēgtā sala"'''' ({{val|en|Shutter Island}}) ir 2010. gada ASV [[psiholoģiskais trilleris]], kura režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmas sižets veidots pēc Denisa Līheina 2003. gada romāna ''Shutter Island''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Parastais zizifs
|         binomial = Ziziphus jujuba
|           autors = [[Filips Millers|Mill.]]
|           attēls = ZiziphusJujubaVarSpinosa.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Rhamnaceae
|        dzimta_lv = Pabērzu dzimta
|            ģints = Ziziphus
|         ģints_lv = Zizifi
|             suga = Z. jujuba
|          suga_lv = Parastais zizifs
|           suga_r = Zizifs
|         sinonīmi =
* Mauritānijas zizifs<ref name="Augu ģeogrāfija un daudzveidība"/> (''Ziziphus mauritiana'' Lam.)
* ''Paliurus mairei'' H. Lév.
* ''Rhamnus jujuba'' L.
* ''Rhamnus soporifera'' Lour.
* ''Rhamnus zizyphus'' L.
* ''Ziziphus muratiana'' Maire
* ''Ziziphus nitida'' Roxb.
* ''Ziziphus orthacantha'' DC.
* ''Ziziphus poiretii'' G.Don nom. illeg.
* ''Ziziphus rotundata'' DC.
* ''Ziziphus sativa'' Gaertn.
* ''Ziziphus sinensis'' Lam.
* ''Ziziphus soporifera'' (Lour.) Stokes
* ''Ziziphus tomentosa'' Poir.
* ''Ziziphus trinervia'' Roth nom. illeg.
* ''Ziziphus vulgaris'' Lam.
* ''Ziziphus zizyphus'' (L.) H.Karst.
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Holotips''' ir atsevišķs [[Organisms|organisma]] fizisks (vai ilustratīvs) paraugs, kurš, cik zināms, ir ticis izmantots formālam [[suga]]s (vai arī zemāka ranga [[Taksons|taksona]]) aprakstam. Tas ir vai nu vienīgais šāds paraugs (vai ilustrācija), vai arī viens no dažiem paraugiem, taču atzīmēts kā holotips. Saskaņā ar [[Starptautiskais zooloģiskās nomenklatūras kodekss|Starptautisko zooloģiskās nomenklatūras kodeksu]] (''ICZN'') holotips ir viens no nomenklatūras tipu veidiem. [[Starptautiskais aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodekss|Starptautiskajā aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodeksā]] (''ICN'') un (''ICZN'') tipu formulējumi ir līdzīgi pēc pielietojuma, taču nav identiski [[Terminoloģija|terminoloģijā]] vai pamatkoncepcijās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Diciāna struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Diciāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Ciāns, cianogēns, oglekļa nitrīds,
 dicianogēns, skābeņskābes dinitrils,
 nitriloacetonitrils, oksālnitrils,
 oksalilcianīds
|           CAS numurs = 460-19-5
|      ķīmiskā formula = C2N2
|              molmasa = 52,04
|              blīvums = Pie −21 °C 950
|  kušanas temperatūra = -28 °C
| viršanas temperatūra = −21 °C
| šķīdība ūdenī        = 450 ml/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Diciāns''' (bieži saukts vienkārši par '''ciānu'''), arī '''cianogēns''', (CN)2 - bezkrāsaina indīga [[gāze]] ar asu, [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]] līdzīgu [[smarža|smaržu]]. Diciāns sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ierobežoti; labāk šķīst [[spirts|spirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[etiķskābe|etiķskābē]]. Diciāns deg ar ārkārtīgi karstu, violetu liesmu, kam ir sarkana apmale.

sentences:
'''Ulpe''' var būt:
* [[Jānis Ulpe]] (1907 — 1987) —  latviešu būvinženieris, pedagogs un šahists;
* [[Pēteris Ulpe]] (1882 — 1941) — Latvijas agronoms, politiķis.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}

'''Līderis''' ir cilvēks, kurš apzinās savas un citu vērtības. ASV profesors Roberts Dilts uzskata, ka līderisma iemaņas nepieciešamas ikvienam cilvēkam, lai pasauli darītu labāku. Tā ir jauna izpratne par līderi – cilvēku, kas pulcē ap sevi pozitīvi domājošus cilvēkus, kas vēlas izmainīt pasauli un ir pārliecināti par pozitīva pasaules redzējuma efektivitāti.

sentences:
[[Kategorija:Igaunija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Igaunija]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kamigina
| official_name = ''Camiguin''
| image_skyline = GUINSILIBAN PORT.jpg
| imagesize =
| image_caption = Ginsilibanas piestātne [[Kamigina]]s salas dienvidos
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Camiguin in Philippines (special marker).svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ziemeļmindanao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1966
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 241.44
| population_total = 92808
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 9 | latm = 10 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 43 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Mambahao]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 5
| p1 = '''5 municipalitātes'''
| p2 = [[Ginsilibana]]
| p3 = [[Katarmana (Kamigina)|Katarmana]]
| p4 = [[Mahinoga]]
| p5 = [[Mambahao]]
| p6 = [[Sagaja]]
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = kamigiņoni
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-CAM
| website                  = {{URL|http://www.camiguin.gov.ph/}}
}}
'''Kamigina''' ({{val|fil|Lalawigan ng Camiguin}}, {{val|en|Province of Camiguin}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Camiguin}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Ziemeļmindanao]] reģionā. Administratīvi dalās 5 municipalitātēs un sīkāk 58 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Mambahao]] [[Kamigina]]s salas ziemeļos.

sentences:
noslēgšana [[Pasvale|Pasvalē]] starp Livonijas ordeni un Lietuvas dižkunigaiti un Polijas karali [[Sigismunds II Augusts|Sigismundu II Augustu]]. Maurīcija Gotlība (Maurycy Gottlieb, 1856-1879) zīmējums]]
 arhīva).]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tumsas robeža
| operators =
| attēls = Edge of Darkness the Movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[Mārtins Kempbels]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mels Gibsons]]
* [[Rejs Vinstons]]
* [[Denijs Hjūstons]]
* [[Bojana Novakoviča]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| oriģinālnos = ''Edge of Darkness''
| studija = * ''GK Films''
* ''BBC Films''
* ''Icon Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros. Pictures]]''
* ''Icon Film Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|1|29}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|81,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl173114881/|title=Edge of Darkness |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tumsas robeža"''' ({{Val|en|Edge of Darkness}}) ir 2010. gada spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Mārtins Kempbels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Rejs Vinstons]], [[Denijs Hjūstons]] un [[Bojana Novakoviča]]. Filma ir balstīta uz 1985. gada ''[[BBC]]'' seriālu ar tādu pašu nosaukumu, kura režisors arī bija Kempbels.

sentences:
[[Kategorija:Izkliedētās skaitļošanas arhitektūra]]
[[Kategorija:Sistēmprogrammatūra]]

sentences: '''Paplašināmā hiperteksta iezīmju valoda''' jeb '''XHTML''' (saīsinājums no '''Extensible Hypertext Markup Language''') ir iezīmju valoda, kas nodrošina tās pašas iespējas, ko [[HTML]], taču nosaka daudz striktāku valodas sintaksi. Ja HTML ir [[Valoda SGML|SGML]] lietojums, tad XHTML ir [[XML]] lietojums. XHTML 1.0 kļuva par [[Globālā Tīmekļa Konsorcijs|Globālā Tīmekļa Konsorcija]] rekomendāciju 2000. gada 26. janvārī.

sentences:
[[Kategorija:Apskates vietas pēc valsts|Kzina]]
[[Kategorija:Ķīna]]

sentences:
{{Infobox Settlement <!--more fields are available for this Infobox--See Template:Infobox Settlement-->
|official_name = Ankara
|name=Ankara
|settlement_type =[[Lielpilsēta (Turcija)|lielpilsēta]]
|timezone=EET
|utc_offset=+2
|map_caption =Ankaras atrašanās vieta.
|timezone_DST=EEST
|utc_offset_DST=+3
|image_skyline =Ankara Montage 2020.jpg
|image_caption =
|image_blank_emblem =
|blank_emblem_type =
|image_flag =
|subdivision_type = [[Valsts]]
|subdivision_name       = {{TUR}}
|subdivision_type1=[[Turcijas reģioni|Reģions]]
|subdivision_name1 = Centrālās Anatolijas reģions
|subdivision_type2=[[Turcijas ili|Ils]]
|subdivision_name2 = Ankaras ils
  |population_total= 5187949
  |population_metro= 5782285
  |population_footnotes=<ref name="Turkey pop 2007">[http://www.tuik.gov.tr/jsp/duyuru/upload/adnks_Harita_TR/HaritaTR.html Türkiye istatistik kurumu] 2007. gada iedzīvotāju aptauja. Arhivēts 2008-03-21.</ref>
  |population_as_of = 2022
  |population_density_km2 = auto
  |area_total_km2 = 2767.85
  |area_metro_km2 = 24521
  |pushpin_map =Turkey
|pushpin_label_position = <!-- the position of the pushpin label: left, right, top, bottom, none -->
|pushpin_map_caption    =Ankaras atrašanās vieta
|pushpin_mapsize        =
|latd = 39  |latm = 52  |latNS = N
|longd = 32 |longm = 52 |longEW = E
  |elevation_m =938
|postal_code_type=[[Pasta kods]]
|postal_code = 06x xx
  |area_code = 0312
  |blank_info = 06
|blank_name=Auto reģ. nr.
|leader_name = [[Mansurs Javašs]]
|leader_party=
|leader_title=Mērs
|leader_title1 =Vali (gubernators)
|leader_name1 = Kemals Ēnals
|website = [http://www.ankara.bel.tr/ http://www.ankara.bel.tr/]
}}
'''Ankara''' (''Ankara''; agrākais nosaukums — '''Angora''') ir [[Turcija]]s [[galvaspilsēta]], kas atrodas [[Anatolija]]s centrālajā daļā, 900—1300 metrus virs jūras līmeņa.<ref>[http://www.fallingrain.com/world/TU/68/Ankara.html Ankara, Turkey: Latitude, Longitude and Altitude]</ref> Otrā lielākā (pēc [[Stambula]]s) valsts [[pilsēta]]. [[Ankaras ils|Ankaras ila]] un valsts politiskais centrs.

sentences:
{{Catmore}}
{{Commonscat|1904 Summer Olympics}}

sentences:
{{Atjaunināt}}
'''WTA rangs''' ir reitinga sistēma, kuru 1975. gada novembrī ieviesa [[Sieviešu tenisa asociācija]] ({{Val-en|Women's Tennis Association}}).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Tempa''''' ir ''[[Ammunition Promotions]]'' 2000. gadā dibināta [[dabsteps|dabstepa]] un ''[[garage]]'' mūzikas ierakstu kompānija. ''Tempa'' tiek uzskatīts par vienu no nozīmīgākajiem leibliem dabstepa attīstības vēsturē, kas vēl joprojām aktīvi nodarbojas ar pasākumu rīkošanu un ierakstu izdošanu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Barts
|     vārds_orig = ''Heinrich Barth''
|         attēls = Barth Unterschrift.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Hamburga]], [[Vācu konfederācija]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ceļotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''UNIX''' ir [[Pārnesamā programmatūra|pārnesama]], daudzuzdevumu un daudzlietotāju [[operētājsistēma]], ko sākotnēji izstrādāja [[ATT|AT&T]] [[Bell Labs]] darbinieki, tai skaitā [[Kens Tomsons]], [[Deniss Ričijs]] un [[Daglass Makilrojs]]. Mūsdienās UNIX ir sadalījusies vairākos atzaros, ko laika gaitā ir izstrādājuši AT&T, vairāki komerciāli uzņēmumi, kā arī bezpeļņas organizācijas, piemēram, [[GNU]] projekta līdzstrādnieki.

sentences: '''Demonīms''' ({{val-el|demos (δῆμος) - "tauta"}}) ir termins, kurš apzīmē kādas vietas [[iedzīvotāji|iedzīvotājus]]. Demonīms ne vienmēr sakrīt ar [[valoda]]s nosaukumu, piemēram, demonīms ''amerikānis'' var apzīmēt cilvēkus, kas runā dažādās valodās, tai skaitā [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]] un tā tālāk.

sentences: '''Hidroksilgrupa''' (arī '''hidroksogrupa''' vai '''oksigrupa'''<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 261. lpp.</ref>) ir no [[skābeklis|skābekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] sastāvoša [[funkcionālā grupa]] ar formulu −OH. Dažreiz hidroksilgrupu sauc arī par '''hidroksilu''', bet šo terminu [[IUPAC]] iesaka lietot tikai attiecībā uz [[hidroksilradikālis|hidroksilradikāli]].<ref>{{cite web|title=Alcohols|url=http://goldbook.iupac.org/A00204.html|publisher=IUPAC|accessdate=15 January 2017}}</ref> Ūdeņradis un skābeklis šajā grupā saistīti savā starpā ar [[kovalentā saite|kovalento saiti]].

sentences: '''''Emo''''' (izrunā kā '''īmo''') ir [[2000. gadi|2000. gados]] slavu ieguvusi jauniešu [[subkultūra]], kuras pārstāvji parasti ir pusaudžu vecumā (14 līdz 19 gadiem). Termins "emo", kas ir saīsinājums vārdam ''emotional'' ({{val-lv|emocionāls}}), radies jau 1983. gadā. Visbiežāk emo pārstāvji klausās [[rokmūzika|rokgrupas]] kā ''[[My Chemical Romance]]'', ''[[Paramore]]'', ''[[Brand New]]'', ''[[Taking Back Sunday]]'', ''[[Dashboard Confessional]]''.{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''Pētera primaritāte''' ir uzskats [[Kristietība|kristietībā]], ka [[Svētais Pēteris|Pēterim]], vienam no divpadsmit [[Jēzus Kristus]] izredzētajiem apustuļiem, ir bijusi nozīmīga vadošā loma agrīnajā Baznīcā starp pārējiem apustuļiem.

sentences: {{Commonscat|Hydroelectric power plants by country}}

sentences: '''Latvijas Entomoloģijas biedrība''' ('''LEB''') ir sabiedriska organizācija, kas apvieno [[kukaiņi|kukaiņu]] pētīšanas entuziastus [[Latvija|Latvijā]]. [[Entomoloģija]]s biedrības biedri ir gan dažādu Latvijas un ārzemju zinātnisko iestāžu darbinieki, gan arī amatieri, kuriem kukaiņu izpēte ir [[vaļasprieks]].

sentences:
[[File:Louis Julius Freudenberg I (1894–1918) composite obituary in the Hudson Observer on November 22, 1918.jpg|thumb|upright|Nekrologa piemērs]]
'''Nekrologs''' ({{val|el2|nekros}} — ‘mirušais, līķis’, {{val|el2|logos}} — ‘vārds’) ir [[raksts]], kurā aprakstīta kāda [[cilvēks|cilvēka]] dzīve un darbība, kas uzrakstīts sakarā ar cilvēka [[nāve|nāvi]]. Dažādos lielos laikrakstos nekrologi parasti tiek rakstīti cilvēkiem, kas uzskatāmi par nozīmīgām personām.<ref name="NYT" /> Vietējos laikrakstos nekrologi parasti tiek rakstīti visiem attiecīgās vietas mirušajiem iedzīvotājiem.<ref name=NYT>{{cite news|title=Talk to the Newsroom: Obituaries Editor Bill McDonald|url=http://www.nytimes.com/2006/09/25/business/media/25asktheeditors.html|newspaper=The New York Times|date=September 25, 2006 |accessdate=2008-07-28 }}</ref> Nekrologos parasti ir arī informācija par [[bēres|bēru]] norisi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| name            = ''Boycott, Divestment and Sanctions''
| image           =
| caption         =
| founder         =
| type            = [[Bezpeļņas organizācija|Bezpeļņas]] [[nevalstiska organizācija|nevalstiskā organizācija]]
| tax_id          =
| registration_id =
| founded_date    = {{dat|2005|7|9||bez}}
| location        =
| coordinates     =
| origins         = {{flaga|Palestīna}} [[Palestīnas Valsts|Palestīna]]
| key_people      =
| area_served     = Visā pasaulē
| products        =
| services        =
| focus           =
| mission         = Panākt, ka [[Izraēla]] pakļaujas [[starptautiskās tiesības|starptautiskajam likumam]]:

* pārtrauc [[Palestīna|Palestīnas teritoriju]] okupāciju
* atzīst Izraēlā dzīvojošo palestīniešu pamattiesības
* ciena palestīniešu bēgļu tiesības atgriezties mājās saskaņā ar [[ANO rezolūcija 194|ANO rezulūciju 194]] ([[:en:UN Resolution 194]])<ref name="What is BDS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bdsmovement.net/what-is-bds|title=WHAT IS BDS?|publisher=BDS|accessdate={{dat|2016|8|23||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>
| method          = [[Boikotēšana]]
Ieguldījumu atsaukšana
[[Sankcijas]]
[[Politiskais aktīvisms]]
| revenue         =
| endowment       =
| num_volunteers  =
| num_employees   =
| num_members     =
| subsid          =
| owner           =
| motto           =
| former name     =
| homepage        = {{URL|https://bdsmovement.net/}}
| dissolved       =
| footnotes       =
}}
'''''Boycott, Divestment and Sanctions''''' ({{val|lv|[[Boikots]], investīciju atsaukšana un [[sankcijas]]}}), arī '''BDS''' un '''BDS kustība''' ir vispasaules [[politiska kustība|kustība]] ar mērķi izdarīt nevardarbīgu spiedienu uz [[Izraēla|Izraēlu]], līdz tā pakļaujas kustības izvirzītajiem nosacījumiem: pārtrauc [[Palestīnas Valsts|Palestīnas]] [[okupācija|okupāciju]], atzīst Izraēlā (ārpus okupētajām teritorijām) dzīvojošo [[arābi|arābu]]-[[palestīnieši|palestīniešu]] pamattiesības un nodrošina viņu vienlīdzību ar citiem iedzīvotājiem, kā arī ciena, aizsargā un atbalsta palestīniešu bēgļu tiesības atgriezties savās mājās un īpašumos saskaņā ar [[ANO rezolūcija 194|ANO rezolūciju 194]]. Viņi paši sevi definē kā "iekļaujošu, [[antirasisms|antirasistisku]] [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] kustību, kas ir principiāli pret visa veida [[diskriminācija|diskrimināciju]], tai skaitā pret [[antisemītisms|antisemītismu]] un [[islāmfobija|islāmfobiju]]".<ref name="What is BDS"/>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Zaķis
| abbreviation = Lep
| name_latin = Lepus
| RA = 6
| dec = -20
| areatotal = 290.291
| arearank = 51. vieta
| numbermainstars = 8
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = [[Arnebs]]
| starmagnitude = 2.58
| neareststarname =[[GI 229]]
| stardistance = 19
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Orions]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Lielais Suns]]
[[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Greblis]]
[[Eridāna]]
| r_latvija =ziemā
| latmax = 63
| latmin = 90
}}

sentences:
{{nepieciešamas papildu atsauces}}
{{Citas nozīmes|pilsētu|Ogre (nozīmju atdalīšana)|Ogre}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ogre
 | settlement_type          = Valstspilsēta
 | image_skyline            = Ogrelut.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Ogres luterāņu baznīca
 | image_flag               = Flag of Ogre.svg
 | flag link                = Ogres karogs
 | image_shield             = Coat of arms of Ogre.svg
 | shield_link              = Ogres ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 56 | latm  = 49 | lats  = 7 | latNS  = N
 | longd = 24 | longm = 36 | longs = 20| longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Ogres novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1928. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Oger}}
 | leader_title             = [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Ogres novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums|domes priekšsēdētājs]]
 | leader_name              = [[Egils Helmanis]]
([[Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"|Nacionālā apvienība]])
 | area_total_km2           = 13.6
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Ogre}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          = 9
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-50(01-03)
 | area_code                = (+371) 650
 | website                  = {{URL|www.ogresnovads.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Ogre''' ir [[valstspilsēta]] [[Latvija|Latvijā]], [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Pārvaldes centrs|administratīvais centrs]]. [[Pilsēta]] izvietojusies [[Daugava]]s labajā krastā 36 [[Kilometrs|km]] no [[Rīga]]s pie [[Ogre (upe)|Ogres]] upes [[Grīva|ietekas]]. Pilsētas platība ir 13,6 [[Kvadrātkilometrs|km2]]. {{iedzsk|dat|dat_f=L}} pilsētā bija {{iedzsk|dati|Ogre|format=yes}} iedzīvotāji.<ref name="iedz skaits" /> 65% Ogres iedzīvotāju ir [[latvieši]], 26% ir [[krievi]], 4,2% [[baltkrievi]], 1,9% [[ukraiņi]] un 1,8% — [[poļi]].

sentences:
{{Komiķa infokaste
| name                 = Bobs Houps
| vārds_orig           = ''Bob Hope''
| image                = Bob Hope, 1978.jpg
| image_size           =
| caption              =
| pseudonym            =
| birth_name           =
| birth_date           = {{dat|1903|5|29}}
| birth_place          = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
| death_date           = {{miršanas datums un vecums|2003|7|27|1903|5|29}}
| death_place          = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
| medium               =
| nationality          = Amerikānis
| active               = 1919–1997
| genre                = komiķis, aktieris, dziedātājs, dejotājs, autors
| subject              =
| influences           =
| influenced           =
| spouse               = Greisa Luīza Troksela (1933–1934)<br>[[Doloresa Houpa]] (1934–2003; līdz Houpa nāvei)
| domesticpartner      =
| notable_work         =
| signature            = Bob Hope signature.svg
| website              =
| footnotes            =
| current_members      =
| past_members         =
| module               =
| dzimums              = V
}}
'''Bobs Houps''' ({{val|en|Bob Hope}}; dzimis '''Leslijs Tauness Houps''' (''Leslie Townes Hope'') {{dat|1903|5|29}}, miris {{dat|2003|7|27}}) bija Anglijā dzimis amerikāņu komiķis, aktieris, dziedātājs, dejotājs, autors.

sentences:
{{Infobox Christian leader
| type             = Arhibīskaps
| honorific-prefix =
| name             = Ēriks Mesters
| honorific-suffix =
| title            = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskaps]]
| image            = Ēriks Mesters.jpg
| image_size       =
| alt              =
| caption          =
| native_name      =
| native_name_lang =
| church           = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| archdiocese      = Rīga
| province         =
| metropolis       =
| diocese          =
| see              = [[Rīgas Jaunā Svētās Ģertrūdes baznīca]]<ref>https://www.delfi.lv/turismagids/rigas-marsruti/jana-baznica-latviesu-pirmais-dievnams-kas-celts-uz-biskapa-pils-pamatiem.d?id=49622421</ref>
| elected          = {{dat|1986|4|15}}
| term             = 1986-1989<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.doms.lv/info/?mnu_id=16 |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|11|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20181012090402/http://www.doms.lv/info/?mnu_id=16 |archivedate={{dat|2018|10|12||bez}} }}</ref>
| quashed          =
| predecessor      = [[Jānis Matulis]]
| successor        = [[Kārlis Gailītis]]
| opposed          =
| other_post       =
<!---------- Orders ---------->
| ordination       = {{dat|1969|6|11}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.citariga.lv/lat/sarkandaugava/religija/trisvienibas-baznicas-draudze/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|11|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20181116124213/http://www.citariga.lv/lat/sarkandaugava/religija/trisvienibas-baznicas-draudze/ |archivedate={{dat|2018|11|16||bez}} }}</ref>
| ordained_by      =
| consecration     = {{dat|1986|8|24}}
| consecrated_by   = ''Olof Sundby''
| rank             =
<!---------- Personal details ---------->
| birth_name       =
| birth_date       = {{dat|1926|12|20}}
| birth_place      = Kalnāji, [[Jelgava]], [[Latvia]]
| death_date       = {{Miršanas datums un vecums|2009|11|8|1926|12|20}}
| death_place      = [[Rīga]], [[Latvija]]
| buried           = <!-- or | tomb = -->
| resting_place_coordinates =
| nationality      = [[latvieši|latvietis]]
| religion         = [[luterisms]]
| residence        =
| parents          =
| spouse           =
| children         =
| occupation       =
| profession       = [[luterisms|Luterāņu]] arhibīskaps
| education        =
| alma_mater       =
| motto            =
| signature        =
| signature_alt    =
| coat_of_arms     =
| coat_of_arms_alt =
}}
'''Ēriks Mesters''' (dzimis {{dat|1926|12|20}}, miris {{dat|2009|11|8}}) bija latviešu [[teologs]], [[Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas]] [[arhibīskaps]] un [[Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|Rīgas arhibīskaps]] no 1986. līdz 1989. gadam.

sentences:
pret [[Izraēla]]s uzbrukumu [[Gaza]]i]]
'''Anticionisms''' ir [[politiska ideoloģija]], kas nostājas pret [[cionisms|cionismu]] jeb neatkarīgas [[ebreji|ebreju]] valsts pastāvēšanu vai [[Izraēla]]s atrašanos uz senās [[palestīnieši|palestīniešu]] zemes. Anticionisms kļuva aktuāls līdz ar [[ebreju valsts]] izveidošanos Izraēlā un tās pakāpenisko izplešanos.

sentences:
s pludmalē 1989. gadā, kas norāda, ka pludmalē var atrasties tikai baltās rases cilvēki]]
'''Aparteīds''' ({{val|af|apartheid}}; ''apart'' — ‘atsevišķi’; ''-heid'' — ‘-ība’) bija no 1948. līdz 1994. gadam [[Dienvidāfrikas Nacionālā Partija|Nacionālās Partijas]] valdības īstenota likumīga [[rasu segregācija]]s sistēma Dienvidāfrikā. Patiesībā rasu segregācija sākās jau koloniālajos laikos, kad Dienvidāfriku kontrolēja [[nīderlandieši]]. Šajā sistēmā Dienvidāfrikas cilvēki tika dalīti pēc to [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasēm]] un katra rase dzīvoja savstarpēji atsevišķi. Tika izšķirti [[baltādainie]], [[melnādainie cilvēki]] un tā sauktie "[[krāsainie cilvēki]]". 1959. gadā tika izdalīta vēl ceturtā grupa — [[aziāti]], no kuriem vairums bija [[indieši]]. Melnādainajiem un krāsainajiem cilvēkiem bija liegts atrasties daudzās vietās, kur uzturējās baltādainie. Rasu segregācija tika nostiprināta ar likumu. 1990. gadā Dienvidāfrikas prezidents [[Frederiks Vilems de Klerks]] uzsāka sarunas par aparteīda izbeigšanu. 1993. gadā de Klerks un [[Nelsons Mandela]] saņēma [[Nobela miera prēmija|Nobela miera prēmiju]] par miermīlīgu aparteīda izbeigšanu. 1994. gadā aparteīds beidzās un Nelsons Mandela kļuva par pirmo melnādaino [[Dienvidāfrikas prezidents|Dienvidāfrikas prezidentu]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .hk
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1990. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Hong Kong Internet Registration Corporation Ltd.''
|sponsors              = ''Hong Kong Internet Registration Corporation Ltd.''
|domātais-pielietojums = Ar [[Honkonga|Honkongu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Honkongā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Domēnus var reģistrēt gan otrajā, gan trešajā līmenī.
|dokumenti             = [https://www.hkdnr.hk/register/rules.jsp?path=register&item=2 Noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [https://www.hkirc.hk// www.hkirc.hk]
}}

sentences: '''Mikrofluīdika''' ir gan [[zinātne]], kas pēta [[šķidrums|šķidrumu]] uzvedību [[mikrokanāls|mikrokanālos]], gan tehnoloģija, lai ražotu mikrominiaturizētas ierīces, galvenokārt [[mikroshēma]]s, kas satur kameras un tuneļus, caur kuriem var plūst vai tikt noslēgti šķidrumi.<ref name="viens">{{tīmekļa atsauce |title=Microfluidics: A general overview of microfluidics |url=https://www.elveflow.com/microfluidic-reviews/general-microfluidics/a-general-overview-of-microfluidics/ |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref> Mikrofluīdika ir starpdisciplināra nozare, kas apvieno [[Inženierija|inženieriju]], [[Fizika|fiziku]], [[Ķīmija|ķīmiju]], [[Bioķīmija|bioķīmiju]], [[Nanotehnoloģija|nanotehnoloģiju]] un [[Biotehnoloģija|biotehnoloģiju]]. Mikrometru skalā šķidrumi uzvedas daudz citādāk nekā ikdienā, kas ļauj šo tehnoloģiju izmantot jauniem zinātnes eksperimentiem un inovācijām<ref name="viens" />. Tipiski pielietojumi iekļauj ķīmiskos sensorus, plūsmas regulatorus, mikrosprauslas un mikrovārstus<ref>{{grāmatas atsauce |last1=abeling |first1=Patrick |title=Introduction to Microfluidics |isbn=978-0-19-958816-9 |url=https://books.google.lv/books?hl=lv&lr=&id=LCaQDwAAQBAJ&oi=fnd&pg=PP1&dq=microfluidics&ots=xaJt2cEZti&sig=eiICgL6q6PYf2aCGmc0kLCMfgZk&redir_esc=y#v=onepage&q=microfluidics&f=false |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref>. Zināms, ka Latvijā mikrofluīdika tiek izmantota, lai izdalītu augstas kapacitātes ārpusšūnu vezikulas<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://biomed.lu.lv/lv/petijumi/projekti/visi-projekti/augstas-kapacitates-arpussunu-vezikulu-izdalisana-ar-plusmas-lauka-frakcionesanas-metodi-mikrofluidika/ |website=http://biomed.lu.lv/ |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}} |title=Arhivēta kopija |archive-date={{dat|2020|01|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200123044333/http://biomed.lu.lv/lv/petijumi/projekti/visi-projekti/augstas-kapacitates-arpussunu-vezikulu-izdalisana-ar-plusmas-lauka-frakcionesanas-metodi-mikrofluidika/ }}</ref> kā arī, lai izpētītu šķidrumu plūsmas apkārt magnētiski mīkstiem materiāliem<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Gravity effects on mixing with magnetic micro-convection in microfluidics |url=https://link.springer.com/article/10.1140/epje/i2018-11749-9 |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref>.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Veckalsnava
| settlement_type          = mazciems
| image_skyline            = Veckalsnavas baznīcas drupas.jpg
| image_caption            = [[Veckalsnavas luterāņu baznīca|Veckalsnavas baznīcas]] drupas
| pushpin_map              = Latvia <!-- tiek ģenerēta karte; ja nav kooordinātu, rindu jādzēš -->
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Madonas novads]]
| subdivision_name2        = [[Kalsnavas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2008
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=49370&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 21
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 45 | lats  = 05 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 01 | longs = 18 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4860 Jaunkalsnava
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Stearilspirta vienkāršota struktūrformula
|       citi nosaukumi = 1-oktadekanols,
 oktadekān-1-ols,
 oktadecilspirts
|           CAS numurs = 112-92-5
|      ķīmiskā formula = C18H38O
|              molmasa = 270,49
|              blīvums = 812
|  kušanas temperatūra = 59,4-59,8 °C
| viršanas temperatūra = 210 °C pie 15 mmHg (~2 kPa)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Stearilspirts''' jeb '''1-oktadekanols''' atbilst [[stearīnskābe]]i. Tas [[Kušanas temperatūra|kūst]] pie 59,4 °C—59,8 °C, [[Viršanas temperatūra|virst]] pie 210 °C—330 °C, un ir baltā krāsā. Ūdenī šī viela nešķīst. To izmanto [[Smērviela|smērvielās]], sintētiskajos sveķos, [[Parfimērija|parfimērijā]] un [[Kosmētika|kosmētikā]]. [[Krēms|Krēmos]] to lieto par mitrinātāju, [[Emulgators|emulgatoru]] un ietaukotāju; tas tiek plaši pielietots arī šampūnos un matu kondicionieros. To izmanto arī baseinos ūdens virsmas pārklāšanai, lai novērstu pārmērīgu ūdens iztvaikošanu.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{pareizrakstība+}}
'''Pīrsona korelācijas koeficients''' , kas pazīstams arī kā '''r''', '''R''', vai '''''Pearson r''''', ir lineārā attiecību stipruma un virziena rādītājs starp diviem mainīgajiem lielumiem, kas ir to mainīgo lielumu kovariācija, kuri dalīti ar ražojumu, uz kuriem attiecas to standartnovirzes. Tas ir pazīstamākais un visbiežāk izmantotā korelācijas koeficienta veids; ja terminu “korelācijas koeficients” izmanto bez papildu kvalifikācijas, tas parasti attiecas uz Pīrsona produktu pieprasījuma korelācijas koeficientu.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe manginii 02.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe manginii|Mangina kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe manginii|suga_lv=Mangina kalanhoja}}'''Mangina kalanhoja'''<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Kalanhoja|last=Zālīte|first=Daiga|publisher=Zvaigzne ABC|isbn=978-9984-40-404-2|location=Rīga}}</ref> (''Kalanchoe manginii'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]].

sentences:
[[Kategorija:Itālijā dzimušie]]
[[Kategorija:Toskāna]]
{{catmore|Toskāna}}

sentences:
'''Kardoso''' var būt:
* [[Rodolfo Kardoso]] (''Rodolfo Cardoso'') — Filipīnu šahists (1937—2013),
* [[Ruta Kardoso]] (''Ruth Cardoso'') — Brazīlijas šahiste (1934—2000).

sentences: '''Žarko Jovanovičs''' ({{val|sr|Жарко Јовановић}}; 1925—1985) bija [[Čigāni|romu]] izcelsmes [[Serbija]]s mūziķis un komponists. Komponēja [[Čigānu himna|romu himnu]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Ejiet bērni klausītesi''' ir tautasdziesma. To parasti dzied [[Ziemassvētki|Ziemassvētkos]].

sentences: '''Mijindukcija''' jeb '''savstarpējā indukcija''' ir [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēka]] (EDS) rašanās vienā kontūrā, kad mainās [[strāvas stiprums]] citā kontūrā. Tas ir [[Elektromagnētiskā indukcija|elektromagnētiskās indukcijas]] īpašs gadījums. Mijindukcija ir iespējama tad, ja kontūrs aptver daļu no cita kontūra strāvas radītās [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskās plūsmas]].

sentences: '''Skaņa''' ir mehāniskās [[enerģija]]s pārvietošanās elastīgā [[viela|vielā]] svārstību veidā. Skaņu apraksta vairāki fizikāli lielumi, kā piemēram, [[frekvence]], [[viļņa garums]], [[amplitūda]], [[periods]], [[skaņas ātrums]] utt. Skaņa neizplatās [[vakuums|vakuumā]]. Lai gan skaņa izplatās gan cietos ķermeņos, gan šķidrumos, visbiežāk apskata skaņu gaisā. Skaņa gaisā ir statiskā spiediena izmaiņas.  Katrai skaņai ir savs cēlonis. Skaņas avots bieži ir kāds kustībā esošs [[Fizikāls ķermenis|ķermenis]], bet cēlonis var būt arī elektriskā izlāde dzirksteļu vai [[zibens]] veidā. Skaņu izraisošās [[svārstība]]s ne vienmēr ir pamanāmas ar [[acs|aci]], taču bez svārstībām skaņu nav. Dabā var novērot daudzas un dažādas svārstības, kā, piemēram, [[koks|koku]] zaru šūpošanos [[vējš|vējā]], šūpoļu šūpošanos, [[ūdens]] virsmas viļņošanos. Skaņas vienmēr ir ap mums, kaut dažreiz tās pat neievērojam: cilvēku sarunāšanās, putnu vīterošana, koku lapu čaboņa vējā, ūdens šalkas, automobiļu motora troksnis. Par skaņu sauc arī dzirdes bojājumu rezultātā radušos sīcoņu ausīs - [[Tinnitus|tinnītu]]. Dzirdot skaņu, parasti raugāmies, no kurienes tā nāk un kas to rada. Dzīvo būtņu spēju noteikt skaņas avota virzienu un attālumu sauc par [[lokalizācija|lokalizāciju]]. Svārstību biežumu vienā sekundē sauc par '''svārstību frekvenci'''. Frekvences vienība ir viena svārstība sekundē. Šo vienību sauc par hercu un apzīmē ar Hz.<ref name="autogenerated1">Šilters, E. ''Fizika 8. klasei''. Rīga: Lielvārds, 2000. 68.lpp. {{ISBN|9984-11-000-1}}</ref>

sentences:
{{Coord|0|N|180|W|display=title}}
[[File:International Date Line.png|thumb|Datuma maiņas līnija]]
'''Datuma maiņas līnija''' ir starptautiski pieņemta, nosacīta līnija [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], iedomāta līnija uz [[Zeme]]s virsas, kas iet no [[ziemeļpols|ziemeļpola]] līdz [[dienvidpols|dienvidpolam]]. Šajā vietā jaunais [[datums]] robežojas ar iepriekšējo datumu. Datuma maiņas līnija aptuveni atbilst 180° [[Ģeogrāfiskais garums|meridiānam]] (antimeridiānam), līdz ar to atrodas pretējā pusē [[Griničas meridiāns|Griničas meridiānam]] un to šķērsojot, mainās datums.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Irbenieki
| settlement_type          = Skrajciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Irbeneeki
| established_date         = [[1618]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="irb" />
| population_total         = 34
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 33 | lats  = 28 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 54 | longs = 00 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Irbenieki
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Irbenieki''' ir [[skrajciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] dienvidaustrumos, [[Jēkabpils]]—[[Vilkukrogs|Vilkukroga]]—[[Antuži|Antužu]] [[ceļš|ceļa]] labajā pusē, uz [[Austrumi|austrumiem]] no [[Darvasbrenči|Darvasbrenčiem]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 30
|lv = Trīsdesmit
}}
'''30''' ('''trīsdesmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[29 (skaitlis)|29]] un [[31 (skaitlis)|31]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''SAP SE''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Eiropas komercsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1972. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Valdorfa]], [[Bādene-Virtemberga]]
| location_country = {{DEU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         = [[programmatūra]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.sap.com sap.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences:
[[File:Radiocarbon dating calibration.svg|thumb|''BP'' radiooglekļa datēšanas [[kalibrācija]] ]]
'''Pirms mūsdienām''' ({{val|en|Before Present}} jeb '''BP''') ir laika atskaites mērs, kuru izmanto [[arheoloģija|arheoloģijā]], [[ģeoloģija|ģeoloģijā]] un citās zinātnes nozarēs, lai atzīmētu, ka notikums ir noticis pagātnē. Tā kā "mūsdienu" laiks mainās, tad pieņemts uzskatīt [[1950. gads|1950. gadu]] par mūsdienu atskaites punktu. Tas ir saistīts ar to, ka 1950. gados [[radiooglekļa datēšana]] kļuva praktiski pielietojama.

sentences: '''Ģeoloģiskais stāvs''' ir vispārējās [[ģeoloģiskā stratigrāfiskā skala|ģeoloģiskās stratigrāfiskās skalas]] vienība, kas iekļaujas [[Ģeoloģiskais nodalījums|ģeoloģiskajā nodalījumā]]. Ģeoloģiskais stāvs sadalās sīkāk [[Stratigrāfiskā zona|stratigrāfiskajās zonās]]. Tas iekļauj sevī [[Ieži|iežu]] [[Slāņkopa|slāņkopu]], kas ir izveidojusies viena [[Ģeoloģiskais laikmets|ģeoloģiskā laikmeta]] laikā un atbilst konkrētam [[Zemes vēsture|Zemes ģeoloģiskās attīstības]] posmam. Ģeoloģiskais stāvs raksturojas ar tipiskām tikai tam raksturīgām [[Fosilijas|fosilo organismu]] [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], [[Apakšģints|apakšģintīm]] un [[Suga|sugu]] grupām. Izšķirošais kritērijs stāva apjoma un robežu noteikšanai ir [[Biostratigrāfiskā analīze|biostratigrāfiskās analīzes]] dati.

sentences:
{{Valodas infokaste
 |          name = Velsiešu valoda
 |    nativename = ''Cymraeg''
 |   familycolor = Indoeiropiešu
 | pronunciation = {{IPA|[kəmˈrɑːɨɡ]}}
 |        states = [[Apvienotā Karaliste]], [[Argentīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Kanāda]], [[Austrālija]], [[Jaunzēlande]]
 |        region = [[Velsa]], [[Čubuta]] ([[Argentīna]])
 |      speakers = >750 000:
— [[Velsa]]: 611 000
— [[Anglija]]: 133 000
— [[Argentīna]]: 25 000
— [[Kanāda]]: 3160
— [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]: 2655
— [[Jaunzēlande]]: 1155
— [[Austrālija]]: 1060
 |          fam2 = [[Ķeltu valoda|Ķeltu]]
 |          fam3 = [[Salu ķeltu valodas|Salu ķeltu]]
 |          fam4 = [[Britoņu valodas|Britoņu]]
 |        nation = {{GB-WLS}}
 |        script = [[Latīņu alfabēts]] (velsiešu ortogrāfija)
 |          iso1 = cy
 |         iso2b = wel
 |         iso2t = cym
 |           map = Velsiešu valodas izplatība Velsā
 |          iso3 = cym
}}

sentences:
{{cita nozīme|ģeometrisku figūru|caurspīdīgiem ķermeņiem|prizma (optika)}}
[[File:Hexagonal Prism BC.svg|thumb|Prizma]]
'''Prizma''' ir [[daudzskaldnis]], kam ir divas vienādas un savstarpēji paralēlas [[skaldne]]s (pamati) un pārējām skaldnēm, kas ir paralelogrami, ir kopīgas malas ar katru no pamatiem. Prizmas iedala:
* taisnās prizmās — abi pamati ir vienādi [[daudzstūris|daudzstūri]], sānu skaldnes - [[taisnstūris|taisnstūri]], šīs prizmas ir sastopamas visbiežāk;
* slīpās prizmās — abi pamati ir vienādi daudzstūri, sānu skaldnes [[paralelograms|paralelogrami]].
Dažreiz atsevišķi izdala paralelogramu prizmas — [[paralēlskaldnis|paralēlskaldņus]]. Taisnas taisnstūra prizmas ir taisnstūra paralēlskaldņi.

sentences:
'''Fotoelements''' — ierīce, kuras elektriskie parametri mainās [[gaisma]]s starojuma iedarbībā. Par fotoelementiem parasti lieto:
* Fotopretestības - ierīces kuru elektriskā pretestība samazinās, palielinoties apgaismojumam. Šie ir lēti un izplatīti fotoelementi, tie gan nav pārāk jūtīgi. Fotopretestības lieto gaismas sensoros apgaismojuma mērīšanai.
* Fotodiode - diode, kuras p-n pāreju ir iespējams apgaismot. Fotodiodes shēmā var pieslēgt tieši vai sprostvirzienā. Pieslēdzot tieši, fotodiode darbojas kā [[saules baterija]] (ražo elektrību), šādā veidā tā ir mazāk jutīga kā pieslēdzot sprostvirzienā. Pieslēdzot sprostvirzienā, fotodiodei ir ļoti liela elektriskā prestestība, kas samazinās, palielinoties apgaismojumam. Fotodiodes ir jutīgākas par fotopretestībām un tās lieto optiskajās komunikāciju ierīcēs (optisko disku nolasītāju, optisko šķiedru komunikācijās).
* Fotoelektronu daudzkāršotājs - gaismjutīga elektronu lampa. Šīs ierīces ir ļoti jutīgas un spēj atšķirt pat atsevišķus fotonus. Šie ir visjutīgākie fotodetektori, taču tie ir visai sarežģīti un, kur iespējams, tos aizvieto ar fotodiodēm.
* Termiskie detektori - fotoelementi, kas mēra sasilšanu no absorbētas gaismas. Tie parasti ir diezgan mazjutīgi, taču tie var būt ar vienmērīgu jutību dažādas krāsas gaismai.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|        platums =
|          vārds = Noams Čomskis
|     vārds_orig = ''Noam Chomsky''
|         attēls = Noam Chomsky portrait 2015.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Noams Čomskis 2015. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3
|       paraksts =
|          skola =
|      intereses = [[Valodniecība]], [[metavalodniecība]], [[psiholoģija]], [[politika]], [[ētika]]
|     alma_mater = [[Pensilvānijas Universitāte]]
|      skolotājs =
|      skolnieks =
|     ietekme_no =
|     ietekmējis =
|          darbi =
|         valoda =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Avrams Noams Čomskis''' ({{val|en|Avram Noam Chomsky}}, {{izrunā|æˈvrɑːm ˈnoʊm ˈtʃɒmski}}, dzimis {{dat|1928|12|7}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[valodnieks]], [[filozofs]] [[kognitīvā zinātne|kognitīvais zinātnieks]], [[vēsturnieks]], sabiedrības struktūru kritiķis un [[politiskais aktīvisms|politiskais aktīvists]]. Čomskis ir [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts|Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta]] valodniecības profesors, un [[Čomska hierarhija]]s — formālu valodu klasifikācijas — autors. Viņa darbiem valodniecībā ir bijusi liela loma [[biheiviorisms|biheiviorisma]] norietā un apziņas izpētē. Čomskis ir [[anarhosindikālisms|anarhosindikālists]] un kļuvis pazīstams ar politisko aktīvismu, saviem [[liberālisms|liberāli]] [[kreisa politika|kreisajiem]] politiskajiem uzskatiem, un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ārpolitikas kritiku. Viņš ir sarakstījis desmitiem grāmatu par valodniecību un ASV ārpolitiku.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Rambutāns
|         binomial = Nephelium lappaceum L.
|           attēls = Rambutan masak didahan.JPG
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Sapindaceae
|        dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|            ģints = Nephelium
|         ģints_lv = Rambutāni
|          ģints_r = Rambutāns
|             suga = N. lappaceum
|          suga_lv = Rambutāns
|           suga_r = Rambutāns
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Komodo dragon Varanus komodoensis Ragunan Zoo 2.JPG
| att_nosaukums = [[Komodo varāns]] (''Varanus komodoensis'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta=Anguimorpha
|    infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|        dzimta = Varanidae
|     dzimta_lv = Varānu dzimta
|         ģints = Varanus
|      ģints_lv = Varāni
|      binomial = Varanus <small>([[Blasius Merrem|Merrem]], 1820)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Lazzas pagasts}}
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Aizputes apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
2010. gadā ar Ford Focus RS WRC 09]]
'''Autorallijs''' (ikdienā saukts vienkārši - '''rallijs''') ir [[autosports|autosporta]] disciplīna, kurā ekipāžas trasē dodas atsevišķi. Autorallija sacensības pārsvarā notiek pa koplietošanas ceļiem un tās sastāv no ceļa sacensībām un papildsacensībām. Sacensību dalībnieki sacenšas ar automobiļiem, autorallija ekipāža sastāv no diviem sportistiem. Rallija sacensības notiek gan ar speciāli sagatavotām automašīnām, gan ar sērijveida automobiļiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jūlijs Šimanovskis
|     vārds_orig = ''Alphonius Nicolaus Julius von Szymanowski''
|         attēls = Ю. К. Шимановский.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1829
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1868
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Kijiva]]
({{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ķirurgs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Adelaide fon Rambaha
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2012. gada decembrī,}}
 (''Acer platanoides'') stumbrā]]
'''Kokauga aizsargmehānisms bojājuma ierobežošanai''' ({{val|en|Compartmentalization of decay in trees (CODIT)}}) ir kokauga iekšējs aizsargmehānisms, kas ļauj kokaugam pasargāt koksni no [[trupe]]s izraisītiem bojājumiem.<ref>[http://www.cfeaguisamo.org/webcfea/images/documentos/documentacion_tecnica/arboricultura/Analise_estructural_arboredo/codit.pdf Tree Compartmentalization: CODIT-Compartmentalization of Decay In Trees]{{Novecojusi saite}} {{angliski}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ibrahima al Ibrahima mošeja
| infobox_width         =
| image                 = Abdulaziz Mosque Gibraltar.jpg
| image_size            =
| caption               = Ibrahima al Ibrahima mošeja
| map_type              = Gibraltārs#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Ibrahima al Ibrahima mošeja
| map_label_position = top
| latd  = 36.111944  | latNS  = N
| longd = 5.345556  | longEW = W
| location              = {{GIB}}
| religious_affiliation = [[islāms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[mošeja]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[mūsdienu islāma arhitektūra]]
| facade_direction      = S
| groundbreaking        = [[1995]]. gads
| year_completed        = [[1997]]. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
|dome_quantity = 1
| minaret_quantity      = 1
}}

sentences: Šajā sarakstā norādītas ievērojamas personas, kuras ir apbedītas [[Rīgas Meža kapi|Rīgas Meža kapos]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija oksīda kristālrežģis

Kalcija oksīds
|citi nosaukumi=nedzēstie kaļķi
|ķīmiskā formula=CaO
|molmasa=56,077
|blīvums=3350
|kušanas temperatūra=2572 °C
|viršanas temperatūra=2850 °C
}}

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Preses brīvība''' ir konstitucionālas garantijas [[Plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļu]] neatkarīgai darbībai attiecīgajā [[Valsts|valstī]]. Tai ir būtiska nozīme [[Demokrātija|demokrātijas]] veidošanā un pilsoniskās līdzdalības veicināšanā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1,2-heksāndiola struktūrformula
|       citi nosaukumi = heksametilēnglikols
|           CAS numurs = 629-11-8
|      ķīmiskā formula = C6H14O2
|              molmasa = 118,18
|              blīvums = 1120
|  kušanas temperatūra = 42 °C
| viršanas temperatūra = 250 °C
| šķīdība ūdenī        = 5000 g/l pie 20 °C
|                 citi =
}}
'''1,6-Heksāndiols''' (HOCH2(CH2)4CH2OH) pieder pie divvērtīgajiem [[spirti]]em jeb [[dioli]]em. 1,6-Heksāndiols ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas kūst 42 °C temperatūrā, vārās pie 250 °C un labi šķīst [[Ūdens|ūdenī]] un [[etanols|spirtā]]. Slikti šķīst karstā [[ēteris|ēterī]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref> Kristalizējas no ūdens kā adatveida kristāli.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Pales pagasts}}
[[Kategorija:Limbažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Limbažu rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums    = Dāvida Getas
|Image        = Guetta.jpg
|Image size   = 185px
|Caption      =
|Alt          =
|Studio       = 5
|EP           =
|Compilation  =
|Singles      = 19
|Music videos =
|1Option      = 5
|1Option name = Other appearances
|1Option link = Other charted songs
|References   = Yes
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pazudis tulkojumā
| attēls                   = Lost in Translation poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lost in Translation''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Sofija Kopola]]
| producents               =
* [[Ross Kacs]]
* Sofija Kopola
| scenārija autors         = Sofija Kopola
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Džovanni Ribisi]]
* [[Anna Ferisa]]
* [[Fumihiro Hajaši]]
| mūzika                   = [[Kevins Šīldss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[American Zoetrope]]''
* ''[[Elemental Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Tohokushinsha Film]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|8|29|Tellaridas filmu festivāls|2003|9|12|ASV|2004|4|17|Japāna|2004|2|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lost-translation-2003|title=Lost in Translation|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 2, 2018|archive-date={{dat|2020|07|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200718105152/https://www.bbfc.co.uk/releases/lost-translation-2003}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{JAP}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Japāņu valoda|Japāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lostintranslation.htm|title=Lost in Translation (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 2, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pazudis tulkojumā"''' ({{val|en|Lost in Translation}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Japāna]]s romantiska drāma, kuras režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir [[Sofija Kopola]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Bills Marijs]], [[Džovanni Ribisi]], [[Anna Ferisa]] un [[Fumihiro Hajaši]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|8|29||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Evaņģēlists Lūka
|      dzimšanas datums =
|          nāves datums =
|        piemiņas diena = 18. oktobris
|                  godā =
|                attēls = Andrea Mantegna 017.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta =
|           nāves vieta =
|             nosaukums = Evaņģēlists
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}
'''Svētais evaņģēlists Lūka''' ({{val-grc|Λουκᾶς}}, ''Loukás'') ir viens no četriem [[evaņģēlists|evaņģēlistiem]]. Tradicionāli tiek uzskatīts par [[Lūkas evaņģēlijs|Lūkas evaņģēlija]] un [[Apustuļu darbi|Apustuļu darbu]] autoru.

sentences: {{Commonscat|Sports in Northern Ireland}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|         jūra = Tirēnu jūra
|       attēls = Karte Tyrrhenisches Meer.jpg
|   attēls_izm = 300
 |vietaskarte  = Vidusjūra#Itālija
| relief = jā
 |latd = 40 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 12 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    =
|       okeāns = Atlantijas okeāns
|      platība = 214 000
|       garums = ~760
|      platums = ~500
|  Max_dziļums = 3785
|      valstis = {{ubl|{{FRA}}|{{ITA}}}}
|     pilsētas = {{ubl|[[Neapole]]|[[Palermo]]|[[Salerno]]|[[Kaljāri]]|[[Bastiā]]|([[Livorno]])}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Rodriguez''''' var būt:
* [[Alekss Rodrigess]];
* [[Mišela Rodrigesa]];
* [[Timurs Rodrigezs]].

sentences:
ar lieliem vaigiem]]
'''Vaigi''' ({{val-la|buccae}}) ir [[seja]]s daļa katrā pusē [[deguns|degunam]] līdz [[auss|ausīm]]. Vaigus veido [[muskuļi|muskuļaudi]], kas klāj [[vaiga kauls|vaiga kaulus]]. No augšas vaigu apgabalu ierobežo [[acis]], bet no apakšas — [[žoklis]]. [[Asinis|Asins]] piegāde uz vaigu kapilāriem notiek caur [[vaiga artērija|vaiga artēriju]]. To iekšpusē ([[mutes dobums|mutes dobumā]]) atrodas [[siekalu dziedzeri]].

sentences: {{Citas nozīmes|neapbruņotu aci|Acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanss Georgs Gadamers
|          vārds_orig = Hans-Georg Gadamer
|              attēls = Hans-Georg Gadamer.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums = Hanss Georgs Gādamers 2000. gadā
|             dz_gads = 1900
|          dz_mēnesis = 02
|            dz_diena = 11
|            dz_vieta = [[Marburga]], [[Vācijas Impērija]],<br />(tagad [[Hesene]], {{GER}})
|              m_gads = 2002
|           m_mēnesis = 03
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Heidelberga]], [[Bādene-Virtemberga]], {{GER}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola = [[kontinentālā filozofija]], [[hermeneitika]]
|           intereses = [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[valoda]], [[ontoloģija]], [[estētika]]
|              idejas =
|          alma_mater = [[Marburgas Universitāte]], [[Freiburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Pauls Nātorps]], [[Nikolajs Hartmanis]], [[Martins Heidegers]]
|           skolnieks = [[Džanni Vatimo]]
|          ietekme_no = [[Aishils]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Imanuels Kants]], [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis]], [[Sērens Kirkegors]], [[Frīdrihs Helderlins]], [[Frīdrihs Šleiermahers]], [[Vilhelms fon Humbolts]], [[Vilhelms Diltejs]], [[Edmunds Huserls]], [[Martins Heidegers]], [[Rūdolfs Bultmanis]], [[Karls Jasperss]]
|          ietekmējis = [[Ričards Rortijs]], [[Džanni Vatimo]], [[Pols Rikērs]], [[Jirgens Hābermāss]]
|               darbi = "[[Patiesība un metode]]" (''Wahrheit und Methode'', 1960)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aiziet skaisti
| operators =
| attēls = GoingInStyle poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Zeks Brafs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Morgans Frīmens]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Džoija Kinga]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Kristofers Loids]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Going in Style''
| studija = * ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''RatPac Entertainment''
* ''De Line Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|3|30}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|84,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2625406465/|title=Going in Style |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|29}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Aiziet skaisti"''' ({{Val|en|Going in Style}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Zeks Brafs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Morgans Frīmens]], [[Maikls Keins]], [[Alans Ārkins]], [[Anna Mārgreta]], [[Džoija Kinga]], [[Mets Dilons]] un [[Kristofers Loids]]. Filma ir 1979. gada [[Going In Style (1979. gada filma)|tāda paša nosaukuma]] filmas rīmeiks.

sentences: '''Vēstule''' ir [[rakstīšana|rakstisks]] [[ziņojums]], kas satur [[informācija|informāciju]], kuru vēstules rakstītājs nosūta adresātam. Vēstuļu loma [[saskarsme]]s nodrošināšanai laika gaitā ir ievērojami mainījusies. Vēsturiski vēstule bija vienīgais veids, lai nodrošinātu saziņu starp attāliem [[cilvēks|cilvēkiem]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Luijs Dagērs
|     vārds_orig = ''Louis Daguerre''
|         attēls = Louis Daguerre 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1787
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Kormejamparizī]] (''Cormeilles-en-Parisis''), [[Valduāza]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1851
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Brīsirmarna]] (''Bry-sur-Marne''), [[Valdemarna]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mākslinieks, ķīmiķis, izgudrotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Daguerre signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Rundēnu skolas''' komplekss atrodas bijušā [[poļi|poļu]] pana Viktora Šahno Rundēnu muižas vietā [[Rundēni|Rundēnu]] ziemeļrietumos. No savulaik bagātās un krāšņās [[muiža]]s pils palicis tikai muižas [[parks]]. Savā muižā pans iestādīja divas alejas: [[liepas|liepu]] aleja no vienas puses, [[egles|egļu]] — no citas. Liepu aleja daļēji ir saglabājusies līdz mūsu dienām. Sava milzīgā garuma dēļ liepas pievilina [[zibens]] spērienus un iet bojā. Egļu aleja tika izcirsta celtniecības vajadzībām [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Paddyfield Warbler Acrocephalus agricola IMG 6498 (9).JPG
 | att_nosaukums = [[Palieņu ķauķis]] (''Acrocephalus agricola'')
 |    att_izmērs =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Acrocephalidae
 |     dzimta_lv = Kāpelētājķauķu dzimta
 |         ģints = Acrocephalus
 |      ģints_lv = Kāpelētājķauķi
 |      binomial = Acrocephalus
([[Johann Andreas Naumann|J. A. Naumann]] un [[Johann Friedrich Naumann|J. F. Naumann]], 1811)
 |   kategorijas = nē
}}
'''Kāpelētājķauķi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=%C4%B7au%C4%B7%C4%ABtis&n=15&s=15&w=0&sp=1&nw=0&lng=1062&g=1 |title=Letonika: Ķauķi |access-date={{dat|2021|12|24||bez}} |archive-date={{dat|2021|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210305173115/https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=%C4%B7au%C4%B7%C4%ABtis&n=15&s=15&w=0&sp=1&nw=0&lng=1062&g=1 }}</ref> (''Acrocephalus'') ir lielākā [[kāpelētājķauķu dzimta]]s (''Acrocephalidae'') ģints, kas apvieno 43 sugas. Vairākas no tām mūsdienās ir izmirušas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/bushtits/ World Bird List: Bushtits, leaf warblers, reed warblers, 2018]</ref> Ligzdo [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]], [[Āfrika|Āfrikā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un salās (gan [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]], gan [[Indijas okeāns|Indijas]], gan [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]]).<ref name=world/> [[Palearktika]]s sugas ir [[gājputni]], ziemo Āfrikā, [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]] un [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]]. [[tropi|Tropu]] populācijas ir [[nometnieki]].<ref name=cre>[http://creagrus.home.montereybay.com/reed-warblers.html Reed-Warblers & Allies, Acrocephalidae]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilsalicilskābes struktūrformula

Acetilsalicilskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aspirīns, acetilsalicilāts,
2-acetiloksibenzoskābe,
etiķskābes salicilesteris
|           CAS numurs = 50-78-2
|      ķīmiskā formula = C9H8O4
|              molmasa = 180,157
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 136 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 140 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971б 449. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = 0,25 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Acetilsalicilskābe''' jeb '''aspirīns''' (CH3COOC6H4COOH) ir [[etiķskābe]]s un [[salicilskābe]]s [[esteri]]s. Aspirīns ir viens no pazīstamākajiem [[medikamenti]]em ({{val-la|Acidum acetylsalicylicum}}).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Lignīna struktūrformulas fragments
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 9005-53-2
|      ķīmiskā formula = C9H10O2, C10H12O3, C11H14O4
|              molmasa =
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Lignīns''' (no {{val|la|lignum}} — 'koks, koksne') ir otrs izplatītākais biopolimērs [[Augi|augu]] valstī pēc [[Celuloze|celulozes]]. Lignīnu satur visi [[vaskulārie augi]]. Lignīnam ir sarežģīta neregulāra uzbūve un tā sastāvā ietilpst [[benzols|benzola]] gredzeni, skābekli saturoši piesātināti [[heterocikls|heterocikli]], alifātiskie atlikumi, [[hidroksilgrupa]]s −OH, [[metoksilgrupa]]s −O−CH3, [[aldehīdgrupa]]s −CHO, [[ketogrupa]]s −CO−, [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] atlikumi. Lignīns ir amorfa gaišdzelteni brūngana viela, ūdenī tā ir termoplastiska, bet koncentrētā [[sērskābe|sērskābē]] nešķīst. To var izšķīdināt, vārot kopā ar [[kalcija hidrogēnsulfīts|kalcija hidrogēnsulfītu]].

sentences: '''Avva, abba''' ({{val|he|אבּא}}, {{val|el|ἀββᾶ}}; [[Aramiešu valoda|aramiešu]]-[[Sīriešu valoda|sīriešu]] vārds, kas atbilst [[Senebreju valoda|senebreju]] vārdam ''"ab"'' — tēvs) ir [[pareizticība]]s [[Mūks|mūku]] dzīvē vadošais starecs, mūku vecākais.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Commerzbank}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = ''Commerzbank'' tornis
|alternat nosaukums     = ''Commerzbank Tower''
|attēls                 = Frankfurt Am Main-Commerzbank Tower vom Rathenauplatz-20100808.jpg
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       =
|latd = 50| latm = 06| lats = 38| latNS =N
|longd = 8| longm = 40| longs = 27| longEW =E
|valsts                 = {{vieta|Vācija|Frankfurte pie Mainas}}
|adrese                 =
|apkaime                =
|statuss                =
|celtnieciba            =
|pamatakmens            = 1994
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                = 1997
|ekspluatācijā no       =
|rekonstrukcija         =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Biroji
|antena spice           = 300,1
|jumts                  = 258,7
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 56
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                = 109 200
|stāva platība          =
|arhitekts              =
|arhit birojs           =
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              = ''[[Commerzbank]]''
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            =
}}
'''''Commerzbank'' tornis''' ({{val|en|Commerzbank Tower}}) ir debesskrāpis, kas atrodas [[Frankfurte pie Mainas|Frankfurtē pie Mainas]], [[Vācija|Vācijā]]. Torņa pamatakmens tika ielikts 1994. gadā, bet būvniecība pabeigta 1997. gadā. Būvniecība izmaksāja ap 600 miljoniem [[Vācijas marka|Vācijas marku]]. Tornis atrodas Frankfurtes biznesa rajonā. Tornis ir būvēts Vācijas bankas [[Commerzbank]] vajadzībām un tajā ir izvietota bankas galvenā mītnes vieta.

sentences: '''Jaoi''' ({{val|ja|やおい, yaoi}}) ir [[manga]]s un [[anime]] žanrs, kas attēlo homoseksuālas attiecības starp vīriešiem. Jaoi mērķauditorija un autori parasti ir heteroseksuālas meitenes un sievietes. Parādījās kā viens no satīriskā [[dodzinsi]] virzieniem, apsmejot pārliecīgu mākslas darbu erotizāciju,<ref>Ingulsrud, John E.; Allen, Kate (2009). ''Reading Japan Cool: Patterns of Manga Literacy and Discourse''. Rowman & Littlefield. p. 47. ISBN 978-0-7391-2753-7.</ref> bet drīz kā idealizēts homoseksuālu attiecību atspoguļojums ātri kļuva par populāru tēmu mangās, anime, datorspēlēs — iepazīšanās simulatoros, romānos.<ref>[https://web.archive.org/web/20140109042024/http://matt-thorn.com/shoujo_manga/outofhand/index.html Thorn, Rachel (2004). Kelly, William W. (ed.). ''"Girls And Women Getting Out Of Hand: The Pleasure And Politics Of Japan's Amateur Comics Community".''] Fanning the Flames: Fans and Consumer Culture in Contemporary Japan. State University of New York Press: 169—186. ISBN 0-7914-6032-0.</ref> Japānā bieži tiek lietots angliskais termins ''Boys' Love'' (''ボーイズラブ, bo:izu rabu'') vai BL, lai gan jaoi varoņi nav zēni šī vārda tiešajā nozīmē. Darbi, kas parāda homoseksuālas attiecības ar zēniem, pieder citam žanram, ko sauc par sjotakonu.

sentences: '''Rumpis''' (no [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]]: ''rump'' — 'viduklis, pamatdaļa'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:640845%7cpage:774 |page=770 |accessdate={{dat|2020|05|23||bez}}}}</ref>), '''vidums''' jeb '''torss''' (no {{val|it|torso}}) ir masas ziņā [[Cilvēka ķermenis|ķermeņa]] apjomīgākā daļa. [[Termins|Terminu]] "rumpis" pierasts attiecināt uz tiem dzīvajiem [[Organisms|organismiem]], kuriem var izdalīt vairāk kā vienu izšķiramu ķermeņa daļu. Nereti, piemēram [[krabji]]em, rumpi, kas ir kopā ar [[Galva|galvu]], mēdz dēvēt par organisma galvu, kas nav nepareizi. Rumpim, nozīmes pēc, būtu jābūt galvenajai vai būtiskākajai ķermeņa daļai, nodrošinot koordinētu ķermeņa darbību un iespēju pārvietoties tam paredzētajā [[Dabiskā vide|vidē]].

sentences:
'''Atteikta nosēšanās''' jeb '''aiziešana otrā aplī''' (''[[angļu valoda|angļu]]: go-around'') ir manevrs, ko [[gaisa kuģis|gaisa kuģa]] ekipāža izpilda gadījumā, ja nav iespējams turpināt [[gatavošanās nosēsties|gatavošanos nosēsties]] ([[angļu valoda|angļu]]: ''final approach'').
Uz 1000 [[nosēšanās]] gadījumiem notiek vidēji 1–3 atteiktas nosēšanās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://flightsafety.org/wp-content/uploads/2017/03/Go-around-study_final.pdf|title=Go-Around Decision-Making and Execution Project|last=|first=|date=|website=|archive-url=|archive-date=|dead-url=|access-date=}}</ref> Lēmumu pārtraukt nosēšanos var pieņemt gaisa kuģa pilots, pieprasīt pārtraukt nosēšanos var arī gaisa satiksmes kontrolieris. Atteikta nosēšanās pati par sevi nav uzskatāma par ārkārtas situāciju (taču tā var tikt veikta, reaģējot uz ārkārtas situāciju).
Pareizi veikta aiziešana otrā aplī ir drošs un labi apgūts manevrs.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Ķīpsala]]
[[Kategorija:Ķīpsala]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija fosfāta kristālrežģis

Kalcija fosfāta struktūrformula
|           CAS numurs = 7758-87-4
|      ķīmiskā formula = Ca3(PO4)2
|              molmasa = 310,18
|              blīvums = 3140
|  kušanas temperatūra = 1670 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Irina Odojevceva
|     vārds_orig = ''Iraīda Heinike''
|         attēls = Odoevceva heinike.jpg
|     att_izmērs = 200
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1990
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[KPFSR]], [[PSRS]] (tagad [[Sanktpēterburga]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki = Gustavs Heinike
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedri = Georgijs Ivanovs, Jakovs Gorbovs
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = ''Ирина Владимировна Одоевцева''
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = Nikolajs Gumiļovs
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|        dzimums = S
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Geranium sibiricum2.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium sibiricum
| suga_lv = Sibīrijas gandrene
| binomial = Geranium sibiricum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Sibīrijas gandrene''' (''Geranium sibiricum'') ir augu suga [[Gandrenes|gandreņu ģintī]]. Tā ir sastopama [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], kā arī centrālajā un dienvidaustrumu [[Āzija|Āzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] Sibīrijas gandrene ir adventīvs augs, kas ir sastopams reti, galvenokārt lielāko pilsētu teritorijā un to apkaimē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-sibiricum-l/|title=Sibīrijas gandrene - Geranium sibiricum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-12}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Viperaberus1.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
| suga = Vipera berus
| suga_lv = Parastā odze
|      binomial = Vipera berus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Coluber berus''
*''Chersea vulgaris''
*''Vipera sachalinensis''
*''Vipera nikolskii''
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Kabardas-Balkārijas Republika
|official_name=''Кабардино-Балкарская Республика''
''Къэбэрдей-Балъкъэр Республикэ''
''Къабарты-Малкъар Республика''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|republika]]
|image_skyline = Тызыльская теснина.jpg
|image_caption = Tizilas aiza
|image_flag = Flag of Kabardino-Balkaria.svg
|image_shield = Coat of Arms of Kabardino-Balkaria.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Kabardino-Balkar in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Ziemeļkaukāza federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Naļčika]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1921
|official_language = [[krievu valoda]]
[[kabardiešu valoda]]
[[karačaju un balkāru valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=13
|p1 = '''3 republikas pilsētas'''
|p2 = [[Naļčika]]
|p3 = [[Baksana]]
|p4 = [[Prohladnija]]
|p5 = '''10 rajoni'''
|p6 = [[Baksanas rajons]]
|p7 = [[Zoļskas rajons]]
|p8 = [[Leskenas rajons]]
|p9 = [[Maiskas rajons]]
|p10 = [[Prohladnijas rajons]]
|p11 = [[Terekas rajons]]
|p12 = [[Urvaņas rajons]]
|p13 = [[Čegemas rajons]]
|p14 = [[Čerekas rajons]]
|p15 = [[Elbrusa rajons]]
|area_total_km2 = 12470
|total_type=Kopā
|population_total = 903046
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[kabardieši]] (57,2%)
[[krievi]] (22,5 %)
[[balkāri]] (12,7%)
| population_density_km2   = auto
|website={{URL|https://kbr.ru/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KB
|footnotes =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Luzula luzuloides|autors=(Lam.) Dandy et Wilmott|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Luzula|ģints_lv=Zemzālītes|suga=Luzula luzuloides|suga_lv=Birztalas zemzālīte|attēls=Luzula luzuloides kz09.jpg|sinonīmi=- Luzula albida <i>(Hoffm.) DC.</i>;

sentences: [[File:Laser Interference.JPG|thumb|200px|Viļņu optika izskaidro tādas parādības kā [[Difrakcija|difrakciju]]]]

sentences:
.]]
'''Babilonija''' bija sens kultūras reģions [[Senā Divupe|Senās Divupes]] centrālajā un dienvidu daļā (mūsdienu [[Irāka]]s teritorijā). Tās galvaspilsēta bija [[Babilona]] (Bābele).

sentences:
piesaistītas papīra strēmeles]]
'''Elektrostatika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta mierā esošu elektrisko lādiņu [[mijiedarbība|mijiedarbību]], kas notiek ar [[elektriskais lauks|elektriskā lauka]] starpniecību.<ref name="lpe">{{LPE|3|145}}</ref> Nozares pamatā ir [[Kulona likums]], kas apraksta šo lādiņu mijiedarbību. No Kulona likuma arī izriet [[Gausa teorēma]].<ref name="lpe" />

sentences:
{{Zinātnes portāli}}
{{Portāla veidne
| portāla logo     = RocketSunIcon.svg        <!-- šeit jāuzraksta logo bildes nosaukums -->
| kādā portālā     = [[kosmonautika]]s       <!-- šeit jānorāda kādā portālā cilvēks ir iegājis -->
| par ko informācija = kosmonautiku          <!-- šeit norāda par ko būs atrodama informācija šajā portālā -->
| title            = Kosmonautikas portāls   <!-- Portāla nosaukums -->
| border           = #009ACD                <!-- Ramja malu krāsa -->
| titlebackground  = #009ACD                <!-- Portāla fona krāsa -->
| titleforeground  = white                  <!-- Portāla teksta krāsa -->
| background       = #fafafa                <!-- Fona krāsa rakstītajam tekstam -->
| foreground       = black                  <!-- Burtu krāsa rakstītajam tekstam -->
| editpage         = {{FULLPAGENAME}}/Ievads     <!-- Nosaukums titulveidnei -->
| titulveidne      = {{{{FULLPAGENAME}}/Ievads}} <!-- Šeit jāieraksta Titulveidnes nosaukums ar visām iekāvām -->
| title1 = Izmeklēts raksts
| editpage1 = {{FULLPAGENAME}}/Izmeklēts raksts
| 1. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Izmeklēts raksts}}
| title2 = Izmeklēts attēls
| editpage2 = {{FULLPAGENAME}}/Izmeklēts attēls
| 2. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Izmeklēts attēls}}
<!--
| title3 = Saistītie portāli
| editpage3 = Veidne:Saistītie portāli
| 3. šūnas veidne = {{Saistītie portāli}}
-->
| title3 = Izmeklēta biogrāfija
| editpage3 = {{FULLPAGENAME}}/Izmeklēta biogrāfija
| 3. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Izmeklēta biogrāfija}}
| title4 = Saites
| editpage4 = {{FULLPAGENAME}}/Saites
| 4. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Saites}}
| title5 = Jaunumi
| editpage5 = {{FULLPAGENAME}}/Jaunumi
| 5. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Jaunumi}}
| title6 = Tuvākie starti
| editpage6 = {{FULLPAGENAME}}/Nākamie starti
| 6. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Nākamie starti}}
| title7 = Kategorijas
| editpage7 = {{FULLPAGENAME}}/Kategorijas
| 7. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Kategorijas}}
}}
__NOTOC__ __NOEDITSECTION__
[[Kategorija:Portāli]]
[[Kategorija:{{PAGENAME}}| {{FULLPAGENAME}}]]<noinclude>

sentences: '''Šķīdums''' ir stabila homogēna [[Dispersā sistēma|dispersa sistēma]] jeb vairākkomponenšu vienfāzes sistēma. Dispersās sistēmas, kas atbilst sniegtajai definīcijai, mēdz precizējoši saukt par īstajiem šķīdumiem.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Priekules rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Gramzdas pagasts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ideāla izglābšanās
| oriģinālnos = ''A Perfect Getaway''
| attēls = Perfect getaway.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu filma, trilleris
| režisors = [[Deivids Tūijs]]
| producents = * [[Raiens Kavanahs]]
* [[Marks Kantons]]
* [[Takers Tūlijs]]
* [[Robijs Brenners]]
| scenārijs = Deivids Tūijs
| aktieri = * [[Timotijs Olifents]]
* [[Milla Jovoviča]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Kīla Sančeza]]
| mūzika = [[Boriss Elkiss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Relativity Media]]''
* ''[[QED International]]''
| izplatītājs = ''[[Rogue Pictures]]''
| izdošana = {{dat|2009|8|7||bez}}
| ilgums = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/perfect-getaway-2009|title=A Perfect Getaway|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 18, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=perfectgetaway.htm|title=A Perfect Getaway (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 18, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ideālā izglābšanās"''' ({{val|en|A Perfect Getaway}}) ir 2009. gada piedzīvojumu trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Deivids Tūijs]]. Galvenās lomas atveido [[Timotijs Olifents]], [[Milla Jovoviča]], [[Stīvs Zāns]] un [[Kīla Sančeza]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|7||bez}}.

sentences: {{Commonscat|Old maps of phantom islands|Spoku salu vecas kartes}}

sentences: '''Gaisa temperatūra''' ir viens no [[Zemes atmosfēra]]s termodinamiskajiem lielumiem, kas raksturo [[gaiss|gaisa]] sasiluma pakāpi jeb [[temperatūra|temperatūru]]. To mēra ar [[termometrs|termometru]]. Meteoroloģijā gaisa temperatūra tiek mērīta aptuveni 2 metru augstumā virs zemes, lai to neietekmē [[augsne]]s temperatūra, kā arī [[ēna|ēnā]], lai tieši [[Saule]]s stari nesildītu termometru.

sentences: '''Nominatīvs''' ({{val|la|casus nominativus}}) ir [[locījums]], kas parasti apzīmē darbības darītāju. Tas atbild uz jautājumu ''kas?''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = ''Bleach''
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Tite Kubo]]
|  orig nosaukums = ブリーチ
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda =
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = piedzīvojumi, cīņas mākslas, pārdabiskums
|        izdevejs = ''[[Shueisha]]''
|          izdota = no {{dat|2001|8|7|ģ|bez}} līdz {{dat|2016|8|22|d|bez}}
| izdota latviski =
|       tulkotajs =
|         formats = [[manga]]
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|           isbn2 =
|           isbn3 =
<!-- var tikt ievietoti līdz 6 ISBN numuriem -->
|        izdevums = <!-- ja ir izdevums nevis sējums, tad ierakstīt "jā" -->
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''Bleach''' ({{val|ja|ブリーチ}}, ''Burīchi'') ir [[Tite Kubo]] veidota [[manga]] sērija.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
'' līniju maršruts, plānots maršruts ''[[NorGer]]'']]
'''''NordLink'''''<ref>[https://www.dw.com/ru/nordlink-soedinil-vetroparki-germanii-i-gjes-norvegii/a-57689153 Подводный кабель NordLink соединил ветропарки Германии и ГЭС Норвегии] dw.com</ref> ir zemūdens kabelis caur [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūru,]] kas savieno [[Norvēģija]]s un [[Vācija]]s elektrotīklus un tādējādi dod iespēju apmainīties ar elektrību. Projektu vada Norvēģijas tīkla operators ''[[Statnett]]'' un Vācijas tīkla operators ''[[Tennet PSO|TenneT]]'' un valsts attīstības banka ''KfW''. Izmaksas ir aptuveni 2 miljardi eiro, kas tiks vienlīdzīgi sadalīti starp Norvēģijas un Vācijas partneriem.

sentences: '''29. oktobris''' ir gada 302. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (303. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 63 dienas.

sentences:
(''Maxilla'') un [[Apakšžoklis|apakšžokļa]] (''Mandibula''), kas ir savienoti ar [[Skrimslis|skrimšļiem]] un [[Locītava|locītavām]].]]
'''Žoklis''' [[Cilvēks|cilvēkiem]] ir kauli [[Seja|sejas]] apakšējā pusē, kas nodrošina aizsardzību pret traumām, kā arī ir iesaistīti [[Runa|runāšanā]], [[Elpošana|elpošanā]] un pārtikas sakošanā. Žoklis sastāv no [[Augšžokļa kauls|augšžokļa]] (M''axilla'') un [[Apakšžoklis|apakšžokļa]] (''Mandibula''), kas ir savienoti ar [[Skrimslis|skrimšļiem]] un [[Locītava|locītavām]]. Augšžoklis ir fiksēts, bet apakšžoklis ir kustīgs un tiek kontrolēts ar dažādām [[Muskuļi|muskuļu]] grupām.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=1|title=The Anatomy of the Maxilla and the Mandible: Related Structures and Inserted Muscles|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/9781119427926.ch1|publisher=Wiley|date=2020-05-15|isbn=978-1-119-42784-1|pages=1–16|first=Dmitri|last=Lev|first2=Zvi|last2=Artzi}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Brekte''' var būt:
* [[Ilona Brekte]] (1952) — latviešu akvareliste;
* [[Jānis Brekte]] (1920—1985) — latviešu gleznotājs — akvarelists;
* [[Kristians Brekte]] (1981) — latviešu mākslinieks;
* [[Patricija Brekte]] (1981) — latviešu māksliniece.

sentences: '''Aksiālā simetrija''' ir [[simetrija]] pret [[Simetrijas ass|asi]]; aksiāli simetriska objekta izskats nemainās, tam rotējot apkārt asij.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Stefānija Klosa
|          Attēls = Silbermond, Donauinselfest 2009m.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = S. Klosa 2009. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1984|10|31}}
|        Vieta_dz = [[Baucene]], {{GER}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = [[Silbermond]]
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Stefānija Klosa''' ({{val|de|Stefanie Kloß}}; dzimusi {{dat|1984|10|31}} [[Baucene|Baucenē]], [[Vācija|Vācijā]]) ir [[Vācija|vācu]] mūziķe, grupas [[Silbermond]] vadošā vokāliste. 2010. gadā bija Vācijas atlases Eirovīzijai "Unser Star für Oslo" žūrijas sastāvā. Ir piedalījusies grupu Ich + Ich, H-Blockx videoklipu filmēšanā.

sentences:
{{Pārvietot}}
{{jāuzlabo|pareizrakstība, divreiz atkārtojas viens un tas pats teksts, lai gan var nojaust ka tiek stāstīts par citu notikumu - "Romieši neticēja, ka viņam tas izdosies, bet Hannibāla lielajā armijā bija pie karstās saules pieraduši jātnieki un arī [[kaujas ziloņi]]."}}
{{Citas nozīmes|karavadoni|Hanibāls (nozīmju atdalīšana)|Hanibāls}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Hanibāls Barka
|     vārds_orig = ''Hannibal Barca''
|         attēls =HannibalBarca.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[247. p.m.ē.|247]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = visiespējamāk [[Kartāga]], [[Kartāgas valsts]]
([[Tunisa]], {{TUN}})
|      m_dat_alt = [[183. p.m.ē.|183]]/[[182. p.m.ē.|182]]. gads p.m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Libisa]]
([[Genze]], {{TUR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Virkne''' [[matemātika|matemātikā]] ir sakārtots [[saraksts]]. Līdzīgi kā [[kopa]], arī virkne sastāv no elementiem jeb locekļiem. Elementu skaits, kas var arī būt [[bezgalība|bezgalīgs]], tiek saukts par virknes garumu. Atšķirībā no kopas, virknē ir svarīga elementu kārtība, tāpat tajā var atkārtoties kāds no elementiem vairākas reizes. Virkne ir naturāla [[arguments (matemātika)|argumenta]] [[funkcija]], kuras vērtības tiek ņemtas no kāda skaitļu apgabala (tās ir skaitļu virknes) vai arī patvaļīgas [[kopa]]s. Virkni var apzīmēt kā sakārtotu kopu. To var uzdot gan ar vispārīgā locekļa formulu, gan ar [[rekurence]]s formulu.

sentences: [[Ekonomika|Ekonomikā]] un rūpnieciskajā dizainā '''plānotā''' jeb '''priekšlaicīgā novecošanās''' ({{val|en|planned obsolescence}}) ir tāda [[Prece|produkta]] plānošanas vai projektēšanas politika, kurā lietderīgās lietošanas laiks ir mākslīgi ierobežots, lai produkts novecotu (t.i., nebūtu modē vai vairs nedarbotos) pēc noteikta laika perioda.<ref name="bulow19862">{{publikācijas atsauce<!-- no bot -->|last=Bulow|first=Jeremy|date=November 1986|title=An Economic Theory of Planned Obsolescence|url=https://pdfs.semanticscholar.org/3308/b5dddf1480228dd55e98bff6f61f86d40416.pdf|journal=The Quarterly Journal of Economics|publisher=Oxford University Press|volume=101|issue=4|pages=729–749|doi=10.2307/1884176|jstor=1884176|s2cid=154545959}}</ref> Šīs stratēģijas pamatojums ir radīt ilgtermiņa pārdošanas apjomu, samazinot laiku starp atkārtotiem pirkumiem (saukts par "aizstāšanas cikla saīsināšanu").<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Bidgoli|first=Hossein|title=The Handbook of Technology Management, Supply Chain Management, Marketing and Advertising, and Global Management|date=2010|publisher=Wiley|isbn=978-0470249482|pages=296}}</ref> Tā ir apzināta produkta kalpošanas laika saīsināšana, lai piespiestu patērētājus iegādāties aizstājēju produktus.<ref>Giles Slade (2006), "Made to Break: Technology and Obsolescence in America", Harvard University Press, p5.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        attēls = White Rhinoceros1.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Perissodactyla
 |      kārta_lv = Nepārnadži
 |        dzimta = Rhinocerotidae
 |     dzimta_lv = Degunradži
 |         ģints = Ceratotherium
 |      ģints_lv = Baltie degunradži
 |      ģints_r=Baltais degunradzis
 |          suga = Ceratotherium simum
 |       suga_lv = Baltais degunradzis
 |      binomial = Ceratotherium simum ([[Burchell]], 1817)
 |     izplatība =
Degunradžu apdzīvotās teritorijas  mūsdienās.
|     kategorijas = nē
}}

sentences: '''Patēriņa cenu indekss''' (PCI) ir [[ekonomika]]s kategorija, kuras pamatā ir [[statistika]]s skaitļu [[dinamiskā rinda]], veidota no vidējām svērtām [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] [[Preču un pakalpojumu grozs|groza]] [[cena|cenām]]. PCI ir [[inflācija]]s [[rādītājs]], jeb [[mērvienība]]. Plašākā nozīmē ar PCI mēdz raksturot arī [[dzīves dārdzība|dzīves dārdzību]].

sentences:
sadegšanas vienādojums. Redzams, ka no vienas metāna molekulas rodas 2 ūdens molekulas, t.i., šajā reakcijā metāna un ūdens stehiometriskā attiecība ir 1:2. Tāpat no vienādojuma var secināt, ka, lai metāns pilnīgi sadegtu, metāna un skābekļa attiecībai jābūt 1:2]]
'''Stehiometrija''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''στοιχεῖον'' — 'elements' un ''μετρέω'' — 'mērīt') ir noteikumu sistēma [[Ķīmija|ķīmijā]], pēc kuras tiek noteikts [[Ķīmiskais sastāvs|vielu sastāvs]] un [[Vielas daudzums|vielu daudzums]] [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiskajās reakcijās]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Terdžola
| official_name            = თერჯოლა
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Terjola.sport.palace.JPG
| image_caption            = Terdžolas sporta pils
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Imeretija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Terdžolas municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 17. gadsimts
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1983
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 4644
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,6%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 20|lats= 20|latNS=N
| longd= 43|longm= 24|longs= 14|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 2400
| area_code                = +995 432
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 170
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Terdžola''' ({{val|ka|თერჯოლა}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Imeretija]]s mharē, [[Terdžolas municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumu daļā [[Kolhidas zemiene]]s austrumu malā Čharas upes krastos {{nobr|198 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].

sentences:
skaits Lietuvas rajonos un pilsētās (2001)]]
'''Lietuvas poļi''' ([[Poļu valoda|poļu]]: ''Polacy na Litwie'', [[Lietuviešu valoda|lietuviešu]]: ''Lenkai Lietuvā'') ir otra lielākā [[etniskā grupa]] un lielākā etniskā minoritāte [[Lietuva|Lietuvā]], kas saskaņā ar 2021. gada Lietuvas tautas skaitīšanas datiem veido 6,53 % iedzīvotāju jeb 183 421 cilvēku.

sentences: '''Krams''' ir slēpti kristālisks (grauda izmērs < 1 mikrometrs) [[kvarca paveidi|kvarca paveids]], parasti tumšā krāsā. Tehniski krams ir nevis [[minerāls]] bet gan [[iezis]], tomēr tā kā krams lielākoties sastāv no kvarca ar nelielu citu materiālu piejaukumu, to uzskata par kvarca, jeb precīzāk — [[halcedons|halcedona]] paveidu.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Dublinas pils
| native_name         = ''Dublin Castle/Caisleán Bhaile Átha Cliath''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Īrija#Eiropa
| status              =
| image               = Dublin Castle Four Court.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| latd  = 53.3429 | latNS  = N
| longd = 6.2675 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.dublincastle.ie/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Jaunā pasaule''' ir termins, kuru sāka izmantot [[Amerika]]s, [[Austrālija (kontinents)|Austrālijas]] un [[Okeānija]]s (vēlāk arī [[Antarktīda]]s) dēvēšanai [[Lielie ģeogrāfiskie atklājumi|Lielo ģeogrāfisko atklājumu]] laikā,<ref>{{cite journal|last1=Sobecki|first1=Sebastian|title=New World Discovery|journal=Oxford Handbooks Online|date=2015|doi=10.1093/oxfordhb/9780199935338.001.0001|url=http://www.oxfordhandbooks.com/view/10.1093/oxfordhb/9780199935338.001.0001/oxfordhb-9780199935338-e-141|accessdate=2 June 2016}} {{en ikona}}</ref> jo [[Vecā pasaule|Vecās pasaules]] iedzīvotāji šajās zemēs sastapās ar daudzām jaunām un nepazīstamām lietām: sveša daba, nepazīstamas dzīvnieku sugas, jauni [[kultūraugi]], citādāki cilvēki, jaunas [[zelts|zelta]] un citu [[dārgmetāls|dārgmetālu]] raktuves.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Viljandi skolas apšaude
| attēls            =
| attēla_apraksts   =
| vieta             = {{vieta|Igaunija|Viljandi}}
| koordinātas       = {{Coord|58|22|N|25|36|E|region:FI-18_type:event|display=inline,title}}
| datums            = {{dat|2014|10|27|N|bez}}
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[Apšaude skolā]]
| bojā_gājušie      = 1<ref name="err1">{{cite news|url=http://news.err.ee/v/society/0d3e7c48-df6a-45b8-9571-f5b17d6e0f59|title=Teacher Killed in Viljandi School Shooting; 9th Grader in Custody|publisher=[[ERR]]|accessdate=27 October 2014}}</ref>
| ievainotie        = 0
| izraisītājs       = Vahurs Rūts
| ieroči            =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Viljandi skolas apšaude''' bija [[apšaude skolā]], kas notika {{dat|2014|10|27||bez}} [[Viljandi]] ''Paalalinna'' skolā, [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences:
{{Elektrodinamika}}
[[File:14. Електрични силови линии.ogv|thumb|right|280px|Elektriskā lauka līniju demonstrējums. Ar [[elektrostatiskā mašīna|elektrostatisko mašīnu]] tiek uzlādēts eļļas traukā ievietots elektrods. Eļļā iebērtas daļiņas izvietojas gar elektriskā lauka līnijām]]
'''Elektriskais lauks''' ir [[Lauks (fizika)|lauks]], kas pastāv ap jebkuru elektriski lādētu [[Fizikāls ķermenis|ķermeni]] vai [[Elektriskais lādiņš|lādiņu]], un [[Kulona likums|Kulona likumu]] var interpretēt šādi: viens no lādiņiem, piemēram <math>q_2 = q \ </math>, ir lauka avots, bet otrs, <math>q_1 \ </math>, atrodas tā radītajā laukā un uz to darbojas Kulona spēks <math>\vec{F} \ </math>.

sentences: ierauga [[rūgšana|uzrūgšana]] 10 stundu laikā aptuveni 25,5 °C temperatūrā]]

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =
|          vārds_orig =Max Stirner
|              attēls =Max stirner.jpg
|          att_izmērs =150px
|       att_nosaukums =[[Frīdrihs Engelss|Frīdriha Engelsa]] zīmēts Makša Štirnera portrets
|             dz_gads =1806
|          dz_mēnesis =10
|            dz_diena =25
|            dz_vieta =[[Baireita]],  [[Bavārijas karaliste]],
(tagad {{DEU}})
|              m_gads =1856
|           m_mēnesis =06
|             m_diena =26
|             m_vieta =[[Berlīne]],  [[Prūsijas karaliste]],
(tagad {{DEU}})
|           pilsonība =
|             tautība =[[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola =vēsturiski - [[jaunhēgelietis]],
mūsdienās tiek uzlūkots par [[anarhisms|individuālā anarhisma]], [[eksistenciālisms|eksistenciālisma]], [[nihilisms|nihilisma]], [[postmodernisms|postmodernisma]] priekšteci
|           intereses =[[ētika]], [[politika]], [[īpašums]], [[vērtība (filozofija)|vērtība]]
|              idejas =[[egoisms]]
|          alma_mater =[[Humbolta Berlīnes universitāte|Berlīnes universitāte]]
|           skolotājs =[[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Adams Smits]]
|          ietekmējis =[[Frīdrihs Engelss]], [[Kārlis Markss]], [[Bendžamins Takers]], [[Džons Henrijs Makejs]], [[Ernsts Jingers]], [[Pīters Lemborns Vilsons]]
|               darbi ="[[Cilvēks pats un viņam piederošais]]" (''Der Einzige und sein Eigentum'', 1844)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Fransuā Anglērs
|     vārds_orig = ''François Englert''
|         attēls = Francois Englert.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Beļģija|Brisele}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{BEL}}
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kornela Universitāte]]
[[Briseles Brīvā universitāte (franču valoda)|Briseles Brīvā universitāte]]
[[Telavivas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Briseles Brīvā universitāte (franču valoda)|Briseles Brīvā universitāte]]
|        zinātne = Teorētiskā [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2013)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Fransuā Anglērs''' ({{val|fr|François, Baron Englert}}; dzimis {{dat|1932|11|6}}) ir beļģu [[fizika|fiziķis]] teorētiķis. 2013. gadā kopā ar [[Pīters Higss|Pīteru Higsu]] saņēmis [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju]] par teorētiskā [[Higsa mahānisms|Higsa mehānisma]] atklāšanu, kas deva ieguldījumu izpratnē par [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] masas izcelsmi, un kas guva apstiprinājumu, atklājot iepriekš paredzēto, fundamentālo [[Higsa bozons|Higsa bozonu]] ATLAS un [[Kompaktais mionu solenoīds|CMS]] eksperimentos [[CERN]]-a [[Lielais hadronu pretkūļu paātrinātājs|Lielajā hadronu pretkūļu paātrinātājā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 2013 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2013/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/pasaule/nobela-premija-fizika-pieskirta-higsa-bozona-atklajejiem-14027887|title=Nobela prēmija fizikā piešķirta Higsa bozona atklājējiem|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2013|10|8||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2013/press.html|title=The Nobel Prize in Physics 2013|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2013|10|8||bez}}}}</ref>

sentences: '''20. novembris''' ir gada 324. diena (325. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 41 diena.

sentences: '''Klainfeltera sindroms''' (angliski: ''Klinefelter's syndrome'') ir viena no ģenētiski iedzimtām vīriešu [[hromosomu aberācija|hromosomu aberācijām]], ko raksturo papildus X [[hromosoma]]s klātbūtne visās šūnās (47, XXY) vai, retāk, daļā no šūnām mozaīcisma gadījumā (mos 47, XXY/46, XY). Klainfeltera sindromam līdzīgas izpausmes ir arī daudz retākām polisomijām, kuru [[kariotips]] ir 48, XXXY vai 49, XXXXY.

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      = #FFA3A3
| nosaukums             = Piena svētki
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Jelgava 2014 Visparejie Latvijas piena maizes un medus svetki.jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Medus un bites svētku tirgū Jelgavā.
| oficiālais_nosaukums  = Vispārējie Latvijas piena, maizes un medus svētki 2014.
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = augusts
| svinību_laiks         =
| biežums               = Katru gadu
| saistīts_ar           = Latvijas pārtikas preču popularizēšana
}}

sentences: '''Godarda Kosmosa lidojumu centrs''' (''Goddard Space Flight Center'') ir galvenā [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] izpētes [[laboratorija]], kura dibināta {{dat|1959|5|1}} kā pirmais NASA kosmosa lidojumu centrs. Tas atrodas [[Mērilenda]]s štata [[Grīnbelta|Grīnbeltā]], aptuveni 10,5 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no ASV galvaspilsētas [[Vašingtona]]s.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Karintijas Alpi
|attēls                 = Lago_volaia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Karintijas Alpi pie Volas ezera
| map_type            = Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.5| latNS  = N
| longd = 13 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 100
|platums                =
|kalns                  = [[Koljanss]]
|augstums               = 2 782
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Magnētisms''' ir fizikāla [[parādība]], kas izpaužas kā [[fundamentālā mijiedarbība|mijiedarbība]] starp [[elektriskā strāva|elektriskām strāvām]], elektrisko strāvu un [[magnēts|magnētu]] vai arī starp magnētiem. Pastāvīgajiem magnētiem ir pastāvīgs magnētiskais lauks, ko izraisa [[feromagnētisms]]. Tā ir spēcīgākā un visplašāk pazīstamākā magnētisma izpausme. Tomēr katru materiālu magnētiskais lauks ietekmē dažādi. Dažus materiālus pievelk magnētiskais lauks ([[paramagnētisms]]), citus materiālus tas atgrūž ([[diamagnētisms]]). Vielas, ko magnētiskais lauks ietekmē minimāli, sauc par nemagnētiskajām vielām, piemēram, [[varš]], [[alumīnijs]], gāzes un [[plastmasa]]. Tīram [[skābeklis|skābeklim]] arī piemīt magnētisma īpašības, kad to atdzesē līdz šķidram stāvoklim. Magnētisms ir atkarīgs no saišu tipa starp mikrodaļiņām, kurām piemīt magnētiskais moments.<ref name="lpe">{{LPE|6|343}}</ref> Taču magnētiskās īpašības var arī mainīties atkarībā no daudziem faktoriem (piemēram, no ārējiem apstākļiem).<ref name="lpe" />

sentences:
{{Start tab
|Tab-1=Par projektu
|URL-1=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015
|Tab-2=Noteikumi
|URL-2=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015/Noteikumi
|Tab-3=Saraksti
|URL-3=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015/Saraksti
|Tab-4=Partneri
|URL-4=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015/Partneri
|Tab-5=Uzvarētāji
|URL-5=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015/Uzvarētāji
|Tab-6=Jautājumi?
|URL-6=Vikiprojekta diskusija:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015
|border=1px solid #bfd7ff
|Off tab color=#e1edff
|On tab color=
|rounding=5em
|Tab alignment=center
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .km
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1998. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Comores Telecom''
|sponsors              = ''Comores Telecom''
|domātais-pielietojums = Ar [[Komoras|Komorām]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Netiek plaši izmantots
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Domēnus var reģistrēt gan otrajā, gan trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.domaine.km/ www.domaine.km]
}}

sentences:
{{coord|67|40|S|63|30|E|display=title}}
{{Karte ar apli
|attēls        = Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs = 250
|paraksts      = Mosona krasta atrašanās vieta.
|diametrs      = 20
|poz_x         = 87
|poz_y         = 24
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Baiba Bambe
|     vārds_orig =
|         attēls = B.Bambe.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = Valmierā
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Līgonis Bambe, Veronika Bambe, dzimusi Hahele
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[brioloģija]], meža [[ekoloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Latvijas Valsts mežzinātnes institūts „Silava”]]
|     akad_amats = vadošā pētniece
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Meža fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Baiba Bambe''' ir latviešu botāniķe, brioloģe, mežzinātniece. Daudzu jaunu sūnu sugu pirmatklājēja Latvijā. Vairāk kā 100 zinātnisku publikāciju autore un līdzautore.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lapsiņa
| abbreviation = Vul
| name_latin = Vulpecula
| RA = 20
| dec = +25
| areatotal = 268
| arearank = 55. vieta
| numbermainstars = 5, 20
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Vul''
| starmagnitude = 4,44
| neareststarname = ''PY Vul''
| stardistance = 60,4
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Bulta (zvaigznājs)|Bulta]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 55
}}

sentences: <!--- RAKSTS IR PAR VĒŽA ĀRSTĒŠANAS METODI, VISPĀRĪGI PAR ĶĪMIJTERAPIJU JĀVEIDO JAUNS RAKSTS, KURA STARPVIKI SAITES BŪTU {{Q|Q3252988}} --->

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Moroni
 | official_name            = موروني, ''Mūrūnī''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Moroni Capital of Comores Photo by Sascha Grabow.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Comoras
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Sala
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Komoras}} [[Komoras]]
 | subdivision_name1        = [[Nazidža]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Galvaspilsēta
 | established_date         = kopš [[1962]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2016
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 111326
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = EAT
 | utc_offset               = +3
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 11 | latm = 45 | lats =  | latNS = S
 | longd = 43 | longm = 12 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 29
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{commonscat|Michael Jackson|Maikls Džeksons}}
{{Catmore}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Johannes Gadilhe''' ({{val|de|Carl Johannes Gadilhe}}; dzimis {{dat|1836|6|2}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1902|1|8}} [[Bauska|Bauskā]]) bija Bauskas pilsētas galva, maģistrāta sekretārs, notārs un advokāts.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Anna Košmala
| attēls =
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1994|10|22}}
| dz. vieta = {{vieta|Ukraina|Kijiva}}
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktieris|aktrise]]
| darbības gadi = 2011—pašlaik
| dzīvesbiedrs =
| apbalvojumi = ''Teletriumf'' (2012)
| dzimums = S
}}
'''Anna Košmala''' ({{val|uk|Ганна Сергіївна Кошмал}}; dzimusi 1994. gada 22. oktobrī [[Kijiva|Kijivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir ukraiņu kinoaktrise. Pazīstama ar Žeņas Kovaļevas lomai televīzijas seriāla "[[Radu būšana]]" (''Сваты'') piektajā, sestajā un septītajā sezonā, par ko viņa divas reizes tika nominēta Ukrainas televīzijas balvai ''Teletriumf''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://teletriumf.ua/history/2012/334/ |title=Телетріумф. Лауреати і номінанти 2012 року |access-date={{dat|2022|01|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|08|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200813174349/https://teletriumf.ua/history/2012/334/ }}</ref> Spēlējusi arī galveno lomu populāros ukraiņu seriālos "Saška" (''Сашка''), "Labs puisis" (''Хороший парень''), "Ciems uz miljonu" (''Село на миллион'').

sentences: '''Kaitslēpošana''' vai '''pūķslēpošana'''<ref>[http://old.lspa.lv/files/U.Svinks/Vardnica_KALV.xls Terminu vārdnīca]{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[slēpošana]]s paveids, kur pārvietošanās notiek ar [[vējš|vēja]] dzīta [[kaits|pūķa]] palīdzību. Kaitslēpošanu praktizē uz [[ūdens]], [[sniegs|sniega]], [[ledus]] vai zemes.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ņūkāslas pie Tainas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = NewcastleRC.jpg
| image_size            =
| caption               = Ņūkāslas pie Tainas katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Ņūkāslas pie Tainas katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 54.969
| longd                 = -1.62
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Taina un Vīra|Ņūkāsla pie Tainas}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Ogastess Pjūdžins]]
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1842. gads
| year_completed        = 1844. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Ņūkāslas pie Tainas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1638891"
}
</mapframe>
'''Ņūkāslas pie Tainas katedrāle''' jeb '''Ņūkāslas pie Tainas Sv. Marijas katedrāles baznīca''' ({{val|en|Cathedral Church of St Mary, Newcastle upon Tyne}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Anglija]]s ziemeļos [[Taina un Vīra|Tainas un Vīras]] grāfistes [[Ņūkāsla pie Tainas|Ņūkāslā pie Tainas]]. Baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu [[Heksemas un Ņūkaslas diecēze]]s galvenā baznīca. [[Neogotika|Neogotiskā]] katedrāle celta no 1842. lidz 1844. gadam un tās projekta autors ir [[Ogastess Pjūdžins]] (''Augustus Pugin'', 1812—1852).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Psilocybe semilanceata 6514.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Fungi
| valsts_lv     = Sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase         = Hymenomycetes
| klase_lv      = Himēnijsēnes
| kārta         = Agaricales
| kārta_lv      = Atmatenes
| dzimta        = Strophariaceae
| dzimta_lv     = Virpainītes
| ģints         = Psilocybe
| ģints_lv      = Kailgalves
| suga          = P. semilanceata
| suga_lv       = Smailā kailgalve
| binomial      = Psilocybe semilanceata
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Northemptonas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = NorthamptonCathedral.JPG
| image_size            =
| caption               = Northemptonas katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Northemptonas katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 52.248
| longd                 = -0.8985
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Northemptonšīra|Northemptona}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Ogastess Pjūdžins]]
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1840. gads
| year_completed        = 1864. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Northemptonas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1357895"
}
</mapframe>
'''Northemptonas katedrāle''' ({{val|en|Northampton Cathedral}}) jeb '''Sv. Marijas un Sv. Toma katedrāles baznīca''' ({{val|en|Cathedral Church of St Mary and St Thomas}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Anglija]]s vidienes grāfistes [[Northemptonšīra]]s [[Northemptona]]s pilsētā. Baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu [[Northemptonas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ar hroma maisījumu samitrināts keramiskais filtrs.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Gavrilo Princips
|          vārds_orig = Гаврило Принцип
|              attēls = Gavrilloprincip.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1894
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = {{BIH}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1918
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 28
|             m_vieta = Terezinštadte [[Austroungārija]], <br />(tagad {{CZE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =  [[Serbijas karaliste]]
|             tautība = [[Serbija|serbs]]
|        nodarbošanās =
|            paraksts = Гаврилин потпис.svg
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Gavrilo Princips''' ({{val|sr|Гаврило Принцип}}; 1894. gada 25. jūlijs — 1918. gada 28. aprīlis) bija [[Bosnija]]s [[serbi|serbu]] nacionālists, kurš 1914. gada 28. jūnijā [[Sarajeva|Sarajevā]] nogalināja [[Austrija]]s kroņprinci [[Francis Ferdinands|Franci Ferdinandu]] un viņa sievu grāfieni Sofiju. Šis [[atentāts]] izraisīja [[Austroungārija]]s pretreakciju pret [[Serbija|Serbiju]] un aizsāka [[Pirmais pasaules karš|Pirmo pasaules karu]]. Princips bija Serbu [[separātisms|separātistu]] grupas "Jaunā Bosnija" ([[Serbu valoda|Serbu]]: ''Mlada Bosna'') un [[Melnā Roka|Melnās Rokas]] (Serbu: ''Crna Ruka'') dalībnieks, kas pieprasīja Bosnijas pievienošanu Serbijai.

sentences:
{{Tenisista infokaste
 |                       playername = Dinara Safina
 |                       vārds_orig = Динара Сафина
 |                           attēls = File:Dinara Safina at the 2008 WTA Tour Championships3.jpg
 |                          att_izm =
 |                          caption = Dinara Safina 2008. gadā
<!--------- Personas dati ----------->
 |                         nickname =
 |                          country = {{flag|Krievija}}
 |                        residence =
 |                        datebirth = {{dzimšanas datums un vecums|1986|4|27}}
 |                       placebirth = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava}}
 |                        datedeath =
 |                       placedeath =
 |                           height = {{mērvienība|cm=182}}
 |                           weight =
 |                        turnedpro = 2000
 |                          retired = 2011
 |                            plays =
 |                 careerprizemoney = 10 585 640 [[ASV dolārs|USD]]
<!------------ Vienspēles ----------->
 |                    singlesrecord = 360-173
 |                    singlestitles = 12 [[Sieviešu tenisa asociācija|WTA]], 4 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestsinglesranking = '''1.''' ({{dat|2009|4|20|SK|bez}})
 |             AustralianOpenresult = F (2009)
 |                 FrenchOpenresult = F (2008, 2009)
 |                  Wimbledonresult = SF (2009)
 |                     USOpenresult = SF (2008)
 |                 MastersCupresult =
 |           WTAChampionshipsresult =
 |                   Olympicsresult =
<!--------- Dubultspēles ------------>
 |                    doublesrecord = 181-91
 |                    doublestitles = 9 [[Sieviešu tenisa asociācija|WTA]], 3 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestdoublesranking = 8. ({{dat|2008|5|12|SK|bez}})
 |      AustralianOpenDoublesresult = QF (2004, 2005)
 |          FrenchOpenDoublesresult = 3R (2006, 2007, 2008)
 |           WimbledonDoublesresult = 3R (2005, 2008)
 |              USOpenDoublesresult = '''W''' (2007)
 |          MastersCupDoublesresult =
 |    WTAChampionshipsDoublesresult =
 |            OlympicsDoublesresult =
<!--------- Jauktās dubultspēles ------------>
 |                      mixedrecord =
 |                      mixedtitles =
 |              highestmixedranking =
 |        AustralianOpenMixedresult =
 |            FrenchOpenMixedresult =
 |             WimbledonMixedresult =
 |                USOpenMixedresult =
 |            MastersCupMixedresult =
 |      WTAChampionshipsMixedresult =
 |              OlympicsMixedresult =
<!--------- Citas sadaļas ----------->
 |                          updated = {{dat|2017|7|8||bez}}
 |                            slavz =
<!-------------- Medaļas ------------>
 |                    rādīt_medaļas = jā
 |                      headercolor =
 |                   medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[teniss]]}}
{{MedalCountry|{{flag|Krievija}}}}
{{MedalCompetition|
[[Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|[[Teniss 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs - Sieviešu vienspēles|Vienspēles]]}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Leopolds Dītrihs Ernsts fon Pecolds
|     vārds_orig = ''Leopold Dietrich Ernst von Pezold''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Viljandi]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1907
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Karlsrūe]] [[Vācijas impērija]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mākslinieks, mākslas vēsturnieks, žurnālists
|        dzimums = V
|         vecāki = Augusts fon Pecolds, Karolīne, dzimusi Tīlinga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija, dzimusi Millere
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vaiga sviedros
| operators =
| attēls = PainGain poster lv.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma, komēdija
| režisors = [[Maikls Bejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Marks Volbergs]]
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Entonijs Mekijs]]
* [[Tonijs Šelhubs]]
* [[Eds Heriss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Pain & Gain''
| studija = ''De Line Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|4|11}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|86,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1315538433/|title=
Pain & Gain |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vaiga sviedros"''' ({{Val|en|Pain & Gain}}) ir 2013. gada ASV spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marks Volbergs]], [[Dveins Džonsons]], [[Entonijs Mekijs]], [[Tonijs Šelhubs]] un [[Eds Heriss]].

sentences:
'''Žilinskis''' var būt:
* [[Arvīds Žilinskis]] —  latviešu komponists un pianists;
* [[Ēriks Žilinskis]] — latviešu leitnants un gleznotājs.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Bražciems
|attels             = [[File:Дачи в Приедайне.jpg|250px]]
|paraksts           = Vasarnīcas mežā pie Bražciema
|karte              = [[File:Bražciems location map.png|250px]]
|paraksts2          = Bražciema novietojums Jūrmalā
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 3,9 km2
|iedzivotaju_skaits = 179 ([[2008. gads|2008]])<ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Lielupe (upe)|Lielupe]]
[[Varkaļu kanāls]]
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      = [[1. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|1.]]
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-2010
|areja_saite        =
}}

sentences:
[[Kategorija:Putni| ]]
[[Kategorija:Austrālijas fauna]]

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Alūksnes rajons]]
[[Kategorija:Valkas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''7. septembris''' ir gada 250. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (251. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 115 dienas.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Lietuvas krievi'''
| pop = 4.5 % no iedzīvotāju kopskaita (2021)
| popplace =
| image =
| image_caption = Krievu īpatsvars [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]] 2021. gadā
}}'''Lietuvas krievi''' ([[Lietuviešu valoda|lietuviešu]]: ''Lietuvos rusai'') ir trešā lielākā [[etniskā grupa]] un otra lielākā [[nacionālā minoritāte]] [[Lietuva|Lietuvā]] pēc [[Lietuvas poļi|poļiem]]. Saskaņā ar 2011. gada Lietuvas iedzīvotāju skaitīšanas datiem [[krievi]] veido 5,02 % no iedzīvotāju skaita jeb 141 122 cilvēki.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Kristofers Nilsens
 |      vārds_orig = ''Christopher Nilsen''
 |          attēls = 2018 NCAA Division I Indoor Track and Field Championships (38915942880).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Kristofers Nilsens 2018. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1998|1|13}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Misūri|Kanzassitija|2s=Misūri (štats)|3s=Kanzassitija (Misūri)}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{ASV}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=196}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,00 m (2022)
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 = 6,05 m (2022)
 |           PR2_d = Kārtslēkšana (telpās)
 |             PR3 = 2,03 m (2016)
 |           PR3_d = Augstlēkšana
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|ASV}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medaļa|Silver|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|Vasaras|title=Kārtslēkšana}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medaļa|Silver|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Bronze|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medaļa|Bronze|Belgrada 2022|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Competition|[[Panamerikas spēles]]}}
{{Medaļa|Gold|Lima 2019|Kārtslēkšana}}
}}

sentences: '''11. jūlijs''' ir gada 192. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (193. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 173 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|1211. gada karagājienu uz Sakalu|Karagājieni uz Sakalu|Karagājieni uz Sakalu}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Pirmais karagājiens uz Sakalu un Vīlandes aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Krustnešu, letgaļu un līvu karagājiens virzījās no Rīgas, Turaidas un Cēsīm uz Vīlandi [[Sakala]]s zemē.
|date=[[1211]]. gada marts
|place= [[Sakala]]
|result=tika ieņemta [[Vīlande]]s pils, sakalieši tika kristīti. Atbildes karagājienā sakalieši iebruka [[Imera]]s zemē.
|combatant1= [[Sakala]]s karaspēks
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis]],
 [[Tālava]]s un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] karaspēks
|commander1=Sakalas novadu vecākie [[Lembits]], Meme un citi
|commander2= [[Cēsu Bertolds]],
 [[Rūsiņš]],
[[Kaupo]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
}}
'''Pirmais karagājiens uz Sakalu un Vīlandes aplenkums''' notika 1211. gada martā pēc Rīgas krustnešu aicinājuma. Tajā piedalījās [[Zobenbrāļu ordenis]] un viņu sabiedrotie līvi un leti, ko vadīja [[Cēsu Bertolds]], [[Rūsiņš]] un [[Kaupo]].
Krusta karotāji ar kaujas iekārtām aplenca un sešās dienās ieņēma [[Sakala]]s galveno [[Vīlande]]s pili un piespieda sakaliešus pieņemt kristīgo ticību. Atbildes karagājienā sakalieši iebruka [[Imera]]s zemē un nodedzināja Latviešu Indriķa baznīcu [[Rubene|Rubenē]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/014_latv.htm |title=Indriķa hronika XIV. 10. |access-date={{dat|2009|08|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090630100449/http://www.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/014_latv.htm#re049 |archivedate={{dat|2009|06|30||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{atsauces+}}
'''Veru'''{{fact}} ({{val|vro|võrokõsõq}}, {{val|et|võrukesed}}) ir [[Verumā]] vēsturiskā apriņķa iedzīvotāji.

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Vīnes Centrālā kapsēta
| native_name = ''Wiener Zentralfriedhof''
| image       = Simmering (Wien) - Luegerkirche (1).JPG
| imagesize   =
| caption     = Svētā Karlo Borromeo baznīca kapsētas centrā
| map_type    = Vīne#Austrija#Eiropa
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1874
| country     =
| location    = {{vieta|Austrija|Vīne|Zimmeringa}}
| coordinates =
| latd  = 48.1525 | latNS  = N
| longd = 16.44 | longEW = E
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 2,4 km²
| interments  = 3 miljoni
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639511/zentralfriedhof 639511]
| political   =
}}

sentences: '''Baktēriju konjugācija''' ir divu [[šūna|šūnu]] savienošanās ar speciālu [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] pavedienu- [[F-pills|F-pillu]] (dzimum pills), kas piestiprinājies pie [[baktērija]]s sieniņas, tie daļēji apmainās ar ģenētisko informāciju. Jaunie [[DNS]] fragmenti aizstāj iepriekšējos fragmentus. Šādu "pārtapšanu" var uzskatīt par [[dzimumvairošanās]] "pirmssākumiem".

sentences:
mazuļa atliekas ar plastikāta atkritumiem [[gremošanas sistēma|gremošanas sistēmā]] [[Midveja atols|Midvejā]]]]
'''Lielais Klusā okeāna atkritumu plankums'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/pasaule/cits/klusais-okeans-aizaug-ar-plastmasu-13946095|title=Klusais okeāns aizaug ar plastmasu|website=www.diena.lv|access-date=2020-02-09}}</ref> ({{val-en|Great Pacific Garbage Patch}}) ir antropogēnas izcelsmes [[atkritumi|atkritumu]] virpulis [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļu daļā starp 135°—155° rietumu garuma un 35°—42° ziemeļu platuma grādiem.

sentences:
{{Kapsētas infokaste
|name = Ārlingtonas nacionālā kapsēta
|image = Arlington National Cemetery 2012.jpg
|imagesize = 300px
|caption = Ārlingtonas nacionālā kapsēta 2012. gada novembrī
|established = {{dat|1864|5|13|N|bez}}
|country =
|location = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Ārlingtonas apgabals}}
|coordinates = {{Coord|38.880|N|77.070|W|format=dms|type:landmark_region:US-VA_scale:10000|display=inline,title}}
|type = Publiska
|owner = ASV Armijas departaments
|size = 253 ha
|graves= 400 000<ref name="DavenportMissingFunds">[http://www.washingtonpost.com/local/arlington-national-cemetery-trying-to-account-for-missing-12million/2012/01/25/gIQActihRQ_story.html Davenport, Christian. "Arlington Cemetery Trying to Account for Missing $12 Million." ''Washington Post.'' January 25, 2012.]</ref>
|website = {{URL|http://www.arlingtoncemetery.mil/|www.ArlingtonCemetery.mil}}
|findagrave = {{URL|1=http://www.findagrave.com/cgi-bin/fg.cgi?page=cr&CRid=49269&CScn=Arlington&CScntry=4&CSst=48&|2=www.FindAGrave.com}}
|political =
}}
'''Ārlingtonas nacionālā kapsēta''' ({{val|en|Arlington National Cemetery}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] militārā [[kapsēta]], kas atrodas [[Ārlingtonas apgabals|Ārlingtonas apgabalā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijā]]. Kapsēta ir 253 hektārus liela, te tiek apglabāti veterāni un dažādos militārajos konfliktos (kopš [[ASV pilsoņu karš|ASV pilsoņu kara]]) bojā gājušie un tiek pārapbedīti agrāk mirušie. Kapsētu pārvalda [[ASV Armija]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jauns sākums
| attēls                   = Begin Again film poster 2014.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Begin Again''
| žanrs                    = mūzikls, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džons Karnijs]]
| producents               =
* [[Entonijs Bregmans]]
* [[Tobins Armbrasts]]
* [[Džads Apatovs]]
| scenārija autors         = Džons Karnijs
| galvenajās lomās         =
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Heilija Steinfelda]]
* [[Ādams Levins]]
* [[Džeimss Kordens]]
| mūzika                   = [[Gregs Aleksandrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Exclusive Media]]''
* ''[[Sycamore Pictures]]''
* ''[[Black Label Media]]''
* ''[[Likely Story]]''
* ''[[Apatow Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2013|9|7|Toronto kinofestivāls|2014|6|27|ASV|2014|9|5|Latvija|}}
| ilgums                   = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/begin-again-2013|title=Begin Again|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 29, 2018|archive-date={{dat|2014|09|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140925093750/http://bbfc.co.uk/releases/begin-again-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|63,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=canasong.htm|title=Begin Again (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Jauns sākums"''' ({{val|en|Begin Again}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Karnijs]]. Galvenās lomas atveido [[Kīra Naitlija]], [[Marks Rafalo]], [[Heilija Steinfelda]], [[Ādams Levins]] un [[Džeimss Kordens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|9|7||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{cita nozīme|Vidzemes aerokluba lidlauku|sertificēto (EVCA) lidlauku|Cēsu lidlauks}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Cēsu lidlauks
| attels                     =
| attela-platums             = 250px
| paraksts                   =
| paraksts2                  =
| IATA                       =
| ICAO                       = ''nav''
|lat_deg=57|lat_min=19|lat_sec=43|lat_dir=N
|lon_deg=25|lon_min=19|lon_sec=11|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidlauka atrašanās vieta Latvijā
| kartes_marķieris           = Cēsu lidlauks
| paraksta_novietojums       = right
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        = Vidzemes aeroklubs
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Priekuļu pagasts]], [[Cēsu novads]]
| elevation-f                = 367
| elevation-m                = 112
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 06/24
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 800
| r1-surface                 = zāle
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| majas_lapa                 =
}}
'''Cēsu lidlauks''' jeb '''Priekuļu lidlauks'''<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=83336&p_back=0*112*2 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref> ir nesertificēts [[lidlauks]] [[Cēsu novads|Cēsu novadā]]. Atrodas [[Cēsis|Cēsu]] pilsētas ziemeļaustrumu pierobežā {{nobr|3,5 km}} no pilsētas centra pie autoceļa [[P20]]. Lidlaukā ir viens {{nobr|800 m}} garš un {{nobr|20 m}} plats [[zālaugs|zāles]] seguma skrejceļš.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://myairfields.com/item/cesis-0624/ |title=MyAirfields.com Cēsis (06/24) |access-date={{dat|2014|06|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150510033612/http://myairfields.com/item/cesis-0624/ |archivedate={{dat|2015|05|10||bez}} }}</ref> Cēsu lidlauks bija pirmskara padomju lidlauks, lielākoties maz izmantots. Taču [[Latvijas vācu okupācija (1941—1945)|vācu okupācijas laikā]] tas kalpoja kā neregulāras prakses lauks. Pēc tam Cēsu lidlauks kļuva par nozīmīgu vācu [[iznīcinātājs|iznīcīnītāju]] un sauszemes uzbrukuma bāzi no [[1944]]. gada jūlija līdz septembrim. Lidlauks tika atjaunots [[PSRS|padomju laikos]] un izmantots [[DOSAAF]] biedrības [[planieris|planieru]] lidojumiem un lauksaimniecības vajadzībām.<ref name=":0" /> Mūsdienās lidlauku apsaimnieko biedrība «Vidzemes Aeroklubs» un lidlauks ir pašreiz nodots privatizācijai.<ref name=":1">[http://www.edruva.lv/zinas/sabiedriba/zina/12676 eDruva.lv Atkārtoti izsola Cēsu lidlauku]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Stavenn Gallus varius 0.jpg
 | att_nosaukums = [[Zaļā savvaļas vista]] (''Gallus varius'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Galliformes
 |      kārta_lv = Vistveidīgie
 |        dzimta = Phasianidae
 |     dzimta_lv = Fazānu dzimta
| apakšdzimta=Phasianinae
| apakšdzimta_lv=Fazānu apakšdzimta
 |         ģints = Gallus
 |      ģints_lv = Vistas
 |      binomial = Gallus <small>([[Brisson]], 1766)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Operētājsistēma''' ('''OS''') ir [[programmatūra]]s kopums, kas ir atbildīgs par [[datora aparatūra]]s tiešu kontroli un vadību, kā arī par tādām pamatdarbībām kā [[lietojumprogrammatūra]]s darbināšanu. Operētājsistēma ir vitāli svarīga [[sistēmprogrammatūra]]s daļa.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Epidauras teātris
| native_name    = {{gree|Θέατρο της Επιδαύρου}}
| image          = 07Epidaurus Theater06.jpg
| image_size     =
| caption        = Epidauras teātris
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 35| lats = 46| latNS = N
| longd = 23| longm = 04| longs = 45| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Epidaura}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = teātris
| area           =
| built          = 340-330. gadi pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    = no 1879. gada
| archaeologists = Panagiotis Kabadiass
| condition      = daļēji atjaunotas drupas
| management     = Atēnu arheoloģiskā biedrība
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Epidauras teātris''' ({{val|el|Θέατρο της Επιδαύρου}}) ir labāk saglabājušais [[sengrieķu teātris]], kas darbojas arī mūsdienās, un izceļas ar izcilu akustiku un estētiku. Atrodas [[Epidaura]]s [[asklepions|asklepiona]] teritorijā netālu no [[Ligūrija (Argolīda)|Ligūrija]]s pilsētiņas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Faltins
|     vārds_orig = ''Alexander Faltin''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1899
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Vīsbādene]], [[Vācijas impērija]]
([[Hesene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs — Johans Leopolds Faltins, māte — Juliāna
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Aleksandrīne, Luīze Šarlote
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''8. februāris''' ir gada 39. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 326 (327 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name         = Starptautiskā gaisa transporta asociācija
| abbreviation = IATA
| image        = Iata official logo.png
| size         =
| motto        =
| type         = Starptautiska tirdzniecības apvienība
| formation    = {{dat|1945|4|19}}
| headquarters = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
| membership   = aptuveni 260 lidsabiedrības
| leader_title =
| leader_name  =
| language     =
| website      = {{URL|http://www.iata.org/}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Svedjenäva-2788 - Flickr - Ragnhild & Neil Crawford.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium bohemicum
| suga_lv = Bohēmijas gandrene
| binomial = Geranium bohemicum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Bohēmijas gandrene''' (''Geranium bohemicum'') ir [[Gandrenes|gandreņu]] suga. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], kur nodalāmi divi izplatības reģioni: [[Skandināvija]]s — [[Baltijas valstis|Baltijas]] un [[Centrāleiropa|centrālās]] un [[Austrumeiropa|austrumu Eiropas]] reģioni. Suga visbiežāk sastopama [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Latvija|Latvijā]] ļoti reti. Tā ir ierakstīta [[Baltijas jūras reģiona Sarkanā grāmata|Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā]] un [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]] 2. kategorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-bohemicum-l/|title=Bohēmijas gandrene - Geranium bohemicum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-10}}</ref>

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Ventas rumba
| photo          = Kuldyga. ventos krioklys, 2006-09-22.jpg
| photo_width    = 250
| photo_caption  =
| map_type       = Latvija
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 05 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 58 | longs = 44 | longEW = E
| region         =
| location       = [[Kuldīga]]
| type           =
| elevation      =
| height         = 2,2 m
| height_longest =
| number_drops   = 1
| width          = 100-270 m
| average_width  =
| watercourse    = [[Venta]]
| average_flow   =
| world_rank     =
}}
'''Ventas rumba''' ir platākais [[ūdenskritums]] [[Eiropa|Eiropā]].<ref>[http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba Ventas rumba] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110514211042/http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba |date={{dat|2011|05|14||bez}} }}, www.latvia.travel</ref> Atrodas uz [[Venta]]s [[Kuldīga|Kuldīgā]]. Rumbas platums ir atkarīgs no ūdens daudzuma, vidēji tas ir 100—110 m, [[pali|palu]] laikā sasniedz pat 270 m, augstums — 1,6—2,2 m.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ventas rumba |url=http://visitkuldiga.com/ventas-rumba/ |website=visitkuldiga.com |publisher=Kuldīgas aktīvās atpūtas centrs |accessdate={{dat|2021|10|28||bez}}}}</ref> Pārgāzi veido visai interesanta līkloču līnija. Ventas rumba ir [[dabas piemineklis]] un ietilpst [[Ventas ielejas dabas liegums|Ventas ielejas dabas liegumā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/pieminekli/Ukr/Ventas.htm |title=dabasretumi.lv |access-date={{dat|2009|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090812114753/http://www.dabasretumi.lv/pieminekli/Ukr/Ventas.htm |archivedate={{dat|2009|08|12||bez}} }}</ref>

sentences: '''Logaritms''' ir [[matemātiska operācija]], kas ir pretēja [[kāpināšana]]i (ja grib atgūt kāpinātāju). Skaitļa <math>x</math> logaritms pie bāzes <math>b</math> ir tāds skaitlis <math>n</math>, ka ''bn = x'' un to pieraksta šādi:

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Īli katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Ely_Cathedral_from_Quanea_Drove_F.jpg
| image_size            =
| caption               = Īli katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Īli katedrāle
| position              = left
| latd                  = 52.398611
| longd                 = 0.264167
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Kembridžšīra|Īli}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[romānika]], [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1083. gads
| year_completed        = 1375. gads
| length                = 163,7 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 66 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Īli katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q579004"
}
</mapframe>

sentences:
'''Diskurss''' ({{val|en|discourse}}) [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir saistītu izteikumu, teikumu virkne, teksts ar pabeigtu domu. Termins parasti attiecināms uz "rakstu vai mutvārdu [[Komunikācija|komunikāciju]]".<ref>Compact Oxford Dictionary, Thesaurus and Wordpower Guide [2001], Oxford University Press, New York</ref> Turpinājumā 3 konkrētākas termina definīcijas:
* [[Semantika|Semantikā]] un diskursa analīzē: sarunas koncepta vispārinajums attiecībā uz visām modalitātēm un kontekstiem.
* „Kodētu [[Lingvistika|lingvistisku]] lietojumu kopums, kas pievienots konkrētam sociālās prakses tipam (t.i., legālais diskurss, medicīniskais diskurss, reliģiskais diskurss).”<ref>{{Tīmekļa atsauce|first=Larry|last=Marks|title=A Little Glossary of Semantics|url=http://www.revue-texto.net/Reperes/Glossaires/Glossaire_en.html#discourse|accessdate=25 Mai 2011|month=June|year=2001|publisher=revue-texto.net}}</ref>
* Pēc [[Mišels Fuko|Mišela Fuko]] un viņa iedvesmotajiem sociālajiem teorētiķiem: diskurss ir „zīmju secību būtība, kurā šīs zīmju secības pārtop par apgalvojumiem (énoncé).” "<ref name=Foucault1969>{{Grāmatas atsauce
| author = M. Foucault
| year = 1969
| title = L'Archéologie du savoir
| location = Paris
| publisher = Éditions Gallimard
| authorlink = M. Foucault
}}</ref> Apgalvojums (l'énoncé — bieži tulkots kā „paziņojums”) nav zīmju kopība, bet gan abstrakta matērija, kas ļauj zīmēm asignēt atkārtojamās attiecības ar objektiem, subjektiem un citiem apgalvojumiem.<ref name=Foucault1969 /> Tādējādi, diskurss veido attiecību secības ar objektiem, subjektiem un citiem apgalvojumiem. Ar diskursīvo veidošanu apzīmē likumsakarības, kas producē diskursus. Fuko izmantoja diskursīvās veidošanas konceptu, analizējot lielas zināšanu jomas, piemēram, [[politiskā ekonomija|politisko ekonomiju]] vai [[dabas vēsture|dabas vēsturi]].<ref name=Foucault1970>{{Grāmatas atsauce
|  author= M. Foucault
|  title=The order of things
|  url= https://archive.org/details/orderofthingsarc00fouc
|  year=1970
|  publisher=[[Pantheon Books|Pantheon]]
|  isbn= 0415267374
|  authorlink= M. Foucault
}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Nervu sistēmas slimības]]
[[Kategorija:Neiroloģija]]
[[Kategorija:Smadzenes]]

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Marresaļa
| oriģinālnosaukums    = ''Марресаля''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jamalas Ņencu autonomais apvidus#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=69| latm=42| lats=51| latNS=N
| longd=66| longm=48| longs=52| longEW=E
| novietojums          = [[Jamala]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1914
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 3
| pers_ziema           = 3
| augstums             = 24
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- [[Maskavas laiks|UTC+3]] -->
| mājaslapa            =
}}
'''Jūras hidrometeoroloģiskā krasta stacija «Marresaļa»''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая береговая станция «Марресаля»}}) ir [[Krievija]]s vissezonas [[meteostacija|hidrometeoroloģiskā]] [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Jamala]]s pussalas rietumu krastā pie [[Karas jūra]]s Baidaratas līča 12 km uz ziemeļiem no Marresaļes zemesraga. Administratīvi ietilpst [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus|Jamalas Ņencu autonomā apvidus]] [[Jamalas rajons|Jamalas rajonā]]. Līdz 2010. gadam tika uzskatīta par apdzīvotu vietu '''Morrasaļe''' (''Моррасале''; no [[ņencu valoda]]s — ‘smilšu strēle’).

sentences:
ir celta vēlajā akmens laikmetā, aptuveni pirms 4 tūkstošiem gadu]]
'''Aizvēsture''' ir cilvēces [[vēsture]]s periods, par kuru nav saglabājušās [[rakstiskas liecības]]. Tas ir senākais vēstures posms no cilvēka rašanās brīža līdz pirmās [[civilizācija]]s izveidošanās laikmetam.

sentences:
{{Bobslejista infokaste
 |           vārds = Juris Tone
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |     pilns vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1961|5|26}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{URS}}
 |          taut_2 = {{LAT}}
 |          karsak =
 |          karbei =
 |         karbeig =
 |            loma = Stūmējs
 |          garums = {{mērvienība|cm=184}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=90}}
 |       izglītība = [[Rīgas 4. vidusskola]]
 |            stum =
 |             pil = {{ubl|[[Jānis Ķipurs]]|[[Sandis Prūsis]]|[[Zintis Ekmanis]]}}
 |        treneris =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |       pk_debija =
 |       pk_beigas =
 |          pk_sez =
 |      pk_uzvaras =
 |   pk_pjedestāli =
 |       pk_tituli =
 |     pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |       os_dalība = 3 ({{oss|Z=1988}}, {{oss|Z=1992}}, {{oss|Z=1994}})
 |      os_medaļas = 1 bronza
 |     os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |       pč_dalība =
 |      pč_medaļas =
 |     pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |            balv =
 |           slavz =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{karogs|PSRS}}}}
{{MedalCompetition|ZOS}}
{{MedalBronze|{{oss|V=1988|teksts=Kalgari 1988}}|četrinieki}}
}}
'''Juris Tone''' (dzimis {{dat|1961|5|26}} [[Rīga|Rīgā]])<ref name="lok" /> ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]] un [[bobslejists]], tagad [[uzņēmējs]]. Pašreizējais [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekordists]] [[4×100 metru stafete|4x100 m stafetes]] skrējienā, bijis rekordists [[Tāllēkšana|tāllēkšanā]]. Kā bobslejists — stūmējs [[Jānis Ķipurs|Jāņa Ķipura]], [[Sandis Prūsis|Sanda Prūša]] un [[Zintis Ekmanis|Zinta Ekmaņa]] vadītajās ekipāžās, Olimpisko spēļu medaļas ieguvējs.

== Biogrāfija ==
=== Vieglatlētika ===
Sportista karjeru sācis vieglatlētikā, skrējis sprintu un lēcis tālumā. Karjeras laikā astoņas reizes uzvarēja Latvijas čempionātā, bijis Latvijas rekordists: tāllēkšanā (8,07 m, rekords noturējās 33 gadus no 1983. līdz 2016. gadam, kad to pārspēja [[Elvijs Misāns]]) un [[4×100 metru stafete|4×100 m stafetes]] skrējienā, kas nav pārspēts joprojām (39,31 s).<ref name="LOZSB" /> Divus gadus bija pārtraucis trenēties tāllēkšanā vēdera muskuļa traumas dēļ, pēc atgriešanās vairs neuzrādīja tik labus rezultātus.<ref name="sa" /> Izcīnījis trešo vietu PSRS čempionātā Uzbekijas sastāvā 4×100 m stafetē.<ref name="sa" /> Deviņas reizes uzvarējis Latvijas PSR čempionātā vieglatlētikā dažādās disciplīnās (100 m, tāllēkšana, 4×100 m stafete, 100 m telpās).<ref name="sa" />

sentences:
{{Cita nozīme|mitoloģisku ziedu|dziesmu|Papardes zieds (dziesma)}}
s]]
'''Papardes zieds''' [[Baltija]]s tautu ({{val|et|Sõnajalaõis}}, {{val|lt|Paparčio žiedas}}) un [[slāvi|slāvu]] [[mitoloģija|mitoloģijās]] ({{val|be|Папараць-кветка}}, {{val|pl|Kwiat paproci}}, {{val|ru|Цветок папоротника}}, {{val|uk|Цвіт-папороть}}) ir burvju zieds, auglības [[simbols]]. [[Latvieši]]em ir tradīcija, ka [[Jāņi|Jāņu]] naktī jādodas meklēt papardes zieds, kuru atrodot atradējam garantēta laba veselība, bagātība, laime un labklājība.<ref>[http://www.apollo.lv/zinas/latviesu-folklora-par-papardes-zieda-meklesanu/573310 Latviešu folklora par papardes zieda meklēšanu] {{lv ikona}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada janvāris}}
{{Atsauces+}}
{{Vikisaites+}}
{{Slikts tulkojums}}

sentences: [[Golfs|Golfa]] aprindās parasti tiek lietoti speciāli '''golfa termini''', kurus parastam, ar sportu nesaistītam, cilvēkam nesaprast. Tādēļ ir iespējams ielūkoties visbiežāk lietotajos golfa terminos.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Trauksmes traucējumi
| diagnosis     = psiholoģiskais novērtējums
| frequency     = 12% gadā<ref name="Lancet2016">{{Žurnāla atsauce|last1=Craske|first1=MG|last2=Stein|first2=MB|date=24 June 2016|title=Anxiety.|journal=Lancet|volume=388|issue=10063|pages=3048–3059|doi=10.1016/S0140-6736(16)30381-6|pmid=27349358|s2cid=208789585}}</ref><ref name=Kess2007>{{Žurnāla atsauce|last= Kessler | display-authors=etal|date=2007 |title= Lifetime prevalence and age-of-onset distributions of mental disorders in the World Health Organization's World Mental Health Survey Initiative |journal= World Psychiatry |volume=6 |issue= 3|pages=168–76|pmid=18188442 |pmc=2174588}}</ref>
| prognosis     =
| medication    = [[Antidepresanti]], [[anksiolītiskie līdzekļi]], [[beta blokatori]]
| treatment     = Dzīvesveida izmaiņas, psihoterapija, medikamenti
| prevention    =
| differential  = [[Hipertireoze]]; [[sirds slimība]]; [[kofeīns]], [[alkohols]], [[kaņepes]] lietošana; atteikšanās no noteiktām zālēm
| risks         = [[Vardarbība pret bērniem]], ģimenes vēsture, [[nabadzība]]
| image         = The Scream.jpg
| causes        = [[Ģenētiskie traucējumi|Ģenētiskie]], vides un psiholoģiskie faktori<ref name=NIH2016>{{Tīmekļa atsauce|title=Anxiety Disorders|url=http://www.nimh.nih.gov/health/topics/anxiety-disorders/index.shtml#pub2|website=NIMH|access-date=14 August 2016|date=March 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160727230427/http://www.nimh.nih.gov/health/topics/anxiety-disorders/index.shtml#pub2|archive-date=27 July 2016}}</ref>
| duration      = > 6 mēneši
| onset         = 15-35 gadi
| symptoms      = Satraukums, ātra sirdsdarbība (tahikardija), trīce
| specialty     = [[Psihiatrija]], klīniskā psiholoģija
| caption       = ''Kliedziens'' ({{val|no|Skrik}}), Edvarda Munka glezna<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ft.com/intl/cms/s/2/42414792-8968-11e1-85af-00144feab49a.html?ftcamp=published_links/rss/life-arts/feed//product#axzz1sjsVkL2H|title=So, what does 'The Scream' mean?|date=21 April 2012|work=Financial Times|author=Peter Aspden|archive-url=https://web.archive.org/web/20131014055630/http://www.ft.com/intl/cms/s/2/42414792-8968-11e1-85af-00144feab49a.html?ftcamp=published_links%2Frss%2Flife-arts%2Ffeed%2F%2Fproduct#axzz1sjsVkL2H|archive-date=14 October 2013}}</ref>
| deaths        =
}}

sentences:
{{cita nozīme|celtnēm|ģeometrisku ķermeni|piramīda}}
{{citas nozīmes|celtnēm|piramīda (nozīmju atdalīšana)|piramīda}}
]]
'''Piramīda''' ir [[celtne]] ar [[četrstūris|četrstūrainu]] pamatu un sānu skaldnēm, kas saiet kopā virsotnē, tas ir, četrstūra [[piramīda]]s izskatā. Tūkstošiem gadu tās bija [[pasaules lielāko celtņu uzskaitījums|pasaules lielākās celtnes]], jo to uzbūve — vairāk bluķu bija pie zemes, tādējādi izlīdzinot svara sadalījumu, — padarīja tās ļoti stabilas. Zināmākās ir [[Ēģiptes piramīdas]] un [[Vidusamerikas piramīdas]], bet ir arī [[grieķu piramīdas|grieķu]], [[indiešu piramīdas|indiešu]], [[ķīniešu piramīdas|ķīniešu]] un [[romiešu piramīdas]]. Visaugstākā pasaules piramīda ir [[Heopsa piramīda]], kas ir arī viena no [[Septiņi pasaules brīnumi|Septiņiem pasaules brīnumiem]], tikmēr vislielāko platību aizņēmušā jebkad uzceltā piramīda ir [[Lielā Čolulas piramīda]],<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://v3.ogre.lv/~weblapas2008/Janis_Steinbergs/izvelne10.html | title= Centrālamerikas piramīdas | archiveurl= https://web.archive.org/web/20110208145728/http://v3.ogre.lv/~weblapas2008/Janis_Steinbergs/izvelne10.html | archivedate= {{dat|2011|02|08||bez}} }}</ref> kas atrodas [[Čolula|Čolulā]], [[Meksika|Meksikā]].

sentences:
{{atsauces+}}
 ]]
'''Politoloģija''' jeb '''politiskā zinātne''' ir zinātne par [[politika|politiku]]. Tajā iekļaujas pētījumi par struktūru un procesiem valdībā vai jebkurā citā ekvivalentā sistēmā, kas nodrošina drošību, likumību un citas sabiedrības eksistencei nepieciešamas lietas. Tādējādi politoloģijā tiek iekļautas tirdzniecības savienības, korporācijas, reliģiskās sistēmas un citas kolektīvās intelekta izpausmes jomas, kas strukturāli līdzinās valsts pārvaldes sistēmai. Politologi pievērš uzmanību varas nodošanai un dalīšanai sabiedrībā, kas bieži ir saistīta ar savstarpēji konfliktējošām interesēm. Politoloģijas nozare, kura pēta atsevišķa indivīda politisko [[Uzvedība|uzvedību]] un kolektīva politiskās uzvedības parādību cēloni, ir [[biheiviorālisms]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ūdrīšu pagasts
| karte             = Ūdrīšu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs2           = [[Augstkalne (Ūdrīšu pagasts)|Augstkalne]]
| platība           = 107,21
| iedzīvotāji       = 1724<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1724 / 107.21 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Ūdrīšu pagasts''' ir viena no [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos, [[Daugava]]s labajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Krāslava]]s pilsētu, [[Izvaltas pagasts|Izvaltas]], [[Kombuļu pagasts|Kombuļu]], [[Krāslavas pagasts|Krāslavas]] un pa Daugavu ar [[Kaplavas pagasts|Kaplavas]] pagastiem, kā arī [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Salienas pagasts|Salienas]] un [[Naujenes pagasts|Naujenes]] pagastiem.

sentences: '''Glikokortikoīdi''' ir [[kortikosteroīdi]], kas ietekmē galvenokārt [[Ogļhidrāts|ogļhidrātu]] un [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] maiņu. Glikokortikoīdi stimulē [[glikoneoģenēze|glikoneoģenēzi]], paaugstina cukura līmeni asinīs, kā arī veicina [[glikogēns|glikogēna]] sintēzi [[Aknas|aknās]]. Glikokortikoīdi spēj arī samazināt [[Iekaisums|iekaisumus]] un [[Alerģija|alerģiskās]] izpausmes. Tos cilvēka ķermenī sintezē [[virsnieres|virsnieru]] garoza. Glikokortikoīdu receptori ir gandrīz visām cilvēka šūnām, un tiem piesaistoties, notiek attiecīgie efekti.<ref>Pelt AC (2011). ''Glucocorticoids: effects, action mechanisms, and therapeutic uses''. Hauppauge, N.Y.: Nova Science. {{ISBN|978-1617287589}}.</ref> Dabiskie glikokortikoīdi ir [[kortizons]] un hidrokortizons jeb [[kortizols]], kurus dažādu preparātu veidā lieto medicīnā. <ref name=":0">Indulis Purviņš, Santa Purviņa (2002). Praktiskā farmakoloģija (3. izd.). Rīga: Zāļu infocentrs. 794. lpp. {{ISBN|9984193313}}.</ref>

sentences: {{Commons category|Athletics competitors from Kazakhstan|Kazahstānas vieglatlēti}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Zinātnes un tehnoloģiju muzejs "Kurzemes Democentrs"''' ir interaktīvs zinātnes centrs Ventspilī, kas bērniem un pieaugušajiem piedāvā papildināt savas zināšanas izmantojot dažādus moderno tehnoloģiju risinājumus.

sentences:
{{Citas nozīmes|rakstnieku|Nabokovs|Nabokovs}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Nabokovs
|     vārds_orig = ''Владимир Набоков''
|         attēls = Nabokov book cover.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1899|4|22}}|{{dat||4|10}}}}
| dz_gads = 1899
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1977
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 2
| m_vieta = [[Montrē]], {{CHE}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[krievi|krievs]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = rakstnieks, pasniedzējs
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]<br />[[angļu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = [[modernisms]], [[postmodernisms]]
|slavenākie darbi =
| ietekmējies = [[Andrejs Belijs]], [[Antons Čehovs]], [[Francs Kafka]], [[Gistavs Flobērs]], [[Nikolajs Gogolis]], [[Edgars Alans Po]], [[Marsels Prusts]], [[Tomass Mains Rīds]], [[Ļevs Tolstojs]], [[Roberts Luiss Stīvensons]]
| ietekmējis = [[Martins Emiss]], [[Maikls Šeibons]], [[Dons Delillo]], [[Džefrijs Eigenidis]], [[Džumpa Lahiri]], [[Tomass Pinčons]], [[Salmans Rušdi]], [[Zedija Smita]], [[Džons Apdaiks]], [[Džons Benvils]], [[Havjērs Mariass]], [[Ričards Rortijs]]
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Helictotrichon desertorum1.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums = <i>Helictotrichon desertorum</i>
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Helictotrichon
| ģints_lv = Pļavauzītes
| binomial = Helictotrichon
| autors =
}}'''Pļavauzītes''' ({{val|la|Helictotrichon}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints. Lielākā daļa sugu ir sastopamas [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]], un dažas sugas [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. ''Helictotrichon sempervirens'' tiek plaši kultivēts kā dekoratīvs augs.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=[3rd ed.]|title=A-Z encyclopedia of garden plants|url=https://www.worldcat.org/oclc/299238159|publisher=Dorling Kindersley in association with the Royal Horticultural Society|date=2008|location=London|isbn=978-1-4053-3296-5|oclc=299238159|pages=1136}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=114903|title=Helictotrichon in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-12-11}}</ref>

sentences: '''Alkaloīdi''' — [[slāpeklis|slāpekli]] saturošas, galvenokārt augu izcelsmes organiskas vielas. Alkaloīdus klasificē pēc slāpekļa bāzes vai pēc izcelsmes. Alkaloīdiem ir spēcīga fizioloģiska iedarbība uz [[cilvēks|cilvēku]] un [[dzīvnieki]]em. [[Augi]]em tie kalpo kā aizsardzība pret [[zālēdāji]]em un arī kā organiskā slāpekļa rezerve [[šūna|šūnās]].

sentences:
.]]
'''Bankas automāts''' jeb '''bankomāts''' ir pašapkalpošanās iekārta, kurā cilvēki var iemaksāt [[nauda|naudu]] vai no kuras var izņemt skaidru naudu, izmantojot kredītkarti vai debetkarti.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Pīls''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Saimniecības primārais sektors]]
[[Kategorija:Kalni]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Mālberģis
|     vārds_orig =
|         attēls = Frīdrihs Mālberģis.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1824
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = [[Dundagas pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1907
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 03
|        m_vieta = [[Seces pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Emīlija
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Ernests Dinsbergs]]
|     ietekmējis = [[Krišjānis Barons]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Frīdrihs Mālberģis''' jeb '''Frīdrihs Mālbergs''' (1824—1907), bija latviešu skolotājs un dzejnieks, viens no [[Pirmā atmoda|Atmoda]]s kustības dalībniekiem. Viens no pirmajiem latviešu dzejniekiem, plašāk kļuva pazīstams ar poēmu "[[Staburags]] un Liesma" ("Veci un jauni laiki"), kas iznāca 1869. gadā.<ref>[http://www.korpuss.lv/klasika/Senie/Zeiferts/9.%202.dala/3cina/3.lirika.htm#e Latviešu rakstniecības vēsture] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305010713/http://www.korpuss.lv/klasika/Senie/Zeiferts/9.%202.dala/3cina/3.lirika.htm#e |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}, [[Teodors Zeiferts]]</ref>

sentences: '''Absolūti melns ķermenis''' ir ideāls, teorētiski iedomāts fizikāls ķermenis, kas absorbē visu uz to krītošo [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]], neatkarīgi no tā [[frekvence]]s un krišanas leņķa. Tā integrālā [[absorbcijas spēja]] ir vienāda ar vieninieku.<ref name="apinis" />

sentences:
{{Sporta kluba infokaste
 |               text_color = #FFFFFF
 |                 bg_color = #C80815
 |                    klubs = San Francisco 49ers
 |                     logo = San Francisco 49ers logo.svg
 |                 logo_izm =
 |        klubs nos pilnais =
 |             klubs nos lv = Sanfrancisko "49ers"
 |             sporta veids = [[Amerikāņu futbols]]
 |                  pilsēta = {{Vieta|ASV|Kalifornija|Santaklēra}}
 |                     līga = [[Nacionālā futbola līga]]
 |               konference = Nacionālā futbola konference
 |                 divīzija = Rietumu divīzija
 |                 dibināts = 1946
 |          beidza_pastāvēt =
 |                 darbojās =
 |                 stadions = ''[[Levi's Stadium]]''
 |                  laukums =
 |                    halle =
 |                    arēna =
 |                ietilpība = 68 500
 |                   krāsas = Sarkana, zelta<br />{{Color box|#AA0000}} {{Color box|#B3995D}}
 |                īpašnieks = Džeds Jorks
 |               prezidents =
 |               menedžeris =
 |       galvenais_treneris = Kails Šanahans
 |                kapteinis =
 |          kapteiņa palīgi =
 |                   mediji =
 |               sadarbojas =
 |              pašr_sezona =
 |                    sport =
<!------ čempiontituli ------->
 |                    līga1 = [[Superkauss|NFL]]
 |                 uzvaras1 = 5
 |                    līga2 =
 |                 uzvaras2 =
 |                    līga3 =
 |                 uzvaras3 =
 |                    līga4 =
 |                 uzvaras4 =
 |                    līga5 =
 |                 uzvaras5 =
 |       konferences tituli = 7
 |         divīzijas tituli = 20
}}
'''Sanfrancisko "49ers"''' ({{val|en|San Francisco 49ers}}) profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas atrodas [[Santaklēra|Santaklērā]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1946. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona hercegovinae
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona hercegovinae <small>Brancelj, 1990</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona hercegovinae''''' ir ūdensblusu suga. Apdzīvo [[Karsta process|karsta procesos]] radušos veidojumus pie saldūdens ezeriem [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijā un Hercegovinā]].<ref name="IUNC"/> Abām, ''Alona hercegovinae'' un ''[[Alona smirnovi]]'', sugām ir izteiktas pazemes iedzīvotāju pazīmes: ir reducēts [[acis|acu]] aparāts.<ref name="Brancelj1992"/> Tas ir zemūdens vēžveidīgais, kas apdzīvo pazemes alas (stigobionts<ref name="Brancelj1990"/>).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Animatrikss
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets =
| valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| valsts =
* {{USA}}
* {{JPN}}
| ilgums = 102 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|6|3}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Home Video]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
| operators = [[Bils Poups]]
| oriģinālnos = ''The Animatrix''
| mūzika = [[Dons Deiviss]]
| aktieri =
| scenārijs =
| producents =
* [[Lana un Lilija Vačovskas|Vačovski]]
* [[Maikls Āriass]]
* Hiroaki Takeuči
* [[Eiko Tanaka]]
| režisors =
* [[Endijs Džonss]]
* [[Mahiro Maeda]]
* [[Šiničiro Vatanabe]]
* [[Jošiaki Kavadžiri]]
* [[Takeši Koike]]
* [[Kodži Morimoto]]
* [[Pīters Čungs]]
| žanrs = zinātniskā fantastika
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The-animatrix-poster.jpeg
| imdb =
}}'''"Animatrikss"''' ({{Val|en|The Animatrix}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta animācijas filma, kuras režisori ir [[Endijs Džonss]], [[Mahiro Maeda]], [[Šiničiro Vatanabe]], [[Jošiaki Kavadžiri]], [[Takeši Koike]], [[Kodži Morimoto]], [[Pīters Čungs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija azīda struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = NaN3
|              molmasa = 65,01
|              blīvums = 1850
|  kušanas temperatūra = 275 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
|        šķīdība ūdenī = 41,7g/100ml (17 °C)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Sūklis Bobs Kvadrātbiksis
 | oriģinālnos = ''The SpongeBob Movie: Sponge Out of Water''
 |      attēls = Suklisbobs2015.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, animācijas filma
 |    režisors = [[Pols Tibits]]
 |  producents =
* [[Mērija Perenta]]
* Pols Tibits
 |   scenārijs =
* [[Džonatans Eibels]]
* [[Glens Berdžers]]
 |     aktieri =
* [[Antonio Banderass]]
* [[Toms Kennijs]]
* [[Klānsijs Brauns]]
* [[Rodžers Bampess]]
* [[Bills Fadžerbaks]]
* [[Kerolīna Lorensa]]
* [[Mets Berijs]]
 |      mūzika = [[Džons Debnijs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Paramount Animation]]''
* ''[[Nickelodeon Movies]]''
* ''[[United Plankton Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|1|28|Beļģija|2015|2|6|ASV|}}
 |      ilgums = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spongebob-movie-sponge-out-water-2015|title=The SpongeBob Movie: Sponge Out of Water|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2016|10|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161018060745/http://bbfc.co.uk/releases/spongebob-movie-sponge-out-water-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|74 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spongebob2.htm|title=The SpongeBob Movie: Sponge Out of Water (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|325,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā = [[Sūklis Bobs (2004. gada filma)|Sūklis Bobs]]
 |      nākamā = [[Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3]]
 |        imdb =
}}
'''"Sūklis Bobs Kvadrātbiksis"''' ({{val|en|The SpongeBob Movie: Sponge Out of Water}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Pols Tibits]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Antonio Banderass]], [[Toms Kennijs]], [[Klānsijs Brauns]], [[Rodžers Bampess]], [[Bills Fadžerbaks]], [[Kerolīna Lorensa]] un [[Mets Berijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|28||bez}} Beļģijā. Filma ir turpinājums 2004. gada animācijas filmai "[[Sūklis Bobs (2004. gada filma)|Sūklis Bobs]]".

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Balbinovas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Balbinovas katoļu baznīca Indrā 2002-08-11.jpg
| image_size            = 290px
| label = Balbinovas baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = left
| latd  = 55| latm  = 53| lats  = 3 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 32 | longs = 56 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Indras pagasts]], [[Indra]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1940]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Genādijs Alferovs
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1935]]
| year_completed        = [[1940]]
| length                = 33 m
| width                 = 18 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}
'''Balbinovas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2012|01|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub452 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |date={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Indras pagasts|Indras pagasta]] centrā apdzīvotā vietā [[Indra|Indrā]].

sentences:
{{Infokaste futbolists
| playername = Miralems Pjaničs
| image = 20150331 2025 AUT BIH 2130 Miralem Pjanić.jpg
| fullname =
| dateofbirth = {{dzimšanas datums un vecums|1990|4|2}}
| cityofbirth = {{vieta|Dienvidslāvija|Tuzla|td=Bosnija un Hercegovina}}
| height = 180
| currentclub = {{flaga|AAE}} [[Sharjah FC|Sharjah]]
| clubnumber = 10
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| youthyears1 = 1997-2004
| youthclubs1 = {{flaga|Luksemburga}} Schifflange 95
| youthyears2 = 2004-2007
| youthclubs2 = {{flaga|Francija}} [[FC Metz]]
| years1 = 2008-2011
| clubs1 = {{flaga|Francija}} [[FC Metz]]
| caps1 = 32
| goals1 = 4
| years2 = 2005–2006
| clubs2 = {{flaga|Francija}} [[Lionas "Olympique"]]
| caps2 = 90
| goals2 = 10
| years3 = 2011–2016
| clubs3 = {{flaga|Itālija}} [[AS Roma]]
| caps3 = 159
| goals3 = 27
| years4 = 2016–2020
| clubs4 = {{flaga|Itālija}} [[Turīnas "Juventus"]]
| caps4 = 122
| goals4 = 15
| nationalyears1 = 2006
| nationalteam1 = {{flaga|Luksemburga}} Luksemburga U17
| nationalcaps1 = 4
| nationalgoals1 = 5
| nationalyears2 = 2006-2007
| nationalteam2 = {{flaga|Luksemburga}} Luksemburga U19
| nationalcaps2 = 3
| nationalgoals2 = 1
| nationalyears3 = 2008-
| nationalteam3 = {{fb|BIH}}
| nationalcaps3 = 114
| nationalgoals3 = 18
| pcupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| ntupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| name =
| caption = Pjaničs 2015. gadā
| birth_date =
| birth_place =
| caps5 = 19
| clubs5 = {{flaga|Spānija}} [[FC Barcelona]]
| goals5 = 0
| years5 = 2020–2022
| clubs6 = {{īre}} {{flaga|Turcija}} [[Beşiktaş]]
| years6 = 2021–2022
| caps6 = 20
| goals6 = 0
| clubs7 = {{flaga|AAE}} [[Sharjah FC|Sharjah]]
| years7 = 2022–
| caps7 = 29
| goals7 = 4
}}

sentences: '''Zvejošana''' jeb '''zveja''' ir [[zivis|zivju]] ķeršana, ko veic ar īpašiem rīkiem. Parasti zivju ķeršana notiek [[brīvā daba|brīvā dabā]]. Zvejošanas tehnikas ir dažādas. Zivis var [[makšķerēšana|makšķerēt]], ķert ar [[tīkls|tīkliem]], [[murds|murdiem]], [[žebērklis|žebērkli]] vai [[tralis|traļiem]]. Zvejot var no dažāda veida [[zvejas kuģis|zvejas kuģiem]] vai [[laiva]]s, kā arī stāvot ūdenī vai ūdenstilpes krastā. Nereti ar terminu zvejošana apzīmē arī citu ūdens dzīvnieku ķeršanu, piemēram, [[gliemenes|gliemeņu]], [[gliemji|gliemju]] vai [[vēžveidīgie|vēžveidīgo]] ķeršanu, toties neapzīmē zivju iegūšanu [[zivjaudzētava|zivjaudzētavās]] vai [[vaļu medības]].

sentences: '''Aisbergs''' ({{val|de|Eisberg}} — 'ledus kalns') jeb '''leduskalns'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.tezaurs.lv/sv/?w=leduskalns |title= Leduskalns |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2016. gada 29. jūlijā }}{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeānā]] dreifējošs, no [[ledājs|ledājiem]] (parasti [[šelfs|šelfa]] ledājiem) atdalījies [[ledus]] gabals ar ļoti lielu [[masa|masu]], no segledāja ([[Ledus vairogs|ledusvairoga]]) atšķēlies un okeānā iekritis milzīgs ledus blāķis.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
]]
'''Šūnakmens''' kopā ar irdenajiem [[saldūdens]] [[kaļķieži]]em sastopams augšējos zemes slāņos, tuvu tās virspusei. Tas veidojies vienlaikus ar [[ezers|ezeru]] un [[avots|avotu]] nogulumiem pēcledus laikmetā jeb [[holocēns|holocēnā]] (aptuveni pirms 6000—10 000 gadu), kad [[Latvija|Latvijā]] bija labvēlīgi [[klimats|klimatiskie apstākļi]] ilgstošai [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] (CaCO3) izgulsnēšanai. Lielākie kaļķiežu daudzumi uzkrājušies vietās, kur ar [[kalcija bikarbonāts|kalcija bikarbonātu]] (Ca (HCO3)) piesātināti pazemes ūdeņi izplūduši virszemē vai applūdinājuši pārpurvotas ieplakas, jo kā [[gaiss]], tā arī [[augi]] intensīvi absorbē [[ogļskābā gāze|ogļskābo gāzi]]. Tā veidojošies avotu nogulumi, kuri parasti neaizņem lielas platības, bet var sasniegt ievērojamu biezumu ([[Lībānu-Jaunzemju atsegums]], [[Raunas Staburags]]). Ezeros karbonāti izgulsnējušies no tur ieplūstošo strautu un avotu ūdeņiem un veido plašas, pat vairākus desmitus [[hektārs|hektāru]] lielas iegulas, parasti gan ne biezākas par 0,5—2 m. No ūdens izgulsnētie karbonāti pārklāj augus, tāpēc šūnakmenī bieži sastopamas sūnu inkrustācijas, pārkaļķotas [[niedres]], koku zari un lapas. Smalkā karbonātu masa pakāpeniski sāk cietēt, un vienlaikus mainās arī tās struktūra — kalcīta kristāli [[kristalizācija|pārkristalizējas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Šūnakmens – Latvijas nacionālais ģeoloģiskais simbols|url=http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=111&what=28|access-date={{dat|2017|07|05||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160401083214/http://videsvestis.lv/content.asp?ID=111|archivedate={{dat|2016|04|01||bez}}}}</ref>

sentences: '''Radioaktivitāte''' (no {{val|la|radiare}} — 'izstarot' un ''activus'' — 'aktīvs, darbīgs') — dažu [[atoms|atomu]] [[atoma kodols|kodolu]] spēja pašiem no sevis sabrukt, veidojot jaunus, atšķirīgus kodolus (vai arī mainās kodola iekšējā enerģija). Pastāv divi galvenie radioaktīvās sabrukšanas veidi: [[alfa sabrukšana]] un [[bēta sabrukšana]]. Dažiem smago elementu kodoliem piemīt spēja spontāni dalīties (sk. [[kodolu dalīšanās]]). Alfa sabrukšanas procesā kodols izmet pozitīvi lādētu [[alfa daļiņa|alfa daļiņu]] ([[hēlijs|hēlija]] atoma kodolu). Šis sabrukšanas veids ir raksturīgs smagajiem elementiem, un to bieži pavada [[gamma starojums]]. Bēta sabrukšanā radioaktīvais kodols izstaro [[bēta daļiņa|bēta daļiņu]] ([[elektrons|elektronu]] vai [[pozitrons|pozitronu]]). Dabisko [[izotops|izotopu]] ([[rādijs|rādija]], [[polonijs|polonija]], [[urāns (elements)|urāna]], [[torijs|torija]] un citu) radioaktivitāti sauc par dabisko. Dažādu [[kodolreakcija|kodolreakciju]] rezultātā mākslīgi iegūto izotopu radioaktivitāti sauc par mākslīgu radioaktivitāti.

sentences: {{Commonscat|Sports in Tuvalu|Sports Tuvalu}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste konsole
| logo                 =
| attēls               =
| izveidotājs          = [[Sony]], [[Sony Interactive Entertainment]]
| gimene               = ''PlayStation''
| paaudze              = Astotā
| sakt                 = {{dat|2013|11|15}}
| pardotk              = 102 miljons ({{dat|2019}})
| media                = [[Blu-ray]], [[DVD]]
| CPU                  = Semi-custom 8-core AMD x86-64 Jaguar 1.6 GHz CPU (2.13 GHz on PS4 Pro)
| atmina               = 500 GB, 1 TB un 2 TB cietais disks;
8 GB atmiņas kartes
| pardots              =
| priekstecis          = ''[[PlayStation Vita]]''
| pectecis             =
|operetajsistema       =PlayStation 4 sistēmas programmatūra
|razotajs=[[Sony]], [[Foxconn]]}}
'''''PlayStation 4''''', zināma arī kā '''PS4''', ir astotās paaudzes [[spēļu konsole]]. Tā ir ceturtā ''[[PlayStation]]'' sērijas konsole, kuru izstrādājis japāņu uzņēmums ''[[Sony]]''. Par ''PlayStation 4'' izstrādāšanu uzņēmums paziņoja 2013. gada februārī. Tirgū konsole tika laista 2013. gada novembrī. 2016. gada rudenī ''Sony'' laida tirgū divas jaunas ''PlayStation 4'' konsoles versijas — ''PlayStation 4 Slim'' un ''PlayStation 4 Pro''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''First Reformed''
| attēls                   =  First Reformed.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Pols Šreiders]]
| producents               =
* [[Džeks Binders]]
* [[Gregs Klārks]]
* [[Viktorija HIlla]]
* [[Gerijs Hemiltons]]
* [[Dīpaks Sika]]
* [[Kristīne Vačona]]
* [[Deivids Hinojosa]]
* [[Frenks Marejs]]
| scenārija autors         = Pols Šreiders
| galvenajās lomās         =
* [[Ītans Hoks]]
* [[Amanda Seifreda]]
* [[Sedriks Kailss]]
| mūzika                   = ''[[Lustmord]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Killer Films]]''
* ''[[Fibonacci Films]]''
* ''[[Arclight Film]]''
* ''[[Big Indie Productions]]''
* ''[[Omeira Studio Partners]]''
| izplatītājs              = ''[[A24]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|8|31|Venēcijas filmu festivāls|2018|5|18|ASV|}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/first-reformed-2017|title=First Reformed|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 2, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191002171338/https://bbfc.co.uk/releases/first-reformed-2017|archivedate={{dat|2019|10|02||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=firstreformed.htm|title=First Reformed|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''First Reformed''''' ir 2017. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Šreiders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Ītans Hoks]], [[Amanda Seifreda]] un [[Sedriks Kailss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|8|31||bez}} [[Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas kinofestivālā]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Trauna
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Traun
| attēls            = 0846-0847_-_Obertraun_-_Looking_west.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Traunas augštece
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Totes kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=39 | sāk_plat_s=03 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=13 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=49 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=22 | iet_gar_s=28 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 153
| iztekas_augstums  = 940
| ietekas_augstums  = 251
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 4277
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Tramvaju satiksme Ķemeros''' bija viens no [[sabiedriskais transports|sabiedriskā transporta]] veidiem [[Ķemeri|Ķemeros]]. No 1912. līdz 1933. gadam pilsētā bija viena [[tramvajs|tramvaja]] līnija.

sentences:
{{coord|35|54|30|N|79|3|0|W|type:city_region:US|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name=Ziemeļkarolīnas Universitāte Čapelhilā
|native_name=''University of North Carolina at Chapel Hill''
|image_name   = UNC_Chapel_Hill_seal.svg
|image_size   = 200px
|motto        = ''Lux libertas''<ref name="American Higher Education">{{grāmatas atsauce|last=Thelin|first=John R.|title=A History of American Higher Education|url=http://books.google.com/?id=y4GXfnoJdFkC&pg=PA41&lpg=PA41&dq=%22lux+libertas%22+%22light+and+liberty%22|publisher=JHU Press|location=Baltimore, MD|year=2004|page=448|isbn=0-8018-7855-1}}</ref>
|established={{dat|1789|12|11|N|bez}}<ref>{{grāmatas atsauce|last=Battle|first=Kemp P.|title=History of the University of North Carolina: From its beginning until the death of President Swain, 1789–1868|url=http://books.google.com/?id=zNkhAAAAMAAJ|publisher=Edwards & Broughton Printing Company|location=Raleigh, NC|year=1907|page=6}}</ref>
|type         = Publiska
|endowment    = {{ASV dolārs|2,696 miljardi}} (2014)<ref>As of June 30, 2014. {{tīmekļa atsauce |url=http://www.nacubo.org/Documents/EndowmentFiles/2014_Endowment_Market_Values.pdf |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year (FY) 2014 Endowment Market Value and Change in Endowment Market Value from FY 2013 to FY 2014 |publisher=National Association of College and University Business Officers and Commonfund Institute |year=2015 |access-date={{dat|2015|01|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150129213112/http://www.nacubo.org/Documents/EndowmentFiles/2014_Endowment_Market_Values.pdf |archivedate={{dat|2015|01|29||bez}} }}</ref>
|chancellor   = Kerola Folta<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.unc.edu/campus-updates/carol-folt-starts-new-era-as-11th-chancellor/ |title=UNC-CH: Carol Folt starts new era as 11th chancellor |publisher=Unc.edu |date=2013-07-01 |accessdate=2014-07-21}}</ref>
|faculty      = 3696 (2013. gada rudens)<ref name=Employees>{{tīmekļa atsauce|url=http://oira.unc.edu/facts-and-figures/faculty-and-staff-data/employees-by-category-fall-2013/|title=Employees by Category, Fall 2013|date=January 10, 2014|publisher=The University of North Carolina at Chapel Hill Office of Institutional Research and Assessment|access-date={{dat|2015|02|25||bez}}|archive-date={{dat|2014|02|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140223164251/http://oira.unc.edu/facts-and-figures/faculty-and-staff-data/employees-by-category-fall-2013/}}</ref>
|staff        = 8287 (2013. gada rudens)<ref name=Employees/>
|students     = 29 135 (2014. gada rudens)<ref name="UNC's OIRA">{{tīmekļa atsauce|url=http://oira.unc.edu/facts-and-figures/student-data/enrollment-and-student-characteristics/fall-2014-headcount-enrollment/|title=Fall 2014 Headcount Enrollment|date=September 5, 2014|publisher=The University of North Carolina at Chapel Hill Office of Institutional Research and Assessment|access-date={{dat|2015|02|25||bez}}|archive-date={{dat|2015|03|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150321110444/http://oira.unc.edu/facts-and-figures/student-data/enrollment-and-student-characteristics/fall-2014-headcount-enrollment/}}</ref>
|undergrad    = 18 350 (2014. gada rudens)<ref name="UNC's OIRA"/>
|postgrad     = 10 785 (2014. gada rudens)<ref name="UNC's OIRA"/>
|location     = {{vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Čapelhila}}
|campus       = 3,0 km{{sup|2}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.unc.edu/news/facts.shtml|title=Quick Facts|accessdate=April 5, 2008|year=2007|publisher=UNC News Services|archive-date={{dat|2004|09|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20040907003759/http://www.unc.edu/news/facts.shtml}}</ref>
|former_names =Ziemeļkarolīnas Universitāte<br>(1789—1963)
|colors       =
|nickname     =''Tar Heels''<ref name="ncaaschools">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.ncaa.com/schools/team.aspx?id=94704|title=North Carolina|year=2008|work=NCAA Schools|publisher=NCAA.com: The Official Web Site of the NCAA|accessdate=May 21, 2008|archiveurl=https://web.archive.org/web/20101228114927/http://www.ncaa.com/schools/team.aspx?id=94704|archivedate={{dat|2010|12|28||bez}}}}</ref>
|athletics    = [[Nacionālā koledžu sporta asociācija|NCAA]] 1. divīzija
|sports       = 27 sporta veidi<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://collegesearch.collegeboard.com/search/CollegeDetail.jsp?collegeId=3635&profileId=4|title=Sports|year=2008|work=University of North Carolina at Chapel Hill|publisher=College Board|accessdate=June 24, 2008}}</ref>
|mascot       =
|affiliations =
|website      ={{URL|1=http://www.unc.edu}}
}}
'''Ziemeļkarolīnas Universitāte Čapelhilā''' ({{val|en|University of North Carolina at Chapel Hill}}) ir publiska uz pētniecību vērsta universitāte, kas atrodas [[Čapelhila|Čapelhilā]], [[Ziemeļkarolīna|Ziemeļkarolīnā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Dibināta 1789. gadā, studentu uzņemšana tika uzsākta 1795. gadā, šajā gadā arī kļuva par pirmo valsts atbalstīto universitāti ASV. ''Old East'' ēka (uzcelta 1793. gadā) ir pirmā uzceltā valsts universitātes ēka ASV vēsturē. Šī ir viena no trim universitātēm, kas pretendē uz vecākās publiskās universitātes ASV titulu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Cutter's Way''
| operators =
| attēls = CUTTERSW-00AA1-poster hires.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', trilleris
| režisors = [[Ivans Pasers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džefs Bridžess]]
* [[Džons Hērds]]
* [[Līza Aikhorna]]
* [[Anna Dasenberija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cutter's Way''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1981|3|20}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3998057985/|title=Cutter's Way |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|5|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Cutter's Way''''' ir 1981. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors ir [[Ivans Pasers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džefs Bridžess]], [[Džons Hērds]], [[Līza Aikhorna]] un [[Anna Dasenberija]]. Filma ir balstīta uz 1976. gada Ņūtona Tornburga romānu ''Cutter and Bone''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem

Sērskābes molekulas modelis

Sērskābes paraugs Latvijas ķīmijas vēstures muzejā
|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksosulfāts (VI), vitriola eļļa, vitrioleļļa
|           CAS numurs = 7664-93-9
|      ķīmiskā formula = H2SO4
|              molmasa = 98,08
|              blīvums = 1840
|  kušanas temperatūra = 283 K (10 °C)
| viršanas temperatūra = 610 K (337 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Sērskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]4) tīrā veidā ir eļļains, viegli sasalstošs šķidrums. [[Ūdens]] šķīdumos tā ir stipra, neorganiska divvērtīga [[skābe]]. Sērskābes sāļus sauc par [[sulfāti]]em (dažu metālu sulfātu [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] dēvē arī par [[vitrioli]]em).

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Šona Millere-Uibo
 |      vārds_orig = ''Shaunae Miller-Uibo''
 |          attēls = Shaunae Miller-Uibo at Doha 2019 (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Šona Millere-Uibo 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1994|4|15}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Bahamas|Naso}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BAH}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=185}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=69}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[200 metri]], [[400 metri]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Pure Athletics Club''
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2012}}, {{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|[[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{BAH}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2016|teksts=Riodežaneiro 2016}}|[[Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 m sievietēm|400 m]]}}
{{MedalGold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 m sievietēm|400 m]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|400 m}}
{{MedalSilver|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|400 m}}
{{MedalSilver|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|400 m}}
{{MedalBronze|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|200 m}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|Belgrada 2022|400 m }}
{{MedalBronze|Sopota 2014|400 m}}
{{MedalCompetition|[[Nāciju Sadraudzības spēles]]}}
{{MedalGold|Goldkosta 2018|200 m}}
}}
'''Šona Millere-Uibo''' ({{val|en|Shaunae Miller-Uibo}}; dzimusi {{dat|1994|4|15}} [[Naso]]) ir [[Bahamu Salas|Bahamu]] [[vieglatlēte]], sprintere, startē [[200 metri|200]] un [[400 metri|400 metru]] distancēs. Viņa ir divkārtēja olimpiskā čempione un [[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2022. gada]] pasaules čempione 400 metros.

sentences:
98 %, [[Kalnu Karabaha]] 99 %; [[Džavahētija]] 95 %). Dzeltenā krāsā: vēsturiski armēņu apdzīvotās teritorijas, kurās pašlaik nav armēņu iedzīvotāju, vai to skaits ir nenozīmīgs]]
, augstākais reljefa punkts [[Turcija|Turcijā]], galvenais armēņu nacionālais simbols, tiek uzskatīts par svēto kalnu]]
'''Rietumarmēnija''' ([[Armēņu valoda|armēņu]]: ''Արևմտյան Հայաստան'') ir vēsturiskās [[Armēnija]]s rietumu daļa. Rietumarmēnija bija ievērojami lielāka nekā Armēnijas austrumu daļā (tagadējā Armēnija).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Fēlikss fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Felix von Meyendorff''
|         attēls = Expulsion of the Russian envoy to the Holy See Felix von Meyendorff by Pope Pius IX.PNG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Romas pāvests Pijs IX izraida Krievijas vēstnieku Fēliksu fon Meijendorfu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1834
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1871
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Štutgarte]], [[Virtembergas karaliste]] (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = Kazimirs fon Meijendorfs, Eulalie Lepreux
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Olga Gorčakova
|          bērni = Pēteris (1858—1918), Mihaels (1861—1941), Klements (1863—1885), Aleksandrs (1869—1964)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Fēlikss fon Meijendorfs''' ({{val-de|Friedrich Adeldagus Felix von Meyendorff}}, {{val|ru|Феликс Казимирович Мейендорф}}; 1834—1871) bija vācbaltiešu izcelsmes [[Krievijas Impērija]]s [[diplomāts]], [[Mazstraupes pils]]muižas īpašnieks.

labels: KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Daba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika ReliÄ£ija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Notikumi Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra JÄdzieni Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba Politika KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture MÄksla MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports MÄksla Sports Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija VÄsture CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ReliÄ£ija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija VeselÄ«ba Politika ReliÄ£ija Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija Latvija CilvÄki Politika Latvija MÄksla Latvija Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija VeselÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Daba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ReliÄ£ija MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture Daba Daba Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Sports VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Latvija Daba SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika VeselÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki Daba Daba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Sports Sports ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports ReliÄ£ija Sports VÄsture VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Notikumi SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija CilvÄki CilvÄki VeselÄ«ba JÄdzieni Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Daba Daba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Daba Daba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija JÄdzieni SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba VÄsture Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika JÄdzieni KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija Daba Latvija KultÅ«ra Daba Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Notikumi Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija Sports Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija MÄksla CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba VÄsture MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija CilvÄki MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Daba MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba VÄsture CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Daba Politika CilvÄki Politika MÄksla SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla CilvÄki Latvija Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Daba KultÅ«ra VÄsture Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Daba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Sports MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki VÄsture Politika Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba MÄksla VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Latvija KultÅ«ra Politika JÄdzieni SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VÄsture Sports DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Sports KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Sports JÄdzieni CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Daba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika Daba ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija Notikumi Sports MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Sports Latvija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Sports VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba CilvÄki ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture VÄsture MÄksla MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba Politika VÄsture ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra JÄdzieni ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija ReliÄ£ija VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Politika MÄksla KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki Daba Politika DzÄ«vÄ«ba Latvija Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki JÄdzieni KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra VeselÄ«ba MÄksla Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra MÄksla MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Daba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Notikumi KultÅ«ra Notikumi Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Latvija Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Latvija Latvija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Latvija VÄsture JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni VÄsture VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Notikumi VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija JÄdzieni Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra VÄsture CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija JÄdzieni Latvija KultÅ«ra CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Sports KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba MÄksla VÄsture VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Politika VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra VÄsture Latvija Daba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba Daba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija CilvÄki VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla MÄksla Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba Sports KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports Sports Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Latvija CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki CilvÄki CilvÄki Politika Latvija Politika Daba Politika Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni Latvija Daba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija VeselÄ«ba CilvÄki Latvija Latvija ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Daba Politika Latvija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Daba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Daba SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VÄsture Daba Politika Daba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Latvija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija Politika SabiedrÄ«ba Sports Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Sports Daba JÄdzieni Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba JÄdzieni CilvÄki JÄdzieni KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports ReliÄ£ija Daba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija VÄsture VÄsture CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Notikumi Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Latvija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Sports CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra Latvija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VÄsture MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture VeselÄ«ba Politika CilvÄki CilvÄki Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Daba KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba Daba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Sports Latvija Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture VÄsture Politika DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Sports VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Daba Latvija Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija JÄdzieni SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Daba Politika KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture MÄksla Daba Latvija Daba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla CilvÄki KultÅ«ra Politika Daba KultÅ«ra Latvija Sports Ä¢eogrÄfija Daba Latvija SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba Latvija VeselÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Daba Daba Daba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni KultÅ«ra KultÅ«ra Sports CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Sports KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Latvija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba Politika ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Sports Daba Latvija SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Sports KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Latvija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Daba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Notikumi SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Sports Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Sports SabiedrÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VÄsture Politika VÄsture VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba VÄsture Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba Sports KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija VÄsture VÄsture Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports Daba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Daba Daba SabiedrÄ«ba Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Notikumi CilvÄki ReliÄ£ija Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija Politika KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Sports Latvija DzÄ«vÄ«ba Politika MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla KultÅ«ra CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki Politika KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Sports ReliÄ£ija VeselÄ«ba ReliÄ£ija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Latvija Sports Latvija KultÅ«ra Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Sports VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas