sentences: '''Domino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no diviem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv viens unikāls domino. Ar rotācijām, pastāv divas domino pozīcijas.

sentences:
{{Citas nozīmes|astronomiju|Teleskops (nozīmju atdalīšana)|Teleskops}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Teleskops
| abbreviation = Tel
| name_latin = Telescopium
| RA = 19
| dec = -50
| areatotal = 252
| arearank = 57. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Tel''
| starmagnitude = 3,49
| neareststarname = ''HD 190422''
| stardistance = 75,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Dienvidu Vainags]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences: {{Commons category|Shooters from Qatar|Kataras šāvēji}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Jodūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

BJodūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = 5,79
|  kušanas temperatūra = -50,80 °C
| viršanas temperatūra = -35,36 °C
| šķīdība ūdenī        = 245 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Jodūdeņradis''' (HI) ir [[jods (elements)|joda]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HI ir bezkrāsaina, ļoti smaga [[gāze]] ar kodīgu smaku. Jodūdeņradis labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot ļoti stipru [[skābes|skābi]] — [[jodūdeņražskābe|jodūdeņražskābi]] (piesātināts šķīdums pie 0 °C satur ap 90% HI).  10 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 425 tilpumi jodūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā jodūdeņradis, tāpat kā citi halogēnūdeņraži, veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus jodūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]].

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Čužu purvs
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Čužu purvs, 2019.08.24, krūmu čužas (Pentaphylloides fruticosa).jpg
 |     photo_width = 300px
 |   photo_caption = [[Krūmu čuža]]s (Pentaphylloides fruticosa) Čužu purvā
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 01 |  lats = 35 |  latNS = N
 | longd = 22 | longm = 47 | longs = 08 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Tukuma novads}}
 |    nearest_city = [[Kandava]]
 |            area = {{mērv|ha=99}}
 |     established = [[1927]]
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Tukuma novads|Tukuma novada]] pašvaldība
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Teobromīna struktūrformula

Teobromīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83-67-0
|      ķīmiskā formula = C7H8N4O2
|              molmasa = 180,164
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{slikts tulkojums}}
{{ievads+}}
Ir dažādu objektu spēja dažādi apstrādāt vienādus ziņojumus. Polimorfisms nodrošina to, ka vienu un to pašu vārdu var izmantot loģiski saistītiem, bet dažādiem mērķiem. Tas nozīmē, ka vienas programmu sistēmas robežās tiek izmantoti elementi, kuriem ir viens nosaukums, bet dažādā apstrāde.

sentences:
raudzēšanas tvertne]]
'''Rūgšana''' ir [[bioķīmija|bioķīmisku]] reakciju virkne, [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] [[Vielmaiņa|katabolisma]] sākuma posms, kurā, [[glikoze]]s [[Molekula|molekulai]] oksidējoties, veidojas divas [[pirovīnogskābe]]s molekulas. Tā notiek dažādu [[ferments|fermentu]] ietekmē, tādēļ šo procesu sauc arī par '''fermentēšanos''', savukārt mērķtiecīgu rūgšanas izsaukšanu un tās norisei labvēlīgu apstākļu nodrošināšanu sauc par '''raudzēšanu'''. Rūgšanas [[oksidēšanās-reducēšanās reakcijas]] ir saistītas ar enerģijas uzkrāšanos [[adenozīntrifosforskābe]]s (ATF) molekulās, un tas ir viens no vienkāršākajiem veidiem, kā [[organisms|organismi]] iegūst [[enerģija|enerģiju]]. Rūgšanas reakcijas norisinās daudzos aerobos, gan anaerobos mikroorganismos — [[raugs|raugu]], kā arī daudzu baktēriju šūnās. Tās galaprodukti ir atkarīgi no mikroorganismiem, iesaistītajiem fermentiem, kā arī norises apstākļiem. Izdala [[spirta rūgšana|spirta]], [[pienskābā rūgšana|pienskābo]], [[propionskābā rūgšana|propionskābo]], [[sviestskābā rūgšana|sviestskābo]] un [[acetonbutilā rūgšana|acetonbutilo rūgšanu]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas mikrobioloģija |author=Vizma Nikolajeva |year=2011 |edition=2.|publisher=LU Akadēmiskais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-45-395-8 |page=37}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gustavs Bērziņš''' (1910—1981) bija [[latvieši|latviešu]] jurists, rakstnieks un [[politieslodzītais]].

sentences: '''Daltona likums''' ir [[fizikas likums]], kas nosaka, ka [[Ideāla gāze|ideālu gāzu]] maisījuma [[spiediens]] ir šo maisījumu veidojošo gāzu [[Spiediens#Parciālspiediens|parciālspiedienu]] [[summa]]. Šo likumu 1801. gadā atklāja [[Džons Daltons]].

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 2011. gada Tohoku zemestrīce
|attēls            = US_Navy_110315-N-2653B-107_An_upended_house_is_among_debris_in_Ofunato,_Japan,_following_a_9.0_magnitude_earthquake_and_subsequent_tsunami.jpg
|attēla izm        =
|attēla virsraksts = Apgāzta māja [[Ofunato]] pilsētas gruvešos
|karte             = Japāna
|kartes_paraksts   = Zemestrīces epicentra atrašanās vieta
| plat_d =  38 | plat_m  = 19 | plat_s = 19 | plat_NS = N
| gar_d  = 142 | gar_m   = 22 | gar_s  =  8 | gar_EW  = E
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  =
|datums            = {{Dat|2011|03|11}}
|laiks             =
* 14:46:23 [[JST]]
* 05:46:23 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
|ilgums            = 6 minūtes
|stiprums          = 9,0 balles pēc [[Rihtera skala]]s
|dziļums           = 30 km
|epicentrs         =
|tips              = ''Megathrust''<!-- nevarēju atrast piemērotu tulkojumu -->
|skartās valstis   = [[Japāna]] (galvenokārt), [[Klusais okeāns#Salas|Klusā okeāna salas]] (cunami)
|postījumi         = Plūdi, nogruvumi, ugunsgrēki, ēku un infrastruktūras bojājumi, kodolavārijas
|intensitāte       =
|paātrinājums      = 3,0 [[Paātrinājums|g]]
|cunami            = Jā
|nogruvumi         = Jā
|pēcgrūdieni       =
* 9637
* (80 stiprāki par 6,0 ballēm)
|cietušie          =
* 15 883 bojāgājušie
* 6143 ievainotie
* 2681 bez vēsts pazudušie<ref>{{en ikona}} [http://www.npa.go.jp/archive/keibi/biki/higaijokyo_e.pdf "Damage Situation and Police Countermeasures... March 12, 2012"]</ref>
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa =
| vārds = Karls Gustavs Jungs
|  attēls = Jung 1910-crop.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Karls Gustavs Jungs 1910. gadā
| dz_gads = 1875
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 26
| dz_vieta = {{vieta|Šveice|Kesvila}}
| m_gads = 1961
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 6
| m_vieta = {{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = Šveice
| tautība =
| alma_mater =[[Bāzeles Universitāte]]
| darba_vietas =
| zinātne =[[psihiatrija]], [[filozofija]]
| pasniedzēji =
| sasniegumi = analītiskās psihiatrijas skolas izveide
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Jung signature.svg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Karls Gustavs Jungs''' ({{val|de|Carl Gustav Jung}}; dzimis {{dat|1875|7|26}}, miris {{dat|1961|6|6}}) bija [[Šveice|šveiciešu]] [[psihiatrija|psihiatrs]] un [[filozofija|filozofs]], [[Analītiskā psiholoģija|analītiskās psiholoģijas]] skolas dibinātājs. Viņa darbība atstājusi spēcīgu iespaidu [[20. gadsimts|20. gadsimta]] [[filozofija|filozofijā]].<ref name=NE>"[https://enciklopedija.lv/skirklis/183781-Karls-Gustavs-Jungs Karls Gustavs Jungs]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 07.11.2023)</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Semka Sokoloviča-Bertoka
|     vārds_orig = ''Semka Sokolović-Bertok''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Dienvidslāvija|Sarajeva|td=Bosnija un Hercegovina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Horvātija|Zagreba}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{YUG}} <br />{{CRO}}
|   nodarbošanās = [[aktieris|aktrise]], [[šahs|šahiste]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
''Šeit ir apkopoti raksti par savienojumiem, kurus var izmantot kā [[sprāgstvielas]]
{{Commonscat|Explosives}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Stiepjamība''' ir [[Metāli|metāla]] īpašība, kas raksturo metāla spēju veidot garas [[Vadi|stieples]] vai diegus ar mazu [[Diametrs|diametru]]. Vislabāk stiepjami ir [[zelts]], [[sudrabs]] un [[varš]]. Maza stiepjamība ir [[Bismuts|bismutam]], [[Mangāns|mangānam]] un [[Antimons|antimonam]]. Metāli ar mazu stiepjamību ir [[Izturība|trausli]]. Trauslumu nosaka [[Kovalentā saite|kovalentās saites]], kas līdz ar metālisko saiti pastāv starp trauslo metālu [[Atoms|atomiem]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 11.klasei|last=Kaksis|first=Āris|publisher=Lielvārds|year=2010. gads|isbn=978-9984-11-303-6}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Get a Job''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Get a Job Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Dilans Kids]]
 |  producents =
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisije Šera]]
 |   scenārijs =
* [[Kails Penekemps]]
* [[Skots Turpels]]
 |     aktieri =
* [[Mailzs Tellers]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Brendons T. Džeksons]]
* [[Nikolass Brauns]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Elisona Brī]]
* [[Brūss Deivisons]]
 |      mūzika = [[Kristians Moders]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[CBS Films]]''
* ''[[Double Feature Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Lionsgate Premiere]]''
* ''CBS Films''
 |    izdošana = {{dat|2016|3|25||bez}}
 |      ilgums = 80 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/get-job-video|title=Get a Job|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Get a Job''''' ir 2016. gada komēdija, kuras režisors ir [[Dilans Kids]]. Galvenās lomas atveido [[Mailzs Tellers]], [[Anna Kendrika]], [[Brendons T. Džeksons]], [[Nikolass Brauns]], [[Mārša Geja Hārdena]], [[Elisona Brī]] un [[Brūss Deivisons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|3|25||bez}}.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vīnes Milzu panorāmas rats
| status              =
| image               = Wiener Riesenrad DSC02378.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vīnes Milzu panorāmas rats
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| location            = [[Vīne]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    = {{AUT}}
| pushpin_map         = Vīne#Austrija#Eiropa
| latd  = 48.216651 | latNS  = N
| longd = 16.395949 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           = Vīnes Milzu panorāmas rats
| label_position      = top
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
}}

sentences:
(vispazīstamākā hlorīda) kristāli]]
'''Hlorīdi''' ir [[hlors|hlora]] [[binārie savienojumi]] ar [[ķīmiskais elements|elementiem]], kas ir mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par to. Šajos savienojumos hloram ir visstabilākā [[oksidēšanas pakāpe]] -1. Hlora savienojumiem ar daudz mazāk elektronegatīviem elementiem, piemēram, [[sārmu metāli]]em, ir raksturīga [[jonu saite]] un [[bāze (ķīmija)|bāziskas]] īpašības ([[magnija hlorīds|MgCl2]], [[KCl]]). Tie ir kristāliskas cietas vielas ar augstu [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] un ir uzskatāmi par hlorūdeņražskābes jeb [[sālsskābe]]s (HCl) [[sāļi]]em. Savukārt hlora savienojumiem ar elementiem, kas tikai nedaudz mazāk elektronegatīvi par to, ir skābas īpašības un to molekulās ir [[kovalentā saite|kovalentās saites]] ([[tetrahlorogleklis]] CCl4, [[fosfora pentahlorīds]] PCl5). Kovalentie hlorīdi ir viegli kūstošas cietas vielas, [[gāze]]s vai [[šķidrums|šķidrumi]] un tos sauc arī par '''hloranhidrīdiem'''. Starpstāvokli ieņem [[amfotēriskums|amfotērie]] hlorīdi, piemēram, [[alumīnija hlorīds]] AlCl3. Lielākā daļa [[metāls|metālu]] hlorīdu labi šķīst ūdenī (nešķīstoši vai mazšķīstoši ir tikai [[AgCl]], [[CuCl]], [[AuCl]], [[TlCl]] un [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]).

sentences: '''Dinārs''' ([[Serbu valoda|serbu]]: ''динар)'' bija [[Dienvidslāvija|Dienvidslāvijas]] valstu ([[Dienvidslāvijas Karaliste|Dienvidslāvijas Karalistes]], [[Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika|Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas]] un [[Dienvidslāvijas Federālā Republika|Dienvidslāvijas Federālā Republikas]]) [[valūta]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2461''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2461''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|3|1|SK}} 21:19 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Proton-M / DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81 / 24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2459]]'', ''[[Kosmos-2460]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2460]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2464]]''
}}
'''''Kosmos-2461''''' (''Космос-2461'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs tam ir 735. Kosmiskais aparāts orbītā tika palaists 2010. gada martā. Kopā 2020. gada aprīļa tas ir orbitālajā rezervē. Pavadonis ir izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 22.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
[[Kategorija:Uzturs]]
[[Kategorija:Dzīvnieku aizstāvības ētika]]
[[Kategorija:Veselība]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Piper betle plant.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Piperales
|         rinda_lv = Piparu rinda
|           dzimta = Piperaceae
|        dzimta_lv =
|            ģints = Piper
|         ģints_lv = Piparkrūmi
|             suga = P. betle
|          suga_lv = Betele
|         binomial = Piper betle
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ABB Oy
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1889. gads]] (''Strömberg'')
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = elektroierīču ražošana
| products         = elektroierīces
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[ABB]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.abb.fi abb.fi]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
|-
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
|-
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
|-
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
|-
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
|-
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
|-
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
|-
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
|-
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
|-
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
|-
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
|-
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
|-
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
|-
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
|-
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
|-
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
|-
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
|-
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
|-
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
|-
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
|-
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
|-
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
|-
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
|-
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
|-
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
|-
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
|-
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
|-
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
|-
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
|-
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
|-
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
|-
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
|-
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
|-
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
|-
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
|-
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
|-
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
|-
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
|-
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
|-
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
|-
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
|-
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
|-
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
|-
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
|-
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
|-
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
|-
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
|-
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
|-
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
|-
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
|-
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
|-
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Ukraiņi]]
[[Kategorija:Latvijas cilvēki pēc tautības|Ukraiņi]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības|Ukraiņi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cheval de Przewalski.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus ferus
| suga_lv =Savvaļas zirgs
| pasuga =Equus ferus przewalskii
| pasuga_lv =Prževaļska zirgs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo Prževaļska zirgs savvaļā
| kategorijas = zirgi
| binomial=Equus ferus przewalskii ([[Poliakov]], 1881)
}}

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Kirilica
 |tips               = [[alfabēts]]
 |valodas            = [[austrumslāvu valodas]],
[[dienvidslāvu valodas]],
[[mongoļu valoda|mongoļu]], [[kazahu valoda|kazahu]], [[tadžiku valoda|tadžiku]], [[kirgīzu valoda|kirgīzu]], [[tatāru valoda|tatāru]], [[jakutu valoda|jakutu]] u.c.
 |laiks              = no 10. gadsimta
 |radītājs           = [[Kliments no Ohridas]]
 |statuss            =
 |virziens           = no kreisās uz labo
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = [[Feniķiešu raksts]]
 |fam4               = [[Grieķu alfabēts]]
 |fam5               = ([[Glagolica]])
 |atvasinājumi       = [[permiešu raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            = ''Cyrillic''
 |iso15924           = Cyrl (220)
 |sample             = NHMB-Tombstone-cross-of-Anna-daughter-of-Knyaz-BorisI-10centuryAD-replica.jpg
 |caption            = Viens no senākajiem zināmajiem kirilicas rakstu pieminekļiem — kņaza Borisa I meitas Anas kapa piemineklis senbulgāru valodā (10. gadsimts)
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Kirilica''' ([[bulgāru valoda|bulgāru]] un {{val|mk|кирилица}}, [[krievu valoda|krievu]] un {{val|kk|кириллица}}, {{val|uk|кирилиця}}, {{val|be|кірыліца}}, {{val|sr|ћирилица}}, {{val|mn|Кирил үсэг}}) vai '''kiriliskais raksts''' ir [[alfabēts|alfabētiska]] [[rakstība]], kas ir plaši lietota [[austrumslāvu valodas|austrumslāvu]] un [[dienvidslāvu valodas|dienvidslāvu]] valodām, kā arī vairākām neslāvu valodām [[Krievija|Krievijā]] un oficiāla rakstu sistēma arī [[Kazahstāna|Kazahstānā]], [[Kirgizstāna|Kirgizstānā]], [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]] un [[Mongolija|Mongolijā]]. Vēsturiski viens no diviem [[Senslāvu valoda|senslāvu]] raksta variantiem.<ref name=LPE>{{LPE|51|126}}</ref> Tas izveidots, balstoties uz [[svētais Kirils|svētā Kirila]] un [[svētais Metodijs|svētā Metodija]] radīto [[glagolica]]s [[Alfabēts|alfabētu]] un uz [[Austrumromas impērija|Bizantijas]] [[grieķu alfabēts|grieķu alfabētu]]. Uz senslāvu kirilicas pamata izveidotus mūsdienu alfabētus izmanto sešas [[slāvu valodas]] — [[Baltkrievu valoda|baltkrievu]], [[Bulgāru valoda|bulgāru]], [[Krievu valoda|krievu]], [[Maķedoniešu valoda|maķedoniešu]], [[Serbu valoda|serbu]] un [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]], kā arī daudzas neslāvu valodas, pamatā bijušās [[Padomju Savienība|PSRS]] teritorijā.<ref name="EB">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/Cyrillic-alphabet|title=Cyrillic alphabet|website=[[Britannica]]|access-date=2022-12-08}}</ref><ref name=BCE>Верещагин Е. М. [https://bigenc.ru/linguistics/text/2066943 КИРИЛЛИЦА] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20220926215817/https://bigenc.ru/linguistics/text/2066943 |date={{dat|2022|09|26||bez}} }}. Большая российская энциклопедия. Том 14. Москва, 2009, стр. 22</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Pagauri
| ģints = Spergularia
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Spergularia marina sl2.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Spergularia salina
| suga = Spergularia salina
| suga_lv = Jūrmalas pagaurs
| sinonīmi = ''Spergularia marina''
}}'''Jūrmalas pagaurs''' ({{val|la|Spergularia salina}}) ir mainīga izskata [[neļķu dzimta]]s suga, kas sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. [[Latvija|Latvijā]] sastopama reti, atsevišķās vietās [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] un [[Baltijas jūra]]s piekrastē.

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Vīnes Centrālā kapsēta
| native_name = ''Wiener Zentralfriedhof''
| image       = Simmering (Wien) - Luegerkirche (1).JPG
| imagesize   =
| caption     = Svētā Karlo Borromeo baznīca kapsētas centrā
| map_type    = Vīne#Austrija#Eiropa
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1874
| country     =
| location    = {{vieta|Austrija|Vīne|Zimmeringa}}
| coordinates =
| latd  = 48.1525 | latNS  = N
| longd = 16.44 | longEW = E
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 2,4 km²
| interments  = 3 miljoni
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639511/zentralfriedhof 639511]
| political   =
}}

sentences: {{Commonscat|Symphonies of Ludwig van Beethoven}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Nematoda
| tips_lv = Nematodes
| klase = Chromadorea
| klase_lv =
| kārta = Rhabditida
| kārta_lv =
| apakškārta = Rhabditina
| apakškārta_lv =
| infrakārta = Diplogasteromorpha
| infrakārta_lv =
| dzimta=Diplogasteridae
| dzimta_lv=
| ģints =Pristionchus
| ģints_lv =
| suga =  Pristionchus americanus
| suga_lv =
| kategorijas = nē
| binomial= Pristionchus americanus <small>Herrmann, Mayer & Sommer, 2006</small>
}}
'''''Pristionchus americanus''''' ir [[nematodes|nematožu]] suga no ''[[Diplogasteridae]]'' dzimtas. Tā tika aprakstīta 2006. gadā ASV [[Masačūsetsa]]s štatā, ar eksemplāriem dabūtiem no [[raibā vabole|raibās vaboles]] virsmas. ''Pristionchus americanus'' tēviņi veiksmīgi pārojas ar citu sugu mātītēm vai [[hermafrodīts|hermafrodītiem]].<ref name="Herrmann.etal2006"/>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jeļena Bonnere
|     vārds_orig = ''Елена Георгиевна Боннэр''
|         attēls = BonnerSacharov1989.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Jeļena Bonnere ar vīru [[Andrejs Saharovs|Andreju Saharovu]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Merva, [[Turkestānas APSR]] (tagad [[Mari]] {{TKM}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Bostona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = S
|         vecāki = Levons Kočarjans
 Gevorks Alihaņans (patēvs)
 Ruta Bonnere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Ivans Semjonovs
[[Andrejs Saharovs]]
|          bērni = Tatjana
Aleksejs
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jeļena Bonnere''' (''Елена Георгиевна Боннэр''; dzimusi {{dat|1923|2|15}}, mirusi {{dat|2011|6|18}}) bija [[Padomju Savienība|padomju]] [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] aktīviste, [[disidents|disidente]], publiciste. Akadēmiķa [[Andrejs Saharovs|Andreja Saharova]] sieva.

sentences:
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Viļānu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Silurus glanis 02.jpg
|  att_nosaukums = [[Sams]] (''Silurus glanis'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|          kārta = Siluriformes
|       kārta_lv = Samveidīgās
|         dzimta = Siluridae
|      dzimta_lv = Samu dzimta
|          ģints = Silurus
|       ģints_lv = Sami
|       binomial = Silurus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Bioinformātika''' ir [[zinātne]], kur tiek izmantotas [[matemātika|matemātiskās]] un [[informācija|informātiskās]] metodes, lai atrisinātu dažādas ar [[bioloģija|bioloģiju]] saistītas problēmas. Šim nolūkam parasti izmanto [[datormodelēšana|datormodelēšanu]], [[matemātiskais modelis|matemātiskos modeļus]] vai abus. Galvenais bioinformātikas uzdevums ir [[datu ieguve]] par dažādiem [[genoms|genomiem]] un šo datu [[analīze]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| image             =
| caption           = ''[[Kēniggrecas kauja]]'', [[Georga Bleibtroja]]. glezna, 1869. gads
| partof            = [[Vācijas apvienošana]]s kariem un [[Austro-Prūsijas sāncensība]]s
| conflict          = Austrijas—Prūsijas karš
| date              = 1866. gada 14. jūnijs — 22. jūlijs
| place             = [[Bohēmija]], tagad Čehija, Vācija, Itālija, Slovākija, un [[Adrijas jūra]]
| result            = [[Prūsija]]s-vadīto Vācu valstu un [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karalistes]] uzvara
* [[Vācu Savienība]]s sadalīšanās
* [[Ziemeļvācu savienības]] izveidošanās
* Austrijas un Lihtenšteinas izslēgšana no apvienotās Vācijas
* [[Austroungārija]]s izveidošanās
| territory         = * Prūsija anektēja [[Hannoveres Karalisti]], [[Holšteinu]], [[Šlēsviga (zeme)|Šlēsvigu]], [[Heseni]], [[Nasavu]], [[Frankfurtes brīvpilsētu]] un [[Bavārijas Karaliste|Bavāriju]]
* Itālija pabeidza [[Venēcija]]s un daļas no [[Friuli]] pievienošanu
| combatant1        = Prūšu vadītās  Vācu valstis
* {{flaga|Prussia|1803}} [[Prūsija]]
**  [[Saksija-Lauenburga]]
*  [[Meklenburga-Šverīna]]
*  [[Braunšveiga]]
*  [[Saksija-Koburga un Gota]]
*  [[Saksija-Altenburga]]
 [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]
| combatant2        =  Austriešu vadītas [[Vācu Savienība]]s valstis
* {{flaga|Austrian Empire|}} [[Austrijas Impērija]]
*  [[Bavārijas Karaliste]]
*  [[Saksijas Karaliste]]
*  [[Hannoveres Karaliste]]
*  [[Virtembergas Karaliste]]
*  [[Hesenes kūrfirste]]
*  [[Bādenes lielhercogiste]]
* {{flaga|Liechtenstein|1852}} [[Lihtenšteina]]
| commander1        =
* {{flaga|Prussia|1803}} [[Vilhelms I Hoencollerns]]
* {{flaga|Prussia|1803}} [[Otto fon Bismarks]]
* {{flaga|Prussia|1803}} [[Helmuts fon Moltke (vecākais)|Helmuts fon Moltke]]
* {{flaga|Prussia|1803}} [[Albrehts fon Rons]]
*  [[Viktors Emanuels II]]
*  [[Alfonso La Marmora]]
*  [[Džuzepe Garibaldi]]

sentences:
'' komikss]]
'''Interneta komikss''' ir [[komikss|komiksa]] paveids, kas daļēji vai lielākoties pilnībā tiek publicēts [[internets|internetā]].

sentences: '''Mētrājs''' ir sausieņu [[mežs|meža]] augšanas apstākļu tips labi aerētās minerālaugsnēs, kas izveidojies ar barības vielām bagātākās smilts podzola augsnēs salīdzinājumā ar [[sils|silu]]. Šeit priedes, salīdzinājumā ar silu, ir garākas. Zem priedēm var augt [[parastā egle|egles]] un [[Nokarenais bērzs|bērzi]]. Arī [[zemsedze]] ir bagātāka: sastopami [[mellenāji]], [[brūklenāji]] un [[sūnas]].

sentences:
putraimi]]
'''Putraimi''' ir lobīti pārtikas [[grauds|graudi]]. Tie var būt gan veseli graudi, gan skaldīti graudi. Putraimus izmanto dažādu ēdienu gatavošanā. No putraimiem bieži gatavo [[putra]]s. Tie ir svarīga sastāvdaļa dažās desās, piemēram, [[asinsdesa|asinsdesā]].

sentences: s obeliskiem, kas atrodas [[Konkordijas laukums|Konkordijas laukumā]] [[Parīze|Parīzē]]]]

sentences:
pie klavierēm.]]
'''Pianists''' ir individuāls mūziķis, kurš spēlē [[klavieres]]. Tā kā lielākajā daļā rietumu mūzikas veidu izmanto klavieres, pianistiem ir plašs repertuārs un plašs stilu klāsts, no kuriem izvēlēties, tostarp tradicionālo [[Klasiskā mūzika|klasisko mūziku]], džezu, [[Blūzs|blūzu]] un visa veida [[Populārā mūzika|populāro mūziku]], tostarp [[Rokmūzika|rokenrolu]]. Lielākā daļa pianistu zināmā mērā var viegli spēlēt arī citus taustiņinstrumentus, piemēram, [[Sintezators|sintezatoru]], [[Klavesīns|klavesīnu]], [[čelesta|čelestu]] un [[ērģeles]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Apo
| Nosaukums2       = ''Apo''
| Photo            = Mount Apo view from Aeon Tower (Davao City; 11-26-2021).jpg
| Paraksts         = [[Davao]] pilsēta ar Apo vulkānu fonā
| Augstums         = 2954
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Filipīnas#Mindanao
| reljefa_karte    = jā
| latd= 6 |latm= 59 |lats= 15 |latNS= N
| longd= 125 |longm= 16 |longs= 15 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Mindanao}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = [[holocēns]]
| First ascent         =
}}
'''Apo''' ({{val|fil|Bundok Apo}}, {{val|en|Mount Apo}}) ir potenciāli aktīvs snaudošs [[stratovulkāns]] [[Mindanao]] salā [[Filipīnas|Filipīnās]], valsts augstākā virsotne. Atrodas salas dienvidaustrumos {{nobr|20 km}} no [[Davao līcis|Davao līča]] piekrastes, administratīvi atrodas [[Kotabato]] un [[Dienviddavao]] provinču un [[Davao]] pilsētas robežu krustpunktā. Kalnam trīs virsotnes, augstākajā no tām krāteris 500 m diametrā ar nelielu ezeriņu. Nogāzēs karstie avoti, izplūst sēra un ogļskābā gāze.<ref>{{PZT|51}}</ref> Ģeoloģiskā vēsture vāji izpētīta, tiek lēsts, ka pēdējais izvirdums noticis [[holocēns|holocēnā]].<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=271030 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Apo]</ref> Apkārtējām tautām vulkāns ir svēts, tā nosaukums tiek tulkots kā ‘cienījamais sirmgalvis’. Vulkāna apkārtnē kopš 1966. gada izveidots Apo kalna dabas parks {{nobr|640 km²}} platībā, kurā mīt 272 putnu sugas, no kurām 111 endēmas, tajā skaitā viens no pasaulē lielākajiem ērgļiem — apdraudētais [[Filipīnu ērglis]] (''Pithecophaga jefferyi'').<ref>[https://forestry.denr.gov.ph/b+wiser/index.php/sites/mount-apo-natural-park Mount Apo Natural Park]</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Alojas pagasts
| karte             = Alojas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Aloja
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 179,2
| iedzīvotāji       = 1010<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1010 / 179.2 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.aloja.lv
}}
'''Alojas pagasts''' ir viena no [[Limbažu novads|Limbažu novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē. No visām pusēm iekļauj [[Aloja]]s pilsētu un robežojas ar sava novada [[Staiceles pagasts|Staiceles]], [[Braslavas pagasts|Braslavas]], [[Brīvzemnieku pagasts|Brīvzemnieku]], [[Pāles pagasts|Pāles]], [[Salacgrīvas pagasts|Salacgrīvas]] pagastiem, kā arī [[Valmieras novads|Valmieras novada]] [[Skaņkalnes pagasts|Skaņkalnes pagastu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sadursme
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|187,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0113277/|title=Heat (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 170 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1995|12|15}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Forward Pass]]''
| operators = [[Dante Spinoti]]
| oriģinālnos = ''Heat''
| mūzika = [[Eliots Goldentāls]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Toms Saizmors]]
* [[Daiena Venora]]
* [[Eimija Brenemana]]
* [[Ešlija Džuda]]
* [[Mikelti Viljamsons]]
* [[Vess Studi]]
* [[Teds Levins]]
* [[Džons Voits]]
* [[Vels Kilmers]]
| scenārijs = Maikls Manns
| producents = * Maikls Manns
* [[Ārts Linsons]]
| režisors = [[Maikls Manns]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Heatposter.jpg
| imdb =
}}'''"Sadursme"''' ({{Val|en|Heat}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Maikls Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Roberts De Niro]], [[Toms Saizmors]], [[Daiena Venora]], [[Eimija Brenemana]], [[Ešlija Džuda]], [[Mikelti Viljamsons]], [[Vess Studi]], [[Teds Levins]], [[Džons Voits]] un [[Vels Kilmers]].

sentences: '''Interference''' ir viļņu ([[Mehāniskie viļņi|mehānisko]], [[Elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētisko]] u.c.) pārklāšanās telpā un savstarpējā mijiedarbība. Mijiedarbības rezultātā dažos telpas apgabalos viļņu [[Viļņu intensitāte|intensitāte]] palielinās, bet citos samazinās. Vietās, kur intensitāte palielinās notiek '''konstruktīva interference''', bet vietās, kur samazinās - '''destruktīva interference'''. Lai būtu iespējams novērot interferenci, nepieciešami vismaz divi viļņu avoti, tiesa gan tie var būt [[Sekundārs viļņu avots|sekundāri]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Fenakīts
|attēls=
|klase= Berilija silikāts
|ŠtruncaID=09.AA.05
|ķīm_formula=[[Be]]2[[Si]][[O]]4
|singonija= [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsains, balts, dzeltens, rozā, brūns
|svītra=
|habituss=Veido caurspīdīgus rombiskas vai prizmatiskas formas kristālus, bieži mazus gabaliņus
|skaldnība=Izteikta uz 1120, nepilnīga uz 1011
|lūzums=
|cietība= 7,5 - 8
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums= 2,96 - 3
}}

sentences:
{{Ledāja infokaste
| ledājs        = Fedčenko šļūdonis
| attēls       = Fedchenko Glacier.jpg
| paraksts     = Fedčenko šļūdoņa satelītuzņēmums
| karte        =
| vietaskarte  = Tadžikistāna
| alt_karte = Tajikistan rel location map.svg
| paraksta_izvietojums = left
| kontinents   = [[Āzija]]
| atrodas      = [[Pamirs]]
| vieta        = {{TJK}}
| sākas        = [[Jazgulemas grēda]]
| ieplūst      = Seldarja
| plat_d=38 | plat_m=46| plat_s=1| plat_NS=N
| gar_d=72| gar_m=16| gar_s=59| gar_EW=E
| platība      = 700
| garums       = 77
| platums      =
| kritums      = 3380
| ātrums       = 0,252
| caurplūde    =
| tilpums      = 144
| baseins      =
| pietekas     =
| valstis      =
| salas        =
}}
'''Fedčenko šļūdonis''' ({{val|tg|Пиряхи Федченко}}) ir liels [[ledājs]] [[Pamirs|Pamira]] ziemeļu daļā [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|205}}</ref> Tiek uzskatīts par vienu no lielākajiem un pasaulē garāko dendrītisko ieleju šļūdoni ārpus [[Antarktīda]]s.

sentences:
{{cita nozīme|pārtikas trūkumu ilgstošā laika periodā|izsalkumu|badošanās}}
 apkaimē 1877. gadā]]
'''Bads''' ir liels vai pilnīgs [[pārtika]]s trūkums ilgstošā laika periodā. To var izraisīt [[karš]], [[neražas gads]], [[katastrofa]]s, [[darbaspēks|darbaspēka]] trūkums, [[inflācija]] un/vai valdības politika. Bads parasti ir saistīts ar [[nepietiekams uzturs|nepietiekamu uzturu]], [[epidēmija|epidēmijām]] un paaugstinātu [[mirstība|mirstību]].

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          = Bar Kohbas sacelšanās
| width             =
| partof            = [[Romiešu-jūdu karš|Romiešu-jūdu kara]]
| image             = Knesset Menorah P5200010 Bar Kochvah.JPG
| image_size        = 300
| alt               =
| caption           = Simons bar Kohba ([[Kneseta Menora]], Jeruzaleme)
| date              = 132–136. gads
(galvenā darbība: 132. gada rudens – 135. gada vasara)
| place             = [[Jūdeja]]s province
| territory         =
| result            = Romiešu uzvara:
* Jūdu kaujinieku pilnīga sakāve
* Romiešu leģioni cieta smagus dzīvā spēka zaudējumus
* Romieši veica represijas pret jūdu iedzīvotājiem
* Adriāns ierobežo ebreju politisko un reliģisko autonomiju
* Ebreju izsūtīšana no [[Jeruzaleme]]s
| combatant1        = [[File:Vexilloid of the Roman Empire.svg|25px]] [[Romas impērija]]
| combatant2        = [[File:Bar kokhba temple.png|25px]] Bar Kohbas vadītie jūdu spēki
| commander1        = [[Adriāns]]
[[Kvints Tinejs Rufs]]
[[Seksts Jūlijs Sevērijs]]
[[Gajs Kvints Certs Poblīcijs Marcels]]
[[Tits Hatērijs Neposs]]
[[Kvints Lollijs Urbiks]]
| commander2        = [[Simons bar Kohba]]{{KIA}}
[[Modīmas Eleazārs]]{{KIA}}
[[Rabīns Akiva]] (sodīts ar nāvi)
[[Ješuā ben Galgula]]{{KIA}}
[[Jonatans ben Bains]]
Mašebals ben Šimons
Elazārs ben Hita
Jehuda bar Menaše
Šimons ben Matānija
| units1            = [[Kirenaikas III leģions]]
[[Fretensis X leģions]]
[[Dzelzs VI leģions]]
[[Gallijas III leģions]]
[[Deoitāra XXII leģions]]
[[Trajāna II leģions]]
[[Geminas X leģions]]
[[Spānijas IX leģions ]]?
[[Maķedonijas V leģions]] (daļēji)
[[Klaudija XI leģions]] (daļēji)
[[Fulminatas XII leģions]] (daļēji)
[[Flāvija Fēliksa IV leģions]] (daļēji)
| units2            = Bar Kohbas armija
• Bar Kohbas apsardze
• Vietējie kaujinieki
| strength1         = 2 leģioni – 20000 (132–133)
5 leģioni – 80 000 (133–134)
6–7 pilni leģioni, vēl 5–6 kohortas, 30–50 palīgvienības – 120 000 (134–135)
| strength2         = 200 000–400 000 Jūdu kaujinieki
• 12 000 Bar Kohbas apsardzes vienības
| casualties1       = [[Deoitāra XXII leģions]] iespējams iznīcināts<ref name=keppie>L. J. F. Keppie (2000) ''Legions and veterans: Roman army papers 1971–2000'' Franz Steiner Verlag, {{ISBN|3-515-07744-8}} pp. 228–229</ref>
[[Fretensis X leģions]] cieta smagus zaudējumus<ref name=mor334>Mor, M. ''The Second Jewish Revolt: The Bar Kokhba War, 132-136 CE''. Brill, 2016. p. 334.</ref>
| casualties2       = 200 000–400 000 Jūdu kaujinieki nogalināti vai nodoti verdzībā
}}
{{atsauces+}}

sentences:
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Žuze Alvalades stadions
|attēls            = Jose-Alvalade-Stadion in Lissabon.jpg
|valsts            = {{vieta|Portugāle|Lisabona}}
|pilsēta           = Lisabona
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|pabeigts          =
|atklāts           = 2003
|izmaksas          =
|izmaksas1         = 105
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 105 x 68 m
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 50 095
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = ''[[Lisabonas "Sporting"]]'' ([[Portugāles futbola Premjerlīga|Portugāles Premjerlīga]])
|mājas-lapa        =
}}
'''Žuze Alvalades stadions''' ir [[stadions]] [[Lisabona|Lisabonā]], [[Portugāle|Portugālē]]. Stadionā ir 50 095 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada ''[[Lisabonas "Sporting"]]''.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ludvigs II
| vārds_orģ           = ''Ludwig II''
| attēls              = König Ludwig II. von Bayern in Generalsuniform mit dem Krönungsmantel.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = Ludvigs II ģenerāļa uniformā un kronēšanas tērpā 1865. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = Bavārijas karalis
| term_sākums         = {{dat|1864|3|10}}
| term_beigas         = {{dat|1886|6|13}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Maksimiliāns II Jozefs|Maksimiliāns II]]
| pēctecis            = [[Oto (Bavārijas)|Oto]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1845|8|25}}
| dzim_vieta          = [[Nimfenburgas pils]], [[Minhene]], [[Bavārija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1886|6|13|1845|8|25}}
| mir_vieta           = [[Štarnbergas ezers]], Bavārija, [[Vācijas impērija]]
| apglabāts           = Svētā Miķeļa baznīca, [[Minhene]]
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = [[Vitelsbahu dinastija]]
| tēvs                = [[Maksimiliāns II Jozefs]]
| māte                = Prūsijas Marija
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Romas Katoļu baznīca]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

'''Ludvigs II''' ({{val|de|Ludwig II. Otto Friedrich Wilhelm von Bayern}}, dzimis {{dat|1845|8|25}}, miris {{dat|1886|6|13}}) bija [[Bavārija]]<nowiki/>s karalis no 1864. gada līdz 1886. gadam. Bieži tiek saukts arī par "Gulbju karali" vai "Pasaku karali".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.german-way.com/notable-people/featured-bios/king-ludwig-ii|title=King Ludwig II}}</ref>

sentences:
.]]
'''Lēvenvoldes''' ({{val-de|Löwenwolde}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas [[Livonija|Livonijā]] zināma kopš 13. gadsimta un bija ierakstīta [[Vidzemes bruņniecība]]s matrikulā (1747). Vēlāk dzimtas atzari izplatījās arī Austrijā un Krievijā.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2014. gada septembrī,}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-histidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H9N3O2
|molmasa=155,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=287 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=7,59
}}
'''Histidīns''' ('''''His''''', α-amino-β-5-imidazolilpropionskābe, C6H9N3O2) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tas pieder pie heterocikliskajām aminoskābēm, jo satur [[imidazols|imidazola]] grupējumu. Histidīns ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Cirkons
|attēls=
|att_paraksts = Hiacints (cirkona paveids) kvarcā. (Pakistāna).
|klase=silikātu grupa (nesosilikāti)
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=ZrSiO4
|singonija=[[tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=brūna, sarkanbrūna, pelēka, zeltaini dzeltena, bezkrāsaina, zaļa.
|svītra=balta
|habituss= plātņaini līdz prizmatiski kristāli, neregulāri graudi, masīvi.
|skaldnība=ļoti nepilnīga
|lūzums=konhoidāls līdz nelīdzens
|cietība=7,5
|spīdums=dimanta
|caurspīdīgums=caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=1,925—1,961
|pleohroisms=vājš
|blīvums=4,6—4,7
}}
'''Cirkons''' (no {{val|fa|زرگون}} (''zargun'') — 'zeltains') pamatsilikātu apakšklases [[minerāls]], cirkonija ortosilikāts ZrSiO4. Parasti satur 1—4 % [[Hafnijs|hafniju]], kas [[kristāliskais režģis|kristāliskajā režģī]] izomorfi aizvieto [[Cirkonijs|cirkoniju]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metiloranža struktūrformula

Metiloranža molekulas modelis

Pulverveida metiloranžs
|       citi nosaukumi = 4-dimetilaminoazobenzol-4'-sulfoskābes nātrija sāls,
metiloranžā
|           CAS numurs = 547-58-0
|      ķīmiskā formula = C14H14N3NaO3S
|              molmasa = 327,33
|              blīvums = 1280
|  kušanas temperatūra = >300 °C (nav precīzi noteikta)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = šķīst karstā ūdenī
|                 citi =
}}
'''Metiloranžs''' jeb '''metiloranžā'''<ref>O. Neilands. Organiskā ķīmija. R: Zvaigzne, 1977, 751. lpp.</ref> ir organiska [[krāsvielas|krāsviela]] ([[oranžs]] sīkkristālisks pulveris), kas pieder pie [[azokrāsvielas|azokrāsvielām]] un tiek izmantota [[titrēšana|titrēšanā]] kā [[pH indikators]].

sentences: '''Drošais jaukšanas algoritms 2''' jeb '''SHA-2''' ({{val-en|Secure Hash Algorithm 2}}) ir [[kriptogrāfiska jaucējfunkcija]], kuru izstrādāja ASV [[Nacionālās drošības aģentūra]] (NSA).

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Nūrestāna
| native_name             = {{ara|نورستان ولايت}}
| settlement_type         = vilajets
| image_skyline           =Hameshdesh_in_winter_-_panoramio.jpg
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Pārūna]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Nuristan in Afghanistan.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Afganistāna}}
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 9225.0
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 140900
| population_as_of        = 2012
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = UTC
| utc_offset              = +4:30
| timezone_DST            =
| utc_offset_DST          =
| website                 =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = AF-NUR
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Slikti iztulkots}}{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Apple M1'' čips
| native_name      =
| logo             = Mac Mini M1 chip.jpg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = Max. CPU clock rate 3.2 GHz
| traded_as        =
| architecture     = AArch64; ARMv8-A
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = ''Desktop'' (''Mac Mini''), ''Notebook'' (''MacBook family'')
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|https://www.apple.com/mac/m1/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Apple M1''''' ir pirmā [[ARM]] balstītā sistēma, kas veidota uz [[Vienkristālshēma|vienkristālshēmas procesora]] (SoC), kuru kompānija ''Apple Inc'' izstrādāja kā [[Centrālais procesors|centrālo procesoru]] (CPU) savai ''[[Macintosh]]'' datoru līnijai.<ref name="The Apple M1 is the first ARM-based chipset for Macs with the fastest CPU cores and top iGPU">{{tīmekļa atsauce |title=The Apple M1 is the first ARM-based chipset for Macs with the fastest CPU cores and top iGPU |url=https://www.gsmarena.com/the_apple_m1_is_the_first_armbased_chipset_for_macs_with_the_fastest_cpu_cores_and_top_igpu-news-46222.php |website=https://www.gsmarena.com/the_apple_m1_is_the_first_armbased_chipset_for_macs_with_the_fastest_cpu_cores_and_top_igpu-news-46222.php}}</ref> Tas ir izvietots operētājsistēmās ''MacBook Air'' (M1, 2020), ''Mac mini'' (M1, 2020) un ''MacBook Pro'' (13 collu, M1, 2020). Tā ir pirmā personālā datora mikroshēma, kas izveidota, izmantojot 5 nm procesu. Apple M1 čips vienā 5 nm izstrādātā mikroshēmā ar 16 miljardu tranzistoru palīdzību apvieno visu svarīgo — centrālo procesoru, videokarti, operatīvo atmiņu, kešatmiņu un ''Neural Engine'' mākslīgā intelekta bloku.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona azorica
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona azorica <small>Frenzel & Alonso, 1988</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona azorica''''' ir ūdensblusu suga. Sastopama rietumu [[Ibērijas pussala|Ibērijas pussalā]] un [[Azoru salas|Azoru salās]] mitrā vidē. Apdzīvo mineralizētas ūdenstilpes (piemēram, [[peļķe]]s) ar veģetāciju.<ref name="Pretus1990"/><ref name="Sinev.etal2012"/>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Boriss Švānebahs
|     vārds_orig = ''Борис Антонович Шванебах''
|         attēls = Schwanebach, Boris.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1823
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Antons Švānebahs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = neprecējies
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džeimss Vats
|     vārds_orig = ''James Watt''
|         attēls = James Watt by Henry Howard.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Grīnoka]] (''Greenock''), [[Inverklaida]], [[Skotija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Birmingema]], [[Anglija]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = James Watt Signature.svg
|   darba_vietas = [[Glāzgovas Universitāte]], kompānija "[[Boltons un Vats]]"
|     alma_mater =
|        zinātne = [[inženierzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[tvaika dzinējs]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Pentti Linkola''
| attēls =Pentti Linkola 2.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Penti Linkola 2011. gadā
| dz_gads =1932
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =7
| dz_vieta ={{vieta|Somija|Helsinki}}
| m_gads =2020
| m_mēnesis=4
| m_diena=5
| m_vieta ={{vieta|Somija|Valkeakoski}}
| pilsonība =
| tautība =[[somi|soms]]
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[envaironmentālisms]], [[dziļā ekoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = [[Eino Leino balva]] (1983)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Karlo Penti Linkola''' ({{val|fi|Kaarlo Pentti Linkola}}; dzimis {{dat|1932|12|7}}, miris {{dat|2020|4|5}})<ref name="Yle">{{ziņu atsauce |title=Luonnonsuojelija Pentti Linkola on kuollut |url=https://yle.fi/uutiset/3-11293151 |publisher=Yleisradio |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi}}</ref><ref name=il>{{ziņu atsauce |title=Pentti Linkola 1932-2020: Äärimmäinen luonnonsuojelija ei säästänyt itseään – ihmisten vihaajaksi luultu erakko oli loistava seuramies |url=https://www.iltalehti.fi/kotimaa/a/0d02380b-5fdb-4d05-87e2-e4ac8b93fb47 |publisher=Iltalehti |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |title=Pentti Linkola kuoli kotonaan nukkuessaan, vielä viikko sitten hän osallistui kokoukseen, suunnitteli metsien suojelua – ja odotti, milloin linnut alkavat taas laulaa |url=https://www.aamulehti.fi/a/0e9861e4-95cf-4db6-8dcd-e20f42aa1492 |publisher=Aamulehti |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi |archive-date={{dat|2020|04|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200406105755/https://www.aamulehti.fi/a/0e9861e4-95cf-4db6-8dcd-e20f42aa1492 }}</ref> bija somu [[dziļā ekoloģija|dziļais ekologs]],<ref>Mika LaVaque-Manty, "Arguments and fists: political agency and justification in liberal theory", Routledge, 2002, [https://books.google.com/books?id=eOGHPaT9FWIC&pg=PT159 p. 159].</ref> [[ornitoloģija|ornitologs]],<ref name ="Harris">{{grāmatas atsauce |last= Harris|first=Paul G.|date=2009 |title=Environmental Change and Foreign Policy: Theory and Practice|publisher=[[Routledge]]|page=[https://books.google.com/books?id=HQl5AgAAQBAJ&pg=PT125 125] |isbn=9781134014811}}</ref> polemists, rakstnieks un makšķernieks. Viņš plaši rakstīja par savām idejām un Somijā bija ievērojams domātājs.<ref>Henry Minde, Svein Jentoft, Harald Gaski, "Indigenous peoples: self-determination, knowledge, indigeneity", Eburon Uitgeverij B.V., 2008, [https://books.google.com/books?id=aVJyN5ZAHeUC&pg=PT100 p. 100].</ref><ref name="Schoolfield">George C. Schoolfield, "A history of Finland's literature", U of Nebraska Press, 1998, [https://books.google.cz/books?id=J9Dctlzud-EC&pg=PT271 p.271].</ref> No 1959. līdz 1995. gadam Linkola bija kaislīgs vissezonas makšķernieks. Viņš makšķerēja [[Keitele]]s, [[Peijenne]]s ezeros un [[Somu līcis|Somu līcī]], bet kopš 1978. gada viņš makšķerēja [[Vanajavesi]] ezerā.<ref>Turtiainen, Pekka: ''Kalastaja''. [[Sääksmäki]]: Voipaalan taidekeskus, 2015.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Ungārijas Valsts opera
| nosaukums_orig   = ''Magyar Állami Operaház''
| attēls           = Hungarian_State_Opera_House(PDXdj).jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
| karte            = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 47.502808 | plat_NS = N
| gar_d  = 19.058189 | gar_EW  = E
| arhitekts        = [[Miklošs Ibls]]
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       = 1300
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = {{URL|https://www.opera.hu/}}
}}
<mapframe text="Neizīdles ezers" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q36833"
}
</mapframe>
'''Ungārijas Valsts opera''' ({{val|hu|Magyar Állami Operaház}}) ir operteātris [[Ungārija]]s galvspilsētā [[Budapešta|Budapeštā]], [[Andrāši prospekts|Andrāši prospektā]].

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda_lv=Graudzāļu rinda|att_nosaukums=Plakanā blizme (<i>Blysmus compressus</i>)|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Schoenus compressus — Flora Batava — Volume v9.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|dzimta=Cyperaceae|rinda=Poales|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Blysmus|ģints_lv=Blizmes|binomial=Blysmus}}'''Blizmes''' ({{val-la|Blysmus}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] ģints, kuras sugas savvaļā ir sastopamas visur [[Ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodes]] [[Mērenā josla|mērenajā joslā]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Palsa
| attēls            = Palsa pie Ūdrupes.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Palsa pie [[Ūdrupe (ciems)|Ūdrupes]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Slapjuma kalns|Slapjuma k.]]
| augštece          = Ūdrupe
| satekupes         =
| ieteka            = [[Vizla (upe)|Vizla]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=15 | sāk_plat_s=52 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=45 | sāk_gar_s=05 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=28 | iet_plat_s=06 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=21 | iet_gar_s=27 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 64,6
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 154
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,05
| baseins           = 236,3
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Kļavaisa]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Palsa'''<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95646 |title=Informācija par objektu: Palsa |accessdate={{dat|2017|03|01||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Vizla (upe)|Vizlas]], senāk [[Gauja]]s, kreisā pieteka [[Vidzeme|Ziemeļvidzemē]]. Sākas (augštecē saukta '''Ūdrupe''') dienvidrietumos no [[Slapjuma kalns|Slapjuma kalna]] [[Dzērbenes pagasts|Dzērbenes pagastā]]. Augštece uzņem [[Ķežu ezers|Ķežu]] un [[Papalsis|Papalša]] ezeru ūdeņus, tek pa mežainu un paugurainu apvidu [[Vidzemes augstiene]]s ziemeļu daļā. Vidustece tek pa [[Augšgaujas pazeminājums|Augšgaujas pazeminājumu]] izteiktā ielejā. [[Drustu pagasts|Drustu pagastā]] [[Duniju dzirnavezers]] (19,3 ha). Lejpus [[Palsmane]]s pēc 1960. gada izveidoja pārrakumu uz [[Vizla (upe)|Vizlu]], izveidojot 3 km garo '''Jaunpalsu''' jeb '''Lūkupes kanālu'''. Pa šo jaunupi bija paredzēts novadīt daļu Palsas ūdeņu, taču tika izskalota tik dziļa gultne, ka visi Palsas ūdeņi sāka tecēt uz zemāk esošo Vizlu. Palsas vecgultne līdz [[Rauza (upe)|Rauzas]] ietekai pilnībā aizlīdzināta. Agrākā upes baseina lielākā ūdeņu daļa tiek novadīta pa [[Vecpalsa|Vecpalsu]].<ref>{{Latvijas daba}}</ref>

sentences:
'''Saldus draudzes novads''' jeb '''Saldus ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=[[Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm]]|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=16 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Frauenburg}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Kuldīgas virspilskunga iecirknis|Kuldīgas virspilskunga iecirkņa]] Kuldīgas pilskunga iecirkņa, vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Kuldīgas apriņķis|Kuldīgas apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.
Jau pirms 1819. gada [[Kurzemes guberņa]]s pārvaldes reformas Saldus draudzes novadam pievienoja [[Ezeres draudzes novads|Ezeres draudzes novadu]].

sentences:
{| class="wikitable" style="float:right; margin-left: 10px; text-align:center;"
|-
! Frekvences lielumi (Hz)!! Attēls
|-
| 970 ||
|-
| 1010 ||
|-
| 1760 ||
|-
| 3220 ||
|}
'''Kimātika''' (no {{val|el|κῦμα}} ''(kima)'' — '[[vilnis]]') ir zinātne, kas pēta [[skaņa]]s viļņu mijiedarbības vizualizāciju. Zinātnes nosaukumu 1967. gadā radīja [[Šveice]]s [[antropozofija|antropozofs]] [[Hanss Dženijs]]. Parasti vizualizācijas rada, uz plāksnes vai membrānas novietojot šķidrumu vai arī vielu daļiņas.<ref>{{Grāmatas atsauce |last= Dženijs |first= Hanss |title= Cymatics: A Study of Wave Phenomena & Vibration |edition= 3rd |publisher= [[Macromedia Press]] |date=July 2001 |isbn= 1-888138-07-6}}</ref> Nereti eksperimentu veikšanai izmanto tā saukto [[Hladni plāksne|Hladni plāksni]]. Rezonējot virsmu noteiktās frekvencēs, rodas [[stāvviļņi]] un noteiktās vietās veidojas mezgli vai blīzumi — smiltis novirzās no blīzuma jeb antimezgla un slīd uz "mierīgāko" laukumu — mezglu.

sentences:
[[File:Spacetime curvature.png|thumb|upright=1.3|Laiktelpas liekums attēlots]]
'''Singularitāte''' ir [[laiktelpa]]s punkts, kur laiktelpas liekums kļūst [[Bezgalība|bezgalīgs]], punkts, kurā [[blīvums]] ir bezgalīgs. Dažas [[teorija]]s prognozē, ka singularitāte veidojas [[melnais caurums|melnā cauruma]] centrā, kā arī [[Visums|Visuma]] beigās vai sākumā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Steven Weinberg''
| attēls =Steven weinberg 2010.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums = 2010. gadā
| dz_gads =1933
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =2021
| m_mēnesis=7
| m_diena=23
| m_vieta =[[Ostina]], [[Teksasa]], {{USA}}
| pilsonība ={{USA}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Teksasas Universitāte Ostinā]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji = ''Gunnar Källén'', ''Sam Treiman''
| studenti =
| sasniegumi =[[elektrovājā mijiedarbība]]
| apbalvojumi =1979. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Stīvens Veinbergs''' ({{val|en|Steven Weinberg}}, 1933—2021) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[fizika|fiziķis]]. Kopā ar [[Šeldons Glešovs|Šeldonu Glešovu]] un [[Abduss Salams|Abdusu Salamu]] 1979. gadā ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] par ''SU(2)'' jeb [[elektrovājā mijiedarbība|elektrovājās mijiedarbības]] teorijas izstrādi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1979 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1979/}}</ref> Teorijas pareizība tika parādīta eksperimentos [[Superprotonu sinhrotrons|Superprotonu sinhrotronā]] [[CERN]] centrā [[Ženēva|Ženēvā]] un līdz ar [[W un Z bozoni|W un Z bozonu]] atklāšanu 1983. gadā. Darbojās arī [[kvanti|kvantu]] lauku un [[kosmoloģija]]s pētījumu jomā. Strādāja pie Lielās apvienotās teorijas (GUT, ''Grand Unified Theories''), kas vienoti skaidrotu visas zināmās [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] un [[gravitācija]]s mijiedarbības.

sentences: perioda māla nogulumi [[Arumetsa|Arumetsā]], [[Igaunija|Igaunijā]].]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jaunbērzes pagasts
| karte             = Jaunbērzes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Jaunbērze
| platība           = 110,55
| iedzīvotāji       = 1094<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1094 / 110.55 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Krustpils rajons]]
[[Kategorija:Pļaviņu rajons]]
[[Kategorija:Daugavpils apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Ernests fon Bērs
|          vārds_orig = ''Karl Ernst von Baer''
|              attēls =Voyages_de_la_Commission_scientifique_du_Nord,_en_Scandinavie,_en_Laponie,_au_Spitzberg_et_aux_Feröe_-_no-nb_digibok_2009040211001-118.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1792
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Pībe (''Piibe''), [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1876
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kēnigsbergas Universitāte]], [[Krievijas Zinātņu akadēmija]], [[Krievijas Ģeogrāfiskā biedrība]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = pirmais aprakstīja zīdītāju olšūnu, [[embrioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=120|ipa=628|unicode=U+0274|ipa-image=Xsampa-Nslash.png|xsampa=N\|kirshenbaum=n"|sound=uvular nasal.ogg}}
'''Uvulārs nazāls līdzskanis''' sastopams nedaudzās [[Mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]]. [[IPA|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] simbols šai skaņai ir {{IPA|ɴ}}, attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>N\</tt>.

sentences: '''Frankēšanas mašīna''' ir ierīce, kuru izmanto liela daudzuma nosūtāmās [[korespondence]]s [[frankēšana]]i jeb apzīmogošanai [[pastmarka|marku]] līmēšanas vietā. Galvenais frankēšanas mašīnas uzdevums ir marķēt [[aploksne|aploksni]] ar sūtītāja nosaukumu un atpakaļadresi, logotipu, kalendāra zīmogu vai pastmarku. Frankēšanas mašīnas sniegtās priekšrocības ir atkarīgas no piedāvātajiem modeļiem.

sentences:
s nektārs]]
'''Nektārs''' (no {{val|el|νέκταρ}} (''néktar'') — 'dievu barība') ir salds, caurspīdīgs šķidrums, ko augos izdala īpaši dziedzeri, nektāra tvertnes — [[nektārijs|nektāriji]]. Nektāru uzturā lieto [[odi]], [[lapsene]]s, [[bite]]s, [[tauriņi]], [[kode]]s, [[sikspārņi]] u.c. [[dzīvnieki]]. Nektārs ir svarīga [[medus]] veidošanās izejviela.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Middle East|Tuvie Austrumi}}

sentences:
'''Finks''' var būt:
* [[Edolfs Finks]] (''Adolph Jay Fink''; 1890-1956) — amerikāņu šahists;
* [[Eižens Finks]] (1885—1958) — fotogrāfs un gaišreģis Latvijā;
* [[Maikls Finks]] (''Mike Fincke''; 1967) — ASV gaisa spēku virsnieks un NASA astronauts;
* [[Robins Finks]] (''Robin Finck''; 1971) — ASV mūziķis;
* [[Torstens Finks]] (''Thorsten Fink''; 1967) — vācu futbola treneris, bijušais futbolists.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = 1956. gada Ungārijas revolūcija
|partof      = [[Aukstais karš]]
|image       = Szétlőtt harckocsi a Móricz Zsigmond körtéren.jpg
|caption     = Iznīcināts padomju tanks T-34-85 Budapeštā 1956. gadā
|date        = [[1956]]. gada [[23. oktobris]] — [[10. novembris]]
|place       = [[Ungārijas Tautas Republika]]
|casus       =
|result      = Padomju uzvara, sacelšanās apspiešana
|combatant1  =  [[Padomju Savienība]]
 Ungārijas Valsts drošības pārvalde
|combatant2  =  [[Ungārija]]
|commander1 =  [[Ivans Koņevs]]
|commander2 =  [[Imre Naģs]]
|strength1 = 31 550 karavīri
1 130 tanki<ref>Sources vary widely on numbers of Soviet forces involved in the intervention. The UN General Assembly ''Special Committee on the Problem of Hungary'' (1957) estimated 75,000-200,000 troops and 1,600-4,000 tanks [http://mek.oszk.hu/01200/01274/01274.pdf OSZK.hu] (p. 56, para. 183), but recently released Soviet archives (available in [[Lib.ru]], Maksim Moshkow's Library) list the troop strength of the Soviet forces as 31,550, with 1,130 tanks and [[self-propelled artillery]] pieces. [http://fan.lib.ru/c/chekmarew_w_a/text_0200.shtml Lib.ru] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100209184727/http://fan.lib.ru/c/chekmarew_w_a/text_0200.shtml |date={{dat|2010|02|09||bez}} }} {{ru ikona}}</ref>
|strength2 = Nezināms karavīru, zemessargu un bruņotu civilpersonu skaits
|casualties1 = (Padomju spēku zaudējumi)
722 nogalināti
1 351 ievainoti<ref>{{Grāmatas atsauce| last=Györkei| first=Jenõ |author2=Kirov, Alexandr|author3=Horvath, Miklos | title=Soviet Military Intervention in Hungary, 1956 | publisher=Central European University Press | year=1999 | location=New York | page=350 | isbn=9639116351}}</ref>
|casualties2 = (Aptuveni skaitļi)
nogalināti 2 500
ievainoti 13 000<ref name="UNchVnote8">UN General Assembly ''Special Committee on the Problem of Hungary'' (1957) {{PDF|[http://mek.oszk.hu/01200/01274/01274.pdf Chapter V footnote 8]|1.47 MB}}</ref>
}}

sentences: '''Levītu grāmata''', arī '''3. Mozus grāmata''' un ''Leviticus'' ({{val|el|Λευιτικόν}}, "Levītiem" vai ''Vayikra'' {{val|he|ויקרא}}, "un Viņš sauca"), ir trešā [[Tora]]s un [[Vecā Derība|Vecās Derības]] grāmata.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-glutamīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H9NO4
|molmasa=147,13
|blīvums=1538
|kušanas temperatūra=248 °C
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=3,22
}}
'''Glutamīnskābe''' ('''''Glu''''', 2-aminopentāndiskābe, ''d''-α-aminoglutārskābe, C5H9NO4) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Nitaures pagasts}}
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Siguldas rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uz nažiem
| operators = [[Stīvs Jedlins]]
| attēls = Knives Out poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, mistērija
| režisors = [[Raians Džonsons]]
| producents = * [[Rams Bergmans]]
* Raians Džonsons
| scenārijs = Raians Džonsons
| aktieri = * [[Denjels Kreigs]]
* [[Kriss Evanss]]
* [[Ana de Armasa]]
* [[Džeimija Lī Kērtisa]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Dons Džonsons]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Lekīts Stenfīlds]]
* [[Ketrīna Langforda]]
* [[Džeidens Martells]]
* [[Kristofers Plamers]]
| mūzika = [[Neitans Džonsons]]
| oriģinālnos = ''Knives Out''
| studija = * ''[[T-Street]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate Films|Lionsgate]]''
* ''[[MRC]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|9|7|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2019|11|27|ASV}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|311,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8946378/|title=Knives Out (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = ''[[Glass Onion: A Knives Out Mystery]]''
| imdb =
}}'''"Uz nažiem"''' ({{Val|en|Knives Out}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filma, kuras režisors ir [[Raians Džonsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Kreigs]], [[Kriss Evanss]], [[Ana de Armasa]], [[Džeimija Lī Kērtisa]], [[Maikls Šenons]], [[Dons Džonsons]], [[Toni Kolete]], [[Lekīts Stenfīlds]], [[Ketrīna Langforda]], [[Džeidens Martells]] un [[Kristofers Plamers]].

sentences: '''Pikti''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Picts'') bija [[Ķeltu valodas|ķeltu valodās]] runājošu tautu savienība, kas dzīvoja tagadējās [[Skotija|Skotijas]] ziemeļaustrumos [[Dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] beigās un agrajos [[Viduslaiki|viduslaikos]].

sentences:
[[Kategorija:Libērija]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Liberija]]

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Eduards Erdmanis
|          vārds_orig = ''Eduard Erdmann''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1896
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|              m_gads = 1958
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 21
|             m_vieta = [[Hamburga]], {{GER}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[simfoniskā mūzika]], [[kamermūzika]], [[klaviermūzika]]
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{catmore|Autosports Latvijā}}
{{Commonscat|Racecar drivers from Latvia}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
|name= Lielā kloāka<br>Cloaca Maxima
|image=Map of downtown Rome during the Roman Empire large-annotated.jpg
|caption=Romas centrālās daļas karte [[Romas impērija]]s laikā, kurā sarkanā krāsā parādīta Lielā kloāka.
|coordinates={{coord|41.8957|N|12.4848|E|source:wikidata|display=it}}
|map dot label=Cloaca Maxima
|map_label_position=bottom
|map_type=
|map_overlay=
|map_caption=
|map_size=270
|image_size=270
|mapframe-frame-width=270
|mapframe=yes
|mapframe-caption=Click on the map for a fullscreen view
|mapframe-zoom=13
|mapframe-marker=monument
|mapframe-wikidata=yes
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Svetlana Aļeksijeviča
|         vārds_orig = ''Святлана Алексіевіч''
|             attēls = Swetlana Alexijewitsch 2013 cropped.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1948
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 31
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Staņislavova|3s=Ivanofrankivska|td=Ukraina}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Žurnāliste, rakstniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2015)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Svetlana Aļeksijeviča''' ({{val|be|Святлана Аляксандраўна Алексіевіч}}, {{val|ru|Светлана Александровна Алексиевич}}, {{val|uk|Світлана Олександрівна Алексієвич}}; dzimusi {{dat|1948|5|31}}) ir [[baltkrievi|baltkrievu]] [[žurnāliste]] un [[rakstniece]], kura raksta [[krievu valoda|krievu valodā]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2514''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2514''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 751
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2016
| Starts                 = {{dat|2016|2|7|SK}} 00:21 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2501]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2516]]''
}}
'''''Kosmos-2514''''' (''Космос-2514'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas palaists 2016. gada februārī. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 751. Izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 17.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Alazejas plakankalne
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| pushpin_map         = Jakutija#Krievija
|lat_dir =N |lat_deg =67|lat_min =48|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =147|lon_min =51|lon_sec =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      = jā
| map_size            = 260
| map_label           =
| label_position      =
| mark                = Fire.svg
| mark_width          =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            = [[Krievija]], [[Jakutija]]
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 300
|platums                =
|kalns                  =
|augstums               = 954
|pilsētas               =
}}
'''Alazejas plakankalne''' ({{val|ru|Алазейское плоскогорье}}) vai '''Alahiajas plakankalne''' ({{val|sah|Алаһыай хаптал хайалаах сир}}) ir ap 300 km gara [[plakankalne]] grupa [[Krievija]]s [[Tālie Austrumi|Tālajos Austrumos]] [[jakutija|Jakutijā]].<ref>{{PZT|26}}</ref> Izvietojusies [[Indigirka]]s, [[Kolima (upe)|Kolima]]s, [[Alazeja]]s un [[Ožogina]]s starpupē dienvidrietumos no [[Kolimas zemiene]]s un ziemeļaustrumos no [[Momas grēda]]s. Viļņots reljefs, vidējie augstumi ap 200—400 m, augstākais punkts — 954 m vjl. Plakankalne veidota no nogulumiežiem ar [[granīts|granīta]] masīviem.

sentences:
[[Kategorija:ASV salas]]
[[Kategorija:Havajas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Klusā okeāna salas]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Raktes pilskalns
| native_name    =
| image          = Zagares 2 piliakalnis is rytu puses 2.jpg
| image_size     =
| caption        = Raktes pilskalns (mūsdienās kapsēta).
| map_type       = Lietuva
| relief = jā
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 56| latm = 21| lats = 25| latNS = N
| longd = 23| longm = 14| longs = 28| longEW = E
| location       = {{vieta|Lietuva}}
| region         = [[Zemgale (valsts)|Zemgale]]
| type           = Pils
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Zemgaļu
| excavations    = no 1966. gada
| archaeologists = E.Vasiļauskas
| condition      = Pilskalns (kapsēta)
| management     =
| public_access  = Brīvi pieejams
| notes          =
| designation    =
}}
'''Rakte''' jeb '''Raktene''' (vāciskajos rakstu avotos saukta par ''Ratten, Racken, Rakel, Racketen'') bija seno [[zemgaļi|zemgaļu]] pilskalns [[Žagare]]s pilsnovadā - tagadējās [[Žagare]]s pilsētas apkārtnē Lietuvas un Latvijas pierobežā. 1285. gadā pēc sava ķēniņa [[Nameitis|Nameiša]] nāves un nesekmīgiem mēģinājumiem ieņemt [[Svētkalns|Svētkalna pili]], zemgaļi nolēma nodedzināt Tērvetes pili un kā galveno pilskalnu turpmāk izmantot Rakti.
Līdz 15. gadsimtam Raktes pilskalns atradās Livonijas ordeņa zemē.
Raktes pilskalns (''berg Rattow, Rattowschen bergh'') minēts arī nosakot jauno robežu starp [[Livonijas Konfederācija|Livonijas Konfederāciju]] un Lietuvas valsti pēc [[Melnas līgums|Melnas līguma]] noslēgšanas 1426. gadā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
'''Verpakovskis''' var būt:

sentences: '''Ekspresionisms''' (no {{val|la|expressio}} — 'izteiksme') ir mākslas kustība, kas radās 20. gadsimta sākumā [[Vācija|Vācijā]]. Ekspresionisma mākslai raksturīga realitātes izkropļošana ar nolūku radīt emocionālu efektu un atspoguļot cilvēka iekšējās sajūtas; tai raksturīgas intensīvas (bieži — negatīvas, satraucošas, bailes raisošas) emocijas.<ref name="ThompsonB">Bruce Thompson, University of California, Santa Cruz, [http://media.ucsc.edu/classes/thompson/weimar.html lecture on Weimar culture/Kafka'a Prague] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100111221535/http://media.ucsc.edu/classes/thompson/weimar.html |date={{dat|2010|01|11||bez}} }}</ref><ref>Chris Baldick ''Concise Oxford Dictionary of Literary Terms'', entry for Expressionism</ref> Tiek uzskatīts, ka ekspresionisms vismaz daļēji uzskatāms par pretstatu [[impresionisms|impresionismam]].<ref>{{grāmatas atsauce |title=Enciclopedia Garzanti della letteratura |last=Garzanti |first=Aldo |year=1974 |origyear=1972 |publisher=[[Guido Villa]] |location=Milan |isbn= |pages=963 |language=Italian|ref=garzanti}} page 241</ref>

sentences:
kristāli]]
'''Cietviela''' ir [[viela]], kura ir cietā [[agregātstāvoklis|agregātstāvoklī]]. Jau kopš [[civilizācija]]s aizsākumiem no cietvielām izgatavo visus sadzīvē lietotos priekšmetus un [[darbarīks|darbarīkus]]. Šodien daudzas cietvielas ar vajadzīgajām īpašībām veido arī mākslīgi. Cietvielu pētniecība ir izveidojusies par plašu un patstāvīgu zinātni — [[cietvielu fizika|cietvielu fiziku]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name =Ziemeļpohjanmā
| native_name = ''Pohjois-Pohjanmaa<br/>landskapet Norra Österbotten''
| image_skyline =Kiiminkijoki_Haukipudas_20120429c.JPG
| imagesize = 250px
| image_caption = Kīminkijoki upe
| settlement_type = [[Somijas administratīvais iedalījums|reģions]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =Pohjois-Pohjanmaan_vaakuna.svg
| image_map = Pohjois-Pohjanmaa_sijainti_Suomi.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{FIN}}
| area_total_km2 = 37149.23
| population_total = 412830
| population_as_of = 2019
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Oulu]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 30 pašvaldības
| website = https://www.pohjois-pohjanmaa.fi/}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Ošpjē''' var būt:

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Preiļu pagasts
| karte             = Preiļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Preiļu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Preiļu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs2           = [[Līči (Preiļu pagasts)|Līči]]
| platība           = 79,26
| iedzīvotāji       = 1188<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1188 / 79.26 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Elektronu paramagnētiskā rezonanse''' (EPR) ir magnētiskās spektroskopijas veids. EPR spektroskopija ir līdzīga [[Kodolu magnētiskā rezonanse|kodolu magnētiskās rezonanses]] metodei, ar galveno atšķirību, ka tiek ierosinātas un detektētas elektronu spinu pārejas nevis kodolu spinu pārejas, kā tas ir [[Kodolu magnētiskā rezonanse|kodolu magnētiskajā rezonansē]]. EPR spektroskopija ir noderīga metālu kompleksu un organisko [[Brīvais radikālis|radikāļu]] izpētē, dodot informāciju par paramagnētiski aktīvu vielu lokālām struktūrām.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums  = ⴰⵣⴰⵓⴷ
{{ara|أزواد}}
''Azawad''
|nosaukums_latv_val   = Azavāda
|sugasvārds           = Azavāda
|
|kontinents           = Āfrika
|reģions              =
|valsts               =
|laikmets             =
|statuss              = bijusī [[starptautiski neatzītu valstu uzskaitījums|starptautiski neatzīta valsts]]
|statusa_teksts       =
|impērija             =
|valdības_veids       =
|
|gads_sākums          = 2012
|date_start           = 6. aprīlis
|gads_beigas          = 2012
|date_end             = 26. jūnijs
|event_start          =
|event1               =
|date_event1          =
|event2               =
|date_event2          =
|event3               =
|date_event3          =
|event4               =
|date_event4          =
|event_end            =
|image_flag           = MNLA flag.svg
|flag                 = Azavādas karogs
|flag_type            = Karogs
|image_coat           =
|symbol               =
|symbol_type          =
|image_map            = Azawad (orthographic projection).svg
|image_map_caption    =
|national_motto       =
|national_anthem      =
|galvaspilsēta        = [[Tombuktu]] (proklamētā)
[[Gao (pilsēta)|Gao]] (provizoriskā)
|kopīgas_valodas      = [[tuaregu valodas]]
[[arābu valoda]]
[[franču valoda]]
|reliģija             =
|nauda                =
|
|title_leader         =
|leader1              =
|year_leader1         =
|leader2              =
|year_leader2         =
|leader3              =
|year_leader3         =
|leader4              =
|year_leader4         =
|title_deputy         =
|deputy1              =
|year_deputy1         =
|deputy2              =
|year_deputy2         =
|stat_year1           =
|stat_pop1            =
|stat_year2           =
|stat_pop2            =
|stat_year3           =
|stat_pop3            =
|stat_year4           =
|stat_pop4            =
|stat_year5           =
|stat_platība5        =
|flag_p1              = Flag of Mali.svg
|p1                   = Mali
|flag_p2              =
|p2                   =
|s1                   = Mali
|flag_s1              = Flag of Mali.svg
|s2                   =
|flag_s2              =
|today                =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alforsīts
|attēls=
|klase=[[Fosfātu minerāls]]
|ŠtruncaID=7/B.39-120
|ķīm_formula=Ba5(PO4)3Cl
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caruspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.700 nε = 1.700
|pleohroisms=nav
|blīvums=4,73
}}
__NOTOC__

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Pašgājējartilērijas infokaste
|       nosaukums =
|          attēls =
|      virsraksts =
|          valsts =
|           kgads =
|        razosana =
|        daudzums =
|       brunojuma =
|         apkalpe =
|          garums =
|         platums =
|        augstums =
|            masa =
|          bruņas =
|       primārais =
|     sekundārais =
|         dzinējs =
|   dzinēja_jauda =
|  ātrums_uz ceļa =
|   zs_koeficents =
|  maks. attālums =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>
<templatedata>
{
	"params": {
		"nosaukums": {},
		"attēls": {},
		"attēla izm": {},
		"virsraksts": {},
		"valsts": {},
		"kgads": {},
		"razosana": {},
		"daudzums": {},
		"brunojuma": {},
		"apkalpe": {},
		"garums": {},
		"platums": {},
		"augstums": {},
		"masa": {},
		"bruņas": {},
		"primārais": {},
		"sekundārais": {},
		"dzinējs": {},
		"dzinēja_jauda": {},
		"ātrums_uz ceļa": {},
		"zs_koeficents": {},
		"maks. attālums": {},
	},
	"paramOrder": [
		"nosaukums",
		"attēls",
		"attēla izm",
		"virsraksts",
		"valsts",
		"kgads",
		"razosana",
		"daudzums",
		"brunojuma",
		"apkalpe",
		"garums",
		"platums",
		"augstums",
		"masa",
		"bruņas",
		"primārais",
		"sekundārais",
		"dzinējs",
		"dzinēja_jauda",
		"ātrums_uz ceļa",
		"zs_koeficents",
		"maks. attālums"
	],
	"format": "block"
}
</templatedata>

sentences:
{{cita nozīme|salu|rakstnieku|Džuzepe Tomazi di Lampedūza}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lampedūza
|attēls              = Isola_dei_Conigli.JPG
|attēla paraksts     = Pludmale Lampedūzā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte        = Itālija#Vidusjūra
|reljefa_karte       = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Vidusjūra]]
|arhipelāgs          = [[Pelāgu salas]]
|latd=35|latm=30|lats=56|latNS=N |longd=12|longm=34|longs=23|longEW=E
|platība             = 20,2
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              = Itālija
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Sicīlija]]
|valsts adm vienības tips2  = Province
|valsts adm vienība2        = [[Agridžento province]]
|iedzīvotāji         = 6 556 (kopā ar [[Linoza]]s salu)
|iedzīvotāju gads    = 2019
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[itāļi]]
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}

'''Lampedūza''' ({{val|it|Lampedusa}}, {{val|scn|Lampidusa}}) ir [[Itālija]]i piederoša sala [[Vidusjūra|Vidusjūrā]]. Lielākā  [[Pelagu salas|Pelagu arhipelāga]] sala.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Stellaria longifolia (3816685972).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| ģints = Stellaria
| ģints_lv = Virzas (augi)
| suga = Stellaria longifolia
| suga_lv = Skrajā virza
| binomial = Stellaria longifolia
| kategorijas = nē
}}'''Skrajā virza''' ({{val|la|Stellaria longifolia}}) ir augu suga [[Virzas (augi)|virzu ģintī]]. Tā savvaļā ir sastopama [[Ziemeļamerika]]s un [[Eirāzija]]s kalnu un ziemeļu apvidos. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama reti visā valsts teritorijā, kur skrajas grupas aug mitros [[Mežs|mežos]] (galvenokārt skujkoku) un uz aizaugošiem meža ceļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/stellaria-longifolia-muhl-ex-willd/|title=skrajā virza - Stellaria longifolia Muhl. ex Willd. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-07-01}}</ref>

sentences:
{{atveidošana+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = ''Edward Maya''
|          Attēls =
|         Att_izm = 210 px
|        Apraksts =
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = {{val|ro|Eduard Marian Ilie}}
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|6|29}}
|        Vieta_dz = {{flag|Rumānija}}, [[Bukareste]]
|           Miris =
|           Vieta =
|     Instrumenti = balss, [[Diskžokejs|DJ]]
|           Žanrs = [[deju mūzika]]
[[elektroniskā mūzika]]
[[hausmūzika]]
|    Nodarbošanās = producents, mūziķis, dziesmu tekstu autors,
|            Gadi = [[2006. gads|2006]]—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa = [http://edwardmaya.com/ edwardmaya.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Iles pagasts}}
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Auces rajons]]
[[Kategorija:Jelgavas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Īles pagasts}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Indrānu pagasts
| karte             = Indrānu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Lubāna
| platība           = 342,54
| iedzīvotāji       = 822<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|09|03||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |date={{dat|2016|10|20||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 822 / 342.54 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Indrānu pagasts''' ir viena no [[Madonas novads|Madonas novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Lubāna]]s pilsētu, [[Dzelzavas pagasts|Dzelzavas]], [[Sarkaņu pagasts|Sarkaņu]], [[Praulienas pagasts|Praulienas]], [[Barkavas pagasts|Barkavas]] un [[Ošupes pagasts|Ošupes]] pagastiem, [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Bērzpils pagasts|Bērzpils]], [[Lazdukalna pagasts|Lazdukalna]] un [[Rugāju pagasts|Rugāju]] pagastiem un [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] [[Daukstu pagasts|Daukstu]] un [[Līgo pagasts|Līgo]] pagastiem.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 59.79
| latd = 50
| established_title =
| image_shield = Blason ville be Roeselare.svg
| image_skyline = Belfry of Roeselare (DSCF9975).jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 56
| established_date =
| motto =
| longEW = E
| longd = 3
| longm = 7
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.roeselare.be/}}
| lats =
| elevation_m =
| native_name = ''Roeselare''
| name = Rūselare
| population_total = 62301
| pushpin_map = Beļģija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Beļģija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Flandrija]]
| subdivision_name2 =  [[Rietumflandrija]]
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 = Province
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2018
| image_flag = Flag of Roeselare.svg
}}'''Rūselare''' ({{Val|nl|Roeselare}}, {{Val|fr|Roulers}}) ir [[pilsēta]] [[Beļģija|Beļģijā]], [[Flandrija]]s reģionā, [[Rietumflandrija]]s provincē. 2018. gada Rūselarē dzīvoja 62 301 iedzīvotājs.

sentences:
[[File:2 digit postcode latvia.png|thumb|300px|2 ciparu pasta kodu reģioni Latvijā (nosaka pirmos divus pasta indeksa ciparus)]]
'''[[Pasta indekss|Pasta indeksi]] [[Latvija|Latvijā]]''' ir četrciparu kodi, pirms kuriem tiek lietots [[ISO 3166-1]] alfa-2 valsts kods (LV). To formāts ir "LV-NNNN".

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Martins Garriks
|Vārds_orig       = ''Martin Garrix''
|Attēls           = Martin Garrix @ Web Summit 2017.jpg
|Att_izm          = 260px
|Apraksts         = Martins Garriks 2017. gadā
|Dz_vārds         = Marteins Gerards Garritsens
|Pseidonīms       =
* GRX<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix/ |title=These Are Martin Garrix's Top 5 Tracks That You Didn't Know He Produced |last=Lucas |date=16 November 2015 |website=Your EDM |access-date=22 April 2017 |archive-date={{dat|2017|05|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170512043207/http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix }}</ref>
* YTRAM<ref>{{ziņu atsauce|url=https://djmag.com/news/martin-garrix-debuts-new-deep-house-alias-tomorrowland |title=Martin Garrix reveals secret alias at Tomorrowland |date=24 July 2017 |work=[[DJ Mag]] |access-date=30 July 2017}}</ref>
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1996|5|14}}
|Vieta            = {{vieta|Nīderlande|Amstelvēna}}
|Žanrs            =
* {{hlist|''[[Progressive house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.edmtunes.com/2015/01/martin-garrix-returns-progressive-house-forbidden-voices/ |title=Martin Garrix Returns To Progressive House With Free Track 'Forbidden Voices' |last=Vance |first=William |date=18 January 2015 |website=EDM Tunes |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[big room house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.edmsauce.com/2015/01/18/martin-garrix-leaves-big-room-doesnt-go-deeper/ |title=Martin Garrix Leaves Big Room, Doesn't Go Deeper |last=Reis |first=Sean |date=18 January 2015 |website=EDM Sauce |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[Dutch house]]''|''[[electro house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://wonderlandinrave.com/martin-garrix-anuncia-novidades-com-justin-bieber/ |title=Martin Garrix anuncia novidades com Justin Bieber |last=Leite |first=Hosannah |website=Wonderland in Rave |language=pt-BR |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[future bass]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.billboard.com/articles/news/7809521/martin-garrix-troye-sivan-there-for-you |title=Martin Garrix and Troye Sivan Are 'There For You' With Feel Good Future Bass: Watch Video |last=Bein |first=Kat |date=26 May 2017 |website=[[Billboard (laikraksts)|Billboard]] |access-date=1 February 2018}}</ref>}}
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], mūziķis, ierakstu producents
|Gadi             = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija =
* ''[[Universal Music Group]]''
* ''[[Epic Records]]''
* ''[[RCA Records]]''
* ''[[Columbia Records]]''
* ''[[Sony Music Entertainment]]''
|Mlapa            = {{URL|www.martingarrix.com}}
|Dzimums          = V
}}
'''Marteins Gerards Garritsens''' ({{val|nl|Martijn Gerard Garritsen}}), plašāk pazīstams kā '''Martins Garriks''' ({{val|en|Martin Garrix}}) ir [[Nīderlande|nīderlandiešu]] [[diskžokejs]], ierakstu producents, mūziķis. Viņa zināmākie singli ir ''[[Animals (Martin Garrix dziesma)|Animals]]'', ''[[In the Name of Love]]'' un ''[[Scared to be Lonely]]''. Pēc ''[[DJ Mag]]'' veidotā dīdžeju Top 100, Garriks ieņēma pirmo vietu trīs gadus pēc kārtas (2016., 2017. un 2018.).

sentences:
'''Alba''' var būt:
* [[Alba (apģērbs)|Alba]] — liturģisks apģērbs;
* [[Skotija]] (''Alba'' ir Skotijas nosaukums [[skotu gēlu valoda|skotu gēlu valodā]]).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
'''[[Reliģija]] [[Kanāda|Kanādā]]''' ietver visdažādākās reliģiskās grupas un uzskatus. Visizplatītākā reliģija Kanādā ir [[kristietība]], lielākā konfesija ir [[katoļticība]] (29,9 %)

sentences: {{Citas nozīmes|bezvadu informācijas parraides tehnoloģiju|radio (nozīmju atdalīšana)|radio}}

sentences:
koncerts]]
[[File:Межапарк Большая эстрада.jpg|thumb|Mežaparka Lielā estrāde 1955. gadā]]
'''Mežaparka Lielā estrāde''' (arī '''Dziesmu svētku estrāde''') ir kultūrvēsturiska būve [[Rīga]]s [[Mežaparks (Rīga)|Mežaparkā]]. Kopš [[1955]]. gada tā ir pastāvīga [[Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki|Latvijas dziesmu svētku]] pasākumu norises vieta. 2022. gadā atklāja rekonstruēto Mežaparka estrādi "Sidraba birzs".

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada marts}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Annika Jāgandere
 | vārds_orig              =
 | attēls                  = Annika Jagander.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Annika Jāgandere 2017. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              =
 | dz. vieta               =
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Zviedrijas diplomāte
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | dzimums                 = S
}}
'''Annika Jāgandere''' ({{val|sv|Annika Jagander}}) ir [[Zviedrija]]s diplomāte. Kopš 2017. gada A. Jāgandere ir Zviedrijas vēstniece Rīgā, Latvijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.swedenabroad.se/sv/utlandsmyndigheter/lettland-riga/om-oss/ambassadens-personal/|title=Ambassadens personal|website=Sweden Abroad|access-date=2018-03-15|language=sv}}</ref>

sentences:
{{Navbox
| name = Jugio
|title = [[Jugio]]
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Vaiņodes lidlauks
| nosaukums_originalvaloda   =
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Vaiņodes lidlauka angāri.jpg
| attela-platums             = 250px
| paraksts                   = Vaiņodes lidlauka angāri 2001. gadā
| paraksts2                  =
| IATA                       =
| ICAO                       = EVFA
|lat_deg=56|lat_min=24|lat_sec=18|lat_dir=N
|lon_deg=21|lon_min=53|lon_sec=12|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Latvijā
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = militārā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Vaiņode]], [[Dienvidkurzemes novads]], [[Vaiņodes pagasts]]
| elevation-f                = 518
| elevation-m                = 158
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 08L/26R
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 2500
| r1-surface                 = betons
| r2-number                  = 08L/26R
| r2-length-m                = 2500 (nojaukts)
| r2-length-f                =
| r2-surface                 = betons
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| majas_lapa                 =
}}
'''Vaiņodes lidlauks''' ({{val|ru|военный аэродром Вайноде}}) ir pamests militārais lidlauks [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]], netālu no [[Latvijas—Lietuvas robeža]]s. Lidlaukā ir saglabājušies 16 [[Angārs|angāri]] un 1800 metri no viena kādreiz 2500 m garā [[Skrejceļš|skrejceļa]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce |url=http://diggers.lv/v2/index.php/militarie-objekti/lidlauki/68-vainodes-lidlauks |title=Vaiņodes lidlauks |access-date={{dat|2014|06|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140521163920/http://diggers.lv/v2/index.php/militarie-objekti/lidlauki/68-vainodes-lidlauks |archivedate={{dat|2014|05|21||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Brieksīnes kapu kapliča
| infobox_width         =
| image                 = Brieksīnes kapu kapliča 02.jpg
| image_size            =
| caption               = Brieksīnes kapu kapliča
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Brieksīnes kapu kapliča
| position = left
| latd  = 56.994835  | latNS  = N
| longd = 27.649637  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Balvu novads]], [[Baltinavas pagasts]], [[Brieksīne (Baltinavas pagasts)|Brieksīne]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[kapliča]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 20. gadsimta divdesmitie gadi
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Brieksīnes kapu kapliča
|      numurs = 2828
|       grupa = vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''Šosciems''' ir [[Rīgas pilsētas daļa]] [[Atgāzene]]s un [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalna]] apkaimēs [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], kurai cauri iet [[Autoceļš A8 (Latvija)|Jelgavas šosejas]] sākuma daļa (tagad [[Vienības gatve (Rīga)|Vienības gatve]]).

sentences: '''Saplāksnis''' ir kokmateriāls, kas izgatavots no trim vai vairākām [[Finieris|finiera]] kārtām, tās savā starpā salīmējot, kur kārtas šķiedru virziens blakus esošajām kārtām ir perpendikulārs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cirkulis.lv/vecakiem/majturiba-un-tehnologijas/kokapstrade/|title=Kokapstrāde. Termini {{!}} krāsojamās lapas bērniem|website=www.cirkulis.lv|access-date=2020-01-12|date=2018-02-25|language=lv-LV|archive-date=2020-01-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20200112130527/https://www.cirkulis.lv/vecakiem/majturiba-un-tehnologijas/kokapstrade/}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vaidavas pagasts
| karte             = Vaidavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs2           = [[Vaidava (Vaidavas pagasts)|Vaidava]]
| platība           = 71,9
| iedzīvotāji       = 942<ref>[https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada** PMLP 2020 iedzīvotāju statistika]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 942 / 71.9 round 1}}
| izveidots         = 1894
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Vaidavas pagasts''' ir viena no [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidos [[Gauja]]s labajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Kocēnu pagasts|Kocēnu pagastu]] un [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Stalbes pagasts|Stalbes]], [[Raiskuma pagasts|Raiskuma]] un [[Liepas pagasts|Liepas pagastiem]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 19.86
| motto =
| established_title = Dibināta
| image_shield = Coat of arms of Schiedam.svg
| image_skyline = Stadhuis Schiedam.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 55
| lats = 00
| latd = 51
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 24
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.schiedam.nl/}}
| established_date = [[1275]]. gadā
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 77999
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Dienvidholande]]
| native_name = ''Schiedam''
| name = Shīdama
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Flag of Schiedam.svg
}}'''Shīdama''' ({{Val|nl|Schiedam}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Dienvidholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 77 999 iedzīvotāji. Pilsētā atrodas augstākās [[vējdzirnavas]] pasaulē.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Percy Williams Bridgman''
| attēls =Bridgman.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =1946. gadā
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =21
| dz_vieta =[[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
| m_gads =1961
| m_mēnesis=8
| m_diena=20
| m_vieta =[[Rendolfa]], [[Ņūhempšīra]], {{USA}} ([[pašnāvība]])
| pilsonība ={{USA}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Hārvarda Universitāte]]
| alma_mater =[[Hārvarda Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[augstspiediena fizika]]
| apbalvojumi =1946. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Ziemeļu Ledus okeāns
|attēls=IBCAO betamap.jpg
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 90 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 0 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
|relief              = jā
| okeāns       =
|platība       = 14 100 000
|garums        =
|platums       =
|tilpums       = 18 070 000
|temperatūra   = –2
|Max_dziļums   = 5450
|Vid_dziļums   = 1038
|valstis       = {{USA}}
{{GRL}}
{{CAN}}
{{RUS}}
{{NOR}}
|pilsētas      = [[Murmanska]]
}}
'''Ziemeļu Ledus okeāns''' jeb '''Arktiskais okeāns''' ir mazākais un seklākais no pasaules pieciem [[okeāns|okeāniem]], lielākā daļa okeāna atrodas aiz arktiskā [[polārais loks|polārā loka]]. Ziemeļu Ledus okeānā atrodas arī [[Ziemeļpols]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Līdzzinātājs
| attēls                   = Collateral (Movie).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Collateral''
| žanrs                    = asa sižeta filma, trilleris
| režisors                 = [[Maikls Manns]]
| producents               =
* [[Džūlija Ričardsone]]
* Maikls Manns
| scenārija autors         = [[Stjuarts Bītijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Krūzs]]
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Pīters Bergs]]
* [[Brūss Makdžills]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Parkes/MacDonald Productions]]''
* ''[[Edge City]]''
| izplatītājs              =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|8|6||bez}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/collateral-2004-1|title=Collateral|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 19, 2019|archive-date={{dat|2019|04|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190419114351/http://www.bbfc.co.uk/releases/collateral-2004-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=collateral.htm|title=Collateral|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= {{dat|2022|8|8||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|220,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Credit Suisse''
| native_name =
| logo = Credit_Suisse_Logo_2022.svg
| image = Credit_Suisse_-_Paradeplatz_2011-08-01_16-35-48_ShiftN.jpg
| image_size = 250px
| image_caption = ''Credit Suisse'' galvenais birojs
| caption =
| type = [[UBS (uzņēmums)|UBS]] struktūrvienība
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1856. gadā kā ''Schweizerische Kreditanstalt''
| founder = [[Alfrēds Ešers]] (''Alfred Escher'')
| defunct =
| location_city =
| location_country = {{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[finanses]]
| products =
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes =
| intl =
}}
'''''Credit Suisse Group AG''''' ir [[Šveice|Šveicē]] bāzēta [[investīciju banka]] un [[finanšu pakalpojumi|finanšu pakalpojumu]] sniedzējs. Darbojas visos būtiskajos pasaules finanšu centros. Bankas klientu serviss pazīstams ar bankas slepenību un klientu konfidencialitātes nodrošināšanu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hamfrijs Deivijs
|     vārds_orig = ''Humphry Davy''
|         attēls = Sir Humphry Davy, Bt by Thomas Phillips.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = {{vieta|Anglija|Penzensa}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1829
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 29
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Brits
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Hamfrijs Deivijs''' ({{val|en|Sir Humphry Davy, 1st Baronet}}; dzimis {{dat|1778|12|17}}, miris {{dat|1829|5|29}}) bija angļu ķīmiķis un izgudrotājs.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Grigors Gurzadjans
|     vārds_orig = Գրիգոր Գուրզադյան
|         attēls = Գրիգոր Գուրզադյանի կիսանդրին ԵՊՀ-ում.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Bagdāde]], [[Irākas Karaliste]] (tagad {{IRQ}})
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Erevāna]], {{ARM}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|              zinātne = [[astrofizika]], ārpusatmosfēras astronomija
|                grāds = fizikas un matemātikas zinātņu doktors
|         darba_vietas = [[Bjurakanas observatorija]], Garni Kosmiskās astronomijas institūts
|           akad_amats =
|           alma_mater = Erevānas Politehniskais institūts
|          pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji = [[Viktors Ambarcumjans]]
|             studenti =
|           doktoranti =
|           sasniegumi = orbitālie teleskopi ''Orion-1'' un ''Orion-2''
|          apbalvojumi =
|             piezīmes =
}}
}}
'''Grigors Gurzadjans''' ({{val|hy|Գրիգոր Գուրզադյան}}; dzimis {{dat|1922|10|15}}, miris {{dat|2014|2|22}}) bija [[armēņi|armēņu]] [[astrofizika|astrofiziķis]], viens no ārpusatmosfēras astronomijas pamatlicējiem [[PSRS]]. Viņš bija Armēnijas Nacionālās zinātņu akadēmijas loceklis.

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Islande]]
[[Kategorija:Islandes arhitektūra]]
[[Kategorija:Islande]]

sentences: '''Siltumradis''' ir 18.—19. gadsimta [[Fizika|fizikā]] lietots apzīmējums [[Hipotēze|hipotētiskai]] [[viela]]i, ar kuru centās izskaidrot [[Siltums|siltuma]] parādības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/siltumradis|title=siltumradis|website=tezaurs.lv|access-date=14.07.2021}}</ref> Siltumraža jeb kaloristiskās [[teorija]]s aplamība tika atklāta pēc [[Eksperiments|eksperimentu]] veikšanas un nostiprinoties [[Molekulāri kinētiskā teorija|molekulāri kinētiskajai teorijai]] (19. gs. vidus), taču kopš tiem laikiem [[Termodinamika|termodinamikā]] ir saglabājušies daži [[Jēdziens|jēdzieni]], kuru ietekme mēdz būt nevēlama, jo tie nepareizi apraksta siltuma parādības.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://alexandr4784.narod.ru/putilov.html|title=К. А. Путилов. Термодинамика. 1971|access-date=18.03.2021}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Kaliksts I
| vārds_orģ           = ''Callistus I''
| attēls              = CalixtusI.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 16. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = [[217. gads|217]]. gads
| term_beigas         = [[222. gads|222]]. gads
| priekštecis         = [[Zefirīns]]
| pēctecis            = [[Urbāns I]]
| dzim_dati           = nav zināms dzimšanas gads
| dzim_vieta          =
| mir_dati            = {{dat|222|10|14}}
| mir_vieta           =
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Hemiluminiscence''' ir [[luminiscence]]s veids, kas pavada eksotermiskās ķīmiskās reakcijas, ja viens no reaģentiem ir ierosinātā stāvoklī.

sentences: '''Režģtīkls''', '''Mezglojumu tīkls''' jeb '''Mezglutīkls''' ({{val-en|Mesh network}})<ref>{{AkadTerm|term=Mesh network|lang=EN}}</ref> ir [[lokālais tīkls|lokālā tīkla]] [[topoloģija]], kur infranstruktūras [[mezgls (datortīkli)|mezgli]] (tilti, komutatori un citas infrastruktūras ierīces) ir savienotas tieši, dinamiski un nehierarhiski ar pēc iespējas vairāk citiem mezgliem un savstarpēji sadarbojas, lai efektīvi maršrutētu datus no/uz klientiem. Atkarības no viena mezgla neesamība ļauj jebkuram tīkla mezglam piedalīties informācijas retranslācijā. Režģtīkli pašorganizējas un paškonfigurējas dinamiski, kas samazina uzstādīšanas izmaksas. Tas, savukārt, uzlabo [[bojājumpacietība|bojājumpacietību]] un samazina uzturēšanas izmaksas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{apvienot|Dievs (latviešu mitoloģija)}}
'''Dievs''' latviešu [[folklora|folklorā]] ir galvenokārt saistīts ar visaptverošo kārtību, likumsakarībām gan dabā, gan cilvēka dzīvē. Dievs ir cilvēkam vienmēr klātesošs, sasniedzams un ir ļoti nozīmīgs tā dzīvē. Cilvēks, sevi izjuzdams kā dabas sastāvdaļu, pakļaujas tās likumībām, un tas ir iespējams ar Dieva padomu, svētību, labvēlību. Dievs cilvēkam neko nedod tieši rokās, jo, iespējams, to nemaz nevar, jo ļoti nozīmīga loma likteņa lemšanā ir [[Laima]]i, Dievs palīdz citādā veidā, galvenokārt ar padomu. Dieva vārda sākotnējā izpratne saistīta ar debesīm, kas arī uzskatāmi attēlo Dieva visaptverošo kārtību virs mums. Tas atspoguļojas arī Dieva tēlu apzīmējošajā rakstu zīmē. Dievu godā, ciena, tā vārdu daudzina, tā klātbūtnē viss tiek sakopts. Dievs cilvēka dzīvē ienes tikumu, skaidrību, virzību un spēku.<ref>Kokare E. Latviešu galvenie mitoloģiskie tēli folkloras atveidē. — Rīga: Mācību apgāds NT, 1999.</ref><nowiki/>

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Ammonia beccarii.jpg
|     att_nosaukums= Amoniīnas ''[[Ammonia beccarii]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Rotalioidea
|    virsdzimta_lv = Rotalioidejas
|           dzimta = Ammoniidae
|        dzimta_lv = Amoniīdas
|      apakšdzimta = Ammoniinae
|   apakšdzimta_lv = Amoniīnas
|         binomial = Ammoniinae <small>Saidova, 1981</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Ammonia}}
* {{TaksoSaite|Asanoina}} †
* {{TaksoSaite|Asteroammonia}} †
* {{TaksoSaite|Asterorotalia}}
* {{TaksoSaite|Hemirotalia}}
* {{TaksoSaite|Pseudorotalia}}
* {{TaksoSaite|Rotalidium}}
* {{TaksoSaite|Rotalinoides}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Amoniīnas''' (''Ammoniinae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] apakšdzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Apakšdzimtu 1981. gadā izveidoja padomju mikropaleontoloģe [[Hadižata Saidova]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] amoniīnas ir zināmas no [[miocēns|miocēna]] ([[Neogēns|neogēna]] periods) līdz mūsdienām.

sentences: '''Radīšanas grāmata''', arī '''1. Mozus grāmata''' ({{val|he|בְּרֵאשִׁית}}, ''Berešīt'', {{val|la|Genesis}}, {{val|el|Γένεσις}}), ir pirmā no piecām [[Mozus]] grāmatām, kā arī kristiešu [[Bībele]]s [[Vecā Derība|Vecās Derības]] un ebreju [[Tora]]s pirmā grāmata. Grāmata stāsta par pasaules radīšanu. Tajā ir patriarhu ([[Ābrams]], [[Īzaks]], [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkabs]]) un [[Jāzeps (Radīšanas grāmata)|Jāzepa]] dzīves stāsti.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Evalds fon Renne
|     vārds_orig = ''Carl Ewald von Rönne
Карл Эвальд Ренне''
|         attēls = Carl Ewald von Rönne.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1663
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Zviedrija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1716
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Grodņa]], [[Polija-Lietuva]]
({{BLR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Lusija, dzimusi de Prēna
|          bērni = Kārlis fon Renne, dienējis Ventspilī
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Āzijas maksimums''' (Centrālāzijas anticiklons, Mongolijas anticiklons, Sibīrijas anticiklons) — augsta spiediena zona [[Āzija]]s vidienē gandrīz visā [[ziema]]s periodā. Vidējais [[atmosfēras spiediens]] šī anticiklona centrā janvārī ir 1030 [[Paskāls|hPa]], bet dažkārt tas sasniedz pat 1080 hPa. Āzijas maksimums ziemā atnes ļoti aukstu un sausu laiku un gaisa temperatūra ziemā bieži vien ir −30, −40 °C. Vasarā šeit ir zems atmosfēras spiediens. Pati zemākā gaisa temperatūra šajā apgabalā ir novērota [[Verhojanska|Verhojanskā]], 1885. gada 15. janvārī un tā bija −67,8 °C. Pats augstākais atmosfēras spiediens novērots Agatā, 1968. gada 31. decembrī un tas bija 1083,8 hPa.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Laboratorijas čips''' ({{val|en|lab-on-a-chip}} jeb LOC) ir ierīce, kas apvieno vienu vai vairākas laboratorijas funkcijas vienā [[integrālā shēma|integrālajā shēmā]] (parasti saukta par mikroshēmu jeb čipu), kuras izmērs ir tikai no milimetra līdz dažiem kvadrātcentimetriem, lai panāktu automatizāciju un augstas veiktspējas skrīningu. LOC var apstrādāt ļoti mazus šķidrumu tilpumus, kas nepārsniedz pikolitrus. Laboratorijas čipi ir mikroelektromehānisko sistēmu (MEMS) ierīču apakškopa, un dažkārt tās dēvē par "mikrokopējām analīzes sistēmām" (µTAS). LOC var izmantot mikrofluīdiku, kas ir nelielu šķidrumu daudzumu fizika, manipulācija ar tiem un to izpēte. Tomēr, stingri ņemot, "laboratorija vienā mikroshēmā" parasti apzīmē viena vai vairāku laboratorijas procesu mērogošanu līdz mikroshēmas formātam, savukārt "µTAS" ir veltīta laboratorijas procesu kopējās secības integrācijai, lai veiktu ķīmisko analīzi. Termins "''lab-on-a-chip''" tika ieviests, kad izrādījās, ka µTAS tehnoloģijas ir izmantojamas ne tikai analīzes vajadzībām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Greater grison.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Galictis
| ģints_lv = Grizoni
| suga = Galictis vittata
| suga_lv = Lielais grizons
| binomial = Galictis vittata <small>([[Schreber]], 1776)</small>
| kategorijas = nē
| izplatība =

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Beļavas pagasts
| karte             = Beļavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| centrs            = Beļava
| platība           = 169,34
| iedzīvotāji       = 1629<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1629 / 169.34 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Kortenhof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Беллавская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''American Animals''
| operators =
| attēls = American Animals.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Bārts Leitons]]
| producents =
| scenārijs = Bārts Leitons
| aktieri = * [[Evans Pīterss]]
* [[Berijs Kjogans]]
* [[Bleiks Dženners]]
* [[Džereds Abrahamsons]]
* [[Udo Kīrs]]
* [[Enna Dauda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''American Animals''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2018|6|1|ASV|2018|9|7|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6212478/|title=American Animals (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|11|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''American Animals''''' ir 2018. gada Apvienotās Karalistes un ASV kopražojuma krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārists ir [[Bārts Leitons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Evans Pīterss]], [[Berijs Kjogans]], [[Bleiks Dženners]], [[Džereds Abrahamsons]], [[Udo Kīrs]] un [[Enna Dauda]].

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra          = Ziemeļjūra
|attēls        = Ziemeljura.jpg
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Eiropa
|relief              = jā
 |latd = 56 |latm =|lats =|latNS = N
 |longd = 3 |longm =|longs =|longEW = E
 |paraksta_izvietojums = right
| okeāns        = Atlantijas okeāns
| platība       = 750 000
| garums        = 960
| platums       = 580
| Max_dziļums   = 700
| Vid_dziļums   = 95
| tilpums       = 94 000
| sāļums        = 34—35
| temperatūra   = 6—17
| valstis       = {{GBR}}
{{BEL}}
{{DNK}}
{{FRA}}
{{NED}}
{{NOR}}
{{DEU}}
| pilsētas      = [[Bergena]]
[[Edinburga]]
[[Gēteborga]]
[[Ņūkāsla pie Tainas|Ņūkāsla]]
[[Oslo]]
[[Roterdama]]
}}
'''Ziemeļjūra''' ({{val|en|North Sea}}, {{val|gd|An Cuan a Tuath}}, {{val|no|Nordsjøen}}, {{val|da|Nordsøen}}, {{val|de|Nordsee}}, {{val|nl|Noordzee}}, {{val|fy|Noardsee}}, {{val|fr|Mer du Nord}}) ir [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīga [[malas jūra]] tā ziemeļu daļā pie [[Eiropa]]s krastiem; to no trim pusēm ieskauj [[sauszeme]]. Vārdu devuši [[frīzi]], kuri dzīvo dienvidos no šīs jūras. Austrumos no frīzu zemēm atradās [[Baltijas jūra]] (''Oostzee'' — «Austrumu jūra»), dienvidos — [[Eiselmērs]] jeb ''Zuiderzee'' — «Dienvidjūra». Frīzu «Vidusjūra» — ''Middelzee'' — tagad ir nosusināta.

sentences: '''Azimuts''' ir [[leņķis]] starp atskaites [[plakne|plakni]] un [[punkts|punktu]]. Parasti to izsaka [[grāds (leņķis)|grādos]] un mēra pulksteņrādītāja virzienā, par atskaites plakni ņemot virzienu uz [[ziemeļi]]em. Azimuta koncepciju izmanto tādās praktiskās nozarēs kā [[navigācija]], [[astronomija]], [[kartogrāfija]], [[šahta|šahtu]] ierīkošana, [[artilērija]]. Vārds "azimuts" ir aizgūts no [[arābu valoda]]s السمت (''as-sumūt''), kas nozīmē "ceļi", saistot to ar ceļiem vai virzieniem, uz kuru virzīta persona.

sentences:
1916. gada darbā "[[Diženās rases bojāeja]]"]]
'''Ziemeļu rase''' ir viena no [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rases]] apakškategorijām, kādās antropologi sadalīja [[Kaukāziešu rase|kaukāziešu rasi]] 20. gadsimta sākumā. Tās pamatā ir [[evolūcionisms|evolūcionisma]] idejās balstītā [[rasu teorija]] par vienu pārāko rasi, kas ir citu, mazāk kvalitatīvu rasu apdraudēta un kurai nepieciešama aizsargāšana pret izmiršanu, lai novērstu cilvēces attīstības traucējumus vai pat pilnīgu tās bojāeju nākotnē. Šīs teorijas ietvaros ziemeļu rase tiek uzskatīta par vadošo un pasaulē attīstītāko rasi, kam ir nepieciešamas vislielākās priekšrocības un aizsardzība.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kurts Mazurs
|     vārds_orig = Kurt Masur
|         attēls = Kurt masur.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Kurts Mazurs 2007. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1927
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Brīga]], [[Vācija]]<br />(tagad [[Bžega]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2015
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 19
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Filantropija''' ir [[nauda]]s, [[laiks|laika]], zināšanu vai citu privāto resursu plānota ziedošana labiem ([[sabiedrība]]s) mērķiem, nesagaidot par to nekādu atlīdzību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nvo.lv/lv/news/page/nevalstisko-organizaciju-vardnica-25/|title=Nevalstisko organizāciju vārdnīca |website=nvo.lv}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Tirkīzs
|        attēls = Turquoise with quartz.jpg
|    att_izmērs = 300
|  att_paraksts =
|         klase =
|     ŠtruncaID = {{wikidata|property|P711}}
|   ķīm_formula = {{wikidata|property|P274}}
|     singonija = {{wikidata|property|P556}}
|         krāsa = [[tirkīza krāsa]], [[zilā krāsa]], [[zilzaļā krāsa]]
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 5–6
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,6-2,9
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ludvigs Štīda
|          vārds_orig = ''Ludwig Stieda''
|              attēls = Ludwig Stieda.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1837
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1918
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Gīsene]], [[Vācijas Impērija]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Tērbatas Universitāte]], [[Kēnigsbergas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[anatomija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kristians Hermanis Ludvigs Štīda''' ({{val|de|Christian Hermann Ludwig Stieda}}; 1837-1918) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] anatoms. [[Tērbatas Universitāte]]s profesors (1875), dekāns (1875—1885). Veica pētījumus nervu sistēmas salīdzinošajā anatomijā, antropoloģijā, arheoloģijā un medicīnas vēsturē.<ref>[[Jānis Stradiņš]]. Zinātnes un augstskolu sākotne Latvijā. Rīga: Latvijas vēstures institūta apgāds, 2012. — 455 lpp.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Medisonas apgabala tilti
| attēls                   = The Bridges Of Madison County.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Bridges of Madison County''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Klints Īstvuds]]
| producents               =
* [[Ketlīna Kenedija]]
* Klints Īstvuds
| scenārija autors         = [[Ričards Lagreivenīss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* Klints Īstvuds
* [[Ennija Korlija]]
* [[Viktors Slezaks]]
* [[Džims Heinijs]]
| mūzika                   = [[Lenijs Nīhauss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1995|6|2|}}
| ilgums                   = 129 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bridges-madison-county-1995|title=The Bridges of Madison County|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 3, 2019|archive-date={{dat|2019|05|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190503234710/http://www.bbfc.co.uk/releases/bridges-madison-county-1995}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|24 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bridgesofmadisoncounty.htm|title=The Bridges of Madison County|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 3, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|182 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Medisonas apgabala tilti''' ({{val|en|The Bridges of Madison County}}) ir 1995. gada ASV romantiska drāma filma, kuras pamatā ir Roberta Džeimsa Vollera tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Klints Īstvuds]]. Citas lomas filmā atveido [[Merila Strīpa]], [[Ennija Korlija]], [[Viktors Slezaks]] un [[Džims Heinijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|6|2||bez}}. Merilu Strīpu par lomu filmā nominēja [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]i.

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Vladislavs Tarnovskis
|          vārds_orig = ''Władysław Tarnowski''
|              attēls = Władysław Tarnowski by Maurycy Gottlieb.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1836
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = Vroblevice, netālu no [[Drohobiča]]s, [[Austrijas Impērija]] <br />
|              m_gads = 1878
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = uz kuģa, netālu no [[Sanfrancisko]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
|        dzīves_vieta = Vroblevice (''Wróblewice'')
|           pilsonība =
|             tautība = [[poļi|polis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[klavieres|klaviermūzika]]
|            mācījies = [[Jagaiļa Universitāte]], [[Parīzes konservatorija]],  [[Leipcigas konservatorija]]
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =BANZARE krasta atrašanās vieta.
|diametrs         =20
|poz_x          =85
|poz_y           =69
}}
'''BANZARE krasts''' ({{val|en|Banzare Coast}}) ir [[Vilksa Zeme]]s piekrastes daļa [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]]. Stiepjas no [[Morzes rags|Morzes raga]] austrumos (66°12′S 130°10′E) līdz [[Sauterda rags|Sauterda ragam]] rietumos (66°32′S 122°5′E). Austrumos robežojas ar [[Klēras krasts|Klēras krastu]], rietumos — ar [[Sabrinas krasts|Sabrinas krastu]]. Galvenie ģeogrāfiskie objekti ir krasta austrumu daļu aizņemošais [[Porpesa līcis]], [[Morija līcis]]<!-- Maury Bay --> ar [[Vojejkova šelfa ledājs|Vojejkova šelfa ledāju]] un [[Poldinga līcis]]. Starp Porpesa un Morija līčiem okeānā iestiepjas pussala, ko veido [[Norta pacēlums]] ar [[Gudinafa rags|Gudinafa ragu]].

sentences:
.]]
'''Gotiskā lolita''' ir [[Japāna|Japānā]] popularizēts [[sieviete]]s tēls, kas pēdējo 10 gadu laikā ir plaši izplatījies pa visu pasauli.
Pamatpazīmes: „lelliskums”, nevainīgs, infantils izskats, [[Viktorijas laikmets|Viktorijas laikmeta]] stilizētas meiteņu drēbes (tāpat kā "[[Alise Brīnumzemē]]"): taisni mati uz pieres, tumšas bantes matos, korsete, garas getras, kurpes un svārki augstāki par celi. Polārākās krāsas ir — zili-melni-balts. Gotiskās lolitas izskatam ir tieša saikne ar Eiropas [[goti (subkultūra)|gotu subkultūru]], bet atšķiras no tās ar īpašu [[estētisms|estētismu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Ārkārtīgi skaļi un neticami tuvu
| attēls = Extremely loud and incredibly close film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Extremely Loud and Incredibly Close''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Stīvens Doldrijs]]
| producents = [[Skots Radins]]
| scenārija autors = [[Ēriks Rots]]
| aktieri = * [[Toms Henkss]]
* [[Sandra Buloka]]
* [[Tomass Horns]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
* [[Vaiola Deivisa]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Zoja Kaldvela]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Scott Rudin Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|12|25}}
| ilgums = 129 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=extremelyloud.htm|title=Extremely Loud and Incredibly Close (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 26, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|55,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Ārkārtīgi skaļi un neticami tuvu"''' ({{val|en|Extremely Loud and Incredibly Close}}) ir 2011. gada ASV drāmas filma, kas balstīts uz Džonatana Safrana Foera tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Stīvens Doldrijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Sandra Buloka]], [[Tomass Horns]], [[Makss fon Sīdovs]], [[Vaiola Deivisa]], [[Džons Gudmens]], [[Džefrijs Raits]] un [[Zoja Kaldvela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|12|25||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Levisticum_officinale_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-217.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =
| rinda_lv =
| dzimta =Umbelliferae
| dzimta_lv =Čemurziežu dzimta
| ģints =Levisticum
| ģints_lv =Lupstājs
| suga =L. officinale
| suga_lv =Ārstniecības lupstājs
| binomial =Levisticum officinale
| autors =W.D.J.Koch
| kategorijas =nē
}}

sentences:
s virsmas aizņem [[sauszeme]]. Pārējais ir [[okeāns]], kura vidējais dziļums ir {{nobr|4 km}} un ko ieskauj {{nobr|380 000 km}} [[piekraste]]s.|alt=Two views of the ocean from space]]
'''Jūras bioloģija''' (arī '''bioloģiskā okeanogrāfija''')<ref>[http://priede.bf.lu.lv/grozs/HidroBiologjijas/Biookeanografija/Biookeanogr_1lekc_ievads.pdf Bioloģiskā okeanogrāfija]{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[bioloģija]]s un [[okeanogrāfija]]s robežnozare, daļa no [[hidrobioloģija]]s. Tā ir zinātne par [[jūra]]s [[ekosistēma|ekosistēmām]], kas pēta jūru un [[okeāns|okeānu]] organismus un to ekoloģisko mijiedarbību. Par jūras bioloģiju sauc arī [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] bioloģisko norišu un procesu kopumu.

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Romiešu pierobežas nocietinājumi
| image       = Hadrian's Wall west of Housesteads 3.jpg
| imagesize   = 250px
| caption     =
| Country     = {{GBR}}<br/>{{GER}}
| Location    =
| Type        = Kultūra
| Criteria    = ii, iii, iv
| ID          = 430ter
| Region      = Eiropa
| Year        = 1987
| Session     = 11.
| Extension   = 2005, 2008
| Danger      =
| pushpin_map         = Lielbritānija#Eiropa
| pushpin_image       =
| map_size            =
| map_label = Adriāna valnis
| relief = jā
| latd  = 54 | latm  = 59 | lats  = 33.4 | latNS  = N
| longd =  2 | longm = 36 | longs =  3.6 | longEW = W
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Filadelfija
| attēls = Philadelphia imp.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Philadelphia''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džonatans Demijs]]
| producents = * [[Edvards Saksons]]
* Džonatans Demme
| scenārija autors = [[Rons Naisvoners]]
| aktieri = * [[Toms Henkss]]
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Loids Bridžess]]
* [[Džeisons Robardss]]
* [[Mērija Stīnbērdžena]]
* [[Antonio Banderass]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Clinica Estetico]]''
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1993|12|22||bez}}
| ilgums = 125 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/philadelphia-1993|title=Philadelphia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 31, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{US$|26 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=philadelphia.htm|title=Philadelphia (1993)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= January 31, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{US$|206,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Filadelfija"''' ({{val|en|Philadelphia}}) ir 1993. gada drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Džonatans Demijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Denzels Vašingtons]], [[Loids Bridžess]], [[Džeisons Robardss]], [[Mērija Stīnbērdžena]] un [[Antonio Banderass]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|12|22||bez}}.

sentences: "'''Karaliskā uguņošanas mūzika'''" ir [[Svīta (mūzika)|svīta]], kuru sacerējis [[Georgs Frīdrihs Hendelis]]. Svīta pirmo reizi tika atskaņota [[1749]]. gada 27. aprīlī [[Londona|Londonā]], kad notika svētki par godu [[Austrija]]s un [[Anglija]]s miera līgumam un [[Karš par Austrijas mantojumu|kara par Austrijas mantojumu]] beigām. Rakstot "Uguņošanas mūziku", komponistam bija jārēķinās ar [[troksnis|troksni]], ko radīs [[pirotehnika]], tāpēc sākotnēji svītas izpildīšanas [[orķestris|orķestra]] sastāvā tika iekļautas 24 [[oboja]]s, [[baroks|baroka]] orķestrim raksturīgo trīs vietā. Kopā šajā orķestrī bija 24 obojas, 12 [[fagots|fagoti]], 9 [[trompete]]s, 9 [[mežrags|mežragi]], 3 pāri [[Timpāni|timpānu]], [[kontrafagots]] un vēl viens [[sitaminstrumenti|sitaminstruments]]. Svītas pirmās atskaņošanas laikā uz skatuves nokrita dažas [[petarde]]s, kas izraisīja ugunsgrēku. Par spīti ugunij, Hendelis turpināja diriģēt orķestri. Vēlāk skaņdarbs tika pārrakstīts tradicionālam baroka orķestra sastāvam, lai uzstātos [[Faundlingas slimnīca|Faundlingas slimnīcā]]. Šajā orķestrī [[vijole]]s spēlēja oboju daļas, [[Čells|čelli]] fagotu daļas, kā arī notika citas izmaiņas orķestra sastāvā.

sentences:
{{cita nozīme|matemātiķi|orbitālo observatoriju|Euclid}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Eiklīds
|     vārds_orig = ''Ευκλείδης'', ''Eukleidēs''
|         attēls = Euclid statue, Oxford University Museum of Natural History, UK - 20080315.jpg
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap 330. gadu p.m.ē.
|       dz_vieta = [[Atēnas]]
|      m_dat_alt = ap 260. gadu p.m.ē.
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Aleksandrija]]
|        tautība = [[grieķi]]s
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Platons]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Eiklīda ģeometrija]]<br />"Elementi"
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Elektroģenerators''' ir ierīce, kas [[mehāniskā enerģija|mehānisko enerģiju]] pārveido [[Elektriskā enerģija|elektroenerģijā]]. Ģeneratori konstruktīvi ir līdzīgi [[elektrodzinējs|elektrodzinējiem]] tikai tie ir optimizēti [[elektrība]]s iegūšanai.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ventas ieleja
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Venta near Kuldīga - panoramio.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Venta]] pie [[Kuldīga]]s
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 1 |  lats = 13 |  latNS = N
 | longd = 21 | longm = 57 | longs = 1 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Kuldīgas novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=2513}}
 |     established = 1957
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
'''Žakēns''' var būt:

sentences: '''Superdators''' ir [[dators]] ar lielāko aprēķinu ātrumu, ko ir iespējams sasniegt kādā [[datortehnika]]s attīstības laika posmā.

sentences: '''Gravitācijas kolapss''' ir ārkārtīgi strauja [[zvaigzne]]s saspiešanās savu [[gravitācija]]s spēku ietekmē evolūcijas beigu stadijā, kad zvaigznē beigušās [[kodolreakcija]]s un [[gāze]]s [[spiediens]] vairs nespēj līdzsvarot gravitācijas spēku. Tā rezultātā izveidojas [[baltais punduris]], [[neitronu zvaigzne]] vai [[melnais caurums]].

sentences: '''Tautas demokrātija''' ir [[Marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] teorētiska koncepcija un sabiedrības politiskās organizācijas forma, kas attīstījās pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] tā saukto "tautas demokrātisko revolūciju" kontekstā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Austrumu solījumi
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|56,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl810649089/|title=
Eastern Promises |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{CAN}}
| ilgums = 101 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2007|9|8|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2007|9|14|Ziemeļamerika|2007|10|26|Lielbritānija}}
| izplatītājs = * ''[[Pathé Distribution]]''
* ''[[Focus Features]]''
| studija = * ''BBC Films''
* ''Astral Media''
* ''Corus Entertainment''
* ''Telefilm Canada''
* ''Kudos Pictures''
* ''Serendipity Point Films''
* ''Scion Films''
| operators = [[Pīters Sušickis]]
| oriģinālnos = ''Eastern Promises''
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| aktieri = * [[Vigo Mortensens]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Armīns Millers-Štāls]]
| scenārijs = [[Stīvens Naits]]
| producents = * [[Pols Vebsters]]
* [[Roberts Lantoss]]
| režisors = [[Deivids Kronenbergs]]
| žanrs = kriminālfilma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Eastern Promises poster.png
| imdb =
}}'''"Austrumu solījumi"''' ({{Val|en|Eastern Promises}}) ir 2007. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Kanāda]]s kriminālfilma, kuras režisors ir [[Deivids Kronenbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vigo Mortensens]], [[Naomi Votsa]], [[Vinsents Kasels]] un [[Armīns Millers-Štāls]].

sentences: '''17. aprīlis''' ir gada 107. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (108. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 258 dienas.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikiseminārs NVO namā
| datums     = {{dat|2017|4|18}}
| laiks      = 18.00—21.00
| vieta      = NVO nams, auditorija Nr. 206
| apraksts   = Sanāksme NVO namā, līdzi ņemam savus datorus, aicinām interesentus.
| virtuve    = uzkodas ņemam paši
| wifi       = Jā
| adrese     = Ieriķu iela 43a, Rīga [http://osm.org/go/0wMKGNr~q?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Dainis}}
# {{u|Feens}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Piebaldzēns}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Evita_wiki|Evita}}
# {{u|Mārtins Larsens}}
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Jaunķemeri
|attels             = Jaunkemeri beach.jpg
|paraksts           = Jaunķemeru pludmale
|karte              =
|paraksts2          = Jaunķemeru novietojums Jūrmalā
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 8,3 km2
|iedzivotaju_skaits = 188 ([[2008. gads|2008]])<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf |title=Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums |access-date={{dat|2013|07|02||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305003514/http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf }}</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Slokas ezers]], [[Vecslocene]]
|parki              =
|autobuss           = [[6. autobusu maršruts (Jūrmala)|6.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      = [[5. autobusu maršruts (Jūrmala)|5.]]
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-2012
|areja_saite        =
}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg6-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
fundamenta aprēķinā]]
'''Inženierģeoloģija''' ir [[ģeoloģija]]s nozare, [[zinātne]], kas orientējas uz [[zeme]]s saimniecisko apguvi, tajā skaitā [[Celtne|būvju]] un ēku [[Celtniecība|celtniecību]] un [[Ekspluatācija|ekspluatāciju]], kā arī šīs saimniecības ietekmi uz ģeoloģisko vidi.<ref name="Meh_gruntov_1977">R.E. Dashko, A.A. Kagin. Mehanika gruntov v inzhenerno — geologicheskoj praktike, M: Nedra — 1977.g. — 237 s.</ref>

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-valīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11NO2
|molmasa=117,15
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=315 °C (aizkausētā kapilārā)
|viršanas temperatūra=sublimējas; sadalās
|izoelektriskais punkts=6,00
}}
'''Valīns''' ('''''Val''''', 2-amino-3-metilbutānskābe, α-aminoizobaldriānskābe, C5H11NO2) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Tā ir alifātiskā aminoskābe. Valīns ir bezkrāsaina kristāliska viela (prizmatiski kristāli no ūdens vai heksagonālas plāksnītes no [[etanols|etanola]]). Vielas nosaukums cēlies no [[baldriāns|baldriāna]] ({{Val-la|valeriana}}).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Pīters Higss
|     vārds_orig = ''Peter Higgs''
|         attēls = Higgs, Peter (1929)3.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = Pīters Higss 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1929
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Ņūkāsla pie Tainas}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Edinburgas Universitāte]]
[[Londonas Impērijas koledža]]
[[Londonas Karaliskā koledža]]
[[Londonas Universitātes koledža]]
|     alma_mater = Londonas Karaliskā koledža
|        zinātne = Teorētiskā [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = izjauktā simetrija [[elektrovājā mijiedarbība|elektrovājās mijiedarbības]] teorijā
[[Higsa bozons]]
[[Higsa lauks]]
[[Higsa mehānisms]]
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2013)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Pīters Veirs Higss''' ({{val|en|Peter Ware Higgs}}; dzimis {{dat|1929|5|29}}) ir britu [[fizika|fiziķis]] teorētiķis. 2013. gadā kopā ar [[Fransuā Anglērs|Fransuā Anglēru]] saņēmis [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju]] par teorētiskā [[Higsa mahānisms|Higsa mehānisma]] atklāšanu, kas deva ieguldījumu izpratnē par [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] masas izcelsmi, un kas guva apstiprinājumu, atklājot iepriekš paredzēto, fundamentālo [[Higsa bozons|Higsa bozonu]] ATLAS un [[Kompaktais mionu solenoīds|CMS]] eksperimentos [[CERN]] [[Lielais hadronu pretkūļu paātrinātājs|Lielajā hadronu pretkūļu paātrinātājā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 2013 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2013/}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada februārī,}}
'''Holandiešu slimība''' ir termins [[ekonomika|ekonomikā]], ar kuru apzīmē negatīvu ietekmi uz valsts ekonomiku, kad kaut kas izraisa strauju ārvalstu valūtas ieplūdumu, piemēram, lielu dabas resursu apgūšana. Jaunie ienākumi paaugstina nacionālās valūtas kursu, kas izraisa to, ka citi valsts eksportējamie produkti zaudē konkurētspēju ārvalstu tirgos. Tas arī noved pie tā, ka palielinās importējamās produkcijas īpatsvars. Rezultātā resursi no apstrādājošās nozares tiek novirzīti uz ieguves sektoru, bet [[iekšzemes kopprodukts]] samazinās.

sentences:
[[Kategorija:Bahamu sportisti|Vieglatlezti]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika Bahamās|Vieglatlezti]]

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Valmieras apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Jeru pagasts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Furosemīda struktūrformula

Furosemīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 5-(aminosulfolil)-4-hlor-2[(2-furanilmetil)]aminobenzoskābe
|           CAS numurs = 54-31-9
|      ķīmiskā formula = C12H11ClN2O5S
|              molmasa = 330,745
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 206 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 151 mg/l
|                 citi =
}}
'''Furosemīds''' (''Furosemidum'') ir medikaments, kas pieder pie tā saucamajiem "cilpas" [[diurētiķi]]em (urīndzenošiem preparātiem, kas iedarbojas uz Henles cilpām [[nieres|nierēs]]). Tā rezultātā samazinās ūdens absorbcija tajās. Lieto dažādas izcelsmes [[tūska|tūsku]] ārstēšanai.

sentences: [[Esperanto]] valodā ir īpašs [[Braila raksts|Braila]] alfabēts. Kopš 1920. gada tiek izdots esperanto braila žurnāls ''Aŭroro'', bet kopš 1904. gada cits žurnāls ''Esperanta Ligilo''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Emma
| attēls                   = Emma1996.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Emma''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Daglass Makgrets]]
| producents               =
* [[Patriks Kasaveti]]
* [[Stīvens Hafts]]
| scenārija autors         = Daglass Makgrets
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Alans Kamings]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Grēta Skači]]
* [[Pollija Volkere]]
| mūzika                   = [[Stīvens Varbeks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Matchmaker Films]]''
* ''[[Haft Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1996|8|2||bez}}
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/emma-1996|title=Emma|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=emma.htm|title=Emma (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Emma"''' ({{val|en|Emma}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz Džeinas Ostinas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Daglass Makgrets]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Toni Kolete]], [[Alans Kamings]], [[Jūens Makgregors]], [[Grēta Skači]] un [[Pollija Volkere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|8|2||bez}}.

sentences: '''Neaizsargājams darbs''' ir darbs, kurus neaizsargā [[autortiesības]], vai arī tie darbi, kuriem autortiesību mantiskā daļa ir zaudēta vai beigusies.<ref>{{lv ikona}} [http://www.likumi.lv/doc.php?id=5138 Autortiesību likums 39. pants] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101224204939/http://www.likumi.lv/doc.php?id=5138 |date={{dat|2010|12|24||bez}} }} www.likumi.lv</ref> Latvijā un vairums Rietumu pasaules valstīs autortiesības beidzas 70 gadus pēc autora [[nāve]]s. Autora personiskās tiesības uz darbu nevar izbeigties vai tikt atsavinātas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Maržinālā tirdzniecība''' ({{val|en|Margin trading}}) ir spekulatīvu tirdzniecības operāciju veikšana, izmantojot naudu un/vai preces, kas tirgotājam ir piešķirti kredītā pret saskaņotās summas ķīļu — [[marža]]s ({{val|en|Margin}}) ķīlu. Maržinālais aizdevums atšķiras no vienkārša [[aizdevums|aizdevuma]] ar to, ka saņemtā naudas summa parasti ir vairākas reizes lielāka par nodrošinājuma (maržas) summu. No vienkārša kredīta maržinālais kredīts atšķiras ar to, ka saņemamā naudas summa (vai saņemto preču vērtība) vairākas reizes pārsniedz ķīlas (maržas) summu.

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums =
 {{collapsible list
  |titlestyle = background:transparent;text-align:left;padding-left:3.0em;font-size:80%;
  |title = Nigērijas Federālā Republika
  |liststyle = font-weight:normal; text-align:center;
  | {{val|ha|{{small|Jamhuriyar Taraiyar Nijeriya}}}}
  | {{val|ig|{{small|Ọ̀hàńjíkọ̀ Ọ̀hànézè Naìjíríyà}}}}
  | {{val|yo|{{small|Orílẹ̀-èdè Olómìnira Àpapọ̀ ilẹ̀ Nàìjíríà}}}}
}}
|           valsts_nosaukums = Nigērija
|           karoga_nosaukums = Nigērijas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Nigeria.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Nigērijas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Nigeria.svg
|              kartes_attēls = Nigeria (orthographic projection).svg
|            kartes_paraksts =
|                valsts_moto =
|               valsts_himna = ''[[Arise, O Compatriots]]''

|             valsts_valodas = [[Angļu valoda]]
|              galvaspilsēta = [[Abudža]]
|latd=9 |latm=4 |latNS=N |longd=7 |longm=29 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = [[Lagosa]]
|             valsts_iekārta = Federāla [[prezidentāla republika]]
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Bola Tinubu]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Viceprezidents
|              valsts_galva2 = [[Kašims Šetima]]
|legislature = Nacionālā Asambleja
|upper_house = Senāts
|lower_house = Pārstāvju palāta
|       neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|        neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|       neatkarības_notikums = Dienvidu un Ziemeļu Nigērijas apvienošana
|         neatkarības_datums = 1914
|      neatkarības_notikums2 = Deklarēta un atzīta
|        neatkarības_datums2 = 1960. gada 1. oktobris
|      neatkarības_notikums3 = Republika deklarēta
|        neatkarības_datums3 = 1963. gada 1. oktobris
|              platība_rangs = 31.
|                platība_km2 = 923 768
|             procenti_ūdens = 1,4
|         iedzīvotāju_skaits = 195,605,702<ref name="Nigeria Population">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.worldometers.info/world-population/nigeria-population/ |title= Nigeria Population |publisher=worldometers |accessdate= 11 June 2018}}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 7.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2018
|population_census = 140 431 790
|population_census_year = 2006
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 191,8
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 71.
|                    IKP_PPP = $413,402 miljardi<ref name=imf2>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=21&pr.y=3&sy=2009&ey=2012&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=694&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a= |title=Nigeria |publisher=International Monetary Fund |accessdate=20 April 2012}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2011
|         IKP_PPP_per_capita = $2578<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|GDP_nominal = $238,920 miljardi<ref name=imf2/>
|GDP_nominal_rank =
|GDP_nominal_year = 2011
|GDP_nominal_per_capita = $1490<ref name=imf2/>
|GDP_nominal_per_capita_rank =
|                  Gini_gads = 2003
|Gini_change =
|                       Gini = 43,7
|Gini_ref =
|                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = 2011
|HDI_change = increase
|                        HDI = 0,459
|HDI_ref =
|                  HDI_rangs = 156.
|FSI = 95,6 {{palielinājās}} 1,2
|FSI_year = 2007
|FSI_rank = 17.
|FSI_category = Alert
|                     valūta = [[Nigērijas naira|Naira]] (₦)
|               valūtas_kods = NGN
|country_code = NGA
|                 laika_zona = [[West Africa Time|WAT]]
|                 utc_offset = +1
|             laika_zona_DST = nav
|             utc_offset_DST = +1
|drives_on =right
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 234
|                     domēns = [[.ng]]
}}
'''Nigērija''' ({{val|en|Nigeria}}), oficiāli '''Nigērijas Federālā Republika''' (''Federal Republic of Nigeria'') ir valsts [[Rietumāfrika|Rietumāfrikā]]. Tā atrodas [[Nigēra (upe)|Nigēras upes]] lejtecē pie [[Gvinejas līcis|Gvinejas līča]]. Valsts robežojas ar [[Benina|Beninu]] rietumos, [[Kamerūna|Kamerūnu]] austrumos, [[Čada|Čadu]] ziemeļaustrumos un [[Nigēra|Nigēru]] ziemeļos. Nigērijā pēc 2018. gada datiem dzīvo ap 195,605 miljoniem iedzīvotāju.<ref name="Nigeria Population" /> Pēc iedzīvotāju skaita tā ir [[Āfrikas valstu uzskaitījums pēc iedzīvotāju skaita|lielākā valsts Āfrikā]] un [[Valstu uzskaitījums pēc iedzīvotāju skaita|septītā lielākā pasaulē]]. Nigērija ir [[Āfrikas Savienība]]s, [[Nāciju Sadraudzība]]s un [[OPEC]] dalībvalsts.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = halogēns
 |       kārtas skaitlis = 35
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 7
 |               simbols = Br
 |              atommasa = 79,904
 |    valences elektroni = [Ar]3d104s24p5
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Ampula ar šķidru bromu un broma molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+7''', '''+5''', +3, '''+1''', '''-1'''
 |   elektronegativitāte = 2,96
 |               blīvums = 3119
 |   kušanas temperatūra = 265,8 K (-7,3 °C)
 |  viršanas temperatūra = 332 K (58,8 °C)
 | trīskāršais punkts    =
 | kritiskais punkts     =
 | īpatnējā pretestība   =
 | skaņas ātrums         =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences: '''Katabatiskais vējš''' (no {{val-el|κατάβασις}} — nolaišanās) ir blīva un auksta [[gaiss|gaisa]] plūsma, kas veidojas, atdzisušām gaisa masām [[gravitācija]]s ietekmē nolaižoties pa zemes virsmas nogāzēm. Par katabatikām sauc arī lejupejošas gaisa plūsmas [[Cumulonimbus|gubu-lietus mākoņos]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Thalictrum minus.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Thalictrum minus|Mazais saulkrēsliņš}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Ranunculales
|         rinda_lv =Gundegu rinda
|           dzimta =Ranunculaceae
|        dzimta_lv =Gundegu dzimta
|            ģints =Thalictrum
|         ģints_lv =Saulkrēsliņi
|             suga =T. minus
|          suga_lv =Mazais saulkrēsliņš
|         binomial =Thalictrum minus L.
}}
'''Mazais saulkrēsliņš''' ({{val-la|Thalictrum minus}}) ir daudzgadīgs [[gundegu dzimta]]s lakstaugs.

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alberts Einšteins
|          vārds_orig = ''Albert Einstein''
|              attēls = Albert Einstein Head.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Einšteins 1947. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1879
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Virtembergas karaliste|Ulma}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]]s (1879-1896; 1914-1933)
[[Šveice]]s (1901-1955)
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1940-1955)
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts = Albert Einstein signature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē]] (1900)
[[Cīrihes Universitāte]] (1905)
|             zinātne = [[fizika]], [[filozofija]]
|         pasniedzēji = Alfrēds Kleiners
Heinrihs Frīdrihs Vēbers
|            studenti = [[Ernsts Gabors Štrauss]]
[[Leo Silārds]]
|          sasniegumi = [[Vispārīgā relativitātes teorija]]
[[Speciālā relativitātes teorija]]
[[Fotoelektriskais efekts]]
[[Masas—enerģijas proporcionalitāte]]
Planka—Einšteina sakarība
[[Brauna kustība]]s teorija
Einšteina lauka vienādojumi
Boses—Einšteina statisti
Boses—Einšteina kakondensāts
[[Gravitācijas viļņi]]
Kosmoloģiskā konstante
Lauka vienotā teorija
Einšteina-Podoļska-Rozena paradokss
Ansambļa interpretācija
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1921)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Alberts Einšteins''' (''Albert Einstein''; dzimis {{dat|1879|3|14}}, miris {{dat|1955|4|18}}) bija ebreju izcelsmes fiziķis, kuru bieži uzskata par ievērojamāko 20. gadsimta zinātnieku. Nozīmīgākais Einšteina ieguldījums fizikā ir [[relativitātes teorija]]s izveide. Einšteinam bijusi liela nozīme arī [[kvantu mehānika]]s, [[statistiskā mehānika|statistiskās mehānikas]] un [[kosmoloģija]]s attīstībā. 1921. gadā viņam tika piešķirta [[Nobela prēmija]] [[fizika|fizikā]] par [[fotoelektriskais efekts|fotoelektriskā efekta]] skaidrojumu un "par nopelniem teorētiskās fizikas labā".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1921 |publisher=Nobel Foundation |url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1921/index.html}}</ref> Viņa vārdā nosaukta vienība, ko lieto [[fotoķīmija|fotoķīmijā]], [[asteroīds]], kā arī [[ķīmiskie elementi|ķīmiskais elements]] [[einšteinijs]].

sentences: '''Aminoskābes''' ir aizvietotās [[karbonskābes]], kuru [[ogļūdeņraži|ogļūdeņraža]] atlikumā viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi ir aizvietoti ar [[aminogrupa|aminogrupu]] (-NH2). Tā kā aminoskābes satur [[karboksilgrupa|karboksilgrupu]] (kas ir [[skābums (ķīmija)|skāba]]) un aminogrupu (kas ir [[bāziskums (ķīmija)|bāziska]]), tās var reaģēt gan ar [[skābes|skābēm]], gan ar [[bāze (ķīmija)|bāzēm]]. Brīvā veidā, neitrālā vidē, aminoskābju karboksilgrupa ir izreaģējusi ar aminogrupu, veidojot iekšējo [[sāls|sāli]] ([[betaīns|betaīnu]]). Tām organismā oksidējoties, rodas [[ūdens]], [[oglekļa dioksīds]] un [[slāpeklis|slāpekli]] saturoši savienojumi.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Šons Krofords
 |          attēls = 20090818 Shawn Crawford.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|1|14}}
 |         dz_viet = [[Vanvika]], [[Dienvidkarolīna]], {{USA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[Sprints]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 2 ([[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Šons Krofords''' ({{val|en|Shawn Crawford}}; dzimis {{dat|1978|1|14}} [[Vanvika|Vanvikā]], [[Dienvidkarolīna|Dienvidkarolīnas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlēts]], startējis sprinta distancēs. Viņa personīgais rekords 100 m ir 9,88 s un 200 m — 19,79 s. Š. Krofords uzvarēja [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004. gada vasaras olimpisko spēļu]] 200 m distancē, [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada spēlēs]] viņš šajā distancē izcīnīja sudraba medaļu. Vēl ASV izlases sastāvā izcīnīja sudrabu 2004. gada spēlēs 4x100 m stafetē. Viņa labākais sasniegums Pasaules čempionātos ir izcīnītā bronzas medaļa 2001. gadā Edmontonā 200 m distancē.

sentences: '''Prāgas pavasaris''' bija [[liberalizācija]]s periods [[Čehoslovākija|Čehoslovākijas Sociālistiskajā republikā]], kas sākās {{dat|1968|01|05}}, kad [[Aleksandrs Dubčeks]] tika ievēlēts par [[komunisms|Komunistiskās]] partijas vadītāju, un beidzās {{dat|1968|08|20}}, kad [[Padomju Savienība|PSRS]] vadītā [[varšavas pakts|Varšavas pakta]] bruņotie spēki iebruka valstī.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Maiguma valoda
| attēls                   =  Terms of Endearment, 1983 film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Terms of Endearment''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Džeimss Brukss]]
| producents               = Džeimss Brukss
| scenārija autors         = Džeimss Brukss
| galvenajās lomās         =
* [[Šērlija Makleina]]
* [[Debra Vingere]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Džons Litgovs]]
| mūzika                   = [[Maikls Gors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1983|11|23|Ierobežots vietu skaits|1983|12|9|ASV|}}
| ilgums                   = 126 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/terms-endearment-1983|title=Terms of Endearment|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 8, 2019|archive-date={{dat|2019|06|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190608115540/https://bbfc.co.uk/releases/terms-endearment-1983}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=termsofendearment.htm|title=Terms of Endearment (1983)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 8, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|108,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Maiguma valoda"''' ({{val|en|Terms of Endearment}}) ir 1983. gada komēdija, kas balstīta uz Lerija Makmērtija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un producents ir [[Džeimss Brukss]]. Galvenās lomas atveido [[Šērlija Makleina]], [[Debra Vingere]], [[Džeks Nikolsons]], [[Denijs DeVito]] un [[Džons Litgovs]]. Filmas pirmizrāde ierobežotā vietu skaitā ASV notika {{dat|1983|11|23||bez}}.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Bella Torna
|      Vārds_orig = ''Bella Thorne''
|          Attēls = Bella Thorne 2021.png
|         Att_izm =
|        Apraksts = Bella Torna 2021. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1997|10|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Florida|Pembrokpainsa}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[deju popmūzika]], [[elektroniskā popmūzika]]
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, modele, dejotāja
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Walt Disney Records|Walt Disney]]''
|   Darbojies_arī = [[Zendaja]]
|           Mlapa = {{URL|bellathorneofficial.com/}}
|         Dzimums = S
}}
'''Anabella Everija "Bella" Torna''' ({{val|en|Annabella Avery "Bella" Thorne}}; dzimusi {{dat|1997|10|8}})<ref name="Disney Channel Medianet">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.disneychannelmedianet.com/web/showpage/showpage.aspx?program_id=3129298&type=thorne|title=Bella Thorne is "CeCe Jones"|accessdate=2010-11-13|work=Disney Channel Medianet|archive-date=2014-10-16|archive-url=https://web.archive.org/web/20141016014106/http://www.disneychannelmedianet.com/web/showpage/showpage.aspx?program_id=3129298&type=thorne}}</ref> ir amerikāņu aktrise, dejotāja, dziedātāja, modele. Viņa vislabāk ir pazīstama ar Sisijas Džonsas lomu ''[[Disney Channel]]'' seriālā ''[[Shake It Up]]''. B. Torna ir filmējusies vairāk nekā 20 dažādās filmās un TV seriālos, kā arī vairāk nekā 60 reklāmās. Saņēmusi 2011. gada ''Young Artist Awards'' balvu kā labākā vadošā jaunā aktrise. Atveidojusi lomas tādās filmās kā "[[Aleksandrs un briesmīga, murgaina, neizdevusies, ļoti slikta diena]]" (''Alexander and the Terrible, Horrible, No Good, Very Bad Day'', 2014), "[[Kopā pret pašu gribu]]" (''Blended'', 2014), "[[Alvins un burunduki: Diženais burunduļojums]]" (2015), "[[Tusnīte]]" (''The DUFF'', 2015), "[[Amitivila: Atmošanās]]" (''Amityville: The Awakening'', 2017), ''[[The Babysitter]]'' (2017), "[[Pusnakts saule]]" (''Midnight Sun'', 2018), "[[Slepkavību lielvalsts]]" (2018) un ''[[Infamous]]'' (2020).

sentences: '''20. augusts''' ir gada 232. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (233. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 133 dienas.

sentences:
{{Mēneši}}
'''Oktobris''' ({{val|la|October}}) ir [[gads|gada]] desmitais [[mēnesis]]. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''veļu''', '''zemliku''' vai '''rudens mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''lapkritis'' vai ''spalinis mėnuo'', bet mūsdienās — ''spalis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Tas ir viens no 7 mēnešiem, kas ir 31 dienu garš, [[Astroloģija|astroloģijā]] sākas ar Sauli Svaru zīmē, beidzas ar Sauli Skorpiona zīmē.

sentences:
fosilijas, katra aptuveni 1,5 [[centimetrs|cm]] diametrā]]
'''Fosilijas''' ({{val|la|fossilis}} — 'izrakts no zemes') jeb '''pārakmeņojumi'''<ref>{{tīmekļa atsauce |url= https://tezaurs.lv/#/sv/p%C4%81rakme%C5%86ojumi |title= Pārakmeņojumi |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2020. gada 24. septembrī}}</ref> ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]] vai citu [[organisms|organismu]] pārakmeņojušās paliekas, kā arī to darbības nospiedumi, piemēram, pēdu nospiedumi. Tās var būt no pāris milimetrus lielām [[baktērijas|baktērijām]] līdz milzīgiem, vairāk nekā tonnu sverošiem [[dinozauri]]em. To vecums var sasniegt vairākus miljonus gadu. Zinātne, kas nodarbojas ar fosiliju izpēti, ir [[paleontoloģija]].

sentences: '''Publiskās tiesības''', atšķirībā no privātajām, regulē attiecības starp valsti un privātpersonu, nosaka valsts uzbūvi un to tiesības un pienākumus. Tām ir raksturīgs imperatīvs regulējums, subordinācijas, nevis koordinācijas, attiecības starp subjektiem.

sentences: '''Optiskais telegrāfs''' ir [[informācija]]s pārraides ierīce lielos attālumos, izmantojot speciālus kodētus optiskos signālus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielceļš
| attēls                   = Highway Jacket DVD.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Highway'
| žanrs                    = drāma, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Džeimss Kokss]]
| producents               =
* [[Gajs Rīdels]]
* [[Skots Rozenbergs]]
* [[Maikls De Luka]]
| scenārija autors         = Skots Rozenbergs
| galvenajās lomās         =
* [[Džēreds Leto]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Selma Blēra]]
| mūzika                   = [[Bazils Poleduriss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|3|26||bez}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/highway-2001|title=Highway|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 11, 2019|archive-date={{dat|2019|04|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190411193415/http://www.bbfc.co.uk/releases/highway-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{cita nozīme|apdzīvotu vietu Šķēdes pagastā|apdzīvotu vietu Rudbāržu pagastā|Pelči (Rudbāržu pagasts)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Pelči
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Pelči, Pelču pagasts, LV-3322, Latvia - panoramio.jpg
| image_caption            = [[Pelču muiža]]s pils
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = right
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Kuldīgas novads]]
| subdivision_name2        = [[Pelču pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2           = 0,59
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5116 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 439
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56| latm  = 55| lats  = 13| latNS  = N
| longd = 21| longm = 58| longs = 4| longEW = E
| elevation_m              = 60
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3322 Pelči
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Pelči''' ir ciems [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] [[Pelču pagasts|Pelču pagastā]], pagasta centrs. Izvietojušies pagasta vidusdaļā {{nobr|6 km}} no novada centra [[Kuldīga]]s un {{nobr|152 km}} no [[Rīga]]s.

sentences: Attēli jau ir Vikikrātuvē, nosaukums tāds pats.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Fosgēns
|                 attēls =
Fosgēna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un molekulas modelis
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula = COCl2
|                molmasa = 98,9 g/mol
|                blīvums = 4,248 kg/m3
|    kušanas temperatūra = 155 K (-118 °C)
|   viršanas temperatūra = 281 K (8 °C)
|          šķīdība ūdenī = Sadalās<ref>http://www.inchem.org/documents/icsc/icsc/eics0007.htm</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences: '''Reinoldsa skaitlis''' <math>\mathrm{Re}</math> ir [[bezdimensionāls skaitlis]], kas raksturo [[viskozitāte|viskoza]] [[šķidrums|šķidruma]] vai [[gāze]]s plūsmu un rāda [[attiecība|attiecību]] starp [[inerce]]s spēku un [[berze]]s spēku. Šis skaitlis raksturo plūsmas dabu (lamināra vai [[turbulence|turbulenta]]). Tas nosaukts par godu britu inženierim [[Osborns Reinolds|Osbornam Reinoldsam]].

sentences:
[[File:14-06-11-ssd-RalfR-N3S 7886-03.jpg|thumb|mSATA SSD]]
'''Pusvadītāju disks''' jeb '''cietvielu disks''',<ref name="termini.lza.lv" /> arī '''''SSD''''' (no {{val|en|solid-state drive}}) ir [[datu uzglabāšanas iekārta]], kura izmanto [[integrālā shēma|integrālās shēmas]] pastāvīgā [[datoratmiņa|atmiņai]]. ''SSD'' tehnoloģija izmanto elektroniskās saskarnes, kuras ir savietojamas ar tradicionālajiem bloku [[Ievade/izvade|ievades/izvades]] (I/O) [[cietais disks|cietajiem diskiem]]. ''SSD'' neizmanto nekādas kustīgas mehāniskas detaļas. Tas atšķir šos diskus no tradicionālajiem [[magnētiskie diski|magnētiskajiem diskiem]] kā [[cietais disks|cietajiem diskiem]] (''HDD'') vai [[diskete|disketēm]], kuras ir elektromehāniskas iekārtas, kurās izmanto rotējošus diskus un pārvietojamas lasīšanas un rakstīšanas galviņas.<ref name="STEC">[[STEC, Inc.|STEC]]."[http://www.stec-inc.com/downloads/whitepapers/Performance_Power_Advantages.pdf SSD Power Savings Render Significant Reduction to TCO] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120905051209/http://stec-inc.com/downloads/whitepapers/Performance_Power_Advantages.pdf|date={{dat|2012|09|05||bez}}}}." Retrieved October 25, 2010.</ref> Salīdzinot ar elektromehāniskajiem diskiem, ''SSD'' parasti ir mazāk jutīgi pret fiziskiem triecieniem, ir klusi un tiem ir mazāks [[pieejas laiks]] un [[aizture (inženierija)|aizture]], bet tie ir dārgāki par magnētiskajiem un optiskajiem diskiem.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gu
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1994. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''Guam Network Information Center''
|sponsors              = ''University of Guam''
|domātais-pielietojums = ar [[Guama|Guamu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = netiek plaši izmantots
|ierobežojumi          = jābūt kontaktadresei Guamā
|struktūra             = tikai trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://gadao.gov.gu/ gadao.gov.gu]
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Plimutas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Cathedral_Church_of_St_Mary_and_St_Boniface.jpg
| image_size            =
| caption               = Plimutas katedrāle
| map_type              = Anglija#Apvienotā Karaliste
| map_size              =
| map_label             = Plimutas katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 50.3737
| longd                 = -4.1516
| location              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Devona|Plimuta}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džozefs Hansoms]] (''Joseph Hansom'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1856. gads
| year_completed        = 1858. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Plimutas katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1350966"
}
</mapframe>
'''Plimutas katedrāle''' ({{val|en|Plymouth Cathedral}}) jeb '''Svētās Marijas un Svētā Bonifācija katedrāles baznīca''' ({{val|en|Cathedral Church of Saint Mary and Saint Boniface}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Anglija]]s dienvidrietumos, [[Devona]]s grāfistes [[Plimuta]]s pilsētā. 1858. gadā celtā baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu [[Plimutas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Ķegums (nozīmju atdalīšana)|Ķegums}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Ķegums
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Ķeguma stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Ķeguma pasažieru ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|Rīga—Daugavpils]]
| atvērta             = 1924
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = Voldemārs Ozoliņš
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              = Stacijas laukums 1, Ķegums,
Ogres novads, LV-5020
| latd  = 56.7414106 | latNS  = N
| longd = 24.7259523 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Lielvārde (stacija)|Lielvārde]] (6 km)
 [[Ogre (stacija)|Ogre]] (11 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Ciemupe (stacija)|Ciemupe]] (6 km)
 [[Pārogre (stacija)|Pārogre]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 45
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''Ķegums''' ir [[pieturas punkts]] [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|dzelzceļa līnijā Rīga—Daugavpils]], kas atrodas [[Ķegums|Ķegumā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Henrijs Frānsiss Blanfords
|     vārds_orig = ''Henry Francis Blanford''
|         attēls = Henry Francis Blanford.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1834
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]<br />({{UK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1893
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Folkstona]], [[Lielbritānija]], {{UK}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = meteorologs, paleontologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Viljams Tomass Blanfords]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Henrijs Frānsiss Blanfords''' (angļu. ''Henry Francis Blanford''; 1834—1893) ir [[Angļi|angļu]] — indiešu [[meteorologs]] un [[paleontologs]], [[Viljams Tomass Blanfords|Viljama Tomasa Blanforda]] brālis.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Protist collage 2.jpg
| att_nosaukums= Protistu daudzveidība
| impērija     = Eukaryota
| impērija_lv  = Eikarioti
| valsts       = Protista
| valsts_lv    = Protisti
| iedalījums=
}}
'''Protisti''' (''Protista'', no {{val|grc|πρώτιστος}} — 'pats pirmais') ir [[organisms|organismi]], kuriem nav [[audi|specializētu audu]]. Protistu valstī ir apvienoti visi [[eikarioti]]skie [[vienšūnas organismi]], kuri var būt sastopami arī kolonijās — [[aļģes]] un [[protozoji]], kā arī daudzšūnu aļģes, [[aļģsēnes]] un [[gļotsēnes]]. Tā ir [[Parafilētisms|parafilētiska]] grupa bez kopīgas izcelsmes,<ref>[http://latvijas.daba.lv/vardnica/lat-ang/09860990.htm Bioloģijas terminu vārdnīca]</ref> kur iekļauti visi eikariotiskie organismi, kas nav [[Dzīvnieki|dzīvnieku]], [[Sēnes|sēņu]] un [[Augi|augu]] valstīs. Terminu ''protisti'' 1866. gadā ieviesa [[Ernsts Hekels]], taču viņa izpratnē tie bija visi vienšūnas organismi, ieskaitot [[baktērijas]]. Mūsdienu izpratnē šo terminu 1938. gadā sāka lietot [[Herberts Kouplends]], jo viņš baktērijas iedalīja atsevišķā [[Monēras|monēru]] valstī.<ref name=enciklop>[https://enciklopedija.lv/skirklis/944 Kondratovičs U. Bioloģija. Nacionālā enciklopēdija]. Atjaunots: 2021. gada 19. februārī. Skatīts: 2021. gada 2. martā</ref> Vēlāk to savā sistemātikā saglabāja [[Roberts Vitakers]], piecu valstu sistēmas autors. Tradicionāli protistus dala vienšūņos (''Protozoa''), aļģēs (''Algae'') un sēņveidīgajos organismos. Visām šīm grupām ir polifilētisks raksturs un tās netiek lietotas kā [[Taksons|taksoni]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Abietīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C19H29COOH
|citi nosaukumi=(1R,4aR,4bR,10aR)-1,4a-dimetil-7-(propān-2-il)-1,2,3,4,4a,4b,5,6,10,10a-dekahidrofenantrēn-1-karbonskābe
|CAS numurs=514-10-3
|molmasa=302,458
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=172—175 °C
|viršanas temperatūra=250 °C
|šķīdība ūdenī=nešķīstoša
}}
'''Abietīnskābe''' ir [[Kolofonijs|kolofonija]] galvenā sastāvdaļa (40—50%).<ref name="LME">{{LME|1|16}}</ref> Tā ir nepiesātināta mono[[karbonskābe]] (C19H29COOH) ar sarežģītu molekulas uzbūvi — triciklisko di[[terpēni|terpēnu]] atvasinājums. Abietīnskābi iegūst, [[Destilācija|destilējot]] [[Skujkoku klase|skuju koku]] [[sveķi|sveķus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/abiet%C4%ABnsk%C4%81be|title=abietīnskābe {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-08}}</ref>

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
Glicīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=H2NCH2COOH
|molmasa=75,07
|blīvums=1607
|kušanas temperatūra=232 - 236 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=6,06
}}
'''Glicīns''' ('''''Gly''''', aminoetiķskābe, glikokols, H2NCH2COOH) ir vienkāršākā [[aminoskābe]]. Tā ir balta kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, un kam ir salda garša ({{Val-el|glykys}} - salds; no tā cēlies vielas nosaukums). Tā kā glicīnam pie ''alfa'' oglekļa atoma ir divi ūdeņraža atomi, tas nav optiski aktīvs, atšķirībā no citām aminoskābēm.

sentences: '''Alumīnija hlorīds''' (AlCl3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Hlors|hlora]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Alumīnija hlorīds ir balts, bet dažreiz paraugi var saturēt [[Dzelzs trihlorīds|dzelzs trihlorīdu]], kas dod dzeltenu nokrāsu. AlCl3 ir cieta viela ar zemu [[kušana]]s un [[vārīšanās|viršanas]] temperatūru. Alumīnija hlorīdu lielākoties izmanto [[metāls|metāliskā]] alumīnija iegūšanai, taču to izmanto arī citos ķīmijas industrijas nolūkos. Tas ir piemērs, kad neorganisks savienojums mērenā temperatūrā sašķeļas, atgriezeniski pārejot no [[Polimērs|polimēra]] [[Monomērs|monomērā]].

sentences:
{{cita nozīme|mākoņdatošanas pakalpojumu|mūzikas grupu|AWS}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Amazon Web Services, Inc.''
| native_name      =
| logo             = Amazon Web Services Logo.svg
| logo_size        = 140px
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         =
| services         = [[tīmekļa pakalpojumi]], [[mākoņskaitļošana]]
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Amazon]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://aws.amazon.com/ aws.amazon.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Amazon Web Services, Inc.''''' ('''''AWS''''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmuma ''[[Amazon|Amazon.com]]'' meitasuzņēmums, kas nodrošina [[mākoņdatošana]]s platformas [[programmatūra kā pakalpojums|pēc pieprasījuma]] privātpersonām, uzņēmumiem un valsts institūcijām uz maksas abonēšanas pamata.

sentences:
'''Bioloģija''' ir zinātņu komplekss par dzīvību visās tās izpausmēs un par dzīvās [[matērija]]s organizāciju ([[molekula|molekulārā]], [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]], [[organisms|organismu]], organismu kopu līmenī).
{{pamatraksts|bioloģija}}
{{Commonscat|Biology|Bioloģija}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Daniels Barenboims
|     vārds_orig = ''Daniel Barenboim''
|         attēls = Barenboim Vienna.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Daniels Barenboims 2007. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Buenosairesa]], {{ARG}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents, pianista
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Vulva''' ({{val|la|vulva}}) ir [[sieviete]]s ārējā jeb redzamā [[reproduktīvā sistēma|dzimumorgānu]] daļa. Šo terminu attiecina ne tikai uz sieviešu dzimumorgāniem, bet vispārēji arī uz citu [[zīdītāji|zīdītāju]] mātīšu dzimumorgāniem. Vulvu veido [[kaunuma lūpas]] (''labia'') un [[klitors]]. Cilvēku anatomijā, nevis dzīvnieku anatomijā, pie vulvas pieskaita arī [[maksts priekštelpa|maksts priekštelpu]] (''vestibulum vaginae''). [[Urīnizvadkanāls]] no [[urīnpūslis|urīnpūšļa]] noslēdzas vulvā, arī [[maksts]] savieno vulvu ar [[dzemde|dzemdi]]. Vulva ir dzimumorgāna zinātniskais nosaukums; bieži vien tā tiek saukta citādos vārdos, kas ir nepieklājīgi, rupji vai erotiski.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorāta struktūrformula

Nātrija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7775-09-9
|      ķīmiskā formula = NaClO3
|              molmasa = 106,44
|              blīvums = 2500
|  kušanas temperatūra = 248 °C
| viršanas temperatūra = ~300 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 101,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hlorāts''' (NaClO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''DistroWatch''''' ir [[tīmekļa vietne]], kas nodrošina ziņas, popularitātes klasifikāciju un citu vispārīgu informāciju par dažādiem [[Linux distributīvi|''Linux'' distributīviem]], kā arī citām ''[[Unix]]'' veida [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]], piemēram, ''[[OpenSolaris]]'', ''[[Minix]]'' un ''[[BSD]]''.
Pašreiz tajā ir iekļauta informācija par vairākiem simtiem distributīvu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfāta struktūrformula

Pulverveida kālija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-80-5
|      ķīmiskā formula = K2SO4
|              molmasa = 174,27
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1342 K (1069 °C)
| viršanas temperatūra = 1962 K (1689 °C)
| šķīdība ūdenī        = 11,1 g/100 ml (20 °C)
12 g/100 ml (25 °C)
24 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija sulfāts''' (K2SO4) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. To galvenokārt lieto par [[minerālmēsli|minerālmēslojumu]]. Kālija sulfāts ir sastopams dabā dažu sāļu maisījumu sastāvā (tādos minerālos kā [[kainīts]] vai [[šēnīts]]). Rūpnieciski kālija sulfātu galvenokārt iegūst no [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] un [[sērskābe]]s.
 - kālija sulfāta [[minerāls]]]]

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Antonio Labriola
|          vārds_orig = ''Antonio Labriola''
|              attēls = Antonio Labriola.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1843
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = [[Kasino]], [[Pāvesta valsts]]
([[Frozinones province]], [[Lacio]], {{ITA}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1904
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Roma]], [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]
({{ITA}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[marksisms]]
|           intereses =
|              idejas = marksisms kā prakses filozofija
|          alma_mater = [[Neapoles universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Kārlis Markss|Markss]], [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Johans Frīdrihs Herbarts|Herbarts]]
|          ietekmējis = [[Benedeto Kroče|Kroče]], [[Antonio Gramši|Gramši]]
|               darbi = ''Discorrendo di socialismo e di filosofia'' (1897)
|              valoda = [[itāļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Petī''' var būt:

sentences:
'''Terapija''' (no {{val|el|ϑεραπεία}} (''therapeia'') — 'kalpošana, kopšana, dziedināšana') ir metožu kopums [[slimība|slimību]] un ievainojumu ārstēšanai. Iedarbīgas terapijas priekšnoteikums ir pareiza [[diagnoze]].
[[Latvijas PSR]] laikā par terapiju dēvēja arī [[Internā medicīna|internās medicīnas]] nozari, kas pētī [[iekšķīgās slimības|iekšķīgo slimību]] rašanos, patoģenēzi, norisi, diagnostiku, profilaksi un ārstēšanu.

sentences:
{{Infobox stadium|stadium_name=Kaļiņingradas stadions|native_name=Стадион Калининград|map_type=Kaļiņingradas apgabals|map_caption=|latNS=N|latd=54|lats=53|latm=41|longEW=E|longd=20|longm=32|longs=02|pushpin_map=|location={{vieta|Krievija|Kaļiņingrada}}|broke_ground=2015|opened=2017|surface=zāle|construction_cost=257 milijoni [[Eiro|eiro]]|seating_capacity=35 212 (Pasaules kausā)
25 000 (Pēc Pasaules kausa)|tenants=[[2018. gada FIFA Pasaules kauss]]
[[FC Baltika Kaliningrad]]|logo_image=Kaliningrad stadium - 2018-04-07.jpg}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 68
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 30
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Er
|             atommasa = 167,259
|   valences elektroni = [Xe]4f126s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Erbija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,24
|              blīvums = 9066
|  kušanas temperatūra = 1802 K (1529 °C)
| viršanas temperatūra = 3141 K (2868 °C)
}}
'''Erbijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Er''' un atomskaitli 68. Tas ir mīksts, plastisks [[metāls]]. Tāpat kā pārējos [[lantanīdi|lantanīdus]], to iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetālu rūdām]]. [[Erbija oksīds|Erbija oksīdu]] lieto par rozā krāsu [[stikls|stikla]] un [[keramika]]s glazūru krāsošanai. Erbiju lieto arī [[sakausējums|sakausējumiem]] ar [[vanādijs|vanādiju]] un erbija savienojumus lieto [[optiskais pastiprinātājs|optiskajiem pastiprinātājiem]]. Savienojumos erbijam parasti ir oksidēšanas pakāpe +3.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Pampelmūze
|          platums =
|           attēls = Citrus maxima0.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|          attēls2 = Pomelo fruit.jpg
|      att2_izmērs = 235px
|   att2_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. maxima
|          suga_lv = Pampelmūze
|           suga_r = Pampelmūze
|         binomial = Citrus maxima
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi = ''Citrus grandis''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Antarktīdas salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Vedela jūra]]
[[Kategorija:Skotijas jūra]]
[[Kategorija:Dienvidu okeāns]]

sentences:
{{Tauta
| tauta = Ebreji
| native_name = יְהוּדִים ''(Yehudim)''
| image =
| image_caption = Ebreji visā pasaulē (2021)
| population = 15,1 miljons
| valoda = [[ivrits]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču ]], [[krievu valoda|krievu]], [[spāņu valoda|spāņu]], vēsturiski arī [[jidišs]], [[ladino]] u.c.
| reliģija = [[jūdaisms]]
| related-c = [[arābi]], [[asīrieši]], [[samarieši]]
| flag =
| flag_caption = [[Dāvida zvaigzne]], ebreju tautas simbols
| grupas = [[aškenazi]], [[karaīmi]], [[sefardi]] u.c.
}}'''Ebreji''' ({{val|he|יהודים}}) ir [[Semītu valodas|semītu]] grupas tauta, kuras izcelsme ir [[Tuvie Austrumi]]. Mūsdienās bieži tiek uzskatīti ne tik daudz par konkrētas etniskas grupas pārstāvjiem, kā par no [[izraēļi]]em cēlušos [[jūdaisms|jūdaisma]] piekritēju pēcnācējiem, kā arī tiem, kas šo reliģiju pieņēmuši brīvprātīgi. Līdz [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām ebreji [[Latvija|Latvijā]] parasti tika dēvēti par '''žīdiem''', apzīmējums ebreji tika lietots retāk.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/viedokli/293921-leo_dribins_ebreji_negaida_greksudzi Aigars Dāboliņš. Ebreji negaida grēksūdzi (Intervija ar vēstures profesoru Leo Dribinu). Republika.lv, Nr.46, 2006]</ref> Pēc Otrā pasaules kara tiek lietots vārds "ebrejs", jo "žīds" tika negatīvi izmantots nacistu [[antisemītisms|antisemītiskajā]] propagandā un [[Holokausts|Holokaustā]]. Vienlaikus, ņemot vērā, ka līdz ar [[Padomju Savienība|PSRS]] okupāciju Latvijā iebrauca ebreji no [[Ukraina]]s, [[Krievija]]s un citām [[Padomju Sociālistiskās Republikas|padomju republikām]], tika pārņemta [[krievu valoda]]s tradīcija izvairīties no vārda ''жид'', kas krievu valodā uzskatāms par netaktisku ebreju apzīmējumu.

sentences: '''Boforta skala''' ir [[vējš|vēja]] stipruma skaitlisko vērtību sistēma, kuru [[Pasaules Meteoroloģijas organizācija]] pieņēmusi, lai tuvināti novērtētu vēja stiprumu jūrā vai uz sauszemes. Vēja ātrums parasti tiek mērīts 10 metru augstumā virs atklātas virsmas un tad izteikts vērtībās, kas ir no 0 līdz 12 ballēm.

sentences: '''Pozicionēšana''' ir [[tirgzinība]]s stratēģija, kas palīdz uzņēmumiem, produktiem un pakalpojumiem ieņemt unikālu pozīciju patērētāju prātos, pozicionējoties attiecībā pret konkurentu piedāvātajiem produktiem. Pozicionēšanā tiek uzsvērtas tikai šim uzņēmumam piederošās unikālās īpašības, kas to atšķir no citiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.businessdictionary.com/definition/positioning.html |title=positioning |access-date={{dat|2017|02|12||bez}} |archive-date={{dat|2017|02|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170226045540/http://www.businessdictionary.com/definition/positioning.html }}</ref> Pozicionēšanas galvenais uzdevums ir [[Zīmols|zīmola]] tēla un produkta uztveres veidošana. Šo metodi 1969. gadā savās publikācijās sāka attīstīt tirgzinības teorētiķi Als Rīss un Džeks Trauts, kā rīku, kas palīdz ieņemt stabilu vietu mērķa pircēju prātos.

sentences:
ar musulmaņu vairākumu]]
'''Islāms Krievijā''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''ислам в России'') ir otrā izplatītākā [[reliģija]] [[Krievija|Krievijas Federācija]] pēc [[kristietība]]s.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = '''Deftones'''
|          Attēls = Deftones live brixton academy 2007.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Deftones 2008. gadā
|            Fons = grupa
|           Vieta = {{flaga|ASV}} [[Sakramento]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           Žanrs = [[Alternatīvais metāls]]
[[Eksperimentālais roks]]
|            Gadi = 1988—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Warner Bros. Records|Warner Bros.]], [[Maverick Records|Maverick]]|
|           Mlapa = [http://www.deftones.com/ www.deftones.com]
|      Dalībnieki = [[Stīvens Kārpenters]]
[[Čino Moreno]]
[[Eibs Kaningems]]
[[Frenks Delgado]]
[[Serhio Vega]]
|  Bij_dalībnieki = [[Či Čengs]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Herringadultkils.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|         dzimta = Clupeidae
|      dzimta_lv = Siļķu dzimta
|    apakšdzimta = Clupeinae
| apakšdzimta_lv = Siļķu apakšdzimta
|          ģints = Clupea
|       ģints_lv = Siļķes
|           suga = Clupea harengus
|        suga_lv = Atlantijas siļķe
|       binomial = Clupea harengus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
 |            name = Rāi akmeņi
 |     native_name = ''Rai stones''
 |           image = Yap_Stone_Money.jpg
 |         caption = Viens no Rāi akmeņiem Japas salā
 |     pushpin_map = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
 | plat_NS = N | plat_d = 9.533333
 |  gar_EW = E | gar_d = 138.116667
 | kartes_paraksts = Japas arhipelāga atrašanās vieta
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Algodonīts
|attēls=
|klase=[[Arsenīdu minerāli]]
|ŠtruncaID=2/A.01-10
|ķīm_formula=Cu6As
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Sudrabpelēka, tēraudpelēka, "rūsē" bronzas krāsā
|svītra=
|habituss=Masīvs, virsmas oksidējas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas lūzuma līdzīgs, drīzāk nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,55
}}
__NOTOC__

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Lopbarības biete
|         binomial = Beta vulgaris ''subsp.'' vulgaris
|           attēls = Beta vulgaris z01.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Lopbarības biete
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = B. vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|           pasuga = B. v. vulgaris
|        pasuga_lv = Lopbarības biete
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Lielie līdzenumi''' ({{val-en|Great Plains}}) ir plašs [[prērija|prēriju]] un [[stepe|stepju]] apgabals [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], kas plešas starp [[Misisipi (upe)|Misisipi]] upi austrumos un [[Klinšu kalni]]em rietumos. Lielākā daļa atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|Savienotajās Valstīs]]. Šajā valstī tie izvietojušies [[Teksasa]]s, [[Ņūmeksika]]s, [[Oklahoma]]s, [[Kolorādo]], [[Kanzasa]]s, [[Nebraska]]s, [[Vaiominga]]s, [[Dienviddakota]]s, [[Ziemeļdakota]]s un [[Montāna]]s pavalstīs. Savukārt neliela daļa Lielo līdzenumu atrodas [[Kanāda|Kanādā]] — [[Alberta]]s, [[Manitoba]]s un [[Saskačevana]]s provincēs.

sentences:
{{Dzelmes infokaste
| Nosaukums            = Landsortas dzelme
| Nosaukums2           = ''Landsortsdjupet''
| Photo                =
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Baltijas jūra#Zviedrija
| plat_d = 58| plat_m  = 35| plat_s = | plat_NS = N
| gar_d  = 18| gar_m   = 14| gar_s  = | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        = jā
| kartes_marķieris     =
| marķieris            =
| paraksta_novietojums =
| Dziļums              = 456,51
| Atrašanās vieta      = [[Baltijas jūra]]
| Dziļvaga             = [[Gotlandes ieplaka]]
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent         =
| Easiest route        =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}
'''Landsortas dzelme''' ({{val|sv|Landsortsdjupet}}) ir [[Baltijas jūra]]s dziļākā vieta. Atrodas starp [[Stokholma|Stokholmu]] un [[Gotlande]]s salu 24 km uz dienvidaustrumiem no Landsortas bākas [[Eja]]s salā un 80 km uz ziemeļrietumiem no Harudena raga Gotlandes ziemeļos. Dzelme ir 456,51 m dziļa un izvietojusies Gotlandes ieplakā. Līdz 1960. gadiem dzelmē tika izgāzti ķīmiskie un vidēji radioaktīvie atkritumi.<ref>[https://www.stralsakerhetsmyndigheten.se/contentassets/e3a0d5c704e64a23a3868d2972c2076d/199678-hantering-av-radioaktivt-avfall-i-sverige-fore-ar-1980-samt-radium-och-radiumavfall-fram-till-ar-1996 Hantering av radioaktivt avfall i Sverige före år 1980 samt radium och radiumavfall fram till år 1996]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Šmits
|     vārds_orig = ''Paul Felix Schmidt''
|         attēls = Paul Schmidt.jpg
|     att_izmērs = 150
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1916
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Narva|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1984
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Pensilvānija|Allentouna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{EST}}
{{GER}}
{{USA}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], [[ķīmija|ķīmiķis]]
}}

sentences:
{{Navbox
| bodyclass = hlist
|name=Jūrgordena
|title=[[Jūrgordena]]
|state=autocollapse
|image=
|group1=Apkārtne
|list1=
* [[Bekholmena]]
* [[Jūrgordena]]
* [[Jūrgordstādena]]
* [[Lejonsletena]]
* [[Hazēliusa vārti|Hazēliusportena]]
* [[Skansena kalns]]
|group2=Salas, tilti un ūdeņi
|list2=
* [[Bekholmena]]
* [[Jūrgordena]]
* [[Jūrgordenas tilts]]
|group3=Muzeji un galerijas
|list3=
* [[Bioloģijas muzejs]]
* [[Junibakena]]
* [[Kuģu muzejs]]
* [[Liljevalka galerija]]
* [[Rūsendāles pils]]
* [[Skansens]]
* [[Tabakas un sērkociņu muzejs]]
* [[Tīla galerija]]
* [[Valdemāra zemesraga pils]]
* [[Vāsas muzejs]]
* [[Ziemeļu muzejs]]
* [[Ūdens muzejs "Aquaria"]]
|group4=Atpūtas un izklaides vietas
|list4=
* [[Junibakena]]
* [[Karaliskais Nacionālais pilsētas parks]]
* [[Tivoli Grēnalunda]]
* [[Skansena akvārijs]]
|group5=Celtnes
|list5=
* [[Rūsendāles pils]]
* [[Valdemāra zemesraga pils]]
* [[Hazēliusa vārti]]
|group6=Cits
|list6=
* [["Estonia" piemiņas memoriāls]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes|Jūrgordena]]
[[Kategorija:Jūrgordena]]
</noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Maģiskais Maiks
| attēls                   = Magic Mike.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Magic Mike''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Gregorijs Džeikobss]]
* [[Čenings Teitums]]
* [[Rīds Karolīns]]
| scenārija autors         = Rīds Karolīns
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Alekss Petifers]]
* [[Kodijs Horns]]
* [[Mets Boumers]]
* [[Olīvija Manna]]
* [[Džo Maganielo]]
* [[Metjū Makonahijs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Nick Wechsler Productions]]''
* ''[[Iron Horse Entertainment]]''
* ''[[Extension 765]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|6|24|Losandželosas filmu festivāls|2012|6|29|ASV|}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/magic-mike-2012|title=Magic Mike|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106100938/http://bbfc.co.uk/releases/magic-mike-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=magicmike.htm|title=Magic Mike (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|167,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Maģiskais Maiks XXL]]
| imdb                     =
}}
'''"Maģiskais Maiks"''' ({{val|en|Magic Mike}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Alekss Petifers]], [[Kodijs Horns]], [[Mets Boumers]], [[Olīvija Manna]], [[Džo Maganielo]] un [[Metjū Makonahijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|2|5||bez}}. 2015. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Maģiskais Maiks XXL]]".

sentences: '''Šūnu receptors''' ir [[molekula]] (parasti [[vienkāršās olbaltumvielas|vienkāršā olbaltumviela]] vai [[glikoproteīns]]) uz [[šūna]]s virsmas, šūnu [[Šūnas organoīdi|organoīdu]] virsmas vai izšķīdināta [[Citoplazma|citoplazmā]]. Specifiski reaģē uz noteiktu vielu piesaistīšanos, kas sūta ārējo regulatoru signālu, mainot savu telpisko konfigurāciju. Šī viela savukārt [[Signālu nosūtīšana|nodod šo signālu]] šūnas vai šūnu organoīdu iekšienē, nereti ar [[Sekundārie signālsavienojumi|sekundāro signālsavienojumu]] vai transmembrānu [[Jons|jonu]] plūsmu palīdzību.

sentences:
[[Kategorija:PSRS ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:PSRS ģeologi| ]]

sentences: {{Latvijas vidusskolas infokaste|nosaukums=Lazdiņas privātā pamatskola "Punktiņš"|vieta=[[Pulkveža Oskara Kalpaka iela]] 14,<br /> Jelgava, LV—3001|tips=pamatskola|dibin=1996|direktors=Linda Ozola|skoleni=|skolotāji=|mlapa=http://www.punktins.lv/}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Bārnarda zvaigzne
|               attēls =
|       citi nosaukumi = Bārnarda lidojošā zvaigzne,<ref>Aizeks Azimovs. Visums. R:, "Zinātne", 1972, 41. lpp</ref>
 Čūskneša Proksima
|           zvaigznājs = [[Čūsknesis]]
|          deklinācija = +0,4° 41′ 36″
|        rektascensija = 17h 57m 48,5s
|    redzamais spožums = 9,5
|   absolūtais spožums = 13,26
|                 masa = 0,17
}}
'''Bārnarda zvaigzne''' ir ļoti mazas [[masa]]s [[sarkanais punduris|sarkanā pundura]] tipa [[zvaigzne]], kas atrodas aptuveni 6 [[gaismas gads|gaismas gadu]] (otra tuvākā zvaigzne Saulei aiz [[Centaura Alfa]]s) attālumā no [[Zeme]]s [[Čūsknesis|Čūskneša]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. [[1916]]. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] astronoms [[Edvards Emersons Bārnards]] izmērīja šīs zvaigznes kustību debesjumā, kas bija 10,3 [[leņķa sekunde]]s gadā. Tas ir lielākais zināmais zvaigznes ātrums pie debesīm, skatoties no [[Saules sistēma]]s.

sentences:
{{cita nozīme|upi|apdzīvotu vietu|Priedāji}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Salaca
| attēls            = Salaca.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Salaca pie Neļķu klintīm
| karte             = Latvijas upe Salaca karte.png
| kartes_paraksts   = Salaca un [[Burtnieks]].
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Burtnieks]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=47 | sāk_plat_s=43 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=08 | sāk_gar_s=42 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=45 | iet_plat_s=19 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=20 | iet_gar_s=57 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{LAT}}<br />{{EST}}
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 95
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 42
| caurtece          =
| gada_notece       = 1,06
| baseins           = 3421,0
| baseins_latvijā   = 3239
| pietekas          = [[Korģe]], [[Ramata]], [[Glāžupe]]
}}

sentences: '''Steroīdi''' (no termina '[[holesterīns]]') ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] vai, retāk, [[augi|augu]] izcelsmes, kā arī sintētiski iegūtas bioloģiski aktīvas vielas. Dabā steroīdi veidojas no [[izoprenoīdi|izoprenoīdiem]] (triterpenoīda [[lanosterols|lanosterola]], kas savukārt rodas no [[skvalēns|skvalēna]] oksīda). Visu steroīdu ķīmiskās struktūras pamatā ir tetracikliska ogļūdeņraža sistēma — [[sterāns]] jeb gonāns. Sterāna molekulā [[fenantrēns|fenantrēna]] trim sešlocekļu gredzeniem pievienojies [[ciklopentāns|ciklopentāna]] pieclocekļu gredzens un visas saites piesātinātas ar ūdeņradi (ciklopentānperhidrofentantrēns).<ref>O. Neilands. Organiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1977, 146.—147. lpp.</ref> Dažādiem steroīdiem sterāna kodols var būt daļēji nepiesātināts, tam var būt pievienotas dažādas funkcionālās grupas, galvenokārt [[alkilgrupa]]s, [[hidroksilgrupa]]s, [[karbonilgrupa]]s vai [[karboksilgrupa]]s. Pie steroīdiem pieskaita arī [[D vitamīns|D vitamīnu]], kam sterāna B cikls ir atvērts starp 9. un 10. atomu.

sentences: '''Cimdi''' ir [[apģērbs|apģērba gabals]], kas aptver [[plauksta|plaukstu]] vai daļu no tās. To uzdevums ir sildīt plaukstas vai aizsargāt tās no traumām.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Infobox Person
|Toms Kilburns =
|platums =
|vārds = Toms Kilburns
|vārds_orig = Tom Kilburn
|attēls = Tom kilburn.jpg
|att_izmērs =
|att_nosaukums = Toms Kilburns
|dz_dat_alt =
|dz_gads = 1921
|dz_mēnesis = 08
|dz_diena = 11
|dz_vieta = Jorkšīra
|m_dat_alt =
|m_gads = 2001
|m_mēnesis = 01
|m_diena = 17
|m_vieta = Mančestra
|tautība =
|nodarbošanās =
|alma_mater = [[Mančestras Universitāte]] (PhD)
[[Kembridžas Universitāte]]
}}
'''Toms Kilburns''' (dzimis 1921. gada 11. augustā, miris 2001. gada 17. janvārī) bija angļu inženieris. Kopā ar Frediju Viljamsu viņš strādāja pie [[Viljamsa-Kilburna elektronu lampa]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.computer50.org/mark1/notes.html#acousticdelay |title=Miscellaneous Notes |publisher=Computer50.org |date= |accessdate=2014-08-16 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130606122154/http://www.computer50.org/mark1/notes.html#acousticdelay |archivedate=2013-06-06 }}</ref><ref>{{Citation | last = Kilburn | first = Tom | author-link = Tom Kilburn | title = From Cathode Ray Tube to Ferranti Mark I | journal = Resurrection | publisher = The Computer Conservation Society | volume = 1 | issue = 2 | year = 1990 | url = http://www.cs.man.ac.uk/CCS/res/res02.htm#e | issn = 0958-7403 | accessdate = 15 March 2012 }}</ref> un pie pasaulē pirmā datora, kurā glabājas programmas — maza apjoma eksperimentālās mašīnas (SSEM). Tas bija laiks, kad viņš strādāja [[Mančestras Universitāte|Mančestras Universitātē]].<ref>{{cite journal | last1 = Kilburn | first1 = T. | title = The University of Manchester Universal High-Speed Digital Computing Machine | doi = 10.1038/164684a0 | journal = Nature | volume = 164 | issue = 4173 | pages = 684–687 | year = 1949 | pmid =  15392930| pmc = }}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Williams | first1 = Frederic | authorlink1 = Frederic Calland Williams | last2 = Kilburn | first2 = Tom | authorlink2 = Tom Kilburn | doi = 10.1038/162487a0 | title = Electronic Digital Computers | url = http://www.computer50.org/kgill/mark1/natletter.html | journal = Nature | volume = 162 | issue = 4117 | pages = 487 | year = 1948 | pmid =  | pmc =  | accessdate = {{dat|2009|01|22||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20090406014626/http://www.computer50.org/kgill/mark1/natletter.html | archivedate = {{dat|2009|04|06||bez}} }}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Williams | first1 = F.C.  | last2 =Kilburn | first2 =  T.  | year = 1949 | title = A storage system for use with binary-digital computing machines | journal = Proceedings of the IEE – Part II: Power Engineering  | volume =  | issue =  | pages =  | publisher =  | jstor =  | doi = 10.1049/pi-2.1949.0078 | url = http://www.researchgate.net/publication/224589116_A_storage_system_for_use_with_binary-digital_computing_machines | format =  | accessdate = }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/2594290| title = Tom Kilburn: a tale of five computers| journal = Communications of the ACM| volume = 57| issue = 5| pages = 35| year = 2014| last1 = Anderson | first1 = David}}</ref><ref name="computer50obit">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.computer50.org/mark1/kilburn.html |title=Tom Kilburn |publisher=Computer50.org |date= |accessdate=2014-08-16 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20040624080751/http://www.computer50.org/mark1/kilburn.html |archivedate=2004-06-24 }}</ref><ref name="guardianobit">{{Tīmekļa atsauce|author=Hilary J Kahn |url=http://www.theguardian.com/news/2001/jan/23/guardianobituaries1 |title=Obituary: Tom Kilburn | News |publisher=The Guardian |date= |accessdate=2014-08-16}}</ref><ref name="telepgraphobit">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.telegraph.co.uk/news/obituaries/1319595/Professor-Tom-Kilburn.html |title=Professor Tom Kilburn |publisher=Telegraph |date= |accessdate=2014-08-16}}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1109/TEC.1962.5219356| title = One-Level Storage System| journal = IEEE Transactions on Electronic Computers| issue = 2| pages = 223| year = 1962| last1 = Kilburn | first1 = T.| last2 = Edwards | first2 = D. B. G.| last3 = Lanigan | first3 = M. J.| last4 = Sumner | first4 = F. H.}}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/1562164.1562180| title = Interview ''An'' interview with Maurice Wilkes| journal = Communications of the ACM| volume = 52| issue = 9| pages = 39| year = 2009| last1 = Anderson | first1 = D. P. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/2542504| title = Actually, Turing did not invent the computer| journal = Communications of the ACM| volume = 57| pages = 36| year = 2014| last1 = Haigh | first1 = T. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1109/MAHC.2009.32| title = Biographies: Tom Kilburn: A Pioneer of Computer Design| journal = IEEE Annals of the History of Computing| volume = 31| issue = 2| pages = 82| year = 2009| last1 = Anderson | first1 = D. P. }}</ref><ref name="natureobituary">{{cite journal | doi = 10.1038/35059201| pmid = 11241994| title = Obituary: Tom Kilburn (19212001)| journal = Nature| volume = 409| issue = 6823| pages = 996| year = 2001| last1 = Lavington | first1 = S. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1038/168095a0| title = The New Universal Digital Computing Machine at the University of Manchester| journal = Nature| volume = 168| issue = 4264| pages = 95| year = 1951| last1 = Kilburn | first1 = T.}}</ref><ref>Historical Reflections Tom Kilburn: A Tale of Five Computers by David Anderson [[Communications of the ACM|CACM]]. doi:[http://dx.doi.org/10.1145/2594290/ doi:10.1145/2594290/]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kreatīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = metilguanidoetiķskābe
|           CAS numurs = 57-00-1
|      ķīmiskā formula = C4H9N3O2
|              molmasa = 131,13
|              blīvums = 1330
|  kušanas temperatūra = 255 °C
| viršanas temperatūra =
|izoelektriskais punkts= 8,47
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/l pie 18 °C
|                 citi =
}}
'''Kreatīns''' ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturoša organiskā skābe, kas sastopama [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[muskuļi|muskuļos]]. Tā ir nepieciešama [[enerģija]]s metabolismam un kustību izpildei. Franču ķīmiķis [[Mišels Ežēns Ševrols]] (''Michel Eugène Chevreul'') bija pirmais, kas 1832. gadā to ieguva no skeleta muskuļiem. Viņš vēlāk nosauca kristalizētās nogulsnes grieķu vārdā {{gree|κρέας}}. Sākotnējās analīzes parādīja, ka cilvēka [[asinis|asinīs]] ir aptuveni 1% kreatīna, [[smadzenes|smadzenēs]] 0,14%, [[muskuļi|muskuļos]] 0,50%, bet [[sēklinieks|sēkliniekos]] 0,18%. Aknas un nieres satur aptuveni 0,01% kreatīna. Mūsdienās kreatīna saturu procentos no kopproteīna var izmantot kā rādītāju gaļas kvalitātei.<ref>{{Cite journal|url=https://doi.org/10.1021/jf60128a026|title=Meat Quality Measurement, Creatine Content as an Index of Quality of Meat Products|first=Olle|last=Dahl|date=1963. gada 1. jūl.|journal=Journal of Agricultural and Food Chemistry|volume=11|issue=4|pages=350–355|via=ACS Publications|doi=10.1021/jf60128a026}}</ref> Šķīdumā kreatīns ir līdzsvarā ar [[kreatinīns|kreatinīnu]].<ref>http://www.biochemj.org/bj/022/0920/0220920.pdf</ref> Kreatīns ir [[guanidīns|guanidīna]] katjona atvasinājums. Kreatīnu var [[sintēze|sintezēt]] arī pats organisms no [[glicīns|glicīna]], [[arginīns|arginīna]] vai [[metionīns|metionīna]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''3MV-1 № 2''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 250px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = [[starpplanētu zonde]]
| Bāzes platforma        = ''[[3MV|3MV-1]]''
| KA sērijas Nr          = 2
| Īpašnieks              =
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]'', {{URS}}
| Starta_gads            = 1964
| Starts                 = {{dat|1964|2|19|SK}} 05:47:40 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]'', {{URS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Tjuratama]]
| Starta_laukums         = ''1/5''
| Starta_valsts          = {{URS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 1964
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|1964|2|19|SK}}
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = nē
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Venera''
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-21]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-27]]''
}}
'''''3MV-1 № 2''''' bija [[Padomju Savienība|PSRS]] [[starpplanētu zonde]], kuras uzdevums bija [[Venera (planēta)|Veneras]] pārlidojums un kapsulas nolaišanās uz planētas virsmas. Zaudēta nesējraķetes kļūmes dēļ.

sentences: '''ZIL-130 (ZIL-431410)''' ({{val|ru|ЗИЛ-130}}) ir [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija]]s daudztonnu [[kravas automašīna]], ko ražoja [[Ļihačova rūpnīca|ZIL]] rūpnīcā. Viena no visvairāk saražotajām kravas automašīnām Padomju Savienībā (saražoti vairāk nekā 3,4 miljoni tehnikas vienību).<ref name="zr-zil130">{{Tīmekļa atsauce| url = http://www.zr.ru/content/articles/902472-zil-130-vspominaem-zhiznennyj/| title= ''Виноградов Александр''. ЗИЛ-130: вспоминаем жизненный путь легендарного грузовика| work= За рулём| accessdate= 2017-07-26|language= ru}}</ref> Automašīnas plaši izmantoja tautsaimniecībā un armijā, kā arī eksportētas. Ar kravnesību 5 līdz 6 tonnas tās ieņēma vidējas kravnesības kravas automašīnu nišu starp mazākas kravnesības [[GAZ-53]] un lielākas kravnesības automašīnām [[MAZ-500]]. Automašīnas modelis izveidots, lai aizstātu [[ZIL-164]]. Automobili ražoja no 1962. līdz 1994. gadam [[Maskava|Maskavā]] — [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un [[Krievija|Krievijā]]. Pirmie modeļi parādījās jau 1958. gadā, bet sērijveida ražošana šim modelim uzsākta 1962. gadā. 1995. gadā ražotni pārcēla uz Urālu Automotoru rūpnīcu ([[UamZ]]) un modelis pārdēvēts par UamZ-43140.

sentences:
]]
'''Vēstniecība''' ir augstākā pastāvīgas darbības [[Diplomātija|diplomātiska]] pārstāvniecība ar [[Vēstnieks|vēstnieku]] priekšgalā.

sentences: '''Heraldika''' ir [[vēsture]]s palīgdisciplīna, kas pēta [[ģerbonis|ģerboņus]] kā vēstures avotu. Kā zinātnes disciplīna ar reglamentētu metodoloģiju, struktūru un terminoloģiju heraldika izveidojās XIX gadsimta otrajā pusē, un attīstījās saistībā ar [[Ģenealoģija|ģenealoģiju]], [[Numismātika|numismātiku]], [[Paleogrāfija|paleogrāfiju]], [[Sfragistika|sfragistiku]] un [[Veksiloloģija|veksiloloģiju]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''IMDb Top 250''''' ir 250 visu laiku labāko filmu saraksts interneta mājaslapā ''[[Internet Movie Database]]''. Sarakstu veido portālā reģistrēto regulāro balsotāju vērtējums. Pašreizējā saraksta līdere ir 1994. gada filma "[[Bēgšana no Šoušenkas]]".

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Liezēres pagasts
| karte             = Liezēre Parish (LocMap).png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = COA of Liezēres pagasts.PNG
| ģerboņa_nosaukums = Liezēres pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Liezēre
| platība           = 254,96
| iedzīvotāji       = 1344<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1344 / 254.96 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Liezēres pagasts''' ir viena no [[Madonas novads|Madonas novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada [[Aronas pagasts|Aronas]], [[Vestienas pagasts|Vestienas]], [[Cesvaines pagasts|Cesvaines]], [[Jumurdas pagasts|Jumurdas pagastiem]], [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Inešu pagasts|Inešu]], [[Vecpiebalgas pagasts|Vecpiebalgas]] un [[Jaunpiebalgas pagasts|Jaunpiebalgas pagastiem]], kā arī [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] [[Druvienas pagasts|Druvienas pagastu]].

sentences: '''Nīderlandes Austrumindijas kompānija''' ({{val-nl|Vereenigde Oost-Indische Compagnie}}) bija tirdzniecības kompānija, kas dibināta 1602. gadā, kad Nīderlandes parlaments tai piešķīra monopoltiesības īstenot [[Koloniālisms|koloniālās]] aktivitātes [[Āzija|Āzijā]]. Tā bija pirmā multinacionālā korporācija pasaulē un pirmā kompānija, kas jebkad izdevusi [[akcija (vērtspapīrs)|akcijas]].<ref>Mondo Visione web site: [http://www.exchange-handbook.co.uk/index.cfm?section=articles&action=detail&id=60613 Chambers, Clem. "Who needs stock exchanges?"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090207202312/http://www.exchange-handbook.co.uk/index.cfm?section=articles&action=detail&id=60613 |date={{dat|2009|02|07||bez}} }} ''Exchanges Handbook''. -- retrieved 1 February 2008.</ref> Kompānija pastāvēja 200 gadus, līdz bankrotēja un tika likvidēta 1800. gadā. Tai piederošos īpašumus un parādus pārņēma Nīderlandes valdība un tai piederošās teritorijas kļuva par [[Nīderlandes Austrumindija|Nīderlandes Austrumindiju]], kas 19. gadsimta gaitā paplašinājās un iekļāva sevī visu mūsdienu [[Indonēzija|Indonēziju]], kas neatkarību no [[Nīderlande]]s ieguva 20. gadsimta vidū.

sentences:
{{Citas nozīmes|1224. gada karagājienu uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1224. gada Tērbatas kauja
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika Ugaunijas zemē (kartē - UGANDI).
|date=[[1224]]. gada aprīlis
|place= [[Tērbata]]s pilskalns
|result=Tika ieņemta un nodedzināta Tērbatas pils
|combatant1= [[Ugaunija]]s un [[Sakala]]s karavīri,
[[Novgoroda]]s krievu garnizons
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis]],
[[līvi|līvu]] un [[letgaļi|letu]] karavīri,
 bīskapa Alberta vasaļi
|commander1=kņazs [[Vjačko]],
Ugaunijas vecākie
|commander2= Livonijas bīskaps [[Alberts fon Bukshēvdens]],
Igaunijas bīskaps [[Hermanis fon Bukshēvdens]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=nogalināti ap 1000 igauņu un 200 krievu karavīru, arī kņazs Vjačko.
|casualties2=
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Marjolaine.jpg
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Lamiales
|         rinda_lv =Panātru rinda
|           dzimta =Lamiaceae
|        dzimta_lv =Lūpziežu dzimta
|            ģints = Origanum
|         ģints_lv = Raudenes
|             suga =O. majorana
|          suga_lv =Majorāns
|         binomial =Origanum majorana
|           autors =L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Glyceria notata inflorescence (12).jpg
| att_izmērs = 180
| att_nosaukums = <i>Glyceria notata</i>
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Glyceria
| ģints_lv = Ūdenszāles
| binomial = Glyceria
| autors = (Lam.) Hitchc.
| sinonīmi =
}}'''Ūdenszāles''' ({{val|la|Glyceria}}) ir [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtas]] ģints, kuras sugas ir sastopamas [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Amerika|Amerikā]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Prodromus florae Novae Hollandiae et Insulae Van-Diemen, exhibens characteres plantarum|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/21871|publisher=typis R. Taylor et socii|date=1810|location=Londini|first=Robert|last=Brown}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=113749|title=Glyceria in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-12-10}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://luirig.altervista.org/flora/taxa/floraspecie.php?genere=Glyceria|title=Genere Glyceria - Flora Italiana|website=luirig.altervista.org|access-date=2022-12-10}}</ref>

sentences: '''Privāta militāra kompānija''' ir privāta kompānija, kas komerciāli sniedz bruņotas kaujas vai drošības, kā arī [[izlūkošana]]s, stratēģiskās plānošanas, [[loģistika]]s un konsultāciju pakalpojumus.

sentences: '''Programminženierija''' ir nozare, kas nodarbojas ar [[datorprogramma|datorprogrammu]] veidošanu un uzturēšanu, praksē pielietojot atziņas no [[datorzinātne]]s, projektu un procesu vadības, un citām nozarēm.<ref name="ACM 2020">{{Tīmekļa atsauce |last=ACM |year=2007 |url=http://computingcareers.acm.org/?page_id=12|title=Computing Degrees & Careers |publisher=ACM |access-date=2010-11-23}}</ref><ref name="Laplante 2007">{{grāmatas atsauce |last=Laplante |first=Phillip |title=What Every Engineer Should Know about Software Engineering |publisher=CRC |location=Boca Raton |year=2007 |isbn=978-0-8493-7228-5 |url=https://books.google.com/books?id=pFHYk0KWAEgC&q=What%20Every%20Engineer%20Should%20Know%20about%20Software%20Engineering.&pg=PA1 |access-date=2011-01-21 }}</ref> Programminženieris ir [[persona]], kas izmanto inženiertehnisko projektēšanas procesu, lai izstrādātu, uzturētu, pārbaudītu un novērtētu datoru [[programmatūra|programmatūru]]. Dažkārt kā sinonīmu lieto terminu [[programmētājs]], taču tas var arī vairāk attiekties uz ieviešanu, nevis dizainu, kā arī var trūkt inženierzinātņu izglītības vai prasmes.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=https://www.theatlantic.com/technology/archive/2015/11/programmers-should-not-call-themselves-engineers/414271/ | title=Programmers: Stop Calling Yourselves Engineers | website=[[The Atlantic]] | date=5 November 2015 }}</ref>

sentences: '''Etnoss''' ({{val|ru|э́тнос}}, no {{val|grc|ἔθνος}}, ''étnos'' — '[[tauta]]') ir [[Padomju Savienība]]s beigu gados [[PSRS Zinātņu akadēmija]]s [[Etnogrāfija]]s institūta izstrādāts jēdziens, kas skaidro [[tautība|tautību]] kā sociālu cilvēku kopumu, kuras locekļi apzinās sevi kā vienotu grupu, pretstatā pārējiem etnosiem. Jēdziena galvenais izstrādātājs bija Etnogrāfijas institūta ilggadējais direktors [[Juliāns Bromlejs]].<ref>The Theory of Ethnos and Ethnic Processes in Soviet Social Sciences, Julian Bromley and Viktor Kozlov, Comparative Studies in Society and History http://www.jstor.org/stable/178765</ref> Kopš [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukuma]] etnosa teorija ir zaudējusi nozīmi [[Krievija|Krievijas Federācijas]] tautību politikas veidošanā<ref>Identity politics and indigeneity construction in the Russian census 2002, Sokolovski, Sergei, http://www.eth.mpg.de/cms/en/publications/working_papers/wp0077.html</ref> un akadēmiskajā vidē.<ref>The State of the Discipline in Russia: Interviews with Russian Anthropologists, http://doi.wiley.com/10.1525/aa.1997.99.4.775{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
'''Amoliņš''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs fon Volfs
|     vārds_orig =
|         attēls = Baron Nikolay B. Volf.jpeg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = 1913. gada portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1866
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Lāzberģis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Jaunalūksnes pagasts]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Trešais reihs]] (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]], ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērpaskābes struktūrformula

Sērpaskābes molekulas modelis

[[Ampula]] ar SO2 ūdens šķīdumu
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksosulfāts(IV),
ūdeņraža sulfīts
|           CAS numurs = 7782-99-2
|      ķīmiskā formula = H2SO3
|              molmasa = 82,07
|              blīvums = —
|  kušanas temperatūra = —
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = pastāv tikai atšķaidītos
 ūdens šķīdumos
|                 citi =
}}
'''Sērpaskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]3) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[skābes|skābe]], kas tīrā veidā nepastāv (tomēr konstatētas atsevišķas tās molekulas gāzes fāzē).<ref>{{cite journal | author = D. Sülzle, M. Verhoeven, J. K. Terlouw, H. Schwarz | title = Generation and Characterization of Sulfurous Acid (H2SO3) and of Its Radical Cation as Stable Species in the Gas Phase | journal = [[Angew. Chem. Int. Ed. Engl.]] | volume = 27 | pages = 1533–4 | year = 1988 | doi = 10.1002/anie.198815331 | issue = 11}}</ref> [[Ūdens]] šķīdumos sērpaskābe ir vidēji stipra (pirmā skābuma konstante 1,857) divvērtīga [[skābe]], tai piemīt asa smaka neizreaģējušā SO2 dēļ. Sērpaskābes sāļus sauc par [[sulfīti]]em, bet skābos sāļus — par hidrogēnsulfītiem jeb bisulfītiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =A Mountain Hare - geograph.org.uk - 1218066.jpg
| att_izmērs = 260px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Lagomorpha
|      kārta_lv = Zaķveidīgie
|        dzimta = Leporidae
|     dzimta_lv = Zaķu dzimta
|         ģints = Lepus
|      ģints_lv = Zaķi
|  suga = Lepus timidus
|  suga_lv = Baltais zaķis
|      binomial = Lepus timidus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|  izplatība =

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Trakais Zirgs<br />Tȟašúŋke Witkó

sentences: '''Transcendenta funkcija''' — kompleksā mainīgā [[analītiska funkcija]], kuras vērtības aprēķināšanā bez [[algebriska operācija|algebriskas operācijas]] jāizdara arī kāda [[robežpāreja]].

sentences: '''Labais biedrs''' ({{val|de|Der gute Kamerad}}) ir vācu [[karavīru dziesma]], kuru izpilda [[bēres|bērēs]] un piemiņas pasākumos. Teksts sacerēts 1809. gadā, 1825. gadā — muzikālā apdare.

sentences:
{{cita nozīme|sakramentu|notikumu|Pēdējais vakarēdiens}}
 glezna "[[Svētais vakarēdiens (glezna)|Svētais vakarēdiens]]"]]
'''Eiharistija'''<ref name="termini.lza"/><ref name="Euharistija"/> ({{val|el|Ευχαριστία}}, ''Eucharistía'' — ‘pateicība’), '''Svētais Vakarēdiens'''<ref>[http://www.lelb.lv/lv/?ct=sakrmenti LELB sakramenti]</ref> jeb '''Vissvētākais sakraments''' ir [[sakraments]], kas [[kristietība|kristietībā]] nosaka [[Vakarēdiens|Vakarēdiena]] svinēšanas procedūru. Tas izpaužas kā [[rituāls]], kurā kristietis [[Sakramenta maize|maizes]] un [[vīns|vīna]] veidā it kā saņem [[Jēzus Kristus]] patieso [[miesa|miesu]] un [[asinis]].

sentences: '''Rentgendifraktometrija''' jeb '''rentgenstruktūranalīze''' ir [[kristalogrāfija]]s metode, kurā iegūst un analizē [[rentgenstari|rentgenstaru]] [[difrakcija]]s ainu [[kristāls|kristālos]], lai noteiktu [[Kristālrežģis|kristālrežģa]] īpašības. Kristālrežģa starpplākšņu attālumus nosaka pēc Brega likuma. Rentgenstarus izkliedē (difraģē) ap [[atoms|atomiem]] esošie [[elektrons|elektroni]], nevis paši [[Atoma kodols|atomu kodoli]].

sentences: '''Astrolabs''', arī '''astrolabija''', ir vēsturisks [[leņķis|leņķu]] mērīšanas [[instruments]], ko lietoja līdz 18. gadsimta sākumam [[astronomisks objekts|debess ķermeņu]] stāvokļa noteikšanai, bet vēlāk – [[ģeodēzija|ģeodēziskajos]] mērījumos. Mūsdienās astrolabu aizstājis [[teodolīts]]. Astrolabs sastāv no [[zvaigžņu karte]]s, grozāma tīkliņa, papildu skalām un [[vizūra]]s iekārtām, ar kurām noteica debess ķermeņu [[leņķiskais augstums|leņķisko augstumu]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = AS Daugavpils Lokomotīvju Remonta Rūpnīca
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1866. gads (1994. gads kā akciju sabiedrība)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Daugavpils]], Marijas iela 1
| location_country = {{LAT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mašīnbūve]]
| products         =
| services         = [[Dzelzceļš|dzelzceļa]] [[lokomotīve|lokomotīvju]] remonts un modernizācija, [[tramvajs|tramvaju]] būve
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Skinest Rail]]'', {{EST}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.dlrr.eu dlrr.eu]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''[[akciju sabiedrība|AS]] "Daugavpils Lokomotīvju Remonta Rūpnīca"''' (saīsinājumā '''''DLRR''''') ir [[Latvija|Latvijā]] reģistrēts uzņēmums, kas nodarbojās ar [[Dzelzceļš|dzelzceļa]] ritošā sastāva kapitālo remontu un modernizāciju, [[tramvajs|tramvaju]] būvi, kā arī piedāvā metālapstrādes pakalpojumus. Tas atrodas [[Daugavpils|Daugavpilī]], un ir lielākais šāda profila uzņēmums Baltijas valstīs.
Rūpnīca ir dibināta 1866. gadā. 1994. gadā tā tika reorganizēta kā valsts akciju sabiedrība,<ref name="Lursoft DLRR" /> 1998. gadā [[privatizācija|privatizēta]].

sentences: '''Jaucējfunkcija''' jeb '''jaucējalgoritms''' ({{val|en|Hash function}})<ref>{{AkadTerm|term=hash function|lang=EN}}</ref> ir [[algoritms]], kas pārveido dažāda garuma ievad[[dati|datus]] noteikta, fiksēta garuma [[dati|datu]] [[virkne|virknē]]. Izejas datu virknes garums ir atkarīgs no algoritma. Vienkāršs jaucējfunkcijas veids ir [[kontrolsumma]].

sentences: '''Nitrāti''' ir [[slāpekļskābe]]s [[sāļi]] — pārsvarā baltas, kristāliskas vielas (izņemot tos nitrātus, kuru sastāvā ir krāsaini katjoni). Nitrāti satur '''nitrātjonu''' NO3−. Nitrātos [[slāpeklis|slāpekļa]] [[oksidēšanas pakāpe]] ir +5. Nitrātjonā centrālais slāpekļa atoms atrodas ''sp2'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizācijas]] stāvoklī, tam ir plakana [[trijstūris|trijstūra]] veids, kur visas N−O saites ir vienlīdzīgas.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 376. lpp.</ref>

sentences: '''Jūras līmenis''' ir vidējais [[jūra]]s virsmas augstums pret nosacītu sākumpunktu. Jūras līmeni parasti lieto par visu [[sauszeme]]s punktu [[Augstums virs jūras līmeņa|augstuma]] atskaites mēru. Ir novērots, ka jūras līmenis visu laiku ceļas. Pirms 185 tūkstošiem gadu jūras līmenis ir bijis par 20 [[metrs|metriem]] zemāks nekā mūsdienās. Savukārt [[20. gadsimts|20. gadsimtā]] tas ir pacēlies par 20 [[centimetrs|centimetriem]] jeb par 2 [[milimetrs|milimetriem]] gadā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = el Kindī
|     vārds_orig = {{ara|الكندي}}
|         attēls = Al-Kindi Portrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[801. gads|801]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Kūfa]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|      m_dat_alt = [[873. gads|873]]. gadā (aptuveni 72 gadu vecumā)
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Abāsīdu kalifāts]]
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[filozofija]], [[matemātika]], [[astronomija]], [[islāma teoloģija]], [[loģika]], [[ētika]], [[fizika]], [[ķīmija]], [[psiholoģija]], [[mūzikas teorija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Kovaļevskis
| vārds_orig = Александр Онуфриевич Ковалевский
| attēls = Brockhaus and Efron Encyclopedic Dictionary B82 12-3.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1840|11|19}}|{{dat||11|7}}}}
| dz_gads = 1840
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 19
| dz_vieta = [[Šustjanka]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Zaķīši (apdzīvota vieta)|Zaķīši]], [[Preiļu novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1901|11|22}}|{{dat||11|9}}}}
| m_gads = 1901
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Sanktpēterburga|Pēterburgā]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = [[Vladimirs Kovaļevskis]] (paleontologs)
([[Sofija Kovaļevska]] — brāļasieva)
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Kazaņas Universitāte]], [[Kijivas Universitāte]], [[Jaunkrievijas Universitāte (Odesā)]]
| alma_mater = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]]
| zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[entomoloģija]]
| pasniedzēji = [[Roberts Bunzens]], [[Francis Leidigs]]
| studenti =
| sasniegumi = Pirmais aprakstījis gastrulācijas fāzi embrija attīstībā
| apbalvojumi = [[Kārlis Ernsts fon Bērs|Kārļa Ernsta fon Bēra]] balva (1871), Pēterburgas Ķeizariskās Zinātņu akadēmijas loceklis (1890)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Aleksandrs Kovaļevskis''' ({{val|ru|Александр Онуфриевич Ковалевский}}, dzimis {{dat VS|{{dat|1840|11|19}}|{{dat||11|7}}}}, miris {{dat VS|{{dat|1901|11|22}}|{{dat||11|9}}}}) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] izcelsmes [[embriologs]], kas pirmais aprakstīja gastrulācijas fāzi embrija attīstības agrīnajā stadijā. [[Bezmugurkaulnieki|Bezmugurkaulnieku]] salīdzinošās embrioloģijas un fizioloģijas pamatlicējs.

sentences: '''Video''' (no [[latīņu valoda]]s  ''video''  - es skatos, es redzu) ir [[attēls|attēla]] ieraksta, apstrādes, reproducēšanas, pārraidīšanas un saglabāšanas tehnoloģija. Video tiek ierakstīts kādā fiziskā [[datu nesējs|datu nesējā]], piemēram, videokasetē, videodiskā, videolentē. Videosignālu raksturo vairāki parametri, tai skaitā kadru nomaiņas ātrums, [[attēla proporcija]]s, attēla formāts, video kvalitāte. Video var ierakstīt dažādos formātos.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Królestwo Polskie''
''Царство Польское''
|nosaukums_latv_val  = Polijas Karaliste
|sugasvārds          = Polijas Karaliste
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = [[Krievijas Impērija]]s daļa
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = konstitucionālā monarhija
|
|
|gads_sākums         = 1815. gads
|gads_beigas         = 1915. gads
|
|event_start = Vīnes kongress
|date_start  = {{dat|1815|6|9||bez}}
|event_end   = Vācijas okupācija
|date_end    =
|
|event1      = Pievislas apgabals
|date_event1 = 1867. gads
|event2      =
|date_event2 =
|
|event_pre   =
|date_pre    =
|event_post  =
|date_post   =
|
|p1          = Varšavas hercogiste
|flag_p1     = Banner_of_the_Duchy_of_Warsaw.svg
|p2          =
|flag_p2     =
|s1          =
|flag_s1     =
|s2          =
|flag_s2     =
|
|image_flag    = Royal_Standard_of_the_Tsar_of_Poland_(1815–1830).svg
|flag          =
|flag_type     = Karogs līdz 1831. gadam
|
|image_coat    = RU_COA_Kingdom_of_Poland_(1815-1915).svg
|symbol        =
|symbol_type   = Ģerbonis
|
|image_map     = Congress_Poland_1815.svg
|image_map_caption  = Polijas Karaliste 1815. gadā
|
|galvaspilsēta = [[Varšava]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto   = ''Z nami Bóg!''
|national_anthem  = ''Pieśń narodowa za pomyślność króla''
|kopīgas_valodas  = [[Poļu valoda|poļu]], [[Krievu valoda|krievu]]
|reliģija         = katolicisms
|nauda            = [[zlots]], [[Krievijas rublis|rublis]]
|
|leader1      = [[Aleksandrs I Romanovs|Aleksandrs I]]
|leader2      = Nikolajs II
|year_leader1 = 1815–1825 (pirmais)
|year_leader2 = 1894–1915 (pēdējais)
|title_leader = [[Polijas valdnieku uzskaitījums|Karalis]]
|representative1      =
|representative2      =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|title_representative =
|deputy1      =
|deputy2      =
|year_deputy1 =
|year_deputy2 =
|title_deputy =
|
|legislature  =
|house1       =
|type_house1  =
|house2       =
|type_house2  =
|
|stat_year1    =
|stat_platība1 =
|stat_pop1     =
|stat_year2    =
|stat_platība2 =
|stat_pop2     =
|footnotes     =
}}

sentences:
'''Bende''' ir persona, kura izpilda [[Nāvessods|nāves sodu]] vai [[miesassodu]]. Pārnestā nozīmē termins tiek lietots kā sinonīms vārdiem “mocītājs”, “sodītājs”.
== Darbības specifika ==
Bendem parasti tiek uzrādīts orderis, kas pilnvaro vai liek viņam izpildīt sodu. Attiecīgā pavēle aizsargā bendi no apsūdzības slepkavībā. Parasti bendes apzīmējumam izmantoti termini, kas atvasināti no nāvessoda veidiem, lai gan viņi bieži veica arī citus fiziskus sodus. Piemēram, ir bende pakārējs ([[pakāršana]]) un bende [[galvas nocirtējs]] ([[galvas nociršana]]). Armijā bendes lomu pildīja karavīrs vai karavīru grupa. Izplatīts bendes stereotips ir viduslaiku vai absolūtisma bende ar kapuci. Simboliski vai reāli bendes reti bija ar kapuci un nebija tērpušies melnā krāsā; kapuces tika izmantotas tikai tad, ja bendes identitāte un anonimitāte bija jāpasargā no sabiedrības. Kā [[Hilarija Mantela]] atzīmēja savās 2018. gada ''Reith Lectures'' lekcijās: "Kāpēc bende valkā masku? Jo visi zināja, kas viņš ir".

sentences: '''Putu veidotāji''' ir [[virsmaktīvas vielas]], kas [[adsorbcija|adsorbējas]] uz šķidrās un gāzes [[fāze (termodinamika)|fāžu]] saskares virsmas, samazinot starpfāžu [[virsmas spraigums|virsmas spraigumu]] un palielinot tās mehānisko stiprību. Tas savukārt palēnina šķidruma notecēšanu no gāzes pūslīšiem [[smaguma spēks|smaguma spēka]] ietekmē un [[kapilārais spiediens|kapilārā spiediena]] izraisīto pūslīšu pārplīšanu un saplūšanu, veicinot [[putas|putu]] veidošanos uzputošanas laikā un uzlabojot putu stabilitāti.<ref name="Ozola">{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas piedevas |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0303045187%7cpage:72 |author=Lilita Ozola |year=2003 |publisher=SIA „Neo” |location=Rīga |isbn=9984-9649-0-6 |pages=64.—65 }}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''7. februāris''' ir gada 38. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 327 (328 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Iecavas draudzes novads''' jeb '''Iecavas ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=19 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Eckau}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Jelgavas virspilskunga iecirknis|Jelgavas virspilskunga iecirkņa]] Bauskas pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Bauske''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Bauskas apriņķis|Bauskas apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Sprādzieni Oklahomasitijā
| attēls            = Oklahomacitybombing-DF-ST-98-01356.jpg
| attēla_apraksts   = Alfrēda Maraha federālā ēka divas dienas pēc sprādziena
| vieta             = {{vieta|ASV|Oklahoma|Oklahomasitija}}
| koordinātas       = {{Coord|35|28|22.4|N|97|31|01|W|region:US-OK_type:landmark|display=inline,title}}
| datums            = {{dat|1995|4|19|N|bez}}
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = Sprādzieni, terorisms, masu slepkavība
| bojā_gājušie      = 168
| ievainotie        = 600+
| izraisītāji       = [[Timotijs Makvejs]], Terijs Nikolss
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Sprādzieni Oklahomasitijā''' bija terora akts Alfrēda Maraha federālajā ēkā [[Oklahomasitija]]s centrā, [[Oklahoma]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], {{dat|1995|4|19||bez}}. Tas bija lielākais terorisma akts ASV vēsturē līdz [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukumam]]. Sprādziena rezultātā bojā gāja 168 cilvēki,<ref name="VictimAges">{{ziņu atsauce|agency=Associated Press|title=Victims of the Oklahoma City bombing|date=2001. gada 20. jūnijs|url=http://www.usatoday.com/news/nation/2001-06-11-mcveigh-victims.htm|work=USA Today|archiveurl=https://www.webcitation.org/5wovK3hIw?url=http://www.usatoday.com/news/nation/2001-06-11-mcveigh-victims.htm|archivedate=2011-02-27|access-date=2015-02-20}}</ref> kā arī tika ievainoti vairāk nekā 600 cilvēki.<ref name="OSDH">{{tīmekļa atsauce|last=Shariat|first=Sheryll|coauthors=Sue Mallonee and Shelli Stephens-Stidham|title=Summary of Reportable Injuries in Oklahoma|publisher=Oklahoma State Department of Health|url=http://www.health.state.ok.us/PROGRAM/injury/Summary/bomb/OKCbomb.htm|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080110063748/http://www.health.state.ok.us/PROGRAM/injury/Summary/bomb/OKCbomb.htm|archivedate=2008. gada 10. Janvāris|date=December 1998|access-date=2008. gada 10. Janvāris}}</ref> Sprādziena viļņa rezultātā tika sagrautas ēkas vai tika izdarīti mazāki postījumi 16 kvartālu rādiusā, tika iznīcinātas vai nodega 86 mašīnas, 258 netālu esošajām ēkām tika izsisti stikli,<ref name="TI3">{{tīmekļa atsauce|title=Oklahoma City Police Department Alfred P. Murrah Federal Building Bombing After Action Report|work=Terrorism Info|url=http://www.terrorisminfo.mipt.org/pdf/okcfr_App_C.pdf|format=PDF|page=58|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070703233435/http://www.terrorisminfo.mipt.org/pdf/okcfr_App_C.pdf|archivedate={{dat|2007|07|03||bez}}|access-date={{dat|2008|12|18||bez}}}}</ref><ref name="Safety">{{tīmekļa atsauce|title=Case Study 30: Preventing glass from becoming a lethal weapon|work=Safety Solutions Online|url=http://www.safetysolutions.net.au/safety/ss/ss_30.asp|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070213112339/http://www.safetysolutions.net.au/safety/ss/ss_30.asp|archivedate=2007. gada 13. Februāris|access-date=2007. gada 13. Februāris}}</ref> kopumā tika izdarīti apmēram 652 miljonus ASV dolārus lieli zaudējumi.<ref name="UnderstandingTerror106">{{grāmatas atsauce|last=Hewitt|first=Christopher|title=Understanding Terrorism in America: from the Klan to al Qaeda|publisher=[[Routledge]]|year=2003|page=106|url=http://books.google.com/?id=EXn8o9duyVoC&pg=PA106|isbn=978-0-415-27765-5}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Evil Dead II''
| operators =
| attēls = Evil Dead II poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = šausmu filma, komēdija
| režisors = [[Sems Reimi]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Brūss Kempbels]]
* [[Sāra Berija]]
* [[Dens Hikss]]
* [[Keisija Vīslija]]
* [[Ričards Domeiers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Evil Dead II''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Rosebud Releasing Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1987|3|13}}
| ilgums = 84 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2102429185/weekend/|title=
Evil Dead II |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|28}}}}</ref>
| iepriekšējā = ''[[The Evil Dead]]'' (1981)
| nākamā = ''[[Army of Darkness]]'' (1992)
| imdb =
}}'''''Evil Dead II''''' ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Šausmu filma|šausmu]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Sems Reimi]]. Šī ir otrā filma ''Evil Dead'' filmu sērijā un tiek uzskatīta gan kā rīmeiks, gan kā sīkvels filmai ''[[The Evil Dead]]'' (1981).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://collider.com/why-did-sam-raimi-make-evil-dead-twice/|title=Why Did Sam Raimi Make 'Evil Dead' Twice?|website=Collider|access-date=2023-05-28|date=2022-09-17|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bookofthedead.ws/website/evil_dead_2_credits.html|title=Book Of The Dead - The Definitive Evil Dead Website|website=www.bookofthedead.ws|access-date=2023-05-28}}</ref> Tāpat kā pirmajā filmā, arī šajā daļā galveno Eša Viljamsa lomu atveido [[Brūss Kempbels]]. Filmā Ešs kopā ar savu draudzeni dodas brīvdienās uz attālu māju mežā, kur viņi atrod audio kaseti, kas atbrīvo vairākus dēmonus.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''British Mandate for Palestine''
|nosaukums_latv_val  = Lielbritānijas mandātteritorija Palestīnā
|sugasvārds          = Palestīnas
|
|kontinents          = Āzija
|reģions             = Tuvie Austrumi
|valsts              = [[Palestīnas Valsts]]
|laikmets            =
|statuss             = [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Tautu Savienības mandātteritorija|mandātteritorija]]
|statusa_teksts      = [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Tautu Savienības mandātteritorija|mandātteritorija]]
|impērija            = [[Apvienotā Karaliste]]
|valdības_veids      = [[Tautu Savienības mandātteritorija]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kontrolē
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1920
|gads_beigas         = 1948
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled
                             government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in
                             exile)--->
|
|event_start         = Izveidota mandātteritorija
|date_start          = {{dat|1920|4|25||bez}}
|event_end           = Proklamēta [[Izraēlas Valsts]] un mandātteritorija beidza pastāvēt
|date_end            = {{dat|1948|5|14||bez}}
|
|event1              = Lielbritānija oficiāli iegūst kontroli
|date_event1         = {{dat|1923|9|29||bez}}
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = <!--- Optional: A crucial event that took place before
                             before "event_start"--->
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place before
                             after "event_end"--->
|date_post           =
|
|<!--- Flag navigation: Preceding and succeeding entities p1 to p5 and s1 to
       s5 --->
|p1                  = Okupēto Ienaidnieka Teritoriju Administrācija
|flag_p1             = Flag of the United Kingdom.svg
|image_p1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]]
                                --->
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Izraēla
|flag_s1             = Flag of Israel.svg
|image_s1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]]
                                --->
|s2                  = Jordānijas Rietumkrasts
|flag_s2             = Flag of Jordan.svg
|s3                  = Vispalestīnas valdība
|flag_s3             = Flag of Hejaz 1917.svg
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Ensign of the Palestine Mandate (1927–1948).svg

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Dailis Rijnieks
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1934
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Saukas pagasts]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = autovadītājs
|             tautība = [[latvieši|latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
(''Betula humilis'')]]
'''Gada koks''' jeb '''Gada kokaugs''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2001. gada izraugās [[Latvijas Dendrologu biedrība]],<ref>[https://www.daba.gov.lv/lv/gada-dabas-simboli Gada dabas simboli] Dabas aizsardzības pārvalde Skatīts: 2022. gada 17. janvārī.</ref> tā pievēršot sabiedrības uzmanību Latvijā sastopamajiem kokaugiem. Par gada simboliem ir nosauktas gan vietējās, gan dekoratīvas svešzemju kokaugu sugas, veicinot savvaļas augu un dendroloģisko stādījumu izpēti. Gada koka nomināciju ir ieguvusi arī [[invazīva suga]] — [[ošlapu kļava]], jo Dendrologu biedrība vēlējās pievērst sabiedrības uzmanību šādu augu izraisītām problēmām un ierobežot sugas tālāku izplatību.

sentences: '''Galvanometrs''' ir ierīce, ar kuru [[Mērīšana|mēra]] vāju [[Līdzstrāva|līdzstrāvu]] un nosaka tās virzienu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://illustrationprize.com/lv/86-difference-between-galvanometer-amp-ammeter.html|title=Viss par elektrību un elektroniku|website=illustrationprize.com|access-date=30.03.2021}}</ref> [[Skala]] var būt graduēta gan [[Strāvas stiprums|strāvas stipruma]], gan [[Spriegums|sprieguma]], gan citu [[Fizikāls lielums|fizikālu lielumu]] [[Mērvienība|mērvienībās]], iedaļu var arī nebūt, ja nosakāma tikai [[līdzstrāva]]s esamība un virziens, tad to sauc par '''galvanoskopu'''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Francs Johans Nerlings
|     vārds_orig = ''Franz Johann Nerling''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Albu]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Albu pagasts]], [[Jervas apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - pedagogs Vilhelms Nerlings, māte - Amālija, dzim. Hejere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Zelma Johanna Frēze
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ulrihs fon Heikings
|     vārds_orig = ''Ulrich von Heyking''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1718
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Piltene]], [[Piltenes apgabals]], [[Polijas—Lietuvas ūnija]] (tagad {{vieta|Latvija|Ventspils novads}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Klodzko|Glaca]], [[Prūsijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Polija|Klodzko}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = Ernsts Evalds fon Heikings; Marija Veronika, dzimusi fon Blomberga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja fon Lindsteta
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga = Alona archeri
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial= Alona archeri <small>Artem Yu. Sinev, 2002</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona archeri''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu]] suga. Izplatīta ūdenstilpēs [[Austrālija|Austrālijā]] ([[Kvīnslenda|Kvīnslendā]], [[Jaundienvidvelsa|Jaundienvidvelsā]] un [[Tasmanija|Tasmanijā]]), [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]]. Ir diezgan reta suga. Garumā sasniedz 0,38—0,48 mm.<ref name="Sinev2002"/>

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada janvārī,}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Halīts
|        attēls =
|         klase = [[Halogenīdu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 3.AA.20
|   ķīm_formula = Nātrija hlorīds - NaCl
|     singonija = [[Kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Visbiežāk - bezkrāsas, balts, gaišzils, dzeltens, sarkans  utt
|        svītra = Balta
|      habituss = Pārsvarā kubi un masīvos nogulumiežos, kā arī granulēti, šķiedrveida un kompakti
|     skaldnība = Ļoti laba, kubiska
|        lūzums = Gliemežnīcas
|       cietība = 2
|       spīdums = Stikla
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
| laušanas_koef = 1,544
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,1-2,2
}}
'''Halīts''' (gr. ''ἅλς'' — sāls) jeb '''akmenssāls''' ir [[Hlorīdi|hlorīdu]] klases [[minerāls]] ar [[Nātrija hlorīds|nātrija hlorīda]] (NaCl) kristālisko formu. Minerāla kristālķīmiskajā struktūrā ir seši [[Nātrijs|nātrija]] [[katjoni]], kas iekļauj [[Hlors|hlora]] [[Anjoni|anjonu]]. Veido kubisku [[Singonija|singoniju]] un [[telpiskā grupa|telpisko grupu]] Fm3m. Ļoti labi šķīst ūdenī.<ref>{{LPE|4|10}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kad viņa mani atrada
| attēls                   =  Then She Found Me.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Then She Found Me''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Helēna Hanta]]
| producents               =
* [[Pamela Koflere]]
* [[Keitija Rumela]]
* [[Konija Tavela]]
* [[Kristīne Večona]]
* Helēna Hanta
| scenārija autors         =
* [[Alise Arlēna]]
* [[Viktors Levins]]
* Helēna Hanta
| galvenajās lomās         =
* Helēna Hanta
* [[Kolins Fērts]]
* [[Metjū Broderiks]]
* [[Beta Midlere]]
| mūzika                   = [[Deivids Mansfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Odyssey Entertainment]]''
* ''[[Killer Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[THINKFilm]]''
* ''[[Chelsea Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|9|7|Toronto kinofestivāls|2008|4|25|ASV|2008|5|15|Austrālija|2008|9|19|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/then-she-found-me-2007|title=Then She Found Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 15, 2019|archive-date={{dat|2019|08|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190815120510/https://bbfc.co.uk/releases/then-she-found-me-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thenshefoundme.htm|title=Then She Found Me (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 15, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kad viņa mani atrada"''' ({{val|en|Then She Found Me}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras pamatā ir Elinoras Lipmanas tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisore, kā arī viena no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Helēna Hanta]]. Citas lomas filmā atveido [[Kolins Fērts]], [[Metjū Broderiks]] un [[Beta Midlere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|7||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Sulu
| official_name = ''Sulu''<br/>''Lupa' Sūg''
| image_skyline = Tulay Mosque.jpg
| imagesize =
| image_caption = Tulajas mošeja [[Holo (Sulu)|Holo]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Sulu in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1917
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1600.4
| population_total = 1000108
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 6 | latm =  | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =  | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Holo (Sulu)|Holo]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 19
| p1 = '''19 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tausūgi]], [[samali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-SLU
| website                  =
}}
'''Sulu''' ({{val|fil|Lalawigan ng Sulu}}, {{val|en|Province of Sulu}}, {{val|tsg|Wilāya sin Lupa' Sūg}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 19 municipalitātēs un sīkāk 410 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Holo (Sulu)|Holo]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ķelnes katedrāle
| image                 = Kölner Dom 2013-06-06-01.JPG
| image_size            = 250px
| caption               = Ķelnes katedrāle 2013. gadā
| label                 =
| map_type              =
| map_size              =
| position              =
| latd  = 50 | latm  = 56 | lats  = 28.68 | latNS  = N
| longd = 6 | longm = 57 | longs = 28.8 | longEW = E
| location              = {{vieta|Vācija|Ķelne}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1248
| year_completed        = 1880
| length                =
| width                 =
| spire_height          = 157,4 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Ķelnes katedrāle''' jeb '''Ķelnes doms''' ({{val|de|Kölner Dom}}) ir [[Romas katoļu baznīca]]s dievnams [[Ķelne|Ķelnē]], [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Dipterus valenciennesi Naturalis.JPG
| att_nosaukums = Dipteroīds ''[[Dipterus valenciennesi]]''
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Dipnotetrapodomorpha
|      klase_lv = Ripidistveidīgās
|    apakšklase = Dipnomorpha
| apakšklase_lv = Plaušzivis
|  apakšklase_r = Divējādelpojošās zivis
|     virskārta = Ceratodontae
|  virskārta_lv = Divējādelpojošās zivis
|         kārta = Dipteridiformes
|      kārta_lv = Dipterīdveidīgās
|    apakškārta = Dipteroidei
| apakškārta_lv = Dipteroīdas
|    iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Chirodipteridae|Hirodipterīdas}}
* † {{TaksoSaite|Dipteridae|Dipterīdas}}
|      binomial = Dipteroidei <small>Vorobyeva, 1964</small>
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Argulus.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Maxillopoda
| klase_lv =Žokļkājvēži
| apakšklase =Branchiura
| apakšklase_lv =Karputis
| iedalījums=
** {{TaksoSaite|Arguloida}}
** †{{TaksoSaite|Cyclida}}
}}
'''Karputis''' jeb '''žaunastvēži''', arī '''žaunastes''' (''Branchiura'') ir [[žokļkājvēžu klase]]s apakšklase. Karputis mēdz dēvēt arī par '''zivjēžiem''', '''zivjutīm'''. Karputis sastopamas kā saldūdeņos, tā sāļūdeņos, tās ir īslaicīgi zivju ārējie parazīti ([[ektoparazīti]]). Karputu vienīgā recentā kārta ir ''[[Arguloida]]''. ''[[Cyclida]]'' kārtas pārstāvji (15 ģintis) dzīvoja no [[Karbona periods|karbona]] līdz [[Krīta periods|krīta periodam]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kordiljeras administratīvais
reģions
| official_name = ''Cordillera Administrative Region''
''Rehiyong Pampangasiwaan ng Cordillera''
| image_skyline = Banaue Rice Terraces pic by J. Nicdao - Flickr.jpg
| imagesize =
| image_caption = Rīsa lauku terases [[Banaue|Banauē]]
| settlement_type = [[Filipīnu reģioni|reģions]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| shield_size  = 75px
| image_map = Cordillera Administrative Region in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| area_total_km2 = 19422.03
| population_total = 1797660
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =17 | latm = 10 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm = 10 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Bagio]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 7
| p1 = '''6 provinces'''
| p2 = [[Abra (province)|Abra]]
| p3 = [[Apajao]]
| p4 = [[Bengeta]]
| p5 = [[Ifugao]]
| p6 = [[Kalinga]]
| p7 = [[Kalnu province]]
| p8 = '''1 neatkarīgā pilsēta'''
| p9 = [[Bagio]]
| p10 =
| p11 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[igoroti]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-15
| website =
}}
'''Kordiljeras administratīvais reģions''' ({{val|fil|Rehiyong Pampangasiwaan ng Cordillera}}, {{val|en|Cordillera Administrative Region}}, {{val|ilo|Rehion/Deppaar Administratibo ti Kordiliera}}) ir viens no [[Filipīnas|Filipīnu]] reģioniem valsts ziemeļdaļā. Aizņem [[Lusona]]s salas kalnaino ziemeļdaļu un iekļauj 6 provinces un 1 neatkarīgo pilsētu. Reģiona centrs un lielākā pilsēta ir [[Bagio]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Hese
|     vārds_orig = ''Carl Immanuel Philipp Hesse''
|         attēls = C I P Hesse 02aus.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Sangastes pagasts, [[Vidzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Igaunijas darba komūna]] (tagad [[Austrumviru apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = DBpedia
| logo =
| screenshot =
| developer = Leipcigas Universitāte, Berlīnes Brīvā Universitāte, ''OpenLink Software''
| released = 23 January 2007
| latest_release_version = DBpedia Snapshot 2022-03
| latest_release_date = 2022.gada 2.maijs<ref>[https://www.dbpedia.org/blog/dbpedia-snapshot-2022-03-release/]</ref>
| operating_system = ''[[Virtuoso Universal Server]]''
| genre = [[Semantiskais tīmeklis]], ''Linked Data''
| programming language = [[Scala (programmēšanas valoda)|Scala]], [[Java (valoda)|Java]], VSP
| license = [[GPL|GNU Vispārējā publiskā licence]]
| website = [http://dbpedia.org dbpedia.org]|
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Veteršteini
|attēls                 = Hoellentalangerhuette_Richtung_Zugspitze.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Veteršteinu ainava
| map = Wettersteingebirge_map.png
| map_type            = Vācija#Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.416667 | latNS  = N
| longd = 11.133333 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{GER}}, {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Cūgšpice]]
|augstums               = 2 962
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Marija Kalla
|      Vārds_orig = {{gree|Μαρία Κάλλας}}
|          Attēls = Een portret van de zangeres, Bestanddeelnr 926-8776.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Marija Kalla 1973. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1923|12|2}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|1977|9|16|1923|12|2}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Francija|Parīze}}
|           Vieta =
|           Žanrs = Opera
|    Nodarbošanās = Soliste
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1940—1974
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://www.callas.it/}}
|         Dzimums = S
}}
'''Marija Kalla''' ({{val|el|Μαρία Κάλλας}}, {{val|en|Maria Callas}}; dzimusi '''Kalogeropula''' ({{gree|Καλογεροπούλου}}) {{dat|1923|12|2}}, mirusi {{dat|1977|9|16}}) bija ASV dzimusi grieķu dziedātāja ([[soprāns]]). Viena no slavenākajām un ievērojamākajām 20. gadsimta operdziedātājām.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Tomass Hendriks Ilvess
| vārds_orģ = ''Toomas Hendrik Ilves''
| attēls = Thilves.JPG
| amats = [[Igaunijas prezidents]]
| term_sākums = {{Dat|2006|10|09|N}}
| term_beigas = {{Dat|2016|10|10|N}}
| priekštecis = [[Arnolds Rītels]]
| pēctecis = [[Kersti Kaljulaida]]
| premjers = [[Andruss Ansips]]
[[Tāvi Reivass]]
| dzim_dati = {{Dzimšanas datums un vecums|1953|12|26}}
| dzim_vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| tautība = [[igauņi|igaunis]]
| partija = bezpartejisks, pirms tam [[Sociāldemokrātiskā partija (Igaunija)|Sociāldemokrātiskā partija]]
| dzīvesb = * Merija Buloka
* [[Evelīna Ilvesa]], dzimusi Inta-Lambota (2004—2015)
* [[Ieva Ilvesa]], dzimusi Kupče (2016—pašlaik)
| profesija = žurnālists, diplomāts
| alma_mater = [[Kolumbijas Universitāte]],
[[Pensilvānijas Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Bufotenīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 487-93-4
|      ķīmiskā formula = C12H16N2O
|              molmasa = 204,268
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 146—147 °C
| viršanas temperatūra = 320 °C
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences: '''Želatīns''' ir caurspīdīgs, bezkrāsains un sausā veidā lūstošs [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] maisījums bez [[garša]]s, kas iegūts no dažādu dzīvnieku [[kolagēns|kolagēna]]. To sauc arī par '''dzīvnieku līmi'''. Želatīns tiek izmantots kā cietviela [[pārtika|pārtikā]], zāļu un fotogrāfiju izstrādē un kosmētikas ražošanā. Želatīns ir neatgriezeniska kolagēna [[hidrolīze]]s forma.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ls
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Leo (PTY) LTD''
|sponsors              = ''National University of Lesotho''
|domātais-pielietojums = Ar [[Lesoto]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Lesoto
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija galvenokārt tiek veikta zem šādiem otrā līmeņa domēniem: .co.ls un .org.ls
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.co.ls/ www.co.ls]
}}

sentences:
planšetdatorā]]
'''Planšetdators''' ir pārnēsājams [[dators]], kam informācijas ievade galvenokārt notiek izmantojot [[skārienjūtīgais ekrāns|skārienjūtīgo ekrānu]], nevis [[tastatūra|tastatūru]] vai [[datorpele|peli]] kā, piemēram, [[personālais dators|personālajam datoram]]. Planšetdatori ir samērā jauns datoru veids, kas parādījās [[2000. gadi|2000. gadu]] sākumā, bet savu plašāku izplatību ieguva tikai ap 2010. gadu, kad tirgū parādījās kompānijas [[Apple Inc.]] izstrādātais planšetdatora [[iPad]] modelis.

sentences: s pilsētiņas apkaimes (kvartāli) Francijā]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ādolfs Gerhards fon Vulfs
|     vārds_orig = Adolf Gerhard Boris Emil von Wulf
|         attēls = Ādolfs Gerhards fon Vulfs.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Vīsbādene]], [[Prūsijas Karaliste]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1904
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]] (tagad {{AUT}})
|   dzīves_vieta = [[Cesvaine]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Jūliuss fon Vulfs]], [[Šarlote fon Reiterna]]
|          brāļi = [[Voldemārs fon Vulfs|Voldemārs]]
|          māsas = Vilhelmīne Šarlote, Auguste Emma Frederika, Marija Alvīne Elizabete
|   dzīvesbiedrs = Anna Natālija Štāla fon Holšteina
|          bērni = Vilhelms Ādolfs Edmunds
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Ādolfs Gerhards Boriss Emīls fon Vulfs''' ({{val|de|Adolf Gerhard Boris Emil Baron von Wulf}}, 1857-1904) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] jurists un [[muižniecība|muižnieks]], kas no 1890. līdz 1897. gadam uzcēla jauno [[Cesvaines pils|Cesvaines pili]].

sentences: {{Commonscat|Astronomers by country|Astronomi pēc valsts}}

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=101 ; 408|ipa-text=p̪|ipa-image=Dental_p.svg|ipa-entity=p&#810;||unicode=U+0070 ; U+032A|xsampa=p_d|kirshenbaum=p<nowiki>[</nowiki>|sound=Voiceless_labiodental_plosive.ogg}}
'''Nebalsīgs labiodentāls eksplozīvs slēdzenis''' ir skaņai [[Nebalsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis|[p]]] līdzīgs [[līdzskanis]], ko artikulē gaisa plūsmu noslēdzot ar [[zobi|augšzobiem]] piespiestu [[lūpas|apakšlūpu]], līdzīgi, kā skaņai [[Nebalsīgs labiodentāls berzenis|[f]]]. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] šo skaņu attēlo ar simbolu kopu {{IPA|[p̪]}}. Dažkārt tiek lietots (sevišķi [[Bantu valodas|bantu]] valodniecībā) IPA neiekļauts simbols '''{{unicode|ȹ}}''', kas ir ''qp'' [[ligatūra]].

sentences: '''Abisālais līdzenums''' ir dziļūdens līdzenums [[Okeāns|okeāna]] lielieplakās, pārejas zonā, kā arī malas jūru ieplakās.<ref>{{LPE|1}}</ref> Abisālie līdzenumi aizņem apmēram 40% no okeānu gultnes un atrodas 2500—5500 metru dziļumā.

sentences:
'''Haplogrupa''' (no {{val|el|ἁπλούς}}, ''haploûs'', "viens, vienkāršs") [[molekulārā evolūcija|molekulārajā evolūcijā]] ir līdzīgu [[haplotips|haplotipu]] grupa, kurai ir kopējs sencis, esot vienādai [[viena nukleotīda polimorfisms|viena nukleotīda polimorfisma]] (VNP) [[mutācija]]i visos haplotipos.
Haplogrupas apzīmē ar alfabēta burtiem, papildinot ar skaitļu un burtu kombinācijām, piemēram, R1c1.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Makss Moslijs
|     vārds_orig = Max Mosley
|         attēls = Max Mosley in 1969.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1940
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Londona]], [[Apvienotā Karaliste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2021
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 24
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Osvalds Moslijs]]
Daiena Mitforda
|          brāļi = Džontatans Giness
Desmonds Giness
Aleksandrs Moslijs
Maikls Moslijs
Nikolass Moslijs
|          māsas = Vivjēna Moslija
|   dzīvesbiedrs = Džīna Teilore
|          bērni = Aleksandrs Moslijs
Patriks Moslijs
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Makss Rūfass Moslijs''' ({{val|en|Max Rufus Mosley}}; {{dat|1940|4|13|N|bez}} — {{dat|2021|5|24|N|bez}}) bija angļu autosportists. Viņš bija [[Starptautiskā Automobiļu federācija|Starptautiskās Automobiļu federācijas]] (FIA) prezidents no 1993. līdz 2009. gadam.

sentences: '''Utilītprogramma''' (no {{val|en|utility}} — "derīgums", saukta arī '''utilīta'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2022-11-17|language=lv}}</ref>) ir [[programmatūra|datoru programmatūra]], kas paredzēta [[datoraparatūra]]s, [[operētājsistēma]]s vai [[lietojumprogrammatūra]]s apkalpošanai. Utilītprogrammas parasti ir nelielas un veic kādu noteiktu, šauras specializācijas uzdevumu. Daudzas utilītprogrammas ir jau iekļautas operētājsistēmās.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Alens Vaits
 |    vārds_orig = ''Alain White''
 |        attēls = Alain Campbell White.jpg
 |    att_izmērs = 150px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1880
 |    dz_mēnesis = 3
 |      dz_diena = 3
 |      dz_vieta = {{vieta|Francija|Piejūras Alpi|Kannas}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1951
 |     m_mēnesis = 4
 |       m_diena = 23
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Dienvidkarolīna|Samervila}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = botāniķis, šaha problēmists
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Alens Kempbels Vaits''' ({{val|en|Alain Campbell White}}; dzimis {{dat|1880|3|3}}, miris {{dat|1951|4|23}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[Šaha kompozīcija|šaha problēmists]] un [[botāniķis]].<ref name=ENC>{{ŠE|412}}</ref>

sentences: '''SVID analīze''' ({{val|en|SWOT analysis}}) ir stratēģijas plānošanas instruments, kas ļauj noteikt uzņēmuma vai projekta '''s'''tiprās puses ('''''S'''trengths''), '''v'''ājības ('''''W'''eaknesses''), '''i'''espējas ('''''O'''pportunities'') un '''d'''raudus ('''''T'''hreats'').

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Serotonīna struktūrformula un molekulas modelis
| CAS numurs             = 50-67-9
| ķīmiskā formula        = C10H12N2O
| molmasa                = 176,215
| blīvums                =
| kušanas temperatūra    = 167,7 °C
| viršanas temperatūra   =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Raimonds Bitenieks''' (dzimis {{dat|1944|5|14}} [[Liepāja|Liepājā]], miris {{dat|2019|12|15}}) bija viens no [[Dziesmotā revolūcija|Trešās atmodas]] aizsācējas kustības [[Helsinki-86]] dibinātājiem.

sentences: '''21. jūlijs''' ir gada 202. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (203. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 163 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Turdus_viscivorus_in_Karpacz_Poland.png
 | att_nosaukums =[[Dziedātājstrazds]] (''Turdus philomelos'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |      binomial = Passeri <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kapsaicīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 8-[[metil]]-''N''-[[vanilil]]-6-nonen[[amīds]]
|           CAS numurs = 404-86-4
|      ķīmiskā formula = C18H27NO3
|              molmasa = 305,41
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 62-65 °C
| viršanas temperatūra = 210-220 °C
|        šķīdība ūdenī = 0,0013 g/100 mL
}}

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Austria}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name         = Fédération Internationale de Football Association
| image        = FIFA.svg
| size         =
| motto        = Spēlei, pasaulei ({{val|en|For the Game. For the World}})
| type         = Sporta federācija
| formation    = {{dat|1904|5|21}}
| headquarters = [[Cīrihe]], [[Šveice]]
| membership   = [[FIFA valstu kodi|211 nacionālās asociācijas]]
| leader_title = Prezidents
| leader_name  = [[Džanni Infantīno]]
| language     = [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]], [[vācu valoda|vācu]], [[spāņu valoda|spāņu]] u.c.<ref>[http://www.fifa.com/mm/document/affederation/federation/01/24/fifastatuten2009_e.pdf FIFA Statutes Aug 2009] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20151104151458/http://www.fifa.com/mm/document/affederation/federation/01/24/fifastatuten2009_e.pdf |date={{dat|2015|11|04||bez}} }} see 8:1. Papildus kongresā tiek izmantota [[arābu valoda|arābu]], [[krievu valoda|krievu]] un [[portugāļu valoda]]. Pretrunu gadījumā autoritatīvi ir angliskie dokumenti.</ref>
| website      = [http://www.fifa.com/ www.fifa.com]
}}

sentences:
[[Kategorija:Eiropas reljefa formas]]
[[Kategorija:Zemesšaurumi]]

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Kalifornijas Universitāte Bērkli
''{{nobold|University of California, Berkeley}}''
|attēla_nos   = Seal of the University of California.svg
|att_izm      = 130px
|moto         = ''Fiat Lux''
|dibin        = 1868. gadā
|valsts       = ASV
|vieta        = [[Bērkli]], [[Kalifornija]]
|tips         = Publiska
|dotācijas    = {{ASV dolārs|2,6 miljardi}}<ref>[http://www.ucop.edu/treasurer/foundation/foundation.pdf UC Annual Endowment Report] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120112174511/http://www.ucop.edu/treasurer/foundation/foundation.pdf |date={{dat|2012|01|12||bez}} }} ''Office of the Treasurer of The Regents.'' Retrieved March 31, 2010.</ref><ref name="Facts">{{Tīmekļa atsauce|url=http://berkeley.edu/about/fact.shtml |title=Facts at a glance |publisher=University of California, Berkeley |accessdate=2010-05-24}}</ref>
|rektors      =
|pasniedz     =
|studenti     =
|publik       =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        =
}}
'''Kalifornijas Universitāte Bērkli''' ({{val|en|University of California, Berkeley}}) ir uz mācīšanu un pētniecību orientēta publiska [[universitāte]]. Tā atrodas [[Bērkli]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu Latvijā|Dobele (nozīmju atdalīšana)|Dobele}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Dobele
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = {{Photomontage|position=center
| photo1a = Dobeles panorāma 1.jpg
| photo3a =
| photo3b =
| photo5a = Dobeles Valsts ģimnāzija 8.jpg
| photo5b = Dobeles Luteriskā baznīca 2.jpg
| photo6a = Dobeles atbrīvošanas piemineklis 2.jpg
| size = 300
| spacing = 2
| color = white
| border = 0
}}
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Dobele flag.svg
| flag_link = Dobeles karogs
| image_shield = Dobele COA.svg
| shield_link = Dobeles ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 37
| lats = 27
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 16
| longs = 48
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Dobeles novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1917. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Doblen}}
{{val|ru|Добленъ}}
| leader_title = Domes priekšsēdētājs
| leader_name = [[Ivars Gorskis]] ([[Latvijas Zemnieku savienība|LZS]])
| area_total_km2 = 8
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Dobele}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 18
| population_density_km2 = auto
| statuss =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-37(01—02)
| area_code =
| website = {{URL|http://www.dobele.lv/}}
| footnotes =
}}
'''Dobele''' ir pilsēta [[Bērze (upe)|Bērzes]] upes krastos [[Zemgale|Zemgalē]], [[Dobeles novads|Dobeles novada]] administratīvais centrs. [[Dobeles pils]] bija pēdējā senlatviešu pils Latvijas teritorijā, kas veica bruņotu pretošanos [[Livonijas ordenis|Livonijas ordenim]] līdz 1290. gadam. Dobele ir 18. lielākā pilsēta [[Latvija|Latvijā]].

sentences: '''Lietus mežs''' ir [[mežs]], kuram raksturīgs augsts [[nokrišņi|nokrišņu]] daudzums. Minimālajam [[nokrišņu daudzums|nokrišņu daudzumam]] ir jābūt lielākam par 2000 mm gadā. Lietus mežus iedala [[mitrais tropu mežs|mitrajos tropu mežos]] un [[mērenais lietus mežs|mērenajos lietus mežos]]. Galvenā atšķirība starp tropiskajiem un mērenajiem lietus mežiem ir [[ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] grādos; tropiskie lietus meži ir tuvāk [[ekvators|ekvatoram]], bet mērenie atrodas [[mērenā josla|mērenajā joslā]]. Lietus meži atrodas [[Āzija|Āzijā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Amerika|Amerikā]], [[Centrālā Āfrika|Centrālajā]] un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]]. Lielākais lietus mežs pasaulē ir [[Amazones lietus mežs]], kas atrodas [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Lietus meži ir pasaules sarežģītākās ekosistēmas. Kaut gan lietus meži aizņem tikai 6% no [[Zeme|planētas]] virsmas, tie satur vairāk nekā pusi visas pasaules augu un dzīvnieku sugu - [[liāna]]s, [[orhideju dzimta|orhidejas]], [[gumijkoks|gumijkoki]], [[zeltainais lauvpērtiķis|zeltainie lauvpērtiķi]], [[morfīds|morfīdi]], [[koats|koati]], [[kāpelētājvarde]]s, [[sliņķi]], [[boa]] čūskas, [[iguāna]]s, [[jaguārs|jaguāri]], [[lemuri]], [[tapiri]], [[tukans|tukani]] u.c.

sentences: '''Zināšanu pārvaldība''' ({{val-en|knowledge management}}) ir pamats organizācijas [[zināšanas|zināšanu]] radīšanai, iegūšanai, uzkrāšanai, analīzei un efektīvai izmantošanai, kas ietver sevī zināšanu koplietošanu, ar mērķi radīt papildus vērtību organizācijai.

sentences:
{{citas nozīmes|vītolu dzimtas augu ģinti|Vītoli (nozīmju atdalīšana)|Vītoli}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Saul pleureur.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = [[Sēru vītols]] (''Salix babylonica'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Malpighiales
|         kārta_lv = Malpīgiju rinda
|           dzimta = Salicaceae
|        dzimta_lv = Vītolu dzimta
|            ģints = Salix
|         ģints_lv = Vītoli
|         binomial = Salix
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = aptuveni 400 sugas
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Gateris''' ir kokapstrādes iekārta, ar kuru gareniski tiek zāģēti apaļkoki, iegūstot [[Zāģmateriāli|zāģmateriālus]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Lērincs Sabo
|     vārds_orig = ''Szabó Lőrinc''
|         attēls = Rippl-szabo.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Miškolca|td=Ungārija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1957
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Ungārijas Tautas Republika]], [[Budapešta]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[tulkotājs]]
|rakstīšanas valoda = [[ungāru valoda|ungāru]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Lērincs Sabo''' ({{val-hu|Szabó Lőrinc}}, dzimis {{dat|1900|3|31}} [[Miškolca|Miškolcā]], miris {{dat|1957|10|3}} [[Budapešta|Budapeštā]]) bija [[Ungārija|ungāru]] dzejnieks un tulkotājs.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from the Netherlands|Nīderlandes riteņbraucēji}}

sentences:
[[Kategorija:Sacensību norises vietas pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Hokejs]]

sentences: '''Aukstummašīna''' ('''saldēšanas mašīna''') ir [[siltummašīna]], kas pārvada [[Siltums|siltumu]] no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar zemāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar augstāku temperatūru. Aukstummašīnas [[Termodinamiskais cikls|cikls]] ir apgriezts. Tāpat kā jebkura siltummašīna, aukstummašīna sastāv no sildītāja (sistēma ar augstāku temperatūru), [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja (sistēma ar zemāku temperatūru). Lai tā darbotos, darba ķermenim jāpieliek ārēju spēku [[Darbs (fizika)|darbs]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Augšstilba kauls |
  Latin        = Femur |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray252.png |
  Caption      = |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Augšstilba kauls''' jeb '''ciskas kauls''' ({{val-la|Femur}}) ir garais [[kauls]], kas veido [[augšstilbs|augšstilba]] skeletu. Tas ir pats garākais, lielākais un izturīgākais cilvēka cauruļveida kauls. Vidusmēra cilvēka augšstilba kauls ir 48 [[centimetrs|centimetrus]] garš, tā [[diametrs]] ir 2,4 centimetri un tas var izturēt līdz 30 reizēm lielāku pieauguša cilvēka svaru.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://thelongestlistofthelongeststuffatthelongestdomainnameatlonglast.com/long254.html|title=The Longest Human Bone|publisher=thelongestlistofthelongeststuffatthelongestdomainnameatlonglast.com|accessdate=2007-12-14|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120524101943/http://thelongestlistofthelongeststuffatthelongestdomainnameatlonglast.com/long254.html|archivedate=2012-05-24}}</ref> Kauls piedalās [[gūžas locītava|gūžas]] un [[ceļa locītava|ceļa]] locītavu veidošanā. Šim kaulam ir 3 daļas:
* Proksimālais gals (''epiphysis proximalis'')
* Kaula ķermenis (''diaphysis s. corpus femoris'')
* Distālais gals (''epiphysis distalis'')

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = "Pēdējais cilvēks"
| attēls = Der letzte Mann poster.png
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Der letzte Mann''
| valsts = {{DEU}}
| režisors = [[F. V. Murnavs]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Emīls Janningss]]
* [[Malija Delšafta]]
* [[Makss Hillers]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1924|12|23}}
| ilgums = 90 minūtes
| valoda = [[Mēmais kino|mēmā filma]], teksts [[Vācu valoda|vācu valodā]]
| budžets =
| imdb = 0013442
| studija = ''[[UFA]]''
| izplatītājs = * ''UFA''
* ''[[Universal Pictures]]'' (ASV)
}}
'''"Pēdējais cilvēks"''' ({{Val|de|Der letzte Mann}}) ir 1924. gada [[Vācija]]s [[mēmais kino|mēmā filma]], kuras režisors ir [[F. V. Murnavs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emīls Janningss]], [[Malija Dešafta]] un [[Makss Hillers]]. Filma pazīstama ar to, ka tajā gandrīz nemaz nav paskaidrojošo titru.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Promise of Cinema: German Film Theory|publisher=University of California Press|year=2016|isbn=9780520962439|pages=499}}</ref>

sentences:
{{Commonscat|People by country|Cilvēki pēc valsts}}
{{skatīt arī|Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un valsts}}

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi Emīlu Lencu|Lencs|Lencs}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Emīls Lencs
|          vārds_orig = ''Heinrich Friedrich Emil Lenz''
|              attēls = Emil Lenz.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1804
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 12
|            dz_vieta = [[Tērbata|Tērbatā]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - [[Igaunija]])
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1865
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Roma|Romā]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Sanktpēterburgas universitāte]]
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[fizika]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Lenca likums]], [[Džoula-Lenca likums]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Heinrihs Frīdrihs Emīls Lencs''' ({{val-de|Heinrich Friedrich Emil Lenz}}, {{val-ru|Эмилий Христианович Ленц}}, dzimis {{dat|1804|2|12}}, miris {{dat|1865|2|10}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[fizika|fiziķis]]. Pazīstams kā [[Lenca likums|Lenca likuma]] (1833) atklājējs. Neatkarīgi no [[Džeimss Džouls|Džoula]] atklāja [[Džoula likums|Džoula likumu]], tāpēc šis likums dažreiz tiek saukts par Džoula—Lenca likumu. Viņa dēls [[Roberts Lencs]] arī bija pazīstams fiziķis.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|valsts_lv=Augi|ģints_lv=Pameldri|suga=Eleocharis parvula|suga_lv=Sīkais pameldrs|autors=(Roem. et Schult.) Bluff, Nees et Schauer|binomial=Eleocharis parvula|att_nosaukums=|valsts=Plantae|nodalījums=Magnoliophyta|rinda=Poales|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Eleocharis parvula NRCS-1.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Eleocharis|sinonīmi=}}'''Sīkais pameldrs''' ({{val|la|Eleocharis parvula}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir reti sastopama [[Eiropa|Eiropā]], vietumis [[Austrumāzija|Austrumāzijā]], galvenokārt jūru piekrastēs; atradnes kopumā polam tuvos apvidos, un visā areālā atradņu skaits ļoti mazs.

sentences:
{{Personas infokaste
| alma_mater = [[Magdalen College (Oxford)|Magdalēnas koledža, Oksforda]] ([[Bachelor of Arts|Bakalaura grāds]])
| vārds = Daglass Marijs
| vārds_orig = ''Douglas Murray''
| attēls = DouglasMurray2019 crop.jpg
| att_nosaukums = Marijs 2019.gadā
| dz_gads = 1979
| dz_mēnesis = 7
| dz_vieta = [[Londona]], [[Apvienotā Karaliste]]
| dz_diena = 16
| nodarbošanās = Rakstnieks, politiskais komentētājs
}}
'''Daglass Kīrs Marijs''' ({{val|en|Douglas Kear Murray}}; dzimis 1979. gada 16. jūlijā [[Londona|Londonā]], [[Anglija|Anglijā]]<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.theaustralian.com.au/arts/review/europe-immigration-identity-islam-douglas-murray-warns-of-dangers/news-story/cce6fc74cd80a27e75f1d0eacba3dfda|title=Europe: immigration, identity, Islam: Douglas Murray warns of dangers|publisher=|work=The Australian|access-date=12 September 2018|date=26 August 2017|last=Monk|first=Paul}}</ref>) ir [[Briti|britu]] [[Konservatīvisms|konservatīvs]] autors un politikas komentētājs.<ref name="ES2017">{{Ziņu atsauce|url=https://www.standard.co.uk/lifestyle/london-life/douglas-murray-on-immigration-islam-and-identity-a3530586.html|title=Douglas Murray on immigration, Islam and identity|work=The Evening Standard|date=4 May 2017|last=Law|first=Katie}}</ref> Viņš [[2007]]. gadā nodibināja Sociālās kohēzijas centru (''Centre for Social Cohesion''), kas kļuva par daļu no Henrija Džeksona biedrības, kur viņš bija asociētais direktors no [[2011]]. līdz [[2018]]. gadam. Viņš ir arī Lielbritānijas politikas un kultūras žurnāla ''[[Skatītājs|The Spectator]]'' asociētais redaktors.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://henryjacksonsociety.org/people/professional-staff/directors/douglas-murray/|title=Douglas Murray|last=|first=|publisher=Henry Jackson Society|access-date=29 August 2016|date=}}</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|ietaisi|auto|automašīna}}
{{Citas nozīmes|ietaisi|Mašīna (nozīmju atdalīšana)|mašīna}}
.]]
'''Mašīna''' (no {{val|la|machina}} — 'ietaise') ir ietaise, kas paredzēta lietderīga [[Darbs (fizika)|darba]] veikšanai. To veido [[piedziņa]], [[izpildsistēma]]s un [[vadības sistēma]]s. '''Mehānisms''' no mašīnas atšķiras ar to, ka tas ir paredzēts [[Mehāniskā kustība|kustības]] pārveidošanai un [[spēks|spēku]] pārnešanai, bet '''aparāts''' (no {{val|la|apparātus}} — 'sagatavotais') ir precīza tehniska ierīce vai rūpnieciskā ierīce.

sentences:
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Ziemeļu Ledus okeāna jūras]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Silene dichotoma sl8.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Silene dichotoma
| suga = Silene dichotoma
| suga_lv = Žuburotā plaukšķene
}}'''Žuburotā plaukšķene''' ({{val|la|Silene dichotoma}}) ir suga [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtā]]. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Austrumeiropa|austrumu]] un [[Dienvidaustrumeiropa|dienvidaustrumu Eiropā]]. Suga kā tīrumu nezāle ir plaši izplatījusies arī [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], taču pēdējā laikā strauji izzūd.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-dichotoma-ehrh/|title=žuburotā plaukšķene - Silene dichotoma Ehrh. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-28}}</ref>

sentences: '''1. maijs''' ir gada 121. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (122. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 244 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = Russkij vitjaz
''Русский витязь''
  |tips = četrmotoru [[divplāksnis]]
  |ražotājs = [[Krievu-Baltijas vagonu rūpnīca]]
  |attēls = Attēls:Sikorsky Russky Vityaz (Le Grand).jpg|150px
  |paraksts =
  |konstruktors = [[Igors Sikorskis]]
  |pirmais lidojums = {{dat|1913|5|10}}
  |nodošana = [[1913]]. gadā
  |pēdējais lidojums =
  |stāvoklis =
  |lietotājs = [[Krievijas imperatora gaisa kara flote]]
  |pārējie lietotāji =
  |izgatavots =
  |kopskaits = 1
  |programmas izmaksa =
  |cena =
  |bāzes modelis =
  |varianti =
}}
'''''Russkij vitjaz''''' ({{val|ru|Ру́сский ви́тязь}}) bija pasaulē pirmā četrmotoru [[lidmašīna]], smagās [[aviācija]]s pirmsākumi. Lidmašīnu uzbūvēja [[Igors Sikorskis]] [[Krievijas imperatora gaisa kara flote]]i. Lidmašīna bija paredzēta stratēģiskai izlūkošanai.

sentences:
{{Senvietas infokaste
 |            name = Ankorvats
 |     native_name = អង្គរវត្ត
 |           image = Angkor Wat.jpg
 |         caption = Galvenā ieeja templī
 |     pushpin_map = Kambodža
 | plat_NS = N | plat_d = 13 | plat_m = 24 | plat_s = 45
 |  gar_EW = E | gar_d = 103 |  gar_m = 52 |  gar_s = 00
 | kartes_paraksts = Ankorvata atrašanās vieta Kambodžā
}}

sentences:
ir viens no putniem, kuru medīja līdz izmiršanai]]
'''Izmiršana''' [[bioloģija|bioloģijā]] un [[ekoloģija|ekoloģijā]] notiek tad, kad visi vienas [[suga]]s īpatņi ir miruši, pārtraucot jebkādas sugas vairošanās iespējas. Izmiršana var notikt [[ekosistēma]]s pārmaiņu dēļ, radot nelabvēlīgu [[dabiskā vide|vidi]], vai [[cilvēks|cilvēka]] darbības dēļ. Eksperti lēš, ka līdz 2100. gadam varētu izmirt puse pašreizējo sugu.<ref>[[E.O. Vilsons|Vilsons, E.O.]], ''Dzīvības nākotne'' (2002) ({{ISBN|0-679-76811-4}})</ref> [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība]] veido un uztur globālu sugu izmiršanas draudu novērtējošu "[[Sarkanā grāmata|Sarkano grāmatu]]".

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Īstie saistaudi'''  ir viens no trijiem [[Saistaudi|saistaudu]] veidiem. Pārējie ir [[šķidrie trofiskie audi]] ([[asinis]], [[Limfātiskā sistēma|limfa]]) un [[balstaudi]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Džons Viks 3: Parabellum
 | oriģinālnos = ''John Wick: Chapter 3 – Parabellum''
 |      attēls = Džons Viks 3 plakātsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = asa sižeta filma
 |    režisors = [[Čads Stahelski]]
 |  producents =
* [[Bazils Aivaniks]]
* Ērika Lī
 |   scenārijs =
* [[Dereks Kostalds]]
* [[Šejs Hetens]]
* [[Kriss Kollinss]]
* Marks Eibramss
 |     aktieri =
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Halle Berija]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Marks Dakaskoss]]
* [[Āzija Keita Dillona]]
* [[Lenss Rediks]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Ians Makšeins]]
 |      mūzika =
* [[Tailers Beitss]]
* Džoels Ričards
 |   operators = [[Dens Laustsens]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = Evans Šifs
 |     studija =
* ''[[Summit Entertainment]]''
* ''[[Thunder Road Pictures]]''
* ''87Eleven Productions''
 | izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2019|5|9|[[Bruklina]]|2019|05|17|ASV|2019|05|17|Latvija}}
 |      ilgums = 131 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/john-wick-chapter-3-parabellum-2019|title=John Wick: Chapter 3 – Parabellum (2019) – Britu filmu klasifikācijas padome|website=Bbfc.co.uk|accessdate=April 15, 2019}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2019/05/26/box-office-john-wick-keanu-reeves-pickachu-pokemon-hathaway-hustle-intruder-dogs-journey/#1d05ef995294|title=Box Office: Keanu Reeves' 'John Wick 3' Tops 'John Wick 2' As 'Pikachu' Passes $350 Million|first=Scott |last=Mendelsohn|website=[[Forbes]]|date=May 26, 2019|accessdate=May 26, 2019}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/2019/05/19/movies/john-wick-chapter-3-box-office.html|title='John Wick: Chapter 3' Puts Keanu Reeves Back on Top at the Box Office|first=Brooks |last=Barnes|website=[[The New York Times]]|date=May 19, 2019|accessdate=May 26, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|328,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=johnwick3.htm|title=John Wick: Chapter 3 – Parabellum (2019)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2023|2|25||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā = "[[Džons Viks 2]]"
 |      nākamā = "[[Džons Viks 4]]"
 |        imdb =
}}
'''"Džons Viks 3: Parabellum"''' ({{val|en|John Wick: Chapter 3 – Parabellum}}) ir 2019. gada ASV [[neo-noir|neonuāra]] [[spriedzes filma|spriedzes trilleris]] ar [[Kiānu Rīvss|Kiānu Rīvsu]] [[Džons Viks (tēls)|Džona Vika]] lomā. [[Džons Viks (filmu franšīze)|Filmu sērijas]] trešā daļa ir tiešs turpinājums iepriekšējām sērijas filmām "[[Džons Viks]]" (2014) un "[[Džons Viks 2]]" (2017). Filmas režisors ir [[Čads Stahelski]], scenārija autori [[Dereks Kolstads]], [[Šejs Hetens]], [[Kriss Kollinss]] un Marks Eibramss. Filmā galvenās lomas atveido [[Halle Berija]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Marks Dakaskoss]], [[Āzija Keita Dillona]], [[Lenss Rediks]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Ians Makšeins]]. Filmas darbība turpinās dažas minūtes pēc iepriekšējās filmas beigām, kad bijušais algotnim Džonam Vikam ir jābēg no amata brāļu leģioniem pēc tam, kad viņa nesenās darbības dēļ par viņa galvu tiek izsludināta 14 miljonus ASV dolāru liela atlīdzība.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Vladislavs Sikorskis
| vārds_orģ           = ''Władysław Sikorski''
| attēls              = Wladyslaw Sikorski 2.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Polijas premjerministru uzskaitījums|Polijas premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1939|9|30|N}}
| term_beigas         = {{dat|1943|7|4|N}}
| prezidents          = [[Vladislavs Račkevičs]]
| priekštecis         = [[Feliciāns Slavojs Skladkovskis]]
| pēctecis            = [[Staņislavs Mikolaičiks]]
| amats2              =
| term_sākums2        = {{dat|1922|12|16|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1923|5|26|N}}
| prezidents2          = [[Staņislavs Vojcehovskis]]
| priekštecis2         = [[Juliāns Novaks]]
| pēctecis2            = [[Vincentijs Vitoss]]
| dzim_dati           = {{dat|1881|5|20}}
| dzim_vieta          = Tušovnarodovi (''Tuszów Narodowy''), [[Austroungārija]]<br />([[Melecas apriņķis]], {{POL}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1943|7|4|1881|5|20}}
| mir_vieta           = {{vieta|Gibraltārs}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[poļi|polis]]
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = Karavīrs, valstsvīrs
| paraksts            = Władysław Sikorski Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Vladislavs Sikorskis''' ({{val-pl|Władysław Sikorski}}, dzimis {{dat|1881|5|20}}, miris {{dat|1943|7|4}}) bija [[Polija]]s militārais un politiskais darbinieks. Viņš ir dzimis ciematā netālu no [[Meleca]]s pilsētas, mūsdienu [[Piekarpatu vojevodiste|Piekarpatu vojevodistē]], Polijas dienvidaustrumos, kas tolaik atradās [[Austroungārija]]s teritorijā. Līdz [[Pirmais pasaules karš|Pirmajam pasaules karam]] Sikorskis izveidoja un piedalījās dažādās slepenās organizācijas, kuras uzdevums bija iegūt Polijas [[neatkarība|neatkarību]]. Pirmā pasaules kara laikā karoja [[Poļu leģioni|Poļu leģionos]], vēlāk [[Poļu—padomju karš|poļu—padomju karā]] (no 1919. līdz 1921. gadam) jaunizveidotajā [[Polijas armija|Polijas armijā]]. Šajā karā Sikorskim bija svarīga loma izšķirošajā [[Varšavas kauja|Varšavas kaujā]], kad padomju spēki tika pārsteigti ar poļu pretuzbrukumu.

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Antverpenes Centrālā stacija
| tips                = stacija
| attēls              = Antwerpen_Centraal_station_12-07-2010_14-04-17.JPG
| attēla_apraksts     = Antverpenes Centrālās dzelzceļa stacijas ieeja
| karte               = Beļģija#Eiropa
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1905
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 8 (24)
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 14
| adrese              = ''Koningin Astridplein 27, Antwerpen''
| latd  = 51.217222 | latNS  = N
| longd = 4.421111 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
}}

sentences: '''Džodrela Benka observatorija''' (''Jodrell Bank Observatory''), sākotnēji '''Džodrela Benka eksperimentālā stacija''' (''Jodrell Bank Experimental Station''), ir [[observatorija]], kurā atrodas vairāki [[radioteleskops|radioteleskopi]]. Tā ir [[Mančestras Universitāte]]s Džodrela Benkas astrofizikas centra daļa. Šī observatorija atrodas [[Češīra|Češīras grāfistē]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

sentences:
[[Kategorija:Katoļu bruņinieku ordeņi]]
[[Kategorija:Livonija]]
[[Kategorija:Livonijas krusta kari]]
[[Kategorija:Livonijas ordenis]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Igaunijas vēsture]]
[[Kategorija:Vācijas vēsture]]

sentences:
{{Citas nozīmes|jūrnieku|Liepiņš|Liepiņš}}
'''Krišs Liepiņš''' (dzimis 1863. gada 31. janvārī [[Ķesterciems|Ķesterciemā]], miris 1929. gada 13. martā) bija tālbraucēju kapteinis, [[Narvas jūrasskola]]s direktors, kā arī Latvijas Jūrniecības departamenta kuģniecības nodaļas vadītājs.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Reinholds Kupfers
|          vārds_orig = ''Karl Reinhold Kupffer''
|              attēls = Kārlis Reinholds Kupfers.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1872
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Besarābijas guberņa|Stavčani|td=Ukraina}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1935
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = vācietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]],
[[Baltijas Tehniskā augstskola]], [[Herdera institūts]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[botānika]], tēlotāja ģeometrija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''30. septembris''' ir gada 273. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (274. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 92 dienas.

sentences:
{{atsauces+}}
[[File:Babymonitor.JPG|thumb|300px|Elektroniskā bērnu aukle ]]
'''Radio aukle''' (bērnu monitors, kas pazīstams arī kā elektroniskā bērnu aukle) ir [[radio]] sistēma, ko izmanto, lai attālināti uztvertu [[mazulis|mazuļa]] radītās skaņas. [[Raidītājs]], kas aprīkots ar [[mikrofons|mikrofonu]], atrodas pie bērna, savukārt [[radiouztvērējs|uztvērējs]], kas aprīkots ar [[skaļrunis|skaļruni]], atrodas pie personas, kas aprūpē mazuli. Radio signāla pārraide ir divvirzienu, kas ļauj ne tikai uztvert bērna radītās skaņas, bet arī sarunāties ar bērnu. Radio aukles galvenais mērķis ir bērna uzraudzība, lai zinātu, kad [[zīdainis]] ir pamodies. Radio aukle ir droša izmantošanai bērnu uzraudzīšanā, tai nav novērotas kaitīgas [[blaknes]] vai bīstamības, lai gan daži ārsti uzskata, ka skaņas, ko rada mazulis, var būt maldinošas. Tas saistīts ar to, ka mazuļi mēdz sarunāties paši ar sevi, radot skaņas vai savu „valodu”, kas attīsta viņu dzirdi un maņas. Radio aukles funkcija ir pieejama daudzās portatīvajās [[rācija|rācijās]], kuru tehniskajā specifikācijā ir norādīta funkcija ''Baby Monitor'' (bērnu aukle).

sentences:
{{Televīzijas seriāla infokaste
|image       =
|genre       =
|format      =
|picture_format = [[480i]] ([[Standard-definition television|SDTV]]),
[[1080i]] ([[Augstas izšķirtspējas televīzija|HDTV]])
|audio_format = ''[[Dolby Digital|Dolby Digital 5.1]]''
|runtime     = 41–45 minūtes
|company     =
* ''[[Jerry Bruckheimer Films]]''
(2000–2001)
(1.–2. sezona)
* ''[[Jerry Bruckheimer Films|Jerry Bruckheimer Television]]''
(2001–2015)
(2.–15. sezona)
* ''[[Alliance Atlantis]]'' (2000–2008)
(1.–8. sezona)
* ''[[CBS Productions]]''
(2000–2006, 2015)
(1.–6. sezona)
* ''[[CBS Studios|CBS Paramount Network Television]]''
(2006–2009)
(7.–9. sezona)
* ''[[CBS Studios|CBS Television Studios]]''
(2009–2015)
(10.–15. sezona)
|distributor = ''[[King World Productions]]'' (2000–2007)
''[[CBS Television Distribution]]''
|creator     = [[Entonijs Zuikers]]
|slogan      = ''Evidence is Everything''
|starring    = [[Viljams Pītersens]]
[[Mardža Helgenbergere]]
[[Gerijs Durdans]]
[[Džordža Foksa]]
[[Džordžs Īds]]
|network     = [[CBS]]
|first_aired = {{dat|2000|10|6|N|bez}}
|last_aired  = {{dat|2015|9|27|N|bez}}
|country     = {{USA}}
|language    = angļu
|num_seasons = 15
|executive_producer =
|num_episodes = 337 {{small|(tai skaitā ''Immortality'')}}
|list_episodes =
|related     =
* "[[CSI Maiami]]"
* "[[CSI Ņujorka]]"
* "[[CSI: kibernoziegumi]]"
* ''[[CSI: Vegas]]''
|website     = http://www.cbs.com/primetime/csi/
|opentheme   = ''[[The Who]]'' — ''[[Who Are You]]''
}}
'''"CSI Lasvegasa"''' ({{val|en|CSI: Crime Scene Investigation, CSI, CSI: Las Vegas}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[televīzija]]s detektīvseriāls, kura autors ir [[Entonijs Zuikers]]. Seriālu no {{dat|2000|10|6|ģ|bez}} līdz {{dat|2015|9|27|d|bez}} pārraidīja [[CBS]] televīzijas kanālā ASV. Seriālam kopumā izdotas 15 sezonas ar 337 sērijām.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Madeira
| official_name           = ''Madeira''
| other_name              =
| type                    =
| image_skyline           = Madeira 19 2014.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Medeiras galvaspilsēta [[Funšala]]
| image_flag              = Flag_of_Madeira.svg
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| image_shield            = Coat of arms of Madeira.svg
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Funšala]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = EU-Portugal with Madeira circled.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Portugāle}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 801
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 289000
| population_as_of        = 2016
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = WET
| utc_offset              = 0
| website                 = {{url|http://www.madeira.gov.pt/}}
| footnotes               =
}}
'''Madeira''' ir vulkāniska salu grupa [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]] okeānā pie [[Āfrika]]s krastiem ap 400 km uz ziemeļiem no [[Kanāriju salas|Kanāriju salām]], aptuveni 1000 km uz dienvidrietumiem no [[Lisabona]]s, ap 700 km uz rietumiem no [[Maroka]]s krasta. Attālums no Rīgas līdz Funšalai ir ap 4113 km.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Heinrihs Kristians Johumsens''' (''Heinrich Christian Jochumsen'', dzimis 1858. gada 13. maijā [[Rīga|Rīgā]], miris 1927. gada 16 februārī Rīgā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[jurists]], [[numismāts]] un ilggadīgs [[Vēstures un senatnes pētītāju biedrība]]s biedrs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Rūgtais apelsīns
|          platums =
|         binomial = Citrus × aurantium
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Citrus aurantium.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. × aurantium
|          suga_lv = Rūgtais apelsīns
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}
'''Rūgtais apelsīns''' jeb '''pomerance''' (''Citrus × aurantium'') ir [[rūtu dzimta]]s citrusaugs. Tiek saukts arī par '''skābo''' vai '''Seviljas apelsīnu'''. Tā dabiskais [[izplatības areāls]] ir [[Dienvidaustrumāzija]], bet mūsdienās to kultivē arī citās pasaules malās. Rūgtais apelsīns ir [[pampelmūze]]s un [[mandarīns|mandarīna]] hibrīdaugs.

sentences:
[[Kategorija:Vairošanās]]
[[Kategorija:Dzīvnieku produkti]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Mājputni]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanktmorica
 | native_name              = ''Sankt Moritz''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = StMoritz.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             = Sankt Moritz-coat of arms.png
 | pushpin_map              = Šveice
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 46 | latm  = 30 | lats  =  | latNS  = N
 | longd =  9 | longm = 50 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Šveice}}'''
 | subdivision_type1        = Kantons
 | subdivision_name1        = [[Graubindenes kantons|Graubindene]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 28.69
 | elevation_m              = 1822
 | population_total         = 5147
 | population_as_of         = {{dat|2012|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Sanktmorica''' ({{val|de|Sankt Moritz}}, {{val|it|San Maurizio}}, {{val|rm|San Murezzan}}) ir kūrorta [[pilsēta]] [[Engadīne]]s ielejā [[Šveice|Šveicē]]. Pilsētā 2012. gada decembrī dzīvoja apmēram 5 tūkstoši cilvēku.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Kogalymavia}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
| name = ''Kogalymavia'' reiss 9268
| image =Airbus A321-231 MetroJet EI-ETJ.JPG
| imagesize = 270px
| caption = Izmantotās lidmašīnas veids 2014. gada augustā
| image2 =Flight 7K9268 crash.svg
| imagesize2 = 270px
| caption2 = ''Kogalymavia'' reisa 9268 ceļš no pacelšanās līdz nogāšanās vietai
| date = {{start date|2015|10|31|df=y}}
| summary =
| Site = netālu no [[Hasna]]s Ēģiptē
| coordinates      = {{Coord|30.1506|N|34.178|E|type:event|display=inline,title}}
| occurrence_type =
| Aircraft Type = [[Airbus A321]]-231
| Operator = [[Kogalymavia]]
| tail_number = EI-ETJ
| passengers = 217<ref name="auto">{{tīmekļa atsauce|title=Russian passenger plane crashes in Egypt's Sinai, country's Prime Minister says|url=http://edition.cnn.com/2015/10/31/middleeast/egypt-plane-crash/index.html|website=cnn|accessdate=31 October 2015}}</ref>
| crew = 7
| total_onboard = 224<ref name="auto"/>
| fatalities = 224 (visi)<ref name="indept">{{tīmekļa atsauce|title=Egypt plane crash live: Crew of Kogalymavia Flight 9268 'had complained about engine problems'|url=http://www.independent.co.uk/news/world/africa/egypt-plane-crash-live-kogalymavia-flight-9268-goes-down-in-sinai-with-224-people-on-board-a6716036.html|date=31 October 2015|work=Independent}}</ref><ref name="express">{{tīmekļa atsauce|title=Egypt crash: 100 bodies pulled from wreckage after Russian plane 'splits in two'|url=http://www.express.co.uk/news/world/615986/Missing-plane-crash-Egypt-Russia-Airbus-A321|accessdate=31 October 2015|publisher=''Express''}}</ref>
| survivors = 0<ref>{{tīmekļa atsauce|title=No survivor on Russian passenger plane crashes in Egypt's Sinai, said country's Prime Minister says|url=http://english.ahram.org.eg/News/162254.aspx|accessdate=31 October 2015|archive-date={{dat|2019|01|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190109222436/http://english.ahram.org.eg/News/162254.aspx}}</ref>
| Origin =  {{vieta|Ēģipte|Šarm eš Šeiha}}
| Destination = {{vieta|Krievija|Sanktpēterburga}}
}}
'''''Kogalymavia'' reiss 9268''' jeb '''''Metrojet'' reiss 9268''' bija [[Krievija]]s lidsabiedrības ''[[Kogalymavia]]'' starptautisks pasažieru lidmašīnas reiss no [[Šarm eš Šeiha]]s [[Ēģipte|Ēģiptē]] uz [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgu]] [[Krievija|Krievijā]] {{dat|2015|10|31||bez}}. ''[[Airbus A320|Airbus A321-231]]'' lidmašīna nogāzās [[Sīnāja pussala|Sīnāja pussalā]] 23 minūtes pēc pacelšanās no lidostas.

sentences:
{{cita nozīme|kartogrāfu|Livonijas landmaršalu|Jaspers fon Minsters}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Sebastiāns Minsters
|     vārds_orig = ''Sebastian Münster''
|         attēls = Portrait of the Cosmographer Sebastien Munster WGA.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Sebastiāna Minstera portrets (Kristofs Ambergers, ap 1552.)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1488
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Ingelheima]] (tagad {{DEU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1552
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Bāzele]] (tagad {{CHE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācieši|vācietis]]
|   nodarbošanās = kosmogrāfs<br />seno valodu profesors
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Šķidrums''' ir [[viela]]s [[agregātstāvoklis]], kura [[tilpums]] pie konstantas [[temperatūra]]s un [[spiediens|spiediena]] ir konstants, un kura formu nosaka trauks, kurā tas ir iepildīts. Šķidrums rada spiedienu uz trauka sienām un tajā iegremdētajiem ķermeņiem, šis spiediens ir vienāds visos virzienos ([[hidrostatiskais spiediens]]).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Konsoles infokaste|logo=NES_logo.svg|logo_izm=185px|attēls_izm=335px|attēls=NES-Console-Set.jpg|sakt={{Unbulleted list
| JP: 1983. gada 15. jūlijs (Famicom)
| NA: 1985. gada 18. oktobris
| Spānija: 1986. gada 1. septembris
}}
|razotajs=''[[Nintendo]]''
|izveidotājs=''[[Nintendo]]''
|kontrolieri=2 x NES kontrollera porti
|media=[[ROM kartridži]]
|pectecis=''[[Super Nintendo Entertainment System]]''
|priekstecis=''[[Game & Watch]]''
|pardotk=61.91 miljons
|aizsutk=''[[Super Mario Bros.]]'' (kastē ar konsoli), 40,24 miljoni
|paaudze=Trešā paaudze}}

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Austrijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Austrijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Zinātnieces]]
[[Kategorija:ASV zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences: '''Latviešu dzeja''' ir nozīmīga [[latviešu rakstniecība]]s vēstures sastāvdaļa kopš [[19. gadsimts|19. gadsimta]] otrās puses, daudzi dzejnieki bijuši nacionāli nozīmīgi publicisti un politiski darbinieki.

sentences: '''Plātņu tektonika''' ir mūsdienu [[ģeoloģija|ģeoloģiska]] teorija par [[litosfēra]]s kustību. Šī [[teorija]] apgalvo, ka [[Zemes garoza]] sastāv no vairākām '''tektoniskām plātnēm''', kuras visu laiku atrodas pastāvīgā kustībā attiecībā vienai pret otru. [[Okeāniskā Zemes garoza|Okeāniskā tipa Zemes garozas]] plātnes visu laiku atjaunojas, [[spredings|spredinga]] procesā veidojot jaunas [[virsma]]s. Savukārt [[subdukcija]]s dēļ okeāniskās plātnes tiek bīdītas zem kontinentālajām vai salu lokiem un iegrimst Zemes [[mantija|mantijā]], kur tās izkūst. Plātņu tektonika skaidro arī [[zemestrīce|zemestrīču]], [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumu veidošanos, kuri visbiežāk notiek tieši pie plātņu robežām.

sentences:
valdīšanas laikā iespiesta [[psalmi|psalmu]] grāmata Skotijas angļu valodā]]
'''Skotijas angļu valoda''' ({{val|en|Scottish English}}, {{val|gd|Beurla Albannach}}) ir [[Skotija|Skotijā]] lietoto [[angļu valoda]]s [[valodas paveids|paveidu]] kopums.

sentences: '''COROT-7b''' ir relatīvi neliela [[citplanēta]], kas riņķo ap [[zvaigzne|zvaigzni]] [[COROT-7]] [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradža zvaigznājā]], aptuveni 489 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dzelonis
| operators =
| attēls = The Sting (1973 alt poster).jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Džordžs Rojs Hills]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Pols Ņūmens]]
* [[Roberts Redfords]]
* [[Roberts Šovs]]
* [[Eilīna Brenana]]
* [[Čārlzs Dernings]]
* [[Roberts Ērls Džonss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Sting''
| studija = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''The Zanuck/Brown Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''Universal Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|25}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|159,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Sting-The#tab=summary|title=The Sting (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|8|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dzelonis"''' ({{Val|en|The Sting}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Džordžs Rojs Hills]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Ņūmens]], [[Roberts Redfords]], [[Roberts Šovs]], [[Eilīna Brenana]], [[Čārlzs Dernings]] un [[Roberts Ērls Džonss]]. Šī ir otrā Hilla filma pēc "[[Bačs Kesidijs un Sandenss Kids]]" (1969), kurā galvenās lomas atveido Ņūmens un Redfords.

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Kauņas dzelzceļa stacija
| tips                = stacija
| attēls              = Kaunas_train_station.jpg
| attēla_apraksts     = Kauņas dzelzceļa stacija
| karte               = Kauņa#Lietuva
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1861
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           = Pjotrs Ašastins
| arhitekts2          =
| platformas          = 7
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              =
| latd  = 54.886389 | latNS  = N
| longd = 23.931389 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Jiesja]] - * - [[Amaļi]]
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Traķu pils
| native_name         = '' Trakų salos pilis  ''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Traku pilis by Augustas Didzgalvis.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[gotika]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Traķi]]
| location_country    = [[Lietuva]]
| pushpin_map         = Lietuva
| latd  = 54  | latm  = 39 | lats  = 09 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 56 | longs = 02 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 14. gadsimts
| completion_date     = 1409. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Traķu pils''', arī '''Traķu salas pils''', ({{val|lt|Trakų salos pilis}}) ir pils, kas atrodas uz [[sala]]s [[Galves ezers|Galves ezerā]], [[Traķi|Traķos]], [[Lietuva|Lietuvā]]. Pils būvniecību 14. gadsimtā uzsāka [[Lietuvas dižkunigaitis]] [[Ķēstutis]]. Ap 1409. gadu viņa dēla [[Vītauts Dižais|Vītauta Dižā]] vadībā pils galvenie būvniecības darbi jau bija pabeigti. Pats valdnieks Vītauts Dižais mira šajā pilī 1430. gadā. Pils bija viena no [[Lietuvas lielkņaziste|Lietuvas Dižkunigaitijas]] stratēģiski svarīgākajām vietām.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg4-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Apledojums''' ir [[ledus]] slānis uz zemes vai priekšmetu virsmas, kurš parasti veidojas [[ziema|ziemā]] vai [[rudens|rudenī]] pēc atkušņa aukstā laikā, kā arī slapja [[sniegs|sniega]] vai [[lietus]] lāšu sasalšanas dēļ.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Elsbergs''' var būt:
* [[Jānis Elsbergs]] (1969) — latviešu dzejnieks;
* [[Klāvs Elsbergs]] (1959―1987) — latviešu dzejnieks un tulkotājs.

sentences:
[[Kategorija:Kostarika]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Kostarika]]

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Papua-Jaungvineja|Papua-Jaungvinejā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Papua-Jaungvinejas ir iekļauta '''1 vieta''' (kultūras objekts), savukārt 7 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā <ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/pg Papua-Jaungvineja]</ref>. Papua-Jaungvineja Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1997]]. gada [[28. jūlijs|28. jūlijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Iedzimtais netikums
 | oriģinālnos = ''Inherent Vice''
 |      attēls = Inherent Vice film poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma, kriminālfilma
 |    režisors = [[Pols Tomass Andersons]]
 |  producents =
* Pols Tomass Andersons
* [[Džoanna Selara]]
* [[Daniels Lupi]]
 |   scenārijs = Pols Tomass Andersons
 |     aktieri =
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Ketrīna Voterstone]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Benisio del Toro]]
 |      mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[IAC Films]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Ghoulardi Film Company]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|10|4|Ņujorkas filmu festivāls|2014|12|12|ASV|}}
 |      ilgums = 149 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/inherent-vice-2014|title=Inherent Vice|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 30, 2018|archive-date={{dat|2016|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160414220522/http://www.bbfc.co.uk/releases/inherent-vice-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|14,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inherentvice.htm|title= Intherent Vice (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 30, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Iedzimtais netikums"''' ({{val|en|Inherent Vice}}) ir 2014. gada kriminālfilma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem ir [[Pols Tomass Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Vakīns Fīnikss]], [[Ouens Vilsons]], [[Džošs Brolins]], [[Ketrīna Voterstone]], [[Rīza Viterspūna]] un [[Benisio del Toro]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|10|4||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Tamperes Universitāte
|image             = TUT_-_Kampusareena.jpg
|caption = Tamperes Universitātes pilsētiņa
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 2019
|vision            =
|type              = Valsts
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Somija#Eiropa
| latd  = 61.494089 | latNS  = N
| longd = 23.779059 | longEW = E
| academic_staff    =
| administrative_staff  = 4 700
|students          = 40 000
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{FIN}}, [[Tampere]]
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.tuni.fi/
|logo              = Tampere University logo.png
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Valodu saimes infokaste
  |name=Rietumu siu
  |region=[[Ziemeļamerika]]s vidusdaļa
  |speakers=
  |familycolor=American
  |fam1=Siu valodas
  |child1=Apsaroku-hidatsu
  |child2=[[mandanu valoda|mandanu]]
  |child3=Misisipi (centrālās) ielejas
  |child4=Ohaio (dienvidaustrumu) ielejas
  |map=Siouan (Eastern and Western) language map 01.svg
|map_caption=Siu (rietumu) valodu izplatība pirms eiropiešu kolonizācijas.}}

sentences:
'''Hroma maisījums''' ir [[kālija dihromāts|kālija dihromāta]] un koncentrētas [[sērskābe]]s maisījums. Tas nav vienkāršs dihromāta šķīdums sērskābē, jo šķīstot notiek arī ķīmiska reakcija, kurā veidojas [[hroma(VI) oksīds]] jeb hroma trioksīds CrO3. Hroma maisījums ir tumši brūns, biezākā slānī gandrīz melns šķidrums. To dēvē arī par '''hromsērskābi''', kas nav īsti korekti, jo hromsērskābe ir sērskābes un hroma trioksīda maisījums.
{{kodīgs|Hroma maisījums ir ļoti kodīgs un toksisks šķidrums!}}

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Torņakalns (nozīmju atdalīšana)|Torņakalns}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Torņakalns
|attels             =
|paraksts           = [[Bauskas iela (Rīga)|Bauskas iela]] Torņakalnā. [[2010. gads]].
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        = [[Bieķensala]]
[[Mūkusala]]
|platiba            = 3,210 km²
|iedzivotaju_skaits = 7 401 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Rīgas Lutera baznīca|Torņakalna baznīca]]
[[Latvijas Nacionālā bibliotēka]]
[[LU Dabaszinātņu akadēmiskais centrs]]
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[10. autobusu maršruts (Rīga)|10.]], [[23. autobusu maršruts (Rīga)|23.]], [[26. autobusu maršruts (Rīga)|26.]], [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44.]], [[46. autobusu maršruts (Rīga)|46.]], [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]], [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63.]]
|trolejbuss         = [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27.]]
|tramvajs           = [[10. tramvaju maršruts (Rīga)|10.]]
|mikroautobuss      =
|cits               = Vilciens
|pasta_indekss      = LV-1004
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/tornakalns/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Kontinenta infokaste
|title               = Austrālija
|image               =
|area                = 8 600 000 [[kvadrātkilometrs|km2]]
|population          = 36 [[miljons|miljoni]]
|density             = 4,2 cilv./km2
|demonym             =
|countries           = 4 ([[Austrālija]], [[Papua-Jaungvineja]], [[Austrumtimora]], kā arī daļa [[Indonēzija]]s)
|list_countries      =
|dependencies        =
|unrecognized        =
|languages           = [[Angļu valoda|Angļu]], [[Indonēziešu valoda|Indonēziešu]], [[Pidžins|pidžina]], [[Hiri Motu]], 269 Papuāņu un Austronēziešu, kā arī 70 Austrālijas [[Austrālijas aborigēni|aborigēnu]] valodas
|time                = [[GMT+10]], [[GMT+9.30]], [[GMT+8]]
|internet            = [[.au]], [[.pg]], [[.tl]], [[.tp]], [[.id]]
|cities              = [[Sidneja]], [[Brisberna]], [[Melburna]], [[Pērta]], [[Adelaida]], [[Goldkosta]]
|peak                =
|organization        =
|north               =
|south               =
|west                =
|east                =
|blank1              =
|blank1_label        =
|blank2              =
|blank2_label        =
|blank3              =
|blank3_label        =
|blank4              =
|blank4_label        =
|blank5              =
|blank5_label        =
}}
'''Austrālija''' ir 7 686 850 kvadrātkilometrus liels kontinents uz [[Indoaustrālijas plātne]]s. To ieskauj [[Indijas okeāns|Indijas]], [[Dienvidu okeāns|Dienvidu]] un [[Klusais okeāns]]. No Āzijas to atdala [[Arafuru jūra|Arafuru]] un [[Timoras jūra]]s. Austrālijai ir 25 760 kilometrus gara krasta līnija, tā ir vismazākais un visplakanākais Zemes kontinents. Visu kontinenta teritoriju aizņem viena valsts — [[Austrālija]]. Pēdējos 10 000 gadu no kontinenta atdalījās, ūdens līmenim paceļoties, Tasmānijas un [[Jaungvineja]]s salas. Austrālija ir sausākais kontinents, kas atrodas D puslodē. Austrālija ir vienīgais kontinents, kurā nav aktīvu vulkānu un mūsdienu apledojuma.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei|last=Lipsberga|first=Agra|publisher=Lielvārds|year=1998|isbn=9984111172|location=Lielvārds|pages=196}}</ref>{{fact}}

sentences: {{Commonscat|Sports in Northern Ireland}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Hons Sansu
 | vārds_orig              = 홍상수
 | attēls                  = Hong Sangsoo at Berlinale 2022.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Hons Sansu 2022. gada [[72. Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlinālē]]
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1960|10|25}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Dienvidkoreja|Seula}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[kinorežisors]], [[scenārists]]
 | darbības gadi           = 1996—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                = Hong Sang soo signature.svg
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}

sentences:
{{infokaste+}}
[[file:Ibn Bājja, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png|thumb|]]
'''Ibn Badža''' (ابن باجة, ''Ibn Bajjah''), pilnā vārdā '''Abu Bakrs Muhamads ibn Jahja ibn al-Sajehs ''' (أبو بكر محمد بن يحيى بن الصايغ, ''Abu Bakr Muhammad Ibn Yahya Ibn al-Sayegh''), [[kristietība|kristiešu]] [[Eiropa|Eiropā]] pazīstams kā '''Avempass''' (''Avempace'') (dzimis starp 1070. un 1090. gadu [[Saragosa|Saragosā]], miris 1138. gadā [[Fesa|Fesā]]) - [[arābi|arābu]] [[filozofija|filozofs]] un [[medicīna|ārsts]].

sentences: '''Gvinejas-Bisavas Republikas karogs''' pieņemts 1973. gadā, kad valsts ieguva neatkarību no [[Portugāle]]s. Karogā iekļautas tradicionālās [[Āfrika|afrikāņu]] krāsas — zelta, zaļa un sarkana, kā arī [[Āfrikas Melnā Zvaigzne]]. Karoga dizains lielā mērā aizgūts no [[Gana]]s karoga dizaina. Krāsām ir tā pati nozīme: sarkanā simbolizē [[moceklis|mocekļu]] asinis, zaļā — mežus, bet zelta — [[minerāls|minerālu]] bagātību.

sentences: '''Misticisms''' ir ticība tiešai, intuitīvai saskarsmei ar dievišķo vai pārdabisko un prakse attīstīt un piedzīvot šos [[apziņa]]s stāvokļus.

sentences: '''Leikisms''' (no [[Grieķu valoda|grieķu]] — λευκός "balts") ir [[mutācija]], kas izraisa daļēju ādas ārējās [[pigmentācija]]s zudumu [[dzīvnieki]]em. Tas izpaužas kā balts kažoka, spalvu vai epidermas krāsojums, bet nekad kā acu pigmentācijas trūkums.

sentences:
{{Atsauces+}}
 rezonanses struktūras]]
Ķīmijā par '''rezonansi''' sauc [[molekula|molekulu]] vai [[jons|jonu]] struktūras aprakstīšanas veidu [[valences saišu teorija|valences saišu teorijā]], kurā tie tiek aprakstīti kā vairāku atsevišķu struktūru (rezonanses struktūru) kombinācija (rezonanses hibrīds).

sentences: '''Dispersā sistēma''' ir divu vielu maisījums, kurā viena viela (dispersā fāze) lielāku vai mazāku daļiņu veidā ir izkliedēta kādā citā vielā (dispersā vide). Pēc daļiņu lieluma tās sīkāk iedalās rupjdispersās sistēmās (daļiņas ≥100 [[nm]]), koloidālajos [[šķīdums|šķīdumos]] (daļiņas 100—1 nm) un īstajos šķīdumos (daļiņas ≤ 1 nm). Koloidālajiem šķīdumiem ir novērojams '''Tindala efekts''', kas ļauj tos atšķirt no īstajiem šķīdumiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Fluorūdeņradis|Fluorūdeņraža]] molekulas modelis

Pudele ar fluorūdeņražskābi
|       citi nosaukumi = hidronija fluorīds
|           CAS numurs = 7664-39-3
|      ķīmiskā formula = HF šķīdums ūdenī
|              molmasa = (HF) 20,01
|              blīvums = (48% šķīdums) 1150
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
}}

sentences: '''Alēles''' (no {{val|el|ἄλλος}} (''állos'') — 'cits') ir dažādas viena [[gēns|gēna]] alternatīvas formas, kas nosaka pazīmju [[fenotips|fenotipisko]] dažādību. Dažādas alēles [[mutaģenēze]]s ceļā var pārveidoties cita citā. Homoloģiskajās [[hromosoma|hromosomās]] viena gēna dažādās alēles izvietotas identiskos [[lokuss|lokusos]], un katrā hromosomā ir tikai viena attiecīgā gēna alēle.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Totally Killer''
| operators =
| attēls = Totally killer poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, šausmu filma
| režisors = [[Nahnatčka Khāna]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kīrnana Šipka]]
* [[Olīvija Holta]]
* [[Džūlija Bouena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Totally Killer''
| studija = * ''Amazon MGM Studios''
* ''BH Television''
* ''Divide/Conquer''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Amazon Prime Video]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|28}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Totally Killer''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas [[šausmu filma]], kuras režisore ir [[Nahnatčka Khāna]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīrnana Šipka]], [[Olīvija Holta]] un [[Džūlija Bouena]].

sentences: '''Krievijas mēru sistēma''' tika lietota [[Krievijas Impērija]]s, [[Krievijas PSFR]] un [[Padomju Savienība|PSRS]] teritorijā no 1797. līdz 1925. gadam. Latvijas Republikā šīs sistēmas izmantošana pārtraukta 1924. gada 1. janvārī.

sentences: '''Termoelektronu emisija''' - brīvu [[elektrons|elektronu]] atdalīšanās no sakarsētiem ķermeņiem jeb [[elektronu emisija]]s veids, kas pamatojas uz [[temperatūra]]s iedarbību. Lai emisija būtu iespējama, elektronu [[kinētiskā enerģija|kinētiskajai enerģijai]] jābūt pietiekamai, lai sarautu saiti ar emitējošo vielu. Istabas temperatūrā šī enerģija parasti nav pietiekama, tādēļ emitējošie ķermeņi (piemēram, [[elektronu lampa|radiolampu]] [[katods|katodi]]) ir jāuzkarsē. Vislabākās emitējošās vielas ir dažādu [[sārmu metāls|sārmu metālu]] [[oksīds|oksīdu]] maisījumi.

sentences: '''Akrofobija''' (nosaukums cēlies no [[grieķu valoda]]s ἄκρος ("augšējais") un φόβος ("bailes")) — [[bailes]] no augstuma. Šī [[fobija]] pieder baiļu kategorijai, kas saistīta ar telpisko diskomfortu un kustību. Bailes no augstuma tiek uzskatītas par vieglu [[neiroze]]s pakāpi, kas parasti neizraisa nekādas sekas.

sentences:
'''Voldemārs''' var būt:
* [[Voldemārs (personvārds)]] — vīriešu personvārds

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''will.i.am''}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds             = ''will.i.am''
|Attēls            = Flickr - moses namkung - Black Eyed Peas 1.jpg
|Att_izm           = 250px
|Apraksts          = Will.i.am [[2009. gads|2009]]. gadā
|Fons              = solists
|Dz_vārds          = Viljams Džeimss Adamss jaunākais
|Pseidonīms        = ''will.i.am''
|Dzimis            = {{dat|1975|3|15}}
|Miris             =
|Vieta             = {{flaga|ASV}} [[Losandželosa]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti       = [[balss]], [[basģitāra]], [[bungas]]
|Žanrs             = [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[popreps]]
|Nodarbošanās      = dziedātājs, producents, aktieris
|Gadi              = [[1992]]—pašlaik
|Izdevējkompānija  = ''[[Ruthless Records|Ruthless]]'', ''[[BBE Records|BBE]]'', ''[[A&M Records|A&M]]'', ''[[Interscope Records|Interscope]]'',
''will.i.am Music Group''
|Darbojies_arī     = ''[[The Black Eyed Peas]]''
|Mlapa             = [https://will.i.am will.i.am]
|Dzimums           = V
}}

sentences:
[[Kategorija:Liepāja]]
[[Kategorija:Latvijas bijušie uzņēmumi]]

sentences: '''Citozīns''' ('''C''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[pirimidīna bāze|pirimidīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]], [[adenīns|adenīna]], [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un citozīna daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet citozīna daudzums ar guanīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Gerlaha smaile
| Nosaukums2       = ''Gerlachovský štít''
| Photo            = Gerlach south face B.jpg
| Augstums         = 2655
| karte            = Slovākija#Eiropa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 49 |latm= 10 |lats= 02 |latNS= N
| longd= 20 |longm= 07 |longs= 52 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{SVK}}
| Kalnu grēda      = [[Tatri]], [[Karpati]]
}}

sentences:
{{Infobox
|title        = {{{title|}}}
|image        = {{#if:{{{image|}}}|{{Infokastes attēls|attēls={{{image|}}}|att_izm={{{imagesize|}}}|att_izm_def=250px|paraksts={{{imagecaption|}}}}}}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Malolosa
 | official_name            = ''Malolos''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Barasoain Church 2023.jpg
| image2                   = RobinsonsPlaceMalolos.jpg
| image3                   = Ople4jf.JPG
| image4                   = Malolos basilica.jpg
| image5                   = Feast of Sto. Niño de Malolos in Bulacan, Philippines.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator bulacan malolos.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Centrālā Lusona]]
 | subdivision_name2        = [[Bulakana]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1225/1571
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1999
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 51
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 67.25
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 261189
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 50 | lats = 36 | latNS = N
 | longd =120  | longm =48  | longs = 41 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 3000
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 9
 | website                  = {{URL|http://www.maloloscity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Makrofīti''' jeb augstākie ūdensaugi ir vaskulārie augi, [[sporaugi]], [[Makroskopiskas aļģes|makroskopiskās aļģes]] un ūdens [[sūnaugi]], kas pilnīgi vai daļēji piemērojušies dzīvei ūdenī un saskatāmi ar neapbruņotu aci.<ref name=grīnberga>Grīnberga, L. 2011. ''Vides faktoru ietekme uz makrofītu sugu sastāvu un sastopamību Latvijas vidēji lielās upēs. Promocijas darbs.'' Rīga, Latvijas Universitāte, 87 lpp.</ref>

sentences: '''Elektrods''' (no [[elektrība|elektr(ība)]] un {{val|el|ὁδός}} (''odos'') — 'ceļš') ir elektrovadoša materiāla ierīce (tās daļa), caur kuru tiek pievadīta [[elektriskā strāva]]. Pozitīvi lādētos elektrodus sauc par [[anods|anodiem]], negatīvi — par [[katods|katodiem]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Riebiņu pagasts
| karte             = Riebiņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs            = Riebiņi
| platība           = 109,8
| iedzīvotāji       = 1230<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1230 / 109.8 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.riebini.lv
}}
'''Riebiņu pagasts''' ir viena no [[Preiļu novads|Preiļu novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar sava novada [[Preiļi|Preiļu]] pilsētu un [[Stabulnieku pagasts|Stabulnieku]], [[Galēnu pagasts|Galēnu]], [[Silajāņu pagasts|Silajāņu]], [[Rušonas pagasts|Rušonas]], [[Preiļu pagasts|Preiļu]] un [[Saunas pagasts|Saunas]] pagastiem.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name          = "Mana cīņa"
| attēls        = ManaCiinja.jpg
| att_izm       = 150px
| image_caption =
| author        = [[Ādolfs Hitlers]]
| cover_artist  =
| country       = {{GER}}
| language      = [[Vācu valoda|Vācu]]
| genre         =
| publisher     = ''[[Eher Verlag]]''
| release_date  = 1925. gada 18. jūlijs
| pages         = 720
| isbn          =
| preceded_by   =
| followed_by   = ''[[Zweites Buch]]''
}}
'''"Mana cīņa"''' ({{val|de|Mein Kampf}}) ir bijušā [[Trešais reihs|Vācijas]] [[Diktators|diktatora]] [[Ādolfs Hitlers|Ādolfa Hitlera]] sarakstīta [[grāmata]], kurā [[Autobiogrāfija|autobiogrāfiski]] elementi tiek kombinēti ar [[Nacionālsociālisms|nacisma]] [[Ideoloģija|ideoloģiju]]. Pirmais grāmatas sējums tika izdots 1925. gadā, bet otrais — 1926. gadā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Moldcell S.A.''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1999. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Kišiņeva]]
| location_country = {{MDA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''CG Cell Technologies DAC'', {{IRL}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.moldcell.md moldcell.md]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Moldcell S.A.''''' ir [[Moldova]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] uzņēmums. Tas ir dibināts 2000. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Kišiņeva|Kišiņevā]]. ''Moldcell'' īpašnieks ir [[Nepāla|Nepālā]] bāzētā starptautiskā investīciju grupā ''[[Chaudhary Group|CG Corp Global]]'' ietilpstošais [[Īrija|Īrijā]] reģistrētais uzņēmums ''CG Cell Technologies DAC''.<ref name="Moldcell 2020.03.25" /><ref name="SoloCheck.ie" />

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name               = Tutanhamons
| title              =
| image              = Mask of Tutankhamun 2003-12-07.jpg
| image_size         = 200px
| caption            = Tutanhamona mūmijas maska

sentences:
{{eksperts}}
{{atsauces+}}'''Konflikts''' (no {{val|la|conflictus}} — 'sadursme')<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=382}}</ref> ir interešu, uzskatu vai darbības un pretdarbības spēku sadursme.<ref name=":0">M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 214. lpp.</ref> Konflikts var būt arī [[Dramaturģija|dramaturģijā]] un [[Literatūra|literatūrā]] kā uzskats, interešu, tieksmju, darbības, rīcības sadursme starp personām; pretspēku cīņa.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> [[Daniels Vebsters]] konfliktu definē: sacensība vai ķīviņš starp atšķirīgi domājošiem [[indivīds|indivīdiem]]; antagonisks stāvoklis vai rīcība; cīņa, ko izraisījušas atšķirīgas vajadzības, centieni, vēlmes vai prasības; naidīga sadursme. Konflikts rodas, ja pastāv konkurējoši vai nesavienojami viedokļi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akonītskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H6O6
|molmasa=174,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=191—195 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Akonītskābe''' (''cis''-1,2,3-propēntrikarbonskābe, HOOC−CH=C(COOH)−CH2−СООН) ir vienkāršākā nepiesātinātā trīsvērtīgā [[karbonskābe]]. Akonītskābe kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini adatveida vai plāksnīšveida kristāli. Akonītskābes sāļus un esterus sauc par '''akonitātiem'''.

sentences:
s emblēma.]]
'''Teozofijas biedrība''' ir 1875. gadā [[Ņujorka|Ņujorkā]] dibināta [[teozofija|teozofiska]] biedrība, kuras mērķis ir radīt [[cilvēce]]s vispārīgās [[brālība]]s kodolu bez [[Rase (bioloģija)|rasu]], ticību, kārtu, šķiru un ādas krāsas izšķirības, veicināt [[reliģija|reliģiju]] salīdzināšanas, [[filozofija]]s un [[zinātne]]s studijas, pētīt līdz šim neizskaidrotus dabas likumus un cilvēkā snaudošus spēkus. 1912. gadā Teozofijas biedrības locekļu skaits pārsniedza 23 000, bet 1933. gadā 47 valstīs bija 33 000 locekļu. <ref>{{LKV|XXI.|42 583}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Graustu miljonārs
| attēls                   = Attēls:Slumdog millionaire ver2.jpg
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = '''Slumdog Millionaire'''
| žanrs                    = Drāma
| valsts                   = {{karogs|Apvienotā Karaliste}}
| režisors                 = [[Denijs Boils]]
| producents               = [[Kristians Kolsons]]
[[Fransuā Ivernels]]
[[Ivana Makinoja]]
[[Kamerūns Makkrekens]]
| scenārija autors         = [[Saimons Bjūfojs]]
| galvenajās lomās         = [[Devs Patels]]
[[Frida Pinto]]
[[Mahdurs Mitals]]
[[Anils Kapors]]
[[Irfans Kāns]]
| mūzika                   = [[Alla Raka Ramans|A. R. Ramans]]
| operators                = [[Antonijs Dods Mantls]]
| montāža                  = [[Kriss Dikens]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|11|12|ASV|2009|2|27|Latvija}}
| ilgums                   = 121 minūtes
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
[[hindi]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15,1 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|378,4 miljoni}}
| imdb                     = 1010048
}}
'''"Graustu miljonārs"''' ({{val|en|Slumdog Millionaire}}) ir 2008. gadā izdota [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] filma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Filma uzņemta pēc [[Indija|indiešu]] autora [[Vikas Svarups|Vikasa Svarupa]] 2005. gadā sarakstītās [[novele]]s ''[[O & A]]''. Filmas darbība notiek [[Indija|Indijā]] 2006. gadā, kur Indijas variantā spēlei [[Gribi būt miljonārs?]] piedalās zēns no [[Mumbaja]]s graustiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Polivinilhlorīds
|                 attēls = [[File:Polyvinylchlorid.svg|200px]]
Polivinilhlorīda struktūra
[[File:Pure Polyvinyl Chloride powder.jpg|200px]]
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 9002-86-2
|        ķīmiskā formula = (C2H3Cl)n<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.commonchemistry.org/ChemicalDetail.aspx?ref=9002-86-2&terms=Polyvinyl%20chloride | title=Substance Details CAS Registry Number: 9002-86-2 | publisher=CAS | work=Commonchemistry | accessdate=12 July 2012}}</ref>
|                molmasa =
|                blīvums =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Polivinilhlorīds''' ((C2H3Cl)n), pazīstams arī kā '''PVC''', ir termoplastisks [[polimērs]], [[vinilhlorīds|vinilhlorīda]] radikāļpolimerizācijas produkts. Ķīmiski izturīgs, nav degtspējīgs, tīrs polivinilhlorīds ir amorfs un balts. Ļoti ciets ar augstu [[elastība]]s moduli.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 92
 | lv  = Deviņdesmit divi
}}
'''92 (deviņdesmit divi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[91 (skaitlis)|91]] un [[93 (skaitlis)|93]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit otrā diena ir [[2. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[1. aprīlis]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetamīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CONH2
|molmasa=59,07
|blīvums=1160
|kušanas temperatūra=81 °C
|viršanas temperatūra=222 °C
}}
'''Acetamīds''' (etānamīds, CH3CONH2) ir [[etiķskābe]]s [[amīds]], tīrā veidā - balta, kristāliska viela.

sentences: '''Nenoapaļots augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis''' ir [[patskanis]], kas sastopams vairākās valodās. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] tā atspoguļošanai izmanto zīmi {{IPA|[ɯ]}}. Tā [[labializācija|noapaļotā]] versija ir patskanis {{IPA|[u]}}. Nenoapaļotu augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskani var realizēt izrunājot skaņu {{IPA|[u]}} un saplacinot lūpas.

sentences:
{{Commonscat|Diseases and disorders of the circulatory system}}
{{catmore|sirds slimības}}

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Latvijas ērģelnieki]].''

sentences: '''3. jūlijs''' ir gada 184. diena (185. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 181 diena.

sentences: [[Materiālzinātne|Materiālu zinātnē]] un [[mineraloģija|mineraloģijā]] '''cietība''' ir [[cieta viela|cietvielu]] raksturojošs lielums, kas apzīmē materiāla spēju pretoties pastāvīgai deformācijai. Cietību visbiežāk mēra ar [[Mosa skala]]s palīdzību, taču precīzākiem aprēķiniem tiek izmantotas arī citas metodes.

sentences: '''Hipiji''' ir [[subkultūra]] un [[jauniešu kustība]], kas izveidojās [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] 1960. gadu vidū un vēlāk izplatījās pārējā pasaulē. [[Etimoloģija|Etimoloģiski]] termins "hipijs" ir cēlies no vārda "[[hipsteris]]", ar ko tajā laikā apzīmēja [[bītņiki|bītņikus]]. Agrīnie hipiji pauda [[Zudusī paaudze|zudušās "bītņiku" paaudzes]] [[1960. gadu kontrkultūra|kontrkultūras vērtības]], veidoja kolektīvus, klausījās [[psihodēliskais roks|psihodēlisko roku]], centās īstenot [[seksuāla revolūcija|seksuālo revolūciju]] un daudzi izmantoja dažādas substances, kā [[marihuāna|marihuānu]], [[LSD]] un [[psilocibīna sēnes|maģiskās sēnes]], lai nonāktu [[mainīgie apziņas stāvokļi|citos apziņas stāvokļos]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Medinska-Valdemāre
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1830
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = "Vecjunkuri", [[Ārlavas pagasts]]
|          m_dat_alt = [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Aksaja]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Latviete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi = [[Krišjānis Valdemārs]]
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marija Medinska-Valdemāre''' (dzimusi {{dat|1830|9|5}}, mirusi [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī), arī '''Naumane''', bija viena no pirmajām [[latvieši|latviešu]] [[rakstnieks|rakstniecēm]]. [[Krišjānis Valdemārs|Krišjāņa Valdemāra]] māsa.<ref name="lrb">{{LRB|394.—395}}</ref>

sentences:
Nosaukums
Nitrobenzols

Ķīmiskā formula	C6H5NO2

[[Molmasa]]	123,06 g/mol

[[Blīvums]]
1199 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]] 	5,85 °C

[[Viršanas temperatūra]] 	210,9 °C

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | official_name            = Tartu
 | native_name              = ''Tartu''
 | image_skyline            = Tartu asv2022-04 img19 Town Hall.jpg
 | image_caption            = Tartu pilsētas dome
 | image_flag               = Tartu flag.svg
 | image_shield             = Tartu coat of arms.svg
 | shield_size              = 60px
 | pushpin_map              = Igaunija
 | pushpin_label_position   = bottom
 | pushpin_map_caption      =
 | latd=58|latm=23|latNS=N|longd=26|longm=43|longEW=E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{EST}}
 | subdivision_type1        = [[Igaunijas apriņķi|Apriņkis]]
 | subdivision_name1        =  [[Tartu apriņķis]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = 1224. gadā
 | other_name               =
 | leader_name              = Urmass Krūze
 | area_total_km2           = 38.80
 | population_total         = 93715
 | population_footnotes     = <ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=PO0240&lang=1 | title= Statistics Estonia: Population by Sex, Place of residence and Age}}</ref>
 | population_as_of         = 2018. gadā
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = no 50050 līdz 51111
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 57.2
 | website                  = {{URL|https://www.tartu.ee/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Hāgemeisteri''' ({{val|de|von Hagemeister}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 17. gadsimtā no [[Zviedru Pomerānija]]s ieceļojusi [[Zviedru Vidzeme|Zviedru Vidzemē]] un vēlāk izplatījusies arī [[Krievija|Krievijā]]. [[1742]]. gadā Hāgemeisteru dzimtu ierakstīja [[Vidzemes bruņniecība]]s matrikulā.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|ģints=Galium|valsts=Plantae|attēls=Galium rubioides, Mahamaya Lake (01).jpg|att_izmērs=250px|rinda=Gentianales|suga_lv=Rubiju madara|suga=Galium rubioides|ģints_lv=Madaras|binomial=Galium rubioides <small>L.</small>|dzimta=Magnoliopsida|dzimta_lv=Rubiju dzimta|rinda_lv=Genciānu rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|attēls2=Galium rubioides kz5.jpg}}'''Rubiju madara''' (''Galium rubioides)'' ir augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā sastopama [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]] un [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]]. [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], šī ir uzskatāma par ļoti retu, adventīvu sugu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/galium-rubioides-l/|title=rubiju madara - Galium rubioides L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-11}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada jūnijā,}}
{{jāuzlabo|Noformējums, kategorijas, stils}}
'''Buta algoritms''' ir [[Reizināšana|reizināšanas]] [[algoritms]], kas sareizina divus zīmes (+/-) binārus skaitļus, izmantojot binārā skaitļa papildkodu. To 1951. gadā izgudroja [[Endrū Donalds Buts]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Korinta
| native_name    = {{gree|Κόρινθος}}
| image          = CorintoScaviTempioApollo.jpg
| image_size     =
| caption        = [[Apollona templis Korintā|Apollona tempļa]] drupas senajā Korintā
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 54| lats = 19| latNS = N
| longd = 22| longm = 52| longs = 49| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    = no 1896. gada
| archaeologists = American School of Classical Studies at Athens (ASCSA)
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Senā Korinta''' ({{val|el|Κόρινθος}}) bija [[pilsētvalsts]] (polisa) blakus [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumam]], kas [[Peloponēsa|Peloponēsu]] savieno ar kontinentālo [[Grieķija|Grieķiju]], apmēram pusceļā starp [[Atēnas|Atēnām]] un [[Sparta|Spartu]]. Mūsdienu [[Korinta]]s pilsēta atrodas apmēram 5 km uz ziemeļaustrumiem no senās Korintas. No [[1896. gads|1896. gada]] sistemātiskos [[Amerikāņu klasisko pētījumu skola Atēnās|Amerikāņu klasisko pētījumu skolas Atēnās]] [[Arheoloģiskie izrakumi|arheoloģiskajos izrakumos]] tika atsegtas lielas senās pilsētas platības, bet nesenie Grieķijas Kultūras ministrijas rīkotie izrakumi atklāja jaunus nozīmīgus atradumus šajā pilsētā. Pašlaik šajā vietā ir izveidots [[arheoloģiskais parks]] ar [[Muzejs|muzeju]]. [[Kristietība|Kristiešiem]] senā Korinta ir pazīstama ar divām [[Svētais Pāvils|apustuļa Pāvila]] [[Pāvila 1. vēstule korintiešiem|vēstulēm korintiešiem]], kā arī [[Apustuļu darbi|Apustuļu darbos]] tiek aprakstīta Pāvila misijas darbība šajā pilsētā. Bez tam [[Pausanijs|Pausanija]] “Grieķijas apraksta” otrā grāmata ir veltīta Korintai.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Moss
|     vārds_orig = ''Friedrich Mohs''
|         attēls = Friedrich Mohs.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1773
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Gernrode]], [[Anhaltes-Bernburgas firstiste]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Kvedlinburga]], [[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1838
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Agordo]], [[Lombardijas-Venēcijas karaliste]], [[Austrijas impērija]]
([[Belluno province]], [[Veneto]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Halles universitāte]], [[Freibergas universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]], [[mineraloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Mosa skala]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums = ''Mycobacterium tuberculosis'' [[Vilhelms Fridrihs Cops|Zopf]], [[1883]]
| attēls = Mycobacterium tuberculosis 8438 lores.jpg
| att_nosaukums = Baktērijas zem elektroniska mikroskopa.
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Actinobacteria
| tips_lv =
| klase = Actinobacteria
| klase_lv =
| dzimta =Mycobacteriaceae
| dzimta_lv= Mikobaktēriju dzimta
| ģints =Mycobacterium
| ģints_lv = Mikobaktērijas
| suga =Mycobacterium tuberculosis
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''Tuberkulozes mikobaktērija''', jeb '''tuberkulozes nūjiņa''' ({{val-la|Mycobacterium tuberculosis}}) ir patogēna nūjiņveidīga [[baktērija]], kura izraisa [[Tuberkuloze|tuberkulozi]].<ref name="Broxmeyer.etal2002"/>

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Blūzs
| krāsa                  = yellow
| fona_krāsa             = #0000E1
| stila_izcelsme         = afroamerikāņu [[tautas mūzika]]
[[darba dziesma]]s
[[spiričuels (mūzika)|spiričueli]]
| kultūras_izcelsme      = [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigas, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidi
| instrumenti            = [[ģitāra]], [[klavieres]], [[mutes harmonikas]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[saksofons]], [[balss]], [[trompete]], [[trombons]]
| popularitāte           = plaši izplatīts kopš [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākuma
| atvasinātās_formas     = [[blūgrāss]], [[džezs]], [[ritmblūzs]], [[rokenrols]]
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          =
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
}}
[[File:Taj Mahal Trio MQ2007-a.jpg|thumb|350px|Taj Mahal Blues Trio]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
|name                 = ''Splendid Palace''
|image_size           =
|former_names         =
|alternate_names      = Kino "Rīga"
|image                = Splendid Palace entrance, Riga 2017.jpg
|image_alt            =
|caption              =
|map_type             =
|map_alt              =
|map_caption          =
|altitude             =
|building_type        =
|architectural_style  = [[neobaroks]]
|structural_system    =
|cost                 =
|ren_cost             =
|client               =
|owner                = SIA "Rīgas nami"
|current_tenants      =
|landlord             =
|location             = {{vieta|Latvija|Rīga|Elizabetes iela 61|3s=Elizabetes iela (Rīga)}}
|address              =
|location_town        =
|location_country     =
|iso_region           =
|latd=|latm=|lats=|latNS=|longd=|longm=|longs=|longEW=
|start_date           =
|completion_date      = {{dat|1923|12|30}}
|inauguration_date    =
|renovation_date      = 2006—2010
|destruction_date     =
|height               =
|diameter             =
|other_dimensions     =
|floor_count          =
|floor_area           =
|seating_type         =
|seating_capacity     = 863
|main_contractor      =
|architect            = [[Frīdrihs Skujiņš]]
|architecture_firm    =
|structural_engineer  =
|services_engineer    =
|civil_engineer       =
|other_designers      =
|quantity_surveyor    =
|awards               =
|ren_architect        =
|ren_firm             =
|ren_str_engineer     =
|ren_serv_engineer    =
|ren_civ_engineer     =
|ren_oth_designers    =
|ren_qty_surveyor     =
|ren_awards           =
|url                  = {{URL|splendidpalace.lv}}
|references           =
|embedded             = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Kinoteātris
|      numurs = 6519
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = 1998. gada 18. decembris
}}
|status               =
}}
'''''Splendid Palace''''' (no [[angļu valoda]]s — 'greznā, krāšņā pils') ir [[kinoteātris]] Rīgā. Tas sastāv no trim kinoteātra zālēm ar 863 skatītāju vietām. Kinoteātra ēka ir [[valsts nozīmes arhitektūras piemineklis]].

sentences:
{| align="right" cellpadding="4" cellspacing="0"  style="margin: 0 0 1em 1em; border: 1px solid #999; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; background-color: #CEDAF2"
! colspan="2" style="background-color: #003399" |
{| style="background: #003399" align="center" width="100%"
| padding=15px|
| style="background: #003399" align="center" width="100%" | '''Vera'''
| padding=15px|
|}
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|Veras izteka
|-
|| Garums || align=center style="background: #f7f8ff"| 292 km
|-
|| Baseins || align=center style="background: #f7f8ff"| 5 496 km2
|-
|| Gada notece || align=center style="background: #f7f8ff"| ? km3
|-
|| Izteka || align=center style="background: #f7f8ff"| [[Tīringenes mežs]]
|-
|| Ieteka || align=center style="background: #f7f8ff"| satekot ar [[Fulda (upe)|Fuldu]] veido [[Vēzere|Vēzeri]]
|-
|| Tek caur|| align=center style="background: #f7f8ff"| [[Vācija]]
|}

sentences:
[[File:World_marriage-equality laws.svg|thumb|upright=2|{{Legend|#025|Viendzimuma laulība}}]]
'''Viendzimuma laulība''' ir [[laulība]] starp viena [[dzimums|dzimuma]] cilvēkiem. Pirmie likumi par viendzimuma laulību pasaulē parādījās pašā 21. gadsimta sākumā. 2024. gadā viendzimuma laulības slēgšana ir legalizēta 35 valstīs ([[Andora|Andorā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], [[Argentīna|Argentīnā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Austrija|Austrijā]], [[Beļģija|Beļģijā]], [[Brazīlija|Brazīlijā]], [[Čīle|Čīlē]], [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]], [[Dānija|Dānijā]], [[Ekvadora|Ekvadorā]], [[Francija|Francijā]], [[Islande|Islandē]], [[Igaunija|Igaunijā]], [[Īrija|Īrijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Kolumbija|Kolumbijā]], [[Kostarika|Kostarikā]], [[Luksemburga|Luksemburgā]], [[Malta|Maltā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Portugāle|Portugālē]], [[Somija|Somijā]], [[Spānija|Spānijā]], [[Šveice|Šveicē]], [[Ķīnas Republika|Taivānā]], [[Urugvaja|Urugvajā]], [[Vācija|Vācijā]] un [[Zviedrija|Zviedrijā]]). Dažās valstīs viendzimuma laulību var noslēgt tikai atsevišķos apgabalos ([[Meksika|Meksikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]). Vairāku valstu valdības ir izteikušas gatavību nākotnē viendzimuma laulību legalizēt.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Glāna
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Glan
| attēls            = Sankt_Veit_Unterglandorf_Steinerne_Bruecke_26052007_06.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Osiaha Tauerns]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Gurka]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=39 | sāk_plat_s=30 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=14 | sāk_gar_m=03 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=25 | iet_gar_s=28 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 64,3
| iztekas_augstums  = 640
| ietekas_augstums  = 404
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 826,51
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Neenciklopēdisks}}
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums          = Tirdzniecības centrs "Galerija Centrs"
|logo               =Galerija Centrs logo.jpg
|logo izmērs        =250px
|attēls             =Galerija Centrs 2010.jpg
|attēla paraksts    ="Galerija Centrs" 2010. gadā
|pilsēta lokatīvā   = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte   =Rīga
|latd               =56 | latm =56 | lats =52 | latNS =N
|longd              =24 | longm =06 | longs =45 | longEW =E
|valsts           = {{flag|Latvija}}
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    =
|apkaime          =[[Vecrīga]]
|adrese           = [[Audēju iela]] 16
|atklāts          = [[1938. gads|1938. gadā]] <ref name=":0"/>
|rekonstrukcija   =[[1967. gads|1967. gadā]], [[1997. gads|1997. gadā]], [[1998. gads|1998. gadā]], [[2006. gads|2006. gadā]].
|īpašnieks        = ''Newsec''
|platība        = 29 300 m²
|tirdz platība  = 18 900 m²
|veikalu sk     = 140
|autostāvvieta  =
|apmeklētāji    = 8 milj. (2014)
|apgrozījums    = 65.4 milj. Eur (2014)
|mājas lapa   = {{URL|http://www.galerijacentrs.lv/lv/}}
}}
'''"Galerija Centrs"''' ir tirdzniecības centrs [[Audēju iela (Rīga)|Audēju ielā]] [[Rīga|Rīgā]].
Mūsdienās ēka novērtēta kā izcils dizaina objekts.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.galerijacentrs.lv/lv/par_galeriju_centrs/vesture/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|06|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150806021310/http://www.galerijacentrs.lv/lv/par_galeriju_centrs/vesture/ |archivedate={{dat|2015|08|06||bez}} }}</ref> Tirdzniecības centrs iekļauj [[Rīdzenes iela (Rīga)|Rīdzenes ielu]], kas izbūvēta kā stiklota pasāža.
Tirdzniecības centrā saglabātas vēsturiskās liecības, kas ļauj izjust „Galerija Centrs” unikālo arhitektūru kā neatņemamu [[Vecrīga]]s elegances daļu. Uz tirdzniecības centra ēkas sienām var ieraudzīt [[Hermejs|Hermeju]] — sengrieķu tirgotāju un ceļotāju dievu.

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Liepājas Universitāte
|attēls       = Liepājas Universitāte logo.png
|att_izm      = 220px
|att_apraksts = Liepājas Universitātes logo
|moto         =
|dibin        = 1954<br />
''Universitāte kopš 2008. gada''
|valsts       = Latvija
|valsts_en    = Latvia
|vieta        = [[Liepāja]], Lielā iela 14
|tips         = Valsts universitāte
|dotācijas    =
|rektors      = Dace Medne
|pasniedz     = 203<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://izm.izm.gov.lv/upload_file/Izglitiba/Augstaka_izglitiba/Statistika/2007/6.Personals1.doc |title=Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrija. Augstskolu un koledžu personāls |access-date={{dat|2009|02|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150105175952/http://izm.izm.gov.lv/upload_file/Izglitiba/Augstaka_izglitiba/Statistika/2007/6.Personals1.doc |archivedate={{dat|2015|01|05||bez}} }}</ref>
|studenti     = 3300 (''2008'')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://izm.izm.gov.lv/upload_file/Izglitiba/Augstaka_izglitiba/Statistika/2007/4.Stud-kopsk.doc |title=Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrija. Studējošo kopskaits |access-date={{dat|2009|02|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150105180252/http://izm.izm.gov.lv/upload_file/Izglitiba/Augstaka_izglitiba/Statistika/2007/4.Stud-kopsk.doc |archivedate={{dat|2015|01|05||bez}} }}</ref>
|publik       = 0<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scopus.com/ |title=Scopus. Liepājas Universitātes (LPA) publikācijas 2007. gadā. Meklēts 2008. gada 29. jūnijā |access-date={{dat|2019|10|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190906134435/https://www.scopus.com/ |archivedate={{dat|2019|09|06||bez}} }}</ref>
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = {{URL|http://www.liepu.lv}}
}}
'''Liepājas Universitāte''' ir jaunākā Latvijas [[universitāte]], kas ieguvusi šādu statusu 2008. gada 12. jūnijā, kad [[Saeima]] pieņēma likumu "Par Liepājas Universitātes Satversmi". Tā ir arī vienīgā universitāte [[Kurzeme|Kurzemē]]. Augstskolas iepriekšējais nosaukums bija '''Liepājas Pedagoģijas akadēmija''', bet no izveidošanas 1954. gadā līdz 1993. gadam tā saucās '''Liepājas Pedagoģiskais institūts'''.

sentences: '''GJ 1214 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[GJ 1214]], kas atrodas 40 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saule]]s [[Čūsknesis|Čūskneša zvaigznājā]]. Planēta tika atklāta 2009. gada 16. decembrī.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/foto/redakcijas-foto/pasaule/asv-zinatnieki-atklajusi-udens-planetu-13932929|title=ASV zinātnieki atklājuši ūdens planētu|last=LETA/AFP|date={{dat|2012|2|22||bez}}|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref> Tā tiek klasificēta kā "Superzeme", jo tā ir 2,68 reizes lielāka un 6,55 reizes smagāka par [[Zeme|Zemi]]. Pētījumi liecina, ka uz GJ 1214 b planētas ir daudz vairāk ūdens un mazāk iežu nekā uz Zemes,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.spacetelescope.org/news/heic1204/|title=Hubble Reveals a New Class of Extrasolar Planet|date={{dat|2012|2|21||bez}}|publisher=Spacetelescope.org|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/world/other/apstiprinata-jaunas-planetas-eksistence.d?id=42150792|title=Apstiprināta jaunas planētas eksistence|date={{dat|2012|2|22||bez}}|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref> kas tādējādi to padara par hipotētisku [[ūdens planēta|ūdens planētu]]. Tiek pieņemts, ka vidējā temperatūra uz planētas sasniedz 232 °C.

sentences:
'''[[Laosa|Laosas Tautas Demokrātiskās Republikas]] karogs''' tika pieņemts 1975. gada 2. decembrī.
Karogs sastāv no trim horizontālām joslām. Vidējā — zilā josla ir divreiz platāka nekā katra no ārējām sarkanajām joslām. Karoga vidū ir balts disks, kura diametrs ir 80% no zilās joslas augstuma. Karoga attiecība ir 2:3.

sentences: '''Blokķēde''' ({{val|en|blockchain}})<ref>{{AkadTerm|term=blockchain|lang=EN}}</ref> ir [[izkliedēta datubāze]], kas ir pastāvīgi augošs sakārtotu ierakstu jeb bloku saraksts. Katrs bloks satur [[laika zīmogs|laika zīmogu]] un norādi uz iepriekšējo bloku. Blokķēdes ir īpaši drošas pret ierakstu izmainīšanu — lai izmainītu kādu no senākiem blokiem, ir jāveic izmaiņas arī visos turpmākajos blokos.

sentences:
traktāta "Par lietu īpašībām"]]
'''Autopsija''' ({{val|grc|αυτος}}, ''autos'' — ‘pats’, {{gree|όψις}}, ''opsis'' — ‘skats’) vai '''līķa sekcija''', arī '''obdukcija''' ir [[līķis|līķa]] uzšķēršana patologanatomiskās izmeklēšanas nolūkos, [[nāve]]s cēloņa noskaidrošanai. Autopsiju izdara morgā. To veic ārsts patologs vai tiesu medicīnas eksperts. Anatomisko līķa sekciju veic medicīnas studenti mācību nolūkos. Autopsijas laikā aplūko katra orgāna stāvokli, kā arī paņem audu paraugus mikroskopiskajai izmeklēšanai. Uzšķēršanas tehnika iekļauj: taisno griezienu, Leškes griezienu, Fišera griezienu vai kombinēto griezienu. Iekšējos orgānus izņem pēc Šora metodes. Galvaskausa atvēršanai izmanto speciālu rokas vai elektrisko zāģi. Mīksto audu pāršķelšanai izmanto [[skalpelis|skalpeli]], ķirurģiskās šķēres<ref name="Latvautops">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vmnvd.gov.lv/lv/datu-bazes/rstniecb-izmantojamo-medicnisko-tehnoloiju-datu-bze/28-patologijas-mediciniskie-pakalpojumi/lika-patologanotomiskas-izmeklesanas-tehnologijas|title=Latvijā apstiprinātās līķa patologanatomiskās izmeklēšanas tehnoloģijas.|publisher=Nacionālais veselības dienests.|accessdate={{dat|2014|8|12||bez}}|archive-date={{dat|2014|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140401090740/http://vmnvd.gov.lv/lv/datu-bazes/rstniecb-izmantojamo-medicnisko-tehnoloiju-datu-bze/28-patologijas-mediciniskie-pakalpojumi/lika-patologanotomiskas-izmeklesanas-tehnologijas}}</ref>.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #26559b
| nos        = FK Ogre
| logo       =
| pilns      = Futbola klubs "Ogre"
| pilsēta    = {{Vieta|Latvija|Ogre}}
| līga       = [[Latvijas futbola 1. līga|1. līga]]
| sez        = [[2017. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona|2017.]]
| poz        = Izslēgts
| dib        = 2011
| stad       = [[Ogres stadions]]
| ietilp     =
| prez       = {{flaga|Latvija}} Aigars Počs
| tren       = {{flaga|Latvija}} [[Igors Troickis]]
| kapteinis       =
| mediji          = [https://twitter.com/fkogre/ Kluba "Twitter" konts]
}}
'''FK Ogre''' ir [[Latvija]]s [[Futbols|futbola]] klubs no [[Ogre]]s, kas piedalījās [[Latvijas futbola 1. līga|Latvijas 1. līgas]] turnīrā. Klubs dibināts 2011. gadā. [[2014.—2015. gada Latvijas Kauss futbolā|2014.—2015.]] gada [[Latvijas Kauss futbolā|Latvijas kausa]] izcīņā iekļuva ceturtdaļfinalā. Mājas spēles aizvada [[Ogres stadions|Ogres stadionā]]. 2017. gada 14. jūlijā LFF Disciplinārlietu komisija par aizdomīgām darbībām, kas vērstas uz spēļu rezultāta ietekmēšanu, izslēdza "FK Ogre" no dalības turnīrā.

sentences:
[[File:Gtam.gif|right|345px|]]
'''Seismoloģija''' (no {{val|el|σεισμός}} ''(seismos)'' — 'zemestrīce' un ''λόγος (logos)'' — 'mācība') ir [[ģeofizika]]s nozare, kurā pēta [[zemestrīce]]s un ar tām saistītās [[ģeoloģija|ģeoloģiskās]] norises. Seismoloģijas jomā strādājošos [[zinātnieks|zinātniekus]] sauc par '''seismologiem'''. Seismologi nodarbojas ar [[tektoniskā plātne|tektonisko plātņu]] pētīšanu, to [[kustība|kustību]], [[zemestrīce|zemestrīču]] pētīšanu un prognozēšanu<!-- , kā arī ir izveidojuši Zemes dzīļu modeli, t.i., izvirzījuši teoriju, ka Zemes centrā atrodas dzelzs [[Zemes kodols|kodols]], kuram apkārt atrodas [[mantija]] un [[Zemes garoza]] ir virskārta -->.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Tomass Hakslijs
|    vārds_orig = ''Thomas Huxley''
|        attēls = Thomas_Henry_Huxley.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Tomass Henrijs Hakslijs
|       dz_gads = 1825
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 4
|      dz_vieta = Īlingā (''Ealing''), Viduseseksā (''Middlesex''), [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|        m_gads = 1895
|     m_mēnesis = 6
|       m_diena = 29
|       m_vieta = Īstburnā (''Eastbourne''), Saseksā (''Sussex''),
 [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|     pilsonība = [[Lielbritānijas impērija]]
|       tautība = [[brits]]
|  darba_vietas = Royal Navy, Royal College of Surgeons, Royal School of Mines,
 Royal Institution University of London
|    alma_mater = Sydenham College London,
Charing Cross Hospital
|       zinātne = [[dabas zinātne]]
|   pasniedzēji =
|      studenti =
|    sasniegumi = [[agnosticisms]]
|   apbalvojumi = 1890. gada [[Kārļa Linneja medaļa]]
|      paraksts =
|      piezīmes =
}}
'''Tomass Henrijs Hakslijs''' ({{val|en|Thomas Henry Huxley}}, {{dat|1825|5|4}}, miris {{dat|1895|6|29}}) bija dabas pētnieks, [[Čārlzs Darvins|Darvina]] draugs un sekotājs, saukts arī par "Darvina buldogu" (''Darwin's Bulldog''). Sarakstījis virkni ievērojamu darbu [[Bioloģija|bioloģijā]], salīdzinošajā [[Anatomija|anatomijā]], [[Paleontoloģija|paleontoloģijā]] un [[Antropoloģija|antropoloģijā]]. 1883.-1885. gados ''Londonas Karaliskās biedrības'' (''The Royal Society of London for the Improvement of Natural Knowledge'') prezidents. Ievērojami sekmējis [[Darvinisms|darvinisma]] nostiprināšanos un popularitātes vairošanos. Filosofijā uzskatīja sevi par [[Deivids Jūms|Jūma]] piekritēju un apgalvoja, ka cilvēks nekad nevar droši zināt savu sajūtu patieso cēloni. Šo savu viedokli filosofijā Hakslijs raksturojis ar terminu [[agnosticisms]].

sentences: '''Bauslības un Evaņģēlija šķirtība''' ir [[luterisms|luteriska]] mācība par [[Dievs|Dieva]] doto likumu (Bauslības) un dāvātās žēlastības ([[evaņģēlijs|Evaņģēlija]]) savstarpējo dialektiku. Abi šie termini tiek lietoti ''šaurākā'' nozīmē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ārpus aizdomām
| operators =
| attēls = Presumed Innocent.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = * [[Sidnijs Polaks]]
* [[Marks Rosenbergs]]
| scenārijs = * [[Frenks Pīrsons]]
* Alans Džejs Pakula
| aktieri = * [[Harisons Fords]]
* [[Braiens Denehijs]]
* [[Rauls Hulija]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Pols Vinfīlds]]
* [[Grēta Skaki]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''Presumed Innocent''
| studija = ''Mirage Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|7|25}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|221,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Presumed-Innocent#tab=summary|title=
Presumed Innocent |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ārpus aizdomām"''' ({{Val|en|Presumed Innocent}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Braiens Denehijs]], [[Rauls Hulija]], [[Bonija Bedelija]], [[Pons Vinfīlds]] un [[Grēta Skaki]]. Filma balstīta uz [[Skots Turovs|Skota Turova]] tāda paša nosaukuma 1987. gada romānu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title                  = ''Docker''
| name                   =
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| collapsible            =
| author                 = Solomons Haikss
| developer              = ''[[Docker, Inc.]]''
| released               = {{dat|2013|03|20}}<ref name="docker-1.0-release-article" />
| discontinued           =
| latest release version = 19.03.8
| latest release date    = {{dat|2020|3|10}}<ref name="docker-releases" />
| latest preview version =
| programming language   = ''[[Golang|Go]]''<ref name="source-code" />
| operating system       = [[Linux]], [[Windows]], [[macOS]]{{Efn|''Docker'' [[macOS]] izmanto Linux virtuālo mašīnu konteineru palaišanai.<ref name="docker-for-mac" />}}
| platform               = [[x86-64]], [[ARM architecture|ARM]], [[z/Architecture|s390x]], [[ppc64]]le
| language               =
| genre                  = OS līmeņa virtualizācija
| license                =
}}
'''''Docker''''' ir vairāku ''[[PaaS]]'' produktu kopums, kas izmanto operētājsistēmas līmeņa virtualizāciju, lai piegādātu programmatūru pakotnēs, ko sauc par konteineriem.<ref name="SYS-CON Media" /> Konteineri ir savstarpēji izolēti un apvieno savu programmatūru, bibliotēkas un konfigurācijas failus vienā pakotnē, taču tie var sazināties savā starpā.<ref name="Docker frequently asked questions (FAQ)" /> Pastāv gan bezmaksas, gan ''premium'' līmenis. ''Docker'' publiski tika izziņots 2013. gadā ''[[PyCon]]'' konferences laikā.<ref name="docker-announcement" /> Tajā pašā gadā tas kļuva par atvērtā pirmkoda projektu.<ref name="infoq-2013-03" />

sentences:
[[Kategorija:Mārupes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Babītes pagasts}}

sentences:
<includeonly>{| {{WPMILHIST Infobox style|main_box|vcard}}
|-
! colspan="2" {{WPMILHIST Infobox style|header_bar}} | {{{unit_name|{{PAGENAME}}}}}{{#if:{{{native_name|}}}|
{{{native_name}}}}}
|-
{{#if:{{{image|}}} |
{{!}} colspan="2" {{WPMILHIST Infobox style|image_box}} {{!}} {{{image|}}}
{{{caption|}}}
}}
|-
! style="padding-right: 1em;" | {{#if:{{{start_date|}}}|{{#if:{{{end_date|}}}|Active|Founded}}|Active}}
| {{#if:{{{start_date|}}}|{{#if:{{{end_date|}}}|{{{start_date}}}–{{{end_date}}}|{{{start_date}}}}}|{{{dates|}}}}}
|- class="adr"
{{#if:{{{country|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Valsts
{{!}} {{{country|}}}
}}
|-
{{#if:{{{allegiance|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Lojalitāte
{{!}} {{{allegiance|}}}
}}
|-
{{#if:{{{branch|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Sadaļas
{{!}} {{{branch|}}}
}}
|-
{{#if:{{{type|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Tips
{{!}} {{{type|}}}
}}
|-
{{#if:{{{role|}}}{{{specialization|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Loma
{{!}} {{{role|}}}{{{specialization|}}}
}}
|-
{{#if:{{{size|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Izmērs
{{!}} {{{size|}}}
}}
|-
{{#if:{{{command_structure|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Daļa no
{{!}} {{{command_structure|}}}
}}
|-
{{#if:{{{garrison|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{garrison_label|}}}|{{{garrison_label|}}}|Štābs}}
{{!}} {{{garrison|}}}
}}
|-
{{#if:{{{nickname|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Iesauka
{{!}} {{{nickname|}}}
}}
|-
{{#if:{{{patron|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Patrons
{{!}} {{{patron|}}}
}}
|-
{{#if:{{{motto|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Moto
{{!}} {{{motto|}}}
}}
|-
{{#if:{{{colors|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{colors_label|}}}|{{{colors_label|}}}|Krāsas}}
{{!}} {{{colors|}}}
}}
|-
{{#if:{{{march|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Maršs
{{!}} {{{march|}}}
}}
|-
{{#if:{{{mascot|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Simbols
{{!}} {{{mascot|}}}
}}
|-
{{#if:{{{anniversaries|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Gadadienas
{{!}} {{{anniversaries|}}}
}}
|-
{{#if:{{{equipment|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{equipment_label|}}}|{{{equipment_label|}}}|Ekipējums}}
{{!}} {{{equipment|}}}
}}
|-
{{#if:{{{battles|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{battles_label|}}}|{{{battles_label|}}}|Kaujas}}
{{!}} {{{battles|}}}
}}
|-
{{#if:{{{decorations|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Apbalvojumi
{{!}} {{{decorations|}}}
}}
|-
{{#if:{{{battle_honours|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{battle_honours_label|}}}|{{{battle_honours_label|}}}|Kaujas apbalvojumi}}
{{!}} {{{battle_honours|}}}
}}
|-
{{#if:{{{disbanded|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Izformēts
{{!}} {{{disbanded|}}}
}}
|-
{{#if:{{{flying_hours|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Lidošanas stundas
{{!}} {{{flying_hours|}}}
}}
|-
{{#if:{{{website|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Mājaslapa
{{!}} {{{website|}}}
}}
|-
{{#if:{{{commander1|}}}{{{commander2|}}}{{{commander3|}}}{{{current_commander|}}}{{{ceremonial_chief|}}}{{{colonel_of_the_regiment|}}}{{{notable_commanders|}}} |
! colspan="2" {{WPMILHIST Infobox style|header_bar}} {{!}} Komandieri
}}
|-
{{#if:{{{commander1|}}}{{{current_commander|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{commander1_label|}}}|{{{commander1_label|}}}|{{#if:{{{current_commander_label|}}}|{{{current_commander_label|}}}|Tagadējais
komandieris}}}}
{{!}} {{#if:{{{commander1|}}}|{{{commander1|}}}|{{{current_commander|}}}}}
}}
|-
{{#if:{{{commander2|}}}{{{ceremonial_chief|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{commander2_label|}}}|{{{commander2_label|}}}|{{#if:{{{ceremonial_chief_label|}}}|{{{ceremonial_chief_label|}}}|Simboliskie komandieri}}}}
{{!}} {{#if:{{{commander2|}}}|{{{commander2|}}}|{{{ceremonial_chief|}}}}}
}}
|-
{{#if:{{{commander3|}}}{{{colonel_of_the_regiment|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{commander3_label|}}}|{{{commander3_label|}}}|{{#if:{{{colonel_of_the_regiment_label|}}}|{{{colonel_of_the_regiment_label|}}}|Daļas komandieris}}}}
{{!}} {{#if:{{{commander3|}}}|{{{commander3|}}}|{{{colonel_of_the_regiment|}}}}}
}}
|-
{{#if:{{{commander4|}}}{{{command_sergeant_major|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{commander4_label|}}}|{{{commander4_label|}}}|{{#if:{{{command_sergeant_major_label|}}}|{{{command_sergeant_major_label|}}}|Komandieris seržantmajors}}}}
{{!}} {{#if:{{{commander4|}}}|{{{commander4|}}}|{{{command_sergeant_major|}}}}}
}}
|-
{{#if:{{{notable_commanders|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Ievērojami
komandieri
{{!}} {{{notable_commanders|}}}
}}
|-
{{#if:{{{identification_symbol|}}}{{{identification_symbol_2|}}} |
! colspan="2" {{WPMILHIST Infobox style|header_bar}} {{!}} Zīmotne
}}
|-
{{#if:{{{identification_symbol|}}} |
{{#ifeq:{{{identification_symbol_label|}}}|none|
{{!}} colspan="2" style="text-align: center;" {{!}} {{{identification_symbol|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{identification_symbol_label|}}}|{{{identification_symbol_label|}}}|Identifikācijas
simbols}}
{{!}} {{{identification_symbol|}}}
}}
}}
|-
{{#if:{{{identification_symbol_2|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{identification_symbol_2_label|}}}|{{{identification_symbol_2_label|}}}|Identifikācijas
simbols}}
{{!}} {{{identification_symbol_2|}}}
}}
|-
{{#if:{{{identification_symbol_3|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{identification_symbol_3_label|}}}|{{{identification_symbol_3_label|}}}|Identifikācijas
simbols}}
{{!}} {{{identification_symbol_3|}}}
}}
|-
{{#if:{{{identification_symbol_4|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{identification_symbol_4_label|}}}|{{{identification_symbol_4_label|}}}|Identifikācijas
simbols}}
{{!}} {{{identification_symbol_4|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_attack|}}}{{{aircraft_bomber|}}}{{{aircraft_electronic|}}}{{{aircraft_fighter|}}}{{{aircraft_interceptor|}}}{{{aircraft_patrol|}}}{{{aircraft_recon|}}}{{{aircraft_trainer|}}}{{{aircraft_transport|}}}{{{aircraft_tanker|}}}{{{aircraft_helicopter|}}}{{{aircraft_helicopter_attack|}}}{{{aircraft_helicopter_cargo|}}}{{{aircraft_helicopter_multirole|}}}{{{aircraft_helicopter_observation|}}}{{{aircraft_helicopter_trainer|}}}{{{aircraft_helicopter_utility|}}} |
! colspan="2" {{WPMILHIST Infobox style|header_bar}} {{!}} Izmantotie lidaparāti
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_attack|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Triecienlidaparāti
{{!}} {{{aircraft_attack|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_bomber|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Bumbvedēji
{{!}} {{{aircraft_bomber|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_electronic|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Elektroniskie ieroči
{{!}} {{{aircraft_electronic|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_fighter|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Iznīcinātāji
{{!}} {{{aircraft_fighter|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_helicopter|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Helikopteri
{{!}} {{{aircraft_helicopter|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_helicopter_attack|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Triecienhelikopteri
{{!}} {{{aircraft_helicopter_attack|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_helicopter_cargo|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Kravas helikopteri
{{!}} {{{aircraft_helicopter_cargo|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_helicopter_multirole|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Daudzpielietojuma helikopteri
{{!}} {{{aircraft_helicopter_multirole|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_helicopter_observation|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Izlūkhelikopteri
{{!}} {{{aircraft_helicopter_observation|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_helicopter_trainer|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Treniņhelikopteri
{{!}} {{{aircraft_helicopter_trainer|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_helicopter_utility|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Apkalpojošie helikopteri
{{!}} {{{aircraft_helicopter_utility|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_interceptor|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Pārtvērēji
{{!}} {{{aircraft_interceptor|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_patrol|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Patruļlidaparāti
{{!}} {{{aircraft_patrol|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_recon|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Izlūklidaparāti
{{!}} {{{aircraft_recon|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_trainer|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Treniņlidaparāti
{{!}} {{{aircraft_trainer|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_transport|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Kravas lidaparāti
{{!}} {{{aircraft_transport|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_tanker|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Uzpildes lidaparāti
{{!}} {{{aircraft_tanker|}}}
}}
|}</includeonly><noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{citas nozīmes|norvēģu zinātnieku|Sverdrups (nozīmju atdalīšana)|Sverdrups}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Haralls Ulriks Sverdrups
|     vārds_orig = Harald Ulrik Sverdrup
|         attēls = Hsverdrup.gif
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Songndāle]], {{NOR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1957
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Oslo]], {{NOR}}
}}
'''Haralls Ulriks Sverdrups''' ({{val|no|Harald Ulrik Sverdrup}}; dzimis {{dat|1888|11|15}} [[Songndāle|Songndālē]], miris {{dat|1957|8|21}} [[Oslo]]) bija [[Norvēģija|norvēģu]] [[okeanogrāfija|okeanogrāfs]], [[meteoroloģija|meteorologs]] un [[polārpētnieks]]. Pēc universitātes absolvēšanas 1914. gadā strādājis [[Leipciga]]s ģeofizikas institūtā un par meteorologu [[Bergena|Bergenā]]. No 1918. līdz 1925. gadam vadījis zinātniski pētnieciskās programmas [[Roalds Amundsens|Roalda Amundsena]] ekspedīcijās ar kuģi ''Maud''. Kopš 1926. gada [[ģeofizika]]s profesors Bergenas universitātē. 1931. gadā kopā ar [[Džordžas Vilkinss|Džordžu Vilkinsu]] piedalījās neveiksmīgajā [[Arktika|arktiskajā]] ekspedīcijā ar zemūdeni ''Nautilus''. No 1936. līdz 1948. gada vadījis Skripsa Okeanogrāfijas institūtu [[Kalifornija|Kalifornijā]]. No 1948. gada līdz mūža beigām vadīja [[Norvēģijas Polārais institūts|Norvēģijas polāro institūtu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.polarhistorie.no/personer/Sverdrup%2C%20Harald%20Ulrik |title=Norsk polarhistorie. Harald Ulrik Sverdrup |access-date={{dat|2011|08|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120403225400/http://www.polarhistorie.no/personer/Sverdrup%2C%20Harald%20Ulrik |archivedate={{dat|2012|04|03||bez}} }}</ref>

sentences: Mūsdienu valodā '''tirāns''' ir vienpersonisks valdnieks, kam ir absolūta vara valstī vai kādā organizācijā. Šāda valdnieka vadītu iekārtu sauc par tirāniju. Terminam ir negatīva pieskaņa, un tas tiek saistīts ar bargu un cietsirdīgu valdītāju, kurš rīkojas savās vai pavisam nelielas iedzīvotāju daļas interesēs. Vārds ir cēlies no [[grieķu valoda]]s vārda τύραννος (''tyrannos''), kas nozīmē "neleģitīms valdnieks".

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFD100|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2 (1999, 2021)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=8|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Šons Makvejs|bg_color=#003594|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Los Angeles Rams|logo=Los Angeles Rams logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Losandželosas "''Rams''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Kalifornija|Inglvuda}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1936|menedžeris=Less Snīds|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''[[SoFi Stadium]]''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=70 240|krāsas=Zila, dzeltena<br />{{color box|#003594}} {{color box|#FFD100}}|īpašnieks=Stens Kronke|prezidents=Kevins Demofs|divīzijas tituli=18}}'''Losandželosas "Rams"''' ({{Val|en|Los Angeles Rams}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Inglvuda|Inglvudā]], [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1936. gadā kā '''Klīvlendas "Rams"'''. "Rams" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''[[SoFi Stadium]]'' stadionā un to viņi dala ar citu NFL klubu [[Losandželosas "Chargers"]].

sentences: '''22. jūlijs''' ir gada 203. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (204. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 162 dienas.

sentences:
Prezbiterieši bija [[Anglija|Anglijā]] dzīvojošie mērenie kalvinisti.
[[Kategorija:Prezbiterisms| ]]
[[Kategorija:Kalvinisti]]
[[Kategorija:Protestanti]]

sentences: Vikiprojekts, kura mērķis ir iegūt un apkopot visu Rīgas ielu attēlus.

sentences:
un citus kontinentus, kuri ir atdalīti ar frontālām robežām]]
'''Gaisa masa''' ir plašs [[atmosfēra]]s apakšējās daļas ([[troposfēra]]s) apgabals ar līdzīgām fizikālajām īpašībām.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Liels [[gaiss|gaisa]] apjoms, kura horizontālie izmēri ir dažus simtus līdz dažus tūkstošus kilometru lieli, bet vertikālie tikai dažus kilometrus lieli. Vienai un tai pašai gaisa masai raksturīga [[temperatūra]]s aptuvena vienlīdzība, tajā nevar būt vienlaicīgi, piemēram, gan aukstais arktiskais, gan siltais tropiskais gaiss.

sentences:
{{Citas nozīmes|parapsihologu|Balodis (nozīmju atdalīšana)|Balodis}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Balodis
|     vārds_orig =
|         attēls = Aleksandrs Balodis 1923. gadā.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Aleksandrs Balodis pulkveža F. Brieža lomā filmā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Krustpils pagasts]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1961
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = Inigaes
|   nodarbošanās = Rakstnieks, mistiķis
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''22. oktobris''' ir gada 295. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (296. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 70 dienas.

sentences:
{{jāuzlabo|Atsauces, tulkojums, attēli ...}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Annas Frankas dienasgrāmata
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Anna Franka]]
|  orig nosaukums = Het Achterhuis
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts = {{NED}}
|          valoda = [[holandiešu valoda|holandiešu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = {{dat|1947}}
| izdota latviski =
|       tulkotajs =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''"Annas Frankas dienasgrāmata"''' ({{val|nl|Het Achterhuis}} — ‘Sētas māja’) ir balstīta uz nīderlandiešu valodā rakstītās dienasgrāmatas, kuras autore ir [[Anna Franka]]. Tā tapusi laikā, kad meitene divus gadus kopā ar ģimeni slēpusies [[Nacionālsociālisms|nacistu]] okupētajā [[Nīderlande|Nīderlandē]]. 1944. gadā ģimene tika aizturēta, un Anna Franka nomira no tīfa [[Bergena-Belsena|Bergenes-Belzenes koncentrācijas nometnē]]. Pēc kara dienasgrāmatu izdevās atgūt Annas tēvam Oto Frankam. Tā tikusi tulkota un publicēta vairāk nekā 60 valodās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktie puiši 2
| attēls                   =  Bad boys two.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bad Boys II''
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Maikls Bejs]]
| producents               = [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         =
* [[Rons Šeltons]]
* [[Džerijs Štāls]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Žordi Molā]]
* [[Gabriela Uniona]]
* [[Pīters Stormars]]
* [[Terēze Rendla]]
* [[Džo Pantoliano]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Simpson/Bruckheimer]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|7|18||bez}}
| ilgums                   = 141 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-boys-ii-2003-3|title=Bad Boys II|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 5, 2019|archive-date={{dat|2016|02|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160215063239/http://bbfc.co.uk/releases/bad-boys-ii-2003-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badboys2.htm|title=Bad Boys II (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|273,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Sliktie puiši]]"
| nākamā                   = "[[Sliktie puiši uz mūžu]]"
| imdb                     =
}}
'''"Sliktie puiši 2"''' ({{val|en|Bad Boys II}}) ir 2003. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Mārtins Lorenss]], [[Žordi Molā]], [[Gabriela Uniona]], [[Pīters Stormars]], [[Terēze Rendla]] un [[Džo Pantoliano]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|7||bez}}. Filma ir turpinājums 1995. gada filmai "[[Sliktie puiši]]".

sentences:
{{Ēkas infokaste
|building_type=[[Debesskrāpis]]
|cost=
|floor_area=
|height=259 m
|image=GE Building by David Shankbone.JPG
|latNS=N|latd=40|latm=45|lats=31|longEW=W|longd=73|longm=58|longs=45
|location={{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana}}
|map=Ņujorka#Manhatana
|name=''Rokfellera centrs''
|native_name=''Rockefeller Center''
|start_date=1930. gadā
|coordinates=}}

sentences: '''10. jūlijs''' ir gada 191. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (192. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 174 dienas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Piedrujas pagasts
| karte             = Piedrujas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Piedruja
| platība           = 64,46
| iedzīvotāji       = 601<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 601 / 64.46 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Piedrujas pagasts''' ir viena no [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos, [[Daugava]]s labajā krastā pie [[Latvijas-Baltkrievijas robeža]]s. Robežojas ar sava novada [[Indras pagasts|Indras]], [[Kalniešu pagasts|Kalniešu]] un [[Kaplavas pagasts|Kaplavas]] pagastiem, kā arī [[Baltkrievija]]s [[Vitebskas apgabals|Vitebskas apgabala]] [[Verhņadzvinskas rajons|Verhņadzvinskas rajonu]].  Te atrodas [[Valsts robežsardze]]s Daugavpils pārvaldes Piedrujas nodaļa.

sentences: '''Sārmi''' ir šķīstošie [[hidroksīdi]] — [[sārmu metāli|sārmu metālu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]], kā arī [[amonija hidroksīds|amonija]] hidroksīdi. Dažkārt pie sārmiem pieskaita arī [[tallija(I) hidroksīds|tallija(I) hidroksīdu]] TlOH. Sārmi ir stipras [[bāze (ķīmija)|bāzes]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kristiāns Dāvids Lencs
|     vārds_orig = ''Christian David Lenz''
|         attēls = Bm05156am.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1720
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = Keslīne, [[Prūsijas Karaliste]]
([[Košalina]], [[Rietumpomožes vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Rīga]] (pēc citām ziņām [[Tartu]]), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = varkalis Johans Jākobs Lencs, Marija, dzimusi Cikele
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja Neoknapa
Kristīne Margarete Eihlere
|          bērni = 8, to skaitā [[Frīdrihs Dāvids Lencs]], [[Jākobs Mihaels Reinholds Lencs]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zudusī upe
| attēls                   =  Lost River poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lost River''
| žanrs                    = drāma, fantāzija
| režisors                 = [[Raiens Goslings]]
| producents               =
* [[Deivids Lankasters]]
* [[Mišels Litvaks]]
* [[Ādams Sīgels]]
* [[Džefrijs Stots]]
* Raiens Goslings
| scenārija autors         = Raiens Goslings
| galvenajās lomās         =
* [[Kristīna Hendriksa]]
* [[Sērša Runena]]
* [[Mets Smits]]
* [[Bens Mendelsons]]
* [[Īens De Kestekers]]
* [[Eva Mendesa]]
| mūzika                   = [[Džonijs Džūls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bold Films]]''
* ''[[Marc Platt Pictures]]''
* ''[[Phantasma]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2014|5|20|Kannu filmu festivāls|2015|4|10|ASV}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lost-river-2014|title=Lost River|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 31, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190831140001/https://bbfc.co.uk/releases/lost-river-2014|archivedate={{dat|2019|08|31||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|45,431}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lostriver.htm|title=Lost River (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 31, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zudusī upe"''' ({{val|en|Lost River}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Raiens Goslings]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kristīna Hendriksa]], [[Sērša Runena]], [[Mets Smits]], [[Bens Mendelsons]], [[Īens De Kestekers]] un [[Eva Mendesa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|5|20||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Žemaitijas fogteja
|sugasvārds             = autonoma teritorija
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Lietuva
|laikmets               =
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 1398
|gads_beigas            = 1411
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              =
|date_end               =
|
|event1                 = [[Saliņas miera līgums]] starp Lietuvas dižkunigaitiju un [[Vācu ordenis|Vācu ordeni]]
|date_event1            = 1398.
|event2                 = [[Vācu ordenis]] atteicās no teritoriālām pretenzijām par labu [[Lietuvas dižkunigaitija]]i
|date_event2            = 1411.
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             = Flag of Samogitia.svg
|flag                   =
|flag_type              = vēsturiskais karogs
|
|image_coat             = Coat of arms of Samogitia.svg
|symbol                 =
|symbol_type            = vēsturiskais ģerbonis
|
|image_map              = Teutonic state 1455.png
|image_map_caption      = ar rozā krāsu iezīmēta Žemaitijas fogteja
|
|galvaspilsēta          =
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
|_noautocat = yes
}}

sentences: {{Commonscat|Sports in Tuvalu|Sports Tuvalu}}

sentences:
'''Neņūtona šķidrumi''' ir šķidrumi, kuru [[viskozitāte]] mainās atkarībā no šķidruma stāvokļa un kustības rakstura. Daudzi nesaspiežami šķidrumi, tostarp tādi pārtikas produkti kā [[majonēze]], [[zemesriekstu sviests]], [[kečups]], kā arī daži industriālie materiāli, piemēram, šķidra [[plastmasas|plastmasa]], [[bitumens|asfalts]], [[betons]] ir neņūtoniski šķidrumi. Bioloģiskie šķidrumi, tostarp [[asinis]] un [[gļotas]], ir gandrīz universāli neņūtoniski.<ref>{{grāmatas atsauce |first=Feits A. |last=Morrisons |title=An Introduction to Fluid Mechanics |year=2013 |publisher=Cambridge University Press |location=New York |page=393 |isbn=978-1-107-00353-8 }}</ref> Tie ir šķidrumi, kuri neatbilst Ņūtona šķidruma modelim, tas ir, īstajiem [[šķidrums|šķidrumiem]] <math>\mu</math> (dinamiskā viskozitāte) ir pastāvīgs lielums (fizikāla konstante), un kuru [[elementārdaļiņa (hidrodinamika)|elementārdaļiņu]] lielums mazāks par 1{{E|-8}} m. Neņūtona šķidrumus raksturo [[Bingema vienādojums]], kas ir šāds:
: <math>\tau=\tau_{0}+\mu_{d}\frac{du}{dh}</math>
kur <math>\tau>0</math> — sākuma [[bīdes pretestība]];
<math>\tau</math> — [[tangenciālais spriegums]];
<math>\mu_{d}</math> — mainīgā lieluma [[dinamiskā viskozitāte]], kas atkarīga no [[šķidruma plūsma]]s veida;
<math>\frac{du}{dh}</math> — [[ātruma gradients]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Eric Kandel''
| attēls =Eric Kandel 01.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1929
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Vīne]], {{AUT}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība ={{AUT}}, {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas =[[Kolumbijas Universitāte]]s Ārstu un ķirurgu koledža, [[Hovarda Hjūza Medicīnas institūts]]
| alma_mater = [[Ņujorkas Universitāte]]s Medicīnas skola, [[Hārvarda Universitāte]]
| zinātne =[[psihiatrija]], [[neirozinātne]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =pētījumi [[atmiņa]]s [[fizioloģija|fizioloģijā]]
| apbalvojumi =2000. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Peroksisērskābes molekulas modelis

Peroksisērskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = Karo skābe, peroksimonosērskābe,
monoperoksisērskābe,
 peroksomonosērskābe
|           CAS numurs = 7722-86-3
|      ķīmiskā formula = H2SO5
|              molmasa = 114,04
|              blīvums = 1700 - 1800
|  kušanas temperatūra = 45 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstoša
|                 citi =
}}
'''Peroksisērskābe''' jeb '''Karo skābe''' (H2SO5) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[peroksiskābes|peroksiskābe]]. Karo skābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences:
{{Infobox medical condition (new)
| name            = Tinīts
| image           =
| image_size      =
| caption         =
| field           = [[Otorinolaringoloģija]], audioloģija
| pronounce       =
| symptoms        = Skaņas dzirdēšana, ja nav ārējas skaņas
| complications   = Grūtības ar koncentrēšanos, [[trauksme]], [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresija]]
| onset           = Graduāls
| duration        =
| causes          = trokšņa izraisīts dzirdes zudums, auss infekcija, sirds un asinsvadu slimības, Meniēra slimība, smadzeņu audzēji, vestibulārā švanoma, emocionāls stress, smadzeņu trauma, pārmērīgs [[ausu sērs]]
| risks           =
| diagnosis       = Balstoties uz simptomiem, audiogramma (no audiometrijas), neiroloģiska pārbaude
| differential    =
| prevention      =
| treatment       =
| medication      =
| prognosis       =
| frequency       = ~12.5%
| deaths          =
}}

sentences:
{{Elektrodinamika}}
{{cita nozīme|strāvas nepārtrauktību|pilnās strāvas nepārtrauktību|Pilnās strāvas nepārtrauktības vienādojums}}
'''Strāvas nepārtrauktības vienādojums''' ir

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Carl Sagan''
| attēls =Carl Sagan Planetary Society.JPG
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1934
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =9
| dz_vieta =[[Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =1996
| m_mēnesis=12
| m_diena=20
| m_vieta =[[Sietla]], {{USA}}
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas = [[Smitsona institūts]]
[[Hārvarda Universitāte]]
[[Kornela Universitāte]]
[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]
| alma_mater =[[Čikāgas Universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[SETI (programma)|SETI]]
[[Planetārā biedrība]]
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Sagan Signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
]]
'''Šūnakmens''' kopā ar irdenajiem [[saldūdens]] [[kaļķieži]]em sastopams augšējos zemes slāņos, tuvu tās virspusei. Tas veidojies vienlaikus ar [[ezers|ezeru]] un [[avots|avotu]] nogulumiem pēcledus laikmetā jeb [[holocēns|holocēnā]] (aptuveni pirms 6000—10 000 gadu), kad [[Latvija|Latvijā]] bija labvēlīgi [[klimats|klimatiskie apstākļi]] ilgstošai [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] (CaCO3) izgulsnēšanai. Lielākie kaļķiežu daudzumi uzkrājušies vietās, kur ar [[kalcija bikarbonāts|kalcija bikarbonātu]] (Ca (HCO3)) piesātināti pazemes ūdeņi izplūduši virszemē vai applūdinājuši pārpurvotas ieplakas, jo kā [[gaiss]], tā arī [[augi]] intensīvi absorbē [[ogļskābā gāze|ogļskābo gāzi]]. Tā veidojošies avotu nogulumi, kuri parasti neaizņem lielas platības, bet var sasniegt ievērojamu biezumu ([[Lībānu-Jaunzemju atsegums]], [[Raunas Staburags]]). Ezeros karbonāti izgulsnējušies no tur ieplūstošo strautu un avotu ūdeņiem un veido plašas, pat vairākus desmitus [[hektārs|hektāru]] lielas iegulas, parasti gan ne biezākas par 0,5—2 m. No ūdens izgulsnētie karbonāti pārklāj augus, tāpēc šūnakmenī bieži sastopamas sūnu inkrustācijas, pārkaļķotas [[niedres]], koku zari un lapas. Smalkā karbonātu masa pakāpeniski sāk cietēt, un vienlaikus mainās arī tās struktūra — kalcīta kristāli [[kristalizācija|pārkristalizējas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Šūnakmens – Latvijas nacionālais ģeoloģiskais simbols|url=http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=111&what=28|access-date={{dat|2017|07|05||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160401083214/http://videsvestis.lv/content.asp?ID=111|archivedate={{dat|2016|04|01||bez}}}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
 saskaņā ar 2009. gada pašvaldību vēlēšanām]]
[[Libāna]] ir viena no divām [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] valstīm (otra ir [[Kipra]]), kurā [[Kristieši|kristiešu]] kopiena ir valsts veidojošā daļa. 1932. gadā kristieši veidoja 55% Libānas iedzīvotāju, bet 20. gadsimtā viņu skaits bija sarucis. Tas skaidrojams ar vietējo kristiešu ciešo saikni ar [[Roma|Romu]] un [[Francija|Franciju]], augsto [[Izglītība|izglītības]] līmeni un iespēju [[Emigrācija|emigrēt]] uz citām kristīgajām valstīm. Lielākā daļa Libānas kristiešu ir [[Maronītu katoļu baznīca|maronīti]]. Citas Libānas kristiešu konfesijas ir [[Pareizticība|pareizticīgie]], [[Melkītu grieķu katoļu baznīca|melkīti]], sīriešu [[Katoļticība|katoļi]], [[Protestantisms|protestanti]] un citi.

sentences: '''Deflācija''' (no {{val|la|deflatio}} — 'saspiesties', 'samazināties') ir [[nauda]]s vērtības pieaugums un [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] vispārēja [[Cena (ekonomika)|cenu]] līmeņa pazemināšanās.<ref name=“investinganswers”>{{Tīmekļa atsauce|url=https://investinganswers.com/dictionary/d/deflation|title=Deflation|work=investinganswers.com|publisher=Investing Answers|accessdate=2 June 2019}}</ref> [[ekonomika|Ekonomikā]] ar deflāciju saprot tiešu pretstatu [[inflācija]]i.<ref name=“investinganswers”/>

sentences: '''Atturība''' jeb '''abstinence'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=abstinence&list=abstinence Akadēmiskā terminu datubāze - abstinence]</ref> (no {{val|la|abstinere}} — 'atturēties)' ir cilvēka brīvprātīga atteikšanās no konkrētām aktivitātēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = http://www.datehookup.com/content-abstinence-education.htm|title = Abstinence Education|access-date = {{dat|2012|07|12||bez}}|archiveurl = https://web.archive.org/web/20120726192535/http://www.datehookup.com/content-abstinence-education.htm|archivedate = {{dat|2012|07|26||bez}}}}</ref> Visbiežāk ar šo terminu saprot atteikšanos no [[sekss|seksa]], [[Alkoholiskie dzērieni|alkohola]], [[ēdiens|ēdiena]], [[narkotikas|narkotikām]] vai [[smēķēšana]]s. Pievēršanās atturībai var būt motivēta ar medicīniskiem, reliģiskiem, personiskiem, sociāliem, morāliem, tiesiskiem un citiem iemesliem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.un.lv/down/undcp/Vardnica.pdf |title=Skolēni un narkotikas. Rokasgrāmata skolotājiem |access-date={{dat|2012|07|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070106132531/http://www.un.lv/down/undcp/Vardnica.pdf |archivedate={{dat|2007|01|06||bez}} }}</ref> Pēc ilguma atturība var būt gan īslaicīga, gan ilglaicīga.

sentences:
{{Teātra infokaste
| name       = Trīs māsas
| orig_name  = ''Три сeстры''
| image      =
| alt        =
| caption    =
| writer     = [[Antons Čehovs]]
| chorus     =
| characters =
| mute       =
| setting    =
| premiere   = 1901, <br />{{RUS}}
| place      =
| orig_lang  =  [[Krievu valoda|krievu]]
| series     =
| subject    =
| genre      = luga
| web        =
}}

sentences: '''Banda''' ir prettiesiskas uzvedības īstenojoša indivīdu grupa, kam ir izteikta vadošā persona vai personu grupa (vadība) un iekšēja organizācija un kas ir saistāma vai kas pati ir uzņēmusies kādas teritorijas vai sabiedrības pārvaldi. Bandas dalībnieki bandā iesaistās bez noteiktiem priekšnoteikumiem, bet dažkārt tiem ir jāpierāda sava [[uzticība]] un jāveic bandas noteikti pārbaudījumi, pārsvarā saistīti ar [[vardarbība|vardarbību]] un [[zādzība|zādzībām]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Linnejs
|     vārds_orig = ''Carl von Linné''
|         attēls = Carl von Linné.jpg
|     att_izmērs = 230px
|  att_nosaukums = Kārlis Linnejs
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Roshulta]], Smolandes province (mūsdienās [[Krūnuberjas lēne]]), [[Zviedrija]]
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Upsāla]], [[Zviedrija]]
|   dzīves_vieta = [[Zviedrija]]
|        tautība = [[zviedri|zviedrs]]
|         vecāki = Nils un Kristīne Linneji
|       paraksts =Linne_autograph.svg
|   darba_vietas = [[Stokholma]]
|     alma_mater = [[Lundas Universitāte]]
[[Upsālas Universitāte]]
[[Harderveikas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[medicīna]], [[botānika]]
|     sasniegumi = dzīvnieku un augu sistemātikas pamatlicējs
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
Par '''Ļaunuma asi''' [[Kosmoloģija|kosmoloģijā]] un [[Astronomija|astronomijā]] sauc [[Reliktstarojums|reliktstarojuma]] anomāliju,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.wikipedia.org/wiki/Axis_of_evil_(cosmology)|title=Axis of evil (cosmology)|website=en.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> ap kuru, iespējams, orientējas Visums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ru.wikipedia.org/wiki/Ось_зла_(астрономия)|title=Ось зла (астрономия)|website=ru.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> Ļaunuma ass kā [[Visums|Visuma]] ass nozīme nav pierādīta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newscientist.com/article/mg23230970-700-cosmic-coincidences-everything-points-in-one-direction/|title=The universe lines up along the 'axis of evil'. Coincidence?|last=|first=|website=NewScientist|access-date=10.07.2021|date=26.10.2016}}</ref> bet, pēc atsevišķu pētījumu datiem un pētnieku teiktā, šāda ass nepastāv.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://naked-science.ru/article/nakedscience/os-zla-kak-strannaya|title=«Ось зла»: как странная аномалия чуть было не подорвала веру в современную космологию|website=Naked Science|access-date=10.07.2021|date=11.03.2017}}</ref>

sentences: '''Kokvilna''' ir sēklapvalku [[šķiedra]]s, ko iegūst no [[kokvilnas augi]]em. No kokvilnas gatavo dažādus [[audums|tekstilizstrādājumus]]. Tie ir ļoti izturīgi un lēni nodilst. Kokvilna sastāv gandrīz tikai no [[celuloze]]s (91%).

sentences:
secīgie skriešanas fotouzņēmumi]]
'''Skriešana''' ir viens no pārvietošanās veidiem, kuru izmanto gan cilvēki, gan dzīvnieki. Skriešanai ir raksturīga to pašu [[Muskuļi|muskuļu]] cikliska darbība, kas tiek izmantoti ejot. Skriešana, kā viena [[vieglatlētika]]s no disciplīnām ir iekļauta [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] programmā. Skriešanai ir pozitīva ietekme uz [[Veselība|veselību]], jo tiek trenēti ķermeņa muskuļi, veicināta [[Nervu sistēma|nervu]] un [[Endokrīnā sistēma|endokrīnās sistēmas]] darbība.

sentences: {{BioTakso infokaste|apakšklase=Asteridae|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|suga_lv=Skrajā dzelzene|suga=Centaurea diffusa|ģints_lv=Dzelzenes|ģints=Centaurea|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|dzimta=Asteraceae|rinda_lv=Asteru rinda|rinda=Asterales|att_nosaukums={{TaksoSaite|Centaurea diffusa|Skrajā dzelzene}}|attēls=Centaurea diffusa sl31.jpg|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|binomial=}}'''Skrajā dzelzene''' (''Centaurea diffusa'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Dzelzenes|dzelzeņu]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa]]s dienvidaustrumos un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. Skrajā dzelzene ir ievazāta arī [[Latvija]]s teritorijā un ir reti sastopama [[Rīga|Rīgā]] un [[Daugavpils|Daugavpilī]]. Atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas ir sastopami [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] uzbērumos, sausās un smilšainās nezālienēs.

sentences:
) darbības ilustrācija. Redzams, ka pat visnelielākās izmaiņas ievaddatos (vārdā "over") dramatiski maina rezultātu, pateicoties tā saucamajam [[lavīnas efekts|lavīnas efektam]].]]
'''Kriptogrāfiska jaucējfunkcija''' ({{val|en|Cryptographic hash function}}) ir [[jaucējfunkcija]], kas ir [[vienvirziena funkcija]], proti, praksē nav iespējams uzzināt ievaddatus, zinot tikai [[jaucējvērtība|jaucējvērtību]]. Šādas vienvirziena jaucējfunkcijas tiek dēvētas par mūsdienu [[kriptogrāfija]]s "darba zirgiem".<ref>{{Tīmekļa atsauce|last1=Šneiers|first1=Brūss|title=Cryptanalysis of MD5 and SHA: Time for a New Standard|url=https://www.schneier.com/essays/archives/2004/08/cryptanalysis_of_md5.html|website=Computerworld|accessdate=15 October 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160316114109/https://www.schneier.com/essays/archives/2004/08/cryptanalysis_of_md5.html|archivedate={{dat|2016|03|16||bez}}}}</ref> To ievaddatus parasti sauc par "ziņojumiem" ({{val|en|message}}), bet izvadīto jaucējvērtību par "ziņojumu īssavilkumu" ({{val|en|message digest}})<ref>{{AkadTerm|term=message digest|lang=EN}}</ref>.

sentences: '''Politiskais islāms''' raksturo ideju par valsts un sabiedrības veidošanu atbilstoši [[Islāms|islāma]] principiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/religion/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/political-islam|title=Political Islam {{!}} Encyclopedia.com|website=www.encyclopedia.com|access-date=2021-12-13}}</ref> Politiskais islāms tiek definēts kā jebkāds [[islāmisms]] tiktāl, ciktāl tas var kalpot kā politiskās identitātes un politiskās rīcības pamats.

sentences: '''Medijpratība''', '''mediju pratība''', '''mediju lietotprasme''' jeb '''plašsaziņas līdzekļu lietotprasme''' ir perspektīvu kopums, kuras tiek izmantotas, lai interpretētu [[informācija|informāciju]], kurai tiekam pakļauti ikdienā. Tā ir spēja izprast saņemto informāciju, to izvērtēt un analizēt.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.journals.elsevier.com/procedia-social-and-behavioral-sciences/|title=An Empirical Study on Media Literacy from the Viewpoint of Media|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>

sentences:
[[File:Merwart-Nihilist.jpg|thumb|''Nihilists'' (''Paul Merwart'' 1882. gadā)]]
'''Nihilisms''' (no {{val|la|nihil}} — ‘nekas’) ir filozofiska doktrīna, kuras pamatā ir negatīva attieksme pret vispārpieņemtajām [[morāle]]s normām, sabiedrības tikumiskajām vērtībām, koncepciju, dzīves veidu, tā visa noliegums. Ir vairāki nihilisma veidi. Visbiežāk ar nihilismu tiek saprasts [[eksistenciālais nihilisms]], kam raksturīgs pasaules uzskats, ka [[dzīve]] ir bezjēdzīga un bezvērtīga.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Herbords Kārlis Frīdrihs
Bīnemans fon Bīnenštamms
|          vārds_orig = ''Herbord Karl Friedrich
Bienemann von Bienenstamm''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1778
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Liepāja]], [[Kurzemes hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1840
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =[[Getingenes Universitāte]]
|             zinātne = [[ģeogrāfija]], [[kartogrāfija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
 ģeogrāfijas un statistikas apraksts (1841) ar grāfa S. Stroganova ģerboni.]]
'''Herbords Kārlis Frīdrihs Bīnemans fon Bīnenštamms''' ({{val|de|Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm}}, 1778—1840) bija [[vācbalti|vācbaltu]] [[muiža|muižnieks]], žurnālists un ģeogrāfs.

sentences:
kālija hroma alauna kristāls]]
'''Alauns''' ir tādu [[sērskābe]]s [[dubultsāls|dubultsāļu]] [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] triviālais nosaukums, kuru sastāvā ir vienvērtīgu un trīsvērtīgu metālu [[jons|joni]].<ref>''Ilustrētā svešvārdu vārdnīca''. Rīga : Avots, 2005, 35. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> Vienvērtīgā metāla vietā var būt arī [[amonija jons]]. Alauni kristalizējas [[oktaedrs|oktaedrisku]] kristālu veidā. Vairums alaunu ir bezkrāsaini, izņemot tos alaunus, kuru sastāvā ir tādi krāsaini katjoni kā [[dzelzs]] vai hroma joni.

sentences:
'''Galaktikas halo''' ir [[galaktika]]s neredzamais komponents, tās sfēriskās apakšsistēmas pamatdaļa. Galaktikas halo ir [[Sfēra|sfēriska]] forma un tā izplatās aiz galaktikas redzamās daļas. Kopumā tas sastāv no karstas retinātas [[gāze]]s, [[Zvaigzne|zvaigznēm]] un [[Tumšā matērija|tumšās matērijas]], kas sastāda galaktikas pamatmasu. Tiek uzskatīts, ka ka halo nav viendabīgs, bet sastāv no trim apakšsistēmām: resnā diska, paša halo un akrēcijas halo (vēl saukta par vainagu).
Robeža starp galaktikas halo oreolu un pamatgalaktiku viskrasāk izpaužas [[spirāliskā galaktika|spirāliskajās galaktikās]], kur oreola sfēriskā forma kontrastē ar plakano galaktikas disku. [[Eliptiskā galaktika|Eliptiskajās galaktikās]] nav krasas pārejas starp galaktiku un tās halo.

sentences:
{{Salu infokaste
| nosaukums           = Dienvidsala
| attēls              = Turbid Waters Surround New Zealand - crop.jpg
| attēla paraksts     = Dienvidsalas satelītattēls
| attēla izmērs       =
| vietaskarte        = Jaunzēlande
|alt karte = New Zealand relief map.jpg
| mark = Orange pog.svg
| label_position       = right
| vietējais nosaukums = ''South Island / Te Waipounamu''
| valodas saite       =
| nickname            =
| izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
| latd=43| latm=59|lats=0| latNS=S | longd=170| longm=27|longs=0| longEW=E
| arhipelāgs          =
| salu skaits         =
| galvenās salas      =
| platība             = 150 437
| garums              = 840
| platums             =
| krasta līnija       = 5842
| augstākais kalns    = [[Kuka kalns]]
| augstums            = 3754
| valsts                            = Jaunzēlande
| valsts adm vienības tips          =
| valsts adm vienība                =
| valsts galvaspilsēta              =
| valsts lielpilsēta                = [[Kraistčērča]]
| iedzīvotāji      = 1 048 000
| iedzīvotāju gads = 2013
| blīvums          = 6,9
| pamatiedzīvotāji =
| piezīme          =
}}
'''Dienvidsala''' ({{val-en|South Island}}) vai '''Vaipounamu''' ({{val|mi|Te Waipounamu}}) ir lielākā no divām galvenajām [[Jaunzēlande]]s salām. Ziemeļos [[Kuka šaurums]] to atdala no otras lielākās un vairāk apdzīvotās [[Ziemeļsala]]s, dienvidos [[Fovo šaurums]] — no [[Stjuarta sala]]s, bet rietumos to apskalo [[Tasmana jūra]]. Sala atrodas [[mērenā josla|mērenajā klimata joslā]], bet to apdzīvo tikai 23% Jaunzēlandes iedzīvotāju, no kuriem 91% ir [[Eiropa|eiropiešu]] pēcteči.

sentences: {{Commonscat|Short track speedskaters from China|Ķīnas šorttrekisti}}

sentences: '''Romas karalis''' ({{val|en|The King of Rome}}) bija [[sacīkšu balodis|sacīkšu]] [[baloži|balodis]], kurš 1913. gadā uzvarēja 1001 [[jūdze]]s (1611 km) sacensībās no [[Roma]]s, Itālijā, uz Angliju. Deivs Sadberijs (''Dave Sudbury'') sarakstīja par viņu dziesmu un arī grāmatu. Pazīstamākais dziesmas izpildījums pieder Džūnai Teiborei (''June Tabor'').<ref name=DET-2001-09-25>Museum plea on pigeon. ''Derby Evening Telegraph'', 25 Sep 2001.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Solanum tuberosum (Aardappelplant) Nicola.jpg
| att_nosaukums = Kartupeļu šķirne ''Nicola''
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| apakšklase =Asteridae
| apakšklase_lv =Asteru apakšklase
| rinda = Solanales
| rinda_lv = Nakteņu rinda
| dzimta = Solanaceae
| dzimta_lv = Nakteņu dzimta
| ģints = Solanum
| ģints_lv = Nakteņu ģints
| suga = S. tuberosum
| suga_lv = Kartupelis
| binomial = Solanum tuberosum
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Ivars Lisners
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1909
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 23
| dz_vieta = [[Līvāni]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1967
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Montrē]], {{SWI}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = žurnālists, spiegs
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
| periods = 1935—1966
| žanri = ceļojumu apraksti, žurnālistika, memuāri
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Sternula albifrons 2 - Little Swanport.jpg
|    att_nosaukums = 2024. gada putns Latvijā — mazais zīriņš (Sternula albifrons)
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|       apakškārta = Lari
|    apakškārta_lv = Kaijveidīgie
|           dzimta = Laridae
|        dzimta_lv = Kaiju dzimta
|      apakšdzimta = Sterninae
|   apakšdzimta_lv = Zīriņu apakšdzimta
|            ģints = Sternula
|         ģints_lv = Mazie zīriņi
|             suga = Sternula albifrons
|          suga_lv = Mazais zīriņš
|         binomial = Sternula albifrons <small>([[Pēteris Simons Pallass|Pallas]], [[1764]])</small>
|      kategorijas = nē
|         sinonīmi =
|        izplatība =
}}
'''Mazais zīriņš''' (Sternula albifrons) ir [[kaiju dzimta]]s [[jūras putns]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilsalicilskābes struktūrformula

Acetilsalicilskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aspirīns, acetilsalicilāts,
2-acetiloksibenzoskābe,
etiķskābes salicilesteris
|           CAS numurs = 50-78-2
|      ķīmiskā formula = C9H8O4
|              molmasa = 180,157
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 136 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 140 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971б 449. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = 0,25 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Acetilsalicilskābe''' jeb '''aspirīns''' (CH3COOC6H4COOH) ir [[etiķskābe]]s un [[salicilskābe]]s [[esteri]]s. Aspirīns ir viens no pazīstamākajiem [[medikamenti]]em ({{val-la|Acidum acetylsalicylicum}}).

sentences: '''COROT-3b''' ir [[brūnais punduris]] jeb masīva [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[COROT-3]], kura atrodas 680 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Ērglis (zvaigznājs)|Ērgļa zvaigznājā]]. Planētas attālums no zvaigznes ir 0,057 [[astronomiskā vienība|AU]] un apriņķošanas periods — 4,2568 dienas. Šī ir planēta, kas atrodas zvaigznei pārāk tuvu, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi. Ja mūsu planēta riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo ''COROT-3b'', tad uz tās būtu ~1550 °C liels karstums, kāds ir [[Martenkrāsns|martenkrāsnī]].

sentences: '''Divmāju augi''' ({{val-en|dioecious plant}}) ir [[augi]], kuriem [[putekšņlapa]]s un [[augļlapa]]s veidojas uz dažādiem īpatņiem. Tādējādi tiek kavēta [[pašappute]], tomēr puse īpatņu šādā gadījumā nedod [[sēkla]]s.

sentences:
{{cita nozīme|Moldovas Republikas pastu|Rumānijas reģiona Moldovas pastu|Rumānijas pasts}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Moldovas Pasts
''Poșta Moldovei''
| logo             =
| caption          = Moldovas pasta logo
| type             = Valsts uzņēmums
| traded_as        =
| genre            = Sakari
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1993. gads
| founder          =
| defunct          =
| location         = {{vieta|Moldova|Kišiņeva}}
| area_served      = Moldova, izņemot [[Piedņestra|Transnistriju]]
| key_people       = Vitalije Zaharije (ģenerālā direktora v.i.)
Sergejs Kušnirs (administratīvās padomes priekšsēdētājs)  -2020. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.posta.md/ro/conducerea |title=MP vadība |access-date={{dat|2020|05|19||bez}} |archive-date={{dat|2019|12|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191202065038/http://www.posta.md/ro/conducerea }}</ref>
| industry         =
| products         =
| services         = Pasta pakalpojumi, tirdzniecība
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| value            =
| owner            = Sakaru ministrija
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|http://www.posta.md/en}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''S kvarks''' jeb dīvainais (''strange'') kvarks - vieglākais [[kvarks]] otrajā ģimenē. S kvarkam piemīt tā saucamā [[dīvainība]] un daļiņas, kas to satur, sauc par dīvainajām daļiņām. Pirmā dīvainā daļiņa - [[kaons]] - tika atklāta jau 1947. gadā, bet s kvarka eksistence tika teorētiski pamatota 1964. gadā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Ansabergs''' var būt:

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Gangsteru reps
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = darkblue
| stila_izcelsme         = [[hiphops]]
| kultūras_izcelsme      = [[1980. gadi|1980. gadu]] vidus, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| instrumenti            = [[balss]] ([[repošana]] un [[bītbokss]]), [[bungmašīna]] un [[sempleris]]
| popularitāte           = 1990. gados un 2000. gados
| atvasinātās_formas     = [[netīrais reps]], [[mafiozo reps]]
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          = ''[[G-Funk]]'', ''[[Mobb]]''
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        = [[Rietumkrasta hiphops]], [[Austrumkrasta hiphops]], [[Dienvidu hiphops]], [[Vidusrietumu hiphops]]
| citas_tēmas            =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ibogaīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83-74-9
|      ķīmiskā formula = C20H26N2O
|              molmasa = 310,433
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 152—153 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Listen|filename=Thunder.ogg|title=Pērkons|description=Pērkona rīboņa lietusgāzes laikā|format=[[Ogg]]}}

sentences: '''Hitons''' ({{val|el|χιτών}} (''khitōn'')) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] apakštērps. Hitona garums atšķīrās atkarībā no valkātāja vecuma, dzimuma, sabiedriskā stāvokļa un pat ieņemamā amata. Vīriešiem tas tika gatavots no pārlocīta auduma gabala ar kakla izgriezumu. Sānu vīles tika sašūtas, atstājot vaļā roku caurumus. Pāri hitonam bieži valkāja [[Himātijs|himātiju]], kurš kalpoja kā [[apmetnis]].

sentences: '''7. decembris''' ir gada 341. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (342. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 24 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Nabassaites asinis''' ir tās [[asinis]], kas pēc [[dzemdības|dzemdībām]] paliek [[placenta|placentā]] un [[nabassaite|nabassaitē]]. Nabassaites asinis satur nabassaites asins [[cilmes šūna]]s, kuras var izmantot dažu [[hematopoētiskās slimības|hematopoētisko]] (asinsrades) un [[ģenētiskās slimības|ģenētisko slimību]] ārstēšanā.

sentences: '''Lunšanas kultūra''' ir vēlīnā [[neolīts|neolīta]] laikmeta kultūra, kas pastāvēja no aptuveni 3000. līdz 2200. g.p.m.ē tagadējās [[Ķīna]]s teritorijā. Lunšanas kultūra izveidojās pēc [[Jangšao kultūra]]s. Tās paliekas atklāja 1928. gadā. Lunšanas kultūra radīja bāzi turpmākajai Ķīnas civilizācijai un pirmajām dinastijām - [[Sja dinastija|Sja]], [[Šanu dinastija|Šan]], [[Džou dinastija|Džou]] - bronzas trauku apstrādei, ieročiem, rituāliem un hieroglifiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Siberian Ibex.jpg
|    att_nosaukums = [[Sibīrijas kalnu kaza]] (''Capra sibirica'')
|       att_izmērs = 260px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
| apakškārta=Ruminantia
| apakškārta_lv=Atgremotāju apakškārta
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta=Caprinae
|      apakšdzimta_lv=Kazu apakšdzimta
|            cilts=Caprini
|            cilts_lv=Kazu cilts
|            ģints = Capra
|         ģints_lv = Kazas
| binomial=Capra <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Kazas''' jeb '''kalnu kazas''', '''kazu ģints''' (''Capra'') ir viena no [[dobradžu dzimta]]s (''Bovidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kas pieder [[kazu apakšdzimta]]i (''Caprinae''). Kazu ģintī ir 9 [[suga]]s: [[savvaļas kaza]], vairākas kalnu kazu sugas un [[markors]]<ref>[https://www.delfi.lv/campus/56036786/vide/120005162/daudzus-rigas-zoodarza-iemitniekus-turpmak-sauks-pavisam-citadi Daudzus Rīgas zoodārza iemītniekus turpmāk sauks pavisam citādi]</ref>. Turklāt [[mājas kaza]] (''Capra aegagrus hircus'') ir savvaļas kazas pasuga. Reizēm mājas kazu izdala kā desmito sugu, saucot par ''Capra hircus''.

sentences: '''Bioētika''' ir [[filozofija]]s un [[lietišķā ētika|lietišķās ētikas]] nozare, kas aplūko [[Ētika|ētiskas]] dabas jautājumus, kuri rodas saskaroties tādām nozarēm kā [[dabaszinātnes]], [[biotehnoloģija]], [[medicīna]], [[politika]], [[tiesību zinātne]], [[filozofija]] un [[teoloģija]].

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''Latvijas vēstures hronoloģija''' aptver laika posmu kopš senākajām rakstiskajām atsaucēm uz notikumiem [[Latvija]]s teritorijā līdz mūsdienām.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Semjons Šustins
| attēls              =Simons Šustins.jpg
| att_izm             =
| amats               = [[Latvijas PSR Valsts Drošības komiteja|Latvijas PSR Valsts drošības tautas komisariāta]] priekšnieks
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| dzim_dati           ={{dat|1908||}}
| dzim_vieta          =[[Tveras guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{RUS}})
| mir_dati            ={{dat|1978|8|3}}
| mir_vieta           =[[Ļeņingrada]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| tautība             =[[ebrejs]]
| partija             =[[VK(b)P]] (vēlāk [[PSKP]])
| dzīvesb             =
| profesija           =[[čeka]]s virsnieks
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

'''Semjons Šustins''' ({{val-ru|Шустин Семён Матвеевич}}) arī '''Simons Šustins''' (''Симон Шустин'', 1908—1978) bija [[Krievija]]s [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes padomju [[čekists]]. [[Latvijas PSR]] Iekšlietu Tautas komisariāta ([[NKVD]]) Valsts drošības pārvaldes priekšnieks (1940), vēlāk Valsts drošības tautas komisariāta priekšnieks (1941).

sentences: '''1. jūnijs''' ir gada 152. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (153. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 213 dienas.

sentences: '''Čehoslovākijas sadalīšanās''' ({{val|cs|Rozdělení Československa}}, {{val|sk|Rozdelenie Česko-Slovenska}}), kas stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī, bija  [[Čehoslovākija]]s [[Federācija (valsts)|federatīvās]] valsts sadalīšana [[Čehija|Čehijā]] un [[Slovākija|Slovākijā]], kas kopš 1969. gada bija ''Čehijas Sociālistiskā Republika'' un ''Slovākijas Sociālistiskā Republika'' kopīgas federatīvas republikas ietvaros.

sentences:
[[File:Panama hat.jpg|thumb|250px|Ekvadorā pīta un Anglijā šūta panama]]
'''Panama''' ir viegla [[cepure]], kas pīta no sausām [[torkilja]]s ''(Carludovica palmata)'' auga lapām. Cēlusies no [[Ekvadora]]s, kur šo cepuru tradicionālajai pīšanas tehnoloģijai 2012. gadā piešķirts [[UNESCO]] [[Nemateriālais kultūras mantojums|Nemateriālā kultūras mantojuma]] statuss.<ref>{{cite web|title=Traditional weaving of the Ecuadorian toquilla straw hat|url=http://www.unesco.org/culture/ich/RL/00729|publisher=UNESCO|accessdate=24 April 2014}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Titāna izopropoksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=Ti(OCH(CH3)2)4
|molmasa=284,26
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=18-20 °C
|viršanas temperatūra=218 °C ([[spiediens|pie 10 mm Hg]])
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Sankristobala vulkāns
| Nosaukums2       = {{ubl|''San Cristóbal Volcano''}}
| Photo            = VolcanSanCristobal1.jpg
| Paraksts         = Sankristobala vulkāns
| Augstums         = 1745
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Nikaragva#Centrālamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd=12.702 |latNS=N
| longd=87.004 |longEW=W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Nikaragva}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = 2023. gada jūlijā
}}
<mapframe text="Sankristobala vulkāns" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q607196"
}
</mapframe>
'''Sankristobala vulkāns''' ({{val|es|San Cristóbal Volcano}}) ir [[stratovulkāns]] [[Nikaragva]]s rietumos, piecu vulkānu grupā. Sankristobala vulkāns ir augstākais vulkāns grupā un viens no aktīvākajiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Harold Urey''
| attēls =Harold Urey.jpg
| att_izmērs =150px
| dz_gads =1893
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =29
| dz_vieta =Volkertona (''Walkerton''), [[Indiāna]], {{USA}}
| m_gads =1981
| m_mēnesis=1
| m_diena=5
| m_vieta =[[Sandjego]], [[Kalifornija]], {{USA}}
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =
| darba_vietas = [[Kopenhāgenas Universitāte]],
[[Džonsa Hopkinsa Universitāte]],
[[Kolumbijas Universitāte]],
[[Enriko Fermi institūts]],
[[Čikāgas Universitāte]],
[[Kalifornijas Universitāte, Sandjego]]
| alma_mater =[[Montānas Universitāte]],
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]]
| zinātne =[[ķīmija]]
| pasniedzēji =[[Gilberts Lūiss]]
| studenti =[[Stenlijs Millers]]
| sasniegumi =[[deitērijs]],
[[Millera-Jūrija eksperiments]]
| apbalvojumi =1934. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Īpatnējā pretestība''' ir vielām piemītoša īpašība, kas nosaka, cik lielā mērā viela traucē [[Elektriskā strāva|strāvai]] plūst pa vadītāju. Tā mērvienība ir [[oms]] reiz metrs (Ω·m), bet vadītāja šķērsgriezuma laukumu, tā mazo izmēru dēļ, ir ērtāk mērīt kvadrātmilimetros.

sentences:
'''Stoka-Vatsona modelis''' - ir ekonometriskais [[faktoru modelis]]. Modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko [[informācija|informāciju]] ekonomisko kopsakarību pētīšanā un prognozēšanā<ref>STOCK, James H., WATSON, Mark W. Macroeconomic Forecasting Using Diffusion Indexes. Journal of Business & Economic Statistics, vol. 20, No. 2, April 2002.</ref>.
Faktoru modeļu galvenā ideja ir reducēt lielo mainīgo skaitu ''N'' faktoru skaitā ''q'' tā, lai ''q'' būtu daudz mazāks nekā mainīgo skaits ''N (q << N)''.

sentences:
ir viena no altruisma izpausmēm]]
'''Altruisms''' jeb '''nesavtība''' ir pašaizliedzīga [[gādība]] par citiem, gatavība [[upurēšanās|uzupurēties]] citu labā, nedomājot par savu labumu. Altruisma pretstats ir [[egoisms]]. Altruisms ir sastopams ne tikai starp cilvēkiem, bet arī [[dzīvnieki|dzīvnieku]] pasaulē. Jēdzienu ‘altruisms’ ieviesa franču filozofs [[Ogists Konts]]. Latīņu vārds ''alter'', kas ir altruisma jēdziena pamatā, nozīmē ‘citam’, ‘citiem’. Altruismu nevajadzētu jaukt ar [[lojalitāte|lojalitāti]] vai [[atbildība|atbildību]].

sentences:
{{ievads+}}
{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
]]

sentences:
{{novec|Oracle ir nopircis Sun MS un ir būtiskas izmaiņas}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''MySQL''''' ir [[relāciju datubāzu pārvaldības sistēma]], kas ir uzstādīta uz vairāk nekā vienpadsmit miljoniem datoru visā pasaulē.{{nepieciešama atsauce}} ''MySQL'' izstrādā [[Zviedrija]]s uzņēmums ''[[MySQL AB]]'', kuru [[2008. gads|2008]]. gadā pārņēma ''[[Sun Microsystems]]''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Klikt!
| attēls                   = Click film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Click''
| žanrs                    = komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Frenks Korači]]
| producents               =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
* [[Stīvs Korens]]
* [[Marks O'Kīfs]]
* [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         =
* Stīvs Korens
* Marks O'Kīfs
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Keita Bekinseila]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Henrijs Vinklers]]
* [[Deivids Haselhofs]]
* [[Džūlija Kavnere]]
| mūzika                   = [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Revolution Studios]]''
* ''[[Happy Madison Productions]]''
* ''[[Original Film]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|6|23||bez}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/click-2006|title=Click|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 13, 2019|archive-date={{dat|2020|09|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200925025950/https://www.bbfc.co.uk/releases/click-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|82,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=click.htm|title=Click (2006)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 13, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|237,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Klikt"''' ({{val|en|Click}}) ir 2006. gada komēdija, kuras režisors ir [[Frenks Korači]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Keita Bekinseila]], [[Kristofers Volkens]], [[Henrijs Vinklers]], [[Deivids Haselhofs]] un [[Džūlija Kavnere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|6|23||bez}}.

sentences: '''24. augusts''' ir gada 236. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (237. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 129 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Baštiks''' var būt:
* [[Ainars Baštiks]] (1958) — latviešu mācītājs un politiķis;
* [[Viktors Baštiks]] (1912—2001) — latviešu komponists, ērģelnieks un diriģents.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Labrīt, Vjetnama
| attēls                   = Good Morning, Vietnam.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Good Morning, Vietnam''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Berijs Levinsons]]
| producents               =
* [[Lerijs Brezners]]
* [[Marks Džonsons]]
| scenārija autors         = [[Mičs Markovics]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Forests Vaitekers]]
| mūzika                   = [[Alekss Norss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1987|12|23|ierobežots vietu skaits|1988|1|15|pasaule}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/good-morning-vietnam-1987|title=Good Morning, Vietnam|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|123,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goodmorningvietnam.htm|title=Good Morning, Vietnam (1987) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Labrīt, Vjetnama"''' ({{val|en|Good Morning, Vietnam}}) ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Berijs Levinsons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]] un [[Forests Vaitekers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1987|12|23||bez}}.

sentences: ciparnīcu un [[metāls|metāla]] [[gnomons|gnomonu]] [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā]]]]

sentences: '''Giberelīni''' ir [[augu hormoni]], kas regulē augšanu un ietekmē dažādus bioloģiskos attīstības procesus, tai skaitā stumbra un lapu augšanu garumā, dīgtspēju, pārtrauc sēklu, pumpuru, sīpolu un bumbuļu miera periodu, veicina ziedēšanu, ietekmē gēnu ekspresiju un enzīmu sintēzi, lapu un augļu novecošanu.<ref name=Gibberllins>Gibberellins: A Short History, pieejams http://www.plant-hormones.info {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081223095909/http://www.plant-hormones.info/ |date={{dat|2008|12|23||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.goerudio.com/izpratnes-lapa/modeli/topic_documents/Giberelini_1279282764.doc |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160306005613/http://www.goerudio.com/izpratnes-lapa/modeli/topic_documents/Giberelini_1279282764.doc |archivedate={{dat|2016|03|06||bez}} }}</ref>

sentences: {{Izolēts raksts|date=2013. gada oktobrī,}}

sentences: '''Dogmatisms''' (no {{val-grc|δόγμα}} — uzskats, mācība, lēmums) ir domāšanas veids un darbības princips, kam raksturīga sekošana nemainīgām [[dogma|dogmām]] (uzskatiem un tradīcijām), neņemot vērā jauno un progresīvo. Dogmatisma pamatā ir domāšana sastingušās, nemainīgās formulās, neievērojot konkrētos apstākļus, vietu un laiku. Cilvēkam, kam ir nosliece uz dogmatismu, parasti neatzīst visu, kas neatbilst viņa [[dzīvesveids|dzīvesveidam]] un [[priekšstats|priekšstatiem]]. Dogmatisms ģimenē, izglītības sistēmā un citās dzīves svērās sakņojas sabiedrisko attiecību [[konservatīvisms|konservatīvismā]], pauž to sociālo grupu intereses, kuras baidās zaudēt savu priviliģēto stāvokli. Indivīda līmenī dogmatisms biežāk novērojams [[flegmatiķis|flegmatiķiem]] un [[melanholiķis|melanholiķiem]], tāpēc, regulējot savstarpējās attiecības, jāņem vērā ģimenes locekļu nosliece uz dogmatismu - atkarībā no vecuma, dzīves pieredzes, [[temperments|temperamenta]] tipa un citiem faktoriem. Tas dod iespēju izvairīties no [[konflikts|konfliktiem]] darbā un sadzīvē, pārkārtot uzvedību un domāšanu atbilstoši mūsdienu prasībām.<ref>Ģimenes enciklopēdija 1.sējums,Valda Ritenberga, 105. lpp. {{ISBN|5899600012}}</ref>

sentences: '''Siliņupes apmetne''' ir viena no vidējā [[neolīts|neolīta]] perioda (3.—2. gadu tūkstotis p.m.ē.) [[ķemmes-bedrīšu keramikas kultūra]]s apmetnēm. Apmetnes vietā atkārtoti veikti arheoloģiskie izrakumi, pēdējie [[Ilga Zagorska|Ilgas Zagorskas]] vadībā (1988—1989).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hafnons
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosilikāts
|ŠtruncaID=8/A.09-20
|ķīm_formula=HfSiO4
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Brūngans, dzeltens, oranžsarkans, reti — bezkrāsas
|svītra=Pelēki balta
|habituss=Labi izteikti līdz vidēji izteikti kristāli, līdz 1 cm lieli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=7,5
|spīdums=Stikla, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.930 - 1.970 nε = 1.980 - 2.030
|pleohroisms=
|blīvums=6,97
}}
'''Hafnons''' (nosaukums no minerāla sastāvā esošā hafnija) - rets [[minerāls]], 66% minerāla masas veido dabā reti sastopams elements — [[hafnijs]], kas tajā atrodas [[hafnija silikāts|hafnija silikāta]] veidā. Atklāts [[1974]]. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Rūpnieciskie procesi]]
[[Kategorija:Kokapstrāde]]
[[Kategorija:Mašīnbūve]]
[[Kategorija:Metālapstrāde]]
[[Kategorija:Griezējrīki]]

sentences: {{citas nozīmes|stāvokli, kad nav gaismas|Tumsa (nozīmju atdalīšana)|Tumsa}}

sentences:
{{Karš}}
'''Pozīciju karš''' ir [[karš|kara]] veids, kurā abas karojošas puses uzbrūk viena otrai no [[ierakumi]]em. Pozīciju karš parādījās pēc ieroču [[revolūcija]]s, kad, izejot atklātā [[kaujas lauks|kaujas laukā]], bija lielāki zaudējumi. Izteikts pozīciju karš bija [[Amerikas pilsoņu karš|Amerikas pilsoņu kara]] (1861—1865) un [[Krievu-japāņu karš|Krievu-japāņu kara]] (1904—1905) laikā, un tas sasniedza savu kulmināciju [[Rietumu fronte (Pirmais pasaules karš)|Rietumu frontes]] asinsizliešanā [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] laikā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer circinatum|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer circinatum|suga_lv=Apaļlapu kļava|attēls=Acer circinatum.jpg|attēls2=Acer circinatum 9468.JPG}}
'''Apaļlapu kļava''' ({{val-la|Acer circinatum}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/2008|title=Apaļlapu kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612110026/https://database.smartgardens.eu/plant/2008}}</ref>

sentences:
Minerāla [[kvarcs|kvarca]] paveidi.
{{Commonscat|Quartz}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Ribeiru''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrāta kristāla uzbūve

Amonija nitrāta struktūrformula

Pulverveida amonija nitrāts
|       citi nosaukumi = amonija salpetris
|           CAS numurs = 6484-52-2
|      ķīmiskā formula = NH4NO3
|              molmasa = 80,04
|              blīvums = 1730
|  kušanas temperatūra = 169 °C
| viršanas temperatūra = ~210 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 118 g/100 ml (0 °C)
150 g/100 ml (20 °C)
297 g/100 ml (40 °C)
410 g/100 ml (60 °C)
576 g/100 ml (80 °C)
1024 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrāts''' jeb '''amonija salpetris''' (NH4NO3) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] un ir higroskopiska. Amonija nitrāts kristalizējas rombisku kristālu veidā. Pazīstamas sešas amonija nitrāta kristālu modifikācijas, piecas no kurām ir stabilas parastajā spiedienā. Amonija nitrātam šķīstot ūdenī, novērojama stipra temperatūras pazemināšanās.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jurijs Oganesjans
|     vārds_orig = Юрий Цолакович Оганесян
|         attēls = Yuri Oganessian.jpg
|     att_izmērs = 235px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Padomju Savienība|Krievijas PFSR|Rostova pie Donas|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{URS}}|{{RUS}}|{{ARM}}}}
|        tautība = [[armēņi|armēnis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[kodolfizika]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Apvienotais kodolpētniecības institūts]]
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji = [[Georgijs Fļorovs]]
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = vairāku smago ķīmisko elementu līdzatklājējs, viņa vārdā nosaukts [[oganesons]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
 ar sarisām.]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(II) formulvienības struktūrformula

Pudele ar dzelteno asinssāli
|       citi nosaukumi = dzeltenais asinssāls,
kālija ferocianīds, E536,
 dzeltenais prusiāts,
dzeltenais asins sārma sāls
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = K4[Fe(CN)6]
|              molmasa = 368,35
|              blīvums = trihidrātam 1850
|  kušanas temperatūra = 69—71 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = trihidrātam 28,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(II)''' jeb '''dzeltenais asinssāls''' (K4[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(II)]]. Dzeltenais asinssāls ir gaišdzelteni, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] šķīstoši kristāli. No ūdens kristalizējas [[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] K4[Fe(CN)6]·3H2O veidā. Pie 100 °C kristālhidrāts zaudē ūdeni un pārvēršas par baltu, higroskopisku pulveri. Lai arī vielas sastāvā ir [[cianīdi|cianīdgrupas]], kālija heksacianoferāts(II) nav indīgs, jo tās ir ļoti stabilā kompleksā heksacianoferāta(II) anjona sastāvā. Pat ar jutīgām analītiskām metodēm dzeltenā asinssāls šķīdumā nevar konstatēt cianīdjonus. Dzeltenais asinssāls praktiski nešķīst izplatītākajos organiskos šķīdinātājos. Tā kristāli ir [[diamagnētisms|diamagnētiski]].

sentences: '''Vektors''' — orientēts [[taisne]]s [[nogrieznis]], t.i., tāds taisnes nogrieznis, kurš savieno divus punktus <math>A \,</math> un <math>B \,</math> un ir norādīts, kuru no šiem punktiem uzskatīt par nogriežņa sākumu un kuru par gala punktu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Sight & Sound}}
'''Žurnāla ''Sight & Sound'' 50 visu laiku labākās filmas''' ir saskaņā ar britu žurnāla ''[[Sight & Sound]]'' veiktajām aptaujām sastādīts labāko filmu saraksts.

sentences:
'''Marksisms''' ir [[Filozofija|filozofiska]], [[Ekonomika|ekonomiska]], [[Socioloģija|sabiedriska]] un [[Politika|politiska]] teorija par [[kapitālisms|kapitālistiskā]] sabiedrībā valdošu šķiru konfliktu, kas neizbēgami noved pie sociāla apvērsuma un ekonomiskās sistēmas maiņas. Marksisms sakņojas [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] (1818—1883) un [[Frīdrihs Engelss|Fridriha Engelsa]] (1820— 1895) sociālekonomikas un vēstures teorijās:
* filozofiskais marksisms — [[dialektiskais materiālisms]] un uz tā pamata izveidotais vēstures procesa skaidrojums — [[vēsturiskais materiālisms]],
* zinātniskās koncepcijas — [[Ekonomika|ekonomikā]], [[Socioloģija|socioloģijā]], [[Politoloģija|politoloģijā]],
* ideoloģija — koncepcija par tirgus ekonomikas sociālo netaisnīgumu, šķiru cīņu un revolūcijas nepieciešamību,
* [[komunisms]],
* [[sociāldemokrātija]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Alnpeke Dītlebs''' bija [[Vecākā atskaņu hronika|Atskaņu hronika]]s viltus autors.

sentences:
{{Citas nozīmes|1210. gada karagājienu uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Trešais karagājiens uz Ugauniju un Cēsu aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Karagājiens virzījās no Cēsīm uz Ugauniju (kartē - UGANDI).
|date=[[1210]]. gada sākums
|place= [[Otepē]], [[Cēsis]]
|result=izpostīta Ugaunija, ugauņi rīkoja atbildes karagājienu uz Cēsīm.
|combatant1= [[Ugaunija]]s karavīri
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis]] ar [[Vendi (Livonija)|vendu]] karavīriem,
 [[Tālava]]s [[letgaļi|letu]] karavīri,
 bīskapa Alberta vasaļi
|commander1=Ugaunijas vecākie
|commander2= [[Cēsu Bertolds]],
 [[Rūsiņš]] no [[Sotekle]]s, [[Kaupo]] no [[Turaida (zeme)|Turaidas]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
}}
'''Trešais karagājiens uz Ugauniju''' notika 1210. gadā pēc [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] Cēsu pils pārvaldnieka [[Cēsu Bertolds|Bertolda]] aicinājuma. Tajā piedalījās arī bīskapam Albertam padotie krustneši un daudzi viņu sabiedrotie līvi un leti.
Viņi ieņēma ugauņu galveno pili [[Otepē]], izlaupīja un pielika tai uguni.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Karlo Karra
| image         = Carrà in front of Le Figaro, Paris, 9 February 1912 (cropped).jpg
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1881|2|11}}
| location    = Kvarnjento [[Pjemonta]], {{ITA}}
| deathdate     = {{mdv|1966|4|13|1881|2|11}}
| deathplace    = [[Milāna]], {{ITA}}
| nationality   = [[Itālija|itālis]]
| field         = Glezniecība
| movement      = [[futūrisms]], [[metafiziskā glezniecība]]
| famous works  =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Auguste Juliāna fon Mengdena
|     vārds_orig = ''Augusta Juliane von Mengden''
|         attēls = Ivan VI of Russia with Y.Mengden by anonymous (18th c., Tretyakov gallery).jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Auguste Juliāna ar [[Ivans VI Romanovs|Ivanu VI]]<ref>Подробный словарь русских гравированных портретов / Сост. Д.А. Ровинский. Т. 4. — Санкт-Петербу́рг, 1889. Стб. 372//Citēts pēc Государственная Третьяковская галерея. Каталог собрания. Живопись XVIII века. — Москва: Изд-во «Красная площадь», 1998. С. 279.</ref>
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1719
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1787
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 21
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Carnikava]]
[[Sanktpēterburga]], [[Ziemas pils]], Skļajeva nams Pils krastmalā 30 (''Дом  Феодосея Скляева'')
[[Rīga]], [[Rīgas pils]]
[[Oranienburga]]
[[Carnikava]], [[Carnikavas pils]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltiete]]
|   nodarbošanās = Krievijas Impērijas Pirmā galma dāma (''первая статс-фрейлина, камер-фрейлина'')
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Zviedru Vidzeme]]s landmaršals [[Magnuss Gustavs brīvkungs fon Mengdens]] (1663-1726)
[[Doroteja Sofija fon Rozena]] (1690-1773)
|          brāļi = [[Gustavs Johans fon Mengdens]] (1708-1773)
[[Frīdrihs fon Mengdens]] (1724-1787)
[[Oto fon Mengdens]] (1724-?)
[[Ernsts Reinholds fon Mengdens]] (1726-1798).
|          māsas = [[Anna Barbara fon Mengdena]] (1707-?)
[[Sofija Elizabete fon Mengdena]] (1711-1791)
[[Regīna Šarlote fon Mengdena]] (1714-1752)
[[Anna Doroteja fon Minniha|Anna Doroteja fon Mengdena (fon Minniha)]] (1716-1760)
[[Sabīna fon Mengdena]](1720<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Mengden_nr_198|title=Von Mengden nr 198 - Adelsvapen-Wiki|website=www.adelsvapen.com}}</ref>-?)
[[Marija Aurora fon Mengdena]] (1722-?)
[[Jakobīna fon Mengdena]] (1721-1772)
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Auguste Juliāna fon Mendgena''' ({{val|de|Augusta Juliane von Mengden}}, {{val|ru|Юлиана Магнусовна Менгден}}) (dzimusi {{dat|1719|5|22}}, mirusi {{dat|1787|10|21}} [[Krimuldas-Pēterupes draudzes novads|Krimuldas novada]] [[Jērkule]]s muižā, apglabāta [[Carnikava]]s kapos)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://utlib.ut.ee/eeva/index.php/index.php?do=tekst_search|title=EEVA | Texts | Search|website=utlib.ut.ee}}</ref> bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] muižniece, [[Krievijas Impērija]]s valdnieces, reģentes [[Anna Leopoldovna (Krievijas Impērijas reģente)|Annas Leopoldovnas]] vistuvākā draudzene, favorīte un mīļākā,<ref name="e-reading-lib.com">Анисимов, Евгений. ''Иван VI Антонович''. Серия: Жизнь замечательных людей. Молодая гвардия, 2008. {{ISBN|978-5-235-03026-8}}. http://www.e-reading-lib.com/chapter.php/90999/9/Anisimov_-_Ivan_VI_Antonovich.html#note_307</ref> [[Svētā Romas impērija|Svētās Romas impērijas]] valstsgrāfa, [[Livonijas landmaršali|Livonijas landmaršala]], īstenā valsts padomnieka [[Ernsts Reinholds fon Mengdens|Ernsta Reinholda fon Mengdena]] māsa.

Auguste Juliāna bija mazgadīgā ķeizara [[Ivans VI Romanovs|Ivana VI]] auklīte, kura aktīvi plānoja un veica Krievijas Impērijas reģenta [[Kurzemes hercogs|Kurzemes hercoga]] [[Ernsts Johans Bīrons|Ernsta Johana Bīrona]] gāšanu.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Klifs Kingsberijs|bg_color=#97233F|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Arizona Cardinals|logo=Arizona Cardinals logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Arizonas "''Cardinals''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Arizona|Glendeila|3s=Glendeila (Arizona)}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1898|menedžeris=Stīvs Keims|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''State Farm Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=63 400|krāsas=Sarkana, balta, melna<br />{{color box|#97233F}} {{color box|#FFFFFF}} {{color box|#000000}}|īpašnieks=Maikls Bidvils|prezidents=Maikls Bidvils|divīzijas tituli=7}}'''Arizonas "Cardinals"''' ({{Val|en|Arizona Cardinals}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Glendeila (Arizona)||Glendeilā]], [[Arizona]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1898. gadā kā '''''Morgan Athletic Club'''''. "Cardinals" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''State Farm Stadium'' stadionā. "Cardinals" savā pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav ieguvis [[Superkauss|Superkausu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Saikne
| operators =
| attēls = Covenant-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara filma, trilleris
| režisors = [[Gajs Ričijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Dārs Salīms]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Guy Ritchie's The Covenant''
| studija = * ''[[STX Entertainment|STXfilms]]''
* ''Toff Guy Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|4|21}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt4873118/|title=The Covenant (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Saikne"''' ({{Val|en|Guy Ritchie's The Covenant}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kara filma, kuras režisors ir [[Gajs Ričijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]] un [[Dārs Salīms]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada jūlijs}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Natālija Portmane
 | vārds_orig              = ''Natalie Portman''
 | attēls                  = Natalie Portman (48470988352) (cropped).jpg
 | komentārs               = Natālija Portmane 2019. gadā
 | citi vārdi              =
 | attēla izmērs           =
 | dz. vārds               = Natālija Heršlāga
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1981|6|9}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Izraēla|Jeruzaleme}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | nodarbošanās            = [[Aktieris|zktrise]]
 | darbības gadi           = 1992—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = Bendžamins Milpjē (2012-pašlaik)
 | mājaslapa               =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
 }}
'''Natālija Portmane''' ({{val|he|נטלי פורטמן}}; dzimusi '''Natālija Heršlāga''' {{dat|1981|6|9}} [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]], [[Izraēla|Izraēlā]]) ir Izraēlā dzimusi [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] aktrise. Aktrises karjeru uzsāka 1994. gada filmā "[[Leons (filma)|Leons]]". Vislabāk pazīstama ar lomu "[[Zvaigžņu kari|Zvaigžņu karu]]" filmu sērijā.<ref>"[http://www.bravotv.com/Inside_the_Actors_Studio/guest/Natalie_Portman Natalie Portman] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070612120454/http://www.bravotv.com/Inside_the_Actors_Studio/guest/Natalie_Portman |date={{dat|2007|06|12||bez}} }}" ''Inside the Actors Studio''. Bravo. 2004-11-21. No. 1101, season 11. {{en ikona}}</ref> Paralēli "Zvaigžņu karu" filmēšanai Natālija Portmane ieguva [[Bakalaurs (grāds)|bakalaura]] grādu [[Psiholoģija|psiholoģijā]] [[Hārvarda Universitāte|Hārvarda Universitātē]].<ref>Poole, Oliver (2002-04-23). "[http://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/northamerica/usa/1392058/Star-Wars-actress-tells-of-her-own-battle-with-fame.html Star Wars actress tells of her own battle with fame]". The Daily Telegraph. Retrieved 2009-03-28. {{en ikona}}</ref> 2005. gadā viņa saņēma [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvu]] kā labākā otrā plāna aktrise filmā "[[Tuvāk]]" (2004).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Viljams Šekspīrs
|         vārds_orig = ''William Shakespeare''
|             attēls = Shakespeare.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = kristīts {{dat|1564|4|26}} (dzimšanas datums nezināms)
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Vorikšīra|Stretforda pie Eivonas}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1616
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Anglija|Vorikšīra|Stretforda pie Eivonas}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[angļi|anglis]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = William Shakespeare Signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], [[aktieris]]
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Romeo un Džuljeta]]", "[[Otello]]"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Viljams Šekspīrs''' ({{val|en|William Shakespeare}}, kristīts {{dat|1564|4|26}}, miris {{dat|1616|4|23}}) bija [[angļi|angļu]] [[dzejnieks]] un [[Dramaturģija|dramaturgs]], tradicionāli atzīts par visu laiku izcilāko [[angļu valoda|angļu valodā]] rakstījušo [[Autors|autoru]], kā arī par vienu no izcilākajiem autoriem pasaules literatūrā vispār.<ref>Greenblatt, Stephen (2005). ''Will in the World: How Shakespeare Became Shakespeare''. London: Pimlico, 11. {{ISBN|0-7126-0098-1}}.
• Bevington, David (2002) ''Shakespeare'', 1—3. Oxford: Blackwell. {{ISBN|0-631-22719-9}}.
• Wells, Stanley (1997). ''Shakespeare: A Life in Drama.'' New York: W. W. Norton, 399. {{ISBN|0-393-31562-2}}.</ref> Šekspīrs uzrakstījis 38 [[luga]]s, 154 [[sonets|sonetus]] un vēl citus dzejas darbus.

sentences:
{{Citas nozīmes|ķīmisko elementu|urāns|urāns}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 92
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 21
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = U
|             atommasa = 238,02891
|   valences elektroni = [Rn]5f36d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Urāna paraugs un [[uranīts]] (urāna rūda)
|  oksidēšanas pakāpes = +3, +4, +5, '''+6'''
|  elektronegativitāte = 1,38
|              blīvums = 19 100
|  kušanas temperatūra = 1405,3 K (1132,2 °C)
| viršanas temperatūra = 4404 K (4131 °C)
|  īpatnējā pretestība = (0 °C) 2,80{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = (20 °C) 3155
}}

sentences:
]]
'''Turbulence''' ({{val|la|turbulentus}} — 'saviļņots') ir parādība, kuras būtība ir tāda, ka [[šķidrums|šķidruma]] vai [[gāze]]s plūsmas intensitātes palielināšanās gadījumā plūsmā izveidojas daudzi virpuļi. Šādu plūsmu izskaitļošanai tika radīti dažādi turbulences modeļi.

sentences: '''Dalāmības pazīmes''' ir metodes, ar kurām var noteikt, vai dotais [[vesels skaitlis|veselais skaitlis]] dalās ar kādu konkrētu citu veselu skaitli, vieglāk nekā [[dalīšana|izdalot]]. [[Negatīvs skaitlis|Negatīva skaitļa]] gadījumā mīnusa zīmi var ignorēt.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Rigaer Gouvernement
Riia kubermang
 Ри́жская губе́рния''
|nosaukums_latv_val  = Rīgas guberņa
|sugasvārds          = atkarīga teritorija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvijas ziemeļaustrumu daļa, Igaunijas dienviddaļa
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Krievijas Impērija
|valdības_veids      = Atkarīga teritorija
|
|gads_sākums         = 1713 (1721)
|gads_beigas         = 1783
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              = [[Lielais Ziemeļu karš]]
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = Iekarota [[Zviedru Vidzeme]]
|date_pre            =
|event_post          = Krievijas ķeizariene [[Katrīna II]] 03.07.1783. izdeva rīkojumu, ar kuru Rīgas guberņa tika likvidēta un tās vietā izveidota Rīgas vietniecība.
|date_post           =
|
|p1                  = Zviedru Vidzeme
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|image_p2            =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Rīgas vietniecība
|flag_s1             =
|image_s1            =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          = Rīga_1788_COA.png
|symbol              =
|symbol_type         = [[Rīgas ģerbonis]]
|
|image_map           = Rīgas guberņa Krievijas impērijā 1745.jpg
|image_map_caption   = Rīgas guberņas ("Livonijas hercogistes") karte ar Rīgas, Cēsu, Tērbatas, Pērnavas un Sāmsalas provincēm jeb apriņķiem (1745).
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = Vācu, krievu, latviešu, igauņu
|reliģija            = Luterānisms
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Krievijas imperators
|representative1     = ģenerālbubernatori, gubernatori
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1714
|stat_platība1       =
|stat_pop1           = 217723
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences: '''Ventspils Strādnieku kluba lībiešu un ventiņu dziesmu un deju ansamblis''' bija 1956. gadā [[Ventspils|Ventspilī]] dibināts [[folklora]]s dziesmu un deju ansamblis, kas darbojās līdz 1959. gadam. Ansamblim tā pastāvēšanas periodā ir bijuši trīs dažādi nosaukumi — '''Ventspils Strādnieku kluba dziesmu un deju ansamblis''', '''Ventspils Strādnieku kluba lībiešu un ventiņu dziesmu un deju ansamblis''' un '''Ventspils Strādnieku kluba etnogrāfiskais ansamblis'''. Ansamblļa repertuārā bija [[lībieši|lībiešu]] un [[Vendi (Livonija)|ventiņu]] folklorā balstīta [[mūzika]], [[dziesma]]s un [[deja]]s. Ansambļa izveidošanai ierosmi deva 1950. gados veiktais lībiešu un ventiņu folkloras apzināšanas un materiālu vākšanas darbs.<ref name="Rūja">{{Tīmekļa atsauce|url=http://dejaszeltafonds.lv/category/autors/alfreds-ruja/|title=Alfrēds Rūja|publisher=dejaszeltafonds.lv}}</ref>

sentences: '''Veloceļš Centrs — Mežaparks''' ir viens no pirmajiem [[Veloceļš|veloceļiem]] [[Rīga|Rīgā]], kas uzbūvēts pēc neatkarības atjaunošanas. Tā maršruts savieno [[Centrs (Rīga)|pilsētas centru]] ar [[Skanste (Rīgas apkaime)|Skansti]], [[Čiekurkalns|Čiekurkalnu]] un [[Mežaparks|Mežaparku]]. Tas tika atklāts {{dat|2007|6|18}}<ref>[http://www.veloriga.lv/?ct=jaunumi&fu=read&id=143&start=1 Atklāts veloceliņš Centrs-Mežaparks]</ref>, piedaloties tā brīža [[Rīgas domes priekšsēdētājs|Rīgas domes priekšsēdētājam]] [[Jānis Birks|Jānim Birkam]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Operācija "Mincemeat"
| oriģinālnos = ''Operation Mincemeat''
| attēls = OperationMincemeat_plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs =
| režisors = [[Džons Medens]]
| producents = * [[Čārlzs Koens]]
* [[Īens Kanings]]
* [[Emīls Šermens]]
* Kriss Taikiers
| scenārijs = * [[Mišela Ešforda]]
| aktieri = * [[Kolins Fērts]]
* [[Metjū Makfedjens]]
* [[Kellija Makdonalda]]
* [[Penelope Viltone]]
* [[Džonijs Flins]]
* [[Džeisons Aizekss]]
| mūzika = [[Tomass Ņumens]]
| operators = Sebastjans Blenkovs
| montāža = Viktorija Boidela
| studija = * ''[[FilmNation Entertainment]]''
* ''Cross City Films''
* ''[[See-Saw Films]]''
* ''[[Cohen Media Group]]''
* ''Archery Films''
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]'' (Apvienotā Karaliste)
* ''[[Netflix]]'' (Ziemeļamerika un Latīņamerika)
| izdošana = {{Filmas datums|2022|4|15|Apvienotā Karaliste|2022|5|11|ASV|2022|5|13|Latvija}}
| ilgums = 128 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,7 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1879016/|title=Operation Mincemeat|website=[[Box Office Mojo]]|access-date={{dat|2022|9|16||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb = 1879016
}}
'''"Operācija "Mincemeat""''' ({{val|en|Operation Mincemeat}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kara drāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Medens]]. Tā ir veidota pēc [[Bens Makintairs|Bena Makintaira]] grāmatas par britu operāciju ''Mincemeat'' [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā. Galvenās lomas atveidojuši [[Kolins Fērts]], [[Metjū Makfedjens]], [[Kellija Makdonalda]], [[Penelope Viltone]], [[Džonijs Flins]] un [[Džeisons Aizekss]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Daiena Rosa
|      Vārds_orig = ''Diana Ross''
|          Attēls = Diana Ross (1981).jpg
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Daiena Rosa 1981. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1944|3|26}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Mičigana|Detroita}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[ritmblūzs]], [[soulmūzika]], [[disko]], [[popmūzika]], [[deju mūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, ierakstu producente
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 1959–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = ''[[The Primettes]]'', ''[[The Supremes]]'', ''[[The Temptations]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|koku ģinti|Ozoli (nozīmju atdalīšana)|Ozoli}}
{{BioTakso infokaste
| binomial = Quercus
| autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
| attēls = Quercus robur.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Parastā ozola lapas un augļi — zīles
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fagales
| rinda_lv = Dižskābaržu rinda
| dzimta = Fagaceae
| dzimta_lv = Dižskābarži
| dzimta_r = Dižskābaržu dzimta
| ģints = Quercus
| ģints_lv = Ozoli
| iedalījums = divas apakšģintis: {{ubl|[[ozoli (apakšģints)|ozoli]] (''Quercus'' subg. ''Quercus'')|[[gredzenzīļu ozoli]] (''Quercus'' subg. ''Cerris'' (''Cyclobalanopsis)'')}}
| kategorijas = nē
}}
'''Ozoli''' (''Quercus'') ir [[dižskābaržu dzimta]]s ģints, kurā pēc dažādu autoru uzskatiem ietilpst aptuveni 470—530 gan mūžzaļu, gan vasarzaļu koku un krūmu sugas.<ref>[https://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:325819-2 Quercus L.] Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens, Kew. Skatīts: 2024.03.07.</ref><ref name=Nac>Anda Feščenko [https://enciklopedija.lv/skirklis/158965-ozoli Ozoli] Nacionālā enciklopēdija. Atjaunots: 2024.01.18. Skatīts: 2024.03.07.</ref>

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           = Automatkarbin 4
|nosaukums          = Automatkarbin 4
|valsts             = {{SWE}}
|tips               = [[Triecienšautene]]
|konstruktors       =
|konstruktori       = [[Heckler & Koch]]
|ražotājs           = [[Husqvarna Vapenfabrik]]
|ražošanā           = 1955. — 1985.
|bruņojumā          =
|patronu_tips       = [[7,62 × 51 mm NATO]]
|darbības_princips  = visa ieroča atsitiena enerģijas izmantošana
|šaušanas_ātrums    = 500−650 š/m
|sākuma_ātrums      = 780−800 m/s
|attālums           = 400 m
|masa               = 4,5 kg (5,3 kg ar pilnu magazīnu)
|garums             = 1045 mm
|stobrs             = 450 mm
|pārlādes_sistēma   = Noņemama [[magazīna]]
|patronas_aptverē   = 20 patronas
|tēmēklis           = Mehāniskais tēmēklis
|versijas           = Ak 4; Ak 4B; Ak 4 OR
|daudzums           =
}}

sentences:
, [[Austrālija|Austrālijas]]]]
'''Opāls''' ir bezkrāsains, balts, iedzeltens, sarkans, retāk citas krāsas [[dārgakmens]] vai [[pusdārgakmens]], reizumis ar varavīkšņainu lāsmojumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/op%C4%81ls|title=opāls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-02-27}}</ref> Opāli ir [[Silīcija dioksīds|silīcija dioksīda]] forma (SiO2×''n''H2O); to ūdens saturs var svārstīties no 3% līdz 21% no opāla svara, bet parasti tas ir no 6 līdz 10%. Savu amorfo īpašību dēļ tas ir klasificēts kā [[mineraloīds]], nevis [[minerāls]]. Opāli var rasties gandrīz visu veidu [[Ieži|iežu]] plaisās, visbiežāk sastopams [[Limonīts|limonītā]], [[Smilšakmens|smilšakmenī]], [[Riolīts|riolītā]], [[Merģelis|merģelī]] un [[Bazalts|bazaltā]].

sentences: '''Kolhozs''' ({{val|ru|колхо́з}}, [[akronīms]] no ''коллективное хозяйство'' — ‘kolektīva saimniecība’) jeb '''kopsaimniecība''' bija kopēja [[saimniekošana]]s forma laukos [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un citās [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstīs 20. gadsimtā, kuru individuālo saimniecību (Latvijā, piemēram, [[viensēta|viensētu]]) vietā organizēja [[sociālisms|sociālistiskajā]] [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]] un [[zvejniecība|zvejniecībā]].<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=kolhozs&list=kolhozs&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze]{{Novecojusi saite}}</ref> Kolhozos ražošanas līdzekļi (zeme, iekārtas, lopi, sēklas u.c.) bija kopsaimniecības paju īpašnieku kopīpašums. Ienākumi no saimniekošanas tika sadalīti saskaņā ar dalībnieku kopēju lēmumu.

sentences: '''Terminoloģija''' ir mācība par [[termins|terminiem]] un to lietošanu. [[Termins]] ir [[jēdziens]] un tā valodiskais apzīmējums. Specifiskiem jēdzieniem noteiktos laukos ir noteikti apzīmējumi, kas materiāli atspoguļo [[zināšanas|zināšanu]] sistēmas. Terminoloģija kā [[zinātne]]s nozare pēta, kā termini rodas un kāda ir to savstarpējā saistība.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            =
| image           = Broken fixed arm.jpg
| alt             =
| caption         = Kaula lūzums un atbilstošie rentgena attēli
| specialitāte    = [[osteoloģija]] ([[traumatoloģija]])
| simptomi        =
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          =
| riski           = <!--- riska faktori --->
| diagnoze        = [[radioloģija|rentgenizmeklēšana]]
| DiseasesDB      = 4939
| ICD10           = T 14.2
| ICD9            = 829
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     = 000001
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = luzums
}}

sentences: {{Commonscat|Fencers from Iran|Paukotāji no Irānas}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}

sentences: '''Zvaigžņu karte''' ir [[karte]], kurā attēlots [[zvaigzne|zvaigžņu]] izvietojums pie debesīm [[nakts]] laikā. Šo karti izmanto, lai [[astronoms|astronomi]] varētu atrast dažādu [[astronomisks objekts|astronomisku objektu]] atrašanās vietu pie [[debesis|debesīm]], piemēram, [[zvaigzne]]s, [[zvaigznājs|zvaigznājus]], [[galaktika]]s un citus. Tās tiek izmantotas arī [[navigācija|navigācijā]], it īpaši uz [[kuģis|kuģiem]] jūrās un [[karavāna]]s tuksnešos.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hārpera Lī
|     vārds_orig = ''Harper Lee''
|         attēls = Harper Lee Nov07.JPG
|     att_izmērs = 184px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1926
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Alabama|Monrovila}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2016
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[dienvidu gotika]]
|slavenākie darbi = romāns "[[Kas nogalina lakstīgalu...]]" (1960)
|    ietekmējies = [[Trūmens Kapote]], [[Viljams Folkners]]
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Alabamas Universitāte]]
|    apbalvojumi = Prezidenta brīvības medaļa (2007)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Vērtība''' jeb '''valence''' ({{Val-la|valentia}} — 'spēks, spēja') ir [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] [[atoms|atomu]] spēja pievienot noteiktu skaitu cita elementa atomu (pieņemtā valences vienība ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] vērtība, kas vienmēr ir 1).

sentences:
Igaunijā, no kuras pazemes ūdeņi spiežas virspusē]]
'''Pazemes ūdeņi''' ir visi [[ūdens|ūdeņi]], kas dažādā dziļumā atrodas [[Zemes garoza|Zemes garozā]] — iežu porās, plaisās un tukšumos. Lielākā daļa no tiem atrodas Zemes virskārtas augšpusē, tomēr tie var būt līdz 14 km dziļumā. [[Dzeramais ūdens]] visbiežāk tiek iegūts no pazemes ūdeņiem, rokot [[aka]]s vai veicot urbumus. Ja pazemes ūdeņi nonāk zemes virskārtā, veidojas [[avots]] vai [[avoksnājs]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Tartuosteus giganteus ventral median plate.jpg
| att_nosaukums = ''T. giganteus'' vēdera plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Tartuosteus
| ģints_lv =
| suga = Tartuosteus giganteus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial=
}}
'''''Tartuosteus giganteus''''' ir [[piknosteīdas|piknosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Vidusdevons|vidusdevonā]], [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Valters Gross]] 1933. gadā kā ''Psammolepis gigantea''. Holotips ir branhiālā plātne no Hāslavas atseguma Merajegi ([[Emajegi]] pieteka) krastā. 1961. gadā [[Dmitrijs Obručevs]] šo sugu iedalīja jaunā tartuosteju ģintī. Attiecīgi ''Tartuosteus giganteus'' kļuva par šīs ģints tipveida sugu. Nosaukums ''Tartuosteus giganteus'' nozīmē milzīgs [[Tartuosteji|tartuostejs]]. Suga ir izplatīta Igaunijā, [[Tartu]] apkārtnē, kā arī [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] [[Luga (upe)|Lugas]], [[Orodeža]]s, [[Saba (upe)|Sabas]], [[Vejenka]]s upju krastos, [[Arukilas svīta|arukilas]] svītas nogulumos.

sentences: '''GEM''' ('''G'''raphics '''E'''nvironment '''M'''anager) - [[Digital Research]] veidota [[logu sistēma]], kas sākotnēji darbojās [[CP/M]] [[Operacionālā sistēma|operacionālajā sistēmā]] uz [[Intel 8088]] un [[Motorola 68000]] [[mikroprocesors|mikroprocesoriem]]. Vēlāk sistēma tika pielāgota arī [[DOS]] sistēmai. Līdz pat [[Microsoft Windows]] 3.0 iznākšanai, tā bija diezgan populāra vide, kas par zemāku cenu piedāvāja analogu vai pat labāku funkcionalitāti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lampetra fluviatilis.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Lampetra fluviatilis|Upes nēģis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Agnatha
| infratips_lv =Bezžokļaiņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Cyclostomata|Apaļmutnieki}}
| sinonīmi=
* Iekšžauņi (''Entobranchiata'')
| kategorijas =nē
}}
'''Bezžokļaiņi''', '''iekšžauņi''' (''Agnatha'', ''Entobranchiata'') — [[Hordaiņi|hordaiņu]] tipa, [[Mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] apakštipa infratips. Tie ir primitīvi zivjveidīgi [[dzīvnieki]], kas dzīvo gan jūrās, gan saldūdeņos. Bezžokļaiņi ir senākā mugurkaulnieku grupa; senākajos ģeoloģiskajos laikmetos tā bija daudzskaitlīga un daudzveidīga grupa, kā pēc ārējā izskata, tā arī pēc iekšējās uzbūves. Daudzi no tiem bija klāti ar kaula bruņu plātnēm. Līdz mūsdienām ir saglabājušies tikai [[Nēģu dzimta|nēģi]] un [[miksīnas]], kas apvienoti vienā [[apaļmutnieki|apaļmutnieku]] klasē. Tomēr ir jāatzīmē, ka neskatoties uz ārējo līdzību, miksīnu un nēģu iekšējā uzbūvē atšķirības ir lielākas, nekā [[rāpuļi|rāpuļu]] un [[putni|putnu]] uzbūvē. Tāpēc tos reizēm izdala kā atsevišķas klases.
== Morfoloģija ==
* Bezžokļaiņu [[skelets|skeletā]] nav [[kaula šūnas|kaula šūnu]], un visu dzīves laiku saglabājas [[muguras stiegra|horda]], kas pilda ķermeņa galvenās balststiegras funkciju.
* Tiem nav arī īstu [[žoklis|žokļu]]. [[Mute]] ir apaļa vai trīsstūrveida - sūcoša. Tās priekšējā daļā izvietojas vairāk vai mazāk izteikta mutes piltuve.
* Iekšējā [[auss|ausī]] ir tikai divi pusloka kanāli (nevis trīs, kā tas ir žokļaiņiem).
* [[Smadzeņu kapsula]] piesedz [[galvas smadzenes]] tikai no apakšas un no sāniem. [[Viscerālais skelets]] sastāv no [[žaunu loki]]em, kas ir saplūduši, veidojot žaunu režģi. Tas, vai nu vispār nav saistīts ar galvaskausa kapsulu, vai arī dažām fosilajām formām ir pieaudzis pie tā.
* Priekšējā daļā ir 7-20 [[žaunu spraugas]], kurās izvietotas maisveida [[žaunas]], Atšķirībā no zivīm tām ir entodermāla izcelsme, žaunu krokainās iekšējās sienas izklāj [[entoderma]] (no tā cēlies šīs grupas otrs nosaukums — iekšžauņi). Žaunu skelets ir savdabīgs, tas izvietots zem [[āda]]s, žaunu artēriju un nervu ārpusē.
* Tiem ir vairāk vai mazāk attīstīta [[astes spura]], un viena vai divas [[muguras spuras]]. Pāra peldspuru tām parasti nav, tomēr dažām izmirušām formām, iespējams, bija primitīvas uzbūves pāra [[krūšu spuras]].
== Sistemātika ==
Bezžokļaiņi iedalās trīs klasēs, no kurām līdz mūsdienām ir saglabājusies viena — [[apaļmutnieki]] ar 38-45 sugām. To veido divas apakšklases: nēģi un miksīnas.

sentences: '''Bioloģija''' ({{val|el|βίος}} (''bios'') — ‘dzīvība’; ''λόγος'' (''logos'') — ‘jēdziens, zinātne’)<ref>"Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca", Norden AB, 2001, 104. lpp., {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir [[dabas zinātne]] par [[dzīvība|dzīvību]] visās tās izpausmēs un par dzīvās [[matērija]]s organizāciju [[molekula|molekulārā]], [[šūnas|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]], [[organismi|organismu]] un organismu kopu līmenī. Bioloģijas galvenais uzdevums ir noskaidrot dzīvības būtību un likumsakarības, kas saistītas ar to.<ref>{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://b1v.lv/wp-content/files/biologija_10_v1/default.aspx@tabid=9&id=105.html | title= Bioloģijas zinātne | publisher= ISEC | accessdate= 2010-02-15 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20091106183624/http://b1v.lv/wp-content/files/biologija_10_v1/default.aspx%40tabid%3D9%26id%3D105.html | archivedate= 2009-11-06 }}</ref> Tā ir zinātne par dzīvajiem organismiem, kura noskaidro to, kā tie [[augšana|aug]], [[barošanās|barojas]] un kustas, kā tie [[vairošanās|vairojas]] un kā attīstās ilgā laika periodā ([[evolūcija]]).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magbasīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.32-10
|ķīm_formula=KBa(Al,Sc)(Mg,Fe++)6Si6O20F2
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārti violets
|svītra=Balta
|habituss=Šķiedrains, masīvs
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.597 nβ = 1.609 nγ = 1.615
|pleohroisms=
|blīvums=3,41
}}
__NOTOC__

sentences: '''12. jūnijs''' ir gada 163. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (164. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 202 dienas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Adamsīts - (Y)
|attēls=
|klase= [[Karbonātu minerāls]], ūdeni saturošs karbonāts ar svešiem anjoniem
|ŠtruncaID=5/D.03-02
|ķīm_formula=NaY<nowiki>[</nowiki>CO3<nowiki>]</nowiki>2.6H2O
|singonija=[[Triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, bāli sārts, bāli violets
|svītra=Balta
|habituss=kristālu agregāti, piemēram radiāli novietotu adatveida kristālu agregāts, sfēriskas masas. Kristāli līdz 2,5 cm gari
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.480 nβ = 1.498 nγ = 1.571
|pleohroisms=
|blīvums=
}}

sentences:
[[Kategorija:Rammstein]]
[[Kategorija:Mūziķi pēc grupas]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Naukšēnu pagasts
| karte             = Naukšēnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Naukšēni
| platība           = 192,3
| iedzīvotāji       = 1527<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1527 / 192.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.naukseni.lv
}}
'''Naukšēnu pagasts''' ir viena no [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvajām teritorijām [[Igaunija]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Ķoņu pagasts|Ķoņu]], [[Jeru pagasts|Jeru]], [[Rencēnu pagasts|Rencēnu]] un [[Ēveles pagasts|Ēveles]] pagastiem un [[Valkas novads|Valkas novada]] [[Kārķu pagasts|Kārķu]] un [[Ērģemes pagasts|Ērģemes]] pagastiem, kā arī [[Viljandi apriņķis|Viljandi apriņķa]] [[Muļgu pagasts|Muļgu pagastu]] un [[Valgas apriņķis|Valgas apriņķa]] [[Tervas pagasts|Tervas pagastu]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Balvu muiža
| native_name         =
| former_names        = ''Bolowsk''/''Vw.Bolwa''
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Balvu pils 2000-07-28.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             = Balvu muižas kungu māja
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Balvi]], [[Balvu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.132059 | latNS  = N
| longd = 27.257498 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1760., 1870. -1880.
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Balvu muižas apbūve
|      numurs = 2834
|       grupa = Vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dēkas ar akmeni
| attēls                   =  Romancing the stone.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Romancing the Stone''
| žanrs                    = romantiska filma, piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Zemekis]]
| producents               = [[Maikls Daglass]]
| scenārija autors         = [[Daiena Tomasa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Daglass]]
* [[Ketlīna Tērnere]]
* [[Alfonso Aro]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Manuels Oheda]]
| mūzika                   = [[Alans Silvestri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[El Corazon Producciones S.A.]]''
* ''[[SLM Production Group]]''
| izplatītājs              = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1984|3|30|}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/romancing-stone-1984|title=Romancing the Stone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 8, 2019|archive-date={{dat|2019|06|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190608110328/https://bbfc.co.uk/releases/romancing-stone-1984}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|86,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=romancingthestone.htm|title=Romancing the Stone (1984)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 8, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Nīlas dārgakmens]]
| imdb                     =
}}
'''"Dēkas ar akmeni"''' ({{val|en|Romancing the Stone}}) ir 1984. gada romantiska piedzīvojumu komēdija, kas balstīta uz Lerija Makmērtija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Roberts Zemekis]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Ketlīna Tērnere]], [[Alfonso Aro]], [[Denijs DeVito]] un [[Manuels Oheda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1984|3|30||bez}}. 1985. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Nīlas dārgakmens]]".

sentences:
{{Infobox
| child    = {{{child|}}}
|bodyclass = vcard plainlist
|bodystyle = {{#if:{{{infoboxwidth|}}} |width:{{px|{{{infoboxwidth}}}}}; }}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Lola Montesa
|     vārds_orig = ''Lola Montez''
|         attēls = Joseph Karl Stieler - Lola Montez.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Grendža]], [[Slaigo grāfiste]], [[Lielbritānija]]<br>({{IRL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1861
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dejotāja, aktrise
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Iča (nozīmju atdalīšana)|Iča}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Iča
|attēls=Parpludusi Ica aprilis2010.jpg
|paraksts=Iča 2010. gada palos
|garums=71
|kritums=
|baseins=
|gada_notece=
|izteka=[[Mazais Čakšu ezers]]
|ieteka=[[Aiviekste]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Pauklīte]], [[Tilža (upe)|Tilža]], [[Keiba]], [[Zušupe]], [[Juzupe]], [[Starica]], [[Uguļauka]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=38 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=21 | sāk_gar_s=03 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=59 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
| vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = y
}}
'''Iča''' ir [[upe]] [[Latvija|Latvijā]], tā ietilpst [[Daugava]]s baseinā un ir viena no [[Aiviekste]]s labā krasta pietekām. Tā iztek no [[Mazais Čakšu ezers|Mazā Čakšu ezera]], netālu no [[Ilzeskalns|Ilzeskalna]]. Iča tek cauri [[Balvu novads|Balvu]] un [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novadam]] un pa [[Ludzas novads|Ludzas novada]] robežu.

sentences: '''Kolonna''', relāciju [[Datubāze|datubāzu]] kontekstā, ir [[Tabula|tabulas]] datu kopa, kas satur noteikta datu tipa vērtības. Kolonna tabulā nodrošina struktūru uz kuras pamata tiek veidotas tabulas rindas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kanēļskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H8O2
|molmasa=148,17
|blīvums=1247,5
|kušanas temperatūra=133 °C
|viršanas temperatūra=300 °C
}}
'''Kanēļskābe''' (''trans''-β-fenilakrilskābe, ''trans''-3-fenil-2-propēnskābe, C6H5−CH=CH−COOH) pieder pie nepiesātinātajām aromātiskajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] un ir vienkāršākais to pārstāvis. Kanēļskābe ir balta, kristāliska viela (monoklīni kristāli) bez smaržas. Ūdenī šķīst ļoti maz. Kanēļskābes sāļus sauc par '''cinnamātiem''' ({{val|la|cinnamonum}} — 'kanēļkoks'). Kanēļskābei ir ''cis''-struktūr[[izomērs]], kas cietā veidā var eksistēt 3 polimorfās formās (tās sauc par Libermana allokanēļskābi, Libermana izokanēļskābi un Erlenmeijera izokanēļskābi). Kušanas temperatūras šīm formām ir attiecīgi 68 °C, 57 °C un 38 - 46 °C. Polimorfās formas viegli pāriet viena otrā — pietiek ienest kristālisku "aizmetni" izkausētā vielā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Augusts fon Pistolkorss
|     vārds_orig = ''August  von Pistohlkors''
|         attēls = Augusts fon Pistolkorss.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1886
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Bīriņi]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = muižnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Aleksis fon Pistolkorss, Auguste fon Mellīna
|          brāļi =
|          māsas = Natālija (1829-?)
|   dzīvesbiedrs = Emīlija fon Hardere (1829-1894)
|          bērni = Aleksandrs (1851-1904), Erihs Gerhards (1853-1935), Ada (1855-1904); Helene (1857-1942), Emīlija (1858-1931), Benita (1861-?)
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          = [[file:Gulmit_-_GB_-_04_-_Nasr_Rahman.jpg|300px]]
|image_caption   = Pamiriešu mūziķes
|tauta=Pamirieši
|native_name =
|skaits= 240—250 tūkstoši
|vieta={{AFG}}
{{TJK}}
{{CHN}}
{{PAK}}
|valoda=[[pamiriešu valodas]]
[[tadžiku valoda]]
[[dari]]
[[ķīniešu valoda]]
[[urdu]]
|reliģija=[[musulmaņi]] [[ismailīti]]
|grupas=
|radi= [[čitrālieši]], [[buriši]], [[hunzi]], [[kalaši]]
}}
'''Pamirieši''' vai '''badahšānieši''' ir [[irāņu valodas|austrumirāņu]] valodās runājoša radniecīgu tautu grupa, kas apdzīvo [[Pamirs|Pamira]] kalnus [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Ķīna|Ķīnā]], kā arī [[Hindukušs|Hindukuša]] ielejas [[Pakistāna]]s ziemeļos.<ref>{{PZT|551|Pamiriešu tautas}}</ref> Tadžikistānā un Ķīnā pamiriešiem ir nodibinātas teritoriālās autonomijas: [[Kalnu Badahšānas autonomais vilojats]] un [[Taškorganas Tadžiku autonomais apriņķis]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Viperaberus1.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
| suga = Vipera berus
| suga_lv = Parastā odze
|      binomial = Vipera berus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Coluber berus''
*''Chersea vulgaris''
*''Vipera sachalinensis''
*''Vipera nikolskii''
}}

sentences: '''Trio''' [[Mūzika|mūzikā]] ir trīs mūzikas instrumentu vai [[Balss|vokālu]] izpildītāju kopa. Vārds ”trio” nāk no [[itāļu valodas]], nozīmējot “pa [[3 (skaitlis)|trīs]]”.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Mūzikas leksikons|last=Kārkliņš|first=Ludvigs|publisher=RaKa|year=2006|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref>

sentences:
{{novecojis}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
| title     = Brawl Stars
| image     =
| alt       =
| caption   =
| developer = [[Supercell]]
| publisher = [[Supercell]]
| platforms = [[iOS]], [[Android]]
| released  =
* Beta - 2017. gada 14. jūnijs
* Visā pasaulē - 2018. gada 12. decembris
| genre     = [[Daudzspēlētāju tiešsaistes kaujas arēna]]
| modes     = [[Daudzspēlētāju režīms]]
}}
'''''Brawl Stars''''' ir [[daudzspēlētāju tiešsaistes kaujas arēna]]<ref name="vb1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://venturebeat.com/2018/12/12/supercells-brawl-stars-launches-on-ios-and-android/|title=Supercell's Brawl Stars launches on iOS and Android|last=Minotti|first=Mike|website=VentureBeat|access-date=2020-03-17|date=2018-12-12|language=en-US}}</ref> un [[šaujamspēle]] no trešās personas skatpunkta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.scmp.com/yp/discover/entertainment/tech-gaming/article/3090691/brawl-stars-review-fun-mobile-hero-shooter|title='Brawl Stars' review: 'Overwatch' lite, on smartphones|website=Young Post|access-date=2020-08-11}}</ref> ko izstrādā un piedāvā Somijas uzņēmums ''[[Supercell]]''. Tās globālā izlaišana notika 2018. gada 12. decembrī ''[[iOS]]'' un ''[[Android]]'' operētājsistēmām.<ref name="GlobalRel">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.androidpolice.com/2018/11/14/supercells-brawl-stars-globally-launching-december-can-pre-register-right-now/|title=Supercell's Brawl Stars is globally launching in December, and you can pre-register right now|last=Sholtz|first=Matthew|website=Android Police|access-date=2019-08-29|date=2018-11-14|language=en-US}}</ref> Spēlētāji var izvēlēties vienu no vairākiem ar [[kursorsvira|kursorviru]] vadāmiem ''brawlers'' tēliem un dažādus spēles režīmus ar atšķirīgiem uzdevumiem, kas spēlētājiem jāizpilda.<ref name="RB">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.redbull.com/in-en/Brawl-Stars-tips-for-beginners|title=A Beginner's guide to your new favourite mobile esport|website=Red Bull|access-date=5 April 2021|language=en}}</ref>

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
 | image_file = Front views of the Venus de Milo.jpg
 | image_size = 210px
 | title  = Milosas Venera
 | artist = Aleksandrs no Antiohas
 | year   = 2. gs. p. m. ē.
 | type   = [[Marmors|Marmora]] skulptūra
 | city   = [[Parīze]]
 | museum = [[Luvra]]
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Hellas Sat 3'' / ''Inmarsat S EAN''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Hellas Sat]]''
| KA_veids               = [[Sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Spacebus-4000C4]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Hellas Sat]]'' (''[[ArabSat]]''), ''[[Inmarsat]]''
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Thales Alenia Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2017
| Starts                 = {{dat|2017|6|28|SK}} 21:15 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Ariane 5ECA]]'', {{FRA}}
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[GSAT-17]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 16 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = ~ 2500 kg
| Pilna_masa             = 5780 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterijas]] 12,7 kW
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 39° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Hellas Sat 2]]''
''[[GX4]]''
| KA_nāk                 = ''[[SGS-1 / Hellas Sat 4]]''
''[[GX5]]''
}}
'''''Hellas Sat 3 / Inmarsat S EAN''''' ir sakaru operatoru ''[[Hellas Sat]]'' (''[[ArabSat]]'' meitas uzņēmums) un ''[[Inmarsat]]'' [[sakaru pavadonis]]. Tas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]] tika palaists 2017. gada jūnijā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Pēterupe
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          =
| image_caption          =
| image_shield           =
| shield_link            =
| shield_size            = 80px
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Saulkrastu novads]]
| subdivision_name2      = [[Saulkrasti]]
| established_title      =
| established_date       = 1823. gadā
| established_title2     = Apvienoja ar Neibādi
| established_date2      = 1933. gadā
| area_total_km2         =
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = <!-- iedzīvotāju gads -->
| population_footnotes   = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total       = <!-- iedzīvotāju skaits -->
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 15 | lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 24 | longs = 50 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = 10
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-2160 Saulkrasti
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Pēterupe''', agrāk '''Pēterkapella''' ({{val-de|Peterskapelle}}), ir [[Saulkrasti|Saulkrastu]] pilsētas centrālā daļa uz dienvidiem no [[Neibāde (Saulkrasti)|Neibādes]]. Atrodas starp [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] krastu un [[Rīga]]s—[[Skulte (Skultes pagasts)|Skulte]]s dzelzceļu (stacija [[Saulkrasti (stacija)|Saulkrasti]]).

sentences:
'''Cilvēka anatomija''' ir mācība par dzīva cilvēka formu un uzbūvi.
:''Vairāk informācijas var atrast rakstā [[cilvēka anatomija]]''
{{Commonscat|Human anatomy}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dītrihs Andrejs Lēbers
|     vārds_orig = ''Dietrich André Loeber''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2004
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 24
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Jurists, politologs, vēsturnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Augusts Lēbers]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Dītrihs Andrejs Lēbers''' ({{val|de|Dietrich André Loeber}}; dzimis {{dat|1923|1|4}}, miris {{dat|2004|6|24}})<ref name="lat">{{LAT e|4|70}}</ref> bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[jurists]], [[politologs]] un [[vēsturnieks]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Bunge
| vārds_orig = Alexander Georg von Bunge
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1803
| dz_mēnesis = 09
| dz_diena = 24
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kijiva|td=Ukraina}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1890
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 18
| m_vieta = Kiltsi, [[Rakvere]]s pagasts, [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums = v
| vecāki = Andreas Teodors (Andreas Theodor von Bunge), Elizabete Antuanete (Elisabeth Antoinette geb. Fuhrmann)
| brāļi = Georgs Frīdrihs Bunge, Baltijas tiesību vēsturnieks
| māsas = Rozālija
| dzīvesbiedrs =
| bērni = Marija Elizabete (''von Vahl'') (1834 - 1909); Gustavs (1844 - 1920) fiziologs, Bāzeles universitātes profesors; Aleksandrs (1851 - 1930) zoologs, ceļotājs, polārpētnieks;
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]]
| grāds = Dr. med.
| darba_vietas = Tērbatas Universitāte (1836 - 1867)
| akad_amats = profesors
| alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
| pasniedzēji = Kārlis Kristiāns Frīdrihs Lēdeburs (Ledebour)
| studenti = [[Eduards Lēmanis]], [[Frīdrihs Šmits]], Dr. Rusovs, bot. mag. [[Teofils Bīnerts]]
| sasniegumi = augu sistemātiķis, 1891 jauna augu taksona aprakstītājs, Altaja floras pētnieks, pedagogs
| apbalvojumi = St. Pēterburgas Zinātņu akadēmijas goda akadēmiķis, Tērbatas Universitātes goda profesors
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Aleksandrs Bunge''' ({{val-de|Alexander von Bunge}}, 1803−1890) bija [[ārsts]], ceļotājs un [[botāniķis]], [[Tērbata]]s Botāniskā dārza direktors un universitātes profesors. Izaudzināja jaunu Baltijas dabaspētnieku, īpaši botāniķu paaudzi. Viens no [[Rīgas Dabaspētnieku biedrība]]s dibinātājiem un atbalsītājiem.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Baireitas festivāls''' ({{val-de|Bayreuther Festspiele}}) ir mūzikas festivāls, kas katru gadu norisinās [[Vācija]]s pilsētā [[Baireita|Baireitā]]. Šajā festivālā atskaņo vienīgi [[19. gadsimts|19. gadsimta]] vācu komponista [[Rihards Vāgners|Riharda Vāgnera]] skaņdarbus. Festivālu aizsāka pats Vāgners ar mērķi popularizēt savus skaņdarbus, it īpaši operas „[[Nībelunga gredzens]]” (''Der Ring des Nibelungen'') un „Parsifāls” (''Parsifal'').
Operas uzved Baireitas opernamā (''Bayreuth Festspielhaus''), kura celtniecību Vāgners uzraudzīja personiski. Ēkas dizainā ir izmantoti vairāki arhitektūras jaunievedumi, kas bija gan īpaši pielāgoti lielajiem [[orķestris|orķestriem]], kuri izpildīja Vāgnera darbus, gan atbilda komponista redzējumam par darbu iestudējumu. Opernamā ir unikāla akustika, orķestris skatītājiem nav redzams un būtībā ir paslēpts zem skatuves. Laika gaitā festivāls ir kļuvis par nozīmīgu galamērķi Vāgnera mūzikas cienītājiem, kuriem bieži vien nākas gaidīt pat vairākus gadus, lai iegādātos biļetes.

sentences: '''Konglomerāts''' ({{val|la|conglomero}} — 'savācu ciešā kaudzē') ir [[iezis]], kas sastāv no noapaļotām dažādu iežu atlūzām, un būtībā ir sacementētu [[oļi|oļu]] masa. Konglomerāti ir izplatīti daudzos pasaules reģionos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tartronskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O5
|molmasa=120,06
|blīvums=
|kušanas temperatūra=156—160 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
}}
'''Tartronskābe''' (2-hidroksipropāndiskābe, hidroksimalonskābe, HOOC−CHOH−COOH) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]] un ir vienkāršākais to pārstāvis. Tartronskābe ir bezkrāsaina cieta viela (prizmatiski kristāli no ētera; no ūdens kristalizējas ar 1 molekulu ūdens). Viegli šķīst ūdenī. Tartronskābes atvasinājumu — 2-metiltartronskābi — sauc par izo[[ābolskābe|ābolskābi]].

sentences: '''Papīra mašīna''' ir iekārta, kas paredzēta [[papīrs|papīra]] iegūšanai no šķiedru masas (parasti koksnes [[celuloze]]s) nepārtrauktā procesā. Papīra mašīnas tiek izvietotas [[papīrfabrika|papīrfabrikās]].

sentences:
{{eksperts}}
. Tas sastāv no daudziem maziem trijstūriem]]
'''Datorgrafika''' ir [[Datorzinātne|datorzinātņu]] apakšnozare, kurā tiek pētītas vizuālā satura sintezēšanas un manipulācijas metodes. Lai gan datorgrafikas termins visbiežāk tiek saistīts ar [[3D datorgrafika|trīs dimensiju grafiku]], tas ietver arī [[2D datorgrafika|divu dimensiju grafiku]] un attēlu apstrādi. Ir atzīts, ka datorgrafika ir iekļauta dažādās jomās, kas nav tīri skaitļošana, piemēram, inženierzinātnēs, matemātikā, fizikā un mākslā, taču tā no datorzinātņu apakšnozarēm atšķiras ar to, ka ir vizuāla.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kjelldahl|first=Lars|date=June 2004|title=Visual perception in computer graphics courses|url=https://doi.org/10.1016/j.cag.2004.03.015|journal=Computers & Graphics|volume=3|pages=451-456|via=Elsevier Science Direct}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Obsidiāns
|        attēls = Lipari-Obsidienne (5).jpg
|    att_izmērs = 225
|  att_paraksts = Nošķelts obsidiāna gabals.
|         klase =
|     ŠtruncaID =
|   ķīm_formula = 70–75% SiO2,
plus MgO, Fe3O4
|     singonija =
|         krāsa =
|        svītra = tumši melna vai arī melni zaļa
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība =
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums =
}}
'''Obsidiāns''' ir [[magmatiskie ieži|magmatisks iezis]], kas izveidojas, ja [[lava]]i strauji sacietējot, neveidojas kristāli.<ref>{{Grāmatas atsauce
  | title=A Consumer's Guide to Archaeological Science: Analytical Techniques
  | author=M. E. Malainey
  | year=2010
  | publisher=Springer
  | url=http://books.google.com/books?id=GUlunYOdWvAC&pg=PA150
  | isbn=1441957030
}}</ref><ref name="Svarney">
{{Grāmatas atsauce
  | title=The Handy Geology Answer Book
  | author=P. L. Barnes-Svarney, T. E. Svarney
  | year=2004
  | publisher=Visible Ink Press
  | url=http://books.google.com/books?id=0_GXPSsXoPUC&pg=PA123
  | isbn=1578591562
}}</ref><ref name="Società Italiana di Fisica">{{Grāmatas atsauce
  | title=Physics Methods in Archaeometry
  | author=M. Martini, M. Milazzo, M. Piacentini, Società Italiana di Fisica
  | year=2004
  | volume=154
  | publisher=IOS Press
  | url=http://books.google.com/books?id=IURum42ob9UC&pg=PA422
  | isbn=1586034243
}}</ref> Tas tiek saukts arī par vulkānisko stiklu, pieskaitāms pie [[efuzīvie ieži|efuzīvajiem iežiem]]. Skaistākie obsidiāna paveidi tiek uzskatīti par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]]. Galvenokārt sastāv no silīcija dioksīda (70-75%), ar magnija un dzelzs oksīda piedevām. Jau no 700 000 gadiem p.m.ē. cilvēki to izmantojuši darbarīku izgatavošanai. Obsidiāns ir ciets, taču arī trausls, tā nošķēlumus ar ļoti asām malām izmantoja griešanai un caurduršanai domātiem darbarīkiem — nažiem, skrāpjiem, šķēpu un bultu uzgaļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 | url         = http://www.agni.lv/lv/katalogs/akmens-apstrade
 | title       = Akmens apstrāde
 | date        = 2010
}}</ref> Eksperimentāli tas ticis lietots ķirurģisko skalpeļu asmeņiem.<ref>{{Grāmatas atsauce
  | title=Mechanics of pre-industrial technology: an introduction to the mechanics of ancient and traditional material culture
  | author=Brian Cotterell, Johan Kamminga
  | year=1992
  | pages=127–
  | publisher=Cambridge University Press
  | url=http://books.google.com/books?id=0-xOM8y6Uc8C&pg=PA127
  | accessdate = 9 September 2011
  | isbn=978-0-521-42871-2
}}</ref>

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''facebookcorewwwi.onion''}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = facebookcorewwwi.onion
| logo_attēls          = Facebook New Logo (2015).svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = Sociālais tīkls
| valsts               =
| īpašnieks            =
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = 2014. gadā
| darbību_beidza       =
| valodas              = Vairākas
| komerciāla           =
| reģistrācija         = Obligāta
| reģistrēti_lietotāji = 1 000 000
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|http://facebookcorewwwi.onion}} <small>(vajadzīgs ''[[Tor (anonimitātes tīkls)|Tor]]'')</small>
}}
'''''facebookcorewwwi.onion''''' ir [[internets|interneta]] vietne, kas ļauj piekļūt ''[[Facebook]]'' caur [[Tor (anonimitātes tīkls)|''Tor'' anonimitātes tīklu]], izmantojot [[.onion]] [[augšējā līmeņa domēns|augšējā līmeņa domēnu]].<ref name="Inverse">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.inverse.com/article/14672-facebook-s-dark-web-onion-site-reaches-1-million-monthly-tor-users|title=Facebook's Dark Web .Onion Site Reaches 1 Million Monthly Tor Users|author=William Hoffman|date=April 22, 2016|work=Inverse}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.pcmag.com/article2/0,2817,2471389,00.asp|title=Facebook Releases Special Link for Tor|website=PCMAG|access-date=May 9, 2016}}</ref> 2015. gadā vietni katru mēnesi lietoja 525 tūkstoši lietotāju, bet 2016. gadā lietotāju skaits jau pārsniedza 1 miljonu.<ref name="Inverse"/> Ne ''[[Twitter]]'', ne ''[[Google]]'' nav radījuši savas vietnes, kas darbotos ar ''Tor'', tāpēc ''Facebook'' gūst lietotāju atzinumus par šādas iespējas sniegšanu,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://indianexpress.com/article/technology/social/how-to-read-a-secret-magazine/|title=The Torist: How to read a secret magazine on the darknet|date=April 10, 2016|work=The Indian Express}}</ref> kas padara to pieejamu valstīs, kas aktīvi mēģina [[Facebook cenzūra|bloķēt ''Facebook'']].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://betanews.com/2014/11/01/facebook-opens-up-to-tor-users-with-new-secure-onion-address/|title=Facebook opens up to Tor users with new secure .onion address|date=November 1, 2014|website=BetaNews|access-date=May 9, 2016}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 64
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 25
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Gd
|             atommasa = 157,25
|   valences elektroni = [Xe]4f75d16s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Gadolīnija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,20
|              blīvums = 7900
|  kušanas temperatūra = 1585 K (1312 °C)
| viršanas temperatūra = 3546 K (3273 °C)
}}
'''Gadolīnijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Gd''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 64. Tas ir sudrabbalts, mīksts [[metāls]]. Salīdzinot ar citiem [[lantanīdi]]em, tas ir relatīvi stabils gaisā (oksidējas lēnām, veidojot melnu pārklājumu). Zem tā [[Kirī temperatūra|kirī temperatūras]] gadolīnijs ir [[feromagnētisks]]. Virs [[Kirī temperatūra|kirī temperatūras]] tas ir [[paramagnētisks]]. Dabā gadolīnijs sastopams oksīda formā un to atdalot tam ir citu reto metālu piejaukumi to līdzīgo ķīmisko īpašību dēļ. Gadolīniju iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]].

sentences: '''Saindēšanās ar mangānu''' jeb '''mangānisms'''<ref>[https://tezaurs.lv/mang%C4%81nisms "Mangānisms"]</ref> ir reta [[Neiroloģija|neiroloģiska]] saslimšana, kas saistīta ar pārmērīgu [[mangāns|mangāna]] uzņemšanu ar barību vai ieelpojot. Vēsturiski personām, kas nodarbinātas mangāna sakausējumu ražošanā vai pārstrādē,<ref>Baselt, R. (2008) ''Disposition of Toxic Drugs and Chemicals in Man'', 8th edition, Biomedical Publications, Foster City, CA, pp. 883—886, {{ISBN|0-9626523-7-7}}.</ref><ref>{{publikācijas atsauce|author=Normandin, Louise|last2=Hazell|first2=A. S.|date=2002|title=Manganese neurotoxicity: an update of pathophysiologic mechanisms|journal=Metabolic Brain Disease|volume=17|issue=4|pages=375–87|doi=10.1023/A:1021970120965|pmid=12602514|s2cid=23679769}}</ref> ir bijis mangānisma attīstības risks; tomēr pašreizējie veselības un drošības noteikumi attīstītajās valstīs aizsargā strādniekus.<ref name="osha.gov">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html|title=Safety and Health Topics: Manganese Compounds (as Mn)|publisher=U.S. [[Occupational Safety and Health Administration]]|access-date={{dat|2021|04|24||bez}}|archive-date={{dat|2017|08|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170801002948/https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html}}</ref> Pirmo reizi šo traucējumu 1837. gadā aprakstīja britu akadēmiķis Džons Koupers (''John Couper''), kurš pētīja divus pacientus, kas bija mangāna rūdas malēji.<ref name="Couper 1837 41–422">{{publikācijas atsauce|last=Couper|first=John|date=1837|title=On the effects of black oxide of manganese when inhaled into the lungs|journal=Br. Ann. Med. Pharm. Vital. Stat. Gen. Sci.|volume=1|pages=41–42}}</ref>

sentences: '''Cianāti''' ir [[ciānskābe]]s [[sāļi]]. Cianāta [[jons]] satur [[skābeklis|skābekli]], [[ogleklis|oglekli]] un [[slāpeklis|slāpekli]] tieši šādā secībā (-OCN). Organiskie cianāti ir ciānskābes [[esteri]]. Cianāta grupa ir viena no organisko savienojumu [[funkcionālās grupas|funkcionālajām grupām]]. Cianāti ir relatīvi stabili (salīdzinot ar [[fulmināti]]em) un maztoksiski (salīdzinot ar [[cianīdi]]em). Cianīdu atindēšana bieži vien ir cianīdu oksidēšana par cianātiem ar [[kālija permanganāts|kālija permanganātu]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pampāļu pagasts
| karte             = Pampāļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Pampāļi
| platība           = 122,24
| iedzīvotāji       = 813<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 813/ 122.24 round 1}}
| izveidots         = 1922
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Milāna—Sanremo
| current_event = 2021. gada Milāna—Sanremo
| image         = Milan – San Remo logo.svg
| date          = Marta vidus
| region        = [[Itālija]]s ziemeļrietumi
| latviski      =
| localnames    = Milano–Sanremo {{it ikona}}
| nickname      = Pavasara klasika
''(La classica di Primavera)'' {{it ikona}}
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|Klasiskās viendienas sacensības]]
| organiser     = [[RCS Sport]]
| director      =
| first         = 1907
| number        = 113 (2022. gadā)
| final         =
| firstwinner   = {{flaga|Francija}} [[Lisjēns Petī-Bretons]]
| mostwins      = {{flaga|Beļģija}} [[Edijs Merkss]]
(7 uzvaras)
| mostrecent    = {{flaga|NED}} [[Matjē van der Pūls]]
}}

sentences:
{{cita nozīme|objektu|kapsētu|Vecais Ķaupis (kapsēta)}}
'''Vecais Ķaupis''' ir kultūrvēsturisks objekts un bijusī sarīkojumu vieta, kas atrodas [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] [[Zvidzāni|Zvidzānos]].

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Grēku pilsēta
|    oriģinālnos = ''Sin City''
|         attēls = Sincitypostercast.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
* [[trilleris]]
* [[detektīvfilma]]
* [[asa sižeta filma]]
|       režisors =
* [[Frenks Millers]]
* [[Roberts Rodrigess]]
* [[Kventins Tarantīno]]
|     producents = [[Elizabete Avelāna]]
|      scenārijs = Frenks Millers
|        aktieri =
* [[Brūss Viliss]]
* [[Mikijs Rurks]]
* [[Īlajs Vuds]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Beničio Deltoro]]
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Ritgers Hauers]]
|         mūzika = [[Džons Debnijs]]
|      operators = Roberts Rodrigess
|        montāža = Roberts Rodrigess
|        studija = ''[[Troublemaker Studios]]''
|    izplatītājs = ''[[Dimension Films]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2005|4|1}}
|         ilgums =
* 124 min (''kinoteātrī'')
* 147 min (''DVD'')
|         valsts = {{ASV}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|158,7 miljoni}}<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sincity.htm Sin City (2005) - Box Office Mojo]</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete]]"
|           imdb = 0401792
}}
'''"Grēku pilsēta"''' ({{val|en|Sin City}}; pilnais nosaukums: ''Frank Miller's Sin City'')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://movies.tvguide.com/frank-millers-sin-city/137842 |title=McDonagh, Maitland, ''Frank Miller's Sin City'' (review) |access-date={{dat|2010|03|04||bez}} |archive-date={{dat|2010|03|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100324054112/http://movies.tvguide.com/frank-millers-sin-city/137842 }}</ref> ir 2005. gada ASV sešu [[detektīvfilma|detektīvfilmu]] un [[trilleris|trilleru]] ar ''[[film noir]]'' stilizāciju [[antoloģija]]. To režisēja, producēja un scenāriju sarakstīja [[Frenks Millers]] un [[Roberts Rodrigess]]. "Grēku pilsēta" uzņemta pēc Millera tāda paša nosaukuma komiksu sērijas motīviem. Filmai 2014. gadā iznāca turpinājums "[[Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete]]".

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
2-Metoksietanola struktūrformula

2-Metoksietanola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OCH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=965
|kušanas temperatūra=-85 °C
|viršanas temperatūra=124-125 °C
}}
'''2-Metoksietanols''' (metilcelosolvs, CH3OCH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]]. To parasti lieto par šķīdinātāju. Tas ir viens no [[celosolvi]]em. Tie ir [[etilēnglikols|glikola]] ēteri. Celosolvus galvenokārt lieto par šķīdinātājiem, tie šķīst ūdenī un citos šķīdinātājos.

sentences:
'''Patriarhs''' ({{val|grc|πατριάρχης}} (''patriarchēs'') — 'ģints galva', kas savukārt no ''πατριά'' (''patria'') — 'ģimene' un ''ἄρχειν'' (''archein'') — 'valdīt') var būt:
* [[Vecā derība|Vecajā derībā]] — ebreju pirmsenči no [[Ādams|Ādama]] līdz [[Ābrams|Ābramam]], [[Īzāks|Īzākam]], [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkabam]] un viņa dēliem.
* Ģints galva [[patriarhāts|patriarhātā]].
* Augstākā garīgā amatpersona [[pareizticība|pareizticīgo]] baznīcā.
* Visizcilākais, arī visvecākais cilvēks (kādā noteiktā darbības sfērā).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
 par godu [[Čečenu un ingušu deportācija|čečenu un ingušu deportācijai]]]]
'''Čečeni Eiropā''' ir [[Čečeni|čečenu]] diaspora, kurā ir vairāk nekā 300 000 cilvēku. Pēc pirmā un otrā [[Čečenijas kari|Čečenijas kara]] tika reģistrēta masveida čečenu bēgšana uz [[Rietumeiropa|Rietumeiropas]] valstīm.

sentences: '''Pasāti''' ir pastāvīgi [[vējš|vēji]], kuri visu gadu pūš virzienā uz [[ekvators|ekvatoru]]: [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]] no [[ziemeļaustrumi]]em, bet [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] no [[dienvidaustrumi]]em. Vienu no otra šos pasātus atdala [[bezvējš|bezvēja]] josla ekvatora tuvumā. Pasāti pūš vienā virzienā galvenokārt virs [[okeāns|okeāna]], kur tiem nav šķēršļu, bet, nonākot uz [[sauszeme]]s, tie maina savu [[virziens|virzienu]] atkarībā no [[reljefs|reljefa]]. Vēji pūš no 30° [[paralēle|paralēlēm]] abās puslodēs. [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]] pasāti tuvējās [[Āzija]]s dēļ maina savu raksturu un kļūst par [[musoni]]em.

sentences:
'' — dzīvnieku suga, kam nav nepieciešams skābeklis nevienā dzīves posmā]]
'''Anaerobais organisms''' jeb '''anaerobs''' ir jebkurš organisms, kam nav vajadzīgs [[skābeklis]], lai augtu. Skābeklis var būt tam kaitīgs vai pat nāvējošs. Tas ir pretstats [[Aerobi organismi|aerobam organismam]].

sentences:
{{infokaste+}}
 uzrakstīts Osmāna Ibn Afāna vārds]]
'''Osmāns Ibn Afāns''' ({{val|ar|عثمان بن عفان}}, ''ʿUṯmān ibn ʿAffān''; dzimis [[577. gads|577]]. gadā, miris {{dat|656|6|20}}) bija trešais [[Musulmaņi|musulmaņu]] [[kalifs]], viens no četriem Taisni vadītajiem kalifiem. Osmāns valdīja [[Rāšidūnu kalifāts|Rāšidūnu kalifātā]] no {{dat|644|11|11}} līdz nāvei, kad viņu nogalināja opozicionāri. Osmāna valdīšanas laikā [[arābi]] iekaroja [[Arābijas pussala]]s rietumus un lielu daļu no [[Persija]]s teritorijas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Svina acetāta kristāli
|ķīmiskā formula=Pb(CH3COO)2 · 3H2O
|molmasa=379,33
|blīvums=2550
|kušanas temperatūra=75 °C (trihidrāts),
 204 °C<ref>Investigation of the pyrolysis of lead zirconate titanate gels with coupled differential thermal analysis, thermogravimetry and infrared spectroscopy. R.Merkle, H.Bertagnolli. Journal of Materials Science 33 (1998) 4341-4348</ref> (anhidrīds)
|viršanas temperatūra=sadalās
|šķīdība ūdenī=75 g/l
}}
'''Svina acetāts''' (svina(II) acetāts, Pb(CH3COO)2) ir salda, indīga, balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Svina acetāts šķīst arī [[glicerīns|glicerīnā]] un etiķskābē. Parasti tas kristalizējas trihidrāta formā (ar 3 ūdens molekulām). Saldās garšas dēļ svina acetātu dēvē arī par '''svina cukuru'''. Svina acetātu lieto par citu svina savienojumu izejvielu. Svina acetātu iegūst, svina(II) oksīdam (PbO) reaģējot ar etiķskābi.
{{Inde|Svina acetāts ir indīga viela ar saldu garšu!}}

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Pink Floyd
| Image            =
| Caption          = Grupas klasiskais sastāvs
| Alt              =
| Studio           = 14
| Studio link      = Studijas albumi
| Live             = 3
| Live link        = Koncertieraksti
| Compilation      = 8
| Comp link        = Dziesmu izlases
| Singles          = 26
| Singles link     = Singli
| Video            = 4
| Video link       = DVD
| Music videos     = 25
| MV link          = Videoklipi
| Option name      = Minialbumi
| Option           = 1
| Option color     = #79443B
| Option link      = Minialbumi
| 1Option name     = Ierakstu apkopojumi
| 1Option          = 3
| 1Option link     = Ierakstu apkopojumi
| References       = Yes
| Ref link         = Atsauces
}}
[[Apvienotā Karaliste|Britu]] [[Rokmūzika|rokgrupas]] '''''[[Pink Floyd]]'' diskogrāfija''' sastāv no 14 studijas albumiem (no kuriem viens ir pa pusei studijas albums un pa pusei koncertalbums), 3 koncertierakstiem (neieskaitot apvienoto), 8 labāko dziesmu izlasēm, 4 ierakstu apkopojumiem, 1 minialbuma, 26 singliem, 25 mūzikas video un četriem video albumiem.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Čānakja
 |    vārds_orig = चाणक्य
 |        attēls = Chanakya artistic depiction.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = 1915. gada zīmējums, kurā attēlots Čānakja
 |    dz_dat_alt = 375. gadā p.m.ē.
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = [[Taksila]] (tagad {{PAK}})
 |     m_dat_alt = 283. gadā p.m.ē. (92 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = [[Patna]], [[Maurju impērija]] (tagad {{IND}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[brahmaņi|brahmanis]] (skolotājs, padomdevējs), filozofs, ekonomists, rakstnieks, astrologs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''[[Nobela prēmija literatūrā]]''' (zviedru val: ''Nobelpriset i litteratur'') ir ikgadējs [[Zviedrijas Karaliskā Zinātņu akadēmija|Zviedrijas Akadēmijas]] apbalvojums par ieguldījumu literatūrā, kuru kopš [[1901]]. gada pasniedz par izcilu darbību [[literatūra|literatūrā]]. Tā ir viena no piecām [[Alfrēds Nobels|Alfrēda Nobela]] [[1895]]. gadā dibinātajām Nobela prēmijām, kura tiek pasniegta piecās dažādās jomās: [[Nobela prēmija fizikā|fizikā]], [[Nobela prēmija ķīmijā|ķīmijā]], literatūrā, [[Nobela miera prēmija|miera veicināšanā]] un [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|fizioloģijā vai medicīnā]].<ref>{{tīmekļa atsauce | title = Alfred Nobel – The Man Behind the Nobel Prize | publisher = [[Nobel Foundation]] | url = http://nobelprize.org/alfred_nobel/|accessdate=2008-10-16}}</ref> Prēmija tiek pasniegta svinīgā ceremonijā [[Zviedrija]]s galvaspilsētā [[Stokholma|Stokholmā]] katru gadu [[10. decembris|10. decembrī]] (A. Nobela nāves dienā).<ref>{{tīmekļa atsauce | title = The Nobel Prize Award Ceremonies | publisher = [[Nobel Foundation]] | url = http://nobelprize.org/award_ceremonies/ | accessdate = 2008-10-16 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20080822184717/http://nobelprize.org/award_ceremonies/ | archivedate = 2008-08-22 }}</ref> Pirmo Nobela prēmija literatūrā saņēma franču dzejnieks un esejists [[Silī Pridoms]]. Katrs laureāts saņem medaļu, diplomu un naudas balvu, kas katru gadu mainās.<ref>{{tīmekļa atsauce | title = The Nobel Prize| publisher = [[Nobel Foundation]] | url = http://nobelprize.org/nobel_prizes/|accessdate=2008-10-07}}</ref>

sentences: '''Slepkavība Kviselē''' bija [[slepkavība]], kas izdarīta 2014. gada 8. oktobrī [[Dānija]]s ciematā [[Kvisele|Kviselē]] (''Kvissel''). 40 gadus vecā Tīne Rēmere Holtegārda nāvējoši tika sadurta miegā. Viņas 16 gadus vecajai meitai Lisai Borhai 2015. gada 14. septembrī tika piespriests deviņu gadu cietumsods par mātes slepkavību. Borhas draugam, 29 gadus vecajam Bakhtiāram Muhamedam Abdullāham, tika piespriests 13 gadu cietumsods, kam sekos deportācija. Slepkavība tika atspoguļota starptautiskā mērogā, un avoti uzsvēra, ka Borha tieši pirms slepkavības ir skatījusies [[Islāma valsts Irākā un Levantē]] [[nāvessods|nāvessodu]] video.<ref>'''Atsauces''':

sentences:
un [[Laukums|laukumu]], lai maksimāli aizvadītu siltumu no iekārtas caur [[Siltumvadīšana|siltumvadīšanu]], [[Konvekcija|konvekciju]] un [[Siltumstarojums|siltumstarojuma]] radīšanu apkārtējā vidē.]]
'''Siltuma daudzums''' (<math>Q</math>) ir [[enerģija]], kuru saņem vai zaudē [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] siltumapmaiņas procesā. Siltuma daudzums izsaka [[Iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] izmaiņas, bet ne tās kopīgo daudzumu. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Siltuma daudzumu nosaka [[Pirmais termodinamikas likums]], kurš ir jāskata saistībā ar [[Otrais termodinamikas likums|Otro termodinamikas likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=108|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>

sentences: '''Ķiparu kaskāde''' ir sezonāls visaugstākais strauta [[ūdenskritums]] Latvijā, kas atrodas [[Gaujas nacionālais parks|Gaujas nacionālajā parkā]], [[Sigulda|Siguldā]], uz no avotiem izplūstoša bezvārda strauta [[Vējupīte (Gaujas pieteka)|Vējupītes]] gravas labajā krastā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://indulisonthemove.home.blog/viendiennieki/23-02-2019-siguldas-apkartnes-udenskritumi-un-lorupe/|title=23.02.2019. Siguldas apkārtnes ūdenskritumi un Lorupe|website=Indulis raksta|access-date=2023-09-23|date=2019-02-24|language=lv}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://allevents.in/ogre/vidzemes-leduskritumi-dabas-objektu-cien%C4%ABt%C4%81jiem/200021992435840|title=Vidzemes leduskritumi - dabas objektu cienītājiem|website=allevents.in|access-date=2023-09-23}}</ref> Tas sastāv no divām pakāpēm, kas atrodas 18 m attālumā viena no otras. Augšējās pakāpes kritums ir 2,3 m augsts un apakšējais — 6 m augsts, kopā 8,3 m.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.petroglifi.lv/index/latvijas_udenskritumi/0-12|title=Petroglifu centrs - Latvijas ūdenskritumi|website=www.petroglifi.lv|access-date=2023-09-23}}</ref> Platums svārstās no 0,2 līdz 1 m. Kaskāde ir izveidojusies lodīšu [[Smilšakmens|smilšakmeņos]], baltajos [[Amatas svīta]]s smilšakmeņos un dzeltenajos un sarkanajos [[Gaujas svīta]]s smilšakmeņos.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mērsraga pagasts
| karte             = Mērsraga pagasts location Latvia.svg
| ģerboņa_attēls    = Mērsraga pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Mērsraga pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  = Mērsraga pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Mērsrags
| platība           = 109,0
| iedzīvotāji       = 1712<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |date={{dat|2016|10|20||bez}} }} Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās 01.01.2016</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1712 / 109 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mērs              =
| mērs_partija      =
| mērs_gads         =
| teritorijas       =
| pakalpojumu_centri=
| mājaslapa         = www.mersrags.lv
}}

sentences:
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Drabešu pagasts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mateo Riči
|     vārds_orig = ''Matteo Ricci''
|         attēls = Ricciportrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Mateo Riči 1610. gada ķīniešu portretā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1552
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Mačerata]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1610
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Pekina]], [[Minu impērija]] (tagad {{CHN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[itālis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida vara(II) oksīds

__ [[varš|Cu]]2+      __ [[skābeklis|O]]2-
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1317-38-0
|      ķīmiskā formula = CuO
|              molmasa = 79,5454
|              blīvums = 6315
|  kušanas temperatūra = 1326 °C
| viršanas temperatūra = 1026 °C (sāk sadalīties)
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Vara(II) oksīds''' (CuO) ir divvērtīgā [[varš|vara]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]], kurš pieder pie bāziskajiem [[oksīds|oksīdiem]]. Vara(II) oksīda kristālā varš un skābeklis ir attiecībā 1:1 (uz vienu vara atomu ir viens skābekļa atoms). Vara(II) oksīds ir pulverveida viela melnā krāsā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Irbe
|     vārds_orig =
|         attēls = Irbe Anna.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Dzērbenes pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{vieta|Indija|Tamilnāda|Tirupatura}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latviete]]
|   nodarbošanās = Misionāre
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Kārlis Irbe (1861—1934)]], Lūcija
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Kaļitajevs
|          bērni = Viktors, [[Kirils Irbe]]
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Anna Irbe''' (dzimusi {{dat|1890|9|19}}, mirusi {{dat|1973|2|13}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[luterāņi|luterāņu]] [[misionāre]] [[Indija|Indijā]], piedalījās [[tamili|tamilu]] Evaņģēliski luteriskās baznīcas izveidošanā.<ref name="lat">{{LAT e|3|80}}</ref>

sentences:
{{Atjaunināt}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = SIA ''Tet''
| logo             = Tet_logo.svg
| logo_size        = 140px
| caption          =
| type             = [[sabiedrība ar ierobežotu atbildību]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1992. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Rīga]]
| location_country = {{LAT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Uldis Tatarčuks (valdes priekšsēdētājs un izpilddirektors)
| industry         = [[tehnoloģijas]] un [[izklaide]]
| products         = fiksētie un mobilie sakari, [[internets|interneta]] pakalpojumi, elektroenerģija
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| value            =
| owner            = Latvijas Republika<br />''[[TILTS Communications]]''
| num_employees    = 1707 (2018. gadā)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.tet.lv tet.lv]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''SIA ''Tet''''' (agrākie nosaukumi '''''Lattelecom''''', '''''Lattelekom''''') ir [[Latvija]]s tehnoloģiju un izklaides pakalpojumu uzņēmums. Tas ir [[telesakari|telesakaru]] operators, [[interneta pakalpojumu sniedzējs]] (IPS), kopš 2017. gada arī elektroenerģijas pakalpojumu sniedzējs.

sentences: '''Kokss''' (no {{val-de|koks}}, kas savukārt no {{val-en|coke}}) ir ciets, porains, pelēcīgas krāsas materiāls, ko iegūst, karsējot ([[koksēšana|koksējot]]) [[akmeņogles]] 1000 °C temperatūrā bez [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnes. Kokss sastāv galvenokārt no [[ogleklis|oglekļa]] (96—98%). Koksēšanas jeb akmeņogļu sausās [[pārtvaice]]s procesā bez koksa iegūst arī citus produktus, piemēram, [[koksa gāze|koksa gāzi]] (tā sastāv no [[Ūdeņradis|H2]], [[Oglekļa monoksīds|CO]], [[Metāns|CH4]], [[Sērūdeņradis|H2S]], [[Amonjaks|NH3]]) un [[akmeņogļu darva|akmeņogļu darvu]].

sentences: '''Urīnceļu infekcija''' ir [[infekcija]], kas skar [[Urīnceļi|urīnceļus]]. Biežāk ar to slimo sievietes, tas saistāms ar anatomiskām īpatnībām – īsu urīnizvadkanālu. Galvenokārt ierosinātāji ir gramnegatīvi mikroorganismi. Pirmajā vietā ir ''[[Escherichia coli]]'', kas ierosina aptuveni 80 % akūtu urīnceļu infekciju. Ja skarti augšējie urīnceļi ([[nieres]]) vairāk izteikti sistēmiskie simptomi - paaugstināta ķermeņa temperatūra, nespēks, svīšana, sāpes nieru apvidū, bet ja apakšējie ([[urīnpūslis]], [[urīnizvadkanāls]]) – biežāka, sāpīga urinācija un urīna nesaturēšana.

sentences: '''15. jūlijs''' ir gada 196. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (197. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 169 dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Amazing Grace''
| attēls                   =  Amazinggraceposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Maikls Epteds]]
| producents               =
* [[Patrīcija Hītone]]
* [[Deivids Hants]]
* [[Terenss Maliks]]
* [[Edvards R. Presmans]]
* [[Kens Veilss]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Naits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Joans Grifids]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Romola Garai]]
* [[Alberts Finijs]]
| mūzika                   = [[Deivids Ārnolds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[FourBoys Films]]''
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[Bristol Bay Productions]]''
* ''[[Ingenious Film Partners]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
* ''[[Momentum Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|9|16|Toronto kinofestivāls|2007|2|23|ASV|2007|3|23|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/amazing-grace-2006-0|title=Amazing Grace|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 11, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|29 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=amazinggrace.htm|title=Amazing Grace (2006)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 11, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Amazing Grace''''' ir 2006. gada Apvienotās Karalistes un ASV biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Maikls Epteds]]. Galvenās lomas atveido [[Joans Grifids]], [[Benedikts Kamberbačs]], [[Romola Garai]] un [[Alberts Finijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|16||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Belpošta''<br />''Белпошта''
| logo             =|255 px
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = {{dat|1995}}
| founder          =
| defunct          =
| location         = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         = Pasta pakalpojumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| value            =
| owner            = [[Baltkrievijas valdība]] (100%)
| num_employees    = 27 800<ref name="finance"/>
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|http://www.belpost.by/eng/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pastaiga starp kapakmeņiem
| operators =
| attēls = A Walk Among the Tombstones poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[neo-noir]]'', trilleris
| režisors = [[Skots Frenks]]
| producents = * [[Denijs DeVito]]
* Maikls Šambergs
* Steisija Šīra
* Braiens Olivers
* Tobins Ārmbrusts
| scenārijs = Skots Frenks
| aktieri = * [[Liams Nīsons]]
* [[Dens Stīvenss]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Boids Holbruks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Walk Among the Tombstones''
| studija = * ''Cross Creek Pictures''
* ''Endgame Entertainment''
* ''1984 Private Defense Contractors''
* ''Exclusive Media''
* ''Jersey Films''
* ''Double Feature Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|9|19}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|23–28 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|62,1 miljons}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Walk-Among-the-Tombstones-A-(2014)#tab=summary|title=A Walk Among the Tombstones (2014) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pastaiga starp kapakmeņiem"''' ({{Val|en|A Walk Among the Tombstones}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors un scenārists ir [[Skots Frenks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Liams Nīsons]], [[Dens Stīvenss]], [[Deivids Harbors]] un [[Boids Holbruks]]. Filma balstīta uz [[Lorenss Bloks|Lorensa Bloka]] tāda paša nosaukuma 1992. gada romānu.

sentences: '''Tērauds''' ir [[dzelzs]] sakausējums ar labām tehnoloģiskām īpašībām un pietiekošu plastiskumu, kas ļauj izgatavot jebkuras formas un izmēru konstrukcijas, kā arī pielietot dažādas tehnoloģiskās apstrādes metodes: liešanu, velmēšanu, kalšanu, [[metināšana|metināšanu]], griešanu u.tml.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Armins van Bīrens
| Attēls = Armin van Buuren Armin Only Embrace 2017.jpg
| Att_izm = 260px
| Apraksts =
| Fons = instrumentālists_bez_vokāla
| Vieta_dz = {{flag|Nīderlande}}
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1976|12|25}}
| Žanrs = [[Transs (mūzika)|Trance]], [[Progressive]]
| Nodarbošanās = [[Diskžokejs|DJ]], [[Mūzikas producents|producents]]
| Gadi = [[1995]] — pašlaik
| Izdevējkompānija = [[Armada]]
| Mlapa = [http://www.arminvanbuuren.com/ arminvanbuuren.com]
| Dzimums = V
| Paraksts = Armin van Buuren Autograph.png
}}
'''Armins Jozefs Jakobs Daniels van Bīrens''' ({{val|nl|Armin Jozef Jacobus Daniël van Buuren}}, dzimis [[1976]]. gada [[25. decembris|25. decembrī]]) ir [[Transs (mūzikas žanrs)|trans]] mūzikas producents un dīdžejs. Dzimis [[Nīderlande]]s pilsētā Leidenē, bet uzaudzis nelielā ciematā Kaudekerkā pie Reinas.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
 palielinājumā]]
'''Putnu gripa''' ir [[slimība]], kuru izraisa [[A tipa gripas vīruss|A tipa gripas vīrusi]] un ar to parasti slimo [[putni]]. 1997. gadā pirmo reizi tika konstatēts fakts, ka ar to saslima arī [[cilvēks]].<ref name="britannica"/> Tas notika [[Honkonga|Honkongā]]. 2003. gadā putnu [[Gripa|gripas]] [[epidēmija]] skāra [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāziju]] un līdz 2006. gada sākumam izplatījās arī uz citām pasaules daļām. Ar šo slimību saslimst, ēdot termiski neapstrādātu putnu gaļu vai savādākā saskarsmes ceļā ar putniem. Tā nepāriet no cilvēka uz cilvēku.

sentences:
'''Latvijas laukaugu selekcijas muzejs''' ir [[Agroresursu un ekonomikas institūts|Agroresursu un ekonomikas institūta]] muzejs [[Priekuļi|Priekuļos]]. Tas tika atklāts Valsts Priekuļu laukaugu selekcijas institūta simts gadu jubilejas svinībās 2013. gadā. Muzejs atrodas Priekuļos, Selekcijas ielā 3,  t.s. "selekcijas ēkā", kura ir valsts nozīmes industriālais piemineklis.
Muzejā iespējams aplūkot vēsturiskos selekcijā izmantojamos instrumentus, iekārtas, tehnoloģijas, var iepazīties ar dokumentiem, agrākām darba metodēm, selekcionāriem un viņu darbu.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.arei.lv/lv/muzejs|title=Muzejs | Agroresursu un ekonomikas institūts|website=www.arei.lv}}</ref>
2018. gada 28. septembrī muzejā Zinātnieku nakts ietvaros bija iespējams iepazīties ar selekcionāriem un piedalīties dažādās spēlēs un darbnīcās.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.priekuli.lv/pasakumi-kultura/942-zinatnieku-nakts-zinatne-latvijai/event_details|title=Zinātnieku nakts “Zinātne Latvijai” AREI Laukaugu selekcijas muzejā|website=Priekuļu novads}}</ref>

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Volgas vācieši
| native_name = Wolgadeutsche
| native_name_lang = German
| flag =
| flag_caption = Volgas vāciešu karogs
| image = <!-- filename; or | rawimage = -->
| image_caption =
| population = <!-- total population worldwide -->
594 138
| genealogy =
| regions = <!-- for e.g. a list of regions (countries), especially if regionN etc. below not used -->
| region1 = {{flaga|Russia}} [[Krievija]]
*  [[Altaja novads]] 79 502
*  [[Omskas apgabals]] 76 334
*  [[Novosibirskas apgabals]] 47 275
*  [[Kemerovas apgabals]] 35 965
*  [[Čeļabinskas apgabals]] 28 457
*  [[Tjumeņas apgabals]] 27 196
*  [[Sverdlovskas apgabals]] 22 540
*  [[Krasnodaras novads]] 18 469
*  [[Orenburgas apgabals]] 18 055
*  [[Volgogradas apgabals]] 17 051
*  [[Tomskas apgabals]] 13 444
*  [[Saratovas apgabals]] 12 093
*  [[Permas novads]] 10 152
| pop1 = 394 138
| ref1 = <ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/tab5.xls |format=XLS |title=Russian Census 2010: Population by ethnicity |language=ru |website=Perepis-2010.ru |access-date=12 November 2017 |archive-date={{dat|2013|12|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131204011922/http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/tab5.xls }}</ref>
| region2 = {{flaga|Kazakhstan}} [[Kazahstāna]]
| pop2 = 200 000
| ref2 = <ref name="Stat.kz">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.stat.kz/p_perepis/Pages/n_04_02_10.aspx |title=Stat.kz |website=Stat.kz |access-date=11 November 2017 |dead-url=yes |archive-url=https://web.archive.org/web/20100212175154/http://www.stat.kz/p_perepis/Pages/n_04_02_10.aspx |archive-date=12 February 2010}}</ref>
| region3 = {{flaga|Germany}}
| region4 = {{flag|United States}}
| region5 = {{flag|Canada}}
| region6 = {{flag|Brazil}}
| region7 = {{flag|Argentina}}
| languages = [[vācu valoda]], [[krievu valoda]], [[kazahu valoda]]
| religions = [[luterānisms]], [[Romas katoļu baznīca]], [[menonīti]]
| related_groups = [[Black Sea Germans]], [[Don Cossacks]]
| footnotes =
}}
s apkaimē.]]
'''Volgas vācieši''' ({{val|de|Wolgadeutsche}} vai ''Russlanddeutsche'' — 'Krievijas vācieši', {{val|ru|поволжские немцы}}) bija [[vācieši|vācu]] [[etniskā grupa]], kas kopš 18. gadsimta dzīvoja [[Krievijas Impērija]]s iekarotajās agrākās [[Kazaņas haniste]]s zemēs [[Volga]]s lejtecē [[Saratova]]s apkaimē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Indijas tamarinds
|           attēls = Tamarindus indica - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-134.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Fabales
|         rinda_lv = Pākšaugu rinda
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|      apakšdzimta = Caesalpinioideae
|   apakšdzimta_lv = Cezalpīniju apakšdzimta
|            ģints = Tamarindus
|         ģints_lv = Tamarindi
|          ģints_r = Tamarinds
|             suga = T. indica
|          suga_lv = Indijas tamarinds
|           suga_r = Tamarinds
|         binomial = Tamarindus indica
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|apgaismošanas ierīci|svece (nozīmju atdalīšana)|svece}}
{{atsauces+}}
{{noformējums+}}
{{jāuzlabo|lieli teksta fragmenti kopēti no citām lapām, vietām nav ievērota neitralitāte}}

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = ''B-17 Flying Fortress''
|attēls               =
|paraksts             = B-17E modeļa lidmašīna
|tips                 = [[bumbvedējs]]
|valsts               = {{USA}}
|ražotājs             = ''[[Boeing]]'', {{flaga|ASV}}
|dizaineris           = Edvards Velss
Gifords Emerijs
|pirmais lidojums     = {{Dat|1935|7|28}}<ref>https://web.archive.org/web/20061208181449/http://www.boeing.com/history/chronology/chron04.html</ref>
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   = 1968
|status               = Vairs netiek izmantots
|primārais lietotājs  =  [[Karaliskie Gaisa spēki]]
 [[ASV Armijas Gaisa spēki]]
|ražošanā             = 1936–1945
|skaits               = 12 731<ref>Angelucci, Enzo and Paolo Matricardi. Combat Aircraft of World War II, 1940–1941. Westoning, Bedfordshire, UK: Military Press, 1988. ISBN 978-0-517-64179-8.</ref>
|izmaksas             = [[US$]] 238 329<ref>Bowers, Peter M. Fortress in the Sky (неопр.). — Granada Hills, California: Sentry Books Inc., 1976. — ISBN 0-913194-04-2.</ref>
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
Boeing XB-38 Flying Fortress
Boeing YB-40 Flying Fortress
Boeing C-108 Flying Fortress
}}
'''B-17 Flying Fortress''' bija pirmais amerikāņu sērijveida smagais četru dzinēju [[bumbvedējs]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Vordhantailenda
| oriģinālnosaukums    = ''Ward Hunt Island Research Station''
| attēls               = Ward Hunt Island, Ice Shelf 01.jpg
| paraksts             = Telšu nometne pie Vordhantailendas stacijas
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
 |relief = jā
| map_label            =
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{CAN}}<br/>{{CA-NU}}
| latd=83| latm=05| lats= 36| latNS=N
| longd=74| longm=09| longs= 34| longEW=W
| novietojums          = [[Vorda Hanta sala]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1957
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Centre d’études nordiques|CEN]], ''Parks Canada''
| pers_vasara          = 12
| pers_ziema           =
| augstums             = 25
| vid_t                = -17,3
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Austrumu laiks|CST]] (UTC-5)
| mājaslapa            =
}}
'''Vordhantailendas pētniecības stacija''' ({{val|en|Ward Hunt Island Research Station}}) ir [[Kanāda]]s [[polārstacija|pētniecības]] un tūrisma atbalsta stacija [[Arktika|Arktikā]], [[Kutinirpāka]]s nacionālajā parkā.<ref name=cen>[https://eu-interact.org/field-sites/cen-ward-hunt-island-research-station/ Interact International Network for Terrestrial Research and Monitoring in the Arctic. CEN Ward Hunt Island Research Station]</ref> Izvietojusies nelielās [[Vorda Hanta sala]]s ziemeļu krastā pie [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeāna]]. Pie stacijas izveidots lidlauks ar {{nobr|450 m}} garu grunts skrejceļu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Manks
| operators =
| attēls = Mank.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, drāma
| režisors = [[Deivids Finčers]]
| producents = * Sians Čafins
* [[Ēriks Rots]]
* Daglass Urbanskis
| scenārijs = Džeks Finčers
| aktieri = * [[Gērijs Oldmens]]
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Lilija Kolinsa]]
* [[Arliss Hauards]]
* [[Toms Pelfrijs]]
* [[Čārlzs Denss]]
* [[Toms Bērks]]
| mūzika = * [[Trents Reznors]]
* [[Atikuss Ross]]
| oriģinālnos = ''Mank''
| studija = * ''Netflix International Pictures''
* ''Flying Studio Pictures''
* ''Panic Pictures''
* ''Blue Light''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|11|13|ASV}}
| ilgums = 131 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Manks"''' ({{Val|en|Mank}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnbalta biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gērijs Oldmens]], [[Amanda Saifreda]], [[Lilija Kolinsa]], [[Arliss Hauards]], [[Toms Pelfrijs]], [[Čārlzs Denss]] un [[Toms Bērks]].

sentences: '''Gliemeņu sistemātika''' apraksta visu [[Gliemenes|gliemeņu]] daudzveidību, dod tām raksturīgus nosaukumus, sakārto tās hierarhiskās kategorijās (dažāda ranga [[Taksons|taksonos]]) un izveido iespējami objektīvu modeli, kurā atspoguļota gliemeņu grupu vēsturiskā attīstība ([[filoģenētika]]) un savstarpējā radniecība.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .np
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''Mercantile Communications Pvt. Ltd.''
|sponsors              = ''Mercantile Communications Pvt. Ltd.''
|domātais-pielietojums = ar [[Nepāla|Nepālu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = tiek izmantots Nepālā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = reģistrācija ir iespējama tikai trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.register.com.np/ www.register.com.np]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Sējas gurķis
|         binomial = Cucumis sativus
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Cucumis sativus20090812 497.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Cucurbitales
|         rinda_lv = Ķirbju rinda
|           dzimta = Cucurbitaceae
|        dzimta_lv = Ķirbju dzimta
|            ģints = Cucumis
|         ģints_lv = Gurķi
|             suga = C. sativus
|          suga_lv = Sējas gurķis
|           suga_r = Gurķis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = iespējams [[Indija]]s ziemeļi<ref name="Britannica">{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.britannica.com/EBchecked/topic/145850/cucumber | title= Cucumber | publisher= Britannica Online Encyclopedia | accessdate= 2010-06-22 | language= en}}</ref>
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 101
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 31
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Md
|             atommasa = [258]
|   valences elektroni = [Rn]5f137s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1100 K (827 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
uzbruka kristiešiem tāpēc, ka pēc viņa domām Romu aizdedzināja kristieši]]
'''Lielais Romas ugunsgrēks''' ({{val|la|Magnum Incendium Romae}}) ir vēsturiski viena no pirmajām [[ugunsgrēks|uguns katastrofām]], kas ir ticami dokumentēta. Kaut arī detaļu ir nedaudz — nav bojā gājušo skaita, nav novērtēti materiālie zaudējumi — tas ir zināms kā plašs ugunsgrēks, katastrofāla pekle, kas radīja negatīvas sekas pilsētai un tās iedzīvotājiem.<ref>Henry Russel Fire Catastrophes</ref>

sentences: '''Pirktspējas paritāte''' ({{val-en|purchasing power parity (PPP)}}) [[ekonomika|ekonomikā]] ir teorētisks [[cena|cenu]] salīdzīnājums, ko aprēķina, balstoties uz kāda preču groza cenu katrā valūtā tās pamatvalstī. Tas bieži būtiski atšķiras no [[tirgus]] valūtas kursa, jo arī vienā valūtā preču cenas mēdz atšķirties dažādās valstīs ģeogrāfiskās situācijas, ražošanas atšķirību un tirgus īpatnību dēļ.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Princese pret pašas gribu 2
| attēls                   = Movie the princess diaries 2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Princess Diaries 2: Royal Engagement''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, jauniešu filma
| režisors                 = [[Gerijs Māršals]]
| producents               =
* [[Vitnija Hjūstone]]
* [[Debra Martina Čeisa]]
| scenārija autors         = [[Šonda Raimsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Džūlija Endrūsa]]
* [[Hetere Mataraco]]
* [[Hektors Elizondo]]
* [[Džons Rīzs-Deiviss]]
* [[Kriss Pains]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[ShondaLand]]''
* ''[[Martin Chase Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|8|11}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/princess-diaries-2-royal-engagement-2004|title=The Princess Diaries 2: the Royal Engagement|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=princessdiaries2.htm|title=The Princess Diaries 2: the Royal Engagement (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|134,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Princese pret pašas gribu]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Princese pret pašas gribu 2"''' ({{val|en|The Princess Diaries 2: Royal Engagement}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Džūlija Endrūsa]], [[Hetere Mataraco]], [[Hektors Elizondo]], [[Džons Rīzs-Deiviss]] un [[Kriss Pains]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|8|11||bez}}. Filma ir turpinājums 2001. gada filmai "[[Princese pret pašas gribu]]".

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = Puķu tabaka
| binomial = Nicotiana alata
| attēls = Nicotiana_tabacum_001.JPG
| att_izmērs = 235px
| att_nosaukums = Puķu tabaka
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Solanales
| rinda_lv = Nakteņu rinda
| dzimta = Solanaceae
| dzimta_lv = Nakteņu dzimta
| kategorijas = nē
| ģints_lv = Tabakas ģints
| ģints = Nicotiana
| suga = Nicotiana alata
| suga_lv = Puķu tabaka
}}
'''Puķu tabaka''' (''Nicotiana alata'') ir viengadīgs, 60 — 150 cm augsts [[lakstaugs]]. [[Tabaka]]s ģints pārstāvis, ar [[nikotīns|nikotīn]]a saturu lapās.

sentences: '''14. aprīlis''' ir gada 104. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (105. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 261 diena.

sentences:
* [[Airbus A300|A300]]
* [[Airbus A310|A310]]
* [[Airbus A320|A320]]
* [[Airbus A330|A330]]
* [[Airbus A340|A340]]
* [[Airbus A350|A350]]
* [[Airbus A380|A380]]
<noinclude>[[Kategorija:Apakšveidnes]]</noinclude>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alleganijīts
|attēls=
|klase=[[Nesosubsilikāts]]
|ŠtruncaID=8/B.04-60
|ķīm_formula=Mn2+5(SiO4)2(OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Pelēki sārta, koši sārta, brūna, balta
|svītra=
|habituss=Graudaina, masīvi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.756 nβ = 1.780 nγ = 1.792
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}
__NOTOC__

sentences:
1947. gada februārī piespiedu kārtā izvestie ungāri [[Mlada Boleslava|Mlada Boleslavā]]]]
'''Beneša dekrēti''' ({{val|cz|Benešovy dekrety}}, {{val|sk|Benešove dekréty}}) ir [[Čehoslovākijas Trešā republika|Čehoslovākijas Republikas]] prezidenta [[Edvards Benešs|Edvarda Beneša]] [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā un pirmajos pēckara gados izdota likumu sērija '''"Republikas prezidenta dekrēti"''' ({{val|cz|Dekrety presidenta republiky}}, {{val|sk|Dekréty prezidenta republiky}}), kas legalizēja [[vācieši|vāciešu]] un [[ungāri|ungāru]] padzīšanu no valsts.

sentences: '''Kuģubūve''' ir [[smagā rūpniecība|smagās rūpniecības]] nozare, kas veic [[kuģis|kuģu]] būvēšanu un remontu. Kuģus parasti izgatavo speciālos uzņēmumos - kuģu būvētavās.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Maiks Vreibels|bg_color=#002244|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Tennessee Titans|logo=Tennessee Titans logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Tenesī "''Titans''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Tenesī|Našvila}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1959|menedžeris=Džons Robinsons|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Nissan Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=69 143|krāsas=Tumši zila, gaiši zila, sarkana, pelēka, balta<br />{{color box|#002244}} {{color box|#4B92DB}} {{color box|#C60C30}} {{color box|#A5ACAF}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Roberts Krafts|prezidents=Eimija Adamsa Stranka|divīzijas tituli=11}}'''Tenesī "Titans"''' ({{Val|en|Tennessee Titans}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Našvila|Našvilā]], [[Tenesī]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā kā '''Hjūstonas "Oilers"'''. "Titans" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Nissan Stadium'' stadionā. "Titans" vienu reizi ir piedalījies [[Superkauss|Superkausa]] izcīņā.

sentences:
{{Atsauces+}}

'''Karaļa Artura sēta''' ({{val|pl|Dwór Artusa}}, {{val|de|Artushof}}) ir viens no [[Gdaņska]]s greznākajiem namiem pie Garā tirgus (''Langer Markt'') vecpilsētā. Tas, tāpat kā [[Melngalvju nams]] Rīgā, kopš 14. gadsimta kalpojis par bagāto tirgotāju sanāksmju un svinību vietu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|attēls           = Latania loddigesii Mauritius.JPG
|att_nosaukums    = [[Zilā latānija]] [[Egreta]]s salā
|valsts           = Plantae
|valsts_lv        = Augi
|nodalījums       = Magnoliophyta
|nodalījums_lv    = Segsēkļi
|klase            = Liliopsida
|klase_lv         = Viendīgļlapji
|rinda            = Arecales
|rinda_lv         = Palmu rinda
|rinda_r          = Palmu dzimta
|dzimta           = Arecaceae
|dzimta_lv        = Palmu dzimta
|ģints            = Latania
|ģints_lv         = Latānijas
|kategorijas = nē
}}
'''Latānijas''' (''Latania'') ir [[palmu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kas sastopama [[Maskarēnu salas|Maskarēnu salās]] [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļā.<ref name=list>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theplantlist.org/1.1/browse/A/Arecaceae/Latania/ |title=The Plant List: ''Latania'' |access-date={{dat|2016|04|03||bez}} |archive-date={{dat|2020|07|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200726052724/http://www.theplantlist.org/1.1/browse/A/Arecaceae/Latania/ }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzola struktūrformula un [[molekula]]s modelis
|ķīmiskā formula=C6H6
|molmasa=78,11
|blīvums=876,6
|kušanas temperatūra=278,6 [[Kelvins|K]] (5,5[[°C]])
|viršanas temperatūra=353,2 K (80,1 °C)
}}
'''Benzols''' (fenilūdeņradis, C6H6) parastos apstākļos ir bezkrāsains degtspējīgs [[šķidrums]] ar saldenu [[smarža|smaržu]]. Tā molekula sastāv no 6 oglekļa atomiem, kas ir savienoti gredzenā un katram no šīem oglekļiem ir pievienots viens ūdeņradis. Benzols ir vienkāršākais [[arēni|arēns]] jeb [[Aromātiskie savienojumi|aromātiskais]] [[Ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]]. To plaši izmanto [[Rūpniecība|rūpniecīb]]ā, tā ir izejviela [[Zāles|zāļu]], dažādu [[Plastmasas|plastmasu]], sintētiskās [[gumija]]s, [[krāsviela|krāsvielu]] ražošanā. Benzols ietilpst jēlnaftas sastāvā, tomēr rūpnieciski to iegūst sintētiski no citiem [[nafta]]s komponentiem. Benzols ir [[Toksiskums|toksisks]] un [[Vēzis (slimība)|kancerogēns]] savienojums. Tas ir arī kaitīgs apkārtējai videi un [[ugunsbīstamība|ugunsbīstams]] (tvaiki aizdegas −11 °C temperatūrā, patvaļīgi benzols aizdegas 561 °C temperatūrā).

sentences:
, [[Gē-Lisaka likums]], [[Boila—Mariota likums|Boila-Mariota likums]].]]
'''Ideāla gāze''' ir [[gāze]]s vienkāršots modelis. Šajā modelī gāzes [[tilpums|tilpumu]] ''V'', [[spiediens|spiedienu]] ''p'' un absolūto [[temperatūra|temperatūru]] ''T'', nemainoties gāzes [[masa]]i, saista sakarība:

sentences: '''Pusaudzība''' ir [[cilvēks|cilvēka]] dzīves posms starp [[bērnība|bērnību]] un [[jaunība|jaunību]]. Šis periods parasti ir no 11 līdz 16 gadu vecumam. Par tā sākumu parasti uzskata [[pubertāte]]s iestāšanos, tomēr fiziskās, psiholoģiskās un kultūras izpausmes var sākties arī agrāk un beigties vēlāk. Šajā dzīves posmā esošos cilvēkus mēdz dēvēt par pusaudžiem, arī par tīņiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Šīrons''' ir uzvārds<!-- Kādas izcelsmes? Ebreju? -->. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

sentences:
[[File:Giant TCX on Cycleops Fluid 2.JPG|thumb|Velosipēds komplektā ar ''CycleOps Fluid 2'' trenažieri]]
'''Velotrenažieris''' ir iekārta, ar kuras palīdzību ir iespējams braukt ar [[velosipēds|velosipēdu]], tam paliekot uz vietas.<ref>{{cite web|last1=Curtis|first1=Neil|title=Ultimate Buyers Guide to Turbo Trainers|url=http://turbobiketrainer.com/wind-fluid-electromagnets-the-ultimate-buyers-guide-to-turbo-trainers/|website=http://turbobiketrainer.com/|publisher=TurboBikeTrainer.com|accessdate=14 November 2014|archive-date={{dat|2015|01|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150125102634/http://turbobiketrainer.com/wind-fluid-electromagnets-the-ultimate-buyers-guide-to-turbo-trainers/}}</ref> Tos bieži izmanto, lai iesildītos pirms sacensībām vai arī periodos, kad laika apstākļi ir nelabvēlīgi braukšanai. Izmantojot velotrenažieri, braucējs var veikt arī citas darbības, piemēram, skatīties televizoru, neriskējot gūt savainojumu.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Zziguru pagasts}}
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hemiptera
| kārta_lv = Blaktis
| apakškārta = Sternorrhyncha
| apakškārta_lv = Augutis
| virsdzimta = Coccoidea
| virsdzimta_lv = Bruņutis
| dzimta=Diaspididae
| dzimta_lv=Vairogutu dzimta
| ģints = Lepidosaphes
| ģints_lv =
| suga = Lepidosaphes abdominalis
| suga_lv =
| kategorijas = nē
| binomial=Lepidosaphes abdominalis <small>Takagi, 1960</small>
}}
'''''Lepidosaphes abdominalis''''' ir [[Vairogutu dzimta|vairogutu]] suga. Izplatīta [[Ķīna|Ķīnā]].<ref name="scalenet"/> Barības augi: ''[[Rhodea japonica]]'', ''[[Magnolia]]'', ''[[Myrica rubra]]'', ''[[Osmanthus]]'', ''[[Osmanthus fragrans]]'', ''[[Pittosperum tobira]]''.<ref name="scalenet"/>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Cefejs
| abbreviation = Cep
| name_latin = Cepheus
| RA = 22
| dec = +70
| areatotal = 588
| arearank = 27. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = Aldemarins
| starmagnitude = 2,44
| neareststarname = ''Kruger 60''
| stardistance = 13,15
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Kasiopeja]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 10
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 =
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               =
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Tēlotāja māksla]]
[[Kategorija:Apģērbs]]
[[Kategorija:Galvassega]]

sentences:
plāksnēm, jo betons kā materiāls labāk vada siltumu nekā [[augsne]].]]
'''Siltumvadīšana''' ir [[Siltuma daudzums|siltuma]] pāreja no viena ķermeņa uz otru tiem esot saskarē. Siltumvadīšana var notikt arī viena ķermeņa ietvaros no siltākas ķermeņa daļas uz aukstāku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/8-klase/siltums-6507/re-7c116def-c560-4664-a083-d2bba131e044|title=Siltuma pārneses veidi un to izpausmes un piemēri dabā un tehnikā — teorija. Fizika, 8. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref> Tā kā siltumvadīšanu veicina [[Temperatūra|temperatūru]] starpība, [[Izolēta sistēma|izolētā sistēmā]] apgabali ar sākotnēji atšķirīgu temperatūru siltuma vadīšanas ceļā tieksies uz [[Termodinamiskais līdzsvars|termodinamisko līdzsvaru]](konstantu temperatūru).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltums-25580/re-482dd651-e91b-4f55-868c-ff18488f4f26|title=Siltumapmaiņas veidi — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Linca
 | native_name              = ''Linz''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Austria Linz Centre Hauptplatz.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Austrija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 48 | latm  = 18 | lats  = 11 | latNS  = N
 | longd = 14 | longm = 17 | longs = 26 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Austrija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Augšaustrija]]
 | area_total_km2           = 96.048
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           =
 | elevation_max_m          = 266
 | elevation_min_m          =
 | population_total         = 191 107
 | population_as_of         = 2012. gads
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 2.000
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 271 000
 | population_metro         =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{url|http://www.linz.at/}}
 | footnotes                =
}}
{{commonscat|Linz|Linca}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krāpnieces
| attēls                   = The Hustle film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Hustle''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Kriss Adisons]]
| producents               =
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Rebela Vilsone]]
| scenārija autors         =
* [[Stenlijs Šapiro]]
* [[Pols Henings]]
* [[Deils Launers]]
* [[Džeks Šēfers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Rebela Vilsone]]
* [[Alekss Šārps]]
* [[Dīns Noriss]]
| mūzika                   = [[Anna Dadlija]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Pin High Productions]]''
* ''[[Cave 76 Productions]]''
* ''[[Camp Sugar Productions]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|5|10|ASV}}
| ilgums                   = 94 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/hustle-2019|title=The Hustle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 15, 2019|archive-date={{dat|2019|05|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190509045417/http://www.bbfc.co.uk/releases/hustle-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Krāpnieces''' ({{val|en|The Hustle}}) ir 2019. gada komēdija, kuras režisors ir [[Kriss Adisons]]. Filma veidota kā rīmeiks 1988. gada filmai ''Dirty Rotten Scoundrels'', kas savukārt veidota kā rīmeiks 1964. gada filmai ''Bedtime Story''. Galvenās lomas filmā atveido [[Anna Hetaveja]], [[Rebela Vilsone]], [[Alekss Šārps]] un [[Dīns Noriss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|5|10||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidroksīda kristālrežģis

Nātrija sārma granulas
|       citi nosaukumi = nātrija sārms, kaustiskā soda
|           CAS numurs = 1310-73-2
|      ķīmiskā formula = NaOH
|              molmasa = 40
|              blīvums = 2100
|  kušanas temperatūra = 596 K (323 °C)
| viršanas temperatūra = 1663 K (1390 °C)
| šķīdība ūdenī        = 111 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
{{Vikisaites+}}

sentences: '''Elektronu konfigurācija''' [[atomfizika|atomfizikā]] un [[kvantu ķīmija|kvantu ķīmijā]] ir [[elektrons|elektronu]] stāvokļa aizpildījums daudzelektronu atoma [[elektronu apvalks|elektronu apvalkā]]. [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā]] konfigurāciju attēlo, norādot aizpildītas [[elektronu čaula]]s (galvenais [[kvantu skaitlis]] n = 1, 2, 3, ...) un elektronu skaitu apakščaulās ([[orbitālais kvantu skaitlis|orbitālajam kvantu skaitlim]] atbilstošajos s, p, d, ... stāvokļos). Piemēram, [[neons|neona]] elektronu konfigurācija ir 1s2 2s2 2p6. Pēc [[Pauli princips|Pauli principa]] elektronu apvalkā divi vai vairāki elektroni nevar atrasties vienā kvantu stāvoklī ar vienādiem kvantu skaitļiem.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Tartu Universitātes slimnīca
| org/group           =
| image               = Tartu Ülikooli Kliinikum.JPG
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             = Slimnīcas galvenā ēka L. Pūsepa ielā
| map_type            =
| map_caption         =  58° 22′ ″ N, 26° 42′ 0,1″ E
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 58 | latm  = 22 | lats  = 11.91 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 42 | longs = 0.1 | longEW = E
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = [[Universitātes slimnīca]], daudzprofila ārstiecības, izglītības un zinātnes institūcija
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1998 (1632)
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|http://www.kliinikum.ee/eng/}}
| other_links         =
}}
'''Tartu Universitātes slimnīca''' ({{val-et|Tartu Ülikooli Kliinikum}}) ir [[universitātes slimnīca]], kas atrodas [[Tartu]], [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences: '''Veselības zinātne''' ir [[lietišķās zinātnes]] disciplīna, kas pēta [[cilvēks|cilvēku]] un [[dzīvnieks|dzīvnieku]] veselību. Pētījumi tiek balstīti uz [[bioloģija|bioloģiju]], [[ķīmija|ķīmiju]] un [[Sociālā zinātne|sociālājām zinātnēm]]. Veselības zinātnei ir divas daļas: studijas un pētījumi, un zināšanas par veselību un šo zināšanu izmantošana, lai uzlabotu veselību, ārstētu slimības un saprastu cilvēku un dzīvnieku funkcijas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Capital One Arena''
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Verizon Center wide.jpg
| map_type = Vašingtona
| latNS = N
| latd = 38
| latm = 53
| lats = 53
| longEW = W
| longd = 77
| longm = 1
| longs = 15
| location = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| broke_ground = {{dat|1995|10|18|N|bez}}
| built = Līdz {{dat|1997|||d|bez}}
| opened = {{dat|1997|12|2|N|bez}}
| cost = {{ASV dolārs|260 milijoni}}
| dimensions =
| cap_concert =
| cap_basketball = 20 356
| cap_hockey = 18 506
| tenants = [[Vašingtonas "Capitals"]] ([[Nacionālā hokeja līga|NHL]]) (1997-)<br/>[[Vašingtonas "Wizards"]] ([[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]]) (1997-)
}}
'''''Capital One Arena''''' ir daudzfunkcionāla halle [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Arēna tika atklāta {{Dat|1997|12|2}}. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] klubs [[Vašingtonas "Capitals"]] un [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] klubs [[Vašingtonas "Wizards"]].

sentences:
{{cita nozīme|kalnu sistēmu Dienvidamerikā|tautu Kaukāzā|Andi (tauta)}}
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Andi
 |attēls                 = Andes Chile Argentina.jpg
 |attēla_platums         = 235px
 |paraksts               = Andi [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] starp [[Čīle|Čīli]] un [[Argentīna|Argentīnu]]
  |lat_dir = |lat_deg = |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir = |lon_deg = |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Dienvidamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = [[Argentīna]], [[Bolīvija]], [[Čīle]], [[Ekvadora]], [[Kolumbija]], [[Peru]], [[Venecuēla]]
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 9000
 |platums                = 800
 |kalns                  = [[Akonkagva]]
 |augstums               = 6962
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Spalvu gubumākoņi''' ''Cirrocumulus'' (Cc) ir plāni [[mākoņi]], kuri sastāv no maziem viļņiem, pārslām vai kaudzītēm.

sentences:
{{Citas nozīmes|elektriskās pretestības mērvienību|Oms (nozīmju atdalīšana)|Oms}}
'''Oms''' (''Ω'') ir elektriskās [[pretestība]]s mērvienība [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmā, tā nosaukta par godu vācu fiziķim [[Georgs Simons Oms|Georgam Simonam Omam]].

sentences:
{{cita nozīme|visu dzīvo organismu anatomiju|cilvēkiem|cilvēka anatomija}}
]]
'''Anatomija''' ({{val|grc|ἀνατομή}}, ''ánatomé'' — ‘uzšķēršana’)<ref name="TZV"/> ir [[bioloģija]]s nozare par dažādu dzīvo [[organisms|organismu]] formu un uzbūvi.<ref name="tezaurs"/> Anatomijā pēta visa organisma vai tā daļu uzbūves likumsakarības, kā arī izmaiņas dzīves laikā (vecuma posmu anatomija).

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{vikisaites+}}
'''Biovaras''' (''Biopower'') jēdzienu pirmais lieto [[Mišels Fuko]], bet vēlāk arī [[G. Agambens]], [[A. Negri]] un [[M. Harts]], lai apzīmētu īpašu varas formu, kura veic indivīdu kontroli un optimizēšanu, kas ir atšķirīga no varas formas, kura dominējusi aptuveni līdz 17 g.s. vidum un kuru raksturoja noteikta [[Valdnieks|valdnieka]] vara un indivīdu atrašanās šīs noteiktās varas ietekmē. Biovara ir decentralizēta varas forma, kura sevi izplata caur dažādām sabiedriskām institūcijām, kā piemēram, skolām, armijas struktūrām, [[Rūpnīca|fabrikām]] un psihoneiroloģiskajām klīnikām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Seklais kaps
| operators =
| attēls = Shallow Grave 1994 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Denijs Boils]]
| producents = [[Endrū Makdonalds (producents)|Endrū Makdonalds]]
| scenārijs = [[Džons Hodžs]]
| aktieri = * [[Kerija Foksa]]
* [[Kristofers Eklstons]]
* [[Jūens Makgregors]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Shallow Grave''
| studija = * ''PolyGram Filmed Entertainment''
* ''Channel 4 Films''
* ''Glasgow Film Fund''
* ''Figment Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Rank Film Distributors''
| izdošana = {{Filmas datums|1994|5|17|[[Kannu kinofestivāls]]|1995|1|6|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jpbox-office.com/fichfilm.php?id=4001|title=SHALLOW GRAVE (1995) |publisher=JP's Box-Office |accessdate= {{dat|2022|6|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Seklais kaps"''' ({{Val|en|Shallow Grave}}) ir 1994. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] melnās komēdijas kriminālfilma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerija Foksa]], [[Kristofers Eklstons]] un [[Jūens Makgregors]]. "Seklais kaps" ir Boila pirmā režisētā filma.

sentences: '''Smaragds''' (no {{val|el|σμάραγδος}} — 'mirdzošs, spīdošs') (Be3Al2(SiO3)6) ir koši zaļš [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Tas ir viens no vērtīgākajiem dārgakmeņiem līdzās [[dimants|dimantam]], [[rubīns|rubīnam]] un [[safīrs|safīram]], un nereti ir dārgāks nekā pārējie trīs. Lielākajai daļai atrasto smaragda kristālu ir ieslēgumi, kas samazina to vērtību.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Bladder Wrack (Fucus vesiculosus) - geograph.org.uk - 224125.jpg| |       platums = 240px
|       valsts = Chromalveolata
|     valsts_lv = Hromisti
|      tips= Heterokontophyta
|       tips_lv = Heterokonti
|klase = Phaeophyceae
|      klase_lv = Brūnaļģes
|kārta = Fucales
|      dzimta = Fucaceae
|ģints = Fucus
|        suga =Pūšļu Fuks (F.vesiculosus)
| binomial = Fucus vesiculosus L.
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = AS ''Eesti Gaas''
| logo             =
| caption          =
| type             = Akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1993. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         =
| services         = dabasgāzes imports, dabasgāzes un elektroenerģijas pārdošana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Infortar]]'', {{EST}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.gaas.ee gaas.ee]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''AS Eesti Gaas''''', darbojas ar zīmolu '''''Elenger''''', ir [[Igaunija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums, kas nodarbojas ar [[dabasgāze]]s importēšanu, sadali un pārdošanu, kā arī elektroenerģijas pārdošanu. Tas ir dibināts 1993. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Tallina|Tallinā]]. ''Eesti Gaas'' īpašnieks ir Igaunijas investīciju uzņēmums ''[[Infortar|Infortar OÜ]]''.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Advekcija''' ({{val|la|Advectio}} — piegāde) ir [[gaiss|gaisa]] masu pārnese (ar to [[temperatūra|temperatūru]], [[gaisa mitrums|mitrumu]], [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienu]]) horizontālā virzienā atmosfēras spiediena starpības dēļ no vienas vietas uz otru (parasti starp sauszemi un jūru), svarīgs [[klimats|klimata]] veidotājfaktors. Zemes griešanās dēļ galvenā advekcija mērenajos platumos ir virzienā no rietumiem uz austrumiem (ziemeļu puslodē) un no austrumiem uz rietumiem (dienvidu puslodē). Tā nosaka klimatu gandrīz jebkurā mēreno platumu vietā. Tā, piemēram, mēreno jūras klimatu [[Eiropa]]s rietumos nomaina mēreni kontinentālais Austrumeiropā, ko savukārt nomaina kontinentālais Rietumsibīrijas klimats, to nomaina krasi kontinentālais Vidussibīrijas klimats un tam visbeidzot seko mitrais musonu klimats [[Āzija]]s austrumos.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Plasido Domingo
|          Attēls = Plácido Domingo, 2008.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Plasido Domingo 2008. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1941|1|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Spānija|Madride}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = Opera
|    Nodarbošanās = operdziedātājs, diriģents
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1957—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Hosē Plasido Domingo Embils''' ({{val|es|José Plácido Domingo Embil}}; dzimis {{dat|1941|1|21}} [[Madride|Madridē]], [[Spānija|Spānijā]]) ir spāņu [[tenors]] un [[diriģents]]. Pazīstams ar savu daudzpusīgo un spēcīgo balsi. Domingo izpildījis 149 lomām operās. Starp tām bijušas tādas lomas kā Karavadosi operā "[[Toska]]", Hofmanis operā "[[Hofmaņa stāsti]]", Dons Hosē operā "[[Karmena (opera)|Karmena]]", Kanio operā "[[Pajaci]]". Īpašu atzinību guvis ar titullomām operās "[[Otello (opera)|Otello]]" un "[[Simons Bokanegra]]". 1990. gadā Domingo sāka uzstāties kopā ar vēl diviem tenoriem — [[Lučāno Pavaroti]] un [[Hosē Karerass|Hosē Kaserasu]], kopā izveidojot plašu popularitāti ieguvušo solistu ansambli "[[Trīs tenori]]".

sentences: '''Sudraba Arhitektūra''' ir arhitektu birojs, kura pamatspecializācija ir vēsturisku ēku pielāgošana mūsdienu vajadzībām. Zināmākie biroja darbi tapuši Rīgas Vēsturiskajā centrā, kur atjaunotas gadsimtiem vecas dzīvojamās ēkas un citas būves, kā arī radītas jaunas. Biroja dibinātājs un vadošais arhitekts — [[Reinis Liepiņš]].

sentences:
{{Navbox Musical Artist
| bodyclass = hlist
| name       = Radiohead
| title      = [[Radiohead]]
| background = group_or_band

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļānu vecticībnieku baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Viļānu vecticībnieku baznīca 2009-08-14.jpg
| image_size            =
| caption               = Viļānu vecticībnieku baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Viļānu vecticībnieku baznīca
| position = left
| latd  = 56.558279
| longd = 26.936620
| location              = {{Vieta|Latvija|Rēzeknes novads|Viļāni}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 20. gadsimta trīsdesmitie gadi, 2004. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
[[Kategorija:384. gadā p.m.ē. dzimušie]]
[[Kategorija:322. gadā p.m.ē. mirušie]]
[[Kategorija:Sengrieķu filozofi]]
[[Kategorija:Sengrieķu matemātiķi]]
[[Kategorija:Sengrieķu fiziķi]]
[[Kategorija:Empīrisma filozofi]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Loģiķi]]
[[Kategorija:Loģikas vēsture]]
[[Kategorija:Kosmologi]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Grieķu valodā rakstošie]]
[[Kategorija:Metafizika]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
 var tikt saglabātas ''animāciju datubāzē'', tad analizētas un atkārtoti izmantotas.]]
'''Animāciju datubāze''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''animation database'') ir [[datubāze]], kurā glabājās cilvēku kustības vai animāciju fragmenti, kuriem var piekļūt, analizēt tos un izveidot vaicājumus, lai izstrādātu un apkopotu jaunas [[Animācija|animācijas]].<ref name=":0">S. Kuroki, "Walkthrough using Animation database MOVE" in ''Database and expert systems applications, Volume 4'' edited by Vladimír Marík, 1994 <nowiki>ISBN 3-540-57234-1</nowiki> pages 760-763</ref><ref name=":1">Kaoru Sumi "Interactive Storytelling System Using Recycle-Based Story Knowledge" in ''Interactive Storytelling: Second Joint International Conference on Interactive Digital Storytelling, ICIDS 2009'' by Ido A. Iurgel 2009 <nowiki>ISBN 3-642-10642-0</nowiki> pages 74-85</ref> Zinot, ka lielu apmēru animāciju izveide ir gan laikietilpīga, gan dārga, animāciju datubāze atļauj lietotājiem, kuri veido animācijas, izmantot jau gatavas un iepriekš izveidotas komponentes, kā arī animāciju fragmentus.<ref name=":1" />

sentences:
[[File:Religious Leaders, World Economic Forum 2009 Annual Meeting.jpg|thumb|Reliģiskie līderi]]
'''Garīdzniecība''' ir īpaši ordinēta (deleģēta) kalpotāju kārta, kas veido kādas [[reliģija]]s garīgo hierarhiju. [[Kristīgā baznīca|Kristīgajā baznīcā]] šajā terminā var ietilpt sludinātāji, [[mācītājs|mācītāji]], [[priesteris|priesteri]], [[diakons|diakoni]], [[mūks|mūki]], [[klosteris|klostera]] [[abats|abati]], [[kardināls|kardināli]], [[bīskaps|bīskapi]], [[arhibīskaps|arhibīskapi]], [[pāvests|pāvesti]]. Dažādās konfesijās šie amati, amatu nosaukumi, to sadalījumi var krietni atšķirties.
[[Jūdaisms|Jūdaistu]] garīdznieki tiek saukti par [[rabīns|rabīniem]], [[islāms|musulmaņu]] — par  [[Imāms|imāmiem]], [[mulla|mullām]] ([[šiīti|šiītu]] arī par [[ajatolla|ajatollām]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sicista_betulina_01.JPG
| att_nosaukums =
|    att_izmērs = 240px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Myomorpha
| apakškārta_lv = Peļveidīgie
|    virsdzimta = Dipodoidea
| virsdzimta_lv = Lēcējpeļu virsdzimta
|  virsdzimta_r = Lēcējpeļu dzimta
|        dzimta = Dipodidae
|     dzimta_lv = Lēcējpeļu dzimta
|   apakšdzimta = Sicistinae
|apakšdzimta_lv = Sicistu apakšdzimta
| apakšdzimta_r = Sicistas
|         ģints = Sicista
|      ģints_lv = Sicistas
|          suga = Sicista betulina
|       suga_lv = Meža sicista
|      binomial = Sicista betulina <small>([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1779)</small>
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
|    iedalījums =
}}
'''Meža sicista''' (''Sicista betulina'') ir viena no [[lēcējpeļu dzimta]]s (''Dipodidae'') grauzēju sugām.<ref>[http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?id=12900062 Mammal Species of the World: Subfamily Sicistinae]</ref> Izplatīta [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Āzija]]s ziemeļos.<ref name=iuc>[https://www.iucnredlist.org/species/20184/115156920 IUCN: Sicista betulina]</ref><ref>[http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?id=12900065 Mammal Species of the World: Sicista betulina]</ref> [[Eiropa|Eiropā]] aizsargājama suga.<ref name=lat/>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Savas baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Храм_Светог_Саве_Сербског_у_Биограду.jpg
| image_size            =
| caption               = Svētā Savas baznīca
| map_type              = Serbija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Svētā Savas baznīca
| position              = left
| latd                  = 44.798056
| longd                 = 20.468539
| location              = {{vieta|Serbija|Belgrada}}
| religious_affiliation = [[Serbu pareizticīgo baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neobizantijas stils]]
| architect             = Bogdans Nestorovičs un Aleksandrs Deroko
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1935
| year_completed        = 2004
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Svētā Savas baznīca" width=280 height=280 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q330385"
}
</mapframe>

sentences:
{{Karoga infokaste
 | Name       =
 | Article    = [[Indonēzija]]s
 | Image      = Flag of Indonesia.svg
 | Use        = 111111
 | Symbol     =
 | Proportion = 2:3
 | Adoption   = {{dat|1945|8|17}}
 | Design     =
 | Type       =
 | Image2     = Naval Jack of Indonesia.svg
 | Use2       = 000001
 | Design2    =
}}

sentences:
{{cita nozīme|apdzīvotu vietu|upi|Rikanda}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Ērģeme
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Ergemes pilsdrupas.JPG
| image_caption            = Ērģemes pilsdrupas
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Valkas novads]]
| subdivision_name2        = [[Ērģemes pagasts]]
| established_title        =
| established_date         =
| area_total_km2           = 2,52
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2936&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 319
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 48 | lats  = 30 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 49 | longs = 00 | longEW = E
| elevation_m              = 55
| website                  =
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Māris Bružiks
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1962|8|25}}
| dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Pļaviņas|td=Latvija}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{URS}}<br />{{LAT}}
| dzīvesvieta =
| garums =
| svars =
| iesauka =
| izglītība = <!------ Profesionālā informācija ------>
| disc = [[trīssoļlēkšana]]
| kar_sāk =
| kar_beig = [[1998]]
| klubs =
*[[Vārpa (sporta biedrība)|Sporta biedrība "Vārpa"]]
*[[ASK]]
| treneris =
*[[Igors Lulle]]
*[[Tālivaldis Budēvičs]]
*[[Valentīns Voinovs]]
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 1 ({{oss|V=1992}})
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = 17,56 m (1988, [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|LR]])
| PR1_d = trīssoļlēkšana
| PR2 = 17,54 m (1986, LR)
| PR2_d = trīssoļlēkšana (telpās)
| PR3 = 7,91 m (1984)
| PR3_d = [[tāllēkšana]]
| PR4 = 7,55 m (1996)
| PR4_d = tāllēkšana (telpās)
| PR5 =
| PR5_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums = V
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
}}
'''Māris Bružiks''' (dzimis {{dat|1962|8|25}} [[Pļaviņas|Pļaviņās]]) ir bijušais latviešu vieglatlēts, pārsvarā startējis [[trīssoļlēkšana]]s disciplīnā, kurā ir [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekordists]]. Pārstāvēja [[Padomju Savienība|PSRS]], vēlāk [[Latvija|Latviju]]. Divkārtējs Eiropas čempions viegatlētikā telpās

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Inmarsat-6 F1''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Inmarsat]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Eurostar 3000EOR]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Inmarsat]]'', {{GBR}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Airbus Defence and Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2021
| Starts                 = {{dat|2021|12|22|SK}} 15:32 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[H-IIA]] 204'', {{JPN}}
| Starta_vieta           = [[Tanegašimas kosmosa centrs|Tanegašima]]
| Starta_laukums         = ''Yoshinobu 1''
| Starta_valsts          = {{JPN}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 5470 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 11° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[GX5]]''
| KA_nāk                 = ''[[Inmarsat-6 F2]]''
}}
'''''Inmarsat-6 F1''''' jeb '''''I-6 F1''''' ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēta uzņēmuma ''[[Inmarsat]]'' sestās paaudzes [[sakaru pavadonis]]. <!--Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Eiropā un Vidējos Austrumos. -->Pavadonis tika palaists 2021. gada decembrī<!-- un ievadīts [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]]-->.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = * Autors: [[:ru:Участник:Smig]]
* Avots:[http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%B0%D0%B9%D0%BB:%D0%9A%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%86%D0%BE_%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BB%D0%BB%D0%B5%D0%B9%D0%B1%D1%83%D1%81%D0%B0.JPG ru wiki]
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''Glikoproteīni''' ir [[olbaltumvielas]], kas satur [[Oligosaharīds|oligosaharīdu]] ķēdes ([[Glikāni|glikānus]]), kas kovalenti piesaistīti [[Aminoskābes|aminoskābju]] sānu ķēdēm. [[Ogļhidrāti]] ir pievienoti olbaltumvielai [[kotranslācija]]s vai posttranslācijas modifikācijā. Šis process ir pazīstams kā glikozilēšana. Izdalītās ārpusšūnu olbaltumvielas bieži tiek glikozilētas. Ogļhidrāti ir pievienoti dažiem olbaltumvielām, veidojot glikoproteīnus.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = Русская Америка<br />''Russkaya Amerika''
|nosaukums_latv_val     = Krievijas Amerika
|sugasvārds             = Krievijas Amerika
|
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|reģions                =
|valsts                 =
|laikmets               =
|statuss                = [[Kolonija]]
|statusa_teksts         = [[Krievijas Impērija]]s kolonija [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]
|impērija               = [[Krievijas Impērija]]
|valdības_veids         = Privātas kompānijas koloniāls īpašums Valdības kontrolē
|
|gads_sākums            = 1799
|gads_beigas            = 1867
|
|event_start            = [[Krievijas-Amerikas kompānija]]
|date_start             = 8. jūlijs
|event_end              = [[Aļaskas pārdošana]]
|date_end               = 18. oktobris
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|image_p1               =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_s1               =
|image_flag             = Flag_of_the_Russian-American_Company.svg
|flag                   =
|flag_type              = Karogs
|
|image_coat             = Coat of arms of the Russian Empire in Russian America.svg
|symbol                 =
|symbol_type            = Ģerbonis
|
|image_map              = 1860-russian-america.jpg
|image_map_caption      = Russian America in 1860
|galvaspilsēta          = [[Novoarhangeļska]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = [[krievu valoda]]
|reliģija               = [[pareizticība]], [[pagānisms]]
|nauda                  = [[rublis]]
|
|leader1                = [[Aleksandrs Barānovs]]
|leader2                = [[Dmitrijs Maksutovs]]
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           = 1799-1818 (pirmais)
|year_leader2           = 1863-1867 (pēdējais)
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Krievijas Amerikas gubernators|Gubernators]]
|stat_year1             = 1851
|stat_platība1          = 1 518 800
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
{{Krievijas vēsture}}
'''Krievijas Amerika''' ({{val|ru|Ру́сская Аме́рика}}, {{val|en|Russian America}}) bija [[Krievijas Impērija]]i piederoša teritorija [[Komandora salas|Komandora salās]], [[Aleutu salas|Aleutu salās]] un [[Aļaska|Aļaskā]], kuru pārvaldīja [[Krievijas-Amerikas kompānija]]. Tirdzniecības kolonijas galvaspilsēta bija 1804. gadā dibinātā Novoarhangeļska (tagad [[Sitka]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Katastrofu mākslinieks
 | oriģinālnos = ''The Disaster Artist''
 |      attēls = TheDisastorArtistTeaserPoster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma, biogrāfiska filma
 |    režisors = [[Džeimss Franko]]
 |  producents =
* [[Evans Goldbergs]]
* [[Džeimss Vīvers]]
* Džeimss Franko
* [[Sets Rogens]]
* [[Vinss Džolivete]]
 |   scenārijs =
* [[Maikls H. Vēbers]]
* [[Skots Noištaders]]
 |     aktieri =
* Džeimss Franko
* [[Deivs Franko]]
* Sets Rogens
* [[Elisona Briē]]
* [[Džošs Hatčersons]]
 |      mūzika = [[Deivs Porters]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Good Universe]]''
* ''[[Point Grey Pictures]]''
* ''[[Rabbit Bandini Productions]]''
 | izplatītājs =
* ''[[A24]]''
* ''[[Warner Bros.]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|3|12|Ostina|2017|12|1|ASV|}}
 |      ilgums = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/disaster-artist-2017|title=The Disaster Artist|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 26, 2018|archive-date={{dat|2017|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171208175020/http://www.bbfc.co.uk/releases/disaster-artist-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|29,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thedisasterartist.htm|title=The Disaster Artist (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 26, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Katastrofu mākslinieks"''' ({{val|en|The Disaster Artist}}) ir 2017. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džeimss Franko]]. Galvenās lomas atveido [[Deivs Franko]], [[Sets Rogens]], [[Elisona Briē]] un [[Džošs Hatčersons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|3|12||bez}} Ostinā.

sentences:
{{jāuzlabo|eseja (vai labāk dzēst?)}}
'''Piepūšamā konstrukcija''' ir objekts, kas tiek piepūsts ar gaisu,{{fact}} bet var tikt izmantots arī ūdeņradis, hēlijs un slāpeklis. Viena no priekšrocībām ir tā, ka piepūšamo konstrukciju var ērti transportēt un uzglabāt mazās telpās nepiepūstā veidā. Šī tehnoloģija tiek izmantota dažādiem nolūkiem. Piemēram gaisa spilvenos, trieciena aizsargos, transportlīdzekļu riteņa kamerās, ārkārtas drošības spilvenos, piepūšamajās atrakcijās.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Samtredija
| official_name            = სამტრედია
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Samtredia Theatre.jpg
| image_caption            = Samtredijas teātris
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Imeretija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Samtredijas municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         =
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1921
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 25318
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (97,3%)<br/>[[armēņi]] (1,5%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 09|lats= 45|latNS=N
| longd= 42|longm= 20|longs= 30|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 3900
| area_code                = +995 411
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 25
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Samtredija''' ({{val|ka|სამტრედია}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Imeretija]]s mharē, [[Samtredijas municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumu daļā [[Kolhidas zemiene|Kolhidas zemienē]] [[Rioni]] upes labajā krastā {{nobr|244 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|616}}</ref> Nozīmīgs sauszemes transporta mezgls.

sentences: '''Ekspozīcija''' [[fotogrāfija|fotogrāfijā]] ir kopējs [[gaisma]]s daudzums, kurš nonāk uz fotoattēlu reģistrējošas virsmas ([[foto filma|foto filmu]] vai fotokameras [[sensors|sensoru]]) [[fotoattēls|fotoattēla]] uzņemšanas laikā. Ekspozīcija tiek mērīta luksos sekundē ([[lux]]/s), un to var izrēķināt ar ekspozīcijas vērtības (EV) un kadra laukuma apgaismojuma noteiktajā vietā.

sentences:
{{cita nozīme|ciemu Vidzemē|pilsētu Krievijā|Kusa (pilsēta)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kusa
| settlement_type = lielciems
| image_skyline = Kusa.JPG
| image_caption = Ekskavators simbolizē organizācijas "PMK-19" atrašanās vietu. Autori [[Leo Paiders|L. Paiders]] un J. Ruņģis
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pilsēta
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Madonas novads]]
| subdivision_name2 = [[Aronas pagasts]]
| established_title =
| established_date =
| area_total_km2 = 1,37
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2018
| population_footnotes =
| population_total = 547
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 53
| lats = 54
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 7
| longs = 38
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 200
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4847 Kusa
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Kusa''' ir ciems [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Aronas pagasts|Aronas pagastā]], pagasta centrs.<ref>[http://www.madona.lv/lat/?ct=arona Madonas novads. Aronas pagasta pārvalde]</ref> Izvietojies pagasta austrumdaļā [[Kapupīte (Aronas pieteka)|Kapupīte]]s krastā pie autoceļa [[P30]] {{nobr|8 km}} no novada centra [[Madona]]s un {{nobr|157 km}} no [[Rīga]]s. Kusā atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, bibliotēka, sporta zāle, feldšeru-vecmāšu punkts, auto remontdarbnīcas, 2 kokzāģētavas, degvielas uzpildes stacija, aptieka, frizētava, brīvdabas estrāde, veikals.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bīstamās spēles 2
| attēls                   =  Cruelintentions2-2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cruel Intentions 2''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Rodžers Kambls]]
| producents               = [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         = Rodžers Kambls
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Danns]]
* [[Sāra Tompsone]]
* [[Keri Linna Prata]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Mimija Rodžersa]]
* [[Terēza Hilla]]
| mūzika                   = [[P. Dž. Hanke]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Original Film]]''
* ''[[Newmarket Capital Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia TriStar Home Video]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|11|9|Ungārija|2001|3|13|ASV}}
| ilgums                   = 83 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/cruel-intentions-2-manchester-prep-2000|title=Cruel Intentions 2: Manchester Prep|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bīstamās spēles 2"''' ({{val|en|Cruel Intentions 2}}) ir 2000. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Rodžers Kambls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Danns]], [[Sāra Tompsone]], [[Keri Linna Prata]], [[Eimija Adamsa]], [[Mimija Rodžersa]] un [[Terēza Hilla]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|11|9||bez}} Ungārijā. Filma veidota kā prīkvels 1999. gada filmai "[[Bīstamās spēles]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Brūnaļģes
|           attēls = Pacific rockweed, Olympic National Park, USA.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Fukusu rindas brūnaļģe ''[[Fucus distichus]]''
|          attēls2 =
|      att2_izmērs =
|   att2_nosaukums =
|           valsts = Chromalveolata
|        valsts_lv = Hromisti
|      apakšvalsts =
|   apakšvalsts_lv =
|    apakšvalsts_r =
|       nodalījums = Heterokontophyta
|    nodalījums_lv = Heterokonti
|     nodalījums_r =
|         apakšnod =
|      apakšnod_lv =
|       apakšnod_r =
|         virstips =
|      virstips_lv =
|       virdtips_r =
|             tips =
|          tips_lv =
|           tips_r =
|        apakštips =
|     apakštips_lv =
|      apakštips_r =
|        infratips =
|     infratips_lv =
|      infratips_r =
|        virsklase =
|     virsklase_lv =
|      virsklase_r =
|            klase = Phaeophyceae
|         klase_lv = Brūnaļģes

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Sevēni
|attēls                 = 271_Corniche_des_Cévennes_Panorama_entre_Saint-Jean-du-Gard_et_Florac.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Francija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 44.426111 | latNS  = N
| longd = 3.739167 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{FRA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Centrālais Masīvs]]
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Lozērs]]
|augstums               = 1 702
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''LogMeIn Hamachi''''' ir [[datorprogramma|programma]], kas paredzēta [[virtuālais privātais tīkls|virtuālā privātā tīkla]] savienojumu veidošanai. ''Hamachi'' ļauj izveidot savu aizsargātu [[datortīkls|tīklu]] starp datoriem, kuri ir savienoti ar [[internets|interneta]] starpniecību, tā it kā tie būtu savienoti vienā lokālā fiziskā tīklā.

sentences:
evakuācija no [[Krima]]s]]
'''Baltā emigrācija''' jeb '''Krievu pirmā viļņa emigrācija''' ({{val|ru|Белая эмиграция}}, ''Русская эмиграция первой волны'') bija [[Baltā kustība|baltās kustības]] masveida [[emigrācija]] no Krievijas, ko izraisīja [[Baltā armija (Krievijas pilsoņu karš)|Baltās armijas]] militārā sakāve gandrīz sešus gadus ilgajā [[Krievijas pilsoņu karš|pilsoņu karā]]. Lielākā daļa emigrantu bija [[karavīrs|militārpersonas]], [[Muižniecība|muižnieki]], [[Uzņēmējs|uzņēmēji]], [[inteliģence]], [[kazaki]], [[Garīdzniecība|garīdznieki]], ierēdņi un viņu ģimenes locekļi.

sentences: '''Dempsijs''' ({{val|en|Dempsey}}) ir [[īru valoda|īru]] izcelsmes [[uzvārds]]. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bīstamais bizness
| operators =
| attēls = Risky Business.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Pols Brikmens]]
| producents =
| scenārijs = Pols Brikmens
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Rebeka De Morneja]]
| mūzika = ''[[Tangerine Dream]]''
| oriģinālnos = ''Risky Business''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1983|8|5}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|63,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl40666625/weekend/|title=Risky Business |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bīstamais bizness"''' ({{Val|en|Risky Business}}) ir 1983. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Brikmens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]] un [[Rebeka De Morneja]]. Filma tiek uzskatīta par Krūza izlaušanās filmu.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Dagda (nozīmju atdalīšana)|Dagda}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Dagda
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Dagdas novada dome.jpg
| imagesize =
| image_caption = Dagdas pilsētas un pagasta apvienības pārvaldes ēka
| image_flag = Flag of Dagda.svg
| flag_link = Dagdas karogs
| image_shield = Coat of Arms of Dagda.svg
| shield_link = Dagdas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 05
| lats = 40
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 32
| longs = 14
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Krāslavas novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1992]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Dagden}}
| area_total_km2 = 3
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 2008
| population_as_of = 2020
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5674
| website = {{url|www.dagda.lv}}
| footnotes =
}}
'''Dagda''' ir [[pilsēta]] [[Krāslavas novads|Krāslavas novadā]] [[Latgale|Latgalē]]. Atrodas [[Latgales augstiene]]s austrumu nogāzē, pie [[Dagdas ezers|Dagdas ezera]] un [[Narūta]]s upītes, 36 km ziemeļaustrumos no [[Krāslava]]s, 267 km no [[Rīga]]s.
Agrākā [[Dagdas rajons|Dagdas rajona]] (1950-1962) un [[Dagdas novads|Dagdas novada]] (2009-2021) centrs.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Leonīds Kravčuks
| attēls              = Leonid Kravchuk 2013-06-18.JPG
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 1. [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1991|12|5|N}}
| term_beigas         = {{dat|1994|7|19|N}}
| premjers            = [[Vitolds Fokins]]
[[Valentīns Simoņenko]]
[[Leonīds Kučma]]
[[Juhims Zvjahiļskis]]
[[Vitālijs Masols]]
| priekštecis         = [[Mikola Plavjuks]]1
| pēctecis            = [[Leonīds Kučma]]
| dzim_dati           = {{dat|1934|1|10}}
| dzim_vieta          = [[Veļikijžitina]], [[Polija]]
(tagad [[Rivnes rajons]], [[Rivnes apgabals]], {{UKR}})
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2022|5|10|1934|1|10}}
| mir_vieta           = [[Minhene]], {{GER}}
| partija             =
| dzīvesb             = Antoņina Kravčuka
| profesija           =
| reliģija            =
| paraksts            = Leonid Kravchuk Signature 1991.png
| piezīmes            = 1Mikola Plavjuks bija pēdējais [[Ukrainas Tautas Republika]]s prezidents trimdā, bet Leonīds Kravčuks bija pēdējais Ukrainas PSR Augstākās padomes vadītājs un no 1991. gada 5. decembra pirmais Ukrainas Republikas prezidents.
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|        nosaukums = Acidobaktērijas
|           attēls = Acidobacterium.jpg
|    att_nosaukums = Acidobaktērijas
|           valsts = Bacteria
|        valsts_lv = Baktērijas
|         binomial = Acidobacteria
|             tips = Acidobacteria
|          tips_lv = Acidobaktērijas
|       iedalījums =
''Acidobacteria'' klases:
* ''[[Acanthopleuribacterales]]''
* ''[[Acidobacteriales]]''
* ''[[Holophagales]]''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Banda Ačeha
 | official_name              = ''Banda Aceh''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Coast of Banda Aceh 2-12-05 050212-N-1450G-241.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             = Lambang Kota Banda Aceh.png
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 5 | latm  = 33 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 95 | longm = 19 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Indonēzija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Ačeha]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 61.36
 | elevation_m              = 2
 | population_total         = 174433
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | website                  = {{url|http://www.bandaacehkota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}
'''Banda Ačeha''' ({{val|id|Banda Aceh}}, {{val|ace|Banda Acèh}}) ir pilsēta [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Ačeha]]s provinces administratīvais centrs. Tā atrodas uz [[Sumatra]]s salas [[Indonēzija|Indonēzijā]]. [[2007. gads|2007]]. gadā šajā [[pilsēta|pilsētā]] dzīvoja aptuveni 260 000 [[iedzīvotāji]]. Līdz [[1956]]. gadam Bandas Ačehas nosaukums bija '''Kutaradža'''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Rīvijs''' var būt:
* [[Johans Rīvijs (skolotājs)]];
* [[Johans Rīvijs (mācītājs)]].

sentences: '''Ekstāze''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''ἔκστασις'' (''ékstasis'') — 'ārpus sevis') ir [[emocijas|emocionāls]] stāvoklis, kam raksturīga ārkārtīga sajūsma, kura pāriet [[afekts|afektā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ekstāze |url=https://tezaurs.lv/ekst%C4%81ze |website=tezaurs.lv |accessdate={{dat|2023|2|10||bez}}}}</ref> Klasiskajā grieķu literatūrā ar šo vārdu apzīmē [[prāts|prāta]] vai [[cilvēka ķermenis|ķermeņa]] izņemšanu no tā "ierastās darbības vietas".

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Kims Čenirs
| vārds_orģ           = 김정일
| attēls              = Kim Jong-il on August 24, 2011.jpg
| apraksts            = Kims Čenirs 2011. gadā
| amats               = Ziemeļkorejas augstākais vadītājs
| term_sākums         = {{dat|1994|7|8}}
| term_beigas         = {{dat|2011|12|17}}
| premjers            =
| priekštecis         = [[Kims Irsens]]
| pēctecis            = [[Kims Čonins]]
| dzim_dati           = {{dat|1941|2|16}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Habarovskas novads|td=Krievija}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2011|12|17|1941|2|16}}
| mir_vieta           = {{vieta|Ziemeļkoreja|Phenjana}}
| partija             = [[Korejas Strādnieku partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Neverbālā komunikācija''' ir [[saziņa|sazināšanās]] bez [[vārdi]]em, izmantojot tādus līdzekļus kā [[Acis|acu]] skatienu, [[mīmika|mīmiku]], [[žesti|žestus]], [[Poza|pozas]], [[Pantomīma|pantomīmu]], [[Balss|balsi]] - tās [[Intonācija|intonāciju]], [[Pauze|pauzes]], fizisko [[Attālums|distanci]], izvietojumu [[Telpa|telpā]], [[Apģērbs|apģērbu]].

sentences: '''Botānika''' ({{val|el|βοτανή}} (''botanē'') — ‘augs’) ir [[bioloģija]]s zinātne, kas pēta [[augi|augus]] un to dzīvības norises. Pētnieku, kurš strādā botānikas jomā, sauc par '''botāniķi'''.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Augusts Vilhelms Hūpels
|     vārds_orig = ''August Wilhelm Hupel''
|         attēls = August Wilhelm Hupel.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1737
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 7
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Mācītājs, vēsturnieks, folklorists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Dabas resursi]]
[[Kategorija:Ģeoloģija]]
[[Kategorija:Kalnrūpniecība]]

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Egejas jūra
|attēls=Aegean Sea map bathymetry-fr.jpg
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Grieķija
| relief = jā
 |latd = 39 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 25 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = left
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=214 000
|garums=700
|platums=400
|Max_dziļums=2561
|valstis={{GRE}}
{{TUR}}
|pilsētas=[[Atēnas]] (Grieķija)
[[Hēraklija]] (Grieķija, Krēta)
[[Izmira]] (Turcija)
[[Saloniki]] (Grieķija)
}}
'''Egejas jūra''' ({{val|el|Αιγαίο Πέλαγος}}, {{val|tr|Ege Denizi}}) ir [[Vidusjūra]]s daļa starp [[Grieķija|Grieķiju]] un [[Turcija|Turciju]] — starp [[Eiropa|Eiropu]] un [[Āzija|Āziju]].<ref>{{PZT|191}}</ref> Ziemeļos ar [[Marmora jūra|Marmora jūru]] to savieno [[Dardaneļi|Dardaneļu šaurums]], dienvidos to norobežo [[Kitira]]s, [[Krēta]]s, [[Karpata]]s un [[Roda]]s salas. Dažkārt Egejas jūras akvatorijā atsevišķi izdala vēl [[Trāķijas jūra|Trāķijas jūru]] ziemeļos un [[Krētas jūra|Krētas jūru]] un [[Mirtejas jūra|Mirtejas jūru]] dienvidos.

sentences:
'''Epilogs''' ({{val|grc|ἐπίλογος}} — ‘secinājums’) ir literārā darba beigu fragments, parasti tiek izmantots, lai darbu noslēgtu.<ref name="EpiDevice">{{Tīmekļa atsauce
   | url=http://literarydevices.net/epilogue/
   | title=Literary Devices: Definition and Examples of Literary Terms: Epilogue
   | date=2014|publisher=Literary Devices|work=Literary Devices Website
   | accessdate=19 July 2014
}}</ref> Tas ir atkarīgs no stāsta kompozīcijas. Ja [[autors]] tajā vēršas pie lasītāja un atgriežas pie sižeta līnijām, tad tas uzskatāms par '''pēcvārdu'''. Pretējs epilogam ir '''prologs''' — fragments, ar kuru sākas literārais darbs vai [[drāma]], parasti izmantots, lai uzsāktu stāstījumu un kāpinātu interesi par to.<ref name="EpiDevice" />

sentences:
{{cita nozīme|zinātnieku|taifūnu|Taifūns Haijans}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džābirs ibn Haijāns
|     vārds_orig = جابر بن حیان
|         attēls = Jabir ibn Hayyan.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = apmēram 722. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram 804. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Persietis vai arābs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Alķīmija, ķīmija, astronomija, astroloģija, medicīna, farmācija, filozofija, fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Abū Mūsa Džābirs ibn Haijāns''' ({{val|fa|جابر بن حیان}}, {{val|ar|جابر بن حیان}}, ''Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān''; dzimis apmēram 722. gadā, miris apmēram 804. gadā),<ref name="britannica.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/eb/article-9043128/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title= Abu Musa Jabir ibn Hayyan|publisher=Encyclopædia Britannica Online|accessdate=11 February 2008}}</ref> pazīstams arī kā '''Gebers''', bija persiešu vai arābu<ref name="EI2">{{Cite encyclopedia | edition = 2nd| publisher = Brill Academic Publishers| volume = 2| pages = 357–359| last = Kraus| first = P.| title = Djābir B. Ḥayyān| encyclopedia = Encyclopaedia of Islam| year = 1962}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce| publisher = Kessinger Publishing| isbn = 978-0-7661-0015-2| last = Holmyard| first = E. J.|author2=Jabir, Richard Russell| title = The Works of Geber| date = 1997-09}}</ref> alķīmiķis, ķīmiķis, astronoms, astrologs, ārsts, farmaceits, filozofs un fiziķis. Viņš tiek uzskatīts par pirmo alķīmiķi praktiķi, kā arī ķīmijas iedibinātāju.<ref name="Rēvalds">{{Grāmatas atsauce|last=Rēvalds|first=Valdis|authorlink=Valdis Rēvalds|title=Fizikas un tehnikas vēstures lappuses|year=2008|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|location=Rīga|isbn=9984-802-20-5|page=73}}</ref> Viņš sistematizēja vielu "kvantitatīvo" analīzi,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/298619/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title=Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2012|6|3||bez}}}}</ref> tāpat atklāja vairākas vielas, tai skaitā [[Sālsskābe|sālsskābi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = YellowPerch.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Perca flavescens|Dzeltenais asaris}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Perciformes
|      kārta_lv = Asarveidīgās
|    apakškārta = Percoidei
| apakškārta_lv = Īstie asari
|        dzimta = Percidae
|     dzimta_lv = Asaru dzimta
|         ģints = Perca
|      ģints_lv = Asari
|       ģints_r = Asaru ģints
|      binomial = Perca <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vasko Nunjess de Balboa
|     vārds_orig = ''Vasco Núñez de Balboa''
|         attēls = Balboa.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1475. gads|1475]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Badahosa]], [[Spānija]]
|      m_dat_alt = [[1519. gads|1519]]. gadā laika posmā starp 12. un 21. janvāri
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Akla]], [[Panama]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[spāņi|spānis]]
|   nodarbošanās = jūrasbraucējs, pētnieks, gubernators un konkistadors
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts = Firma de Vasco Nuñez de Balboa.jpg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Ikskils-Gildenbands
|     vārds_orig = ''Alexander von Üxküll-Güldenband''
|         attēls = Alexander A. Ikskul von Hildenbandt.jpeg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = 1907. gada foto
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1840
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1912
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Combat 18''' (C18) ir angļu [[neonacisti|neonacistu]] organizācija, kas izveidojās 1992. gadā satiekoties '''[[Blood and Honour]]''' un [[futbola huligāni]]em no [["Chelsea Headhunters"]].

sentences:
s novietojums]]
'''[[Panama]]s administratīvo iedalījumu''' veido 13 teritoriālajās vienībās — '''10 [[province]]s''' ({{val|es|provincias}}) un '''3 provinces līmeņa reģionos — komarkas''' ({{val|es|comarcas}})<ref>Administrative Divisions of Countries ("Statoids") — [http://www.statoids.com/upa.html ''Provinces of Panama''] {{en ikona}}</ref> kas ir autonomas provinces ar vēlētu indiāņu cilšu pašpārvaldi. Ir arī '''2 komarkas''', kas ir iekļautas provincēs vienā līmenī ar pašvaldībām ({{val|es|corregimiento}}). 2010. gadā tika plānots, ka [[Resume]] varētu kļūt par desmito provinci, bet tas vēl nav noticis. Provinces un komarkas tiek sīkāk iedalītas '''75 distriktos'''. Savukārt distrikti ir sadalīti vēl sīkāk '''657 apakšadministratīvajās vienībās''' (''corregimientos''), no kurām divām — [[Madugandi]] un [[Vargandi]] ir noteikts komarkas — autonoms statuss konkrēto provinču ietvaros.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Titurgas ezers
| attēls       = Titurgas ezers Baložos. 2002-07-21.jpg
| paraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Ķekavas novads]]
| vieta3       = [[Baloži (pilsēta)|Baloži]]
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=52 | plat_s=26 | plat_NS=N
| gar_d= 24| gar_m= 8| gar_s=6 | gar_EW=E
| platība_ha   = 12
| garums       = <!-- tikai skatli; km -->
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = 0,3
| Max_dziļums  = 1,0
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = 7,9
| izteka       = [[Titurga]]
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| lielbaseins  = [[Daugava]]s
| pilsētas     = [[Baloži (pilsēta)|Baloži]]
}}
'''Titurgas ezers''' (arī '''Mulkalna ezers''', '''Tīturgas ezers''') ir aizaugošs caurteces brūnūdens [[ezers]] [[Ķekavas novads|Ķekavas novada]] [[Baloži (pilsēta)|Baložu]] pilsētas teritorijā [[Medema purvs|Medema purva]] austrumu malā. Krasti zemi, kūdraini, grūti pieejami. Dibens dūņains, sapropelis 3,5 - 4,0 m biezā slānī. 20. gadsimta 80. gadu beigās ezers iztīrīts (izsūknētas dūņas un sapropelis). Ietek viens grāvis, iztek [[Titurga]] uz [[Sausā Daugava|Sauso Daugavu]]. Kūdras purva ūdeņi apvadīti apkārt ezeram. Makrofīti: [[niedres]], [[meldri]], [[grīšļi]], [[sfagni]], [[kalmes]].	Mīt [[Rauda (zivs)|rauda]], [[līdaka]], [[līnis]], [[karūsa]]. Ligzdo ūdensputni.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/1680/ ezeri.lv]</ref>

sentences: '''Traktāts''' ir rakstu darbs, kurā formāli un sistemātiski aprakstīts darba temats. Vārds radies no [[latīņu valoda|latīņu valodas]] vārda ''tractatus'', kas, savukārt, ir darbības vārda ''tractō'' divdabis un nozīmē - aprakstīts, padarīts, izpildīts.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Rigische Statthalterschaft
Рижское наместничество
Riia asehaldurkond
|nosaukums_latv_val  = Rīgas vietniecība
|sugasvārds          = atkarīga teritorija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvijas ziemeļaustrumu daļa, Igaunijas dienviddaļa
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Krievijas Impērija
|valdības_veids      = Atkarīga teritorija
|
|gads_sākums         = 1783
|gads_beigas         = 1796
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          = Krievijas ķeizars [[Pāvils I Romanovs|Pāvils I]] 28.11.1796. parakstīja rīkojumu, ar kuru Rīgas vietniecības teritorijā tika izveidota [[Vidzemes guberņa]].
|date_post           =
|
|p1                  =
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  =
|flag_s1             =
|image_s1            =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Darstellung der neuen auf Keiserl(ichen) Befehl i. J. 1783.jpeg
|image_map_caption   = Rēveles un Rīgas vietniecības (1783).
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[vācu valoda|vācu]], [[krievu valoda|krievu]], [[latviešu valoda|latviešu]], [[igauņu valoda|igauņu]]
|reliģija            = [[luterticība]]
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Krievijas imperators
|representative1     = ģenerālbubernatori, gubernatori
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1785
|stat_platība1       =
|stat_pop1           = 507150
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = 235px
|          vārds = Tenzins Gjaco
|     vārds_orig = བསྟན་འཛིན་རྒྱ་མཚོ།
|         attēls = Dalai Lama 1430 Luca Galuzzi 2007crop.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[tibetieši|tibetietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Smilšu pulkstenis''' ir vienkāršs [[Laiks|laika]] mērīšanas instruments. Sastāv no diviem stikla traukiem, kuri novietoti viens virs otra un savienoti ar šauru caurulīti. Vienā no traukiem ir iepildīta smilts vai cits birstošs materiāls. Smilts, kādā noteiktā laikā caur trauku savienojuma vietu, sabirst apakšējā traukā. Tad smilšu pulksteni jāapgriež otrādi un laika atskaite var sākties no jauna.

sentences:
'''Valdemārs''' var būt:
* [[Valdemārs (personvārds)|Valdemārs]] — vīriešu personvārds

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecpiebalgas pagasts
| karte             = Vecpiebalgas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Vecpiebalgas pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Vecpiebalgas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vecpiebalgas pagasta karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Vecpiebalga
| platība           = 110,2
| iedzīvotāji       = 1458<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1458 / 110.2 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vecpiebalga.lv
}}
'''Vecpiebalgas pagasts''' ir [[pagasts]] [[Vidzeme|Vidzemē]], kas ietilpst [[Cēsu novads|Cēsu novadā]]. Robežojas ar Cēsu novada [[Inešu pagasts|Inešu]], [[Kaives pagasts|Kaives]], [[Taurenes pagasts|Taurenes]], [[Jaunpiebalgas pagasts|Jaunpiebalgas]] un [[Zosēnu pagasts|Zosēnu]] pagastu un [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Liezēres pagasts|Liezēres pagastu]]. Pagasta centrs ir [[Vecpiebalga]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lainas salas
|attēls              = Fanning lagoon entrance.jpg
|attēla paraksts     = Ieeja [[Tabuaerana]]s lagūnā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=4|latm=0|lats=0|latNS=S |longd=154|longm=58|longs=0|longEW=W
|platība             = 503,9
|garums              = 2334
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 11
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valsts
|valsts adm vienība        = {{KIR}}
|valsts adm vienības tips1  = Teritorija
|valsts adm vienība1        = {{UMI}}
|iedzīvotāji         = 9425
|iedzīvotāju gads    = 2012
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Lainas salas''' ({{val-en|Line Islands}}) vai '''Centrālās Polinēzijas Sporādas'''<ref>{{PZT|411}}</ref> ir vairāk kā 2000 km gara [[koraļļi|koraļļu]] [[sala|salu]] un [[atols|atolu]] virkne [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] centrālajā daļā. Sastāv no astoņiem atoliem, trim atsevišķām salām un diviem pārplūstošiem koraļļu rifiem. Lielākā daļa salu ietilpst [[Kiribati]] valsts sastāvā, bet [[Džērvisa sala]], [[Palmiras atols]] un [[Kingmana rifs]] pieder [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kā neinkorporēta teritorija. Apdzīvoti ir tikai [[Kirisimasi]] (pasaulē pēc sauszemes platības lielākais atols), [[Tabuaerana]]s un [[Teraina]]s atoli. Salas izvietojušās abpus [[Ekvators|ekvatoram]], no kura angliskā nosaukuma ''(The Line)'' cēlies salu grupas nosaukums.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Pycnosteus palaeformis holotips.jpg
| att_nosaukums = ''P. palaeformis'' vēdera plātne (holotips)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Pycnosteus
| ģints_lv =
| suga = Pycnosteus palaeformis
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Pycnosteus palaeformis <small>Preobrazhensky, 1911</small>
}}
'''''Pycnosteus palaeformis''''' ir piknosteīdu dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja I.Preobraženskis 1911. gadā. ''P. palaeformis'' [[holotips]] ir [[vēdera plātne]], kas tika atrasta pie [[Tartu]] [[arukilas svīta]]s, nogulumos. Nosaukums ''Pycnosteus palaeformis'' nozīmē (''pala'' - lāpsta + ''formis'' - forma) lāpstveidīgs [[Piknosteji|piknostejs]]. Suga ir plaši izplatīta Igaunijas [[Vidusdevons|vidusdevona]] arukilas slāņu apakšējā daļā ([[Kallaste]]s pie [[Peipuss|Peipusa ezera]], Tartu apkārtnes, [[Reiju]] un [[Kopu upe|Kopu upju]] atsegumos), kā arī [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] ([[Orodeža]]s, [[Luga (upe)|Lugas]] un [[Ļemovža]]s upju atsegumos). ''P. palaeformis'' ir arukilas svītas apakšdaļas [[vadfosilija]].

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name = Starptautiskā kino kritiķu federācija (FIPRESCI)
| type = Kino kritiķu organizācija
| location =
| founding_location = [[1930. gads]]
| native_name = ''Fédération Internationale de la Presse Cinématographique''<br />''International Federation of Film Critics''
| formation =
| headquarters = {{vieta|Vācija|Minhene}}
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-glutamīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H10N2O3
|molmasa=146,15
|blīvums=
|kušanas temperatūra=185 °C
|viršanas temperatūra= —
|izoelektriskais punkts=5,65
}}
'''Glutamīns''' ('''''Gln''''', glutamīnskābes 3-monoamīds, C5H10N2O3) ir viena no dzīvo organismu olbaltumvielu [[aminoskābe|aminoskābēm]]. Glutamīns kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini adatveida kristāli.

sentences:
[[Kategorija:Pleskodāle]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Pleskodāle]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandra Kollontaja
|     vārds_orig = ''Алекса́ндра Миха́йловна Коллонта́й''
|         attēls = Alexandra Kollontai.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Sanktpēterburga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1952
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 9
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diplomāte
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Vladimirs Kollontajs<br />[[Pāvels Dibenko]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{cita nozīme|deju|latviešu mūzikas grupu|Menuets (grupa)}}

sentences:
]]
'''Kontrreformācija''' bija [[katoļi|katoļu]] baznīcas politika un pasākumi, kas bija vērsti pret [[reformācija]]s kustību un [[protestantisms|protestantismu]] [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Balvu Valsts ģimnāzija
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|dibin        = 1945 (1596)
|vieta        = Dārza iela 2, [[Balvi]], {{LAT}}
|tips         = Valsts ģimnāzija
|direktors    = Kristīne Lele
|skoleni      = 278 (2022)
|mlapa        = {{url|www.bvg.lv}}
}}

sentences: '''Benzpirēni''' ir perikondensēti [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži]] ar formulu C20H12. Tos var uzskatīt par [[pirēns|pirēna]] atvasinājumiem, kas veidojas, pirēna molekulai ar vienu malu pievienojoties vēl vienam [[benzols|benzola]] gredzenam. Ir iespējami divi benzpirēna [[izomēri]], ko sauc par benz[''a'']pirēnu un  benz[''e'']pirēnu. Benz[''a'']pirēns ir izplatītāks un bīstamāks, tādēļ ar terminu 'benzpirēns' parasti saprot šo izomēru.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from France|Riteņbraucēji no Francijas}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Ziemeļamerikas Kordiljeri
 |attēls                 = North America.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =N |lat_deg =44 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =115 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CAN}}
{{USA}}
{{MEX}}
{{GTM}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 9000
 |platums                = 1000—1600
 |kalns                  = [[Denali]]
 |augstums               = 6168
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļamerikas Kordiljeri''' ({{val|en|North American Cordillera}}, {{val|es|Cordillera norteamericana}}) ir daļa no [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnu sistēmas, atrodas [[Ziemeļamerika]]s teritorijā [[Kanāda|Kanādā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika|Meksikā]].<ref>{{PZT|375|Kordiljeri, Ziemeļamerikas}}</ref> Kalnu kopgarums ir vairāk nekā 9000 km (no 19° Z.p. līdz 69. Z.p.). Kalnu sistēmas platums [[Aļaska|Aļaskā]] ir apmēram 1100—1200 km, Kanādā — līdz 800 km, ASV teritorijā — ap 1600 km, Meksikā — līdz 1000 km.

sentences:
[[2. autobusu maršruts (Daugavpils)|2]]{{·}} [[3. autobusu maršruts (Daugavpils)|3]]{{·}} [[3B. autobusu maršruts (Daugavpils)|3B]]{{·}} [[3C. autobusu maršruts (Daugavpils)|3C]]{{·}} [[4. autobusu maršruts (Daugavpils)|4]]{{·}} [[5. autobusu maršruts (Daugavpils)|5]]{{·}} [[6. autobusu maršruts (Daugavpils)|6]]{{·}} [[7. autobusu maršruts (Daugavpils)|7]]{{·}} [[7B. autobusu maršruts (Daugavpils)|7B]]{{·}} [[8. autobusu maršruts (Daugavpils)|8]]{{·}} [[10. autobusu maršruts (Daugavpils)|10]]{{·}} [[10A. minibusu maršruts (Daugavpils)|10A]]{{·}} [[11. autobusu maršruts (Daugavpils)|11]]{{·}} [[12. autobusu maršruts (Daugavpils)|12]]{{·}} [[13. autobusu maršruts (Daugavpils)|13]]{{·}} [[13A. minibusu maršruts (Daugavpils)|13A]]{{·}}[[15. autobusu maršruts (Daugavpils)|15]]{{·}} [[16. autobusu maršruts (Daugavpils)|16]]{{·}} [[17. autobusu maršruts (Daugavpils)|17]]{{·}} [[17A. autobusu maršruts (Daugavpils)|17A]]{{·}} [[18. autobusu maršruts (Daugavpils)|18]]{{·}} [[19. autobusu maršruts (Daugavpils)|19]]{{·}} [[20. autobusu maršruts (Daugavpils)|20]]{{·}} [[20A. autobusu maršruts (Daugavpils)|20A]]{{·}} [[20A/2. autobusu maršruts (Daugavpils)|20A/2]]{{·}} [[20B. autobusu maršruts (Daugavpils)|20B]]{{·}} [[21. autobusu maršruts (Daugavpils)|21]]{{·}} [[22. autobusu maršruts (Daugavpils)|22]]{{·}} [[23. autobusu maršruts (Daugavpils)|23]]{{·}} [[24. autobusu maršruts (Daugavpils)|24]] {{·}} [[26. autobusu maršruts (Daugavpils)|26]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Nokia bijušie meitas un asociatīvie uzņēmumi]]
[[Kategorija:Prysmian]]
[[Kategorija:Somijas uzņēmumi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija oksīda kristālrežģis

Kalcija oksīds
|citi nosaukumi=nedzēstie kaļķi
|ķīmiskā formula=CaO
|molmasa=56,077
|blīvums=3350
|kušanas temperatūra=2572 °C
|viršanas temperatūra=2850 °C
}}

sentences:
[[Kategorija:Kataras sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika Katarā]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]

sentences:
]]
'''Sociālistiskais reālisms''' ir [[reālisms|reālisma]] mākslas veids, kas attīstījās [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un kļuva par dominējošo mākslas veidu [[komunisms|komunisma]] valstīs. Sociālistiskajam reālismam raksturīgs [[Ideoloģija|ideoloģiski]] orientēts stils, kas tendēts ar mērķi vairot sociālisma un komunisma idejas. Sociālistiskais reālisms ir saistīts ar citu mākslas virzienu — [[sociālais reālisms|sociālo reālismu]] —, kas reālistiski attēlo sociāli nozīmīgas problēmas. Tomēr atšķirībā no sociālā reālisma sociālistiskais reālisms koncentrējas uz nabadzīgās sabiedrības daļas glorificēšanu.

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Aļaska
''Alaska''
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Džūno]]
| pilsēta = [[Ankoridža]]
| iestāšanās = [[1959]]. gada [[3. janvāris]]
| laiks = Aļaska — [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-9
[[Aleutu salas]] — [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-10
| saīsinājumi = AK US-AK
| mājaslapa = [http://www.alaska.gov www.alaska.gov]
| iedzgads = 2009
| iedzīvotāji = 698 473
| iedzīvotājiV = 47
| iedzblīvums = 0,42
| iedzblīvumsV = 50
| ieņēmumi = 64 333
| ieņēmumiV = 4
| rase = baltādainie — 74,71%
indiāņi un eskimosi — 18,77%
Āzijas iedzīvotāji — 5,90%
melnādainie — 4,72%
| reliģija = [[protestanti]] — 62%
[[Pareizticība|pareizticīgie]] — 8%
[[katoļi]] — 7%
nereliģiozi — 17%
| platība = 1 717 855
| platībaV = 1
| garums = 2380
| platums = 1300
| ūdens = 13,77
| augstums = [[Denali]], 6194
| Vaugstums = 580
| Zaugstums = 0
}}

sentences: {{Commons category|Biathletes from New Zealand|Jaunzēlandes biatlonisti}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Telegonija''' ir [[iedzimtība]]s teorija, kas paredz, ka [[pēcnācēji]] var pārmantot vecāka iepriekšējā partnera īpašības; tādējādi sievietes bērnam var būt raksturīgas iepriekšējā seksuālā partnera īpašības. Eiropā teoriju izvirzīja [[Aristotelis]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ibtimes.co.uk/aristotle-right-about-telegony-previous-partner-can-influence-another-males-offspring-1468015|title=Aristotle's Telegony Has Merit: Previous Male Partners Can Influence Other Men's Offspring|last=Smith|first=Lydia|website=International Business Times UK|access-date=2023-12-03|date=2014-10-01|language=en}}</ref> Eksperimenti 19. gadsimta beigās ar vairākām sugām nesniedza pierādījumus tam, ka pēcnācēji pārmantotu mātes iepriekšējo partneru īpašības.<ref>{{publikācijas atsauce|last=Burkhardt|first=R. W.|year=1979|title=Closing the door on Lord Morton's mare: the rise and fall of telegony|journal=Studies in History of Biology|volume=3|pages=1–21|pmid=11610983}}</ref> Šo teoriju aizstāja [[Gregors Mendelis|Mendeļa]] mantojamības teorijas un Boveri-Satona [[Hromosoma|hromosomu]] teorijas atkārtota atklāšana.

sentences: '''Brīvformu virsmu modelēšana''' ir [[Datorizētā projektēšana|CAD]] (''computer-aided design'') un [[CAID]] (''computer-aided industrial design'') sistēmu iespēja [[datorgrafika|datorgrafiski]] modelēt brīvu, liektu, vienmērīgu, sarežģītu formu [[virsma]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Muhammeds Atā
|     vārds_orig = محمد عطا
|         attēls = Mohamed Atta.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1968
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = [[Kafrelšeiha]], {{EGY}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Manhatana]], [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = [[Ēģipte]], [[Vācija]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[ēģiptieši|ēģiptietis]]
|   nodarbošanās = arhitekts
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Amata (nozīmju atdalīšana)|Amata}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Amata
|attēls=Amata_ziema.jpg
|paraksts=Amata ziemā
|garums=66
|baseins=386
|kritums=193
|gada_notece=0,157
|izteka=[[Kūkālis]]
|augštece=Rezguļu upe
|iztekas_augstums=216,4
|ieteka=[[Gauja]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Kumada]], [[Dzirnupe (Amatas pieteka)|Dzirnupe]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=3 | sāk_plat_s=44 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=19 | sāk_gar_s=32 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=33 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=7 | iet_gar_s=48 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Amata''' ir [[Gauja]]s kreisā krasta pieteka [[Cēsu novads|Cēsu novadā]]. Tās garums ir 66 km. Sākas [[Vidzemes augstiene|Vidzemes augstienē]] no [[Kūkālis|Kūkāļa ezera]], 216 metrus [[virs jūras līmeņa]] (pastāv citi iztekas varianti). Kopējais kritums 193 metri, lejtecē vietām sasniedz 8—10 m/km. Straumes ātrums mazūdens periodā 0,5—2 m/s, palu laikā — aptuveni 3 m/s. Lejasdaļā tek pa [[Amatas senleja|Amatas senleju]] stāvos, 15—25 m augstos [[smilšakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] krastos, kuros ir izveidojušies vairāki [[Devons|devona]] atsegumi, tostarp, [[Dzilnas iezis]], [[Gulbju iezis]], [[Vanagu iezis]], [[Miglas iezis]], u.c. Amatas krastos atrodas [[Skujene]], [[Tālie Sīļi]], [[Zāģeri]], [[Amata (ciems)|Amata]], [[Bille]], [[Melturi]], [[Kārļi (Drabešu pagasts)|Kārļi]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = Frantic
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|17,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4199712257/weekend/|title=Frantic |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|10}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
| ilgums = 120 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1988|2|16|Apvienotā Karaliste|1988|2|26|ASV|1988|3|30|Francija}}
| izplatītājs = ''Warner Bros.''
| studija = * ''[[Warner Bros.]]''
* ''The Mount Company''
| operators = [[Vitolds Sobocinskis]]
| oriģinālnos = ''Frantic''
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| aktieri = * [[Harisons Fords]]
* [[Betija Baklija]]
* [[Džons Mahonijs]]
* [[Emanuela Senjē]]
| scenārijs = * Romans Polaņskis
* [[Žerārs Brahs]]
* [[Roberts Touns]]
| producents = * [[Tims Hemptons]]
* [[Toms Mounts]]
| režisors = [[Romans Polaņskis]]
| žanrs = neo-noir, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Frantic (movie poster).jpg
| imdb =
}}'''''Frantic''''' ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s ''[[neo-noir]]'' [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Romans Polaņskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Betija Baklija]], [[Džons Mahonijs]] un [[Emanuela Senjē]].

sentences: {{Citas nozīmes|mājputnu|Gailis (nozīmju atdalīšana)|gailis}}

sentences: '''Tilpuma deformācija''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem. Šajā deformācijā nemainās [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] [[forma]], mainās tikai [[tilpums]], tā notiek, pieliekot visiem ķermeņa [[virsma]]s punktiem vienādu normālo (virsmai perpendikulāro) [[Mehāniskais spriegums|mehānisko spriegumu]], un ir iespējama visu [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļu]] ķermeņiem. Praktiski tas veicams [[Barokamera|barokamerā]].

sentences: '''31. decembris''' ir gada 365. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (366. [[garais gads|garajā gadā]]). Šī ir gada pēdējā diena.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Janka Kupala
|     vārds_orig    = ''Янка Купала''
|         attēls    = Yanka Kupala.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1882
|     dz_mēnesis    = 7
|       dz_diena    = 7
|       dz_vieta    = Vjazinka, [[Minskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Maladzječnas rajons]], [[Minskas apgabals]], {{BLR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1942
|      m_mēnesis    = 6
|        m_diena    = 28
|        m_vieta    = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs un publicists
|rakstīšanas valoda = [[baltkrievu valoda]]
|        periods    = 1903—1940
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[neoromantisms]], [[simbolisms]], [[socreālisms]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Devil All the Time''
| operators =
| attēls = The Devil All The Time.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Antonio Kamposs]]
| producents = * [[Džeiks Jillenhols]]
* Riva Markere
* Rendals Posters
* Makss Borns
| scenārijs = * Antonio Kamposs
* Paulo Kamposs
| aktieri = * [[Toms Holands]]
* [[Bills Skašgords]]
* [[Sebastians Stens]]
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Railija Kio]]
* [[Heilija Beneta]]
* [[Elīza Skenlena]]
* [[Mija Vašikovska]]
* [[Džeisons Klārks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Devil All the Time''
| studija = * ''Nine Stories Productions''
* ''Bronx Moving Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|9|11}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Devil All the Time''''' ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Antonio Kamposs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Holands]], [[Bills Skašgords]], [[Sebastians Stens]], [[Roberts Patinsons]], [[Railija Kio]], [[Heilija Beneta]], [[Elīza Skenlena]], [[Mija Vašikovska]] un [[Džeisons Klārks]]. Filma balstīta uz Donalda Reja Poloka tāda paša nosaukuma 2011. gada romānu.

sentences: lapā, izkrāsotā [[elektronu mikroskops|elektronu mikroskopa]] attēlā.]]

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2480
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2480''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|5|17|SK}} 14:05 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-U]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2012
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2012
| Beigu_datums           = {{dat|2012|9|24|SK}} 17:03 UTC
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2012-024A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2472]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2495]]''
}}
'''''Kosmos-2480''''' (''Космос-2480'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2012. gadā.

sentences: '' - ātrākais dators pasaulē no [[1985]]. līdz [[1989]]. gadam. Tas uzdevumu atrisināšanā pielietoja paralēlo skaitļošanu.]]

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[kategorija:Mali mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Mali vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Kanādā|Rakstnieces]]
[[kategorija:Kanādas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste|name=Box2D|logo=|screenshot=|caption=|collapsible=yes|developer=[[Rovio Entertainment]]|released={{Start date|2007|09|11}}|latest_release_version=2.3.1|latest_release_date={{Release date|2014|04|05}}<ref name="GitHub">{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/erincatto/Box2D/releases/tag/v2.3.1|title=Release v2.3.1: Version 2.3.1 · erincatto/Box2D|author=Erin Catto|work=GitHub}}</ref>|latest_preview_version=|latest_preview_date=|programming language=[[C++]]|operating_system=OS independent|genre=[[Middleware]]|license=[[zlib License|zlib]]<ref name="mainpage">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.box2d.org/|title=Box2D|publisher=Box2D}}</ref>|website={{URL|http://www.box2d.org/}}}}

sentences:
[[Kategorija:Dokumenti]]
[[Kategorija:Ciparu informācijas nesēji]]
[[Kategorija:Informācijas meklēšana]]
[[Kategorija:Elektroniskā publicēšana]]

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Konstantīns Pupurs
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1964
 |    dz_mēnesis = 3
 |      dz_diena = 5
 |      dz_vieta =
 |        m_gads = 2017
 |     m_mēnesis = 9
 |       m_diena = 10
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{LVA}}
 |       tautība = [[latvieši|latvietis]]
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br>[[Masačūsetsas Universitāte Bostonā]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
{{papildu atsauces+}}
'''Konstantīns Pupurs''' (dzimis {{dat|1964|03|05}} Rīgā, miris {{dat|2017|09|10}}) bija latviešu politologs, vēsturnieks un valodnieks, cilvēktiesību aizstāvības grupas „[[Helsinki-86]]” aktīvists [[3. atmoda]]s laikā, Latviešu virsnieku apvienības biedrs, no 2010. gada — politiskās partijas „[[Visu Latvijai!]]” valdes loceklis, no 2011. gada — [[Latvijas Jūras akadēmija]]s galvenais speciālists — metodiķis un lektors.

sentences:
]]
'''Kokzāģētava''' ir uzņēmums, kas nodarbojas ar [[meža]] pirmapstrādi kokmateriālos mežizstrādes rūpniecības nozarē. Šajā procesā notiek [[koksne]]s ciršana un transportēšana uz zāģēšanas vietu, tālāk to apstrādājot, lai iegūtu vajadzīgās formas un izmērus.

sentences:
'''Pasaules luterāņu federācija''' ({{val|en|Lutheran World Federation}} (LWF), {{val|de|Lutherischer Weltbund}}) ('''PLF''') ir senākā un lielākā vispasaules [[Luterisms|luterisko]] kristiešu organizācija, kuras dalībbaznīcu starpā pastāv [[altāra un kanceles sadraudze]].
PLF dibināta [[Lunda|Lundā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] 1947. gadā. Pašlaik PLF vadība izvietota [[Ženēva|Ženēvā]], [[Šveice|Šveicē]]. PLF ir aktīva [[ekumenisms|ekumeniskā]] dialoga partnere (piemēram, ar [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu baznīcu]] 1999. gadā noslēgtais [[Kopējais paziņojums par Attaisnošanas mācību]]).

Pašlaik PLF 78 valstīs apvieno vairāk kā 72 miljonus luterāņu 144 baznīcās. Lielākās PLF baznīcas ir Zviedrijas baznīca (apm. 7 milj.), Tanzānijas evaņģēliski luteriskā baznīca (apm. 5,6 milj.), Etiopijas evaņģēliskā (Mekane Jesus) baznīca (apm. 5,5 milj.), Amerikas evaņģēliski luteriskā baznīca (apm. 5 milj.), Dānijas baznīca (apm. 4,5 milj.) un Somijas luteriskā baznīca (apm. 4,4 milj.).

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Tauers
| native_name = ''Tower of London''
| image = Tower_of_London_from_the_Shard_(8515883950).jpg
| image_size = 275
| caption = Tauers no putna lidojuma
| pushpin_map = Londonas centrs#Londona
| latd  = 51 | latm  = 30 | lats  = 29 | latNS  = N
| longd =  0 | longm =  4 | longs = 34 | longEW = W
| map_size = 275
| location = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Tauerhamleta}}
| area = Pils: 12 akri
| built = Baltais tornis: 1078
| demolished =
| rebuilt =
| architect =
| architecture =
| governing_body =
| visitation_num = 2 894 698
| visitation_year = 2013
| visitation_ref =<ref name="visitors">[http://www.alva.org.uk/details.cfm?p=423 Latest Visitor Figures]</ref>
| height = Baltā torņa virsotne: 27 m
| embedded =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Londonas Tauers
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1988 <small>(12. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/488 488]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
<mapframe text="Tauers" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q62378"
}
</mapframe>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''ATP Finals''''' ir otrās nozīmīgākās sacensības{{fact}} vīriešu [[teniss|tenisā]] uzreiz aiz četriem ''[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]'' turnīriem, ko organizē [[Tenisa profesionāļu asociācija]] (ATP). Tas ir sezonas noslēdzošais turnīrs, kurā iekļūst 8 labākie [[ATP rangs|ATP ranga]] spēlētāji vienspēlēs un 8 pāri dubultspēlēs.

sentences: '''Sardonikss''' ir [[ahāta paveidi|ahāta paveids]], līdzīga [[onikss|oniksam]], taču atšķirībā no tā sardoniksam raksturīgas sarkanbrūnas un melnas vai baltas joslas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Spotted Redshank (Tringa erythropus) at Bharatpur I IMG 5552.jpg
|    att_nosaukums = [[Tumšā tilbīte]] (''Tringa erythropus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Tringa
|         ģints_lv = Tilbītes
|         binomial = Tringa <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons =
|           Vārds = Marjana Lipovšeka
|      Vārds_orig = ''Marjana Lipovšek''
|          Attēls =
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1946|12|3}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Dienvidslāvija|Slovēnijas SR|Ļubļana|2s=Slovēnijas Sociālistiskā Republika|td=Slovēnija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = [[Operdziedātāja]]
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Marjana Lipovšeka''' ({{val|sl|Marjana Lipovšek}}; dzimusi {{dat|1946|12|3}}) ir [[Slovēņi|slovēņu]] [[operdziedātāja]] ([[mecosoprāns]]).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.artistsman.com/en/artists/marjana-lipovek/ |title=KS Marjana Lipovšek |accessdate=2020-03-31 |work= |publisher=Artists Management Zürich |date= |language=en |archive-date=2020-08-04 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200804222227/http://www.artistsman.com/en/artists/marjana-lipovek/ }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{jāuzlabo|sadaļu par embrioģenēzi jāpārnes atsevišķā rakstā, bet šo jāsāk ar somatiskās embrioģenēzes definīciju ievadā}}
{{sadalīt}}
== Embrioģenēze ==
Dabiskos apstākļos embrioģenēze sākas no [[zigota]]s izveidošanās brīža. Zigota veidojas saplūstot divām gametām sievišķajai un vīrišķajai, segsēkļiem ir raksturīga divkāršā apaugļošanās, kuras rezultātā veidojas triploīda endosperma, bet [[kailsēkļi]]em rezerves sēklā uzkrājas megagametofīta audos. Tālāk embrijs attīstās vairākos secīgos etapos<ref name=":0">George, Edwin F., Michael A. Hall, and Geert-Jan De Klerk. "Somatic embryogenesis." ''Plant propagation by tissue culture''. Springer Netherlands, 2008. 335-354.</ref>[[Segsēkļi|Segsēkļu]] embrioģenēzi var iedalīt trīs galvenajos posmos:
* Asimetriska zigotas dalīšanās, tās laikā izveidojas mazāka apikālā šūna un lielāka bazālā šūna.
* Globulārā stadija, tās laikā tiek determinēti šūnu slāņi un attīstības ass.
* Dīgļapu stadijas izveidošanās, tās laikā sākās saknes un pumpura aizmetņu iniciācija<ref name=":1">Davey, Michael R., and Paul Anthony. ''Plant cell culture: essential methods''. John Wiley & Sons, 2010. </ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Bulrush (Typha latifolia) - Klepp, Norway 2021-08-07.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Typhaceae|dzimta_lv=Vilkvālīšu dzimta|kategorijas=nē|binomial=Typha latifolia|ģints_lv=Vilkvālītes|ģints=Typha|suga=Typha latifolia|suga_lv=Platlapu vilkvālīte|autors=L.}}
'''Platlapu vilkvālīte''' ({{val|la|Typha latifolia}}) ir [[vilkvālīšu dzimta]]s augu suga ar kosmopolītisku izplatību. Tā ir bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā. Augs parasti veido lielas audzes visdažādāko ūdenstilpju krastos, pastāvīgi applūdušos pazeminājumos [[Pļava|pļavās]], krūmājos, retāk [[Mežs|mežos]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/typha-latifolia-l/|title=platlapu vilkvālīte - Typha latifolia L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-09-06}}</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Monako pils
| native_name         = ''Palais de Monaco''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Monako#Francija
| status              =
| image               = Princely Palace of Monaco.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = [[Grimaldi dinastija]]
| current_tenants     =
| location            = {{MON}}
| latd  = 43.731417 | latNS  = N
| longd = 7.420275 | longEW = E
| groundbreaking_date = 12. gadsimts
| start_date          = [[1191]]. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Sabiles pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļauta 51 [[iela]] [[Sabile|Sabilē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Sabile, Talsu nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
uzņemts [[Krabja miglājs|Krabja miglāja]] attēls]]
'''Astronomija''' ({{val|el|αστρον}} ''(astros)'' — 'zvaigzne' un ''νόμος'' ''(nomos)'' — 'likums') ir [[zinātne]] par [[Visums|Visumu]] un tajā sastopamo [[matērija]]s formu (atsevišķu [[debess ķermeņi|debess ķermeņu]], to sistēmu un citu veidojumu) uzbūvi, izvietojumu, kustību un attīstību. Astronomija ir cieši saistīta ar citām [[zinātne|zinātnēm]], kā, piemēram, ar [[fizika|fiziku]], [[ķīmija|ķīmiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[bioloģija|bioloģiju]] un, protams, ar [[matemātika|matemātiku]]. Astronomijā uzkrātās zināšanas tiek izmantotas cilvēka praktiskajām vajadzībām. Cilvēki, kas pēc profesijas ir saistīti ar astronomiju, tiek saukti par astronomiem.

sentences: '''Deformācija''' (no {{val-la|deformatio}} — izkropļošana) ir [[fizikāls ķermenis|ķermeņa]] [[forma]]s vai [[izmērs|izmēru]] maiņa [[ārējie spēki|ārēju spēku]] iedarbībā. Izšķir šāda veida deformācijas: [[tilpuma deformācija]], [[Stiepes un spiedes deformācija|stiepe un spiede]], [[Lieces deformācija|liece]], [[Vērpes deformācija|vērpe]] un [[bīde]]. Piemēram, stāvot uz dēļa laipas, tā no [[svars|svara]] ieliecas. Arī liecot [[lineāls|lineālu]], stiepjot [[gumija]]s auklu un spiežot [[plastilīns|plastilīna]] gabaliņu, notiek šo [[priekšmets|priekšmetu]] deformēšanās.

sentences: '''Okeāna dibens''' (arī '''jūras dibens''') ir [[okeāns|okeāna]] vai [[jūra]]s apakšējā daļa. Okeāna dibens nav mazāk daudzveidīgs kā [[sauszeme]]. Arī jūras dibenā, tāpat kā uz sauszemes, atrodas [[kalnu grēda]]s, [[aiza]]s un [[ieleja]]s. Jūras dibens tiek iedalīts vairākās daļās. Šīs daļas ir [[kontinentālais šelfs]], [[kontinentālā nogāze|nogāze]], [[kontinentālā pakāje|pakāje]], [[okeāna gultne]], [[okeāna vidusgrēda]]s un [[dziļvaga]]s.

sentences:
{{ExamplesSidebar|25%|
* Prievārdu piemēri latviešu valodā
:aiz, ap, apakš, ar, bez, caur, dēļ, gar, iz, kopš, labad, līdz, no, pa, par, pār, pēc, pirms, pret, priekš, starp, uz, virs, zem
}}
'''Prievārds''' jeb '''prepozīcija''' ({{val|la|praepositio}}, cēlies no {{val|la|praeponere}} — ‘nolikt priekšā’) ir nelokāmu palīgvārdu [[vārdšķira]]. Prievārdi izsaka dzīvu būtņu, priekšmetu, norišu konkrētas un izsecinātas attieksmes, kā arī rāda pakārtojuma sakaru starp vārdiem. Ja prievārds tiek novietots locījuma priekšā, tad to sauc par '''prepozīciju''', savukārt ja tas tiek novietots aiz locījuma — tad to sauc par '''postpozīciju'''.<ref>{{LPE|8|138.—139}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abernatijīts
|attēls=
|klase=[[Arsenāts]], uranilfosfātu un uranilvanadātu apakšklase, metaotunīta grupa
|ŠtruncaID=7/E.02-150
|ķīm_formula=K2(UO2)2<nowiki>[</nowiki>AsO4<nowiki>]</nowiki>2·6H2O
|singonija=[[tetragonālā singonija|Tetragonālā]]
|krāsa=Dzeltena
|svītra=Bāli dzeltena
|habituss=Plātņveida
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Trausls
|cietība=2,5-3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,44
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Terra Mariana''
|nosaukums_latv_val  = Livonijas Konfederācija
|sugasvārds          = Livonijas Konfederācija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvija, Igaunija
|laikmets            = Viduslaiki
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Svētā Romas impērija
|valdības_veids      = [[Konfederācija]]
|
|gads_sākums         = 1243
|gads_beigas         = 1561
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in exile)--->
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           = [[Livonijas un Lietuvas reālūnija]]
|date_end            =
|
|event1              = <!--- Optional: other events between "start" and "end" --->
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = Tika apvienotas krustnešu iekarotās līvu, letu, sēļu, igauņu, sāmsaliešu, kuršu un zemgaļu zemes
|date_pre            =
|event_post          = Izveidota [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], [[Pārdaugavas Livonijas hercogiste]], [[Piltenes apgabals]], Dāņu [[Sāmsala]], [[Zviedru Igaunija]]
|date_post           =
|
|p1                  = <!--- Name of the article for preceding entity, numbered 1-5 --->
|flag_p1             = <!--- Default: "Flag of {{{p1}}}.svg" (size 30) --->
|image_p1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]] --->
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Kurzemes un Zemgales hercogiste
|flag_s1             = Flag of Courland (state).svg
|s2                  = Pārdaugavas Livonijas hercogiste
|flag_s2             = Flaga Rzeczypospolitej Obojga Narodow ogolna.svg
|s3                  = Zviedru Igaunija
|flag_s3             = Sweden-Flag-1562.svg
|s4                  = Dānija
|flag_s4             = Flag of Denmark (state).svg
|s5                  = Rīgas brīvpilsēta
|flag_s5             =
|s6                  = Prūsijas hercogiste
|flag_s6             = Flagge Herzogtum Preußen.svg
|
|image_flag          = <!--- Default: Flag of {{{sugasvārds}}}.svg --->
|flag                = <!--- Link target under flag image. Default: Flag of {{{sugasvārds}}} --->
|flag_type           = <!--- Displayed text for link under flag. Default "Flag" --->
|
|image_coat          = <!--- Default: Coat of arms of {{{sugasvārds}}}.svg --->
|symbol              = <!--- Link target under symbol image. Default: Coat of arms of {{{sugasvārds}}} --->
|symbol_type         = <!--- Displayed text for link under symbol. Default "Coat of arms" --->
|
|image_map           = Livland 1260.svg
|image_map_caption   = Livonijas Konfederācija 1260. gadā.
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]], [[Cēsis]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[Latīņu valoda]], [[Vācu valoda]]
|reliģija            = Katolicisms
|nauda               = [[Dālderis]], marka, vērdiņš, šiliņš, feniņš
|
|leader1             = <!--- Name of king or president --->
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = <!--- Years served --->
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = <!--- Default: "King" for monarchy, otherwise
                             "President"--->
|representative1     = <!--- Name of representative of head of state
                             (eg. colonial governor)--->
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = <!--- Years served --->
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = <!--- Default: "Governor"--->
|deputy1             = <!--- Name of prime minister --->
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = <!--- Years served --->
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = <!--- Default: "Prime minister" --->
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = Livonijas landtāgs
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = <!--- year of the statistic, specify either area, population or both --->
|stat_platība1       = <!--- area in square kílometres (w/o commas or spaces), area in square miles is calculated --->
|stat_pop1           = <!--- population (w/o commas or spaces), population density is calculated if area is also given --->
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Livonijas Konfederācija''' jeb '''''Terra Mariana'''''<ref name="EA">{{Enciklopēdijas atsauce | year =1967  | title =Terra Mariana | encyclopedia =The Encyclopedia Americana | publisher =Americana Corp  | location =  | id = |url=http://books.google.com/books?id=jsJWAAAAMAAJ&q=%22Livonia.+Under+its+official+name,+Terra+Mariana%22&dq=%22Livonia.+Under+its+official+name,+Terra+Mariana%22&ei=HV4aSbrgEYOUMojX-acE&pgis=1}}</ref> ("Māras zeme") bija vairāku laicīgo un baznīcas valstisko veidojumu [[konfederācija]] [[Livonija|Livonijā]],<ref>{{LKV|XII.|23 865}}</ref> tagadējās [[Latvija]]s un [[Igaunija]]s teritorijās no [[1243]]. līdz [[1561]]. gadam, kad izveidojas [[Livonijas un Lietuvas reālūnija]]. Daži vēsturnieki iebilst pret Livonijas Konfederācijas nosaukuma lietošanu, jo [[Livonijas Konfederācijas līgums|1243. gada sadarbības vienošanos]] neuzskata par ilglaicīgu līgumu.<ref>Matthias Thumser. Das Baltikum im Mittelalter. Strukturen einer Europäischen Geschichtsregion. ''Jahrbuch des Baltischen Deutschtums'' 58 (2011): 17–30, 26. lpp.</ref>
, 1570)]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metilheksānamīna struktūrformula

Metilheksānamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-metilheksān-2-amīns,
2-amino-4-metilheksāns,
dimetilamilamīns,
1,3-dimetilamilamīns,
1,3-dimetilpentilamīns,
2-metil-2-heksānamīns,
2-metil-2-heksilamīns
|           CAS numurs = 105-41-9
|      ķīmiskā formula = C7H17N
|              molmasa = 115,22
|              blīvums = 775
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 134 °C
|        šķīdība ūdenī = šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Metilheksānamīns''' jeb '''MHA''' (tiek dēvēts arī nepareizos nosaukumos, kā 'metilheksanemīns', 'metileksanamīns' u.c.) ir 3-metilheksāna aminoatvasinājums. Tiek saukts arī par '''dimetilamilamīnu''' ('''DMAA'''). Vielas molekulā ir divi asimetriskie oglekļa atomi, tādēļ tai pastāv četri optiskie [[izomēri]]. Lieto arī hidrohlorīda veidā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vandenberga Kosmosa spēku bāze
| native_name         = ''Vandenberg Space Force Base''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Delta IV launch 2013-08-28.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = [[Delta IV Heavy]] starts 2013. gadā
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[ASV Kosmosa spēki|USSF]]
| current_tenants     =
| location            = {{USA}}, [[Kalifornija]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = ASV#Kalifornija
| latd  = 34| latm  = 43| lats  = 58| latNS  = N
| longd = 120| longm = 34| longs = 05| longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1957
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{url|https://www.vandenberg.spaceforce.mil/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Vandenberga Kosmosa spēku bāze''' ({{val-en|Vandenberg Space Force Base}}) ir [[kosmodroms]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] rietumkrastā, kas atrodas [[ASV Gaisa spēki|Gaisa spēku]] pārziņā. Tas atrodas [[Kalifornija]]s štatā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiO2
|molmasa=78,89
|blīvums=4230
|kušanas temperatūra=1870 °C
|viršanas temperatūra=2972 °C
}}
'''Titāna dioksīds''' (TiO2) ir stabilākais [[titāns|titāna]] [[oksīds]]. Tas ir sastopams dabā vairāku minerālu formā, no kuriem izplatītākais ir [[rutils]]. Titāna dioksīds ir titāna rūdas galvenā sastāvdaļa. Tīrā veidā titāna dioksīds ir balta, cieta, kristāliska viela. Titāna dioksīdu var attīrīt to hlorējot, lai iegūtu [[titāna tetrahlorīds|titāna tetrahlorīdu]], kuru tālāk var attīrīt destilējot un oksidēt atpakaļ par oksīdu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Antons Fokers
|     vārds_orig = ''Anton Fokker''
|         attēls = Anthony Fokker 1912.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 06
|       dz_vieta = [[Blitara]], [[Nīderlandes Indija]] (tagad {{IDN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = aviokonstruktors, uzņēmējs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Andrejs Gromiko
| vārds_orģ           = ''Андре́й Андре́евич Громы́ко''
| attēls              = Andrei Gromyko 1972.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Andrejs Gromiko 1972. gadā
| amats               = [[PSRS Ārlietu ministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1957|2|14|N}}
| term_beigas         = {{dat|1985|7|2|N}}
| premjers            =
| priekštecis         = [[Dmitrijs Šepilovs]]
| pēctecis            = [[Eduards Ševardnadze]]
| amats2               = [[PSRS Augstākās padomes Prezidija priekšsēdētājs]]
| term_sākums2         = {{dat|1985|7|2|N}}
| term_beigas2         = {{dat|1988|10|1|N}}
| priekštecis2         = [[Vasilijs Kuzņecovs]] (v.i.)
| pēctecis2            = [[Mihails Gorbačovs]]
| dzim_dati           = {{dat|1909|7|18}}
| dzim_vieta          = Starija Hramiki (''Стары́я Грамы́кі''), [[Mogiļevas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Vjetkas rajons]], [[Gomeļas apgabals]], {{BLR}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1989|7|2|1909|7|18}}
| mir_vieta           = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[PSKP]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = ekonomists, diplomāts
| alma_mater          = [[Minskas Lauksaimniecības institūts]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kabiles pagasts
| karte             = Kabiles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Kabiles pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Kabiles pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 100px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Kabile
| platība           = 178,98
| iedzīvotāji       = 786<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 786 / 178.98 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Kabillen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Кабилленская
| ref_krievu        =
}}
'''Kabiles pagasts''' ir viena no [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļaustrumos, 28 km no [[Kuldīga]]s un 120 km no [[Rīga]]s. Robežojas ar sava novada [[Rendas pagasts|Rendas]], [[Rumbas pagasts|Rumbas]] un [[Vārmes pagasts|Vārmes]] pagastiem, [[Saldus novads|Saldus novada]] [[Šķēdes pagasts|Šķēdes pagastu]], [[Tukuma novads|Tukuma novada]] [[Vānes pagasts|Vānes]] un [[Matkules pagasts|Matkules]] pagastiem un [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Abavas pagasts|Abavas pagastu]].

sentences: '''Klāni''' ir periodiski applūstošas [[pļava]]s ezeru un upju apkārtnē. [[Latvija|Latvijā]] pazīstamākie ir [[Lubāns|Lubāna]] klāni.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Gzeneztiskazs sli}}
{{Commonscat|Genetic diseases and disorders}}

sentences:
[[File:El pesado del corazón en el Papiro de Hunefer.jpg|thumb|300px|Attēls uz papirusa no senās ēģiptiešu "Mirušo grāmatas" (ap 1275. gadu p.m.e.)]]
'''Papiruss''' ir biezs, [[papīrs|papīram]] līdzīgs materiāls, ko iegūst no papirusa auga. Pirmie papirusu izmantoja [[Senā Ēģipte|senie ēģiptieši]], to izmantoja [[Vidusjūras reģions|Vidusjūras reģionā]]. Senie Ēģiptieši to lietoja kā materiālu, uz kura raksta, un izmantoja arī [[laiva|laivām]], [[grozs|groziem]], [[sandales|sandalēm]]. Ķīmiski papiruss sastāv no 57% [[celuloze]]s, 27% [[Lignins|lignina]], 9% minerālu un 7% [[ūdens]].<ref>William H. Shepherd, [http://www.pdfdownload.org/pdf2html/view_online.php?url=http%3A%2F%2Fhome.comcast.net%2F~whshep%2Fpdfs%2FShepherd_preservation_and_conservation_of_papyri.pdf The Preservation and Conservation of Papyri] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120121001948/http://www.pdfdownload.org/pdf2html/view_online.php?url=http%3A%2F%2Fhome.comcast.net%2F~whshep%2Fpdfs%2FShepherd_preservation_and_conservation_of_papyri.pdf |date={{dat|2012|01|21||bez}} }} (2008)</ref> Plaši izmantots bija līdz 12. gadsimtam, kad lielos apjomos tika uzsākta [[papīrs|papīra]] ražošana. Tā ražošanas process tika rekonstruēts 20. gadsimta vidū.

sentences:
{{Tēla infokaste
| series           = "[[Radīti skatuvei]]"
| image            = [[File:Glee's Dianna Agron.jpg|245px]]
| caption          = Lomas atveidotāja [[Daiena Egrona]]
| first            = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| creator          = Raiens Mērfijs
Breds Falčuks
Jans Brennans
| portrayer        = [[Daiena Egrona]]
| name             = Kvinna Fabreja
| occupation       = Vidusskolas skolniece
| family           = Rasels Fabrejs (tēvs)
Džūdija Fabreja (māte)
Beta Korkorana (meita)
| significantother = [[Paks (tēls)|Noā "Paks" Pakermans]]
[[Finns Hadsons]]
[[Sems Evanss]]
Džo Harts
| religion         = [[Kristietība]]
| nationality      = [[amerikāņi (nācija)|amerikāniete]]
}}
'''Kvinna Fabreja''' ({{val|en|Quinn Fabray}}; dzimusi '''Lūsija Kvinna Fabreja''' (''Lucy Quinn Fabray'')) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Radīti skatuvei]]" (''Glee''). Viņu attēlo aktrise [[Daiena Egrona]]. Pirmoreiz televīzijā K. Fabreja parādījās seriāla sērijā "Pilot" {{dat|2009|5|19||bez}}. Viņas tēlu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji Raiens Mērfijs, Breds Falčuks un Jans Brennans.

sentences: {{Diskogrāfijas infokaste|Nosaukums=[[Playboi Carti]]|Image=|Caption=Playboi Carti 2020. gadā|Alt=|References=Yes|Ref link=References|Studio=2|Singles=11|2Option=3|2Option name=Miksteipi}}Amerikāņu repera ''[[Playboi Carti]]'' diskogrāfija sastāv no trim studijas albumiem, viena EP, trim miksteipiem un vienpadsmit singliem (tostarp seši kā galvenais mākslinieks)

sentences: '''Ugunsdzēsējs''' ir cilvēks, kura darbs ir dzēst [[uguns|uguni]] nelaimju un [[ugunsgrēks|ugunsgrēku]] gadījumos, kā arī veikt dažādus glābšanas darbus. Ugunsdzēsēji parasti apvienojas [[brigāde|brigādēs]], lai veiksmīgāk un organizētāk varētu veikt konkrētos uzdevumus.

sentences: '''Molmasa''' (apzīmē ar <math> M \ </math>) ir vielas [[masa]], kuras [[vielas daudzums|daudzums]] ir viens [[mols]]. Saskaņā ar šo definīciju molmasa ir vienāda ar [[molekulu masa|molekulas masas]] un [[Avogadro skaitlis|Avogadro skaitļa]] reizinājumu.

sentences:
'''Livonijas hronikas''' ir apvienojošs nosaukums šādām piecām hronikām:
* [[Indriķa hronika|Indriķa Livonijas  hronika]] (''Heinrici Cronicon Lyvoniae'', autors: [[Latviešu Indriķis]], sarakstīta 1220. gados latīniski)
* [[Atskaņu hronika|Vecākā Livonijas Atskaņu hronika]] (''Ältere Livländische Reimchronik'', autors nezināms, sarakstīta 1290. gados vācu dialektā)
* [[Jaunākā Livonijas Atskaņu hronika]] (''Jüngere Livländische Reimchronik'', autors: [[Bartolomejs Hēneke]] (''Bartholomäus Hoeneke''), sarakstīta 1340. gados vāciski)
* [[Vartbergas Hermaņa Livonijas hronika]] (''Livländische Chronik Hermanns von Wartberge'', autors [[Vartbergas Hermanis]] (''Hermann von Wartberge''), publicēta 1372. gadā latīniski)
* [[Livonijas provinces hronika]] (''Chronica der Provinz Lyfflandt'', autors [[Baltazars Rusovs]] (''Balthasar Rüssow''), publicēta 1578. gadā viduslejasvācu izloksnē).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija perhlorāta formulvienības struktūrformula

Pudele ar anhidronu

Magnija perhlorāta heksahidrāta paraugs
|       citi nosaukumi = anhidrons
|           CAS numurs = 10034-81-8
64010-42-0 (hidrāts)
13446-19-0 (heksahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Mg(ClO4)2
|              molmasa = 223,206
|              blīvums = bezūdens vielai 2210
|  kušanas temperatūra = 251 °C (bezūdens viela)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 99,601 g uz 100 ml
|                 citi =
}}
'''Magnija perhlorāts''' (Mg(ClO4)2) ir [[magnijs|magnija]] un [[perhlorskābe]]s sāls. Tā ir balta pulverveida viela, kas ir spēcīgs [[oksidētājs]]. Bezūdens magnija perhlorāts ir ārkārtīgi [[higroskopiskums|higroskopisks]], tādēļ to sauc arī par '''anhidronu'''. Anhidrons spēj piesaistīt līdz pat 60% ūdens no savas masas. Heksahidrāts Mg(ClO4)2 · 6H2O ir adatveida kristāli, kas pie 147 °C izšķīst savā kristalizācijas ūdenī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              attēls =
Metāna struktūrformula un molekulas modelis
|     ķīmiskā formula = CH4
|             molmasa = 16,04
|             blīvums = 0,717
| kušanas temperatūra = 90,66 K (-182,49 °C)
|viršanas temperatūra = 111,55 K (-161,6 °C)
}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 52
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
|-
| 10
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
|-
| 20
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
|-
| 30
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
|-
| 40
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
|-
| 50
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
|-
| 60
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
|-
| 70
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
|-
| 80
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
|-
| 90
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
|-
| 10
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
|-
| 11
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
|-
| 12
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
|-
| 13
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 13
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
|-
| 14
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
|-
| 15
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
|-
| 16
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
|-
| 17
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
|-
| 19
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
|-
| 20
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
|-
| 21
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
|-
| 22
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
|-
| 23
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
|-
| 24
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
|-
| 25
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
|-
| 26
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 26
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
|-
| 27
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
|-
| 28
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
|-
| 29
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
|-
| 30
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
|-
| 31
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
|-
| 32
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
|-
| 33
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
|-
| 34
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
|-
| 35
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
|-
| 36
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
|-
| 37
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
|-
| 38
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
|-
| 39
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 39
|
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
|-
| 40
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
|-
| 41
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
|-
| 42
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
|-
| 43
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
|-
| 44
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
|-
| 45
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
|-
| 46
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
|-
| 47
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
|-
| 48
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 48
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
|-
| 49
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
|-
| 50
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
|-
| 51
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
|-
| 52
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{citas nozīmes|gundegu dzimtas ģinti|Gundegas (nozīmju atdalīšana)|Gundegas}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Ranunculus
|           attēls = Scherpe boterbloem (Ranunculus acris) 01.JPG
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Ranunculus acris|Kodīgā gundega}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Ranunculales
|         rinda_lv = Gundegu rinda
|           dzimta = Ranunculaceae
|        dzimta_lv = Gundegu dzimta
|            ģints = Ranunculus
|         ģints_lv = Gundegas
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums   = Mežāzis 1
| attēls      = Capricorn one.jpg
| att_izm     =
| oriģinālnos = ''Capricorn One''
| žanrs       = [[trilleris]]
| režisors    = [[Pīters Haijams]]
| producents  = [[Pauls N. Lazarus]]
| scenārijs   = Pīters Haijams
| aktieri     =
* [[Eliots Gūlds]]
* [[Džeimss Brolins]]
* [[Brenda Vakaro]]
* [[Sems Vaterstons]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Deivids Hadlstons]]
* [[Deivids Doils]]
| mūzika      = [[Džerijs Goldsmits]]
| operators   = [[Bils Batlers]]
| montāža     = [[Džeimss Mičels]]
| studija     = ''ITC Entertainment''
| izplatītājs = [[Warner Bros.]]
| izdošana    = {{filmas datums|1977}}
| ilgums      = 124 minūtes
| valsts      = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda      = [[angļu valoda|angļu]]<br />(dublēta [[krievu valoda|krievu]] valodā)
| budžets     = 5 000 000 dolāru (plānots)
| ienākumi    =
| iepriekšējā =
| nākamā      =
| imdb        = 0077294
| paraksts    = Filmas plakāts
}}
"'''Mežāzis 1'''" ({{val|en|Capricorn One}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[kinorežisors|režisora]] [[Pīters Haijams|Pītera Haijama]] 1977. gadā uzņemts [[trilleris]] par valdības sazvērestību, falsificējot lidojumu uz Marsu.

sentences: '''Cobra''' ('''KoBrA''') bija starptautiska mākslinieku organizācija, kas darbojās [[Eiropa|Eiropā]] no 1948. līdz 1951. gadam. Organizācijas nosaukums radīts no to pilsētu iniciāļiem, kurās dzīvoja sākotnējie organizācijas biedri ([[Kopenhāgena]], [[Brisele]] un [[Amsterdama]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards Šmits fon der Launics
|     vārds_orig = ''Eduard Schmidt von der Launitz''
|         attēls = Carl Christian Vogel von Vogelstein - Eduard Schmidt von der Launitz.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1796
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Grobiņa]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1869
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Prūsijas karaliste]]
([[Hesene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = tēlnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Sindo-rjū''' ({{val|ja|真道流}}, ''Shindō-ryū'' — ‘patiesā ceļa skola’) ir viena no [[Okinava]]s cīņas mākslas [[tote]] stila [[Sjorin-rju]] skolām. Sindo-rju ir slēgtākā un stingrākā no vecokinvas [[karatē]] skolām. Augstākais skolas sasniegums ir "uri komi go" cīņa pēc vecokinaviešu noteikumiem. Darbība notiek pilnā kontaktā, aizsarglīdzekļi netiek izmantoti. Svara kategorijas nepastāv. Atļauta ir jebkura tehnika, aizliegti ir tikai sitieni pa acīm.

sentences: '''Trabzonas miera konference''' notika starp [[Osmaņu impērija|Osmaņu impēriju]] un [[Aizkaukāza Sejms|Aizkaukāza Sejmu]] no 1918. gada 12. marta līdz 13. aprīlim. Sarunu mērķis bija izbeigt [[Pirmais pasaules karš|Pirmo pasaules karu]] Kaukāzā. [[Krievijas Impērija]] [[Kaukāza operācija]]s gaitā bija iebrukusi dziļi osmaņu teritorijā, taču, izmantojot revolucionāro haosu, osmaņi 1918. gada 12. februāri sāka pretuzbrukumu, atgūstot zaudētās teritorijas. Sejma delegācija uzstāja uz 1914. gada robežām un armēņu autonomiju [[Rietumarmēnija|Rietumarmēnijā]]. Osmaņi pieprasīja robežas, ko tiem [[Brestļitovskas miera līgums|Brestļitovskas miera līgumā]] bija atdevuši [[boļševiki]] — [[Karsa]]s, [[Ardahana]]s un [[Batumi]] apgabalus, kas bija zaudēti 19. gadsimtā. Gruzīnu un armēņu delegātiem tas bija nepieņemami, kamēr musulmaņu (azerbaidžāņu) delegāti, kas bija radniecīgi turkiem, bija gatavi apmierināt osmaņu prasības. Aizkaukāza Sejma vairākums 13. aprīlī nobalsoja par kara pieteikšanu osmaņiem un atsauca miera sarunu delegāciju. Osmaņi ieņēma Batumi, bet tika apstādināti pie Karsas. 22. aprīlī tika noslēgts pamiers un atsāktas sarunas. Lai sarunas notiktu starp divām valstīm, osmaņi Sejmam pieprasīja Aizkaukāzu pasludināt par neatkarīgu valsti un 22. aprīlī pasludināja [[Aizkaukāza Demokrātiskā Federatīvā Republika|Aizkaukāza Demokrātiskās Federatīvās Republikas]] izveidošanu.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=

No kreisās:
[[Abajs Kunanbajuli|Abajs]] • [[Ablajs Hans]] • [[Kurmangazi]] • [[Čokans Valihanovs|Valihanovs]]
[[Ibrahims Altinsarins|Altinsarins]] • [[Mashurs Zusups|Zusups]] • [[Ahmets Bajtursinoglu|Bajtursinoglu]] • [[Nursultans Nazarbajevs|Nazarbajevs]]
|tauta=Kazahi
|native_name =''Қазақтар''
|skaits=~14,3 miljoni
|vieta=
{{KAZ}} 10.600.000<ref name="Census2009">Estimation based on Kazakh population share of 65% ([http://www.parlam.kz/DocSpPrezident.aspx?lan=ru-RU&idpr=23 Kzakhstan President's Speech in the Kazakhstan Parliament 2009-09-01]) and 16.3 mln total population according to the preliminary results of [http://www.kz2009.kz/Pages/Default.aspx the 2009 National Census] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090421064834/http://www.kz2009.kz/Pages/Default.aspx |date={{dat|2009|04|21||bez}} }}</ref>

{{UZB}} 800.000 - 1.100.000<ref name="Uzb-2009">Kazakh population share was constant at 4.1% in 1959-1989 ([https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/uz.html#People CIA estimates]) and declined to 3% in 1996. Official Uzbekistan estimation ([http://books.google.com/books?ei=F-jgSZyCJI3aygSpidyzDQ&id=wvnqAAAAIAAJ&dq=%D0%9C%D0%B8%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F+%D0%B2+%D0%9A%D0%B0%D0%B7%D0%B0%D1%85%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B5+%D0%BD%D0%B0+%D1%80%D1%83%D0%B1%D0%B5%D0%B6%D0%B5+XXI+%D0%B2%D0%B5%D0%BA%D0%B0%3A+%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D1%8B%D0%B5+%D1%82%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%B8+%D0%B8+%D0%BF%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%BF%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%B8%D0%B2%D1%8B.&q=940&pgis=1#search_anchor E. Yu. Sadovskaya «Migration in Kazakhstan in the beginning of XXI century: main tendentions and perspectives»]{{ISBN|9965-593-01-9}}) in 1999 was 940,600 Kazakhs or 3.8% of total population. If Kazakh population share was stable at about 4.1% (not taking into account the massive repatriation of ethnic Kazakhs (oralman) to Kazakhstan) and [http://www.stat.uz/STAT/2008year/doklad_rus_tab.pdf the Uzbekistan population in the middle of 2008] {{Webarchive|url=https://wayback.archive-it.org/all/20091113151127/http://www.stat.uz/STAT/2008year/doklad_rus_tab.pdf |date={{dat|2009|11|13||bez}} }} was 27.3 mln, the Kazakh population would be 1.1 mln. Using the CIA estimate of the share of Kazakhs (3%), the total Kazakh population in Uzbekistan would be 0.8 mln</ref>

{{CHN}} 1.400.000 - 1.500.000<ref name="China">Census 2000 counts 1.25 mln Kazakhs[http://www.china.org.cn/english/features/EthnicGroups/136924.htm], later the Kazakh population had higher birth rate, but some assimilation processes were present too. Estimations made after the 2000 Cesus are claiming Kazakh population share growth (was 0,104 % in 2000), but even if this share value was preserved at 0.104% level it would be no less than 1.4 mln in 2008</ref>

{{RUS}} 654.000<ref name="Census2002">[http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_nac_02.php?reg=0 2002 Census ethnic composition] data, in 2003-2008 Kazakhstan national statistics noted the oralman (ethnic Kazakhs) repatriation to Kazakhstan</ref>

{{MNG}} 140.152<ref>[http://www.citizenmongolia.com/index.php?option=com_content&view=article&id=17&Itemid=77 Ethnic composition of the Mongolian population in 2007] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090330061255/http://www.citizenmongolia.com/index.php?option=com_content&view=article&id=17&Itemid=77 |date={{dat|2009|03|30||bez}} }}, Mongolian government 2007. Retrieved on 6 April 2009</ref>

{{TKM}} 40.000 — 90.000<ref name="Turkmen">In 1995 Kazakh poulation was 86,987 [http://www.chrono-tm.org/?0248042254000000000000011000000] or 1.94 % population total. Later was a massive pepartriation of ethnic Kazakh population (oralman) to Kazakhstan: 22,000 before 2001 and 38,000-40,000 in 2001—2007. Press reports are claiming [http://www.chrono-tm.org/?0248042562000000000000011000000],[http://www.chrono-tm.org/?0248042371000000000000011000000],[http://www.chrono-tm.org/?0248041957000000000000011000000] the most part of Kazakhs had left Turkmenistan</ref>

{{KGZ}} 38.900<ref name="Kyrgyz">[http://www.stat.kg/stat.files/tematika/%D0%B4%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84/%D0%95%D0%B6%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA/demo%208.pdf National Statistical  Committee of Kyrgyzstan. 2008 estimation]{{Novecojusi saite}}</ref>

{{AFG}} 21.000<ref name=diaspora>[http://sana.gov.kz/showarticle.php?lang=eng&id=152 The Kazakh Diasporas] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070928070526/http://sana.gov.kz/showarticle.php?lang=eng&id=152 |date={{dat|2007|09|28||bez}} }}: Kazakh Ministry of Culture and Information {{ru icon}}. Retrieved on 6 April 2009</ref>

{{TUR}} 19.000 — 25.000<ref name=diaspora/>

{{GER}} 890<ref name=diaspora/>

{{TJK}} 900<ref>[http://www.demoscope.ru/weekly/2005/0191/analit05.php Results of the 2000 population census in Tajikistan]. Retrieved on 6 April 2009</ref>

{{IRN}} 10.000 — 15.000<ref name=diaspora/>

{{UKR}} 5.526<ref>[http://ukrcensus.gov.ua/rus/results/nationality_population/nationality_popul1/select_51/?botton=cens_db&box=5.1W&k_t=00&p=25&rz=1_1&rz_b=2_1%20%20%20%20%20%20&n_page=2 Ukrainian population census 2001] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120117052317/http://ukrcensus.gov.ua/rus/results/nationality_population/nationality_popul1/select_51/?botton=cens_db&box=5.1W&k_t=00&p=25&rz=1_1&rz_b=2_1%20%20%20%20%20%20&n_page=2 |date={{dat|2012|01|17||bez}} }}: Distribution of population by nationality. Retrieved on 23 April 2009</ref>

{{BLR}} 1.239<ref>[https://archive.today/20120526194734/belstat.gov.by/homep/ru/perepic/p5.php Belarus population census 1999]: National composition of the population. Retrieved on 23 April 2009</ref>
|valoda=[[kazahu valoda]]
|reliģija=vairums [[musulmaņi]]
|grupas=
|radi=[[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turki]], [[turkmēņi]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kirgīzi]], [[tatāri]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].
}}
'''Kazahi''' ({{val-kk|қазақтар}} {{IPA2|qɑzɑqtɑ́r|}}) ir [[tjurki|tjurku]] tauta un [[Kazahstāna]]s pamatiedzīvotāji, kā arī [[mazākumtautība]] atsevišķos citu valstu rajonos [[Centrālāzija]]s ziemeļos.

sentences: '''Tirgotājs''' ir [[fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kas veic [[tirdzniecība]]s operācijas. Tirgotājs parasti ir [[uzņēmējs]] ([[komersants]]), kurš pilda starpnieka funkcijas starp [[prece|preču]] ražotāju vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] sniedzēju un to [[pircējs|pircēju]]. Taču tirdzniecība arī pati par sevi ir pakalpojums.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = ''[[Rammstein]]''
| Image            =Rammstein_and_Apocalyptica_concert_-_2005.jpg
| Caption          = Grupas uzstāšanās [[Milāna|Milānā]] kopā ar [[Apocalyptica]], 2005. gada 24. februārī
| Alt              =
| Studio           = 6
| Studio link      =
| Live             = 2
| Live link        =
| Compilation      = 1
| Comp link        =
| Singles          = 24
| Singles link     =
| Video            = 3
| Video link       =
| Music videos     = 23
| MV link          =
| Option name      = Bokseti
| Option           = 1
| References       = no
|}}
Vācu [[Industriālais metāls|industriālā metāla]] grupas '''''[[Rammstein]]'' diskogrāfija''' sastāv no 6 [[Studijas albums|studijas albumiem]], 2 [[Koncertalbums|koncertalbumiem]] un 3 koncertu video ierakstiem. Vēl grupa ir izdevusi 24 [[Singls|singlus]], no kuriem divdesmit trim ir uzfilmēti [[Videoklips|videoklipi]]. Grupa tika izveidota 1994. gada janvārī. Tajā ietilpst seši mūziķi no [[Šverīne]]s un [[Austrumberlīne]]s: vokālists [[Tils Lindemans]], ģitārists [[Rihards Kruspe]], ģitārists [[Pauls Landerss]], basģitārists [[Olivers Rīdels]], bundzinieks [[Kristofs Šneiders]] un taustiņinstrumentālists [[Kristians Lorencs]].<ref name="Allmusic-Biography">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.allmusic.com/artist/rammstein-p198625|title=Rammstein > Biography|last=Nimmervoll|first=Ed|work=Allmusic|publisher=Macrovision|accessdate=8 июля 2010|archiveurl=https://www.webcitation.org/67B2j9vj6?url=http://www.allmusic.com/artist/rammstein-p198625|archivedate=2012-04-25}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls = [[File:Kristallstruktur Zementit.png|Kristallstruktur Zementit|250px]]
Cementīta kristālrežģis
Zilā krāsā dzelzs, pelēkā krāsā ogleklis
| citi nosaukumi = dzelzs karbīds
| CAS numurs = 12011-67-5
| ķīmiskā formula = Fe3C
| molmasa = 179,55
| blīvums = 7690
| kušanas temperatūra = 1837 °C
| citi = Rašanās standartentalpija ir 25,1 kJ/mol
}}'''Cementīts''' jeb '''dzelzs karbīds''' ir [[dzelzs]] un [[Ogleklis|oglekļa]] [[ķīmiskais savienojums]], kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa [[Sakausējums|sakausējumu]] strukturālajām sastāvdaļām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cement%C4%ABts|title=cementīts|website=tezaurs.lv|access-date=08.11.2021}}</ref>

sentences:
[[File:Metal yield.svg|thumb|alt=A Stress strain curve.|Sprieguma-relatīvā pagarinājuma [[līkne]] elastīgiem materiāliem, kur

1 - Īstā elastības robeža;

2 - Proporcionalitātes robeža;

3 - Elastības robeža;

4 - Tecēšanas robeža.
]]

sentences: '''20. novembris''' ir gada 324. diena (325. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 41 diena.

sentences: {{cita nozīme|vācu kartogrāfu|sengrieķu vēsturnieku|Apiāns}}

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Vācijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Vācijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Kurgānas apgabals
|official_name=''Курганская область''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|apgabals]]
|image_skyline = Туман после грозы в Щигровской Согре.JPG
|image_caption =
|image_flag = Flag of Kurgan Oblast.svg
|image_shield = Coat of arms of Kurgan Oblast.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Kurgan in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Urālu federālais apgabals|Urāli]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Kurgāna]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1943
|official_language = [[krievu valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=32
|p1 = '''2 apgabala pilsētas'''
|p2 = [[Kurgāna]]
|p3 = [[Šadrinska]]
|p4 = '''10 rajoni'''
|p5 = [[Aļmeņevas rajons]]
|p6 = [[Belozerskas rajons]]
|p7 = [[Vargašu rajons]]
|p8 = [[Dalmatovas rajons]]
|p9 = [[Zverinogolovskas rajons]]
|p10 = [[Kargapoļjes rajons]]
|p11 = [[Kataiskas rajons]]
|p12 = [[Ketovas rajons]]
|p13 = [[Kurtamišas rajons]]
|p14 = [[Ļebjažjes rajons]]
|p15 = [[Makušinas rajons]]
|p16 = [[Miškinas rajons]]
|p17 = [[Mokrousovas rajons]]
|p18 = [[Petuhovas rajons]]
|p19 = [[Polovinnojes rajons]]
|p20 = [[Gļadjanskojes rajons]]
|p21 = [[Safakuļevas rajons]]
|p22 = [[Ceļinnojes rajons]]
|p23 = [[Častoozerjes rajons]]
|p24 = [[Šadrinskas rajons]]
|p25 = [[Šatrovas rajons]]
|p26 = [[Šumihas rajons]]
|p27 = [[Ščučjes rajons]]
|p28 = [[Jurgamišas rajons]]
|area_total_km2 = 71488
|total_type=Kopā
|population_total = 761586
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[krievi]] (92,5 %)<br/>[[tatāri]] (1,9 %)
| population_density_km2   = auto
|website={{url|http://kurganobl.ru/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KGN
|footnotes =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Donkervoort''
| logo             = Donkervoort Logo.jpg
| caption          =
| type             = [[publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1978. gads|1978. gadā]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = Leleistade
| location_country = [[Nīderlande]]
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[Automašīna|automobiļi]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 20-25
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|https://www.donkervoort.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Donkervoort''''' ir [[Nīderlande]]s sporta [[automašīna|automašīnu]] ražotājs, kura galvenā mītne atrodas [[Leleistade|Leleistadē]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.donkervoort.com/en/the-story-of-us/|title=Donkervoort - The story of us|website=donkervoort.com|language=en}}</ref>

sentences: '''Naudas atmazgāšana''' jeb '''noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācija''' ir process, kurā tiek noslēpta nelegāli iegūtu līdzekļu izcelsme, radot iespaidu, ka tie ir iegūti likumīgā veidā. Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācija saskaņā ar Latvijas Republikas normatīvajiem aktiem ir darbības, kas veiktas ar noziedzīgi iegūtu mantu ar mērķi radīt trešajām personām maldīgu priekšstatu par mantas izcelsmi. Lai radītu iespaidu par līdzekļu likumisko izcelsmi, tiek izmantota finanšu sistēma, veicot šķietami ikdienišķus darījumus.<ref name="definīcija">{{tīmekļa atsauce |title=Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana |url=https://www.fid.gov.lv/lv/darbibas-jomas/noziedzigi-iegutu-lidzeklu-legalizacijas-noversana |accessdate=22.03.2023.}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Gotlobs Frēge
|          vārds_orig = Gottlob Frege
|              attēls =Young frege.jpg
|          att_izmērs =170px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1848
|          dz_mēnesis =11
|            dz_diena =8
|            dz_vieta =[[Vismāra]], [[Mēklenburga-Šverīne]]
(tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|              m_gads =1925
|           m_mēnesis =7
|             m_diena =26
|             m_vieta =Bādkleinene, [[Veimāras Republika]]
(tagad [[Ziemeļrietummēklenburgas apriņķis]], [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība =[[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola =[[analītiskā filozofija]]
|           intereses =[[matemātikas filozofija]], [[matemātiskā loģika]], [[valodas filozofija]]
|              idejas =[[Frēges princips]], [[pirmās pakāpes loģika]], [[predikātu loģika]], [[loģicisms]], ''[[sinn]]'' un ''[[bedeutung]]''
|          alma_mater =[[Jēnas Universitāte]], [[Getingenes Universitāte]]
|           skolotājs =[[Ernsts Abe]], [[Alfrēds Klebšs]], [[Hermanis Loce]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Frīdrihs Ādolfs Trendelenburgs]], [[Hermanis Loce]]
|          ietekmējis =[[analītiskā filozofija]], [[poļu loģikas skola]], [[Džuzepe Peano]], [[Bērtrands Rasels]], [[Rūdolfs Karnaps]], [[Ludvigs Vitgenšteins]], [[Maikls Dammits]], [[Edmunds Huserls]], [[Geršoms Šolems]], [[Džordžs Mūrs]]
|               darbi =''[[Begriffsschrift]]'' (1879), ''[[Die Grundlagen der Arithmetik]]'' (1884)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Makss Hildeberts Bēms
|     vārds_orig = ''Max Hildebert Boehm''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Makss Hildeberts Bēms 1962. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = Bērzaine, [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Cēsis]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1968
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Lineburga]], [[Lejassaksija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = publicists, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Grafiskās programmas''' ir [[programmatūra]], kas ļauj veidot, rediģēt vai pārlūkot grafiskos failus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Noķert vilni 2
| attēls                   =  Surf's Up 2 WaveMania cover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Surf's Up 2: WaveMania''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Henrijs Ju]]
| producents               = [[Mišela L.M. Vonga]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Cena]]
* [[Džeremijs Šada]]
* [[Melisa Šturma]]
* [[Jons Heders]]
* [[Diedrich Bader]]
* [[Paige]]
* [[Apbedīšanas uzņēmums]]
* [[Vinss Makmahons]]
* [[Maikls Kols]]
| mūzika                   = [[Tobijs Ču]]
| operators                =
| montāža                  = [[Marks Jēgers]]
| studija                  =
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''[[WWE Studios]]''
* ''[[Rainmaker Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Home Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|1|17}}
| ilgums                   = 84 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Noķert vilni 2"''' ({{val|en|Surf's Up 2: WaveMania}}) ir 2017. gada animācijas filma, kuras režisors ir [[Deivids Feiss]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Donijs Lūkass]], [[Vils Taunsends]], [[Melisa Šturma]], [[Trevors Devals]], [[Garijs Krīts]] un [[Ketlīna Barra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|1|17||bez}} ASV. Filma ir turpinājums 2007. gada filmai "[[Noķert vilni]]".

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Adžārija
| official_name           = აჭარა
| other_name              =
| settlement_type         = autonoma republika
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Adjara.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Coat of arms of Adjara.svg
| shield_size             = 75px
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Batumi]]
| largest_city            =
| official_language       = [[gruzīnu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Adjara in Georgia.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Adžārija atrašanās vieta Gruzijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{GEO}}
| leader_party            =
| leader_title            = valdības vadītājs
| leader_name             = Tornike Rižvadze
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 2880
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    = <ref name="Pop">[https://www.geostat.ge/en/modules/categories/41/population  "Population - National Statistics Office of Georgia". www.geostat.ge.]</ref>
| population_total        = 355500
| population_as_of        = 2022
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| blank_name              = ISO 3166 kods
| blank_info              = GE-AJ
| timezone                = UTC+4
| utc_offset              = +4
| website                 = {{URL|http://www.adjara.gov.ge/}}
| footnotes               =
}}
'''Adžārijas Autonomā Republika''' ({{val|ka|აჭარის ავტონომიური რესპუბლიკა}}, ''Acharis Avtonomiuri Respublika'') ir autonoma republika [[Gruzija]]s dienvidrietumos [[Melnā jūra|Melnās jūras]] krastā. Tās administratīvais centrs [[Batumi]] ir lielākā Gruzijas [[osta]], kā arī nozīmīga kūrortpilsēta. 1990. gadā Adžārija faktiski izstājās gan no [[Padomju Savienība|PSRS]], gan no Gruzijas PSR. 2004. gadā Adžārijai nācās atteikties no centieniem pēc suverenitātes, un tā bez asinsizliešanas atkal kļuva par Gruzijas daļu.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Vahanu vīrieša portrets
|tauta=Vahani
|native_name =
|skaits= 50—70 tūkstoši
|vieta={{AFG}}
{{TJK}}
{{CHN}}
{{PAK}}
|valoda=[[vahanu valoda]],
[[tadžiku valoda]], [[uiguru valoda]]
[[dari]], [[urdu]]
|reliģija=[[musulmaņi]] [[ismailīti]]
|grupas=
|radi= [[iškašimi]], [[sangliči]], [[mundžani]], [[jigdi]]
}}
'''Vahani''' vai '''vahi''' (pašnosaukums: ''khik'') ir viena no [[pamirieši|pamiriešu]] tautām, kas apdzīvo [[Pamirs|Pamira]] kalnu dienviddaļas ielejas [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Ķīna|Ķīnā]], kā arī [[Hindukušs|Hindukuša]] ielejas [[Pakistāna]]s ziemeļos.<ref>{{PZT|746}}</ref> Runā [[irāņu valodas|irāņu valodu]] saimei piederīgajā [[vahanu valoda|vahanu valodā]], bet oficiālajā saziņā arī bieži izmanto [[tadžiku valoda|tadžiku]], [[dari]], [[urdu]] vai [[uiguru valoda|uiguru valodu]].

sentences: '''Asinis''' ir šķidrie [[saistaudi]], kuru galvenā masa nemitīgi kustas. Tās ir eritrocītu, leikocītu un asins plātnīšu suspensija asins plazmā. Asinis kopā ar [[limfa|limfu]] un [[audi|audu]] šķidrumu veido [[organisms|organisma]] iekšējo vidi. Pieaugušam cilvēkam ir 4—6 [[litrs|litri]] asiņu, kas ir 6—8% ķermeņa masas. Fizioloģiska miera stāvoklī viss asiņu daudzums necirkulē, jo daļa atrodas asiņu depo orgānos ([[aknas|aknās]], [[liesa|liesā]], [[sarkanās kaulu smadzenes|sarkanajās kaulu smadzenēs]]).<ref name="autogenerated2">L. Aberberga-Augškalne. <<Fizioloģija rehabilitologiem>>. 127.lpp. SIA Nacionālais apgāds, 2002. {{ISBN|9984-26-087-9}}</ref>

sentences: '''Anekdote''' ({{val|fr|anecdote}} — 'pasaciņa', no {{val|el|το ανεκδοτо}} — 'nenopublicēts', burtiski — 'nav izdots') ir īss, saistošs [[Stāsts|stāstījums]] par kādu neparastu, komisku atgadījumu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Benni Andešons
|      Vārds_orig = ''Benny Andersson''
|          Attēls = Benny Andersson 2012-09-24 001.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Benni Andešons 2012. gadā
|        Dz_vārds = Jērans Brūrs Andešons
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1946|12|16}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Zviedrija|Vellingbi}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika]], [[šlāgermūzika]], [[folkroks]], [[tautas mūzika]], [[mūzikli]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedātājs]], [[komponists]]
|     Instrumenti = [[Klavieres]], [[sintezatori]], [[akordeons]], [[ģitāra]], [[taustiņinstrumenti]], [[balss]]
|            Gadi = 1964—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Polar Music]], [[Mono Music]]''
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], ''[[Hep Stars]]'', [[Bjērns Ulveuss]], ''[[Benny Anderssons orkester]]'', [[Anni Frida Lingstade]], ''[[Orsa Spelmän]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Jērans Brūrs "Benni" Andešons''' ({{val|sv|Göran Bror "Benny" Andersson}}; dzimis {{dat|1946|12|16}} [[Vellingbi]]) ir [[Zviedri|zviedru]] instrumentālists un komponists. Pazīstams kā grupas [[ABBA]] dalībnieks. Pēc grupas izjukšanas kopā ar otru dalībnieku [[Bjērns Ulveuss|Bjērnu Ulveusu]] radīja [[mūzikls|mūziklus]] "[[Šahs (mūzikls)|Šahs]]" (''Chess''; 1986), ''Kristina från Duvemåla'' (1995), kā arī piedalījies mūzikla un filmas ''[[Mamma Mia! (mūzikls)|Mamma Mia!]]'' tapšanā.<ref>[https://www.worldcat.org/identities/lccn-n82-243153/ Benni Andešona ''Worldcat'' lapa]</ref>

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             = Halovīns
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Jack-o'-Lantern 2003-10-31.jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Izgrebts Halovīna ķirbis ar gaismekli vidū
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = [[31. oktobris]]
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[Visu svēto diena|Visu svēto dienu]]
}}
'''Halovīns'''<ref>{{Grāmatas atsauce |author1=Larisa Vjatere |author2=Ilze Vjatere |title=Bieži lietoti jēdzieni un termini. Skaidrojošā vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0305010453%7carticle:DIVL292%7cpage:203 |year=2004 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=978-9984-7574-8-34 |page=187 |access-date={{dat|2020|05|07||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0305010453%7carticle:DIVL292%7cpage:203 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |title=Preses lasītāja svešvārdu vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0304048913%7carticle:DIVL366%7cpage:191 |year=2004 |publisher=[[Nordik]] |location=Rīga |isbn=978-9984-7514-7-4 |page=187 |access-date=2020-05-07 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0304048913%7carticle:DIVL366%7cpage:191 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |author1=Ilmārs Briška |author2=Anna Pavlovska |title=Lielā Enciklopēdiskā vārdnīca |year=2003 |publisher=[[Jumava]] |location=Rīga |isbn=978-9984-0569-4-4 |page=}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |title=Ideju vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0300036793%7carticle:DIVL3507%7cpage:207 |year=1999 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-04-646-X |page=193 |access-date=2020-05-07 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0300036793%7carticle:DIVL3507%7cpage:207 }}</ref><ref name="Skrivanek"/> ({{val|en|Halloween}}) ir [[Visu svēto diena]]s priekšvakars, [[31. oktobris|31. oktobra]] vakars, kas tiek atzīmēts vairākās valstīs, arī Latvijā. Halovīns [[liturģiskais gads|liturģiskajā gadā]] ievada trīs dienu ciklu, kuru veido Halovīns, [[Visu svēto diena]] (1. novembris) un [[Visu dvēseļu diena]] (2. novembris). Halovīnā sāk pieminēt mirušos, svētos, [[Moceklis|mocekļus]] un [[dvēsele]]s, kas vēl atrodas [[šķīstītava|šķīstītavās]].

sentences:
{{Tauta|native_name=''British people / Brits''|attēls=|population=200 miljoni|regions={{flag|Apvienotā Karaliste}} 57 678 000
Izcelsme:
{{flag|ASV}} 72 065 000
{{flag|Kanāda}} 11 211 850
{{flag|Austrālija}} 10 764 870
{{flag|Jaunzēlande}} 2 425 278
{{flag|Dienvidāfrika}} 1 603 575|reliģija=Galvenokārt [[kristietība]] ([[anglikānisms]], [[katolicisms]], [[metodisms]]).|map=|valoda=[[Angļu valoda|angļu]]}}
'''Briti''' ({{val|en|British people}} / ''Britons'' / ''Brits'') ir [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas]], kā arī [[Normandijas salas|Normandijas salu]], [[Menas Sala|Menas]] salas un [[Britu aizjūras teritorijas|Britu aizjūras teritoriju]] pilsoņi, kā arī viņu pēcteči.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Austrālijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Austrālijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Ziemeļkarolīna
| native_name             = ''North Carolina''
| other_name              =
| settlement_type         = Štats
| image_skyline           = Blue Ridge NC.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Apalaču Zilā grēda, Ziemeļkarolīna
| image_flag              = Flag of North Carolina.svg
| flag_size               =
| flag_alt                =
| flag_link               =
| image_seal              = Seal of North Carolina.svg
| seal_size               =
| seal_alt                =
| seal_link               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| shield_alt              =
| shield_link             =
| nickname                = ''Tar Heel State; Old North State''
| motto                   = "To be, rather than to seem"
| anthem                  =  The Old North State
| capital                 = [[Roli]]
| largest_city            = [[Šarlota]]
| official_language       = [[angļu valoda|Angļu]]
| spoken_language         =
| image_map               = North Carolina in United States.svg
| mapsize                 = 250px
| map_alt                 =
| map_caption             = Ziemeļkarolīnas atrašanās vieta ASV
| image_map1              =
| mapsize1                =
| map_alt1                =
| map_caption1            =
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| established_title       = Iestāšanās ASV
| established_date        = {{dat|1789|11|21|N}} (17.)
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Rojs Kūpers]] ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
| leader_title1           =
| leader_name1            =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 139390
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      = 9.5
| area_rank               =
| area_blank1_title       =
| area_blank1_km2         =
| elevation_max_m         = 2037
| elevation_max_ft        =
| elevation_min_footnotes =
| elevation_min_m         =
| elevation_min_ft        =
| population_footnotes    =
| population_total        = 10551162
| population_as_of        = 2021
| population_rank         = 9.
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 74,95%
melnie — 22,29%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 77%
[[katoļi]] — 10%
nereliģiozi — 11%
| blank_name_sec1         = Platums
| blank_info_sec1         = 241 km
| blank1_name_sec1        = Garums
| blank1_info_sec1        = 901 km
| blank2_name_sec1        = Ģeogrāfiskais platums
| blank2_info_sec1        = No 33° 50′ N līdz 36° 35′ N
| blank3_name_sec1        = Ģeogrāfiskais garums
| blank3_info_sec1        = No 75° 28′ W līdz 84° 19′ W
| utc_offset              =
| website                 = {{url|http://www.nc.gov/}}
| footnotes               =
}}
'''Ziemeļkarolīna''' ({{val|en|North Carolina}}, {{izrunā|ˌnɔrθ kærəˈlaɪnə}}) ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas dienvidaustrumu reģionā. Ziemeļkarolīnas administratīvais centrs ir [[Roli]]. Pašreizējais štata gubernators ir [[Rojs Kūpers]].

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Pērses ūdenskritums
| photo          = Zem Perses udenskrituma.1920-1930.jpg
| photo_width    = 250
| photo_caption  =
| map_type       = Latvija
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 56 | latm  = 38 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 24 | longs = 41 | longEW = E
| region         =
| location       = [[Aizkraukles novads]]<br/>[[Koknese]]
| type           =
| elevation      =
| height         = 2,4 m
| height_longest =
| number_drops   =
| width          =
| average_width  =
| watercourse    = [[Pērse]]
| average_flow   =
| world_rank     =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Dianthus carthusianorum pann. 01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| binomial = Dianthus carthusianorum
| ģints_lv = Neļķes
| ģints = Dianthus
| suga = Dianthus carthusianorum
| suga_lv = Kartūza neļķe
| autors = L.
}}'''Kartūza neļķe''' ({{val|la|Dianthus carthusianorum}}) ir augu suga [[Neļķes|neļķu ģintī]]. Tā ir plaši sastopama [[Centrāleiropa|Eiropas vidus]] un [[Dienvidaustrumeiropa|dienvidaustrumu]] daļā, kur tā aug sausās [[Pļava|pļavās]] un skrajos priežu mežos. [[Latvija|Latvijā]] Kartūra neļķe ir sastopama ļoti reti, ir tikai veci literatūras dati par atrašanu [[Rīga|Rīgā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/dianthus-carthusianorum-l/|title=kartūza neļķe - Dianthus carthusianorum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-01}}</ref>

sentences: '''1. oktobris''' ir gada 274. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (275. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 91 diena.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ronalds Fišers
|     vārds_orig = ''Ronald Fisher''
|         attēls = RonaldFisher1912.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ronalds Fišers 1912. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Adelaida]], [[Dienvidaustrālija]], {{AUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rotamstedas eksperimentālā stacija]], [[Londonas Universitātes koledža]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Adelaidas Universitāte]], [[CSIRO]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[statistika]], [[ģenētika]], [[evolūcija]]s pētniecība
|    pasniedzēji = [[Džeimss Hopvuds Džīnss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[maksimālā paticamība]], [[ANOVA]], [[nulles hipotēze]], [[Fišera sadalījums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg7-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: Ar jēdzienu '''literatūrzinātne''' ([[vācu valoda|vācu]] ''Literaturwissenschaft'', [[krievu valoda|krievu]] ''литературоведение'') [[Latvija|Latvijā]], [[Vācija|Vācijā]], [[Krievija|Krievijā]], [[Polija|Polijā]] un vairākās citās [[Eiropa]]s valstīs saprot humanitāru [[zinātne|zinātni]], kas no dažādiem aspektiem pēta [[literatūra|literatūru]].

sentences: '''Paskāla trijstūris''' ir [[trijstūrmatrica]], kas sastāv no [[binomiālkoeficienti]]em. Tajā katrs skaitlis, kas atšķiras no vieninieka, ir abu virs tā esošo [[skaitlis|skaitļu]] [[summa]]. Parasti trijstūra virsotne tiek uzskatīta par nullto rindu, tāpat ''n''-tās rindas locekļi tiek sanumurēti ''0, 1, ..., n'', tādējādi šīs rindas ''k''-tais loceklis ir binomiālkoeficients <math> {n \choose k} = \mathbf{C}_k^n</math>.

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Keinsisms''' ({{val|en|Keynesianism}}) ir [[ekonomika]]s teorija, kas paredz daļēju [[valsts]] [[intervence|iejaukšanos ekonomikā]]. Keinsisma teorijas ir balstītas uz 20. gadsimta pirmās puses britu ekonomista [[Džons Meinards Keinss|Džona Meinarda Keinsa]] idejām.<ref>Keynes, John Maynard, (1936) The General Theory of Employment, Interest, and Money; {{ISBN|978-1467934923}}</ref>

sentences: '''4. jūlijs''' ir gada 185. diena (186. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 180 dienas.

sentences:
ir zināšanu simbols]]
'''Zināšanas''' ir [[informācija]]s kopums, kas iegūts [[mācīšanās|apmācības]] vai [[pētniecība]]s procesā, kā arī no [[pieredze]]s. Bieži vien zināšanas saprot kā [[izpratne|izpratni]] par [[fakts|faktiem]] vai iegūtās [[prasme|prasmes]] kādā noteiktā jomā vai sfērā. Par zināšanām sauc arī saprašanas līmeni par kādu jautājumu, priekšmetu, problēmu vai situāciju, un līdz ar to arī sekojošā prasme rīkoties. Zināšanas izmanto, lai veiktu noteiktas darbības kāda [[uzdevums|uzdevuma]] izpildē un [[mērķis|mērķa]] sasniegšanā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Galgauskas pagasts
| karte             = Galgauskas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| centrs            = Galgauska
| platība           = 98,29
| iedzīvotāji       = 671<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 671 / 98.29 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Golgowsky<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Голговская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}
'''Galgauskas pagasts''' ir viena no [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā. Robežojas ar [[Gulbene]]s pilsētu, kā arī [[Daukstu pagasts|Daukstu]], [[Jaungulbenes pagasts|Jaungulbenes]], [[Tirzas pagasts|Tirzas]], [[Lejasciema pagasts|Lejasciema]] un [[Beļavas pagasts|Beļavas]] pagastiem.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Kalcīts
|        attēls =
|         klase = [[Karbonātu minerāls]], no ūdens brīvs karbonāts bez svešiem anjoniem
|     ŠtruncaID = 5/B.02-20
|   ķīm_formula = Kalcija karbonāts — CaCO3
|     singonija = [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|         krāsa = Visbiežāk — bezkrāsas, balts, dzeltens, retāk — sarkans, oranžs, zils, zaļš, brūns utt.
|        svītra = Balta
|      habituss = Aprakstītas vairāk nekā 800 kristālu formas, no kurām katrai var būt dažādas modifikācijas
|     skaldnība = Ļoti laba, trīs virzienos
|        lūzums = Gliemežnīcas, grūti iegūt labās skaldnības dēļ
|       cietība = 3
|       spīdums = Stikla
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs, necaurspīdīgs
| laušanas_koef = nω = 1,640—1,660 nε = 1,486
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,71
}}

sentences:
'''Kanters''' var būt:
* [[Eness Kanters]] — turku basketbolists;
* [[Gerds Kanters]] — igauņu vieglatlēts.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kērkvolas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Magnus_Cathedral,_Kirkwall,_viewed_from_the_Bishop's_Palace.jpg
| image_size            =
| caption               = Kērkvolas katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Kērkvolas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 58.982222
| longd                 = -2.958889
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Orkneju salas|Kērkvola}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = draudzes baznīca
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[romānika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1137. gads
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 50 m
| materials             = [[smilšakmens]]
}}
<mapframe text="Kērkvolas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q732112"
}
</mapframe>
'''Kērkvolas katedrāle''' jeb '''Svētā Magnusa katedrāle''' ({{val|en|St Magnus Cathedral}}) ir [[Skotijas Baznīca]]s draudzes baznīca, kas atrodas [[Orkneju salas|Orkneju salu]] galvaspilsētas [[Kērkvola]]s centrā. Tā kā Skotijas Baznīca pieturas pie [[kalvinisms|kalvinisma]] [[prezbiteriāņi|prezbiteriānisma]] novirziena, katedrāles nosaukums dievnamam ir tikai tradīcija.

sentences:
{{citas nozīmes|ķīmisko elementu|Titāns (nozīmju atdalīšana)|titāns}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 22
 |              4. čaula = 2
 |              3. čaula = 10
 |              2. čaula = 8
 |              1. čaula = 2
 |               simbols = Ti
 |              atommasa = 47,867
 |    valences elektroni = [Ar]3d24s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Titāna gabaliņš un ar titānu pārklāts rokaspulksteņa korpuss
 |   oksidēšanas pakāpes = +1, +2, +3, '''+4'''
 |   elektronegativitāte = 1,54
 |               blīvums = 4506
 |   kušanas temperatūra = 1941 K (1668 °C)
 |  viršanas temperatūra = 3560 K (3287 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 4,2{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums = 5090
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,147
}}

sentences: '''Elektriskā ķēde''' ir [[Elektroniskais komponents|elektrisko komponentu]] slēgums, to veido [[vadi]], [[rezistors|rezistori]], [[strāvas avots]], [[elektriskais slēdzis|slēdzis]], [[kondensators|kondensatori]] un citi elektriskie elementi. Kopumu, kas paredzēts [[elektroenerģija]]s pārvadīšanai un sadalīšanai, sauc par '''elektrotīklu'''.

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
 |           name = Hezelša
 |          photo = Каскад водопадов Гадельша - panoramio.jpg
 |    photo_width =
 |  photo_caption = Hezelšas ūdenskrituma kaskāde
 |       map_type = Baškortostāna#Krievija
 |    map_caption =
 |  latd = 52 |  latm = 45 |  lats = 27 |  latNS = N
 | longd = 58 | longm = 22 | longs = 19 | longEW = E
 |         region =
 |       location = [[Baškortostāna]], [[Krievija]]
 |           type =
 |      elevation =
 |         height = 15 m
 | height_longest =
 |   number_drops = 3
 |          width =
 |  average_width =
 |    watercourse =
 |   average_flow =
 |     world_rank =
 |       embedded =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Nervonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C24H46O2
|molmasa=366,61
|blīvums=
|kušanas temperatūra=39 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Nervonskābe''' (selaholskābe, ''cis''-15-tetrakozēnskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)13СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''omega-9'' [[taukskābes|taukskābēm]]. Nervonskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Mazā Fadete
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Žorža Sanda]]
| title_orig       = ''La Petite Fadette''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        =
| pub_date         = 1849
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''Mazā Fadete''' ({{val|fr|La Petite Fadette}}) ir franču rakstnieces [[Žorža Sanda|Žoržas Sandas]] 1849. gada romāns. Tas vēsta par nabadzīgu meiteni ar savdabīgu raksturu. Romānu publicēja izdevniecība ''[[Henry Holt and Company]]''. 2004. gadā tika uzņemta televīzijas filma [[Mazā Fadete (filma)|ar tādu pašu nosaukumu]]. Tās režisore ir [[Mišela Vatoksa]].

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Milvoki "Brewers"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Viskonsina|Milvoki}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Nacionālā līga|divīzija=Centrālā divīzija|dibināts=1969|kapteinis=|klubs=Milwaukee Brewers|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[American Family Field]]''|halle=|arēna=|ietilpība=41 900|krāsas=Tumši zila, dzeltena, zila<br />{{color box|#12284B}} {{color box|#FFC52F}} {{color box|#003DA5}}|īpašnieks=Marks Atanasio|prezidents=|menedžeris=Mets Ārnolds|galvenais_treneris=Kreigs Kounsells|logo=Milwaukee Brewers logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=0|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|divīzijas tituli=5|bg_color=#12284B|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#FFC52F}}'''Milvoki "Brewers"''' ({{Val|en|Milwaukee Brewers}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Milvoki]], [[Viskonsina]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1969. gadā kā '''Sietlas "Pilots"'''. "Brewers" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Centrālajā divīzijā.  Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav uzvarējis [[Pasaules sērija|Pasaules sērijā]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''American Family Field'' stadionā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kliftonas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Clifton_Cathedral_from_north_(600px).jpg
| image_size            =
| caption               = Kliftonas katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Kliftonas katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 51.4597
| longd                 = -2.6163
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Bristole}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = Ronalds Vīkss (''Ronald J. Weeks''), Fredriks Džennets (''Frederick S. Jennett'') un Entonijs Poremba (''Antoni Poremba'')
| architecture_style    = [[modernisms]], [[brutālisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1970. gads
| year_completed        = 1973. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kliftonas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q526650"
}
</mapframe>
'''Kliftonas katedrāle''' ({{val|en|Clifton Cathedral}}) jeb '''Svēto Pētera un Pavila katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of SS. Peter and Paul}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Bristole]]s pilsētas [[Kliftona]]s rajonā, [[Anglija|Anglijā]]. Baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu [[Kliftonas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Emilija Brontē
|         vārds_orig = ''Emily Brontë''
|             attēls = Emily Brontë cropped.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1818
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Bredforda}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1848
|          m_mēnesis = 12
|            m_diena = 19
|            m_vieta = Havorta, [[Rietumjorkšīra]], [[Apvienotā Karaliste]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "Kalnu aukas"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Emilija Džeina Brontē''' (''Emily Jane Brontë''; dzimusi {{dat|1818|7|30}}, mirusi {{dat|1848|12|19}}) bija [[angļi|angļu]] [[rakstniece]].

sentences: '''GIGO''' ([[akronīms]] no {{val-en|Garbage in, garbage out}} - '''Atkritumi iekšā – atkritumi ārā''') informātikā apzīmē datu apstrādes īpatnību, kad datorsistēmas, pēc noteikta algoritma apstrādājot kļūdainus ievaddatus, ģenerē bezjēdzīgus izvaddatus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Euglenus viridis <small>(O.F.Müller) Ehrenberg, 1830</small>
|        attēls = Photosynthetic euglenid.jpg
| att_nosaukums = Zaļā eiglēna
|        valsts = Protista
|     valsts_lv = Protisti
|          tips = Euglenozoa
|       tips_lv =
|         klase = Euglenoida
|      klase_lv =
|         kārta = Euglenales
|      kārta_lv =
|        dzimta = Euglenaceae
|     dzimta_lv =
|         ģints = Euglena
|      ģints_lv = Eiglēnas
|         suga = Euglenus viridis<ref>[http://study.com/academy/lesson/euglena-characteristics-classification-structure.html Study.com]</ref>
|      suga_lv = Zaļā eiglēna

sentences:
{{Karoga infokaste
|Name = Dānijas
|Article =
|Image = Flag of Denmark.svg
|Use = 100100
|Symbol =
|Proportion = 28:37
|Adoption =
|Design = balts skandināvu krusts sarkanā laukā
|Designer =
|Type = National
}}
'''[[Dānija]]s karogs''' jeb '''Danebrogs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Noteikumi par personvārdu rakstību un lietošanu latviešu valodā, kā arī to identifikāciju |date= 2018. gada 2. marts |website= [[likumi.lv]] |url= https://likumi.lv/doc.php?id=85209u |accessdate= 2019. gada 16. jūnijā |quote=Latviešu valodā līdzskaņu dubultojums patskaņa priekšā nav raksturīgs, piemēram, ''Ķerāns'' (nevis ''Ķerrāns''), ''Zuments'' (nevis ''Zumments''), ''Eniņš'' (nevis ''Enniņš''), ''Danebrogs'' (nevis ''Dannebrogs'');}}</ref> ({{val|da|Dannebrog}}, {{IPA2|ˈtænəˌpʁoːˀ|pron}}) ir [[sarkanā krāsa|sarkans]] [[karogs]] ar [[baltā krāsa|baltu]] [[skandināvu krusts|skandināvu krustu]], kura vertikālā daļa atrodas tuvāk masta daļai.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magadijīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.39-20
|ķīm_formula=NaSi7O13(OH)3·4(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli, plātnītes, pulverveida masa
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=2
|spīdums=Stikla, matēts
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,470
|pleohroisms=
|blīvums=2,25
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Aglonas maizes muzejs
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Aglonas maizes muzejs1.JPG
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Aglona]], [[Aglonas pagasts]], [[Preiļu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 56.1332363 | latNS  = N
| longd = 27.0017417 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Grieķija]]
[[Kategorija:Līgumi pēc valsts|Griekzija]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Melitskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C12H6O12
|molmasa=342,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=286—288 °C (aizkausētā kapilārā)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Melitskābe''' (benzolheksakarbonskābe, C6(COOH)6) ir aromātiskā [[karbonskābes|karbonskābe]] ar sešām [[karboksilgrupa|karboksilgrupām]]. Tīra melitskābe ir bezkrāsaina, kristāliska viela (adatveida kristāli no etanola). Viegli šķīst ūdenī un spirtā.

sentences:
{{Citas nozīmes|Turcijas pilsētu|Stambula (nozīmju atdalīšana)|Stambula}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name=Stambula
|official_name=İstanbul
|settlement_type=[[Lielpilsēta (Turcija)|lielpilsēta]]
|established_title=Dibināta
|established_date=667. pmē. kā '''Bizantija'''
|established_title1=[[Romas impērija|Romas]] un [[Bizantijas impērija|Bizantijas]] impērijas
|established_date1=330. kā ''Nova Roma'' (nosaukums dots 330. gadā un to lietoja [[Konstantīns I|Konstantīna]] valdīšanas laikā) un vēlāk [[Konstantinopole]] (pēc Konstantīna nāves 337. gadā)
|established_title2=[[Osmaņu impērija]]s periods
|established_date2=1453. kā Konstantīnija ([[osmaņu turku valoda|osmaņu turku]]), Konstantinopole (starptautiski) un citi nosaukumi
|established_title3=[[Turcija]]s periods
|established_date3=1923. kā Stambula ([[turku valoda|turku]]: ''İstanbul'') un Konstantinopole (starptautiski), bet pēc Turcijas 1930. gada 28. marta Pasta pakalpojumu likuma pieņemšanas visur saukta kā ''Istanbul''.
|timezone=[[Austrumeiropas laiks|EET]]
|utc_offset=+2
|map_caption=Stambulas atrašanās vieta Turcijā
|timezone_DST=[[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|utc_offset_DST=+3
|image_skyline=Istanbul collage 5555.jpg
|image_caption=
|image_shield=
|image_flag=
|blank_emblem_type=Stambulas lielpilsētas pašpārvaldes logo
|subdivision_type=[[Valsts]]
|subdivision_name={{TUR}}
|subdivision_type1=[[Turcijas reģioni|Reģions]]
|subdivision_name1=[[Marmora jūras reģions]]
|subdivision_type2=[[Turcijas ili|Ils]]
|subdivision_name2=[[Stambulas ils]]
|parts_type=[[Turcijas rajoni|Rajoni]]
|parts=27
|population_total=11 372 613 ([[Pasaules lielākās pilsētas|4. lielākā]])
|population_as_of=2007
|population_footnotes=
<ref name="Turkey pop 2007">[http://www.tuik.gov.tr/jsp/duyuru/upload/adnks_Harita_TR/HaritaTR.html Türkiye istatistik kurumu] Address-based population survey 2007. Apskatīts on 2008-03-19.</ref>
|population_density_km2=6211
|area_total_km2=1830.92
|elevation_m=100
|pushpin_map=Turkey
|pushpin_label_position=
|pushpin_map_caption=Stambula pie Bosfora šauruma Turcijā
|pushpin_mapsize=
|latd = 41
|latm = 01
|latNS = N
|longd = 28
|longm = 58
|longEW = E
|postal_code_type=[[Pasta kods]]
|postal_code=34010 līdz 34850 un
 80000 līdz 81800
|area_code_type=Tālsarunu kods
|area_code=(+90) 212 (Eiropas daļa)
 (+90) 216 (Āzijas daļa)
|leader_name=[[Ekrem İmamoğlu]]
|leader_party=
|leader_name1=[[Ali Yerlikaya]]
|blank_info=34
|blank_name=Auto reģ. nr. kods
||website=[http://english.istanbul.gov.tr/ Stambulas portāls (angļu val.)]
}}
'''Stambula''' ({{val|tr|İstanbul}}, {{izrunā|istɑmbul}}; vēsturiskie nosaukumi: [[Bizantija (pilsēta)|Bizantija]], [[Konstantinopole]], Konstantīnija) pēc iedzīvotāju skaita ir lielākā [[Lielpilsēta (Turcija)|pilsēta]] [[Eiropa|Eiropā]] ([[Pasaules lielākās pilsētas|4. lielākā pilsēta pasaulē]]) un ir [[Turcija]]s kultūras un finanšu centrs. Pilsēta aptver 25 no visiem [[Stambulas ils|Stambulas ila]] rajoniem. Stambula atrodas abpus [[Bosfora šaurums|Bosfora šaurumam]] valsts ziemeļrietumos, un tajā ietilpst dabiskā [[osta]] [[Zelta rags]]. Pilsēta atrodas gan [[Eiropa|Eiropā]] ([[Trāķija]]), gan [[Āzija|Āzijā]] ([[Anatolija]]), kuras šķir Bosfora šaurums, un tādēļ tā ir vienīgā [[metropole]] pasaulē, kas izvietojas divos [[kontinents|kontinentos]]. Stambula vēsturē ir bijusi galvaspilsēta [[Romas impērija]]i ([[330]]—[[395]]), [[Austrumromas impērija|Bizantijas impērijai]] ([[395]]—[[1204]] un [[1261]]—[[1453]]), [[Latīņu impērija]]i ([[1204]]—[[1261]]) un [[Osmaņu impērija]]i ([[1453]]—[[1922]]). Stambula ir viena no [[2010. gads|2010]]. gada [[Eiropas kultūras galvaspilsēta|Eiropas kultūras galvaspilsētām]]. [[1985]]. gadā Stambulas vēsturiskos rajonus iekļāva [[UNESCO]] [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hāgendorfīts
|attēls=Hagendorfite-sea78a.jpg
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/A.06-90
|ķīm_formula=(Na,Ca)Mn(Fe,Fe,Mg)2(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļganmelns
|svītra=Pelēki zaļa
|habituss=Masīvs
|skaldnība=Laba vienā virzienā, slikta - citā
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.735 nβ = 1.742 nγ = 1.745
|pleohroisms=Izteikts - no zaļganbrūnas un zaļu un zilganzaļu krāsu
|blīvums=3,71
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Hazratišohs
|attēls                 = MountainHazratishoh.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =15 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =70|lon_min =13 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 55
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Hazratišohs (kalns)|Hazratišohs]]
|augstums               = 4095
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Hazratišohs''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Ҳазрати Шоҳ}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]]. Izvietojusies tā rietumdaļā; stiepjas 55 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā paralēli [[Darvozas grēda]]s rietumu galam. Augstākā virsotne ir [[Hazratišohs (kalns)|Hazratišoha kalns]] (4095 m).<ref>[http://pamir-alay-map-2.narod.ru/CentralAsia_CK42/Tajikistan_100000/J-42/10-42-057.jpg Topokarte J-42-57 СИЁФАРК]</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''lifecell''
| logo             = lifecell-logo-2020.png
| caption          =
| type             = sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2005. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Kijeva]]
| location_country = {{UKR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Turkcell]]'', {{TUR}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.lifecell.ua lifecell.ua]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''lifecell''''' (agrākais nosaukums '''''life:)'''''), uzņēmuma nosaukums ''TOV Laifsell'' (''ТОВ «Лайфселл»''), ir [[Ukraina]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] operators. Tas ir dibināts 2005. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Kijeva|Kijevā]]. Tas pastarpināti pieder [[Turcija]]s mobilo sakaru operatoram ''[[Turkcell]]''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Franču sakarnieks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|51,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3511846401/|title=The French Connection (1971) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|2|25}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 104 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|7}}
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = ''Philip D'Antoni Productions''
| operators = [[Ouens Roizmens]]
| oriģinālnos = ''The French Connection''
| mūzika = [[Dons Eliss]]
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Fernando Rejs]]
* [[Rojs Šeiders]]
* [[Tonijs Lo Bjanko]]
* [[Marsels Bozufī]]
| scenārijs = [[Ernests Taidimens]]
| producents = [[Filips D'Antoni]]
| režisors = [[Viljams Frīdkins]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  TheFrenchConnection.jpg
| imdb =
}}'''"Franču sakarnieks"''' ({{Val|en|The French Connection}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Viljams Frīdkins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Fernando Rejs]], [[Rojs Šeiders]], [[Tonijs Lo Bjanko]] un [[Marsels Bozufī]]. Filma ir balstīta uz 1969. gada [[Roberts Mūrs|Roberta Mūra]] tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alsids Orbiņī
| vārds_orig = ''Alcide Dessalines d’Orbigny''
| attēls = Alcide Dessalines d'Orbigny 1802.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat|1802|9|6}}
| dz_gads = 1802
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Kuerona]], ({{FRA}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1857
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Pjerfitsursena]], ({{FRA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[franči|francūzis]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Šarls Orbiņī]] un Marija Pipata
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Nacionalais Dabas vēstures muzejs (Parīze)|Nacionalais Dabas vēstures muzejs]]
| alma_mater =
| zinātne = [[zooloģija]], [[paleontoloģija]]
| pasniedzēji = [[Žoržs Kivjē]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Alsids Šarls Viktors Marija Dessalins Orbiņī''' ({{val|fr|Alcide Charles Victor Marie Dessalines d'Orbigny}}; dzimis {{dat|1802|9|6}}, miris {{dat|1857|6|30}}) bija [[franči|franču]] [[naturālists]], pētnieks, [[malakologs]] un [[paleontologs]], pazīstams ar savu ceļojumu uz [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un viņa darbu paleontoloģijā. Kā [[mikropaleontoloģija]]s dibinātājs un pateicoties saviem [[Foraminīferas|foraminīferu]] un [[biostratigrāfija]]s pētījumiem viņa darbi līdz pat mūsu laikam ir aktuāli, īpaši akadēmiskajos paleookeanogrāfiskajos un paleoklimatiskajos pētījumos, kā arī ekonomiskajā sektorā (gāzes un naftas atradņu pētījumos).

sentences:
cilmes šūnas, iekrāsotas zaļā krāsā]]
'''Cilmes šūnas''' jeb '''mātšūnas''' ir nediferencētas [[šūna]]s, kādas ir visos daudzšūnu [[organisms|organismos]], un tās var [[šūnu dalīšanās|dalīties]] meitšūnās un [[šūnu diferencēšanās|diferencēties]] cita veida šūnās. Cilmes šūnas nodrošina organisma nemitīgu atjaunošanos. Visvairāk cilmes šūnu ir [[embrijs|embrionālajā]] un zīdaiņa attīstības posmā, kad to uzdevums ir veidot [[orgāns|orgānus]]. Arī [[zigota]] ir uzskatāma par cilmes šūnu. Ar laiku cilmes šūnu daudzums organismā samazinās, kas izskaidro organisma novecošanas procesu, jo tās nespēj atjaunot visas bojātās šūnas.

sentences: '''Grābeklis''' ir [[darbarīks]], kuru veido [[kāts|kātā]] iestiprināts piets ar zariem vai tapiņām. Kāts un arī zari var būt no dažādiem materiāliem, tie var būt no [[koksne|koka]], [[plastmasas]] vai [[metāli|metāla]]. Tam var būt dažādi pielietojumi atkarībā no [[fizisks darbs|darba]], kas jāveic. Grābekli izmanto dažādu lietu un priekšmetu grābšanā, piemēram, ar to var grābt no kokiem nokritušās [[lapas]] vai [[siens|sienu]] laukā. Ar grābekli var izlīdzināt [[augsne|zemi]] vai nelielos daudzumos arī pārvietot citur.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ļoti sliktas lietas
| attēls                   = Very Bad Things.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Very Bad Things''
| žanrs                    = melnā komēdija
| režisors                 = [[Pīters Bergs]]
| producents               =
* [[Sindijs Kovana]]
* [[Daiena Nabatofa]]
* [[Maikls Šifers]]
| scenārija autors         = Pīters Bergs
| galvenajās lomās         =
* [[Kristians Sleiters]]
* [[Denjels Stērns]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Žanna Triplhorna]]
* [[Džons Favro]]
* [[Džeremijs Paivens]]
* [[Lelands Orsers]]
| mūzika                   = [[Stjuarts Kouplends]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Initial Entertainment Group]]''
* ''[[Interscope Communications]]''
| izplatītājs              = ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|11|25||bez}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/very-bad-things-1998|title=Very Bad Things|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 27, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=verybadthings.htm|title=Very Bad Things (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 27, 2019}}</ref>
|ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ļoti sliktas lietas"''' ({{val|en|Very Bad Things}}) ir 1998. gada melnā komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Bergs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kristians Sleiters]], [[Denjels Stērns]], [[Kemerone Diasa]], [[Žanna Triplhorna]], [[Džons Favro]], [[Džeremijs Paivens]] un [[Lelands Orsers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|11|25||bez}}.

sentences:
{{iw+}}
'''Tabulas elementi''' ir vienības tabulā, kuras var grupēt, segmentēt vai sakārtot dažādos veidos, un no kurām sastāv [[tabula]]. Tajās tiek glabāta noteikta informācija. Katram tabulas elementam ir elementa nosaukums, kuru datu bāzes lietotne izmanto, lai identificētu datu lauku, un kas palīdz lietotājam noteikt lauka saturu.

sentences: '''13. novembris''' ir gada 317. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (318. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 48 dienas.

sentences: '''Mediči''' ({{val|it|Medici}}) bija [[oligarhs|oligarhu]] ģimene [[Itālija|Itālijā]], kas no [[13. gadsimts|13.]] līdz [[18. gadsimts|18. gadsimtam]] bieži bija valdošā [[Florence|Florencē]], kā arī ar lielu ietekmi citās Eiropas valstīs un pilsētās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski          = Lielās mammas māja 2
| attēls                      = Big mommas house 2.jpg
| oriģinālnos                 = ''Big Momma's House 2''
| producents                  =
* [[Deivids Frendlijs]]
* [[Maikls Grīns]]
| režisors                    = [[Džons Vaitsels]]
| scenārija autors            = [[Dons Raimers]]
| galvenajās lomās            =
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Nia Longa]]
* [[Emīlija Protektera]]
* [[Zekerijs Līvajs]]
* [[Marks Mozess]]
| mūzika                      = [[Džordžs Klintons]]
| operators                   = [[Marks Īrvins]]
| montāža                     = [[Prisila Neda Frendlija]]
| studija                     = ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs                 = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| valsts                      = {{USA}}
| valoda                      = [[Angļu valoda|angļu]]
| izdošanas laiks             = {{filmas datums|2006|1|27}}
| ilgums                      = 99 minūtes
| budžets                     = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BoxOfficeMojo">{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bigmommashouse2.htm| title=Big Momma's House 2 Box Office | publisher= Amazon.com | work = [[Box Office Mojo]] | access-date=12 April 2010}}</ref>
| ienākumi                    = {{ASV dolārs|141,5 miljoni}}<ref name="BoxOfficeMojo" />
| iepriekšējā                 = "[[Lielās mammas māja]]"
| nākošā                      = "[[Lielās mammas: Kāds tēvs, tāds dēls]]"
}}
'''"Lielās mammas māja 2"''' ({{val|en|Big Momma's House 2}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kas ir turpinājums filmai "[[Lielās mammas māja]]" (2000) un otrā filma "Lielās mammas" filmu sērijā. Filmas režisors ir [[Džons Vaitsels]]. Galvenā lomā ir [[Mārtins Lorenss]], kas atveido [[Federālais izmeklēšanas birojs|FIB]] aģentu Malkolmu Tērneru, pārējās lomās filmējās [[Nia Longa]], [[Zekerijs Līvajs]], [[Marks Mozess]], [[Emīlija Protektera]], [[Keta Deningsa]] un [[Hloja Greisa Moreca]]. Tāpat kā filmas iepriekšējā daļa, arī šī filma saņēma lielākoties negatīvas kritiķu atsauksmes.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''CBERS-4''
| Nosaukums_orig         = ''Ziyuan I-04''
| Attēls                 = CBERS line draw.jpeg
| Attēla_izmērs          = 240px
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[CBERS]]''/''[[Ziyuan]]''
| KA_veids               = [[Zemes tālizpētes pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''Phoenix-Eye-1''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = Pavadoņu datu un pielietojuma resursu centrs, {{CHN}}
''[[Instituto Nacional de Pesquisas Espaciais|INPE]]'', {{BRA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Ķīnas kosmosa tehnoloģiju akadēmija]], {{CHN}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|12|7|SK}} 03:26 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Chang Zheng 4B]]'', {{CHN}}
| Starta_vieta           = [[Taijuaņas pavadoņu palaišanas centrs|Taijuaņa]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{CHN}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 3 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 1980 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[Saules baterijas]], 2,3 kW
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       =
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[CBERS-3]]''
(''Ziyuan 1-03'')
| KA_nāk                 = ''[[CBERS-4A]]''
(''Ziyuan 1-04A'')
}}
'''''CBERS-4''''' jeb '''''Ziyuan I-04''''' ir [[Ķīna]]s un [[Brazīlija]]s kopējās [[Zemes tālizpētes pavadonis|Zemes tālizpētes]] programmas ''[[CBERS]]'' pavadonis. Tas tika ievadīts solārsinhronā orbītā 2014. gada decembrī.

sentences: Sarakstā apkopoti '''100 pasaules lielākie ezeri pēc platības'''. Pasaulē lielākais ezers ir [[Kaspijas jūra]] (371 000 km²). Šajā sarakstā nav iekļauti rezervuāri un [[Lagūna|lagūnas]]. Dažu ezeru platība var ievērojami mainīties laika gaitā, sezonāli vai nu no gada uz gadu. Tas jo īpaši attiecas uz sāls ezeriem neauglīgajos klimatos.

sentences:
konfigurācija it kā izvēršas uz otru pusi]]
'''Valdena apgriezenība''' ir optiski aktīvas [[molekula]]s [[hiralitāte|hirālā]] centra inversija noteiktas [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskas reakcijas]] laikā. Piemēram, pēc SN2 mehānisma noritošas [[nukleofilā aizvietošana|nukleofilās aizvietošanas]] laikā notiek ''sp3'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizētā]] [[ogleklis|oglekļa]] atoma konfigurācijas apvēršana. Iegūtajam savienojumam [[optiskā griešana|optiskās griešanas]] leņķis ir pretējs iepriekšējam.

sentences: '''Lielie gubumākoņi''' ''Cumulus congestus'' (Cu cong) ir spēcīgi vertikāli attīstīti [[mākoņi]]. Daži no tiem ir daļēji pārrauti, tie izskatās līdzīgi šķībiem torņiem. Mākoņu biezums 1,5—2 reizes pārsniedz to pamata biezumu. Mākoņa virsotne ir balta, bet pamats ir diezgan tumšs, pelēks. Mākoņa vidusdaļā tas pilnībā aizsedz [[Saule]]s starus, neļaujot tiem nokļūt zem mākoņa. Mākoņa malas gan laiž cauri Saules starus. [[Nokrišņi]] krīt reti. Veidojas galvenokārt spēcīgas vertikālas [[gaiss|gaisa]] plūsmas ietekmē. Lielo gubumākoņu attīstība vasarā noved pie [[gubu lietusmākoņi|gubu lietusmākoņu]] attīstības un intensīvu [[lietusgāze|lietusgāžu]] izveidošanās.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Example
| Image            = Lily Allen gig Nottingham 2009 MMB 01 Example.jpg
| Caption          =
| Alt              =
| Studio           = 5
| Studio link      =
| Internet         =
| Internet link    =
| Live             =
| Live link        =
| Compilation      = 4
| Comp link        =
| EP               = 4
| EPs link         =
| Singles          = 30
| Singles link     =
| B-sides          =
| B link           =
| Video            =
| Video link       =
| Music videos     = 42
| MV link          =
| Soundtrack       =
| Soundtrack link  =
| Tribute          =
| Trib link        =
| Option name      = Dziesmas, kurās piedalījies kā piedziedātājs
| Option           = 13
| Option color     =
| Option link      =
| 1Option name     =
| 1Option          =
| 1Option color    =
| 1Option link     =
| 2Option name     =
| 2Option          =
| 2Option color    =
| 2Option link     =
| 3Option name     =
| 3Option          =
| 3Option color    =
| 3Option link     =
| 4Option name     =
| 4Option          =
| 4Option color    =
| 4Option link     =
| 5Option name     =
| 5Option          =
| 5Option link     =
| 5Option color    =
| References       =
| Ref link         =
}}
Šī ir [[briti|britu]] [[dziedātājs|dziedātāja]] un [[reperis|repera]] '''[[Example]] diskogrāfija'''. Example ir izdevis 3 studijas albumus un 12 singlus. 2 viņa singli - "[[Changed the Way You Kiss Me]]" un "[[Stay Awake]]" ir ieguvuši 1. vietu [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. "[[Changed the Way You Kiss Me]]" ir ieguvusi 1. vietu arī [[Skotija|Skotijā]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Perhlorskābes struktūrformula un molekulas modelis

Pudele ar 60% perhlorskābi
|       citi nosaukumi = hlorpārskābe, ūdeņraža perhlorāts, ūdeņraža tetraoksohlorāts(VII)
|           CAS numurs = 7601-90-3
|      ķīmiskā formula = HClO4
|              molmasa = 100,46
|              blīvums = 1768
|  kušanas temperatūra = −17 °C ([[azeotrops maisījums|azeotropajam maisījumam]])
−112 °C (bezūdens vielai)
| viršanas temperatūra = 203 °C (azeotropajam maisījumam)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Perhlorskābe''' (HClO4) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas augstākajā [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +7. Perhlorskābe pieder pie [[oksidējošā skābe|oksidējošām skābēm]] un tā ir pati stiprākā no "parastajām" skābēm. Bezūdens (ja neskaita autodehidratācijas ūdeni) perhlorskābe ir bezkrāsains (ilgāk uzglabājot dzeltenīgs), gaisā stipri kūpošs šķidrums; tā ir ļoti nestabila un reaģētspējīga. Tomēr no visām skābekli saturošajām hlorskābēm perhlorskābe ir pati stabilākā. Tvaika veidā perhlorskābe pastāv monomēra formā, bet šķidrumā dimerizējas [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saišu]] dēļ.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 290. lpp.</ref> Perhlorskābe neierobežoti jaucas ar ūdeni un veido dažāda sastāva [[hidrāti|hidrātus]]. Perhlorskābes un ūdens [[azeotropais maisījums]] satur 72%  perhlorskābes. Atšķaidīti perhlorskābes ūdens šķīdumi ir pavisam stabili, arī to oksidējošā iedarbība nav liela. Ļoti atšķaidītiem perhlorskābes šķīdumiem piemīt stipri skāba garša.<ref>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 198. lpp. {{ru ikona}}</ref> Perhlorskābe šķīst [[fluors|fluoru]] un hloru saturošos organiskos [[šķīdinātājs|šķīdinātājos]], piemēram, [[hloroforms|hloroformā]].  Perhlorskābes sāļus sauc par [[perhlorāti]]em.

sentences:
[[Image:P2P-network.svg|thumb|200px|Vienādranga tīkls, kurā saistītie mezgli savstarpēji dalās ar resursiem, neizmantojot centralizētu sistēmu]]
[[Image:Server-based-network.svg|thumb|200px|[[Klients-serveris|Klienta-servera]] tīkla arhitektūra, kurā klients izmanto servisus un resursus no centralizēta servera]]

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Fagus hayatae|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Fagus|ģints_lv=Dižskābarži|suga=Fagus hayatae|suga_lv=Taivānas dižskābardis|attēls=2021 Mount NeiNiaoZui ii.jpg|attēls2=2021 Fagus hayatae at Mount NeiNiaoZui xii.jpg}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-K
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-25
|ķīm_formula=(K2,Ca,Na2,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Grand Prix}}
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      = Latvijas Grand Prix
| aktuāla_sezona =
| logo           =
| pikseļi        = 150px
| sports         = [[spīdvejs]]
| dibin          = 2006. gadā
| komandas       =
| valsts         = {{flag|LAT}}
| čempions       = {{flaga|POL}} [[Bartošs Cmarliks]]
| čempions_visv  = {{flaga|ASV}} [[Gregs Henkoks]] (3)
| mlapa          =
}}
'''Latvijas ''Grand Prix''''' ir [[spīdvejs|svīdveja]] ''[[Speedway Grand Prix|Grand Prix]]'' izcīņa, kas līdz 2017. gadam notika [[Daugavpils|Daugavpilī]], no 2023. gada notiek [[Rīga|Rīgā]] [[Biķernieku trase|Biķernieku trasē]] [[Latvija|Latvijā]]. Līdz 2017.gadam visas ''Grand Prix'' izcīņas notikušas [[Lokomotīve (stadions)|Latvijas spīdveja centra]] trasē, kuras garums ir 373 m.

sentences: '''Anarhisms''' ({{val-el|ἀναρχία}}, ''anarkhiā'' — "bez valdnieka"<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.etymonline.com/index.php?term=anarchy&allowed_in_frame=0|title=Anarchy (n.)|publisher=Online Etymology Dictionary|accessdate={{dat|2016|7|13||bez}}}}</ref>) ir [[politiska filozofija]] vai [[ideoloģija]], kas ietver teoriju, ka sabiedrībai būtu jāorganizējas pašai, bez [[hierarhija|hierarhiskām]] organizācijām, bet ar [[demokrātija|demokrātisku]] pārvaldes sistēmu. Daļa anarhistu uzskata, ka [[valsts|valstij]] nav vajadzīga [[valdība]], ka tā ir kaitīga un/vai pat nevēlama. Anarhistu atbalstīto sistēmu sauc par [[anarhija|anarhiju]]. Tomēr anarhisti nav vienisprātis par to, kas tad īsti ir anarhisms.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/commentisfree/2011/sep/07/anarchism|title=What does it mean to be an 'anarchist'?|publisher=The Guardian|accessdate={{dat|2016|7|13||bez}}}}</ref>

sentences: '''Degenerate''' ir [[Lielbritānija]]s [[dubstep]] projekta [[Vex’d]] albums, kas tiek uzskatīts par vienu no svarīgākajiem ierakstiem dubstep vēsturē.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Artūrs Valters
|     vārds_orig = ''Arthur Hugo Walter''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1860
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{vieta|Latvija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Nabassaite''' ir sievietes [[orgāns]], kas savieno augli ar [[placenta|placentu]]. Nabas saite ieiet auglī pa nabas gredzenu. Iznēsātam cilvēka auglim nabas saites garums ir ap 50 centimetriem, bet diametrs ap 1 līdz 1,5 centimetriem. Nabassaiti galvenokārt veido irdenie [[saistaudi]], tajā ir viena [[vēna]] un divas [[artērija]]s. Pa nabas saiti no mātes organisma saņem skābekli un barības vielas, kā arī izvada ogļskābo gāzi un vielmaiņas galaproduktus. Pēc bērna piedzimšanas nabas saiti pārgriež un nosien.

sentences: '''Soģi''' ([[ivrits|ivritā]]: ''shoftim'' שופטים), seno [[izraēļi|izraēļu]] reliģiskie, politiskie un militārie vadoņi aptuveni 200 gadus ilgā posmā starp [[Kanaāna]]s iekarošanu un [[Izraēlas karaliste]]s izveidošanu, kuru darbība apraktīta [[Bībele]]s [[Soģu grāmata|Soģu grāmatā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bibelesbiedriba.lv/latviesu-bibele/sogu/Sogugram01.htm |title=SOĢU GRĀMATA 1. nod<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|11|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091106071524/http://www.bibelesbiedriba.lv/latviesu-bibele/sogu/Sogugram01.htm |archivedate={{dat|2009|11|06||bez}} }}</ref>. Lai arī izraēļiem bija priesteru kārta un arī [[divpadsmit ciltis|divpadsmit cilšu]] vadoņi, tomēr vienotu visu cilšu vadību tie uzņēmties nespēja, tāpēc krīzes brīžos vadību uzņēmās soģi, kas par savas autoritātes pamatu uzskatīta Dieva iedvesmu.

sentences:
pie [[Liepāja]]s|thumb|300px]]
'''Jūra''' ir liela [[sālsūdens]] ūdenstilpe, kas saistīta ar [[okeāns|okeānu]], ko parasti no okeāna vairāk vai mazāk atdala [[sauszeme]] un kas no tā atšķiras ar ūdens īpašībām, dzīvajiem organismiem, [[okeāna straume|straumēm]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 211. lpp.</ref>

sentences: '''Jonizācijas potenciāls''' jeb '''jonizācijas enerģija''' ir minimālā [[enerģija]], kuru pievadot [[atoms|atomam]] vai [[molekula]]i, kāds no ārējo čaulu [[elektrons|elektroniem]] spēj pārvarēt [[potenciāla barjera|potenciāla barjeru]] un atstāt atomu, kurš kļūst par pozitīvu [[jons|jonu]] (katjonu). Jonizācijas potenciālu pieņemts izteikt [[elektronvolts|elektronvoltos]] (eV). Parasti runā par tā saucamo pirmo jonizācijas potenciālu, kas ir neitrāla, neierosināta atoma jonizācijas potenciāls. Daudzelektronu atomiem iespējami arī otrais, trešais un tālāki jonizācijas potenciāli, kas raksturo elektronu atraušanos no katjoniem ar [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] +1, +2 utt.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vilhelms Klumbergs''' ({{val|de|Wilhelm Klumberg}}, 1886-1942) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] tautsaimnieks un pedagogs.
[[Herdera institūts|Herdera institūta]] direktors (1927—1939).

sentences:
{{pamatraksts|Augu fizioloģija}}
{{Commonscat|Plant physiology}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Evenu sievietes tautastērpos 20. gadsimta sākumā
|tauta=Eveni
|skaits=21830 (2010)
|vieta=[[Krievija]]
|valoda=[[evenu valoda]], [[krievu valoda]]
[[jakutu valoda]]
|reliģija=[[šamanisms]], [[pareizticība]]
|grupas=
|radi= [[evenki]], [[nanaji]], [[oroči]], [[ulči]], [[mandžūri]]
}}
'''Eveni''' (pašnosaukums: ''эвэсэл'', vienskaitlī — ''эвэн'') ir tauta [[Āzija|Āzijā]], viena no [[Krievijas Federācija]]s [[Krievijas Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] un [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tautām]].<ref>{{PZT|204|Eveni}}</ref> Apdzīvo pamīšus ar citām tautām plašu teritoriju [[taiga]]s un [[mežatundra]]s joslās no [[Jeņiseja]]s rietumos līdz [[Kamčatka]]i austrumos un no [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeāna]] ziemeļos līdz [[Stanovojs|Stanovojam]] dienvidos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://raipon.info/peoples/evens/evens.php |title=Ассоциация коренных малочисленных народов Севера, Сибири и Дальнего Востока Российской Федерации. Эвены |access-date={{dat|2021|03|07||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210126153232/http://raipon.info/peoples/evens/evens.php }}</ref>

sentences: '''Pseidooolīti''' ir [[Ģeoloģija|ģeoloģisks]] [[termins]], ar ko vieni autori var apzīmēt dažādas izcelsmes [[Oolīti|oolītveidīgus]] veidojumus bez koncentriski čaulainas struktūras, bet citi [[sedimentācija]]s procesā nogludinātus lodveidīgus [[karbonāti]]sku [[Ieži|iežu]] gabalus, kas atrodas citu iežu sastāvā.<ref>Геологический словарь, Том второй: Псевдооолиты. Москва, Недра. 1978; 156. lpp</ref>

sentences: '''Animators''' ir [[mākslinieks]], kurš izveido vairākus attēlus, dizainus vai modeļus, lai izveidotu [[animācijas filma|animācijas filmu]]; animācijas speciālists.<ref>{{tezaurs|MLVV|Animators|animators}}</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Karstens Varholms
 |      vārds_orig = ''Karsten Warholm''
 |          attēls = Karsten Warholm at Istanbul 2023.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Karstens Varholms 2023. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1996|2|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Norvēģija|Ulsteinvika}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{NOR}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=187}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=80}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m/b]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Dimna IL''
 |        treneris = Leifs Ulavs Alness
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 45,94 (2021; [[Tokija]]) '''{{piezīme|WR|Pasaules rekords}}'''
 |           PR1_d = 400 m/b
 |             PR2 = 44,87 m (2020; [[Flurē]]) '''{{piezīme|NR|Nacionālais rekords}}'''
 |           PR2_d = 400 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{NOR}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medaļa|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|vasaras|title=400 m/b}}}}
{{Medaļa|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|400 m/b}}<ref>https://sportacentrs.com/vieglatletika/23082023-kenedija_un_muna_vienojas_par_zelta_sadal</ref>
{{Medaļa|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|400 m/b}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|400 m}}
}}
'''Karstens Varholms''' ({{val|no|Karsten Warholm}}; dzimis {{dat|1996|2|28}}) ir [[Norvēģija]]s [[vieglatlēts]], startē [[400 metru barjerskrējiens|400 m barjerskriešanas]] sacensībās, kā arī garā sprinta distancēs. Viņš ir pašreizējais [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordists]] ar rezultātu 45,94 sekundes, kas tika sasniegts, uzvarot [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada olimpiskajās spēlēs]], kas notika [[Tokija|Tokijā]] 2021. gadā. K. Varholms ir arī trīskārtējais Pasaules čempions (2017, 2019, 2023) un divkārtējs Eiropas čempions (2018, 2022) 400 m barjerskrējienā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Gregors VII
| vārds_orģ           = ''Gregorius VII''
| attēls              = Gregory VII.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|1073|4|22|N}}
| term_beigas         = {{dat|1085|5|25|N}}
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = apmēram 1020. gadā
| dzim_vieta          =
| mir_dati            = {{dat|1085|5|25}}
| mir_vieta           =
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Pāvests Gregors VII''' (dzimis apmēram 1020. gadā, miris {{dat|1085|5|25}}) bija [[Romas pāvestu uzskaitījums|pāvests]] no 1073. gada līdz nāvei 1085. gadā.

sentences:
'''Pasaules čempionāts bendijā''' ir ikgadējs [[bendijs|bendija]] turnīrs starp valstu izlasēm, ko rīko [[Starptautiskā Bendija federācija]].
== Vēsture ==
Lai gan bendijs tiek spēlēts kopš [[19. gadsimts|19. gadsimta]], Pasaules čempionāts vīriešiem pirmo reizi notika [[1957]]. gadā, bet sievietēm tikai [[2004]]. gadā. Bendija turnīrs notika kā [[demonstrācijas sports]] [[1952. gada ziemas olimpiskās spēles|1952. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]], un kā demonstrācijas sports tas tiks rādīts arī [[2014. gada ziemas olimpiskās spēles|2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]. No [[1961]]. gada līdz [[2003]]. gadam Pasaules čempionāts vīriešiem notika reizi divos gados, taču kopš tā laika tas tiek spēlēts katru gadu.
== Dalībvalstis ==
=== Vīriešiem ===

sentences: {{Commonscat|Snowboarders from the Czech Republic|Čehijas snovbordisti}}

sentences: '''Protoplanetārais [[miglājs]]''' (PPM) ir astronomisks objekts, kas pastāv īsā laika posmā [[zvaigzne]]s straujās evolūcijas laikā starp sarkanā milža vēlā asimptotiskā zara fāzi un tai sekojošo planetārā miglāja (PM) fāzi. Sarkanā milža asimptotiskā zara fāzes laikā zvaigzne zaudē masu, izdalot zvaigzni ieskaujošu ūdeņraža gāzes apvalku. Kad tuvojas šīs fāzes noslēgums, zvaigzne pāriet protoplanetārā miglāja fāzē.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Skumjais Valentīns
 | oriģinālnos = ''Blue Valentine''
 |      attēls = Blue Valentine film.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Dereks Sienfrenss]]
 |  producents =
* [[Linete Houela]]
* [[Alekss Orlovskis]]
* [[Džeimijs Patrikofs]]
 |   scenārijs =
* Dereks Sienfrenss
* [[Džoijs Kērtiss]]
* [[Kami Delavinja]]
 |     aktieri =
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Raiens Goslings]]
 |      mūzika = ''[[Grizzly Bear]]''
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Silverwood Films]]''
* ''[[Hunting Lane Films]]''
 | izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|12|29|ASV|}}
 |      ilgums = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/blue-valentine-2010|title=Blue Valentine|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 21, 2018|archive-date={{dat|2018|08|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180815064314/http://www.bbfc.co.uk/releases/blue-valentine-2010}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bluevalentine.htm|title=Blue Valentine (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 21, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|12,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Skumjais Valentīns"''' ({{val|en|Blue Valentine}}) ir 2010. gada traģēdija, kuras režisors ir [[Dereks Sienfrenss]]. Galvenās lomas atveido  [[Mišela Viljamsa]] un [[Raiens Goslings]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
Rīgā.]]
'''Bulvāris''' ({{val|fr|boulevard}} no {{val|nl|bolwerk}} — "nocietinājums") ir plata [[iela]], apstādīta ar kokiem.<ref>[https://tezaurs.lv/bulv%C4%81ris tezaurs.lv]</ref> Sākotnēji par bulvāriem sauca ielas, kas veda gar pilsētas nocietinājumiem, vēlāk šo nosaukumu attiecināja arī uz parādes ielām. Arī [[Rīga]]s [[bulvāru loks]] veidojās pēc [[Rīgas nocietinājumi|pilsētas nocietinājumu]] nojaukšanas 19. gadsimtā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skudra Z
| attēls                   = Antz-Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Antz''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, piedzīvojumu filma
| režisors                 =
* [[Ēriks Darnels]]
* [[Tims Džonsons]]
| producents               =
* [[Breds Lūiss]]
* [[Ārons Vorners]]
* [[Petija Vūtone]]
| scenārija autors         =
* [[Pols Veics]]
* [[Kriss Veics]]
* [[Tods Alkots]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vudijs Allens]]
* [[Dens Akroids]]
* [[Anna Bankrofta]]
* [[Džeina Kērtina]]
* [[Denijs Glovers]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Dženifere Lopesa]]
* [[Džons Mahonijs]]
| mūzika                   =
* [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
* [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Pacific Data Images]]''
| izplatītājs              = ''DreamWorks Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|9|19|Toronto kinofestivāls|1998|10|2|ASV|}}
| ilgums                   = 79 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/antz-1998|title=Antz|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 18, 2019|archive-date={{dat|2019|04|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190418161712/http://www.bbfc.co.uk/releases/antz-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|105 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=antz.htm|title=Antz|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|171,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = AmanitaVaginata2.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Amanitaceae
| dzimta_lv =Mušmiru dzimta
| ģints =Amanita
| ģints_lv =Mušmires
| apakšģints =Vaginatae
| apakšģints_lv =Makstsēnes
| suga =A. vaginata
| suga_lv =Pelēkā makstsēne
| binomial = Amanita vaginata
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kas tikko notika
 | oriģinālnos = ''What Just Happened''
 |      attēls = What just happened.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma, komēdija
 |    režisors = [[Berijs Levinsons]]
 |  producents =
* [[Ārts Linsons]]
* [[Marks Kubens]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džeina Rozentāle]]
 |   scenārijs = Ārts Linsons
 |     aktieri =
* [[Roberts De Niro]]
* [[Šons Penns]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
* [[Stenlijs Tuči]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Robina Raita]]
* [[Mūna Blodgūda]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Maikls Vinkots]]
* [[Brūss Viliss]]
 |      mūzika = [[Marselo Zavoss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
* ''[[Magnolia Pictures]]''
* ''[[Pathé]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2008|5|25|[[Kannu kinofestivāls]]|2008|10|17|ASV|}}
 |      ilgums = 101 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/what-just-happened-2008|title=What Just Happened|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 1, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|6,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whatjusthappened.htm|title=What Just Happened (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Kas tikko notika"''' ({{val|en|What Just Happened}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Berijs Levinsons]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Šons Penns]], [[Ketrīna Kīnere]], [[Stenlijs Tuči]], [[Džons Turturo]], [[Robina Raita]], [[Mūna Blodgūda]], [[Kristena Stjuarta]], [[Maikls Vinkots]] un [[Brūss Viliss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Spoku mednieki: Viņā pusē
|    oriģinālnos = ''Ghostbusters: Afterlife''
|         attēls = Ghostbusters - Afterlife official theatrical poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Džeisons Raitmans]]
|     producents = [[Aivans Raitmans]]
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Kerija Kūna]]
* [[Finns Volfhards]]
* [[Makena Greisa]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Dens Akroids]]
* [[Enija Potsa]]
* [[Ērnijs Hadsons]]
* [[Pols Rads]]
|         mūzika = [[Robs Simonsens]]
|      operators = [[Ēriks Stīlbergs]]
|        montāža =
* [[Deina Glaubermane]]
* Nātans Orlovs
|        studija =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Bron Studios|Bron Creative]]''
* ''[[Ghost Corps]]''
* ''[[The Montecito Picture Company]]''
* ''Right of Way Films''
|    izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2021|8|23|''[[CinemaCon]]''|2021|11|19|ASV|2022|1|7|Latvija}}
|         ilgums = 124 minūtes<ref>{{Ziņu atsauce|title=Ghostbusters: Afterlife |url=https://www.bbfc.co.uk/release/ghostbusters-afterlife-q29sbgvjdglvbjpwwc00otazoti |dead-url=no |archive-url=https://archive.today/20211213074911/https://www.bbfc.co.uk/release/ghostbusters-afterlife-q29sbgvjdglvbjpwwc00otazoti |archive-date=December 13, 2021 |access-date=December 13, 2021 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.the-numbers.com/movie/Ghostbusters-Afterlife#tab=summary |title=Ghostbusters: Afterlife (2021) |work=The Numbers |access-date=15 January 2022}}</ref>
|    ienākumi = {{ASV dolārs|197,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ghostbusters: Afterlife (2021) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt4513678/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|8|17||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā = "[[Spoku mednieki 2]]"
|         nākamā = "[[Spoku mednieki: Sasaluma impērija]]"
|           imdb =
}}
'''"Spoku mednieki: Viņā pusē"''' ({{val|en|Ghostbusters: Afterlife}}) ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] fantastikas kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džeisons Raitmans]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Kerija Kūna]], [[Finns Volfhards]], [[Makena Greisa]], [[Bills Marijs]], [[Dens Akroids]], [[Enija Potsa]], [[Ērnijs Hadsons]] un [[Pols Rads]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2021|8|23||bez}}, ASV kinoteātros filmu sāka demonstrēt no {{dat|2021|11|19|ģ|bez}}, bet Latvijā no {{dat|2022|1|7|ģ|bez}}.

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Strūves ģeodēziskais loks
| image       = Hammerfest Meridianstein.jpg
| caption     = Piemineklis Strūves ģeodēziskā loka galējā Z punktā [[Hammerfesta|Hammerfestā]], [[Norvēģija|Norvēģijā]].
| Country     = [[Igaunija]], [[Baltkrievija]], [[Latvija]], [[Lietuva]], [[Somija]], [[Norvēģija]], [[Moldova]], [[Krievija]], [[Zviedrija]], [[Ukraina]]
| Location    =
| Type        =
| Criteria    = ii, iii, vi
| ID          = 1187
| Link        =
| Region      = Eiropa un Ziemeļamerika
| Coordinates =
| Year        = 2005
| Session     =
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Struve Geodetic Arc-zoom-lv.svg
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| lat_d = 59| lat_m = 3| lat_s = 28| lat_NS = N
| long_d = 26| long_m = 20| long_s = 16| long_EW =E
}}
'''Strūves ģeodēziskais loks''' ir [[triangulācija]]s uzmērīšanas ķēde. Strūves ģeodēziskais loks ir iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] sarakstā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada augusts}}
'''Keslera sindroms''' jeb '''efekts''' ir teorētiska ap [[Zeme|Zemi]] esošo [[Kosmiskie atkritumi|kosmisko atkritumu]] daļu skaita lavīnveida palielināšanās savstarpējo sadursmju rezultātā, kas nākotnē var nopietni traucēt cilvēces lidojumus [[Kosmiskā telpa|kosmosā]] un [[Mākslīgais pavadonis|mākslīgo pavadoņu]] izvešanu [[Orbīta|orbītā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/zinamais-nezinamaja/ints-kesans-runas-ka-derigos-izraktenus-turpmak-raksim-ari-kosmo.a94215/|title=Ints Ķešāns: Runas, ka derīgos izrakteņus turpmāk "raksim" arī kosmosā, jāuztver nopietni|website=lr1.lsm.lv|access-date=13.08.2021|date=31.10.2017}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.gov-civ-guarda.pt/watch-scientists-melt-satellite-part-save-us-from-space-junk|title=Zinātnieki izkausē satelīta daļu, lai glābtu mūs no kosmosa atkritumiem|website=lv.gov-civ-guarda.pt|access-date=13.08.2021}}</ref>

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Ferencs Erkels
|          vārds_orig = ''Erkel Ferenc''
|              attēls = Erkel Ferenc 1880 körül (Kozmata Ferenc felvétele, crop).jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1811
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Ungārijas karaliste|Ģula|td=Ungārija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1893
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 25
|             m_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta|td=Ungārija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|            paraksts =
|               stils = [[Romantisms]]
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Ferencs Erkels''' ({{val|hu|Erkel Ferenc}}; {{dat|1811|11|7|N}} [[Ģula]] — {{dat|1893|6|25|N}} [[Budapešta]]) bija ungāru [[komponists]], pianists, [[pedagoģija|pedagogs]], [[diriģēšana|diriģents]]. [[Ungārijas himna]]s mūzikas autors. Pirmās ungāru [[opera]]s autors.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{Unicode|Аҧсны Аҳәынҭқарра}}
{{Unicode|Республика Абхазия}}
|    pilnais_valsts_nosaukums = Abhāzijas Republika
|            valsts_nosaukums = Abhāzija
|               karoga_attēls = Flag of the Republic of Abkhazia.svg
|            karoga_nosaukums = Abhāzijas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Abkhazia_COA.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Abhāzijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|             nacionālā_himna = [[Aiaaira]]
|               kartes_attēls = Abkhaziaorthographicprojection.svg
|               galvaspilsēta = [[Suhumi]]
|              valsts_valodas = [[abhāzu valoda]], [[krievu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
(''de jure'' [[Gruzija]]s sastāvdaļa)
|        valsts_galvas_tituls = [[Abhāzijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aslans Bžanija]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Aleksandrs Ankvabs]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība no [[Gruzija]]s
|         neatkarības_piezīme = 1992. gada 23. jūlijā ''(de facto)''
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 8600
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2003
|          iedzīvotāju_skaits = 216 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 29
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Krievijas rublis]]
|                valūtas_kods = RUB
|                  laika_zona = [[Maskavas laiks]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST = [[Maskavas laiks]]
|              utc_offset_DST = +4
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}

sentences: Līdz [[1945]]. gadam tradicionāli kā '''kara aktu''' saprata jebkuru vienas valsts rīcību, kuras rezultātā faktiski pārtrauca darboties civilā jurisdikcija un stājās spēkā kara likumi. To vienmēr noteica tā valsts, pret kuru bija vērsts šis akts.

sentences:
brīvprātīgie dalībnieki Latvijā 2010. gadā]]
'''Brīvprātīgais''' ir [[persona]], kas pēc pašas vēlēšanās atvēl laiku un enerģiju [[Strādāšana|darbiem]], kas nes labumu citiem un visai sabiedrībai kopumā, darot to brīvprātīgi un bez atlīdzības. Militārā nozīmē — cilvēks, kas brīvprātīgi (bez [[mobilizācija]]s) iestājas karadienestā.<ref>[http://www.tezaurs.lv/#/sv/brīvprātīgais Tezaurs.lv]</ref>

sentences: '''Hidrauliskais trieciens''' — [[Spiediens|spiediena]] strauja palielināšanās pa cauruļvadu tekošā šķidrumā, ja šā šķidruma tecēšanas ātrumu maina momentāni (piemēram, cauruļvadu noslēdzot). Hidrauliskā trieciena teoriju izstrādāja krievu zinātnieks [[Nikolajs Žukovskis]].<ref name=LP>{{lpe|4|73}}</ref>

sentences:
[[2. autobusu maršruts (Rīga)|2]] {{·}} [[3. autobusu maršruts (Rīga)|3]] {{·}} [[4. autobusu maršruts (Rīga)|4]] {{·}} [[5T. autobusu maršruts|5T]] {{·}} [[6. autobusu maršruts (Rīga)|6]] {{·}} [[7. autobusu maršruts (Rīga)|7]]{{·}} [[8. autobusu maršruts (Rīga)|8]]
 [[9. autobusu maršruts (Rīga)|9]]{{·}} [[10. autobusu maršruts (Rīga)|10]]{{·}} [[11. autobusu maršruts (Rīga)|11]]{{·}} [[12. autobusu maršruts (Rīga)|12]]{{·}} [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13]]{{·}} [[15. autobusu maršruts (Rīga)|15]]{{·}} [[16. autobusu maršruts (Rīga)|16]]
 [[18. autobusu maršruts (Rīga)|18]]{{·}} [[20. autobusu maršruts (Rīga)|20]]{{·}} [[21. autobusu maršruts (Rīga)|21]]{{·}} [[22. autobusu maršruts (Rīga)|22]]{{·}} [[23. autobusu maršruts (Rīga)|23]]{{·}} [[24. autobusu maršruts (Rīga)|24]]{{·}} [[25. autobusu maršruts (Rīga)|25]]{{·}} [[26. autobusu maršruts (Rīga)|26]]
 [[28. autobusu maršruts (Rīga)|28]]{{·}} [[29. autobusu maršruts (Rīga)|29]]{{·}} [[30. autobusu maršruts (Rīga)|30]]{{·}} [[31. autobusu maršruts (Rīga)|31]]{{·}} [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32]]{{·}} [[33. autobusu maršruts (Rīga, 2022)|33]]{{·}} [[34. autobusu maršruts (Rīga)|34]]{{·}} [[36. autobusu maršruts (Rīga)|36]]
 [[37. autobusu maršruts (Rīga)|37]]{{·}} [[38. autobusu maršruts (Rīga)|38]]{{·}} [[39. autobusu maršruts (Rīga)|39]]{{·}} [[41. autobusu maršruts (Rīga)|41]]{{·}} [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43]]{{·}} [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44]]{{·}} [[46. autobusu maršruts (Rīga)|46]]{{·}} [[47. autobusu maršruts (Rīga)|47]]
 [[48. autobusu maršruts (Rīga)|48]]{{·}} [[49. autobusu maršruts (Rīga)|49]]{{·}} [[50. autobusu maršruts (Rīga)|50]]{{·}} [[51. autobusu maršruts (Rīga)|51]]{{·}} [[52. autobusu maršruts (Rīga)|52]]{{·}} [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53]]{{·}} [[54. autobusu maršruts (Rīga)|54]]{{·}} [[55. autobusu maršruts (Rīga)|55]]
[[56. autobusu maršruts (Rīga)|56]]{{·}} [[57. autobusu maršruts (Rīga)|57]]{{·}} [[58. autobusu maršruts (Rīga)|58]]{{·}} [[60. autobusu maršruts (Rīga)|60]]{{·}} [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Gailtāles Alpi
|attēls                 = Grosse_Sandspitze_1.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Grose Zandšpice
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.766667 | latNS  = N
| longd = 12.811667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Grose Zandšpice]]
|augstums               = 2 770
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
. gada [[ Zodiaka cilvēks |Zodiaka cilvēka]] (''homo signorum'' ) ilustrācija, kurā attēlota senā saikne starp [[ Astroloģiskā zīme |12 Zodiaka zīmēm]] un dažādām ķermeņa daļām ]]
'''Medicīniskā astroloģija''' (tradicionāli pazīstama kā [[Jatromatemātika|'''jatromatemātika''']]) ir sena medicīnas sistēma, kas saista dažādas cilvēka ķermeņa daļas, slimības un zāles ar [[saule|sauli]], [[mēness|mēnesi]] un planētām, kā arī divpadsmit astroloģiskajām zīmēm. Katra no Zodiaka [[ Saules zīme |zīmēm]] (kopā ar sauli, mēnesi un [[Planēta|planētām]]) ir saistīta ar dažādām [[Cilvēka ķermenis|cilvēka ķermeņa]] daļām.
. gadsimta [[Islande|islandiešu]] [[Manuskripts|manuskripta]] saista astroloģiskos datumus ar zāļu sagatavošanu ]]
Medicīniskā astroloģija izceļ katras [[Zodiaks|zodiaka zīmes]] saistību ar ķermeņa daļām, un to pieminējis jau [[Marks Manilijs]] ([[1. gadsimts|1]]. gadsimtā [[Anno Domini|A.D.]]) episkajā [[Poēma|poēmā]] (8000 [[Vārsma|vārsmas]]) ''Astronomica''. Tika uzskatīts, ka [[Zodiaks|zodiaka zīmes]] pārstāv ķermeņa daļas, kas aptver ķermeni no galvas (Auns) līdz pēdām (Zivis).

sentences:
s skulptūra]]
'''Tieslietas''', arī '''tiesību sistēma''', ir [[tiesa|tiesu]] iestāžu sistēma, to darbību kopums. Tās nodrošina [[sabiedriskā kārtība|sabiedrisko kārtību]], nosaka [[ētika]]s normas. Lai to panāktu, ir nepieciešami [[likums|likumi]]. Ar tieslietām mēdz apzīmēt arī [[tiesību zinātne|tiesību zinātni]].<ref name="tezaurs"/>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Gulbenes Baltā pils
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Vecgulbene manor (Alt Schwanenburg - Weisses Schloss).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Gulbenes Baltā pils ap 1910. gadu
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = romiešu [[villa]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Gulbene]]
| location_country    =
| pushpin_map         =
| coordinates         = {{coord|57|09|42|N|26|45|40|E|source:wikidata|display=title,inline}}
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1763. gadā, 1859. gadā
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    = 1905. gadā, 1944. gadā
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton obtusifolius kz1.JPG|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton obtusifolius|suga=Potamogeton obtusifolius|suga_lv=Struplapu glīvene|autors=Mert. et W.D.J.Koch|sinonīmi=}}'''Struplapu glīvene''' ({{val|la|Potamogeton obtusifolius}}) ir mainīga izskata [[glīveņu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši izplatīta [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Latvijā dīķos un ezeros sastopama retumis.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-obtusifolius-mert-et-wdjkoch/|title=struplapu glīvene - Potamogeton obtusifolius Mert. et W.D.J.Koch - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-08}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Naruto the Movie: Ninja Clash in the Land of Snow
| oriģinālnos = 劇場版 NARUTO 大活劇! 雪姫忍法帖だってばよ!!
| režisors = Tensai Okamura
| producents = Manyo Oshikiri
 Tomoko Gushima
| scenārijs = Katsuyuki Sumisawa
| aktieri = Junko Takeuchi
 Yūko Kaida
 Tsutomu Isobe
| mūzika = Toshio Masuda
| ilgums = 82 min
| operators = Atsuho Matsumoto
| montāža = Seiji Morita
| studija = Studio Pierrot
| izplatītājs = Toho
| izdošana = {{date|2004|8|21|5=bez}} (japāņu versija)
 {{date|2007|6|6|5=bez}} (angļu versija)
| valsts = {{flag|Japāna}}
| valoda = japāņu
| nākamā = [[Naruto the Movie: Legend of the Stone of Gelel]]
| budžets = ¥1,37 miljardi ($11,1 miljoni)
| žanrs = Action, piedzīvojumi, fantāzija, animācija
| attēls = Naruto the Movie Ninja Clash in the Land of Snow.jpg
}}
'''''Naruto the Movie: Ninja Clash in the Land of Snow''''' ({{val|ja|NARUTOナルト 大活劇! 雪姫忍法帖だってばよ}}) ir 2004. gadā izlaista [[animācijas filma]], kas veidota pēc [[Masasi Kisimoto]] [[manga]]s un [[anime]] ''[[Naruto]]'' motīviem. Japānā tā tika izdota {{Date|2004|8|21|5=bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.animenewsnetwork.com/news/2004-01-07/naruto|title=Naruto News|website=Anime News Network|access-date=2022-08-24|language=en}}</ref> Filmas popularitāte ir radījusi vairākus turpinājumus, sākot ar ''[[Naruto the Movie: Legend of the Stone of Gelel]].'' Filmas darbības norisinās pēc anime 100. sērijas. {{Date|2007|9|8|5=bez}} notika filmas pirmā pārraidīšana [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], ''[[Cartoon Network]]'' telekanālā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://animesuperhero.com/forums/threads/naruto-ninja-clash-in-the-land-of-snow-movie-talkback-spoilers.4410941/|title=Naruto "Ninja Clash In The Land Of Snow" Movie Talkback (Spoilers)|website=Anime Superhero Forum|access-date=2022-08-24|language=en-US|archive-date=2022-08-16|archive-url=https://web.archive.org/web/20220816225012/https://animesuperhero.com/forums/threads/naruto-ninja-clash-in-the-land-of-snow-movie-talkback-spoilers.4410941/}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Nadija Dorofejeva
| Attēls = Надія Дорофєєва.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Dorofejeva 2021. gadā
| Dz_vārds = Nadija Dorofejeva
| Pseidonīms = DoDo; DOROFEEVA; Nadija Dorofejeva; Nadja Dorofejeva
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1990|4|21}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Simferopole|td=Ukraina}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Popmūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste, aktrise, TV raidījumu vadītāja, dizainere, blogere
| Instrumenti = balss, ģitāra, bungas
| Gadi = 2005—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = * MOZGI Entertainment (2010—pašlaik)
| Darbojies_arī = ''M.Č.S.'' (2005—2007); ''[[Vremja i Steklo]]'' (2010—2020)
| Mlapa = {{URL|https://mozgient.com/dorofeeva}}
| Dzimums = S
}}
'''Nadija Dorofejeva''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Надія Володимирівна Дорофєєва''; dzimusi [[1990. gads|1990.]] gada [[21. aprīlis|21. aprīlī]]), profesionāli pazīstama arī kā '''DOROFEEVA,'''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://lifestyle.24tv.ua/nadya-dorofyeyeva-zaintriguvala-merezhu-anonsom-novini-shou-biznesu_n1456615|title=Надя Дорофєєва заінтригувала мережу анонсом пісні|website=web.archive.org|access-date=2022-05-29|date=2020-11-17|archive-date=2020-11-17|archive-url=https://web.archive.org/web/20201117020038/https://lifestyle.24tv.ua/nadya-dorofyeyeva-zaintriguvala-merezhu-anonsom-novini-shou-biznesu_n1456615}}</ref> ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]], [[Komponists|komponiste]], [[Dizains|dizainere]], [[Blogeris|video blogere]] un [[aktrise]].

sentences: '''Eglaine—Daugavpils''' ir 36 kilometrus gara [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novadā]]. Tā iet no [[Daugavpils (stacija)|Daugavpils]] līdz valsts robežai. Latvijas robežstacija līnijā ir [[Eglaine (stacija)|Eglaine]], no tās līdz robežai ir 5 km.<ref>{{LDZ pārskats}}</ref> Līnija tālāk turpinās [[Lietuva|Lietuvā]] un caur [[Panevēža|Panevēžu]] ved līdz [[Radvilišķi]]em, kur savienojas ar Šauļu—Viļņas līniju. Līnijā ir viens sliežu ceļš, tajā pastāv tikai kravas satiksme.

sentences:
[[Kategorija:Putni| ]]
[[Kategorija:Jaunzēlandes fauna]]

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju|Rīgas pilsētas daļu|Vecāķi}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Vecāķi
| tips                = stacija
| attēls              = File:Vecāķu stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Vecāķu dzelzceļa stacija 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1933
| slēgta              = <!-- tikai, ja tika slēgta -->
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas          = 3
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 3
| adrese              = [[Mangaļu prospekts]] 1C, Rīga
| latd  = 57| latm  = 4| lats  = 30.0432| latNS  = N
| longd = 24| longm = 6| longs = 58.44594| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Ziemeļblāzma (stacija)|Ziemeļblāzma]] (5 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Vecdaugava (stacija)|Vecdaugava]] (2 km) <br /> [[Kalngale (stacija)|Kalngale]] (3 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 18
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

sentences:
[[Daugavpils|Daugavpilī]]]]
'''Daugavpils—Kurcums''' (oficiālais nosaukums: '''Daugavpils—Kurcums—Valsts robeža''') ir 25 kilometrus gara [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija, kas iet no [[Daugavpils (stacija)|Daugavpils]] līdz valsts robežai. Līnija tālāk turpinās [[Lietuva|Lietuvā]] un ved līdz [[Viļņa]]i. Kad no 2015. gada jūnija atcēla starptautisko vilcienu Sanktpēterburga—Viļņa, pasažieru satiksme līnijā līdz 2018. gadam nepastāvēja.<ref>[http://travel.ldz.lv/lv/ldz/ldznews/2656-tiek-slegts-vilciens-no-92-91-vilna-sanktpeterburga-vilna Tiek slēgts vilciens № 92/91 Viļņa – Sanktpēterburga – Viļņa]{{Novecojusi saite}}</ref> Posmā Daugavpils—Grīva pastāv kravas satiksme, bet tālāk Kurcuma virzienā satiksme ir niecīga.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bēglis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|368,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl206931457/weekend/|title=The Fugutive (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|16}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|44 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 130 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1993|8|6|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| studija = ''[[Kopelson Entertainment]]''
| operators = [[Maikls Čepmens]]
| oriģinālnos = ''The Fugitive''
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| aktieri = * [[Harisons Fords]]
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Sila Vorda]]
* [[Džo Pantoliano]]
* [[Andreass Katsulass]]
* [[Jeruns Krabē]]
| scenārijs = * [[Džebs Stjuarts]]
* [[Deivids Tūi]]
| producents = [[Arnolds Kopelsons]]
| režisors = [[Endrū Deiviss]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The Fugitive movie.jpg
| imdb =
}}'''"Bēglis"''' ({{Val|en|The Fugitive}}) ir 1993. gada asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Endrū Deiviss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Tomijs Lī Džonss]], [[Sila Vorda]], [[Džo Pantoliano]], [[Andreass Katasulass]], [[Jeruns Krabē]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Lāzerdifrakcijas spektroskopija''' ir daļiņu lieluma mērīšanas metode, kas izmanto [[Lāzers|lāzera]] stara difrakcijas ainu, kura mainās atkarībā no mērāmās daļiņas izmēra. Ar šo metodi var noteikt izmērus mikro un nanolieluma objektiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.malvernpanalytical.com/en/products/technology/light-scattering/laser-diffraction|title=Laser Diffraction Particle Size Analysis {{!}} Malvern Panalytical|website=www.malvernpanalytical.com|access-date=2020-05-13|language=en-US}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Jaunjelgavas pagasts}}

sentences: {{Commonscat|Rowers from the Spain|Spānijas airētāji}}

sentences:
{{Navbox
|name=Bikola
|bodyclass = hlist
|title=[[Bikola]]s reģions {{flaga|Filipīnas}}
|group1 = Provinces
|list1=
* [[Albaja]]
* [[Dienvidkamarinesa]]
* [[Katandvanesa (province)|Katandvanesa]]
* [[Masbate (province)|Masbate]]
* [[Sorsogona]]
* [[Ziemeļkamarinesa]]
|group2 = Neatkarīgās pilsētas
|list2=
* [[Naga (Bikola)|Naga]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Filipīnu veidnes]]
</noinclude><includeonly>
[[Kategorija:Bikola]]</includeonly>

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Saske Učiha
| image =
| series = "[[Naruto]]"
| first = Manga: 1. nodaļa
 Anime: 1. sezonas 1. sērija
| creator = Masasi Kisimoto
| voice = Noriaki Sugijama (japāņu)
 Yuri Lowenthal (angļu)
| gender = vīrietis
| data21 = 23. jūlijs
| lbl21 = Dzimšanas diena
| lbl22 = Asins grupa
| data22 = AB
| data23 = 1. daļa: 12–13 gadi
 2. daļa: 16–17 gadi
| data24 = 1. daļa: 150,8-153,2 cm
 2. daļa: 168 cm
 Tukšais periods: 182 cm
| lbl23 = Vecums
| lbl24 = Augums
| data25 = 1. daļa: 42,2-43,5 kg
 2. daļa: 52,2 kg
| lbl25 = Svars
| spouse = [[Sakura Haruno]]
| family = Fugaku Učiha (tēvs)
 Mikoto Učiha (māte)
 Itači Učiha (brālis)
| children = Sarada Učiha (meita)
| lbl5 = Klans
| data5 = Učihas klans
| lbl31 = Komandas
| data31 = Komanda Nr.7 (ar Naruto un Sakuru)
 "Taka" (ar Suigecu, Karin un Džugo)
 "Skaņu četrinieks"
| lbl32 = Spējas
| data32 = Šaringans
 Uguns stihija: Uguns lode
 Čidori
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Fantomass
 | oriģinālnos = ''Fantômas''
 |      attēls = Fantômas poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = piedzīvojumu komēdija
 |    režisors = [[Andrē Junabels]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* [[Pjērs Suvestrs]] un [[Marsels Alēns]] (grāmatu autori)
* [[Žans Alēns]] un [[Pjērs Fuko]] (scenārija autori)
 |     aktieri =
* [[Žans Marē]]
* [[Luijs de Finess]]
* [[Milēna Demonžo]]
* [[Žaks Dināms]]
 |      mūzika = Mišels Maņs
 |   operators = Marsels Grinjons
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Gaumont]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{filmas datums|1964|11|4|Francija|1966|4|5|ASV}}
 |      ilgums = 105 minūtes
 |      valsts = {{FRA}}
 |      valoda = [[Franču valoda|franču]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = 33,7 miljoni [[ASV dolārs|USD]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://translate.google.com/translate?depth=1&hl=en&prev=search&rurl=translate.google.com.au&sl=fr&u=http://www.boxofficestory.com/france-1964-c22750409|title=1964 French box office|publisher=Box Office Story}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = "[[Fantomass trako]]" (1965)
 |        imdb = 0058089
}}

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''Vendi''' ({{val|la|wendi}}) bija [[Kursa (valsts)|Ziemeļkursas]] [[somugri]] un viena no sešām maztautām, kas piedalījās [[latvieši|latviešu]] veidošanā.<ref name=latvieši>Ceļā uz latviešu tautu. Latvijas Nacionālais vēstures muzejs. Rīga 2016, {{ISBN|978-9984-747-37-8}}</ref>   [[Indriķa hronika]] sniedz informāciju, ka no [[Venta]]s lejteces vendus padzina [[kurši]], un tie apmetās Senajā kalnā (''Monte Antiquo'') [[Rīga]]s vietā. Taču arī no turienes kurši tos izspieda, un vendi pārcēlās uz [[Cēsis|Cēsīm]] [[latgaļi|latgaļu]] zemēs. Neizceļojušie vendi tupināja apdzīvot [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] dienvidu un daļēji rietumu piekrasti.<ref>[http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true Heinrici Chronicon Livoniae, X.14.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141213023118/http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true |date={{dat|2014|12|13||bez}} }}: ''Wendi autem humiles erant
eo tempore et pauperes utpote a Winda repulsi, qui est fluvius Curonie, et habitantes in Monte Antiquo, iuxta quem 1206. (latīniski)</ref> Cēsu vendi [[1206]]. gadā pieņēma Romas katoļu ticību un kļuva par [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] uzticamiem sabiedrotajiem cīņās pret [[igauņi]]em un [[krievi]]em. Cēsu apkārtnē tie pamazām saplūda ar [[Vidzeme]]s [[latgaļi|latgaļu]] etnosu, Kurzemē — kuršiem.

sentences:
]]
'''Hermeneitika''' ({{val|el|ἑρμηνευτῐκός}} (''hermēneutikós''), no ''ἑρμηνεύω'' (''hermēneúō'') — 'tulkot, skaidrot') ir [[filozofija|filozofiska]] mācība par [[interpretācija|interpretāciju]], tās [[teorija|teorijām]] un [[metode|metodēm]]. Hermeneitikai ir ļoti gara vēsture — tās aizsākumi meklējami jau antīkajā pasaulē, savukārt kopš [[viduslaiki]]em tā pastāvējusi kā [[Bībele]]s skaidrošanas nozare — [[ekseģēze]]. Līdz 19. gadsimtam vācu teologs un filozofs [[Frīdrihs Šleiermahers]] attīstīja hermeneitiku kā nozari, ar ko iespējams zinātniski skaidrot ikvienu [[teksts|tekstu]]. 20. gadsimtā hermeneitika turpināja attīstīties, balstoties vācu filozofa [[Edmunds Huserls|Edmunda Huserla]] [[fenomenoloģija]]s tradīcijā. Nozīmīgākie 20. gadsimta hermeneitikas pārstāvji bija [[Martins Heidegers]], [[Hanss Georgs Gadamers]] un [[Pols Rikērs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Real_Lanthanotus_borneensis.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|        dzimta = Lanthanotidae
|     dzimta_lv = Čūskķirzaku dzimta
|   apakšdzimta =
|         ģints = Lanthanotus
|          suga = Lanthanotus borneensis
|       suga_lv =
|      sinonīmi =
|      binomial = Lanthanotus borneensis <small>Steindachner, 1878</small>
|    iedalījums =
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Čūskķirzaka''' ({{val|la|Lanthanotus borneensis}}) ir čūskķirzaku dzimtas rāpuļu suga. Savvaļā sastopama tikai [[Saravaka|Saravakas]] štatā [[Kalimantāna|Borneo salā]]. Tā ir vidēja lieluma ķirzaka ar 42-43 cm garu ķermeni.<ref name="PiankaVitt2003"/>

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q57083619}}
'''2019. gada Gente—Vevelgema''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 31. martā. Tā bija 81. reize, kad notika [[Gente—Vevelgema]] sacensības un tās bija 12. sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2019CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-reveal-worldtour-calendar-for-2019/ |title=UCI reveal WorldTour calendar for 2019 |accessdate=23 October 2018 |work=Cycling News}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Votīva baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Votivkirche_Wien_bei_Nacht.JPG
| image_size            =
| caption               = Votīva baznīca naktī
| map_type              = Vīne#Austrija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Votīva baznīca
| position = left
| latd  = 48.215278 | latNS  = N
| longd = 16.358611 | longEW = E
| location              = {{Flag|Austrija}}, [[Vīne]], [[Alzergrunda]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1856
| year_completed        = 1879
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Edvards Grejs
|     vārds_orig = ''John Edward Gray''
|         attēls = Gray John Edward 1800-1875.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1875
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 7
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Anglis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Zooloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Džons Edvards Grejs''' ({{val|en|John Edward Gray}}; dzimis {{dat|1800|2|12}}, miris {{dat|1875|3|7}}) bija [[briti|britu]] [[zoologs]]. Viņa jaunākais brālis [[Džordžs Grejs]] angļu zoologs un rakstnieks un tēvs [[Semjuels Frederiks Grejs]] — botāniķis un farmakologs.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Grifters''
| operators =
| attēls = TheGrifters.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents = * [[Mārtins Skorsēze]]
* [[Roberts A. Heriss]]
* [[Džims Peintens]]
| scenārijs = * [[Donalds E. Vestleiks]]
| aktieri = * [[Džons Kjūsaks]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Anete Beninga]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| oriģinālnos = ''The Grifters''
| studija = ''Cineplex Odeon Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Miramax]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|12|5}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Grifters''''' ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]], bet producents [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Anete Beninga]]. Filma balstīta uz [[Džims Tompsons|Džima Tompsona]] 1963. gada tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}

'''Līderis''' ir cilvēks, kurš apzinās savas un citu vērtības. ASV profesors Roberts Dilts uzskata, ka līderisma iemaņas nepieciešamas ikvienam cilvēkam, lai pasauli darītu labāku. Tā ir jauna izpratne par līderi – cilvēku, kas pulcē ap sevi pozitīvi domājošus cilvēkus, kas vēlas izmainīt pasauli un ir pārliecināti par pozitīva pasaules redzējuma efektivitāti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Blue-and-yellow_Macaw_(Ara_ararauna)_(27728951833).jpg
| att_nosaukums  = [[Zildzeltenā ara]] (''Ara ararauna'')
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Aves
| klase_lv       = Putni
| virskārta      = Psittacopasserae
| virskārta_lv   = Papagaiļu un zvirbuļu virskārta
| kārta          = Psittaciformes
| kārta_lv       = Papagaiļveidīgie
| virsdzimta     = Psittacoidea
| virsdzimta_lv  = Papagaiļu virsdzimta
| iedalījums     =
* [[Papagaiļu dzimta]] (''Psittacidae'')
* [[Vecās pasaules papagaiļu dzimta]] (''Psittaculidae'')
| binomial       = Psittacoidea <small>([[Johann Karl Wilhelm Illiger|Illiger]], 1811)</small>
| izplatība      =
}}
'''Papagaiļu virsdzimta''' jeb '''tipisko papagaiļu virsdzimta''' (''Psittacoidea'') ir viena no trim [[papagaiļveidīgie|papagaiļveidīgo kārtas]] (''Psittaciformes'') [[dzimta (bioloģija)|virsdzimtām]], kas apvieno lielāko daļu papagaiļveidīgo sugu (373 [[sugas]]) un kas tiek iedalītas divās [[dzimta (bioloģija)|dzimtās]].<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/parrots/ World Bird Names: Parrots, cockatoos, 2018]</ref> Šīs grupas papagaiļi plaši izplatīti [[Vecā pasaule|Vecās]] un [[Jaunā pasaule|Jaunās pasaules]] [[tropu josla|tropu]] joslā. Pazīstamākie virsdzimtas pārstāvji ir [[aras]], [[amazones (putni)|amazones]], [[loriketi]], [[viļņpapagailis]], [[pelēkais Kongo papagailis]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''K-11''
| attēls                   = K-11 ---- movieposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džūlza Stjuarte]]
| producents               = [[Toms Raits jaunākais]]
| scenārija autors         =
* [[Džareds Kurts]]
* Džūlza Stjuarte
| galvenajās lomās         =
* [[Gorans Višņičs]]
* [[Keita del Kastilo]]
* [[D. B. Svīnijs]]
| mūzika                   = [[Filips Māršals]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Libertine Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Breaking Glass Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|11|16|Turīna|2013|3|15|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 88 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''K-11''''' ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Džūlza Stjuarte]]. Galvenās lomas atveido [[Gorans Višņičs]], [[Keita del Kastilo]] un [[D. B. Svīnijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|11|16||bez}} Turīnā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Komodo dragon Varanus komodoensis Ragunan Zoo 2.JPG
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta=Anguimorpha
|    infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|        dzimta = Varanidae
|     dzimta_lv = Varānu dzimta
|         ģints = Varanus
|      ģints_lv = Varāni
|          suga = V. komodoensis
|       suga_lv = Komodo varāns
|     izplatība =

sentences:
{{Infobox disease
 | Name            = Filadelfijas hromosoma
 | Image           = Bcrablmet.jpg
 | Caption         = Šūnas hromosomas metafāzē, kur fluorescentā in situ hibridizācijas metode uzrāda BCR-Abl tipa hromosomu pārgrupēšanos
 | DiseasesDB      =
 | ICD10           =
 | ICD9            =
 | ICDO            = 9875/3
 | OMIM            =
 | MedlinePlus     =
 | eMedicineSubj   =
 | eMedicineTopic  =
 | MeshID          =
}}
'''Filadelfijas hromosoma''' jeb '''Filadelfijas translokācija''' ir specifiska [[hromosoma|hromosomu]] anomālija, kura izraisa [[hroniskā mieloleikoze|hronisko mieloleikozi]] (HML). Tā rodas no apmaiņas ar daļu no gēniem jeb [[hromosomu translokācija|translokācijas]] starp 9. hromosomu un 22. hromosomu, ko citoģenētiskajā analīzē apzīmē kā t(9;22)(q34;q11). Tā rezultātā izveidojas mutācija jeb hibrīdais gēns '''BCR-Abl''', kurš sastāv no 9. hromosomas Abl gēna (q34 segments) un daļas no 22. hromosomas BCR gēna (q11 segments). Šādas translokācijas klātbūtne ir ļoti jutīgs diagnostisks tests uz HML, jo 95% no HML pacientiem ir Filadelfijas hromosoma (pārējiem ir vai nu slēpta translokācija, ko šis tests neuzrāda, vai arī cits translokācijas variants, kurš skar citu hromosomu vai hromosomas un 9. vai 22. hromosomas garos plecus). Tomēr Filadelfijas (Ph) hromosomas klātbūtne nav pietiekami specifisks tests, lai noteiktu HML diagnozi, jo tā ir atrodama arī [[akūtās limfoblastiskās leikozes]]<ref name="pmid16775234">{{cite journal |author=Talpaz M, Shah NP, Kantarjian H, et al. |title=Dasatinib in imatinib-resistant Philadelphia chromosome-positive leukemias |journal=N. Engl. J. Med. |volume=354 |issue=24 |pages=2531–41 |date=June 2006 |pmid=16775234 |doi=10.1056/NEJMoa055229 |url=http://content.nejm.org/cgi/pmidlookup?view=short&pmid=16775234&promo=ONFLNS19}}</ref> (ALL, 25—30% no gadījumiem pieaugušajiem un 2—10% no bērniem) un reizēm arī [[akūtās mieloleikozes]] (AML) gadījumos.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kristus Glābēja katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Moscow July 2011-7a.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Maskavas centrs
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 55 | latm  = 44 | lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 36 | longs = 20 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| consecration_year     =
* 1883 (oriģinālā baznīca)
* {{dat|2000|8|19|N|bez}}
| status                = Patriarha klosteris
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               = {{URL|www.xxc.ru/}}
| architecture          =
| architect             = [[Konstantīns Tons]] (oriģinālā baznīca)
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     = 103 m
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Maskavas Kristus Glābēja katedrāle''' ({{val|ru|Кафедральный соборный храм Христа Спасителя}}) ir [[katedrāle]] [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]. Atrodas netālu no [[Maskavas kremlis|kremļa]]. Kopējais baznīcas augstums ir 103 metri, tādējādi šī ir augstākā [[Austrumu Pareizticīgā baznīca|Austrumu Pareizticīgās baznīcas]] baznīca. Patriarha klosteris.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Šamils Basajevs
|     vārds_orig = ''Шамиль Басаев''
|         attēls = Shamil Basaev2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1965
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = Dišne-Vedena (''Дышне-Ведено''), [[Čečenijas-Ingušijas APSR]], [[KPFSR]], [[PSRS]]<br/ >(tagad [[Vedenas rajons]], [[Čečenija]], {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2006
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 10
|        m_vieta = Ekaževa (''Экажево''), [[Nazraņas rajons]], [[Ingušija]], {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Signature of Shamil Basayev.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Horizonts''' ({{val-el|ορίζον}}, ''orizon'' — ‘norobežojošs’) jeb '''apvārsnis''' ir vizuāli šķietama līnija, kur it kā [[debesis]] satiek [[Zeme|Zemi]]. Horizonts norobežo novērotājam redzamo Zemes daļu. Atrodoties vienā līmenī ar horizonta līmeni, cilvēks var saskatīt priekšmetus un dabu aptuveni 5 [[kilometrs|km]] attālumā. Tiklīdz pakāpjas augstāk, piemēram, [[pakalns|pakalnā]], [[tornis|tornī]], uz [[ēka]]s jumta un tā tālāk, tad ir iespējams saskatīt priekšmetus daudz tālāk.

sentences: '''Klasteru analīzes''' galvenais mērķis ir sagrupēt novērojumus, balstoties uz to īpašībām, lai beigu objektu klasteri būtu ļoti homogēni klastera ietvaros, bet starp klasteriem heterogēni.<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985</ref> Nosaukums klasteru analīzei cēlies no angļu vārda cluster — sakopojums, [[grupa]]. Termins klasteru analīze pirmo reizi lietots [[1939]]. gadā, taču, ņemot vērā veiksmīga rezultāta iegūšanai veicamo loģisko un aritmētisko operāciju skaitu, tās plaša pielietošana kļuva iespējama tikai [[1980]]. gados, attīstoties datortehnikai. No pārējām [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju]] klasifikācijas metodēm tā atšķiras ar faktu, ka iepriekš nepastāv informācija par ģenerālās kopas sadalījumu, t.i., nav tā saucamo apmācības izlašu. Klasteru analīzi var uzskatīt kā aprakstošu un neteorētisku [[daudzdimensiju analīze]]s metodi, kas pārsvarā tiek izmantota kā palīglīdzeklis.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 82
|             7. čaula =
|             6. čaula = 4
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pb
|             atommasa = 207,2
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Svina kubs un svina konteineri radioaktīvu vielu glabāšanai
|  oksidēšanas pakāpes = +4, '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,8
|              blīvums = 11340
|  kušanas temperatūra = 600,61 K (327,46 °C)
| viršanas temperatūra = 2022 K (1749 °C)
}}
'''Svins''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Pb''' un atomskaitli 82. Svins ir toksisks smagais [[metāls]] ar relatīvi labu [[korozija]]s izturību. Brīvā veidā svins dabā ir sastopams ļoti reti. Svins veidojas arī daudzu smago [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] [[izotops|izotopu]] sabrukšanas procesā. Lielu daļu svina iegūst no sulfīdu rūdas, ir sastopamas arī karbonātu un sulfātu rūdas (svina [[sulfāti|sulfāts]] ir mazšķīstošs). Lielu daļu svina iegūst arī, pārstrādājot nolietotus svina izstrādājumus. Viens no nozīmīgākajiem svina pielietojumiem ir [[akumulators|akumulatoros]]. Svinam savienojumos var būt oksidēšanas pakāpes +2 un +4.

sentences: '''Kapetingu dinastija''' ({{val|fr|Capétiens}}) bija franku [[Monarhs|karaļu]] dinastija, kas valdīja mūsdienu [[Francija]]s teritorijā laikā no 987. līdz 1328. gadam. Plašākā nozīmē Kapetingu dinastija turpinājās Francijā arī pēc 1328. gada, jo sekojošās [[Valuā dinastija|Valuā]], [[Burboni|Burbonu]] un [[Orleānu dinastija|Orleānu]] dinastijas bija Kapetingu atzari. Mūsdienās dinastijas pēcnācēji ir [[Spānija]]s karalis [[Huans Karloss I]] un [[Luksemburga]]s lielhercogs [[Anrī (Luksemburgas lielhercogs)|Anrī]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tuvu
| operators =
| attēls = Tuvu Close Poster LV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Lūkass Donts]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Edens Dambrins]]
* [[Gustavs de Vēle]]
* [[Emilī Dekenē]]
* [[Lea Drukere]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Close''
| studija = * ''Menuet''
* ''Diaphana Films''
* ''Topkapi Films''
* ''Versus Production''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Lumière''
* ''Diaphana Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|26|[[2022. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = * {{BEL}}
* {{FRA}}
* {{NED}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9660502/|title=Close (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tuvu"''' ({{Val|fr|Close}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Beļģija]]s, [[Francija]]s un [[Nīderlande]]s kopražojuma [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Lūkass Donts]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edens Dambrins]], [[Gustavs de Vēle]], [[Emilī Dekenē]] un [[Lea Drukere]].

sentences: Šī ir latviešu grupas '''"[[Autobuss Debesīs]]" diskogrāfija'''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Čārlzs Rihters
|     vārds_orig = ''Charles Richter''
|         attēls = CharlesRichter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Čārlzs Rihters 1970. gados
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Overpeka|2s=Ohaio (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1985
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Pasadīna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Amerikāņi (nācija)|Amerikānis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|     alma_mater = [[Stenforda Universitāte]]<br/>[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|        zinātne = [[Seismoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Rihtera skala]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Čārlzs Frānsiss Rihters''' ({{val|en|Charles Francis Richter}}, dzimis {{dat|1900|4|26}} Overpekā, [[Ohaio (štats)|Ohaio]], ASV, miris {{dat|1985|9|30}} Pasadīnā, Kalifornijā, ASV) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[seismoloģija|seismologs]]. Dzimis nelielā pilsētā [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štata dienvidaustrumos.

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Jāuzlabo|jāpaskaidro ko nozīmē dati tabulā}}
'''Vēja enerģija''' ir [[enerģija]], ko iegūst no [[vējš|vēja]], izmantojot [[vēja ģenerators|vēja ģeneratorus]]. Vējš pieder pie atjaunojamiem, ekoloģiski relatīvi tīriem enerģijas avotiem. Vēja turbīnas enerģiju sāk ražot, līdzko vēja [[ātrums]] sasniedz 2,5 m/s. Nominālais vēja ātrums — 12 m/s. [[Vētra|Vētrā]] turbīnas apstājas. Enerģijas daudzums, ko var iegūt no vēja, ir proporcionāls vēja plūsmas iedarbības [[laukums|laukumam]] un vēja [[ātrums|ātrumam]] kubā: E~S·v³. Vispiemērotākās vietas vēja ģeneratoru izvietošanai ir jūras piekraste, jūras [[šelfs]] un kaili pakalni.

sentences: '''Oglekļa pēdas nospiedums''' ir kopējais [[siltumnīcefekta gāzes|siltumnīcefekta gāzu]] izmešu apjoms, kas rodas no [[prece|precēm]] un [[pakalpojums|pakalpojumiem]] to radīšanas, izplatīšanas un lietošanas laikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=|first=|authorlink=|coauthors=|title=What is a carbon footprint? {{en ikona}}|work=|publisher=UK Carbon Trust|date=|url=http://www.carbontrust.co.uk/solutions/CarbonFootprinting/what_is_a_carbon_footprint.htm|doi=|accessdate=2009-07-24|archive-date=2009-05-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20090511102744/http://www.carbontrust.co.uk/solutions/CarbonFootprinting/what_is_a_carbon_footprint.htm}}</ref>

sentences:
{{Pārvietot|Izaks Babels}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Īzaks Bābels
|     vārds_orig = Исаа́к Эммануи́лович Ба́бель
|         attēls = Isaac Babel.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Odesa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Butirku cietums]], [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
(tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = žurnālists, rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Jātnieku armija]] (1926), [[Odesas stāsti]] (1931)
|    ietekmējies = [[Maksims Gorkijs]]
|     ietekmējis = [[Ilfs un Petrovs]], [[Jurijs Oleša]], [[Valentīns Katajevs]], [[Konstantīns Paustovskis]], [[Eduards Bagrickis]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Īzaks Bābels''' ({{val|ru|Исаа́к Эммануи́лович Ба́бель}}, dzimis {{dat|1894|7|13}}, miris {{dat|1940|1|27}}) bija [[Odesa|Odesā]] dzimis [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes [[krievi|krievu]] rakstnieks un dramaturgs. Pazīstamākie darbi — 1926. gada stāstu krājums "[[Jātnieku armija]]" par [[Semjons Budjonnijs|Semjona Budjonnija]] jātnieku armiju un 1931. gadā izdotie "[[Odesas stāsti]]" par Odesas ebreju bandītu dzīvi.

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Ludzas pilsētas vidusskola
| logo =
| seal_image =
| image =
| image size =
| alt =
| caption =
| motto =
| location = Blaumaņa iela 4, [[Ludza]], [[Ludzas novads]], {{LAT}}
| postcode =
| map_type = Latvija
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 32
| lats = 28.4274
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 43
| longs = 0.6708
| longEW = E
| schooltype = Publiskā vidusskola
| fundingtype =
| religion =
| denomination =
| patron =
| established =
| approx =
| founded =
| opened =
| founder =
| status = Aktīva
| closed =
| c_approx =
| locale =
| sister_school =
| schoolboard =
| superintendent =
| session = Septembris—maijs
| schoolnumber =
| school code =
| president =
| chair =
| chairman =
| chairperson =
| director =
| headmaster = Gunārs Strods
| head_teacher =
| executive_headteacher =
| acting_headteacher =
| custodian =
| staff =
| teaching_staff = 52
| employees =
| key_people =
| grades = 1.—12. klase
| years =
| gender =
| lower_age =
| upper_age =
| age range =
| enrolment =
| enrollment =
| enrollment_as_of =
| pupils = 500
| grade1 =
| grade2 =
| grade3 =
| grade4 =
| grade5 =
| grade6 =
| grade7 =
| grade8 =
| grade9 =
| grade10 =
| grade11 =
| grade12 =
| International_Students =
| classes =
| avg_class_size =
| ratio =
| language = Latviešu
| schedtyp = Dienas skola
| schedule =
| Hours_in_Day =
| classrooms =
| colors =
| slogan =
| song =
| sports =
| accreditation =
| ranking =
| national_ranking =
| publication =
| newspaper =
| yearbook =
| products =
| endowment =
| budget =
| fees =
| revenue =
| graduates =
| year =
| alumni =
| free_label =
| free_text =
| homepage = {{URL|https://lpvsk.lv/}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Glābējpeles Austrālijā
| attēls                   = Rescuersduposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Rescuers Down Under''
| žanrs                    = animācijas filma, piedzīvojumu filma
| režisors                 =
* [[Hendels Batojs]]
* [[Maiks Gabriels]]
| producents               = [[Tomass Šūmahers]]
| scenārija autors         =
* [[Džims Kokss]]
* [[Kerijs Kirkpatriks]]
* [[Bairons Simpsons]]
* [[Džo Ranfts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bobs Ņūhārts]]
* [[Eva Gabora]]
* [[Džons Kendijs]]
* [[Ādams Raiens]]
* [[Džordžs S. Skots]]
* [[Tristans Rodžerss]]
| mūzika                   = [[Brūss Brotons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
* ''[[Silver Screen Partners IV]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1990|11|16||bez}}
| ilgums                   = 78 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rescuers-down-under-1991|title=The Rescuers Down Under|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 7, 2019|archive-date={{dat|2019|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190407234646/http://www.bbfc.co.uk/releases/rescuers-down-under-1991}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]27,9 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rescuersdownunder.htm|title=The Rescuers Down Under|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Glābējpeles]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uzvalks
| operators =
| attēls = The Outfit (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma, trilleris
| režisors = [[Greiems Mūrs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Marks Railenss]]
* [[Zoja Doiča]]
* [[Džonijs Flinns]]
* [[Dilans O'Braiens]]
* [[Nikija Amuka-Bērda]]
* [[Saimons Rasels Bīls]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''The Outfit''
| studija = ''FilmNation Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|2|14|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīnes kinofestivāls]]|2022|3|18|ASV}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14114802/|title=The Outfit (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Uzvalks"''' ({{Val|en|The Outfit}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Greiems Mūrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marks Railenss]], [[Zoja Doiča]], [[Džonijs Flinns]], [[Dilans O'Braiens]], [[Nikija Amuka-Bērda]] un [[Saimons Rasels Bīls]].

sentences: [[Ģeometrija|Ģeometrijā]] '''taisnstūra paralēlskaldnis''' ir [[daudzskaldnis]] ar sešām [[skaldne|skaldnēm]], kas visas ir [[taisnstūris|taisnstūri]]. Skaldnes ir pa pāriem paralēlas. Diagonāles ir vienādas. Taisnstūra paralēlskaldnim ir 8 [[virsotne]]s un 12 [[šķautne]]s. Tā speciāls gadījums ir [[kubs]] - taisnstūra paralēlskaldnis, kura visas šķautnes ir vienāda garuma. Taisnstūra paralēlskaldņa forma ir [[ķieģelis|ķieģeļiem]] un dažādiem celtniecībā lietotiem blokiem, [[kaste|kastēm]], sērkociņu kastītei un citiem priekšmetiem.

sentences:
pieejamais [[SARS-CoV-2 vīruss|SARS-CoV-2 vīrusa]] RT-PĶR laboratoriskais tests.]]
'''COVID-19 (2019. gada koronavīrusa slimības) diagnosticēšana''' balstās uz šīs slimības klīniskajām pazīmēm ([[klepus]], [[drudzis]] un [[aizdusa]]) un pozitīviem [[SARS-CoV-2 vīruss|SARS-CoV-2 vīrusa]] [[laboratorija|laboratoriskajiem]] testiem.
Krūšukurvja [[datortomogrāfija]] (CT) palīdz diagnosticēt COVID-19 pacientiem ar [[pneimonija|plaušu karsoni]].

sentences:
'''Dielektriķu polarizēšanās''' ir polāros [[Dielektriķis|dielektriķos]] esošo [[Dipols (elektrodinamika)|dipolu]] orientēšanās vai dipolu izveidošanās nepolāros dielektriķos [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] intensitātes līniju virzienā.
== Elektriskais dipols ārējā elektriskajā laukā ==
Atšķirībā no [[Elektriskais vadītājs|vadītājiem]] [[Elektrons|elektroni]] dielektriķos ir saistīti [[Atoms|atomos]] vai [[Molekula|molekulās]], tātad dielektriķos lādiņnesēji nevar brīvi pārvietoties ārēja elektriskā lauka iedarbībā. Taču molekulas dielektriķos var būt polāras, tas ir, molekulu pozitīvie un negatīvie [[Elektriskais lādiņš|lādiņi]] var būt nobīdīti viens attiecībā pret otru un veidot elektriskos dipolus. Ārējā elektriskā lauka <math>\vec{E_0}</math> ietekmē arī nepolāros dielektriķos izveidojas dipoli.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika|last=Valters|first=A.|publisher=Zvaigzne|year=1992|isbn=5-405-00110-4|pages=247.—252|last2=Apinis|first2=A.|last3=Ogriņš|first3=M.|last4=Danebergs|first4=A.|last5=Lūsis|first5=Dz.|last6=Okmanis|first6=A.|last7=Čudars|first7=J.}}</ref> Novietojot homogēnā elektriskajā laukā atsevišķu brīvu dipolu tā, ka tā plecs <math>\vec{l}</math> veido noteiktu leņķi ar elektriskā lauka intensitātes līnijām, uz dipola lādiņiem (<math>-q</math> un <math>+q</math>) sāk iedarboties savstarpēji paralēli spēki <math>\left (\left\vert \vec{F_+} \right\vert=\left\vert \vec{F_-} \right\vert=qE \right) </math> — šo spēku pāris darbojas uz dipolu ar [[Spēka moments|spēka momentu]] <math>\vec{M}=\vec{l}\times \vec{F_+}</math>. Spēka moments kļūst vienāds ar nulli, kad dipols pagriežas elektriskā lauka intensitātes līniju virzienā, ja šādā stāvoklī dipolam nav ātruma, tad dipols ir stabilā līdzsvara stāvoklī. No šāda stāvokļa izvirzītu dipolu līdzsvara stāvoklī atgriež spēku pāris un, ja pēc tam uz dipolu iedarbojas tikai elektriskā lauka spēki, tad dipols veic nerimstošas [[svārstības]], kas pie maziem novirzes leņķiem ir harmoniskas, ja uz dipolu iedarbojas arī pretestības spēki, svārstības ir rimstošas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Maltas kanāls
  | citvalsts         = <!-- citas valsts teritorijā {{XXX}}-->
  | citnosaukums      = <!-- nosaukums latviski -->
  | citvaloda         = <!-- valodas kods -->
  | citvaloriģin      = <!-- nosaukums oriģinālvalodā -->
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Malta Channel (satellite picture).jpg
| paraksts     = Maltas kanāla satelītuzņēmums
| vieta        = {{vieta|Malta}},{{vieta|Itālija}}
| ietilpst     =
| savieno      =
| savieno1     =
| atdala       = [[Sicīlija]]
| atdala1      = [[Malta]]
| vietaskarte  = Itālija#Eiropa
| relief = jā
| alt =
| plat_d=36| plat_m=21 | plat_s=00 | plat_NS=N
| gar_d=14| gar_m=39 | gar_s=00 | gar_EW=E
| platība      = <!-- tikai skatli; km² -->
| garums       =
| platums      = 81
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 171
| tilpums      = <!-- tikai skatli; kubikkilometros -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Oleksijs Arestovičs
 |       vārds_orģ = ''Олексій Миколайович Арестович''
 |          attēls = Oleksiy Arestovych (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Arestovičs 2022. gadā

 |           amats = [[Ukrainas prezidenta birojs|Ukrainas prezidenta biroja]] vadītāja padomnieks
 |     term_sākums = {{dat|2020|12|1}}
 |     term_beigas = {{dat|2023|1|17}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers =
 |     priekštecis =
 |        pēctecis =

 |           amats2 = Ukrainas pārstāvis [[Trīspusējā kontaktgrupa par Ukrainu|Trīspusējā kontaktgrupā]]
 |     term_sākums2 = {{dat|2020|10|28}}
 |     term_beigas2 = {{dat|2022|2|22}}
|      prezidents2 = [[Volodimirs Zelenskis]]
|        premjers2 =
 |     priekštecis2 =
 |        pēctecis2 =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1975|8|3}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Gruzijas PSR|Citelckaro|td=Gruzija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija = militārais eksperts, [[blogeris]], aktieris, politiskais komentētājs
 |      alma_mater = Svētā Akvīnas Toma teoloģijas zinātņu institūts
[[Odesas Militārā akadēmija]]
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
[[pulkvežleitnants]]
|  dienesta_laiks = 1994—2005, 2018—2019
|          valsts =  [[Ukraina]]
|       struktūra =  [[Ukrainas bruņotie spēki]]
|         vienība = 1)  [[Galvenā izlūkošanas pārvalde (Ukraina)|Ukrainas Aizsardzības ministrijas Galvenā izlūkošanas pārvalde]];
2)  72. atsevišķā mehanizētā brigāde
|       komandēja =
|          kaujas = '''[[Krievijas—Ukrainas karš]]''':
* [[Karš Donbasā]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 81
|             7. čaula =
|             6. čaula = 3
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Tl
|             atommasa = 204,3833
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Tallija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un korodējis tallija stienītis
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+1'''
|  elektronegativitāte = 1,62
|              blīvums = 11850
|  kušanas temperatūra = 577 K (304 °C)
| viršanas temperatūra = 1746 K (1473 °C)
}}

sentences: Par '''psihedēlisko pieredzi''' modernajā [[psihofarmakoloģija]]s zinātnē un dažādos filozofiskos, psiholoģiskos, neiroloģiskos un reliģiskos diskursos dēvē [[mainīgie apziņas stāvokļi|apziņas stāvokli]], ko izraisa daudzi [[halucinogēni]] un [[empatogēni]], ir īpaši [[psihedēliskie halucinogēni|psihedēliskās vielas]].

sentences:
[[Kategorija:Rokmūzika]]
[[Kategorija:Mūzika pēc valsts| R]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Trenbolona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 17β-hidroksiestra-4,9,11-triēn-3-ons,
parabolāns
|           CAS numurs = 10161-33-8
|      ķīmiskā formula = C18H22O2
|              molmasa = 270,37
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Trenbolons''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]], ko izmanto [[veterinārija|veterinārijā]] nobarojamo lopu [[muskuļi|muskuļu]] masas pieauguma paātrināšanai un apetītes veicināšanai.<ref>http://www.depts.ttu.edu/afs/implantdb/dbhome/Revalor%20Tech%20Bulletin%2012.pdf accessed August 22, 2011.</ref>  Lai palielinātu preparāta iedarbības laiku, to lieto [[esteri|estera]] veidā (trenbolona acetāts, enantāts vai cikloheksilmetilkarbonāts). Trenbolona cikloheksilmetilkarbonātu sauc arī par parabolānu (''Parabolan''). Medikamentam nonākot [[asinis|asinīs]], plazmas [[lipāze]]s sadala esterus, atbrīvojot trenbolonu. Sportā tiek uzskatīts par [[dopings|dopingu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Nipahas vīruss
|           attēls = Nipah.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = No pacienta [[smadzeņu šķidrums|smadzeņu šķidruma]] izolēti Nipahas vīrusa virioni elektronu mikroskopā
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|             tips = Negarnaviricota
|          tips_lv =
|            klase = Monjiviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Mononegavirales
|         kārta_lv =
|           dzimta = Paramyxoviridae
|        dzimta_lv = Paramiksovīrusi
|            ģints = Henipavirus
|         ģints_lv = Henipavīrusi
|             suga =
|          suga_lv = Nipahas vīruss
|           suga_r =
|         binomial = Nipah henipavirus
|         sinonīmi = Nipahas henipavīruss
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Nipahas vīruss''' ir negatīvas (−) vienpavediena [[ribonukleīnskābe]]s (RNS) vīruss ([[ribovīrusi|ribovīruss]]). Izraisa smagu saslimšanu ([[encefalīts|encefalītu]] un elpceļu slimības) cilvēkiem un dzīvniekiem. Nipahas vīruss ir līdzīgs [[Hendras vīruss|Hendras vīrusam]], kas izplatīts [[Austrālija|Austrālijā]] un inficē galvenokārt [[zirgi|zirgus]], bet var būt nāvējošs arī cilvēkiem. Šie vīrusi pieder pie [[paramiksovīrusi|paramiksovīrusu]] dzimtas, kurā ietilpst tādi svarīgi vīrusi, kā [[masalas|masalu]], [[epidēmiskais parotīts|cūciņu]] un [[paragripa]]s vīrusi.

sentences: '''10. decembris''' ir gada 344. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (345. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 21 diena.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopotas '''[[UNESCO]] (Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija) dalībvalstis'''. 2016. gadā UNESCO bija '''195 pilntiesīgas dalībvalstis''' un '''10 asociētās locekles'''.<ref name=members>UNESCO official site: [http://www.unesco.org/new/en/member-states/countries/ List of the 195 Members (and the 10 Associate Members) of UNESCO and the date on which they became members (or Associate Members) of the Organization]</ref><ref name=palestine>UNESCO official site: [http://portal.unesco.org/en/ev.php-URL_ID=11170&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html ''General Conference admits Palestine as UNESCO Member State''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100908235412/http://portal.unesco.org/en/ev.php-URL_ID%3D11170%26URL_DO%3DDO_TOPIC%26URL_SECTION%3D201.html |date={{dat|2010|09|08||bez}} }}, 31.11.2011</ref> Atsevišķām [[atkarīgo teritoriju uzskaitījums|atkarīgajām teritorijām]] ir sava atsevišķa NOK no pamatvalsts NOK.<ref name="non-members">{{Tīmekļa atsauce |title=Summary update on Government progress to become a State Party to the UNESCO International Convention against Doping in Sport |url=http://www.wada-ama.org/rtecontent/document/Item_8_6_Attachment_1_SummaryUpdateGovernments_UNESCO_Oct2008_ENG_FINAL.pdf |author=WADA |page=2 |format=PDF |accessdate=28 July 2009 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130116165411/http://www.wada-ama.org/rtecontent/document/Item_8_6_Attachment_1_SummaryUpdateGovernments_UNESCO_Oct2008_ENG_FINAL.pdf |archivedate={{dat|2013|01|16||bez}} }}</ref> Asociētās locekles lielākoties ir teritorijas, kuras nav neatkarīgas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Manole
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Mangole''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Sulas salas]]
|latd= 1 |latm= 53 |lats= |latNS= S
|longd=125 |longm= 48|longs= |longEW=E
|platība             = 1228,5
|garums              = 114
|platums             = 17
|krasta līnija       = 295
|augstākais kalns    =
|augstums            = 1147
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmoluku]]
|iedzīvotāji         = 39 736 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 18,5
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = Auponija
|piezīme =
}}
'''Manole''' ({{val|id|Pulau Mangole}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku]] arhipelāgam piederošajā [[Sulas salas|Sulas salu]] grupā, tās otra lielākā sala. Administratīvi ietilpst [[Ziemeļmoluku]] provincē, kopā ar [[Sanana]]s salu veido Sulas salu apriņķi.

sentences: {{Commonscat|Cardinals from Italy|Kardināli no Itālijas}}

sentences: '''Šāhnāme''' ({{val|fa|شاهنامه}}, ''Šāhnāmeh'' — "Valdnieku grāmata") ir persiešu dzejnieka [[Firdousī]] no 977. līdz 1010. gadam sarakstīts [[eposs]]. Tas ir [[Irāna]]s nacionālais eposs, kā arī viens no ievērojamākiem darbiem [[persiešu literatūra|persiešu literatūrā]]. Lai arī darbā ir daudzas [[mitoloģija|mitoloģiskas]] iezīmes, tajā ir aprakstīta [[persieši|persiešu]] vēsture no pasaules radīšanas laikiem līdz [[islāms|islāma]] ieviešanai 7. gadsimtā.

sentences:
[[Kategorija:Reliģijas filozofija]]
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]

sentences: '''Līgatnes pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 38 [[iela]]s [[Līgatne|Līgatnē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Līgatne, Cēsu nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences: '''8. maijs''' ir gada 128. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (129. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 237 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Suns (nozīmju atdalīšana)|Suns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Suns
| abbreviation = CMi
| name_latin = Canis Minor
| RA = 8
| dec = +5
| areatotal = 183
| arearank = 71. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Procions
| starmagnitude = 0,38
| neareststarname = Procions
| stardistance = 11,4
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 85
| latmin = 75
}}

sentences:
{{Karoga infokaste
|Name = Filipīnu
|Article =
|Image = Flag_of_the_Philippines.svg
|Use = 111111
|Symbol =
|Proportion = 1:2
|Adoption = {{dat|1898|6|12}}
|Design = Horizontāli dalīts zilas un sarkanas joslu divkrāsu karogs ar baltu vienādmalu trīsstūri pie karogkāta, trīsstūra virsotnēs ir trīs piecstaru zelta zvaigznes un centrā astoņstaru zelta saule.
|Type = National
}}
'''[[Filipīnas|Filipīnu]] nacionālais karogs''' ({{val|fil|Pambansang Watawat ng Pilipinas}}) ir horizontāls, divkrāsains [[karogs]] ar vienādu sarkano un karaliski zilo joslu, ar baltu vienādsānu trijstūri karoga kreisajā pusē. Trijstūra vidū ir zeltaini dzeltena saule ar astoņiem galvenajiem stariem, kas reprezentē Filipīnu astoņas sākotnējās provinces. Katrā trijstūra virsotnē ir zeltaini dzeltena zvaigzne, katra zvaigzne apzīmē Filipīnu trīs galvenās salu grupas — [[Lusona]], [[Visajas]] (oriģināli attiecināts uz [[Panaja|Panaju]]) un [[Mindanao]].

sentences: '''Siņdzjanas pāraudzināšanas nometnes''' ({{val|ug|قايتا تەربىيەلەش لاگېرى}}), ({{val|zh|新疆}}:再教育营|zàijiàoyùyíng), arī '''internēšanas nometnes''', ir [[Ķīnas Tautas Republika]]s [[Siņdzjana|Siņdzjanas autonomā apgabala]] valdības un [[Ķīnas komunistiskā partija|Ķīnas komunistiskās partijas]] Siņdzjanas provinciālās komitejas uzturētas masu ieslodzījuma vietas. Nometnes ir daļa no asimilācijas un pretekstrēmisma kampaņas, ko pret Siņdzjanā dzīvojošajām mazākumtautībām veic Ķīnas valdība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/B-9-2019-0247_LV.html|title= Rezolūcijas priekšlikums B9-0247/2019|accessdate=2021-08-29 |work= Eiropas Parlamenta rezolūcija par uiguru stāvokli Ķīnā (China cables)|publisher= Eiropas Parlaments|date= 2019-12-16}}</ref> Nometnēs ieslodzīto skaits pārsniedz vienu miljonu iedzīvotāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/uiguru-kulturas-masveida-iznicinasana--kinas-sleptais-genocids.a337754/|title= Uiguru kultūras masveida iznīcināšana – Ķīnas slēptais genocīds|accessdate=2021-08-15 |work= |publisher= [[lsm.lv]]|date= 2019-11-17}}</ref>

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name = Hrazdanas stadions
| native_name = Հրազդան մարզադաշտ
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Hrazdan_Stadium_(28.08.2019)_02.jpg
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
| map_type            = Erevāna#Armēnija#Āzija
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  40.180403 | latNS  = N
| longd =  44.494967 | longEW = E
| broke_ground =
| built = 1969–70
| opened = {{dat|1970|11|29|N|bez}}
| renovated = 2008, 2012
| expanded =
| closed =
| demolished =
| owner =
| operator =
| surface = zāliens
| scoreboard =
| cost =
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity = 54 208
| objects =
| suites =
| record_attendance =
| dimensions = 105x68 m
| acreage =
| tenants = ''[[Armēnijas futbola izlase]]''
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label =
| cap_other =
| embedded =
| website = {{URL|http://www.hrazdanholding.com/}}
| publictransit =
}}
'''Hrazdanas stadions''' ({{val|hy|Հրազդան մարզադաշտ}}) ir 1970. gadā atklāts [[futbols|futbola]] [[stadions]] [[Armēnija]]s galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]]. 54 208 skatītāju ietilpīgajā stadionā bāzējas [[Armēnijas futbola izlase]]. Pirms 2008. gada rekonstrukcijas stadiona ietilpība bija 70 000 un tas bija viens no ietilpīgākajiem stadioniem [[Padomju Savienība|PSRS]]. Stadions nosaukts [[Hrazdana]]s upes vārdā, kuras ielejā tas atrodas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Ochotona princeps.jpg
|    att_nosaukums = [[Amerikas svilpējzaķis]] (''Ochotona princeps'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Lagomorpha
|         kārta_lv = Zaķveidīgie
|           dzimta = Ochotonidae
|        dzimta_lv = Svilpējzaķu dzimta
|         dzimta_r = Svilpējzaķi
|            ģints = Ochotona
|         ģints_lv = Svilpējzaķi
|         binomial = Ochotona <small>([[Link]], 1795)</small>
|       iedalījums = 30 sugas, kas ietilpst 3 apakšģintīs:
* ziemeļu svilpējzaķi (''Pika'')
* krūmu—stepju svilpējzaķi (''Ochotona)
* kalnu svilpējzaķi (''Conothoa'')
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Modeļa infokaste
| name          = Karmena Kasa
| image         = Carmen Kass.jpg
| imagesize     = 230px
| caption       = Karmena Kasa 2007. gadā
| birth_name    =
| birth_date    = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|14}}
| birth_place   = {{vieta|PSRS|Igaunijas PSR|Tallina|td=Igaunija}}
| death_date    =
| death_place   =
| height        = 179 cm
| haircolour    = Blondi
| eyecolour     = Zaļas
| spouse = [[Ēriks Lobrons]]
| agency       =
}}
'''Karmena Kasa''' ({{val|et|Carmen Kass}}, dzimusi {{dat|1978|9|14}}) ir [[igauņi|igauņu]] [[modele]].

sentences:
, gan [[Aksas mošeja]]]]
'''Tempļa kalns''' ({{val|he|הַר הַבַּיִת}}, ''har habayīt'' — ‘(Svētās) Mājas kalns’) ir pakalns [[Jeruzalemes vecpilsēta|Jeruzalemes vecpilsētā]], kas ir svētvieta gan [[jūdaisms|jūdaismā]], gan [[kristietība|kristietībā]], gan [[islāms|islāmā]]. Tempļa kalnā blakus viens otram atrodas [[Klints kupols]] un [[Aksas mošeja]]. Rietumos atrodas [[Raudu mūris]], mūra fragments no agrākā mūra, kas apjoza Tempļa kalnu. Pirms musulmaņi uzcēla Aksas mošeju un Klints kupolu, Tempļa kalnā atradās ebreju [[Otrais templis]], kā arī tiek pieļauts, ka šajā pakalnā atradās [[Zālamana templis]]. Uzskata, ka Tempļa kalnā [[Ābrams]] bija gatavs Dievam upurēt savu dēlu [[Īzāks|Īzāku]].

sentences: '''Vadīšana un sekošana''' ir cieši saistīti dejotāju uzdevumi, pārī dejojot [[Sabiedriska deja|sabiedriskās dejās]]. Tradicionāli vīrietis veic vadīšanu un sieviete sekošanu. Vadīt nozīmē izvēlēties pārvietošanās virzienu, izvēlēties un uzsākt dažādus dejas soļus. Sekot nozīmē uztvert šīs izvēles caur smalkiem fiziskiem un vizuāliem signāliem, līdz ar to ļaujot pārim kustēties vienotā harmonijā. [[Komunikācija|Komunikācija]] starp partneriem notiek bez vārdiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dejuklubsreveranss.lv/kas-jazina-kursantiem/improvizacija-vadisana-un-sekosana |title=Improvizācija, vadīšana un sekošana |access-date={{dat|2015|09|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170812144013/http://www.dejuklubsreveranss.lv/kas-jazina-kursantiem/improvizacija-vadisana-un-sekosana |archivedate={{dat|2017|08|12||bez}} }}</ref>

sentences: '''Antiamerikānisms''' jeb '''amerikanofobija''' ir termins, ar kuru apzīmē vairākus uzskatus un viedokļus, tostarp naidu pret [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajām Valstīm]], to valdību, [[Ārpolitika|ārpolitiku]] vai [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņiem]] kopumā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Cietuma komanda
| attēls                   = Gridiron gang.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Gridiron Gang''
| žanrs                    = sporta filma, drāma
| režisors                 = [[Fils Džono]]
| producents               =
* [[Nīls H. Morics]]
* [[Lī Stenlijs]]
| scenārija autors         = [[Džefs Magvairs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dveins Džonsons]]
* ''[[Xzibit]]''
* [[Kevins Danns]]
* [[Leons Ripijs]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Original Film]]''
* ''[[Stanhaven Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|9|15|}}
| ilgums                   = 120 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gridiron-gang-2006|title=Gridiron Gang|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 5, 2019|archive-date={{dat|2019|05|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190505135827/http://www.bbfc.co.uk/releases/gridiron-gang-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gridirongang.htm|title=Gridiron Gang|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 5, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|41,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Cietuma komanda''' ({{val|en|Gridiron Gang}}) ir 2006. gada sporta drāma, kuras režisors ir [[Fils Džono]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dveins Džonsons]], ''[[Xzibit]]'', [[Kevins Danns]] un [[Leons Ripijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|15||bez}}.

sentences: '''Alūvijs''' ir [[upe|upju]] sanesti nogulumi. Izšķir gultnes alūviju, kas veidojas samērā strauji tekošā ūdenī upes gultnē, un palienes alūviju, kas izgulsnējas lēnākos ūdeņos upes palienē, upei palu laikā izejot no krastiem. Gultnes alūvijam raksturīgi oļu un smilts nogulumi, bet palienes alūvijam — smalkgraudaini nogulumi, smalka smilts, mālsmilts un smilšmāli. Vecupēs sastopami organogēnu un minerālu dūņu nogulumi ar [[ezers|ezeru]] nogulumu raksturu. Alūvija īpatnības atkarīgas no upes baseina ģeoloģiskās uzbūves un upes hidroloģiskā režīma.

sentences: '''MyISAM''' ir viens no galvenajiem (kopā ar [[InnoDB]]) [[MySQL]] DBVS glabāšanas veidiem. Tas ir balstīts uz [[ISAM]] kodu, un salīdzinājumā ar to tajā ir dažādi noderīgi papildinājumi un uzlabojumi.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sidnija Maklaflina
 |      vārds_orig = ''Sydney McLaughlin''
 |          attēls = Sydney2018 NCAA Division.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Sidnija Maklaflina 2018. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1999|8|7}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Ņūbransvika|3s=Ņūbransvika (Ņūdžersija)}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=175}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=60}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m barjerskrējiens]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 50,68 [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|WR]]
 |           PR1_d = 400 m/b
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport |[[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{USA}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metru barjerskrējiens sievietēm|400 m/b]]}}
{{MedalGold|Tokija 2020|[[Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 4 × 400 m stafete sievietēm|4×400 m stafete]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|4×400 m stafete}}
{{MedalGold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|400 m/b}}
{{MedalGold|Oregona 2022|4×400 m stafete}}
{{MedalSilver|Doha 2019|400 m/b}}
}}
'''Sidnija Mišela Maklaflina''' ({{val|en|Sydney Michelle McLaughlin}}; dzimusi {{dat|1999|8|7}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[vieglatlēte]], startē [[400 m/b|400 m barjerskrējienā]], kā arī stafetēs. Viņa ir {{oss|V=2020|L=G}} čempione gan 400 m barjerskrējienā, gan 4x400 metru stafetē, pasaules čempione, kā arī [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordiste]] 400 metru barjerskrējienā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Lēberehts Bekmanis
|     vārds_orig =
|         attēls = Karl_Leberecht_Baeckmann_Pastoru_zuWalterhoffCurland.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1809
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1879
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 17
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Krimulda]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}}), [[Sanktpēterburga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = mācītājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Johans Gotfrīds Bekmanis]], [[Kristīne Doroteja Juliāna Gētlinga|Kristīne Doroteja  Juliāna Bekmane]]
|          brāļi = [[Frīdrihs Jūlijs Bekmanis]], [[Eduards Bekmanis]]
|          māsas = [[Šarlote Bekmane]], [[Jūlija Bekmane]]
|   dzīvesbiedrs = [[Karolīne Sema Konkordija Plato]], [[Ida Marija Sofija Plato]]
|          bērni = [[Voldemārs Kārlis Ferdinands Bekmanis]], [[Zelma Bekmane]], [[Kārlis Vilhelms Leonards Bekmanis]], [[Ida Marija Bekmane]], [[Johans (Ivans) Kārlis Jūlijs Bekmanis]], [[Lēberehts Teodors Bekmanis]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akdalaīts
|attēls=
|klase= Hidroksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/F.09-10
|ķīm_formula=(Al2O3)4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Balta, bāli zaļgandzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Lēcveida agregāti, atsevišķi kristāli līdz 0,1 mm lieli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=7 - 7,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.747 nε = 1.741
|pleohroisms=
|blīvums=3,68
}}
__NOTOC__

sentences: '''Gucuļi''' vai '''huculi''' ({{val|uk|Гуцули}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] etniska grupa,<ref>{{PZT|240|Guculi}}</ref> kas apdzīvo [[Ukraina]]s un [[Rumānija]]s pierobežu reģionus, uzskatāma par [[Ukraiņi|ukraiņu]] tautas īpašu apakšgrupu. Nosaukums pirmo reizi minēts 1816. gadā, kā apkārtējo iedzīvotāju izmantots vārds. Iespējamo gucuļu izcelsmi saista ar baltajiem horvātiem vai uličiem.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Filipīnās|pilsētu Apvienotajā Karalistē|Vigana (Anglija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vigana
 | official_name            = ''Vigan''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Calle Crisologo, Vigan, Philippines - One of The New 7 Wonder Cities of The World.jpg
| image2                   = Plaza Burgos.jpg
| image3                   = Ilocos Sur Capitol.jpg
| image4                   = Vigan coast 3.jpg
| image5                   = Vigan Cathedral, Vigan , Ilocos Sur.JPG
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator ilocos sur vigan.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ilokosa]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidilokosa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1572
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2001
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 39
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 25.12
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 53935
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 17 | latm = 34 | lats = 29 | latNS = N
 | longd =120  | longm = 23 | longs = 12 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2700
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 69
 | website                  = {{URL|http://www.vigancity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
| embedded =
{{designation list
 | embed = y
 | designation1 = WHS
 | designation1_offname = Viganas vēsturiskā pilsēta
 | designation1_date = 1999 <small>(23. sesija)</small>
 | designation1_number = [https://whc.unesco.org/en/list/502rev 502Rev]
 | designation1_criteria = ii, iv
 | designation1_type = Kultūra
 | designation1_free1name = Valsts
 | designation1_free1value = Filipīnas
}}
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Patellina corrugata.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv = Tubotalamejas
|            kārta = Spirillinida
|         kārta_lv = Spirillinīdas
|           dzimta = Patellinidae
|        dzimta_lv = Patellinīdas
|            ģints = Patellina
|         ģints_lv = Patellīnas
|             suga = Patellina corrugata
|         binomial = <small>Williamson, 1858</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Patellina corrugata''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Spirillinīdas|spirillinīdu]] kārtā un [[Patellinīdas|patellinīdu]] dzimtā. Sugu 1858. gadā aprakstīja angļu naturālists [[Viljams Kroufords Viljamsons]]. ''Patellina corrugata'' ir [[Patellīnas|patellīnu]] ģints [[tipiskā suga]]. Tā ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Marmora jūra|Marmora jūrā]] un [[Melnā jūra|Melnās jūras]] dienvidu daļā, [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]] un pie [[Kuba]]s, [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]], [[Baltā jūra|Baltajā jūrā]], [[Hudzona līcis|Hudzona līcī]], [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Persijas līcis|Persijas līcī]], [[Dienvidķīnas jūra|Dienvidķīnas jūrā]] kā arī [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], pie [[Japāna]]s un [[Jaunzēlande]]s u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=113626#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref>

sentences:
{{cita nozīme|upi Vācijā un Čehijā|salu Itālijā|Elba (sala)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Elba
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Elba
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Elbe
| valsts1           = Čehija
| citnosaukums1     = Laba
| citvaloda1        = cs
| citvaloriģin1     = Labe
| attēls            = Festung Koenigstein asv2023-01 img17 Aussicht.jpg
| attēla_izmērs     = 300px
| paraksts          = Elba Saksijas Šveicē
| karte             = Elbe basin.png
| kartes_paraksts   = Elbas baseins
| kartes_izmērs     = 300px
| izteka            = [[Krkonošes kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
| baseina_valstis   = {{DEU}}
{{CZE}}
{{AUT}}
{{POL}}
| tek_caur          = {{CZE}}
{{DEU}}
| garums            = 1094
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1386
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 22
| baseins           = 148 268
| baseins_latvijā   =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=46 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=32 | sāk_gar_s=11 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=53 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=8 | iet_gar_m=42 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| pietekas          = [[Vltava]], [[Ohrže]], [[Zāle (upe)|Zāle]], [[Hāfele]], [[Elde]], [[Švarce Elstere]]
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Nīderelba, Barnkrūga-Oterndorfa (Niederelbe, Barnkrug-Otterndorf)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 11 760 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/83 83]
}}
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Elba, Šnakenburga-Lauenburga (Elbauen, Schnackenburg-Lauenburg)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 7560 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/84 84]
}}
}}
'''Elba''' ({{val|de|Elbe}}) jeb '''Laba''' ({{val|cs|Labe}}, [[augšsorbu valoda|augšsorbu]] un {{val|dsb|Łobjo}}) ir upe [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], kas sākas [[Krkonošes kalni|Krkonošes kalnos]], [[Čehija]] ziemeļaustrumos, tālāk plūst caur [[Vācija|Vāciju]] un ietek [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]]. Tā ir vienīgā upe, kuras baseins atrodas [[Bohēmija]]s teritorijā. Upes iztekas augstums virs jūras līmeņa ir 1386 m. Upes baseina teritorijā atrodas visa Bohēmija, jo to no visām pusēm ieskauj kalni. Lielākās Elbas pietekas ir [[Vltava]], [[Ohrže]], [[Zāle (upe)|Zāle]], [[Hāfele]], [[Elde]] un [[Švarce Elstere]]. Viens no svarīgākajiem Vācijas ūdensceļiem, līdz [[Hamburga]]s ostai pa upi ienāk lielie kuģi.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.aliens.lv/e-zemes-juras/11348-elba | title= Elba | publisher= aliens.lv | accessdate= 2019. gada 15. jūlijā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190715120239/http://www.aliens.lv/e-zemes-juras/11348-elba | archivedate= {{dat|2019|07|15||bez}} }}</ref> Grīvā veido [[estuārs|estuāru]].

sentences:
{{Citas nozīmes|valsti Vidusjūras centrālajā daļā|Malta (nozīmju atdalīšana)|Malta}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Repubblika ta' Malta''
''Republic of Malta''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Maltas Republika
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Malta.svg
|            karoga_nosaukums = Maltas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Malta.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Maltas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = ''[[L-Innu Malti]]''
|               kartes_attēls = Location Malta EU Europe.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Valleta]]
| latd=35 | latm=53 | latNS=N | longd=14 | longm=30 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[maltiešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas = 95,3% [[maltieši]]
{{spaces| 2}}1,6% [[briti]]
{{spaces| 2}}3,1% citi<ref>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://www.populstat.info/Europe/maltag.htm | title= Malta: general data of the country | publisher= populstat.info | accessdate= 2010-04-15 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20090625153524/http://www.populstat.info/Europe/maltag.htm | archivedate= 2009-06-25 }}</ref>
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Maltas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Džordžs Vela]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Maltas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Roberts Abela]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Maltas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1964|9|21}}
|       neatkarības_notikums2 = Republika
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1974|12|13}}
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|2004|5|1}}
|                 platība_km2 = 316
|               platība_rangs = 200.
|              procenti_ūdens = 0,001
|          iedzīvotāju_skaits = 445 426
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2014. gads|2014]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 171.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 1410
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 7.
|                     IKP_PPP = $9,893 miljardi<ref name=imf2>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/02/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=181&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr1.x=18&pr1.y=14 | title= Malta | publisher= International Monetary Fund | accessdate= 2009-10-01}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2008
|               IKP_PPP_rangs = 142.
|          IKP_PPP_per_capita = $23 971
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 37.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,902
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 38.
|                      valūta = [[Eiro]] (€)
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.mt]]
|              tālsarunu_kods = 356
|                iso_kods_num = 470
|              iso_kods_alfa2 = MT
|              iso_kods_alfa3 = MLT
}}

sentences:
]]
'''Mūzika''' ({{val|grc|μουσῐκή}}, ''mousikḗ'' — ‘[[mūzas|mūzu]] māksla’) ir [[māksla]]s veids,<ref name="tezaurs"/> kurā ir ar [[auss|ausi]] uztvertas, īpaši izveidotas vai nejauši radušās priekšmetu vai parādību izraisītas gaisa [[svārstības]], kas ar [[asociācija|asociāciju]], [[analoģija|analoģiju]] un [[sinestēzija|sinestēziju]] palīdzību iedarbojas uz cilvēka [[psiholoģiskais stāvoklis|psiholoģisko stāvokli]]<ref name="LPA"/> kā intelektuāli vai emocionāli stimulējošs, organizējošs, terapeitisks vai sakrāls līdzeklis.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 17194-00-2
|      ķīmiskā formula = Ba(OH)2
|              molmasa = 171,342
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 408 °C
| viršanas temperatūra = 780 °C
| šķīdība ūdenī        = 5,6g/100g
|                 citi =
}}
'''Bārija hidroksīds''' (Ba(OH)2) ir balta, [[Kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas parasti ir sastopams monohidrāta veidā (Ba(OH)2·H2O). Bārija hidroksīds ir stiprs [[sārms]], tas ir kodīgs un [[Toksiskums|toksisks]] (tāpat, kā visi šķīstošie bārija savienojumi). Tas veidojas, [[bārija oksīds|bārija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]]. Bārija hidroksīda [[Šķīdums|šķīdumu]] sauc arī par '''barīta ūdeni'''. Bārija hidroksīda dzidru šķīdumu lieto [[analītiskā ķīmija|analītiskajā ķīmijā]] vāju skābju [[titrēšana]]i, jo tas garantēti nesatur [[karbonāti|karbonātjonus]] — [[bārija karbonāts]], kas rodas, bārija hidroksīdam reaģējot ar CO2 vai šķīstošajiem karbonātiem, ir ļoti mazšķīstoša [[viela]] un izgulsnējas.
{{kodīgs|Kā visi [[sārmi]], koncentrēts bārija hidroksīda šķīdums ir kodīgs.}}
{{inde|Šķīstošie bārija savienojumi ir stipri toksiski!}}

sentences: '''Emulsija''' ir [[Šķidrums|šķidrā vielā]] izkliedētas citu šķidru vielu daļiņas. Emulsijas rodas no rupjām [[Dispersā sistēma|dispersām sistēmām]], kurās daļiņu izmērs ir lielāks par 100 [[Nano|n]][[Metrs|m]]. Lai emulsija būtu stabila un neslāņotos divos atsevišķos šķidrumos, ir nepieciešams pievienot [[Emulgatori|emulgatoru]].

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Hobits: Piecu armiju kauja
|    oriģinālnos = ''The Hobbit: The Battle of the Five Armies''
|         attēls = The Hobbit - The Battle of the Five Armies.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Pīters Džeksons]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Ians Makellens]]
* [[Martins Frīmens]]
* [[Richard Armitage|Ričards Armitedžs]]
* [[Evandželīna Lilī]]
* [[Lī Peiss]]
* [[Lūks Evanss]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[James Nesbitt|Džeimss Nesbits]]
* [[Ken Stott|Kens Skots]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Ians Holms]]
* [[Kristofers Lī]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Orlando Blūms]]
|         mūzika = [[Hauards Šors]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[WingNut Films]]''
|    izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2014|12|1|Londonas pirmizrāde|2014|12|11|Jaunzēlande|2014|12|12|Apvienotā Karaliste|2014|12|17|ASV}}
|         ilgums = 144 minūtes<ref name="bbfc" >{{Tīmekļa atsauce | url = http://bbfc.co.uk/releases/hobbit-battle-five-armies-film | title = ''THE HOBBIT: THE BATTLE OF THE FIVE ARMIES'' (12A) | publisher = [[Britu filmu klasifikācijas padome]] | date = 28 November 2014 | accessdate = 28 November 2014 | archive-date = {{dat|2014|12|03||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20141203022402/http://bbfc.co.uk/releases/hobbit-battle-five-armies-film }}</ref><!-- Theatrical runtime: 144:16 -->
|         valsts =
* {{GBR}}
* {{USA}}
* {{NZL}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|250 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://time.com/3617476/reese-witherspoon-wild-likability#tab=summary |title=Reese Witherspoon Isn’t Nice or Wholesome in Wild, and That’s What Makes It Great |work=Time |publisher=Time |accessdate=9 December 2014}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|956 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Hobbit: The Battle of the Five Armies |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2354677249/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|6|30||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā = [[Hobits: Smoga posta zeme]]
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Hobits: Piecu armiju kauja"''' ({{val|en|The Hobbit: The Battle of the Five Armies}}) ir 2014. gada ASV fantāzijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir [[Pīters Džeksons]].

sentences:
]]
'''Traktors''' ir pašgājēja [[mašīna]], kas paredzēta tam pievienotu iekārtu darbināšanai, lauksaimniecības mašīnu un [[piekabe|transporta piekabju]] vilkšanai. Apzīmējums radies no [[latīņu valoda|latīņu]] ''trahere'', kas nozīmē "vilkt". Pastāv vēl viena versija, ka termins radies no [[angļu valoda|angļu]] vārdu ''traction'' (vilkšana) un ''motor'' (dzinējs) apvienojuma.
Traktora vadītāju sauc par traktoristu vai traktoristi.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Fadils Abdurahmanovičs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1939
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Dienvidslāvija|Sarajeva}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Fadils Abdurahmanovičs''' (dzimis {{dat|1939|7|24}}) ir [[Bosnieši|bosniešu]], agrāk [[Dienvidslāvija|dienvidslāvu]], šaha [[Šaha kompozīcija|problēmists]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = Gregors Johans Mendelis
|     vārds_orig = ''Gregor Johann Mendel''
|         attēls = Gregor Mendel.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = Heincendorfa pie Odras, [[Austrijas impērija]]
(Hinčice (''Hynčice''), [[Morāvijas-Silēzijas apgabals]], {{CZE}})
|         m_gads = 1884
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Brno]], [[Austroungārija]]
([[Dienvidmorāvijas apgabals]], {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[ģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[ģenētika]]s pamatlicējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 29
|lv = Divdesmit deviņi
}}
'''29''' ('''divdesmit deviņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[28 (skaitlis)|28]] un [[30 (skaitlis)|30]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Vīze
|     vārds_orig = ''Владимир Юльевич Визе''
|         attēls = Vladimir Wiese 1930.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vladimirs Vīze (1930)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Puškina|Carskoje Selo]], [[Krievijas Impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Vācietis
|   nodarbošanās = polārpētnieks, okeanologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vladimirs Vīze''' ({{val|ru|Владимир Юльевич Визе}}) vai '''Valdemārs Kurts Blass-Vīze''' ({{val|de|Waldemar Kurt Blass-Wiese}}; dzimis {{dat|1886|2|21}}, miris {{dat|1954|2|19}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] polārpētnieks, okeanologs, PSRS Zinātņu akadēmijas biedrs kopš 1933. gada. Tiek uzskatīts par pamatlicēju zinātniskajām [[ledus]] apstākļu prognozēm [[Arktika|arktiskās]] kuģniecības nodrošināšanai.<ref>[http://www.ras.ru/win/db/show_per.asp?P=.id-49876.ln-ru.dl-.pr-inf.uk-0 Визе Владимир Юльевич]</ref><ref>[http://qwercus.narod.ru/wiese_bio.htm Владимир Юльевич Визе, 1886–1954]</ref>

sentences: '''Tehnika''' ({{val|grc|τεχνικός}} — '[[māksla]], meistarība, [[māka]]') ir [[Cilvēks|cilvēka]] darbības līdzekļu (rīku, ierīču, aparātu, mašīnu) un iemaņu kopums, ko izmanto ražošanā (sabiedrības ražotājspēku sastāvdaļa) un neražojošajā sfērā ([[kultūra]]s, [[sadzīve]]s un citu vajadzību apmierināšanai). Galvenais tehnikas uzdevums ir ražošanas procesā daļēji vai pilnīgi aizstāt cilvēku, atvieglojot tā fizisko un garīgo darbu, kā arī paaugstinot [[darba ražīgums|darba  ražīgumu]].

sentences:
[[Kategorija:Limbažu novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Limbažu rajons]]
[[Kategorija:Alojas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''3. marts''' ir gada 62. diena (63. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 303 dienas.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Tirdzniecības kanāls
  | attēls            = Liepaja, Latvia - industrial area.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | izteka            = [[Liepājas ezers]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Baltijas jūra]]
  | baseina_valstis   = {{LAT}}<br />{{LTU}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 3<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97862&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
  | garums_latvijā    =
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 2537<ref>{{USIK}}</ref>
  | baseins_latvijā   = 1773
  | pietekas          =
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=30 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=1 | sāk_gar_s=48 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=31 | iet_plat_s=16 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=20 | iet_gar_m=59 | iet_gar_s=1 | iet_gar_EW=E
}}
'''Tirdzniecības kanāls''' ir [[Liepāja]]s [[kanāls]], kas savieno [[Liepājas ezers|Liepājas ezeru]] ar [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]], atdalot [[Jaunliepāja]]s un [[Vecliepāja]]s apkaimes.

sentences:
{{ExamplesSidebar||
* Jānis atpūšas. ({{piezīme|VNT|vienkāršs nepaplašināts teikums}})
* Es nu gan neiešu! ({{piezīme|VNT|vienkāršs nepaplašināts teikums}})
* Jānis atpūšas pie mājas kopā ar draugiem. ({{piezīme|VPT|vienkāršs paplašināts teikums}})
* Agrs rīts. (vienkopas teikums)
* Tu nāc pie manis. (divkopu teikums)
* Nāc pie manis. (divkopu teikums ar ietverto teikuma priekšmetu)
* Tev trīs gadi. (divkopu teikums, kurā nav minēts izteicējs)
* Nu jā! (bezkopu teikums)
}}
'''Vienkāršs teikums''' ir [[teikums]], kurā ir tikai viena pamatkonstrukcija<ref name="Ceplīši">{{Grāmatas atsauce|last1=Ceplīte|first1=Brigita|authorlink1=Brigita Ceplīte|last2=Ceplītis|first2=Laimdots|authorlink2=Laimdots Ceplītis|title=Latviešu valodas praktiskā gramatika|edition=pārstrādāts|year=1997|publisher=Zvaigzne ABC|isbn=9984-04-641-9|page=127}}</ref> — ir tikai viens [[gramatiskais centrs]].<ref name="Romane" /> Vienkāršs teikums var būt gan plašs apjomā, gan sarežģīts pēc uzbūves.<ref name="gr801">{{Gramatika2013|801}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Izglītība pēc valsts|Krievijā]]
[[Kategorija:Krievija]]

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Tukuma ezers
| attēls       = Tukuma ezers.jpg
| paraksts     = Tukuma ezers ap 1920. gadu.
| map = Latvija
| plat_d = 56 | plat_m = 57 | plat_s=43 | plat_NS = N
| gar_d  = 23 | gar_m  = 9 | gar_s =11 | gar_EW  = E
| izteka       = [[Slocene]]
| valstis      = {{LAT}}
| pilsētas     = [[Tukums]]
}}

sentences: '''16. decembris''' ir gada 350. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (351. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 15 dienas.

sentences:
ar šim minerālam neraksturīgi lieliem kristāliem.]]
'''Karbonātu minerāls''' ir [[minerāls]], kas satur karbonāta [[anjons|anjonu]]: CO32-. [[Zemes garoza|Zemes garozā]] vieni no izplatītākajiem minerāliem. Visbiežāk sastopamie minerāli ir [[kalcīts]], [[dolomīts (minerāls)|dolomīts]] un [[aragonīts]], kuri veido tādus izplatītus [[iezis|iežus]] kā [[kaļķakmens|kaļķakmeni]], [[marmors|marmoru]], [[dolomīts|dolomītu]]. Šie ieži veidojas marīnos apstākļos, jūru vai okeānu gultnēs izgulsnējoties un uzkrājoties [[planktons|planktona]] organismu atliekām. Aragonītam ir liela loma bioloģijā — tas veido daudzu dzīvo organismu ārējo čaulu.

sentences:
autobiogrāfijas oriģināla vāks]]
'''Autobiogrāfija''' ({{val-el|αὐτός}}, ''aútós'' — ‘pats’, {{gree|βίος}}, ''bíos'' — ‘dzīve’, {{gree|γράφειν}}, ''gráphein'' — ‘rakstīšana’) ir [[literārs darbs]], kurā autors vai rakstītājs sistemātiski ir aprakstījis savu [[dzīve|dzīvi]].<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Atšķirībā no [[dienasgrāmata|dienasgrāmatām]], kur pārsvarā raksta jaunākos notikumus, autobiogrāfijā apraksta jau sen notikušus notikumus no tagadējā skatu punkta, kad ir iegūta dzīves [[pieredze]], labāk izprot notikumu likumsakarības un ir mainījusies [[attieksme]] pret dažādām lietām. Neskatoties uz to, autobiogrāfijas ir [[subjektivitāte|subjektīvas]]. Vēl viens līdzīgs žanrs ir [[memuāri]], kas vairāk izpaužas kā [[atmiņa|atmiņu]] stāstījumi.

sentences:
laikā]]
'''Dezertēšana''' ([[Franču valoda|franču]]: ''désertion'') ir karaspēka daļas vai dienesta vietas patvaļīga atstāšana, kā arī karavīra neierašanās dienestā iecelšanas vai pārcelšanas gadījumā, pēc komandējuma, atvaļinājuma vai no ārstniecības iestādes, lai izvairītos no karadienesta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/dezert%C4%93%C5%A1ana:1|title=dezertēšana {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-27}}</ref>

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Pasīvais optiskais tīkls''' (PON) ir [[telekomunikācijas|telekomunikāciju]] tehnoloģija, ko izmanto, lai nodrošinātu optisko šķiedru galapatērētājiem, gan privātiem, gan komerciāliem. PON atšķirīgā iezīme ir tāda, ka tā īsteno punktu-daudzpunktu (point-to-multipoint) arhitektūru, kurā tiek izmantoti nepieslēgti optisko šķiedru sadalītāji, lai ļautu atsevišķai optiskai šķiedrai kalpot vairākiem gala punktiem. Gala punkti bieži vien ir individuālie klienti, nevis komerciālie klienti. PON nav jāparedz atsevišķas šķiedras starp centrmezglu un klientu. Pasīvie optiskie tīkli bieži tiek saukti par "pēdējo jūdzi" starp ISP un klientu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://newwavedv.com/markets/telecommunications/what-is-epon/|title=EPON {{!}} What is EPON|website=New Wave DV|access-date=2019-05-18|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Nikolajs Gumiļovs
|     vārds_orig    = ''Николай Степанович Гумилёв''
|         attēls    = Ngumil.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1886
|     dz_mēnesis    = 4
|       dz_diena    = 15
|       dz_vieta    = [[Kronštate]], [[Krievijas Impērija]]
([[Sanktpēterburga]], {{RUS}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1921
|      m_mēnesis    = 8
|        m_diena    = 25
|        m_vieta    = [[Sanktpēterburga]]s apkārtne?, [[Padomju Krievija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Anna Ahmatova]] (1910—1918, šķīrušies)
Anna Engelgarta (1919—1921)
Olga Visotska (partnerattiecības)
|          bērni    = [[Ļevs Gumiļovs]] (1912—1992)
Jeļena Gumiļova (1919—1942)
Orests Visotskis (1919—1992)
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, literatūrkritiķis, ceļotājs, virsnieks
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[akmeisms]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{atsauces+}}
'''Skats''' ({{val-en|view}}), relāciju datubāzu kontekstā, ir virtuāla tabula, ko no vienas vai vairākām tabulām veido [[SQL]] vaicājums. Par skatu sauc arī šādu saglabātu vaicājumu.

sentences: [[Filozofija|Filozofijā]] '''dabiskā kārtība''' ir [[Morāle|morālais]] avots, no kura dabiskie likumi cenšas iegūt savu autoritāti. Dabiskā kārtība ietver būtņu dabisko mijiedarbību vienai ar otru, [[Tieslietas|likuma]] neesamības gadījumā, kuru dabiskie likumi mēģina nostiprināt. Tas ir saistīts ar [[Darma|darmu]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Kaolinīts
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], serpentīnu apakšgrupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = Al4[Si4O10](OH)8
|    singonija = [[triklīnā singonija]]
|        krāsa = balts līdz krēmkrāsas
|       svītra = balta
|     habituss = mikroskopisku pseidoheksagonālu plāksnīšu vai plāksnīšu sakopojumu veidā, apkopotu kompaktās mālainās masās. Reti kristālu veidā.
|    skaldnība = ļoti pilnīga
|       lūzums =
|      cietība = 1–2
|      spīdums = zemjains, blāvs
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef = 1,56
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,6
}}
'''Kaolinīts''' ir [[minerāls]] no [[slāņainie silikāti|slāņaino silikātu]] apakšklases. Tas ir viens no galvenajiem mālu minerāliem.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikitikšanās
| datums     = {{dat|2017|11|29}}
| laiks      = no 18.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Aktuālās tēmas, iespaidi par vairākām vikikonferencēm.
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Treisijs}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Feens}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Politikas filozofija| Filozofi]]
[[Kategorija:Filozofi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ķieģelis
| operators =
| attēls = Brickmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, mistērija
| režisors = [[Raians Džonsons]]
| producents =
| scenārijs = Raians Džonsons
| aktieri = * [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Nora Zehetnera]]
* [[Noa Fleiss]]
* [[Mets O'Līrijs]]
* [[Noa Segans]]
* [[Megana Guda]]
* [[Emīlija de Ravina]]
* [[Ričards Roundtrijs]]
* [[Lukass Hass]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Brick''
| studija = ''Bergman Lustig Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2006|4|7|ASV}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|450 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl608798209/|title=Brick |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ķieģelis"''' ({{Val|en|Brick}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Raians Džonsons]], kuram tā bija kinodebija. Filmā galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Nora Zehetnera]], [[Noa Fleiss]], [[Mets O'Līrijs]], [[Noa Segens]], [[Megana Guda]], [[Emīlija de Ravina]], [[Ričards Roundtrijs]] un [[Lukass Hass]].

sentences: '''Impīčments''' ({{val|en|impeachment}} — ‘apšaubīšana’) ir īpaši noteikumi, pēc kuriem dažās valstīs (piem., ASV, Lielbritānijā, Japānā) tiesā sauc pie atbildības augstas valsts personas un notiek šo personu lietu izskatīšana<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=imp%C4%AB%C4%8Dments&list=imp%C4%AB%C4%8Dments&lang=LV |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|02|14||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201027173758/http://termini.lza.lv/term.php?term=imp%C4%AB%C4%8Dments&list=imp%C4%AB%C4%8Dments&lang=LV }}</ref>. Atkarībā no valsts likumdošanas, amatpersona var saglabāt amatu vai tikt atcelta uz lietas izskatīšanas laiku. Ja amatpersona tiek atzīta par vainīgu impīčmenta procesā, amatpersona tiek atcelta no amata. Var tikt ierosināts arī atsevišķs balsojums par vainīgās amatpersonas nodošanu kriminālatbildībai, kas neskaitās piederīgs pie paša impīčmenta procesa.

sentences:
em]]
'''Nuga''' (no {{val|fr|nougat}} {{IPA|[nu.ɡa]}}) ir [[konditoreja]]s izstrādājums, ko tradicionāli gatavo no [[cukurs|cukura]] vai [[medus]] un grauzdētiem [[rieksti]]em (visbiežāk [[parastā mandele|mandelēm]] vai [[lazdu rieksti]]em), dažkārt pievienojot arī [[šokolāde|šokolādi]]. Nugu parasti izmanto šokolādes batoniņu un šokolādes konfekšu pildījumos vai dažādu [[kūka|kūciņu]] un [[torte|tortu]] krēmos un rotājumos.<ref name="Segliņš, Kunkulberga">{{Grāmatas atsauce |title=Miltu konditorejas izstrādājumu ražošana |author1=Valdis Segliņš |author2=Daiga Kunkulberga |year=2013 |publisher=RTU izdevniecība |location=Rīga |isbn=978-9934-10-519-7 |pages=93.—94}}</ref>

sentences: '''Vergeltungswaffe''' (no {{val|de|}} "atmaksas ierocis" vai "atriebības ierocis"; latviski izrunā kā ''"Fergeltungsvaffe"'' jeb ''"Fau"'') - nacistiskās [[Vācija]]s superieroči [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā.

sentences: '''Informācijas drošība''' ir pasākumu kopums, kas novērš neatļautu vai ļaunprātīgu piekļuvi [[Informācija|informācijai]], tās izmantošanu, izpaušanu, apturēšanu, pārveidošanu, pārbaudi, ierakstīšanu vai iznīcināšanu. Informācijas drošības galvenā prioritāte ir līdzsvarota informācijas un [[Dati|datu]] konfidencialitātes, integritātes un pieejamības aizsardzība, vienlaikus saglabājot efektīvu politikas īstenošanu, nemazinot organizācijas produktivitāti.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=|title=The basics of information security : understanding the fundamentals of InfoSec in theory and practice|url=https://www.worldcat.org/oclc/880706587|location=Waltham, MA|isbn=9780128008126|oclc=|first=Jason|last=Andress|publisher=Syngress|year=2014|pages=240}}</ref> Tas tiek panākts, izmantojot daudzpakāpju riska pārvaldības procesu, kas identificē apdraudējuma avotus, vājās vietas, iespējamo ietekmi un iespējamo kontroli, ar tam sekojošu riska pārvaldības plāna efektivitātes novērtējumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Abies holophylla|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Pinophyta|nodalījums_lv=Kailsēkļi|klase=Pinopsida|klase_lv=Skujkoku klase|rinda=Pinales|rinda_lv=Priežu rinda|dzimta=Pinaceae|dzimta_lv=Priežu dzimta|ģints=Abies|ģints_lv=Baltegles|suga=Abies holophylla|suga_lv=Piejūras baltegle|attēls=Abies homolepis, cultivated, crown with cones.jpg|attēls2=}}
'''Piejūras baltegle''' ({{val|la|Abies holophylla}}) ir [[priežu dzimta]]s suga, kas savvaļā sastopama [[Krievija|Krievijas]] [[Piejūras novads|Piejūras novada]] dienvidos, [[Korejas pussala]]s ziemeļu un centrālajā daļā un [[Ķīna]]s ziemeļaustrumu provincēs — [[Heilundzjana|Heilundzjanā]] un [[Dzjiliņa|Dzjiliņā]]. Visvairāk aug [[Sihotealins|Sihotealina]] un Changbai kalnos. Izolētas populācijas ir arī ziemeļaustrumos Ķīnā Dunlina kalnos. Dažreiz novērojamas tīraudzes, bet parasti aug jauktajos mežos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/2003|title=Piejūras baltegle|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-10|archive-date=2022-06-10|archive-url=https://web.archive.org/web/20220610185123/https://database.smartgardens.eu/plant/2003}}</ref>

sentences: '''Rīgas modes nedēļa''' ({{val|en|Riga Fashion Week}}) ir nedēļu garš pasākumu kopums, kurā [[Latvija]]s un ārvalstu modes dizaineri rāda savas jaunākās kolekcijas. Pirmo reizi norisinājās 2004. gadā.<ref>{{laikraksta atsauce |title=TVnet Latvijas mode Rīgas modes nedēļā |date=08.10.2011. |url=https://www.tvnet.lv/5291924/latvijas-mode-rigas-modes-nedela |accessdate=29.11.2019}}</ref> 2019. gadā no 29. oktobra līdz 2. novembrim norisinājās 31. sezona, tika prezentētas 2020. gada pavasara—vasaras sezonas kolekcijas.<ref>{{laikraksta atsauce |title=Fold publikācija rudens Rīgas modes nedēļa |date=25.10.2019 |url=https://www.fold.lv/2019/10/rudens-rigas-modes-nedela-2/ |accessdate=29.11.2019}}</ref> ''Riga Fashion Week'' programmu veido ne tikai dizaineru kolekciju prezentācijas modes skašu veidā, bet arī dažādu pasākumu virkne — izstādes, konkursi, ballītes un citi pasākumi, kuri ir ''Riga Fashion Week'' neatņemama daļa un kuri ir vērsti uz apmeklētāju izglītošanu modes jomā, kontaktu dibināšanu un izklaidi. Daži no tiem ir atvērti arī visiem interesentiem.<ref>{{laikraksta atsauce |title=Diena.lv paziņojums par 15.Rīgas modes nedēļu |date=27.11.2019 |url=https://m.diena.lv/raksts/kd/maksla/norisinasies-piecpadsmita-rigas-modes-nedela-13911676 |accessdate=29.11.2019}}</ref>

sentences: '''[[Pārdzesēts lietus]]''' ir šķidri [[nokrišņi]] ar pilienu diametru 0,5—5 mm, kuri izkrīt pie gaisa temperatūras zem 0 °C (parasti pie 0, −10 °C, retāk pat pie −15 °C), galvenokārt tas ir [[lietus]], kurš līst sala laikā, kad gaisa temperatūra ir zem nulles. Krītot uz priekšmetiem, ūdens pilieni sasalst un veidojas [[apledojums]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Maiks Pauels
 |          attēls = Osaka07_D7A_Mike_Powell.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = M. Pauels 2007. gada Pasaules čempionātā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1963|11|10}}
 |         dz_viet = {{Vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 188 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 77 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Tāllēkšana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ([[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988]], [[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992]], [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 8,95 m ([[Pasaules rekordi vieglatlētikā|WR]])
 |           PR1_d = Tālēkšanā
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Maikls "Maiks" Entonijs Pauels''' ({{val|en|Michael "Mike" Anthony Powell}}; dzimis {{dat|1963|11|10}} [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlēts]], startēja [[tāllēkšana]]s sacensībās. Viņam pašlaik pieder pasaules rekords tāllēkšanā (8,95 m), ko viņš uzstādīja 1991. gada 30. augustā [[1991. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionātā Tokijā]].

sentences: '''Mobilā lietotne''' jeb '''mobilā aplikācija''' ({{val|en|mobile application}}) ir [[lietojumprogrammatūra]], kas galvenokārt tiek izmantota dažādās viedierīcēs — [[viedtālrunis|viedtālruņos]], [[planšetdators|planšetdatoros]], viedpulksteņos, e-lasītājos un digitālajos mūzikas atskaņotājos. Lietotnes darbojas neatkarīgi no citām ierīcēm vai sistēmām.<ref>http://www.contentious.com/2011/03/02/whats-a-mobile-app/ {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111127204729/http://www.contentious.com/2011/03/02/whats-a-mobile-app/ |date={{dat|2011|11|27||bez}} }} What is a mobile app</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus wilsonii|attēls=Populus wilsonii Rogów 2.JPG|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus wilsonii|suga_lv=Vilsona papele|kategorijas=nē}}'''Vilsona papele''' ({{Val-la|Populus wilsonii}}) ir [[Vītolu dzimta|vītolu dzimtas]] sugas lapu [[koks]].

sentences: '''Sniega graudi''' ir cieti [[nokrišņi]] mazu, necaurspīdīgu balto daļiņu veidā (kociņi, graudiņi u.c.) ar diametru, kurš mazāks par 2 mm. Tie izkrīt pie negatīvas gaisa [[temperatūra]]s. Pārsvarā sniega graudi izkrīt no [[slāņmākoņi]]em.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Seda (nozīmju atdalīšana)|Seda}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Seda
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Sedas stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Sedas stacijas ēka
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| latd  = 57.6440414 | latNS  = N
| longd = 25.7498067 | longEW = E
| adrese              =
| tuvākās_stacijas    = [[Lugaži (stacija)|Lugaži]] (20 km)
 [[Valmiera (stacija)|Valmiera]] (31 km)
 [[Strenči (stacija)|Strenči]] (3 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Brenguļi (stacija)|Brenguļi]] (23 km)
 [[Saule (stacija)|Saule]] (11 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 153
| slēgta              = 2019
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Berlīnes Šēnefeldes lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Flughafen Berlin-Schönefeld“''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = 2015-04-20 easyJet HB-JXC take-off at SXF Berlin-Schönefeld by sebaso.jpg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = SXF
| ICAO                       = EDDB
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Berlīne
| kartes_paraksts            = Šēnefeldes lidosta Berlīnē
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =52  | plat_m  =23  | plat_s =18  | plat_NS =N
| gar_d  =013  | gar_m   =31  | gar_s  =12  | gar_EW  =E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''Flughafen Berlin Brandenburg GmbH''
| apkalpo                    = [[Berlīne]]
| atrasanas_vieta            = [[Brandenburga]]
| atklāta                    = 1934. gads
| slēgta                     = 2020. gada 25. oktobris
| metric-elev                =
| elevation-f                = 157
| elevation-m                = 48
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{url|http://www.berlin-airport.de}}
| r1-number                  = 07L/25R
| r1-length-m                = 3600
| r1-surface                 = asfaltbetons
<!--- ja ir vairāk skrejceļu, var pievienot līdz pat 8, nomainot numerāciju (r2-number, r2-lenght-m, r2-surface, ... r8-number, r8-lenght-m, r8-surface)--->
| pasazieru_skaits           = 11 652 922 (2016)
| lidojumu_skaits            = 96 562 (2016)
| krava                      =
}}
'''Berlīnes Šēnefeldes lidosta''' ({{val|de|Flughafen Berlin-Schönefeld}}) bija lidosta [[Vācija|Vācijā]], tās galvaspilsētas [[Berlīne]]s otra lielākā starptautiskā lidosta. Tā bija izvietota pilsētas dienvidaustrumu pierobežā [[Brandenburga]]s federālajā zemē, 20 km no pilsētas centra. Lidostas nosaukums bija veidots no netālās [[Šēnefelde]]s pilsētiņas. Ilgus gadus Šēnefeldes lidlauks bija lielākais un galvenais [[Austrumvācija]]s aviotransporta mezgls. Līdz slēgšanai 2020. gadā tā bija lidsabiedrību ''[[Condor]]'', ''[[easyJet]]'' un ''[[Ryanair]]'' bāzes lidosta.

sentences:
[[Kategorija:Kalnu grēdas]]
[[Kategorija:Āfrikas ģeogrāfija]]
[[Kategorija:Magriba]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem un leņķiem

Slāpekļskābes molekulas modelis
(ar raustītām līnijām attēlotas delokalizētās saites)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7697-37-2
|      ķīmiskā formula = HNO3
|              molmasa = 63,0
|              blīvums = 1580
|  kušanas temperatūra = 231 K (-42 °C)
| viršanas temperatūra = 356 K (83 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Slāpekļskābe''' (HNO3) ir korozīvs šķidrums, kas sasalstot pārvēršas par caurspīdīgu kristālisku masu. Slāpekļskābes ūdens šķīdums ir stipra neorganiskā [[skābe]]. Tīra slāpekļskābe ir bezkrāsaina, bet ar laiku tā sāk sadalīties un tajā uzkrājas [[slāpekļa oksīdi]], kas nokrāso šķidrumu dzeltenīgu. Slāpekļskābes sāļus sauc par [[nitrāti]]em.

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Miglas krogs un citi dzejoļi
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Gunars Saliņš]]
|  orig nosaukums =
|       tulkotajs =
|     ilustrators =
|     vaka autors = Tālivaldis Stubis
|          valsts = ASV
|          valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = dzeja
|        izdevejs = [[Grāmatu draugs]]
|          izdota = [[1957]]
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms = "[[Melnā saule]]" (1967)
}}
{{Noformējums+}}
'''Miglas krogs un citi dzejoļi''' ir [[Gunars Saliņš|Gunara Saliņa]] pirmais dzejoļu krājums. To izdevis apgāds "Grāmatu Draugs" [[Bruklina|Bruklinā]] ([[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), 1957. gadā.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
 | nos             = Tallinas "Norma"
 | pilsēta         = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
 | dib             = 1959
 | beidza_pastāvēt = 1997
 | darbojās        =
 | stad            =
 | ietilp          =
<!------ Čempiontituli ------->
 | līga1           = Igaunijas
 | uzvaras1        = 1992, 1992–93
 | līga2           = Igaunijas kausa
 | uzvaras2        = 1993–94
 | līga3           = Igaunijas PSR
 | uzvaras3        = 1964, 1967, 1970, 1979, 1988
 | līga4           = Igaunijas PSR kausa
 | uzvaras4        = 1962, 1965, 1971, 1973, 1974, 1989
}}
'''Tallinas "Norma"''' ({{val|et|Tallinna FC Norma}}) bija [[futbols|futbola]] klubs no [[Tallina]]s [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Liepāja|Liepājā]].

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Johans Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs''' (''Johann Adolph von Ungern-Sternberg'', [[1726]] - [[1793]]) bija [[Urga (ciems)|Urgas muižas]] (''Orgishof'') īpašnieks, [[Vidzemes guberņa]]s tiesnesis (1782-84), Vidzemes landrāts.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Start(IT)''' ir sociāls izglītības projekts ar mērķi attīstīt skolēnu digitālās prasmes un veicināt padziļinātu informātikas un digitālo prasmju apguvi skolās. Fonds piedāvā bez maksas apgūt datoriku un programmēšanas pamatus portālā [http://startit.lv www.startit.lv], kuru šobrīd lieto vairāk nekā 24 000 skolotāju un skolēnu visā Latvijā. Šajā portālā skolēniem, studentiem un skolotājiem pieejamas pilnas mācību programmas un izsmeļoši mācību materiāli.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.startit.lv/lv/par-projektu|title=Start(IT)|website=www.startit.lv|access-date=2019-07-23|archive-date=2019-07-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20190711065324/https://www.startit.lv/lv/par-projektu}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/latvija-nodibina-it-izglitibas-fondu-14135652|title=Latvijā nodibina IT izglītības fondu|website=www.diena.lv|access-date=2019-07-23}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Ohaio
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Ohio River
  | attēls            = Ohio River.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Ohiorivermap.png
  | kartes_paraksts   = Ohaio upes baseins
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            =
  | baseina_valstis   = {{USA}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 1579
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | pietekas          =
}}
{{Citas nozīmes|upi|Ohaio|Ohaio}}
'''Ohaio''' ({{val|en|Ohio River}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Misisipi (upe)|Misisipi]] pieteka. Sākas, satekot [[Alegneini]] un [[Monongahila]]i.<ref name="lpe">{{LPE|7|284.—285}}</ref>

sentences: '''23. janvāris''' ir gada 23. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 342 dienas (343 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
[[Kategorija:Meteoroloģija]]
[[Kategorija:Zemes tālizpētes pavadoņi]]

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = SIA ''Helmes Latvia''
| logo             = Helmes_logo.jpg
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1991. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Rīga]]
| location_country = {{LAT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         =
| services         = programmatūras izstrāde
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Helmes]]'', {{EST}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.helmes.com/latvia/ helmes.com/latvia/]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''SIA ''Helmes Latvia''''' (agrākie nosaukumi: '''''T2T''''', '''''Lattelecom Technology''''', '''''MicroLink Latvia''''', '''''MicroLink Systems''''', '''''Fortech''''', '''''Fortek''''') ir [[Latvija]]s integrēto [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] risinājumu un pakalpojumu sniedzējs. Tā kapitāldaļu turētājs ir [[Igaunija]]s uzņēmums ''[[Helmes]]''. Uzņēmums ir dibināts 1991. gadā.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Antiļu salas
|attēls              = Carte antilles 1843.jpg
|attēla paraksts     = 1843. gada Antiļu salu karte
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Antilles Map.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Karību jūra]], [[Atlantijas okeāns]]
|arhipelāgs          =

|platība             = 228 662
|garums              = 4000
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Dvarte]]
|augstums            = 3098
|salu skaits         =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{collapsible list|title=12 valstis|{{ATG}}
 {{BRB}}
 {{DMA}}
 {{DOM}}
 {{GRD}}
 {{HTI}}
 {{JAM}}
 {{CUB}}
 {{KNA}}
 {{LCA}}
 {{VCT}}
 {{TTO}}}}
|valsts adm vienības tips1 = Teritorijas
|valsts adm vienība1       = {{collapsible list|title=15 teritorijas|{{VIR}}
 {{AIA}}
 {{ABW}}
 {{BES}}
 {{VGB}}
 {{GLP}}
 {{CYM}}
 {{CUW}}
 {{MTQ}}
 {{MSR}}
 {{flaga|USA}} [[Navasa]]
 {{BLM}}
 {{MAF}}
 {{PRI}}
 {{SXM}} }} {{collapsible list|title=Venecuēla|{{nobr| [[Federālie valdījumi]]}}
 {{nobr| [[Nueva Esparta]]}}
 }}
|iedzīvotāji         = 42 000 000
|blīvums             = 183,7
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Havana]]
|piezīme =
}}
'''Antiļu salas''' ({{val|en|Antilles}}, {{val|es|Antillas}}, {{val|fr|Antilles}}, {{val|nl|Antillen}}) ir ap 4000 kilometru gara salu virkne [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], kas no ziemeļiem un austrumiem ieskauj [[Karību jūra|Karību jūru]], atdalot to no [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] un [[Meksikas līcis|Meksikas līča]]. Iedalās [[Lielās Antiļu salas|Lielajās Antiļu salās]] un [[Mazās Antiļu salas|Mazajās Antiļu salās]].<ref>{{PZT|50}}</ref> Dažkārt pie Antiļu salām pieskaita [[Bahamu Salas]].

sentences:
s salā [[Bali]]]]
'''Mangroves''' ir [[augājs|augāja]] veids, kurā ietilpst dažādu [[koks|koku]] un [[krūms|krūmu]] sugas, kas aug [[sālsūdens]] piekrastē [[tropi|tropu]] un [[subtropi|subtropu]] joslās galvenokārt starp 25° Z un 25° D [[ģeogrāfiskais platums|paralēlēm]]. Pie mangrovēm pieskaita 55 koku un krūmu sugas.<ref name="IZ"/> Pēc citu ekologu domām, ir pat 72 sugas (tas ir atkarīgs no iedalījuma [[suga|sugās]] un [[pasuga|pasugās]]).<ref name="IZ"/> Tiek lēsts ka 2000. gadā mangrovju mežu kopējā platība pasaulē (118 valstīs un teritorijās) bija {{nobr|137 760}} km².<ref name="dpi"/>

sentences: '''Septamino''' jeb '''7-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no septiņiem vienības kvadrātiem, kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 108 unikāli septamino. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas iegūst 760 septamino pozīcijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = "Svešinieki vilcienā"
|    oriģinālnos = ''Strangers on a Train''
|         attēls = Strangers on a Train (film).jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri = * [[Fērlijs Grendžers]]
* [[Ruta Romāna]]
* [[Roberts Volkers]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
|    izplatītājs = [[Warner Bros.]]
|       izdošana =
|         ilgums = 101 minūte
|         valsts =
|         valoda = Angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|7 000 000}}<ref>[http://www.the-numbers.com/movies/1951/0STTR.php Box Office Information for Strangers on a Train]</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Svešinieki vilcienā"''' ({{val|en|Strangers on a Train}}) ir 1951. gada amerikāņu psiholoģiskais trilleris, kura režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filmas sižets veidots pēc [[Patrīcija Haismita|Patrīcijas Haismitas]] 1950. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir stāsts par diviem svešiniekiem: amatieri tenisa spēlētāju un psihopātu. Viņi abi satiekas vilcienā, kur, tā kā abi vēlas tikt vaļā no kāda, psihopāts piedāvā samainīties ar noslepkavojamajām personām, jo viņi netiks pieķerti motīva trūkuma dēļ. Pēc pirmās izdarītās slepkavības psihopāts cenšas piespiest tenisa spēlētāju izdarīt savu darījuma daļu.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton natans IMG 5261.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton natans|suga=Potamogeton natans|suga_lv=Peldošā glīvene|autors=L.|sinonīmi=}}'''Peldošā glīvene''' ({{val|la|Potamogeton natans}}) ir mainīga izskata [[glīveņu dzimta]]s suga. Tā ir plaši sastopama [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]]. Latvijā tā ir visbiežāk sastopamā [[Glīvenes|glīveņu suga]]; tā veido lielas audzes stāvošos un lēni tekošos ūdeņos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-natans-l/|title=peldošā glīvene - Potamogeton natans L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-04}}</ref>

sentences: '''Mērinstruments''' ('''mērrīks''', '''mērlīdzeklis''') ir rīks, ar kuru veic [[Mērīšana|mērīšanu]]. Mērinstrumenta jēdziens ietver sevī etalonus (paraugus, standartus), ar kuriem mērāmais objekts tiek salīdzināts un kuri darbojas, tas ir, uzrāda [[Fizikāls lielums|fizikālo lielumu]] skaitliskās vērtības (mērskaitļus ar [[mērvienība|mērvienībām]]), bez [[enerģija]]s patēriņa, un mēraparātus (mērierīces, mēriekārtas), kuru darbību nodrošina tiem pievadītā enerģija.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Cougar sitting.jpg
|  att_nosaukums = [[Puma]] (''Puma concolor'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|       valsts_r = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta=Feliformia
| apakškārta_lv=Kaķveidīgie
|         dzimta = Felidae
|      dzimta_lv = Kaķu dzimta
| apakšdzimta=Felinae
| apakšdzimta_lv=Kaķu apakšdzimta
|          ģints = Puma
|       ģints_lv = Pumas
| binomial=Puma <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1771)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Pumas''', '''pumu ģints''' (''Puma'') ir viena no [[kaķu dzimta]]s (''Felidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kas pieder [[kaķu apakšdzimta]]i (''Felinae''). Pumu ģintī mūsdienās ir 2 [[suga]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=14000203 |title=Genus Puma |access-date={{dat|2009|01|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090218042819/http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=14000203 |archivedate={{dat|2009|02|18||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = "Jauns Mēness"
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = Stefanija Meiere
|  orig nosaukums = New Moon
|          valsts = ASV
|          valoda = Angļu
|          serija = "Krēsla"
|           zanrs = Fantastika, romantika
|        izdevejs = Little, Brown (oriģinālvalodā)
Apgāds Zvaigzne(latviski)
|          izdota =
|       tulkotajs =
|         formats = Cietie un mīkstie vāki
|             lpp = (ASV cietie vāki)
(ASV mīkstie vāki)
(latviski)
|            pec  = [[Aptumsums (grāmata)|Aptumsums]]
|           pirms = [[Krēsla (grāmata)|Krēsla]]
}}
'''Jauns mēness''' ir otrā grāmata [[Stefanija Meiere|Stefanijas Meieres]] [[Krēsla (grāmatu sērija)|"Krēslas" sērijā]], kurā ir stāsts par septiņpadsmitgadīgo Izabellu Svonu un [[vampīrs|vampīru]] Edvardu Kalenu. Grāmata iznāca [[2006. gads|2006]]. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums=230px
| attēls =
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus africanus
| suga_lv =Āfrikas savvaļas ēzelis
| pasuga=Equus africanus africanus
| pasuga_lv=Nūbijas savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus africanus africanus
([[Theodor von Heuglin|Heuglin]] & [[Leopold Fitzinger|Fitzinger]], 1866)
}}
'''Nūbijas savvaļas ēzelis''' (''Equus africanus africanus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu]] apakšģints (''Asinus'') [[āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļu]] sugas (''Equus africanus'') pasuga.

sentences:
, [[Frīdrihs Engelss|Engelss]] un [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņins]]]]
'''Marksisms-ļeņinisms''' ir [[politiska filozofija]], kas radusies, sajaucoties [[marksisms|marksisma]] un [[ļeņinisms|ļeņinisma]] idejām, ar mērķi radīt un attīstīt [[sociālisms|sociālistiskas]] valstis. Marksisti-ļeņinisti pauž plašu viedokļu loku, atkarībā no savām marksisma un ļeņinisma interpretācijām, tomēr parasti aizstāv [[vienpartijas sistēma|vienpartijas sistēmu]], valsts kontroli par [[ekonomika|ekonomiku]], [[plānveida ekonomika|plānveida ekonomiku]], [[internacionālisms|internacionālismu]] un pretestību [[kapitālisms|kapitālismam]]. Marksisms-ļeņinisms ir oficiālā ideoloģija [[Kubas komunistiskā partija|Kubas]], [[Vjetnamas komunistiskā partija|Vjetnamas]] un [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskajai partijai]], kā arī [[Laosas Tautas revolucionārā partija|Laosas Tautas revolucionārajai partijai]]. Tā bija arī [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Padomju Savienības komunistiskās partijas]] un citu [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstu partiju filozofija.

sentences: Par '''aizspriedumu''' sauc pārsteidzīgu, novecojušu vai citādi nepietiekami pamatotu [[spriedums|spriedumu]]. Nereti par aizspriedumiem dēvē kādu [[sociāla grupa|sociālu grupu]] negatīvu vērtējumu, kas balstīts uz vispārinājumu. Aizspriedumi bieži vien ir [[stereotips|stereotipu]] pamatā, nevis otrādi, tie parasti izpaužas [[diskriminācija|diskriminācijā]] pret kādu grupu vai atsevišķiem tai piederīgajiem vērstā uzvedībā. Aizspriedumi var būt saistīti arī ar cilvēku [[Dzimumu līdztiesība|dzimumu]]. Aizspriedumus nosaka cilvēku sociāli ekonomiskais statuss, sociāli ekonomiskā situācija un sabiedrībā valdošā [[ideoloģija]]. Atbrīvošanās no aizspriedumiem ir ļoti grūta, to saknes bieži vien ir meklējamas jau agrā bērnībā, tos uztur un nostiprina cilvēka [[informācija]]s uztveres un apstrādes atsevišķi mehānismi, reizēm arī rakstītas vai nerakstītas sabiedrībā pieņemtās normas. Individuāli kontakti var mazināt aizspriedumus pret kādu vai pat novest pie pilnīgas to izskaušanas. Aizspriedumus var ietekmēt ne tikai tiešie kontakti, bet arī to vai citu grupu atspoguļojums masu informācijas līdzekļos, kinofilmās, literatūrā<ref>Reņģe V., 1999, Organizāciju psiholoģija, Kamene, 171. lpp.</ref>.

sentences: '''AFI 100 gadi... 100 filmas''' ({{Val|en|AFI's 100 Years...100 Movies}}) ir 100 izcilāko [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filmu saraksts, kā to noteicis [[Amerikas Kinoinstitūts]], aptaujājot vairāk nekā 1500 filmu nozares pārstāvjus, kuri izvēlējās no 400 nominēto filmu saraksta. 100 labāko amerikāņu filmu sarakstu atklāja 1998. gadā, bet atjaunināja 2007. gadā.

sentences: '''HP-UX''' ('''Hewlett Packard UniX''') ir [[Hewlett-Packard]] [[UNIX]] saimes [[operētājsistēma]], kas balstīta uz [[UNIX System V]] (sākotnēji - uz [[UNIX System III]]). Tā darbojas uz HP [[PA-RISC]] un [[Intel Itanium]] arhitektūras procesoriem, kā arī bija pieejama jaunāko modeļu [[Apollo/Domain]] sistēmām. Vecākas versijas darbojās arī uz [[HP 9000]] sērijas datoriem ar [[Motorola 68000]] un [[FOCUS]] arhitektūru procesoriem.

sentences: '''Jaunjelgavas pilsētas kapsēta''' ir kapsēta [[Jaunjelgava]]s austrumos, pie [[Meža iela (Jaunjelgava)|Meža ielas]] un [[Mārtiņa Baltā baznīca|Mārtiņa Baltās baznīcas]]. Kapsētas platība ir 2,24 ha, tās juridiskā adrese ir Meža iela 16. Tā pieder Jaunjelgavas novada pašvaldībai.<ref>[https://nekropole.info/lv/Jaunjelgava-Meza-iela-16 Jaunjelgava, Meža iela 16], nekropole.info. Atjaunināts: {{dat|2019|09|22}}.</ref>

sentences: '''25. marts''' ir gada 84. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (85. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 281 dienas.

sentences:
{{Planētas infokaste
| name         = Mēness
| background   = #dddddd
| symbol       =
| image        = Full Moon Luc Viatour.jpg
| caption      = Pilnmēness skatoties no Zemes
| periapsis    = 363 104 km  (0,0024 [[astronomiskā vienība|AU]])
| apoapsis     = 405 696 km  (0,0027 AU)
| semimajor    = 384 399 km  (0,00257 AU<ref name="W06">{{Laikraksta atsauce | last = Wieczorek | first = M. | coauthors = et al. | title = The constitution and structure of the lunar interior | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 221–364 | year = 2006 | doi = 10.2138/rmg.2006.60.3}}</ref>)
| eccentricity = 0,054 9<ref name="W06"/>
| period       = 27,321582 dienas
27 d 7 [[stunda|h]] 43,1 [[minūte|min]]<ref name="W06"/>
| synodic_period = 29,530588 dienas
| avg_speed    = 1,022 km/s
| inclination  = 5,145° attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]]<ref name="W06"/>
(starp 18,29° un 28,58° attiecībā pret Zemes ekvatoru)
| asc_node     = regressing by one [[Orbital revolution|revolution]] in 18.6 years
| arg_peri     = progressing by one revolution in 8.85 years
| satellite_of = [[Zeme]]s pavadonis
| physical_characteristics = yes
| flattening   = 0,00125
| equatorial_radius = 1738,14 km (0,273 Zemes ekvatoriālie rādiusi)<ref name=NSSDC>{{Tīmekļa atsauce |last=Williams |first=Dr. David R. |title=Moon Fact Sheet |publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] (National Space Science Data Center) |url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/moonfact.html |date=2006-02-10 |accessdate =2008-12-31}}</ref>
| polar_radius = 1 735,97 km (0,273 Zemes polārā rādiusa)<ref name=NSSDC/>
| mean_radius  = 1 737,10 km (0,273 Zemes vidējā rādiusa)<ref name="W06"/><ref name=NSSDC/>
| circumference = 10 921 km (ekvatoriālais)
| surface_area = 3,793{{E|7}} km² (0,074 Zemes virsmas)
| volume       = 2,1958{{E|10}} km³ (0,020 Zemes tilpuma)
| mass         = 7,3477{{E|22}} kg (0,0123 Zemes masas<ref name="W06"/>)
| density      = 3 346,4 kg/m³<ref name="W06"/>
| surface_grav = 1,622 [[paātrinājums|m/s²]] (0,165 4 g)
| escape_velocity = 2,38 km/s
| sidereal_day = 27,321582 dienas ([[sinhtonizēta rotācija|sinhronizēta]])
| rot_velocity = 4,627 m/s
| axial_tilt   = 1,5424° (attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]])
6,687° (attiecībā pret [[orbitālā plakne|orbitālo plakni]])
| albedo       = 0,12
| magnitude    = no −2,5 līdz −12,9
−12,74 (pilnmēness laikā)<ref name=NSSDC/>
| angular_size = no 29,3 līdz 34,1 [[leņķa minūte|leņķa minūtēm]]<ref name=NSSDC/>
| temp_name1   = ekvators
| min_temp_1   = 100 [[kelvins|K]]
| mean_temp_1  = 220 K
| max_temp_1   = 390 K
| temp_name2   = 85°N<ref name="Vasavada1999">{{Laikraksta atsauce |author=A.R. Vasavada, D.A. Paige, and S.E. Wood |journal=Icarus |title= Near-Surface Temperatures on Mercury and the Moon and the Stability of Polar Ice Deposits |volume=141 |pages=179 |yesr=1999 |url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1999Icar..141..179V |doi= 10.1006/icar.1999.6175 |year= 1999}}</ref>
| min_temp_2   = 70 K
| mean_temp_2  = 130 K
| max_temp_2   = 230 K
| atmosphere   = yes
| atmosphere_ref = <ref name="L06">{{Laikraksta atsauce | last = Lucey | first = P. | coauthors = et al. |title = Understanding the lunar surface and space-Moon interactions | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 83–219 | year = 2006 |doi = 10.2138/rmg.2006.60.2}}</ref><ref name="pressure explanation">Lucey et al. (2006) give 107 particles [[Cubic centimetre|cm−3]] by day and 105 particles cm−3 by night. Along with equatorial surface temperatures of 390 [[Kelvin|K]] by day and 100 K by night, the [[ideal gas law]] yields the pressures given in the infobox (rounded to the nearest [[order of magnitude]]; 10-7 [[Pascal (unit)|Pa]] by day and 10-10 Pa by night.</ref>
| surface_pressure = 10-7 [[paskāls|Pa]] (dienā)
10-10 [[paskāls|Pa]] (naktī)
| surface_pressure1 = 2,25{{E|-12}} [[tors|tori]] <ref>"Moon." Encyclopædia Britannica. 2008. Encyclopædia Britannica Online. 10 Sep. 2008 <http://www.britannica.com/EBchecked/topic/391266/Moon>.</ref>
| adjectives   =
}}
'''Mēness''' ir [[Zeme]]s vienīgais [[dabiskais pavadonis]]. Kā sugas vārds ''mēness'' apzīmē [[debess ķermenis|debess ķermeni]], kas riņķo ap kādu [[zvaigzne|zvaigzni]] vai [[planēta|planētu]]. Mēness attālums līdz Zemei nav konstants, vidēji tas ir 384 400 km. Mēness kustas ap Zemi pa nedaudz eliptisku orbītu. Tas apriņķo Zemi apmēram 28 dienās (precīzāk 27 dienās, 7 stundās un 43 minūtēs). Mēness ir Zemei tuvākais debess ķermenis, tas ir tikai 4 reizes mazāks par Zemi, tāpēc sistēmu Zeme-Mēness sauc arī par dubultplanētu. Mēness astronomiskais simbols ir .

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ēd, lūdzies, mīli
 | oriģinālnos = ''Eat Pray Love''
 |      attēls = Eat pray love ver2.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, romantiska filma, drāma, komēdija
 |    režisors = [[Raiens Mērfijs]]
 |  producents =
* [[Breds Pits]]
* [[Dede Gārdnere]]
* [[Džeremijs Kleiners]]
* [[Stens Vlodkovskis]]
* [[Tabrezs Nūrani]]
 |   scenārijs =
* [[Dženifera Solta]]
* Raiens Mērfijs
 |     aktieri =
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Vaiola Deivisa]]
* [[Billijs Krudups]]
* [[Havjers Bardems]]
 |      mūzika = [[Dario Marianeli]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Plan B Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|2010|8|13||bez}}
 |      ilgums = 140 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/eat-pray-love-2010|title=Eat Pray Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Portugāļu valoda|portugāļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=eatpraylove.htm|title=Eat Pray Love (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|204,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ēd, lūdzies, mīli"''' ({{val|en|Eat Pray Love}}) ir 2010. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Elizabetes Gilbertas tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Raiens Mērfijs]]. Galvenās lomas atveido [[Džūlija Robertsa]], [[Džeimss Franko]], [[Ričards Dženkinss]], [[Vaiola Deivisa]], [[Billijs Krudups]] un [[Havjers Bardems]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|8|13||bez}}.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Baubau
 | official_name            = ''Kota Baubau''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Bau-Bau City, South East Sulawesi 93717, Indonesia - panoramio (2).jpg
| photo1b      =
| photo2a      =
| ptoto2b      =
| photo3a      = Lawana Kampebuni.jpg
| photo3b      = Bau-bau, Bau-Bau City, South East Sulawesi, Indonesia - panoramio (7).jpg
| photo4a      = Bau-bau, Bau-Bau City, South East Sulawesi, Indonesia - panoramio (16).jpg
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               = City Flag of Baubau.png
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Bau-Bau.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sulavesi
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Dienvidaustrumu Sulavesi]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1541
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2001
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 295.07
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2018
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 167519
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WITA]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 5 | latm = 28 | lats =  | latNS = S
 | longd = 122 | longm = 36 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.baubaukota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia tenuifolia
| autors = Roth
| attēls = Vicia tenuifolia 2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia tenuifolia
| suga_lv = Smalklapu vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''IMAP''' jeb '''Interneta ziņojumu piekļuves protokols''' ({{val|en|Internet Message Access Protocol}})<ref>{{AkadTerm|term=IMAP|lang=EN}}</ref> ir [[interneta protokols]], kas paredzēts piekļuvei [[e-pasts|elektroniskajam pastam]] uz [[e-pasta serveris|servera]] ar [[e-pasta klients|klienta programmas]] palīdzību. "Ziņojums" (''message'') šeit ir sinonīms e-pasta vēstulei. Pašreizējā versija, IMAP versija 4 revīzija 1 (IMAP4rev1), ir aprakstīta {{RFC|3501}}. IMAP4 un [[Post Office Protocol|POP3]] ir visizplatītākie interneta protokoli e-pasta izguvei, bet IMAP ir plašāka funkcionalitāte. Pamatā visi mūsdienu e-pasta klienti un serveri atbalsta abus protokolus.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
|                 name = Orions
|         abbreviation = Ori
|           name_latin = Orion
|                   RA = 5
|                  dec = +5
|            areatotal = 594
|             arearank = 26. vieta
|      numbermainstars = 7
|   numberstarsplanets = 2
|    numberbrightstars = 8
|    numbernearbystars = 2
|    brighteststarname = [[Rīgels]]
|        starmagnitude = 0,12
|      neareststarname = [[Oriona pī3|{{gree|π}}3 ''Ori'']]
|         stardistance = 26,3
| numbermessierobjects = 3
|        meteorshowers = [[Orionīdas]]
|            bordering = [[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
[[Eridāna]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
|            r_latvija = rudenī, ziemā
|               latmax = 85
|               latmin = 75
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Reinholds Bērenss
|     vārds_orig = ''Reinhold Berens''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1745
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1823
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 8
|        m_vieta = Rīga, [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Johans Kristofs Bērenss]], [[Kārlis Bērenss]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija fon Krīgere
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Reinholds Bērenss''' ({{val|de|Reinhold Berens}}, 1745-1823) bija [[Rīga]]s ārsts, botāniķis un uzņēmējs. Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem [[Johans Kristofs Bērenss|Johanu Kristofu]] un [[Kārlis Bērenss|Kārli]] veidoja Rīgas [[brīvmūrnieki|brīmūrnieku]] [[Rīgas loža "Pie zobena"|"Zobena ložas"]] ("''Zum Schwerdt''") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Berensu aprindas".

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
| nosaukums  = 16. armija
| attēls =
| virsraksts =
| valsts =  [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
| pastāvēšana = No [[1939. gads|1939. gada]] [[22. oktobris|22. oktobra]] līdz [[1945. gads|1945. gada]] [[8. maijs|8. maijam]]
| pakļautība = [[Armiju grupa Ziemeļi]]<br /> [[Armiju grupa Kurzeme]]
| karaspēka veids =
| krāsas =
| devīze =
| militārās operācijas = [[Otrais pasaules karš]]
| pašreizējais komandieris =
| komandieri =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Staicele
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Staiceles dibināšanas piemiņas zīme.jpg
| imagesize =
| image_caption = Staiceles dibināšanas piemiņas zīme
| image_flag = Staiceles karogs.gif
| flag_link = Staiceles karogs
| image_shield = Staicele COA.svg
| shield_link = Staiceles ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 50
| lats = 14
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 44
| longs = 39
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Limbažu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1992]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Staices pilsētas un pagasta pakalpojumu sniegšanas centra vadītājs
| leader_name = Rihards Būda
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Staizel}}
| area_total_km2 = 4
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Staicele}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 45
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4043
| website = {{url|www.staicele.lv}}
| footnotes =
}}
'''Staicele''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s ziemeļos, [[Limbažu novads|Limbažu novadā]]. Izvietojusies [[Salaca]]s upes krastos pie autoceļa [[P15]] {{nobr|13 km}} no novada centra [[Aloja]]s un {{nobr|140 km}} no [[Rīga]]s.

sentences: '''Smadzeņu nāve''' ir termins, kas apzīmē neatgriezenisku [[Smadzenes|smadzeņu]] funkcijas zudumu. Smadzeņu nāvi parasti pasludina, kad pacientam, kurš atrodas [[Zāles|zāļu]] neizraisītā [[Koma|komā]] ar normālu ķermeņa temperatūru un bez aktuālām [[vielmaiņa]]s novirzēm, nevar novērot [[Smadzeņu stumbrs|smadzeņu stumbra]] [[Reflekss|refleksus]], spontānu [[Elpošana|elpošanu]] vai motoras atbildes, kā arī ir liecības par neatgriezeniskiem [[smadzeņu bojājumi]]em. Smadzeņu nāves konstatēšana pieaugušajos mūsdienās ir standartprakse [[Neiroloģija|neiroloģijā]] un [[Neiroķirurģija|neiroķirurģijā]], un daudzās pasaules valstīs pastāv likumi, kas nosaka smadzeņu nāves konstatēšanas kārtību.<ref>Wijdicks E.F.M. 2001. Brain death worldwide: accepted fact but no global consensus in diagnostic criteria. — Neurology 58 (2002): 20-25. DOI: 10.1212/WNL.58.1.20</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Bothriolepis panderi.jpg
| att_nosaukums = Antiarhs ''[[Bothriolepis panderi]]''
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Euantiarcha}} †
* {{TaksoSaite|Yunnanolepiformes}} †
|   kategorijas = nē
| binomial =Antiarchi <small>Cope, 1885</small>
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ģimenes bizness
| operators =
| attēls = Family Business (movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šons Konerijs]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Metjū Broderiks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Family Business''
| studija = * ''Gordon Company''
* ''[[Regency Enterprises|Regency International Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures|Tri-Star Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|12|15}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0097328/|title=Family Business (1989) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ģimenes bizness"''' ({{Val|en|Family Business}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lūmets]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Konerijs]], [[Dastins Hofmans]] un [[Metjū Broderiks]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
|paraksts = Dolganu briežkopis
|tauta={{Unicode|долган, һака}}
|skaits=8000 (2002)
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[dolganu valoda]]
[[krievu valoda]]
|reliģija=[[pareizticība]], [[šamanisms]]
|grupas=
|radi=[[jakuti]], [[evenki]]
}}
'''Dolgani''' (pašnosaukums: ''долган, һака'') ir viena no [[Krievijas Federācija]]s [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tautām]]. Apdzīvo [[Taimira]]s pussalu [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] ziemeļos un [[Jakutija]]s ziemeļrietumus. 2010. gada Krievijas tautskaitē par dolganiem sevi atzina 7885 cilvēki.

sentences: '''Kārnegija zāle''' ({{lang-en|Carnegie Hall}}) ir koncertzāle [[Ņujorka|Ņujorkā]], kas atrodas Septītās avēnijas un 57. ielas stūrī [[Manhatana|Manhatanā]]. Viena no prestižākajām klasiskās mūzikas koncertzālēm pasaulē. Šodien Kārnegija zālē notiek arī džeza un vieglās mūzikas koncerti.

sentences: '''15. septembris''' ir gada 258. diena (259. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 107 dienas.

sentences: '''Dzelzceļa līnija Ainaži—Valmiera—Smiltene''' bija 114 km gara 750 mm [[šaursliežu dzelzceļš|šaursliežu dzelzceļa]] līnija, kas savienoja [[Ainažu osta|Ainažu ostu]] ar [[Valmiera (stacija)|Valmieras staciju]] un turpinājās līdz [[Smiltene]]i. No 1970. līdz 2000. gadam dzelzceļa līniju pa posmiem pakāpeniski likvidēja un sliedes demontēja.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Dignāja
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = Dignājas_baznīca.jpg
| image_caption            = [[Dignājas baznīca]]
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Dignājas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2307&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 36
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 17 | lats  = 44 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 10 | longs = 16 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5215
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
pilna mēroga modeli. W48 ir ļoti mazs taktiskais kodolierocis ar [[jauda|jaudu]] (pareizāk — [[enerģija|enerģiju]]), kas līdzvērtīga 72 tonnām [[Trotils|TNT]] ([[trotila ekvivalents]] 0,072 kilotonnas). [[Aukstais karš|Aukstā kara]] laikā tika saražots aptuveni tūkstotis šī šāviņa vienību]]
'''Taktiskie kodolieroči''' jeb '''nestratēģiskie kodolieroči''' ir [[kodolieroči]], kuri ir paredzēti izmantošanai [[kauja]]s laukā, lai atbalstītu savus konvencionālos spēkus. Atšķirībā no [[Stratēģiskie kodolieroči|stratēģiskajiem kodolieročiem]], taktiskajiem kodolieročiem ir ievērojami mazāka jauda un rādiuss. Līdz ar to tie netiek izmantoti uzbrukumiem ienaidnieka objektiem, kas atrodas tālu no frontes līnijas (piemēram, bāzēm, pilsētām, rūpnīcām) — tie ir paredzēti lokālu mērķu iznīcināšanai. Neviens taktiskais kodolierocis nekad nav izmantots kaujas situācijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://theconversation.com/what-are-tactical-nuclear-weapons-an-international-security-expert-explains-and-assesses-what-they-mean-for-the-war-in-ukraine-191167|title=What are tactical nuclear weapons? An international security expert explains and assesses what they mean for the war in Ukraine|last=Rathbun|first=Nina Srinivasan|website=The Conversation|access-date=2022-10-02|language=en}}</ref>

sentences:
{{noformējums+}}
'''Sistemātiska nomenklatūra''' ir 1892.gadā [[Ženēva|Ženēvā]] starptautiskajā ķīmiķu kongresā pieņemts noteikumu kopums, kas paredz [[ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] nosaukumu veidošanu. Starptautiskā teorētiskās un praktiskas ķīmijas savienība [[IUPAC]] šo starptautisko nomenklatūru ir pilnveidojusi, un nu tā pazīstama kā '''IUPAC nomenklatūra'''.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Kolektīvās drošības līguma organizācija
| native name         = ''Организация Договора о коллективной безопасности''
| native name lang    =
| image               = Flag of the Collective Security Treaty Organization.svg
| image_size          = 120px
| caption             = Karogs
| logo                = Emblem of the Collective Security Treaty Organization.svg
| logo_size           = 80px
| logo_caption        = Emblēma
| map                 = Collective Security Treaty Organization orthographic projection.svg
| map_caption         = {{legend2|#346733|Dalībvalstis}}<br />{{legend2|#46C843|Krievijas okupētā Krima}}
| size                = 280 px
| type                = Reģionāla starptautiska organizācija, militārs bloks
| formation           = {{plainlist|
*{{dat|1992|5|15}} (Kolektīvās drošības līguma parakstīšana)
*{{dat|2002|10|7}} (organizācijas dibināšana)}}
| headquarters        = [[Maskava]], {{RUS}}
| membership          = {{Collapsible list |titlestyle= background:transparent;text-align:left;font-weight:normal;
 |title= 6 dalībvalstis
  |{{ARM}} (apturējusi dalību)
  |{{BLR}}
  |{{KAZ}}
  |{{KGZ}}
  |{{RUS}}
  |{{TJK}}}}
| founding_location   =  [[Taškenta]], {{UZB}}
| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         = {{flaga|Baltkrievija}} [[Staņislavs Zass]]
| language            = [[krievu valoda]]
| website             = {{url|http://www.odkb-csto.org/}}
}}
'''Kolektīvās drošības līguma organizācija''' ({{val|ru|Организация Договора о коллективной безопасности}}) ir starpvaldību militāra alianse [[Eirāzija|Eirāzijā]], kurā piedalās sešas [[NVS]] valstis. Pirmā organizācijas militārā operācija norisinājās [[Kazahstāna|Kazahstānā]] 2022. gada janvārī nemieru laikā.

sentences: '''Jāņciems''' ir vēsturiska [[Rīgas pilsētas daļa]] tagadējās [[Dārzciems|Dārzciema]] un [[Šķirotava (Rīga)|Šķirotavas]] apkaimēs.

sentences: '''Gumiņbaktērijas''' jeb '''gumiņu baktērijas''' (''Rhizobium'') ir [[baktērija|baktēriju]] ģints, kas dzīvo [[tauriņziežu dzimta]]s [[augi|augu]] [[sakne|sakņu]] izaugumos — [[gums|gumos]] — un piesaista [[atmosfēra]]s [[slāpeklis|slāpekli]], ko ar [[nitrogenāze|nitrogenāzi]] pārveido [[amonjaks|amonjakā]].

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Betpakdala
|attēls                 = Betpack-Dala.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Betpakdalas ainava Balhaša tuvumā
|lat_dir =N |lat_deg = 46 |lat_min = 02 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg = 70 |lon_min = 12 |lon_sec =
 | pushpin_map       = Kazahstāna
 | pushpin_relief      = jā
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{KAZ}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 500
|platums                = 170
|platība                = 75 000
|kalns                  = [[Žambila kalns]] (972 m)
|augstums               = 300—350
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Betpakdala''' ({{val|kz|Бетпақдала}}) jeb '''Ziemeļu Bada stepe''' ({{val|ru|Сeверная Голодная степь, Severnaya Golodnaja Step}}) ir [[tuksnesis]] [[Kazahstāna]]s dienviddaļā, [[Žambilas apgabals|Žambilas]], [[Karaghandi apgabals|Karaghandi]] un [[Turkestānas apgabals|Turkestānas]] apgabalos. Fizioģeogrāfiski atrodas rietumos no [[Balhašs|Balhaša]] ezera, austrumos no [[Sarisu (upe)|Sarisu]] upes lejteces un dienvidrietumos no [[Šu (upe)|Šu]] upes lejteces, ziemeļos robežojoties ar [[Kazahu pauguraine|Kazahu pauguraini]].

sentences: '''Dzeramais ūdens''' ir [[ūdens]], kas paredzēts [[dzeršana]]i un ko var izmantot [[ēdienu gatavošana]]i bez riska iegūt veselības problēmas. 2015. gadā 91% no pasaules iedzīvotājiem ir bijusi pieeja dzeramajam ūdenim.<ref name=WHO2014/> 4,2 miljardiem cilvēku ir pieeja pie krāna ūdens, savukārt 2,4 miljardi dzeramo ūdeni iegūst no [[aka|akām]] un publiskajiem ūdens ieguves punktiem.<ref name=WHO2014/> Ja uzturā lieto netīru dzeramo ūdeni, var saslimt ar dažādām [[infekcijas slimība|infekcijas slimībām]], piemēram, [[holera|holeru]].

sentences: '''Centaura Proksima b''' jeb '''Proksima b''', pazīstama arī kā '''Centaura Alfa Cb''', ir [[citplanēta]], kas atrodas [[orbīta|orbītā]] ap [[Zvaigzne|zvaigzni]] [[Centaura Proksima]]. Tā kā planēta atrodas tikai 4,24 [[Gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura zvaigznājā]], tā šobrīd skaitās kā tuvākā zināmā citplanēta [[Saules sistēma]]i.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://astrobiology.nasa.gov/news/does-proxima-centauri-create-an-environment-too-horrifying-for-life/|title=Does Proxima Centauri Create an Environment Too Horrifying for Life?|work=astrobiology.nasa.com|publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]|first=Elizabeth|last=Tasker|date=4 December 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref><ref name="forbes">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/startswithabang/2018/04/13/despite-roasting-flares-from-its-sun-proxima-b-might-still-have-life/#2947da852712|title=Despite Roasting Flares From Its Sun, Proxima b Might Still Have Life|work=forbes.com|publisher=Forbes|first=Ethan|last=Siegel|date=13 April 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Apus apus 01.jpg
 | att_nosaukums = [[Svīre]] (''Apus apus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Apodiformes
 |      kārta_lv = Svīrveidīgie
 |        dzimta = Apodidae
 |     dzimta_lv = Svīru dzimta
 |      binomial = Apodidae <small>([[Ernst Hartert|Hartert]], 1897)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Svīru dzimta''' (''Apodidae'') ir viena no [[svīrveidīgie|svīrveidīgo kārtas]] (''Apodiformes'') [[Dzimta (bioloģija)|dzimtām]]. Šajā dzimtā ir 113 [[suga]]s, kas iedalītas 19 [[ģints (bioloģija)|ģintīs]].<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/swifts/ World Bird List: Owlet-nightjars, treeswifts, swifts, 2020]</ref><ref name=ani>[http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Apodidae/ Apodidae, Swifts]</ref> Dzimtas zinātniskais nosaukums cēlies no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] vārda απους (''apous''), kas tulkojumā nozīmē "bez pēdām". Nosaukums atspoguļo svīru dzimtas kopīgo ārējo īpašību — ļoti īsas kājiņas. Tādēļ šīs grupas [[putni]] nekad labprātīgi nenolaižas uz [[zeme]]s.

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{Skaitlis
 | num = 79
 | lv  = Septiņdesmit deviņi
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Tizlenes
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Tizlenes plakāts.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = pusaudžu komēdija
 |    režisors = [[Marta Elīna Martinsone]]
 |  producents = [[Guntis Trekteris]]
 |   scenārijs = Marta Elīna Martinsone
 |     aktieri =
* Asnāte Sofija Rožkalne
* Ludmila Karpova
* Katrīna Dambeniece
* Gerda Embure
* [[Aigars Grauba]]
* [[Guna Zariņa]]
* [[Daiga Kažociņa]]
* [[Ģirts Krūmiņš]]
* [[Imants Strads]]
 |      mūzika = [[Rihards Zaļupe]]
 |   operators = [[Aigars Sērmukšs]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = [[Madara Didrihsone]]
 |     studija = ''[[Ego Media]]''
 | izplatītājs = ''[[Acme Film]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2021|8|27|Latvija}}
 |      ilgums =  101 minūte<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Tizlenes |url=https://www.apollokino.lv/event/302999/title/tizlenes/ |website=apollokino.lv |accessdate={{dat|2021|10|1||bez}} |archive-date={{dat|2021|10|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20211001202938/https://www.apollokino.lv/event/302999/title/tizlenes/ }}</ref>
 |      valsts = {{LAT}}
 |      valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Tizlenes"''' ir 2021. gada Latvijas [[pusaudzība|pusaudžu]] [[kinokomēdija]]. Filmas režisore ir [[Marta Elīna Martinsone]]. Galvenās lomas atveido Asnāte Sofija Rožkalne, Ludmila Karpova, Katrīna Dambeniece, bet pārējās lomās filmējas [[Gerda Embure]], [[Guna Zariņa]], [[Daiga Kažociņa]], [[Ģirts Krūmiņš]], [[Imants Strads]], [[Marija Linarte]], [[Inga Siliņa]], [[Mārtiņš Kalita]], [[Jānis Krīvēns]], [[Aigars Grauba]] un [[Edgars Bāliņš]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2021|8|27||bez}}.<ref>{{ziņu atsauce |title=Ceļu pie skatītājiem sāk režisores Martas Elīnas Martinsones filma «Tizlenes» |url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kino-foto-un-tv/celu-pie-skatitajiem-sak-rezisores-martas-elinas-martinsones-filma-tizlenes.a418538/ |accessdate={{dat|2021|10|1||bez}} |publisher=[[lsm.lv]] |date={{dat|2021|8|26||bez}}}}</ref> Filma saņēma [[Lielais Kristaps (kinofestivāls)|Lielā Kristapa]] balvu kā labākā debijas filma.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Equus hemionus kulan.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| pasuga =Equus hemionus kulan
| pasuga_lv =Turkmēnijas kulāns
| binomial = Equus hemionus kulan
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Oto fon Siverss
| image         =
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1836|6|13}}
| location      = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1909|10|9|1836|6|13}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  = [[Bērzaines ģimnāzija]]s ēka
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences: '''Determinisms''' ir [[filozofija|filozofiska]] mācība par to, ka jebkuru notikumu (cilvēka, sabiedrības) dzīvē nosaka cēlonis vai cēloņu ķēde, savukārt no jebkura notikuma var noteikt sekas. Nekas nenotiek nejauši vai spontāni. Cilvēkam nav [[gribas brīvība|brīvas gribas]].

sentences: Atsevišķu '''molekulu masas''' ir ļoti mazas. Piemēram, 1 [[grams|g]] [[ūdens]] satur <math> 3,7 \cdot 10^{22} \ </math> molekulas. Tāpēc vienas ūdens molekulas masa <math> m_{oH_2O} \approx \frac{1}{3,7 \cdot 10^{22}} g \approx 3 \cdot 10^{-23} g \ </math>.

sentences: '''Dabā''' ir [[Latvijas Kultūras akadēmija]]s tradicionālās dziedāšanas grupas "[[Saucējas]]" piektais mūzikas albums. Izdots 2021. gadā Mūzikas izdevniecībā “Lauska”.<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2022-11-14|title=Saucējas|url=https://lv.wikipedia.org/w/index.php?title=Sauc%C4%93jas&oldid=3724040|journal=Vikipēdija|language=lv}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Antiutopija]]
[[Kategorija:Literāri darbi pēc žanra]]
[[Kategorija:Romāni]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = MolaMola Lisboa20051020 Modified.jpg
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     virsklase = Osteichthyes
|  virsklase_lv = Kaulzivis
|         klase = Actinopterygii
|      klase_lv = Starspurzivis
|     virskārta = Acanthopterygii
|  virskārta_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Tetraodontiformes
|      kārta_lv = Balonzivjveidīgās
|        dzimta = Molidae
|     dzimta_lv = Mēnesszivju dzimta
|         ģints = Mola
|      ģints_lv = Mēnesszivis
|          suga = M. mola
|       suga_lv = Mēnesszivs
|      binomial = Mola mola
|   kategorijas = nē
}}
'''Mēnesszivs''', saukta arī par '''okeāna sauleszivi''', (''Mola mola'') ir smagākā zināmā [[kaulzivis|kaulzivs]]. Pieaugušas zivs vidējā masa ir 1 [[tonna]]. Šīs sugas zivs ir sastopama [[tropi|tropu]] ūdeņos, kā arī dažreiz [[mērenā josla|mērenās joslas]] ūdeņos.

sentences: '''Kipa aparāts''' ir universāla ierīce [[gāze|gāzu]] iegūšanai [[laboratorija|laboratorijā]], iedarbojoties ar šķidrumiem uz cietām vielām. Parasti Kipa aparātu izgatavo no [[stikls|stikla]].

sentences: '''Justspēja''' ir dzīvu būtņu spēja ar [[Maņu orgānu sistēma|maņu]] palīdzību [[Uztvere|uztvert]] pasauli un gūt [[subjektivitāte|subjektīvu]] pieredzi. Justspēja ir nozīmīgs jēdziens [[Dzīvnieku tiesības|dzīvnieku tiesību]] filosofijā, kā arī diskusijās par [[Aborts|aborta]] ētiskajiem aspektiem, jo no tās ir atkarīga indivīda spēja [[Ciešanas|ciest]] un līdz ar to atsevišķu [[Tiesības|tiesību]] atzīšana.

sentences: {{Commons category|Capes of Europe|Eiropas zemesragi}}

sentences: '''Dzimumhormoni''' ir [[Hormoni|hormonu]] grupa, kas nodrošina attīstību un funkcionēšanu organismiem ar [[Dzimumdimorfisms|dzimumu atšķirībām]] pēc [[Vīrišķais dzimums|vīrišķā]] un [[Sievišķais dzimums|sievišķā]] tipa, kas pilnībā izpaužas organismiem sasniedzot [[dzimumbriedums|dzimumbriedumu]]. Saskaņā ar to dzimumhormoni dalās vīrišķajos un sievišķajos.

sentences: '''Glikogēns''' ir [[polisaharīds]], kas sastāv no [[glikoze]]s molekulām un atrodas visās [[sēnes|sēņu]], [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[cilvēks|cilvēka]] [[šūna|šūnās]].<ref>Sadava et al. (2011). ''Life'' (9th, International ed.). W. H. Freeman. {{ISBN|9781429254311}}.</ref> Cilvēkam glikogēns galvenokārt tiek veidots un uzkrāts [[aknas|aknu]] šūnās (hepatocītos) un [[muskuļi|muskuļos]].<ref>Kreitzman SN, Coxon AY, Szaz KF (1992). "Glycogen storage: illusions of easy weight loss, excessive weight regain, and distortions in estimates of body composition" (PDF). ''The American Journal of Clinical Nutrition'' '''56''' (1 Suppl): 292s—293s. {{PMID|1615908}}.</ref> Glikogēns kalpo par enerģijas rezervēm. Lielākās enerģijas rezerves ir [[taukaudi|taukaudos]] esošie [[tauki]], bet glikogēns ir svarīgākais no enerģijas rezervēm izmantotajiem ogļhidrātiem dzīvniekiem. Muskuļos esošais glikogēns tiek pārveidots par glikozi un izmantots turpat, savukārt noārdītais glikogēns aknās tiek glikozes veidā transportēts uz jebkuru orgānu ķermenī.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernsts Reinholds fon Mengdens
|     vārds_orig = ''Ernst Reinhold von Mengden''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Carnikava]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 22
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = [[Krievijas Impērija]]s virskambarkungs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = Tēvs [[Magnuss Gustavs brīvkungs fon Mengdens]], [[Zviedru Vidzeme]]s [[Vidzemes landmaršali|landmaršals]]  (1663-1726), māte [[Doroteja Sofija fon Rozena]] (1690-1773)
|          brāļi = [[Gustavs Johans fon Mengdens]] (1708-1773), [[Frīdrihs fon Mengdens]] (1724-1787), [[Oto fon Mengdens]] (1724).
|          māsas = [[Anna Barbara fon Mengdena]] (1707),[[Sofija Elizabete fon Mengdena]] (1711-1791), [[Regīna Šarlote fon Mengdena]] (1714-1752), [[Anna Doroteja fon Minniha|Anna Doroteja fon Mengdena (fon Minniha)]] (1716-1760), [[Auguste Juliāna fon Mendgena]] (1719-1787), [[Sabīna fon Mengdena]](1720<ref name="adelsvapen.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Mengden_nr_198|title=Von Mengden nr 198 - Adelsvapen-Wiki|website=www.adelsvapen.com}}</ref>-), [[Marija Aurora fon Mengdena]] (1722-), [[Jakobīna fon Mengdena]] (1721-1772),
|   dzīvesbiedrs = 1.[[Auguste Juliāna grāfiene fon Mengdena (Cēge fon Manteifele)]], 2. [[Helēna Ģertrūde Elizabete fon Mengdena]], 3.[[Johanna Helēna fon Krīdenere]].
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Grāfs Ernsts Reinholds fon Mengdens''' (dzimis 1726. gada 20. septembrī, miris 1798. gada 22. jūnijā) bija vācbaltu aristokrāts, [[Krievijas Impērija]]s virskambarkungs, landrāts (1779), [[Valsts padomnieks (Krievijas Impērija)|valsts padomnieks]] (1786), [[Carnikava]]s, [[Suntaži|Suntažu]] (''Sunzel''), [[Odziena]]s (''Odsen'') dzimtskungs.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sīļukalna pagasts
| karte             = Sīļukalna pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs2            = [[Sīļukalns (Sīļukalna pagasts)|Sīļukalns]]
| platība           = 94,6
| iedzīvotāji       = 469<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 469 / 94.6 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Sīļukalna pagasts''' ir viena no [[Preiļu novads|Preiļu novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļrietumos. Robežojas ar sava novada [[Galēnu pagasts|Galēnu]], [[Stabulnieku pagasts|Stabulnieku]] un [[Saunas pagasts|Saunas]] pagastiem, [[Līvānu novads|Līvānu novada]] [[Rudzātu pagasts|Rudzātu pagastu]], [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Atašienes pagasts|Atašienes pagastu]], [[Varakļānu novads|Varakļānu novada]] [[Varakļānu pagasts|Varakļānu pagastu]] un [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Dekšāru pagasts|Dekšāru]] un [[Viļānu pagasts|Viļānu]] pagastiem.

sentences:
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Fizika]]
[[Kategorija:Fizika]]
[[Kategorija:Apbalvojumi zinātnē|Fizika]]

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Alūksnes rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
mauzolejs [[Maskava|Maskavā]]]]
'''Mauzolejs''' ({{val|la|mausoleum}} no {{val|gr|Μαυσωλεῖον}}<ref>[http://feb-web.ru/feb/mas/mas-abc/13/ma221302.htm Krievu valodas vardnīca 4 sējumos., 2. sējums — 1999. gads]</ref>; {{val|ar|مزار}} — mazar) ir [[monuments]], glabājamā vieta, kamera, kurā atrodas mirušā atliekas, bieži vien [[Bēres|bēru]] zāle.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Losandželosas "Angels"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Kalifornija|Anahaima}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Amerikāņu līga|divīzija=Rietumu divīzija|dibināts=1961|kapteinis=|klubs=Los Angeles Angels|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Angel Stadium]]''|halle=|arēna=|ietilpība=45 517|krāsas=Sarkana, tumši zila, pelēka<br />{{color box|#BA0021}} {{color box|#003263}} {{color box|#C4CED4}}|īpašnieks=Arte un Kerola Moreno|prezidents=|menedžeris=Perijs Minasians|galvenais_treneris=Džo Medons|logo=Los Angeles Angels of Anaheim.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=1 (2002)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|divīzijas tituli=9|bg_color=#BA0021|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#003263}}'''Losandželosas "Angels"''' ({{Val|en|Los Angeles Angels}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Anahaima|Anahaimā]], [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1961. gadā. "Angels" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Amerikāņu līgas Rietumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis vienā [[Pasaules sērija|Pasaules sērijā]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Angel Stadium'' stadionā.

sentences:
{{Jūras infokaste
 |jūra           = Alvoranas jūra
 |attēls         = AlboranasJura.JPG
 |attēls_izm     = 300
 |vietaskarte    = Vidusjūra#Spānija#Maroka
 | relief = jā
 |latd = 36 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 3 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums =
 | okeāns      = Atlantijas okeāns
 |     platība =
 |      garums = 350
 |     platums = 200
 | Max_dziļums = 1500
 | Vid_dziļums = 445
 |     valstis = {{ALG}}
{{GIB}}
{{MAR}}
{{ESP}}
 |    pilsētas = [[Almerija]] (Spānija)
[[Malaga]] (Spānija)
[[Melilja]] (Spānija)
[[Seūta]] (Spānija)
[[Tetuāna]] (Marika)
}}
'''Alvoranas jūra''' ({{val-es|Mar de Alborán}}, {{val|en|Alboran Sea}}, {{val|ar|بحر البوران}} , ''Bahr al Būrān'') ir [[Vidusjūra]]s rietumu daļa starp [[Ibērijas pussala|Ibērijas pussalu]] un [[Āfrika]]s [[Magriba]]s piekrasti, apskalojot [[Spānija]]s, [[Gibraltārs|Gibraltāra]], [[Maroka]]s un [[Alžīrija]]s krastus. Rietumos atrodas [[Gibraltāra šaurums]], kas savieno Vidusjūru ar [[Altantijas okeāns|Atlantijas okeānu]].

sentences: '''Ukrainas Padomju Sociālistiskās Republikas valsts himna''' ({{val|uk|Державний гімн Української радянської соціалістичної республіки}}) bija [[Ukrainas PSR]] [[himna]] no 1949. līdz 1992. gadam.

sentences: '''Dagestānas karogs''' ir [[Krievijas Federācija]]s [[Dagestāna|Dagestānas Republikas]] valsts simbols.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aivars Irbe
|     vārds_orig =
|         attēls = Aivars Irbe.jpg
|     att_izmērs =250px
|  att_nosaukums =
|   att_paraksts = Aivars Irbe 2012. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta ={{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Zilaiskalns|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   nodarbošanās = daiļdārznieks, selekcionārs
| dzimums = V
}}
'''Aivars Irbe''' (dzimis {{dat|1943}}, [[Zilaiskalns|Zilākalnā]], [[Zilākalna pagasts|Zilākalna pagasta]], [[valmieras novads|Valmieras novadā]]) ir daiļdārznieks, selekcionārs, Latvijas dārzkopju Puķu draugu saieta organizētājs un [[Turaidas muzejrezervāts|Turaidas muzejrezervāta]] Kultūrvides nodaļas vadītājs. 2018. gadā Valsts augstāko apbalvojumu pasniegšanas ceremonijas laikā Rīgas pilī saņēma ceturtās šķiras [[Atzinības krusts|Atzinības krustu]] par pašaizliedzīgu ieguldījumu kultūrvides veidošanā, kopšanā un popularizēšanā Latvijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.leta.lv/photo/purchase?uqid=133F07EB-5772-1FD5-E363-DC41D9D62D2E|title= Valsts prezidents pasniedz Valsts augstākos apbalvojumus|accessdate= {{dat|2018|10|17||bez}}|author= Ieva Leiniša|date= {{dat|2018|10|17||bez}}|publisher= leta.lv|archive-date= {{dat|2021|09|05||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20210905185130/https://www.leta.lv/photo/purchase?uqid=133F07EB-5772-1FD5-E363-DC41D9D62D2E}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = lantanīds
 |       kārtas skaitlis = 69
 |              6. čaula = 2
 |              5. čaula = 8
 |              4. čaula = 31
 |              3. čaula = 18
 |              2. čaula = 8
 |              1. čaula = 2
 |               simbols = Tm
 |              atommasa = 168,93421
 |    valences elektroni = [Xe]4f136s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Tūlija paraugi
 |   oksidēšanas pakāpes = +4, '''+3''', +2
 |   elektronegativitāte = 1,25
 |               blīvums = 9320
 |   kušanas temperatūra = 1818 K (1545 °C)
 |  viršanas temperatūra = 2223 K (1950 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 | īpatnējā siltumietilpība = 160
 |   īpatnējā pretestība = 6,7{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Medvežju salas
|attēls              = Chetyrekstolbovoy 1 2014-08-22.jpg
|attēla paraksts     = Četirjohstolbovojas sala ar kigiļahiem
|attēla izmērs       =
| map_type    = Jakutija#Krievija#Āzija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Austrumsibīrijas jūra]]
|arhipelāgs          =
|latd=70|latm=52|lats= |latNS=N
|longd=161|longm=26|longs= |longEW=E
|platība             = 140<ref>[http://oopt.aari.ru/oopt/%D0%9C%D0%B5%D0%B4%D0%B2%D0%B5%D0%B6%D1%8C%D0%B8-%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B0-0 ООПТ России. Медвежьи острова]</ref>
|garums              = 80
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Šapka
|augstums            = 273
|salu skaits         = 6
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips  = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība        = [[Sahas republika]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Medvežju salas''' vai '''Lāču salas'''<ref>{{PZT|471|Medvežju salas}}</ref> ({{val|ru|Медвежьи острова}}, {{val|sah|Эһэлээх арыылар}}) ir neapdzīvotu salu grupa [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Ņižņekolimskas uluss|Ņižņekolimskas ulusā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|ASV galvaspilsētu|Vašingtona (nozīmju atdalīšana)|Vašingtona}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vašingtona
 | official_name            = ''Washington, D.C.''
 | settlement_type          = [[Federālais apgabals]]
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = DCmontage4.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Washington, D.C.svg
 | flag_link                =
 | image_seal               = Seal of Washington, D.C.svg
 | seal_link                =
 | image_shield             =
 | image_map                = Washington, D.C. locator map-lv.svg
 | map_caption              =
 | mapsize                  = <!-- bildes lielums -->
 | pushpin_map              = ASV
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 38 | latm  = 54 | lats  = 17 | latNS  = N
 | longd = 77 | longm =  0 | longs = 59 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|ASV}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | named_for                = [[Džordžs Vašingtons]]
 | area_total_km2           = 177
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            = 159
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           = 18
 | elevation_max_m          = 125
 | elevation_min_m          = 0
 | population_footnotes     = <ref name=PopEstUS>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.census.gov/popest/data/state/totals/2014/tables/NST-EST2014-01.csv|format=CSV|title=Table 1. Annual Estimates of the Resident Population for the United States, Regions, States, and Puerto Rico: April 1, 2010 to July 1, 2014|date=December 26, 2014|publisher=[[U.S. Census Bureau]]|accessdate=December 26, 2014|archiveurl=https://www.webcitation.org/65BI9D3Xm?url=http://www.census.gov/popest/data/state/totals/2011/tables/NST-EST2011-01.csv|archivedate={{dat|2012|02|03||bez}}}}</ref>
 | population_total         = 658893
 | population_as_of         = 2014. gada aprēķins
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Eastern Time Zone|EST]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | website                  = {{URL|http://www.dc.gov/}}
 | footnotes                =
}}
'''Vašingtona''' (''Washington, D.C.''), formāli '''Kolumbijas distrikts''' (''District of Columbia, D.C.''), ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[galvaspilsēta]] un [[federālais apgabals]], dibināta {{dat|1790|7|16}}. Kolumbijas distrikts atrodas ASV austrumos, pie [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]]. Tas robežojas ar diviem štatiem: [[Mērilenda|Mērilendu]] un [[Virdžīnija|Virdžīniju]]. Mūsdienās Kolumbijas distrikta robeža atbilst Vašingtonas pilsētas robežām. Gan Vašingtonas pilsētu, gan Kolumbijas distriktu pārvalda viena pašvaldības iestāde, taču [[ASV Kongress|ASV Kongresam]] ir augstākas lemšanas tiesības. Līdz ar to Vašingtonas iedzīvotāju statuss nedaudz atšķiras no ASV [[ASV štats|štatu]] iedzīvotāju tiesībām — štatos ir lielākas [[pašpārvalde]]s tiesības.

sentences:
{{atsauces+}}
{{cita nozīme|dzimtu|ciemu Salas novadā|Plāteri (ciems)}}

sentences:
pastmarka, izdota par godu Komunistiskās partijas manifesta publicēšanas simtgadei]]
'''''Komunistiskās partijas manifests''''' — [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] un [[Frīdrihs Engelss|Frīdriha Engelsa]] darbs, kurā paustas klasiskā [[marksisms|marksisma]] pamatnostādnes. Pirmo reizi publicēts [[1848]]. gada 21. februārī. Pazīstams arī kā '''''Komunisma manifests''''' un ir viens no ietekmīgākajiem politiskajiem traktātiem. ''Manifestā'' tiek skaidrots, kā ar proletariāta [[revolūcija]]s palīdzību komunisti pārņemtu varu no buržuāzijas un izveidotu sociālistisku sabiedrību.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Rīga|Rīgā]]|Jugla|Jugla}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Jugla
| tips                = stacija
| attēls              = Juglas stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Juglas stacija 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             = 1900
| slēgta              = <!-- tikai, ja tika slēgta -->
| citi_nosaukumi      = Jegel
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas          = <!-- tikai skaitlis -->
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = <!-- tikai skaitlis -->
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 31 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 14 | longs = 3 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Čiekurkalns (stacija)|Čiekurkalns]] (4 km) <br /> [[Zemitāni (stacija)|Zemitāni]] (6 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Baltezers (stacija)|Baltezers]] (7 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 10
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences: '''Daugavpils pensionāru sociālās apkalpošanas teritoriālais centrs (DPSATC)''' ir sociālās aprūpes centrs (SAC), kas atrodas 18. novembra ielā 354A, [[Vecstropi (Daugavpils)|Vecstropu]] mikrorajonā [[Vecstropi (Daugavpils)|Daugavpilī]]. Tā ir [[Daugavpils pilsētas pašvaldība]]s iestāde ar juridiskās personas statusu, kas nodrošina mājokli, pilnu aprūpi un sociālo rehabilitāciju personām, kuras vecuma vai veselības stāvokļa dēļ nespēj sevi aprūpēt.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.dpsatc.lv/lv/ |title=DPSATC mājas lapa |access-date={{dat|2020|12|16||bez}} |archive-date={{dat|2020|12|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201203155909/https://www.dpsatc.lv/lv/ }}</ref>

sentences: '' — sārtalģe, kuru var sastapt netālu no [[Havaju salas|Havaju salām]]]]

sentences: '''Vidējā izglītība''' ir nosaukums [[Izglītība|izglītības]] pakāpei starp [[Pamatizglītība|pamatizglītību]] un [[Augstākā izglītība|augstāko izglītību]].

sentences: '''Procentuālā barjera''' tiek lietota vēlēšanās, kurās [[partija]]s vai apvienības iesniedz kandidātu sarakstus. Barjera nosaka, ka, lai partija vai apvienība varētu vēlēšanās piedalīties vietu sadalē, tai ir jāiegūst noteikts procents balsu. Barjeras mērķis ir liegt mazākajām partijām dalību parlamentā, ja vien tās neapvienojas, tādējādi samazinot frakciju skaitu.

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Lazenku parks
| alt_name        = ''Park Łazienkowski''
| photo           = PalaceOnTheIsle.JPG
| photo_width     =
| photo_caption   = Lazenku pils
| map             = Varšava
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 52 | latm  = 12 | lats  = 46 | latNS  = N
| longd = 21 | longm =  1 | longs = 58 | longEW = E
| type            =
| location        = {{vieta|Polija|Varšava}}
| nearest_city    =
| area            = 76 ha
| elevation       =
| created         = 18. gadsimts
| designer        = Dominiks Merlini, Johans Kamzecers un Johans Šuhs
| etymology       =
| operator        =
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          =
| awards          =
| open            = Viss gads
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         = {{url|http://www.lazienki-krolewskie.pl/}}
| embedded        =
}}
'''Lazenku parks''' ({{val|pl|Park Łazienkowski, Łazienki Królewskie}}) ir lielākais parks [[Varšava|Varšavā]], [[Polija|Polijā]]. Aizņem 76 ha lielu teritoriju. Pils un parka komplekss atrodas pilsētas centrā.

sentences:
ar [[augstumlīkne|augstumlīknēm]]]]
'''Topogrāfija''' (no {{val|el|τόπος}}, ''topos'' — "vieta" un γράφω, ''graphō'' — "rakstīt") ir [[ģeodēzija]]s un [[kartogrāfija]]s nozare, kas veic [[Zeme]]s vai cita [[astronomisks objekts|astronomiska objekta]] virsmas uzmērīšanu, kā arī tās attēlošanu [[topogrāfiskā karte|topogrāfiskajās kartēs]] un [[plāns (kartogrāfija)|plānos]]. Atšķirībā no [[ģeogrāfiskā karte|ģeogrāfiskajām kartēm]], kas attēlo lielas Zemes virsmas un ir maza [[mērogs|mēroga]], topogrāfiskās kartes attēlo lokālu apkārtni un ir liela mēroga.<ref name="karta.3dn.ru" />

sentences: '''Rīgas radio stacija''' atrodas [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagasta]] [[Ulbroka|Ulbrokā]], [[Radiostacijas iela (Ulbroka)|Radiostacijas ielā]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Džons Nokss
 |    vārds_orig =
 |        attēls = JohnKnox.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1513
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = [[Hadingtona]], [[Skotija]]
([[Īslotiana]], [[Skotija]], {{GBR}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1572
 |     m_mēnesis = 11
 |       m_diena = 24
 |       m_vieta = [[Edinburga]], [[Skotija]]
({{GBR}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = garīdznieks
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pirmklasīgās 3
 | oriģinālnos = ''Pitch Perfect 3''
 |      attēls = Pitch Perfect 3.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, muzikāla filma
 |    režisors = [[Triša Siē]]
 |  producents =
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Pols Brūkss]]
* [[Makss Hendelmens]]
 |   scenārijs =
* [[Keja Kenona]]
* [[Maiks Vaits]]
 |     aktieri =
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rebela Vilsone]]
* [[Britānija Snova]]
* [[Anna Kempa]]
* [[Hana Meja Lī]]
* [[Heilija Steinfelda]]
 |      mūzika = [[Kristofers Lennercs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Gold Circle Films]]''
* ''[[Brownstone Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|11|30|Sidneja|2017|12|22|ASV|2017|12|29|Latvija|}}
 |      ilgums = 91 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pitch-perfect-3-2017|title=Pitch Perfect 3|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 10, 2018|archive-date={{dat|2018|10|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181026022509/http://www.bbfc.co.uk/releases/pitch-perfect-3-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pitchperfect3.htm|title=Pitch Perfect 3 (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|185,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā = [[Pirmklasīgās 2]]
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pirmklasīgās 3"''' ({{val|en|Pitch Perfect 3}}) ir 2017. gada muzikāla komēdija, kuras režisore ir [[Triša Siē]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Kendrika]], [[Rebela Vilsone]], [[Britānija Snova]], [[Anna Kempa]], [[Hana Meja Lī]] un [[Heilija Steinfelda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|11|30||bez}} Sidnejā. Filma ir turpinājums 2012. gada filmai "[[Pirmklasīgās]]" un 2015. gada filmai "[[Pirmklasīgās 2]]".

sentences: '''Difūzā atstarošanās''' ir [[gaisma]]s atstarošanās veids, kad gaisma, kas krīt uz virsmu, tiek izkliedēta un atstarojas dažādos virzienos. Tā gaismu atstaro [[papīrs]], [[audums]], [[smiltis]]. Šādas virsmas sauc par matētām.

sentences: '''Tehnoloģiskā singularitāte''' ir hipotētisks [[notikums]], pēc kura vispasaules [[Tehnoloģija|tehnoloģijas]] attīstību būs praktiski neiespējami prognozēt.

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
| fona krāsa = #204982
| nosaukums = Sanktpēterburgas metro
| logo = Spb metro logo.svg
| logo izmērs = 90px
| karte = St petersburg metro map sb en.svg
| valsts = {{flag|Krievija}}
| pilsēta = [[Sanktpēterburga]]
| kartes izmērs = 300px
| atklāts = 1955. gada 15. novembris
| kopējais garums = 124,8 km
| līniju skaits = 5
| staciju skaits = 72
| pasažieri dienā = 2,04 miljoni (2018)
| pasažieri gadā = 743,007 miljoni (2018)
| mājas lapa = http://www.metro.spb.ru/
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Klermonferāna
 | official_name            = ''Clermount-Ferrand''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Clermont vu de Montjuzet.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Francija
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name         = {{karogs|Francija}}
 | subdivision_name1        = [[Overņa]]
 | subdivision_name2        = [[Pijdedoma]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           = 42.67
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2006
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 140700
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = 3.297
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd =45  | latm =46  | lats =59  | latNS =N
 | longd =3  | longm =04  | longs =57  | longEW =E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 63113<br />63000
 | elevation_m              = 321-602
 | website                  = [http://www.clermont-ferrand.fr clermont-ferrand.fr]
}}

sentences:
krēpēm pēc šķirnes standartiem ir jābūt biezām un garām]]
Jēdziens '''"šķirne"''' tiek lietots, lai apzīmētu cilvēku selekcionētu grupu, kas var būt gan [[mājdzīvnieki]], gan [[kultūraugi]].

sentences: '''Vielas daudzums''' ir daļiņu ([[atoms|atomu]], [[molekula|molekulu]], [[jons|jonu]], [[brīvais radikālis|brīvo radikāļu]]) skaits.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Irina Odojevceva
|     vārds_orig = ''Iraīda Heinike''
|         attēls = Odoevceva heinike.jpg
|     att_izmērs = 200
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1990
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[KPFSR]], [[PSRS]] (tagad [[Sanktpēterburga]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki = Gustavs Heinike
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedri = Georgijs Ivanovs, Jakovs Gorbovs
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = ''Ирина Владимировна Одоевцева''
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = Nikolajs Gumiļovs
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|        dzimums = S
}}

sentences: '''Datubāzes integritāte''' ir [[informācijas sistēmas]] spēja saglabāt [[datubāze|datu bāzi]] tās lietderīgajā dzīves posmā, nodrošinot pret apzinātu bojāšanu vai netīšu iznīcināšanu. Šo spēju realizē ar dublētājkopiju palīdzību un piekļuves reglamentāciju.

sentences: '''Vatabautisms''' ({{Val-en|whataboutism}} arī ''whataboutery'', "bet kā ar...") ir argumentācijas paņēmiens, kura ietvaros persona izvairās no atbildēšanas uz jautājuma, [[Arguments|argumentu]] sniegšanas vai atsakās piedalīties [[Diskusija|diskusijā]], tā vietā pajautājot pretjautājumu vai izsakot kādu [[Apsūdzība|apsūdzību]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dictionary.cambridge.org/us/dictionary/english/whataboutism|title=Cambridge dictionary|access-date=2023. gada 26. janvāris}}</ref> Vatabautismu mērķis bieži vien ir novērst uzmanību no konkrētā jautājuma vai problēmas, tādējādi no tās izvairoties, apšaubīt saņemtās [[Kritika|kritikas]] pamatojumu, kritiķa [[Uzticamība|uzticamību]], [[Integritāte|integritāti]] un [[Taisnīgums|taisnīgumu]], kā arī (pamatoti vai nepamatoti) diskreditēt vai minimizēt konkrētu kritisku argumentu. Bieži vatabautismi kritiku pavērš pret pašu kritizētāju, viņa uzskatiem vai rīcību, norādot uz [[Dubulti standarti|dubultiem standartiem]] vai [[Liekulība|liekulību]], vai vienādo abu rīcību caur līdzīgām īpašībām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.freitag.de/autoren/der-freitag/whataboutism|title=A–Z - Whataboutism - Criticize me, I'll just criticize you back|website=www.freitag.de|access-date=2023-01-26|language=de}}</ref> Pat, ja pretjautājumi vai apsūdzības pēc satura ir pamatoti, vatabautismi tiek pielietoti ar mērķi izvairīties no atbildes, nevis nonākšanai pie patiesības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://skepticafe.lv/portfolio/logikas-kludas-2/|title=Loģikas kļūdas 2|website=SkeptiCafe|access-date=2023-01-26|date=2019-07-15|language=lv-LV|archive-date=2023-01-26|archive-url=https://web.archive.org/web/20230126195518/https://skepticafe.lv/portfolio/logikas-kludas-2/}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Zeļķi
| settlement_type          = Skrajciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Zeļķu-muiza
| established_date         = [[1885]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="zel" />
| population_total         = 33
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 31 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 46 | longs = 03 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Zeļķi
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Zeļķi''' (kļūdaini '''Zeltiņi''')  ir [[skrajciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]]  dienvidrietumu daļā, [[Daugava]]s labajā [[krastā]] no [[Dzeņi (Krustpils pagasts)|Dzeņi]]em līdz [[dzelzceļa līnija Jelgava—Krustpils|Jelgavas—Krustpils]] [[dzelzceļš|dzelzceļa]] [[Zeļķu tilts|Zeļķu tilta]] pār Daugavu.

sentences: [[Edvīns Holls|Edvīna Holla]] vārdā nosauktais '''Holla efekts''' apraksta [[elektriskais spriegums|elektriskā sprieguma]] rašanos [[Elektriskais vadītājs|elektriskajā vadītājā]], pa kuru plūst [[elektriskā strāva]] un kurš atrodas stacionārā [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]]. Spriegums rodas perpendikulāri gan strāvas, gan magnētiskā lauka virzienam un saucas '''Holla spriegums''' <math>U_{\mathrm{H}}</math>.

sentences:
{{cita nozīme|valsts pārvaldes formu|Latvijas politisko partiju|Republika (partija)}}
[[Image:Daumier République.jpg|thumbnail|uprught=1.0|“Republika baro un apmāca savus bērnus” (''La République nourrit ses enfants et les instruit'', [[Honoré Daumier|Onorē Damjē]], 1848. gads)]]
'''Republika''' ({{val|la|res publica}} — ‘sabiedriska lieta’) ir [[valsts pārvaldes forma]], kurā pilsoņi [[vēlēšanas|ievēl]] valsts [[valdība|valdību]]. Daudzās republikās tauta ievēl arī [[valsts vadītājs|valsts vadītāju]], piemēram, [[prezidents|prezidentu]]. Republiku vadītāji ir atbildīgi par tautu, kas to ir ievēlējusi. Mūsdienu republiku pamatā ir doma, ka vara pieder tautai, tas ir, ja tauta ir neapmierināta ar to, kā valda valsts vadītāji, tad nākamajās vēlēšanās ievēl citus pārstāvjus. Vēsturiski termins ‘republika’ tika attiecināts uz jebkuru valsti, kurā nebija [[monarhija]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Why Did I Get Married Too?''
| attēls                   = WhyDidIGotMarried2Poster2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Tailers Perijs]]
| producents               =
* [[Rūbens Kanons]]
* Tailers Perijs
| scenārija autors         = Tailers Perijs
| galvenajās lomās         =
* [[Dženeta Džeksone]]
* Tailers Perijs
* [[Taša Smita]]
* [[Džila Skota]]
* [[Luiss Gosets jaunākais]]
* [[Maliks Joba]]
| mūzika                   = [[Ārons Zigmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Tyler Perry Studios]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|4|2|}}
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/tyler-perrys-why-did-i-get-married-too-2010|title=Tyler Perry's Why Did I Get Married Too?|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whydidigetmarriedtoo.htm|title=Tyler Perry's Why Did I Get Married Too?|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|60,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Kāpēc es apprecējos?]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Why Did I Get Married Too?''''' ir 2010. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Tailers Perijs]]. Citas lomas filmā atveido [[Dženeta Džeksone]], [[Taša Smita]], [[Džila Skota]], [[Luiss Gosets jaunākais]] un [[Maliks Joba]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|4|2||bez}}. Filma ir turpinājums 2007. gada filmai "[[Kāpēc es apprecējos?]]".

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaivīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID=8/E.25-40
|ķīm_formula=Na19(Ca,Mn++)6(Ti,Nb)3(Si3O9)2(Si10O28)2Cl·2(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, brūngansārts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.618 nε = 1.626
|pleohroisms=
|blīvums=2,76
}}__NOTOC__'''Alluaivīts''' (nosaukts Alluaiva kalna vārdā [[Kolas pussala|Kolas pussalā]]) - [[1990]]. gadā atklāts [[minerāls]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vizma Belševica
|     vārds_orig =
|         attēls = vizma_b.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1931
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 06
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Klāvs Elsbergs]], [[Jānis Elsbergs]]
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstniece, dzejniece, tulkotāja
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza, dzeja
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Vizma Belševica''' (dzimusi {{dat|1931|5|30}} [[Rīga|Rīgā]], mirusi {{dat|2005|8|6}}) bija [[Latvija|latviešu]] [[dzejnieks|dzejniece]], [[rakstnieks|rakstniece]] un [[tulkotājs|tulkotāja]]. [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s goda locekle (1990).

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kasiopeja
| abbreviation = Cas
| name_latin = Cassiopeia
| RA = 1
| dec = +60
| areatotal = 598
| arearank = 25. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = Šedirs
| starmagnitude = 2,23
| neareststarname = ''η Cas''
| stardistance = 19
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = -20
}}

sentences: '''Termogrāfija''', '''siltuma attēlveidošana''' jeb '''siltuma video''' ir attēla veidošana, izmantojot [[Infrasarkanais starojums|infrasarkano starojumu]]. Termogrāfiskās ierīces reaģē uz starojumu [[Elektromagnētiskais spektrs|elektromagnētiskā spektra]] infrasarkanās daļas robežās (aptuveni 900 -1400 [[Nanometrs|nm]] jeb 0,9 — 1,4 [[Mikrometrs|μm]]) un pārveido to redzamās gaismas attēlā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slevina laimīgais skaitlis
| operators =
| attēls = Lucky Number Slevin Theater Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', krimināltrilleris
| režisors = [[Pols Makgigans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džošs Hārtnets]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Lūsija Liu]]
* [[Stenlijs Tuči]]
* [[Brūss Viliss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Lucky Number Slevin''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|MGM Distribution Co.]]''
* ''[[Alliance Atlantis]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|2|24|Apvienotā Karaliste|2006|4|7|ASV}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{GER}}
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|27 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|56,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0425210/|title=Lucky Number Slevin (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slevina laimīgais skaitlis"''' ({{Val|en|Lucky Number Slevin}}) ir 2006. gada [[Kanāda]]s, [[Vācija]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Pols Makgigans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džošs Hārtnets]], [[Morgans Frīmens]], [[Bens Kingslijs]], [[Lūsija Liu]], [[Stenlijs Tuči]] un [[Brūss Viliss]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Keiba
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | oriģinālnos1      =
  | attēls            =
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | izteka            = pie [[Silenieki (Lazdukalna pagasts)|Sileniekiem]]
  | augštece          =
  | ieteka            = [[Iča]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = y
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{LAT}}
  | garums            = 28
  | garums_latvijā    =
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Siļtine]], [[Skujatne]] un [[Vecā Iča]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=56 | sāk_plat_s=37 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=16 | sāk_gar_s=45 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=48 | iet_plat_s=51 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=27 | iet_gar_m=07 | iet_gar_s=52 | iet_gar_EW=E
}}

sentences: '''Starptautiskais astronomijas gads''' jeb ''SAG2009'') ({{val|en|International Year of Astronomy}}, ''IYA2009'') ir [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s (ANO) gads, kas veltīts [[astronomija]]i. Tas notiek [[2009. gads|2009]]. gadā, atzīmējot 400. gadadienu kopš [[Galileo Galilejs]] pavērsa [[teleskops|teleskopu]] pret debesīm. Pasākuma iniciatori ir [[Starptautiskā Astronomijas savienība]] (SAS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija ([[UNESCO]]). Lēmums par SAG2009 organizēšanu tika pieņemts ANO 62. Ģenerālajā asamblejā [[2007. gads|2007]]. gadā.

sentences: {{Commons category|Buildings in the State of Palestine|Celtnes un būves Portugālē}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Bens Einslijs
 |       piktogramma_1 =
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite =
 |          vārds_orig = ''Ben Ainslie''
 |              attēls = Sir Charles Benedict Ainslie in 2014.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Bens Einslijs 2014. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{ddv|1977|2|5}}
 |             dz_viet =
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |         dzīvesvieta =
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{GBR}}
 |        sporta veids = [[Burāšana]]
 |          disciplīna =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Čārlzs Benedikts Einslijs''' ({{val|en|Charles Benedict Ainslie}}; dzimis {{dat|1977|2|5}}), pazīstams kā '''Bens Einslijs''' (''Ben Ainslie''), ir britu [[Burāšana|burātājs]].

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|klase=Liliopsida|suga_lv=Plūksnainais epipremns|suga=Epipremnum pinnatum|ģints_lv=Epipremni|ģints=Epipremnum|dzimta_lv=Kallu dzimta|dzimta=Araceae|rinda_lv=Cirveņu rinda|rinda=Alismatales|klase_lv=Viendīgļlapji|nodalījums_lv=Segsēkļi|nosaukums=Plūksnainais epipremns|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=Nobriedis plūksnainais epipremns savvaļā|att_izmērs=|attēls=Wild Epipremnum pinnatum (tibatib) - Misamis Oriental, Philippines 04.jpg|autors=|binomial=Epipremnum pinnatum|kategorijas=nē}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Vija (nozīmju atdalīšana)|Vija}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Vija
  | attēls            = Vija pie ietekas Gaujā.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Vija pie ietekas Gaujā
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = DA no [[Smiltene]]s
  | augštece          = Vijiņa
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Gauja]]
  | sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=23 | sāk_plat_s=52 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=57 | sāk_gar_s=56 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=57 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=35 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=25 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=51 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{LAT}}
  | garums            = 62
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 129
  | caurtece          =
  | gada_notece       = 0,11
  | baseins           = 455,8
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Vija''' ir [[Gauja]]s kreisā krasta pieteka [[Smiltenes novads|Smiltenes]], [[Valmieras novads|Valmieras]] un [[Valkas novads|Valkas]] novados. Sākas grāvju sistēmā dienvidaustrumos no [[Smiltene]]s pie autoceļa [[P27]] [[Launkalnes pagasts|Launkalnes pagastā]]. Tek pa [[Mežoles paugurain]]i, [[Trikātas pacēlums|Trikātas pacēlumu]] un [[Sedas līdzenums|Sedas līdzenumu]]. Upes tecējums līdz [[Vijciems|Vijciemam]] pārsvarā regulēts. Lejtece aiz Vijciema ietilpst [[Ziemeļgauja]]s aizsargājamajā ainavu apvidū. Pie ietekas Gaujā [[Kankarīšu iezis]].<ref>{{Latvijas daba}}</ref>

sentences: s paveids) fotogrāfija, radīta ap 1850. gadu. Ilgi tika uzskatīts, ka tā ir krāpšana, bet neseni pētījumi pierādīja ne vien to, ka [[Levi Hills|Levi Hilla]] process spēja fotogrāfiski attēlot daļu krāsu, bet arī to, ka daudzi paraugi ir bijuši "uzlaboti", pievienojot krāsu ar roku.]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Citrus psyllid, hand sanitizer, adult, ft detrick 2014-05-01-09.43.40 ZS PMax (15234786967).jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hemiptera
| kārta_lv = Blaktis
| apakškārta = Sternorrhyncha
| apakškārta_lv = Augutis
| virsdzimta = Psylloidea
| virsdzimta_lv = Lapblusiņu virsdzimta
| dzimta = Psyllidae
| dzimta_lv = Lapblusiņas
| ģints = Diaphorina
| suga = Diaphorina citri
| binomial = Diaphorina citri <small>Kuwayama, 1908</small>
| sinonīmi =
| iedalījums    =
| kategorijas   = nē
}}
'''''Diaphorina citri''''' ir lapblusiņu suga, kas tiek uzskatīta par vienu no lielākajiem citrusaugu kaitēkļiem, jo tā izplata [[citrusaugu zaļēšanas slimība|citrusaugu zaļēšanas slimību]], kuru izraisa baktērijas ''[[Candidatus Liberibacter]]''.<ref name="HalbertManjunath2004"/> Šo slimību uzskata par visnopietnāko citrusaugu slimību pasaulē.<ref name="Hall2008"/> ''Diaphorina citri'' ir aprakstīta [[Taivāna (sala)|Taivānā]].<ref name="HalbertNúñez2004"/> Sākotnēji izplatīta [[Āzija|Āzijā]] un [[Tālie Austrumi|Tālajos Austrumos]], taču netīšām mākslīgi [[Introdukcija|introducēta]] [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Centrālamerika|Centrālamerikā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], kur šī lapblusiņas [[Invazīva suga|invāzija]]  norisinās arvien jaunās teritorijās. Citrusaugu zaļēšanas slimības izplatīšanās dēļ ir nepieciešams samazināt lapblusiņas populāciju un pilnīgi iznīcināt to jaunajās teritorijās, lai novērstu slimības izplatīšanos. Šim nolūkam ir izveidotas dažādas [[Kaitēkļu ķīmiskā kontrole|ķīmiskās]] un [[Kaitēkļu bioloģiskā kontrole|bioloģiskās kontroles]] programmas.<ref name="Hall2008"/><ref name="HalbertNúñez2004"/>

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Deivids Ogdens Staierss
 |            vārds_orig = ''David Ogden Stiers''
 |                attēls = David Ogden Stiers 1977.jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Deivids Ogdens Staierss 1977. gadā
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dat|1942|10|31}}
 |              dz vieta = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Peorija}}
 |           mirš datums = {{miršanas datums un vecums|2018|3|3|1942|10|31}}
 |            mirš vieta = {{vieta|ASV|Oregona|Ņūporta|3s=Ņūporta (Oregona)}}
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = aktieris, diriģents
 |         darbības gadi = 1971–2018
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Deivids Allens Ogdens Staierss''' ({{val|en|David Allen Ogden Stiers}}; dzimis {{dat|1942|10|31}}, miris {{dat|2018|3|3}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[aktieris]], balss aktieris un diriģents. Viņš piedalījās daudzos [[Brodvejas teātris|Brodvejas]] iestudējumos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Maksa par bailēm
| operators =
| attēls = SalairedelapeurR350.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, piedzīvojumu filma
| režisors = [[Anrī Žoržs Kluzo]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Īvs Montāns]]
* [[Šarls Vanels]]
* [[Folko Lulli]]
* [[Pēters van Eiks]]
* [[Vera Kluzo]]
| mūzika = [[Žoržs Oriks]]
| oriģinālnos = ''Le Salaire de la peur''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Cinédis''
| izdošana = {{Filmas datums|1953|4|22}}
| ilgums = 153 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Maksa par bailēm"''' ({{Val|fr|Le Salaire de la peur}}) ir 1953. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Anrī Žoržs Kluzo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Īvs Montāns]], [[Šarls Vanels]], [[Folko Lulli]], [[Pēters van Eiks]] un [[Vera Kluzo]]. Filma balstīta uz [[Žoržs Arno|Žorža Arno]] tāda paša nosaukuma 1950. gada romānu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Ādolfs Hitlers
| vārds_orģ           =''Adolf Hitler''
| attēls              =Adolf Hitler Berghof-1936.jpg
| amats               =Vācijas [[fīrers]]
| term_sākums         ={{dat|1934|8|2|N}}
| term_beigas         ={{dat|1945|4|30|N}}
| priekštecis         =[[Pauls fon Hindenburgs]]
''(kā prezidents)''
| pēctecis            =[[Karls Dēnics]]
''(kā prezidents)''
| amats2              =[[Vācijas kanclers]]
| term_sākums2        ={{dat|1933|1|30|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1945|4|30|N}}
| priekštecis2        =[[Kurts fon Šleihers]]
| pēctecis2           =[[Jozefs Gebelss]]
| dzim_dati           ={{dat|1889|4|20}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Austroungārija|Braunava pie Innas}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1945|4|30|1889|4|20}}
| mir_vieta           ={{vieta|Vācija|Berlīne}}
| tautība             =līdz [[1925]]. gadam austrietis;<ref> {{de ikona}} [http://www.ns-archiv.de/personen/hitler/oesterreich/staatsbuergerschaft.php Hitlers oficiāli vairs nav austrietis] ([[7. aprīlis]] [[1925]]. gadā) </ref> pēc [[1932]]. gada vācietis
| partija             =[[Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija]] (NSDAP)
| dzīvesb             =[[Eva Brauna]]
''(apprecējās [[1945]]. gada [[29. aprīlis|29. aprīlī]]'')
| profesija           =[[aģitators]], [[aktīvisms|aktīvists]], [[rakstnieks]], [[politiķis]]
| paraksts            =Hitler Signature2.svg
| reliģija            =
}}
'''Ādolfs Hitlers''' ({{val|de|Adolf Hitler}}; dzimis {{dat|1889|4|20}}, miris {{dat|1945|4|30|1889|4|20}}) bija [[Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija|NSDAP]] līderis, no [[1933]]. līdz [[1945]]. gadam [[Vācijas kanclers]], [[valdības galva]], [[valsts galva]] un [[diktators]].

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Vasilija Svētlaimīgā katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Moscow July 2011-4a.jpg
| image_size            =
| alt                   = Vasilija Svētlaimīgā katedrāle
| caption               =
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava|Sarkanais laukums}}
| map_type              = Maskavas centrs#Maskava#Krievija
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 55.7525
| longd = 37.623056
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgo baznīca]]
| district              =
| status                = Valsts vēstures muzejs
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               = {{URL|http://www.saintbasil.ru/en/index.html|Katedrāle}}
 {{url|http://www.shm.ru/pokrovskiy.html|Muzejs}}
| architecture          = yes
| architect             = Barma un [[Pocņiks Jakovļevs]]<ref name=MC>{{tīmekļa atsauce | url=http://rosohrancult.ru/upload/rosohrancult/rosdocs2009/09_01_2009_1.doc | title=List of federally protected landmarks | date=June 1, 2009 | publisher=Ministry of Culture | accessdate=2009-09-28 | archiveurl=https://web.archive.org/web/20110727040736/http://rosohrancult.ru/upload/rosohrancult/rosdocs2009/09_01_2009_1.doc | archivedate=2011-07-27 }}</ref>
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1555
| year_completed        =
|consecration_year ={{dat|1561|7|12|N|bez}}<ref>{{tīmekļa atsauce|last=Popova|first=Natalia|title=St. Basil’s: No Need to Invent Mysteries|url=http://en.rian.ru/analysis/20110712/165150139.html|date=12 July 2011|publisher=Ria Novosti|accessdate=12 July 2011|location=Moscow, Russia|archivedate={{dat|2011|07|12||bez}}|archiveurl=https://www.webcitation.org/607f8dRdv?url=http://en.rian.ru/analysis/20110712/165150139.html}}</ref>
| construction_cost     =
| specifications        = yes
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 47,5 m<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Cathedral of the Protecting Veil of the Mother of God|url=http://www.saintbasil.ru/en/expo.html|work=www.SaintBasil.ru|accessdate=8 August 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130831211643/http://www.saintbasil.ru/en/expo.html|archivedate={{dat|2013|08|31||bez}}}}</ref>
| dome_quantity         = 9
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| spire_quantity        = 2
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
{{Designation list
|embed=yes
| designation1 = WHS
| designation1_date = 1990 (14. sesija)
| designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/545 545]
| designation1_criteria = i, ii, iv, vi
| designation1_type = Kultūra
| designation1_free1name =Valsts
| designation1_free1value ={{RUS}}
| designation1_free2name = Reģions
| designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
| designation2 =Krievija
| designation2_offname =
| designation2_type =Arhitektūra
| designation2_criteria =
| designation2_date =
| delisted2_date =
| designation2_number =[http://kulturnoe-nasledie.ru/monuments.php?id=7710342000 7710342000]
}}
}}
<mapframe text="Vasilija Svētlaimīgā katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q129846"
}
</mapframe>

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikitikšanās Valgā ar igauņiem
| datums     = {{dat|2016|9|3}}
| laiks      = 12.00
| vieta      = Valgas bibliotēka
| apraksts   = Kopīga tikšanās ar igauņiem. Diskusijas par tēmām, kas aktuālas abām kopienām. Sarunu valoda angļu. Izbraukšana no Rīgas ap 9.00. Vakarā atgriešanās Rīgā.
| virtuve    =
| wifi       = Jā
| adrese     = Aia tänav 12, Valga [http://osm.org/go/0wyET8Xe?layers=T&m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Feens}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Juhan121}}
# {{u|Kruusamägi}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Silraks}}
# {{u|Turaids}}
# {{u|Voll}}
# {{u|WikedKentaur}}
}}

sentences: '''Krams''' ir slēpti kristālisks (grauda izmērs < 1 mikrometrs) [[kvarca paveidi|kvarca paveids]], parasti tumšā krāsā. Tehniski krams ir nevis [[minerāls]] bet gan [[iezis]], tomēr tā kā krams lielākoties sastāv no kvarca ar nelielu citu materiālu piejaukumu, to uzskata par kvarca, jeb precīzāk — [[halcedons|halcedona]] paveidu.

sentences: '''SIA "E. Gulbja Laboratorija"''' ir [[Latvija|Latvijā]] akreditēta privāta [[laboratorija]], kas veic [[bioķīmija|bioķīmiskus]], [[mikrobioloģija|mikrobioloģiskus]], ķīmiskus, imunohematoloģiskus, [[hematoloģija|hematoloģiskus]], [[citoloģija|citoloģiskus]], imunoloģiskus, biofizikālus, citoģenētiskus patoloģiskus no cilvēka vai dzīvnieka iegūtu materiālu izmeklējumus, ar mērķi nodrošināt slimību diagnostiku vai veselības novērtēšanu. Izmeklējamais materiāls ([[serums]]) tiek uzglabāts sasaldēts 1 mēnesi, lai varētu izmeklējumus turpināt. Laboratorijai ir 57 filiāles visos Latvijas novados.<ref>[https://www.egl.lv/ egl.lv]</ref> E. Gulbja Laboratorija ir dibināta 1993. gadā, akreditēta 2003. gada 12. septembrī.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Par mums |url=http://www.egl.lv/par-mums/darba-apjoms-un-organizacija/ |website=egl.lv}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimdota Līvena
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1943
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 9
|           dz_vieta = [[Latvijas ģenerālapgabals]], [[Ostlande]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2006
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 22
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Mārtiņš Poišs]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laima Līvena''' (dzimusi {{dat|1934|6|9}}, mirusi {{dat|2006|10|22}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]] un [[tulkotāja]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Namonuito
|attēls              = Namonuito.png
|attēla paraksts     = Namonuito atols ar atzīmētām municipalitātēm
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Namonuito''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 8 |latm= 40 |lats=  |latNS= N
|longd=150 |longm= 00 |longs=  |longEW=E
|platība             = 4,38
|garums              = 88
|platums             = 52
|lagūna              = 1874,9
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 12
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 2267 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 517,6
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = Onouna
|piezīme =
}}
'''Namonuito''' (''Namonuito''), agrāk arī '''Maguras salas''' ({{val|en|Magur islands}}), ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī. Veido četras municipalitātes — Onouna (598 iedzīvotāji) dienvidrietumos, Makura (156 iedzīvotāji) ziemeļos, Piherarha (227 iedzīvotāji) dienvidaustrumos, kā arī Unanu (178 iedzīvotāji) un Onou (182 iedzīvotāji) austrumos. Atola iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[namonuitiešu valoda|namonuitiešu valodā]], kas tuva [[čūkiešu valoda]]i.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glutārskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–CH2–CH2–COOH
|molmasa=132,12
|blīvums=1192
|kušanas temperatūra=95 - 98 °C
|viršanas temperatūra=200 °C
}}
'''Glutārskābe''' (pentāndiskābe, 1,3-propāndikarbonskābe, n-pirovīnskābe, HOOC-(CH2)3-COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Glutārskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''glutarātiem'''. Glutārskābe ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Interesanti, ka glutārskābes tuvākie homologi - [[dzintarskābe]] ar 4 oglekļa atomiem un [[adipīnskābe]] ar 6 oglekļa atomiem - daudz sliktāk šķīst ūdenī. Relatīvi laba šķīdība ir visu piesātināto dikarbonskābju, kurām molekulā ir nepāra skaits oglekļa atomu, īpašība.

sentences: {{Commonscat|Sports in Uzbekistan|Sports Uzbekistānā}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2495
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2495''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|5|6|SK}} 13:49:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2014
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2014
| Beigu_datums           = 2014. gada 2. vai 3. septembris
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-025A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2480]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2505]]''
}}
'''''Kosmos-2495''''' (''Космос-2495'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2014. gada maijā.

sentences:
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Kārsavas rajons]]
[[Kategorija:Kārsavas pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība''' jeb '''IUPAC''' (no {{val|en|International Union of Pure and Applied Chemistry}})<ref name="LZA"/> ir starptautiska nevalstiska organizācija, kas apvieno dažādu valstu [[ķīmiķis|ķīmiķus]]. Tā regulē visu, kas ir saistīts ar [[ķīmiskā viela|ķīmiskām vielām]], [[ķīmiskais elements|elementiem]] un citiem jauniem atklājumiem [[ķīmija|ķīmijā]]. Katrai ķīmiskai vielai ir IUPAC piešķirts nosaukums. Tas pats attiecas arī uz ķīmiskajiem elementiem. Izņēmumi ir vienīgi tie elementi, kuriem ir pagaidu nosaukums, piemēram, vēl neatklātais [[ununennijs]] (119. elements) un tālākie elementi. Organizācija ir dibināta 1919. gadā. IUPAC ir [[Starptautiskā zinātņu padome|Starptautiskās zinātņu padomes]] (ICSU) biedrs.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = ''Lee-Enfield''
|valsts             = {{flaga|Lielbritānija}} [[Lielbritānija]]
|tips               = magazīnas šautene
|konstruktors       = Džeimss Pariss Lī, RSAF Enfield
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           = MLE: 1895–1904
SMLE: 1904–''pašlaik''
|bruņojumā          = MLE: 1895–1926
SMLE: 1904–''pašlaik''
|patronu_tips       = [[.303 Mk VII SAA Ball]] 7,7 mm
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    =
|sākuma_ātrums      =
|attālums           =
|masa               = 4.19 kg (Mk I)
3.96 kg (Mk III)
4.11 kg (No. 4)
|garums             = MLE: 1,260 mm
SMLE No. 1 Mk III:1,132 mm
Šautene No. 4 Mk I:1,129 mm
LEC:1,030 mm
Šautene No. 5 Mk I:1,003 mm
|stobrs             = MLE:767 mm
SMLE No. 1 Mk III:640 mm
Šautene No. 4 Mk I:640 mm
LEC:540 mm
Šautene No. 5 Mk I:480 mm
|pārlādes_sistēma   =rokas pārlādēšana, stobrā slīdošais lokāmais aizslēgs
|patronas_aptverē   = maināma 10 patronu magazīna, ielādēta ar 5 patronu aptverēm
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           = 17 000 000+
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Planck|Planck}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Makss Planks
|     vārds_orig = ''Max Planck''
|         attēls = Max Planck.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Ķīle|Ķīlē]], [[Holšteinas hercogiste|Holšteinas hercogistē]] (tagad [[Vācija]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1947
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Getingene|Getingenē]], [[Rietumvācija|VFR]]
|   dzīves_vieta = [[Vācija]]/[[Rietumvācija|VFR]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Emma un Jūliuss Vilhelms Planki
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Minhenes Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1918)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Kardamons
|           attēls = Elettaria cardamomum - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-057.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = [[Īstais kardamons]] (''Elettaria cardamomum'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Zingiberales
|         rinda_lv = Ingveraugu rinda
|           dzimta = Zingiberaceae
|        dzimta_lv = Ingveraugu dzimta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
* [[melnie kardamoni]] (''Amomum'')
* [[zaļie kardamoni]] (''Elettaria'')
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1466
|kušanas temperatūra=204 - 205 °C
|viršanas temperatūra=250 °C (sadalās)
}}
'''Mezakonskābe''' (''trans''-metilbutēndiskābe, metilfumārskābe, HOOC−C(CH3)=CH−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Mezakonskābe ir ūdenī diezgan grūti šķīstoši (karstā ūdenī labi šķīstoši) balti adatveida kristāli. Mezakonskābei ir ''cis''-[[izomērs]] - [[citrakonskābe]] un struktūrizomērs [[itakonskābe]].

sentences: '''11. oktobris''' ir gada 284. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (285. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 81 diena.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                 tips = sārmzemju metāls
 |      kārtas skaitlis = 56
 |             6. čaula = 2
 |             5. čaula = 8
 |             4. čaula = 18
 |             3. čaula = 18
 |             2. čaula = 8
 |             1. čaula = 2
 |              simbols = Ba
 |             atommasa = 137,327
 |   valences elektroni = [Xe]6s2
 |       tabulas attēls =
 |               attēls =
Bārija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā
 |  oksidēšanas pakāpes = '''+2'''
 |  elektronegativitāte = 0,89
 |              blīvums = 3510
 |  kušanas temperatūra = 1000 K (727,2 °C)
 | viršanas temperatūra = 2143 K (1870 °C)
 | trīskāršais punkts    =
 | kritiskais punkts     =
 | īpatnējā pretestība   = 3,32{{E|-7}}
 | skaņas ātrums         = (20 °C) 1620
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,268
}}

sentences:
s un [[Norvēģija]]s robežas]]
'''Robeža''' [[ģeogrāfija|ģeogrāfijā]] ir cilvēku definēta, nosacīta līnija, kas atdala kādu [[zeme (teritorija)|teritoriju]] no citas. Nereti šo jēdzienu saprot kā [[valsts robeža|valsts robežu]], bet vispārīgi tas attiecas arī uz citiem [[politiskā ģeogrāfija|politiskās ģeogrāfijas]] objektiem, piemēram, [[administratīvā teritorija|administratīvo teritoriju]] vai [[pilsēta|pilsētu]] robežām. Robežas galvenokārt ir veidojušās vēsturisku apstākļu dēļ un nereti ir novilktas, izmantojot ģeogrāfiskus objektus, piemēram, [[upe]]s.

sentences: '''Bišu maize''' ir [[Biškopība|biškopības]] produkts, kuru [[bite]]s lieto savā uzturā. Bites savāc [[ziedputekšņi|ziedputekšņus]] no [[Augi|augiem]], pārnes ligzdā, ievieto šūnās, noblīvē un, samitrinot ar [[nektārs|nektāru]] un siekalām, konservē. Sablīvētajos putekšņos norisinās pienskābā [[rūgšana]] un izveidojas bišu maize, kuru uzturā var lietot arī cilvēki. Bišu maizi izmanto ārstniecībā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Dahiardīts-Ca
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.22-20
|ķīm_formula=(Ca,Na2,K2)5Al10Si38O96·25H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārta, oranžsarkana
|svītra=Balta
|habituss=Iegarenas prizmas, oktaedri, [[dvīņukristāls|dvīņukristāli]]
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas, nelīdzens
|cietība=4-4,5
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,488 - 1,494 nβ = 1,490 - 1,496 nγ = 1,494 - 1,499
|pleohroisms=
|blīvums=2,17
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pēkšņi stāvoklī
| attēls                   = Knockedupmp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Knocked Up''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Džads Apatovs]]
| producents               =
* [[Šona Robertsone]]
* [[Kleitons Taunsends]]
* Džads Apatovs
| scenārija autors         = Džads Apatovs
| galvenajās lomās         =
* [[Ketrīna Heigla]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Pols Rads]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Džejs Berušels]]
* [[Džona Hills]]
* [[Martins Stārs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Apatow Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|6|1|Pasaules pirmizrāde|2007|9|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 128 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/knocked-2007|title=Knocked Up|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 1, 2018|archive-date={{dat|2017|06|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170624144207/http://www.bbfc.co.uk/releases/knocked-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=knockedup.htm|title=Knocked Up (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|219,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pēkšņi stāvoklī"''' ({{val|en|Knocked Up}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem ir [[Džads Apatovs]]. Galvenās lomas atveido [[Ketrīna Heigla]], [[Sets Rogens]], [[Pols Rads]], [[Leslija Manna]], [[Džeisons Sīgels]], [[Džejs Berušels]], [[Džona Hills]] un [[Martins Stārs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|6|1||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Bernhards Triniuss
|     vārds_orig = ''Carl Bernhard von Trinius''
|         attēls = Carl-Bernhard-Trinius.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Eislēbene]], [[Brandenburgas kūrfirste]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1844
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts botāniķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = ''Flashline'' Marsa arktiskā pētniecības stacija
| oriģinālnosaukums    = ''Flashline Mars Arctic Research Station''
| attēls               = FMARS and Infrastructure on July 17, 2013..JPG
| paraksts             = FMARS stacijas dzīvojamais modulis un palīgiekārtas
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| map_label                = FMARS
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = [[File:FlagOfMars-OriginalColors.svg|22px]] [[Marsa Biedrība]]
| latd=75| latm=25| lats=53| latNS=N
| longd=89| longm=49| longs=24| longEW=W
| novietojums          = {{CAN}}
{{CA-NU}}
[[Devona (sala)|Devona]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 2000
| atvērta_piezīme      =
| slēgta               = 2017
| slēgta_piezīme       = (iekonservēta)
| pieder               = [[File:FlagOfMars-OriginalColors.svg|22px]] [[Marsa Biedrība]]
| pers_vasara          = 5-7
| pers_ziema           =
| augstums             = 230
| vid_t                = -17
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrālais laiks|CST]] (UTC-6)
| mājaslapa            = fmars.marssociety.org
}}
'''''Flashline'' Marsa arktiskā pētniecības stacija''' ({{val|en|Flashline Mars Arctic Research Station}}, FMARS) bija starptautiska privāta sezonāla [[polārstacija|pētniecības stacija]] Kanādas [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://fmars.marssociety.org/about-the-fmars/ ABOUT THE FMARS]</ref> Izvietojusies [[Devona (sala)|Devona]]s salā [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskajā arhipelāgā]], [[Hotona triecienkrāteris|Hotona triecienkrātera]] ziemeļrietumu malā. Stacija izveidota kā centrālais elements, lai atbalstītu paralēlus pētījumus par tehnoloģijām, stratēģijām, arhitektūras dizainu un cilvēka faktoriem, kas saistīti ar cilvēku misijām uz [[Marss (planēta)|Marsu]]. Stacija pieder [[Marsa Biedrība]]i — pasaulē lielākajai un ietekmīgākajai privātajai organizācijai, kas nodarbojas ar Marsa planētas klātienes pētniecības un kolonizēšanas iespēju izpēti.<ref>[https://www.marssociety.org/about/ About the Mars Society]</ref>

sentences: '''Daunvelings''' (no {{val|en|downwelling}} — 'nogrimšana') ir materiāla viena slāņa nolaišanās līdz otram slānim. Galvenokārt tas ir [[ūdens]] augšējā slāņa nogrimšana dziļākos slāņos. Materiāls ar lielāku blīvumu nolaižas zem materiāla ar mazāku blīvumu, piemēram, sāļš ūdens nolaižas zem saldūdens, jo tas ir smagāks, aukstais [[gaiss]] nolaižas zem siltā gaisa utt. Vējam pūšot uz jūras piekrasti, tas dzen ūdeni uz krastu, kur notiek daunvelings.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |title=Vertikālā plūsma |access-date={{dat|2009|07|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071015125337/http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |archivedate={{dat|2007|10|15||bez}} }}</ref> Krastā šajā laikā ūdens ir silts, jo to ir sadzinis vējš un siltais ūdens grimst lejup, jo nevar tur vairāk uzkrāties.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ye
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''YNET''
|sponsors              = ''TeleYemen''
|domātais-pielietojums = Ar [[Jemena|Jemenu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots saistībā ar Jemenu
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Domēni tiek reģistrēti trešajā līmenī zem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.y.net.ye/services/domain_name.htm www.y.net.ye]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Virzas (augi)
| ģints = Stellaria
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Stellaria graminea RF.jpg
| att_nosaukums = [[Zāļlapu virza]] (''Stellaria graminea'')
| att_izmērs =
| nosaukums = Virzas
| kategorijas = nē
}}'''Virzas''' ({{val|la|Stellaria}}) ir [[neļķu dzimta]]s augu ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Mērenā josla|mērenajā]] un subtropu joslā, kā arī kalnos [[Tropu josla|tropu reģionos]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30001456-2|title=Stellaria L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-25|language=en}}</ref>

sentences:
]]
'''Slāvi-musulmaņi''' ir [[Slāvi|slāvu]] etnereliģiskas grupas, kas piekopj [[Islāms|islāmu]] kā tradicionālo reliģiju.

sentences: '''Bezgalīgā kritiena metode''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]], [[Pierādījums no pretējā|pierādījuma no pretējā]] variants. Šo metodi izmanto, lai pierādītu, ka kāds apgalvojums ir aplams visiem skaitļiem, pierādot, ka, ja šis apgalvojums būtu spēkā kādam skaitlim, tas būtu spēkā mazākam skaitlim. Tas noved pie bezgalīga kritiena un gala rezultātā pie pretrunas.

sentences:
|290x290px]]
'''Putas''' ir [[dispersā sistēma]], kas rodas, veidojoties [[gāze]]s ieslēgumiem [[Šķidrums|šķidrumā]] vai [[Cieta viela|cietā vielā]]<ref>[[mwod:foam|Foam | Definition of Foam by Merriam-Webster]] [https://web.archive.org/web/20141209213221/http://www.merriam-webster.com/dictionary/foam Archived] 2014-12-09 at the Wayback Machine</ref><ref>D. Weaire, S. Hutzler, "The Physics of Foams", Oxford University Press, 1999, <nowiki>{{ISBN|0198510977}}</nowiki>, {{ISBN|978-0-1985-1097-0}}</ref><ref>I. Cantat, S. Cohen-Addad, F. Elias, F. Graner, R. Höhler, O. Pitois, F. Rouyer, A. Saint-Jalmes, "Foams: structure and dynamics", Oxford University Press, ed. S.J. Cox, 2013, {{ISBN|9780199662890}}</ref>. Piemēram, vannas sūklis un alus glāzes virspusē esošā viela ir klasificējamas kā putas. Vairumā putu gāzes tilpums ir liels un atsevišķos gāzes ieslēgumus atdala plānas šķidruma vai cietas vielas kārtiņas.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Satezeles pilskalns
| alternate_name =
| image          = Satezeles pilskalns.jpg
| image_size     = 250px
| caption        = Satezeles pilskalns (''Lievenschanze'' — ‘Līvu valnis’) pirms Pirmā pasaules kara
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57.17175 |latNS=N
| longd=24.87048 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Siguldas novads|Sigulda}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Satezeles pilskalns (Lībju kalns)
|      numurs = 2144
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''3. septembris''' ir gada 246. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (247. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 119 dienas.

sentences: '''17. maijs''' ir gada 137. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (138. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 228 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetona struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CO
|molmasa=58,08
|blīvums=790
|kušanas temperatūra=178,2 K (-94,9 °C)
|viršanas temperatūra=329,4 K (56,3 °C)
}}
'''Acetons''' (propanons, dimetilketons, 2-propanons; (CH3)2CO) ir vienkāršākais, pazīstamākais un svarīgākais [[ketoni|ketons]]. Acetons ir gaistošs, bezkrāsains, viegli uzliesmojošs šķidrums ar raksturīgu smaržu.

sentences: '''Pakaļējais vidējais muguras kauls''' (''Posterior medio-dorsale'') saīsinājumā ('''PMD''')<ref>E.Lukševičs, Mugurkaulnieku paleontoloģija, LU, Rīga, 1999.g., 24. lpp. {{ISBN|9984-516-54-7}}</ref> ir bruņu plātne, kas klāj [[Antiarhi|antiarhu]] [[rumpis|rumpja]] muguras puses aizmugurējo vidus daļu, un kopā ar citiem rumpja kauliem veido rumpja [[Vidukļa kārba|vidukļa kārbu]]. PMD sānos robežojas ar [[Sānu jauktais kauls|sānu jaukto kaulu]] (MxL) vai [[Pakaļējais sānu-muguras kauls|pakaļējo sānu-muguras kaulu]] (PDL), bet priekšējā galā ar [[Priekšējais vidējais muguras kauls|priekšējo vidējo muguras kaulu]] (AMD) plātnēm, uzguļot uz tām ar platām gludām šuvēm. Plātne parasti ir izstiepta [[Zivis|zivs]] garenass virzienā un garums pārsniedz platumu. Priekšējais gals parasti ir ass, veidojot priekšējo stūri  (aa), bet priekšējā daļa šaurāka par aizmugurējo daļu. Augstums dažādām antiarhu grupām ir atšķirīgs, atkarībā no zivs ķermeņa formas. Pa PMD centrālo asi var iet ķīlis ''"dorsomedial ridge"'' (dmr), bet atsevišķos gadījumos tur var būt dzelkšņveida izaugums. Ārējās virsmas ornamentējums var būt tuberkulārs vai šūnveidīgs, pie tam tuberkulas reizēm var veidot radiālas rindas un pat saplūst radiālos valnīšos. Kaula iekšējā virsma ir gluda. Kaula aizmugurējā daļā iekšpusē iet šķērsenisks valnis ''"posterior transverse thoracic crest"'' (cr.tp), uz kura vidusdaļā var atrasties konusveida izaugums (pr) un piltuvveida padziļinājums (pt). Aiz cr.tp PMD kauls var veidot aizmugurējo stūri (pa). Cr.tp gali nobeidzas PMD sānu malās kaula platākajā vietā.

sentences: izskats, kad no izdomātas [[banka]]s pienāk vēstule, kurā ar viltu no interneta lietotāja mēģina iegūt slepenu informāciju]]

sentences:
paciņa, uz kā attēlota sieviete, kura tur rokā tādu pašu paciņu, uz kuras atkal attēlota šī sieviete utt.]]
'''Rekursija''' ir process, kurā kaut kādi objekti tiek atkārtoti vai definēti pašlīdzīgā veidā (tātad, sarežģītākus reducējot uz vienkāršākiem, tos uz vēl vienkāršākiem utt.). Piemēram, ja divu spoguļu virsmas ir paralēlas viena otrai, tad atkārtotie [[attēls|attēli]], kas rodas, ir bezgalīgas rekursijas veids. Rekursijas jēdzienam ir daudzas nozīmes atkarībā no zinātnes nozares, piemēram, sākot ar [[lingvistika|lingvistiku]] un beidzot ar [[loģika|loģiku]]. Visizplatītākie rekursijas pielietojumi ir [[matemātika|matemātikā]] un [[datorzinātne|datorzinātnē]], kurās tā veido [[Funkcija|funkciju]] definēšanas metodi, kurā funkcija tiek definēta ar pašas definīciju. Konkrētāk, tas definē bezgalīgu skaitu ar gadījumiem (funkcijas vērtībām), izmantojot galīgu izteiksmi, kas dažu instanču gadījumā var atsaukties uz citām instancēm, bet tā, ka neveidojas cilpa vai bezgalīga ķēde ar atsaucēm. Termins tiek lietots arī vēl vispārīgāk, lai aprakstītu procesu ar pašlīdzīgā veidā atkārtojošiem objektiem.

sentences:
{{Citas nozīmes|ezeru Rīgā|Velnezers (nozīmju atdalīšana)|Velnezers}}
{{Ezera infokaste
| ezers        = Velnezers
| attēls       = Velnezers Rīgā.jpg
| paraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Rīga]]
| plat_d=56 | plat_m=58 | plat_s=35 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=14 | gar_s=49 | gar_EW=E
| platība_ha   = 3,5
| garums       = <!-- tikai skatli; km -->
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = 3,5
| Max_dziļums  = 6,0
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = <!-- tikai skatli -->
| izteka       = <!-- iztekošās upes nosaukums: [[Engure (upe)|Engure]] -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| lielbaseins  = [[Daugava]]s
}}
'''Velnezers''' (arī '''Velna ezers''') ir beznoteces brūnūdens [[ezers]] [[Rīga|Rīgā]], [[Jugla (Rīga)|Juglā]]. Izvietojies [[karsts|glaciokarsta]] ieplakā starp kāpām, kas apbūvējot nolīdzinātas. Krasti lēzeni, dibens dūņains. Barojas no gruntsūdeņiem. Apkārtne intensīvi apbūvēta. Krastā atpūtas vietas, peldvietas.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2338/ ezeri.lv]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Keys''''' var būt:
* [[Ališija Kīsa]];
* [[Medisona Kīsa]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Augusts Rozenbergers
|     vārds_orig = ''Otto August Rosenberger''
|         attēls = Otto August Rosenberger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Halle]], [[Vācijas impērija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kēnigsbergas observatorija]], [[Halles Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kēnigsbergas Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji = [[Frīdrihs Beselis]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[komēta|komētu]] pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[File:VIII. Internationales Finale in Warschau 2014.JPG|thumb|VIII. rahvusvaheline finaal Varssavis (Poola), 17.10.2014]]
{{atveidošana}}
"'''Pasaules jaunatne debatē''' (''Jugend debattiert international'') - konkurss Centrālās un Austrumeiropas valstīs” ir skolēnu konkurss vācu valodā, kas norisinās [[Igaunija|Igaunijā]], [[Latvija|Latvijā]], [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]], [[Čehija|Čehijā]], [[Krievija|Krievijā]] ([[Maskava|Maskavā]] un [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]) [[Ukraina|Ukrainā]] un [[Ungārija|Ungārijā]]. No 2016. gada projektā piedalīsies arī [[Slovākija]] un [[Slovēnija]]. Konkurss ir [[Gētes institūts|Gētes institūta]], fonda "[[Erinnerung, Verantwortung und Zukunft]]”, sabiedriskā labuma organizācijas „[[Hertie-Stiftung]]” un Vācijas skolu sistēmas ārvalstīs pārvaldes projekts. Konkursa dalībvalstīs ir arī vietējie atbalstītāji: Polijā tas ir Vācu-poļu sadarbības fonds, Čehijā – Vācu-čehu nākotnes fonds, Ukrainā – Kličko fonds, Lietuvā – Lietuvas Skolēnu informācijas un tehnikas centrs, Ungārijā – Hannsa Zeidela fonds, E.ON Hungaria, Audi akadēmija, Ungārijas Vāciešu pašpārvalde un Konrāda Adenauera fonds.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Viļņas televīzijas tornis
| image               = Vilniaus televizijos bokštas, 2023.jpg
| image_size          = 250px
| caption             = Viļņas televīzijas tornis
| start_date          = 1974
| completion_date     = 1980
| map_type            = Viļņa
| map_alt             =
| map_caption         = Atrašanās vieta Viļņā
| building_type       = novērošana, telekomunikācijas, atrakcija
| location            = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| latd  = 54| latm = 41| lats = 14| latNS = N
| longd = 025| longm = 12| longs = 53| longEW = E
| iso_region          = LT
| coordinates_display = title
| antenna_spire       = 326,5 m
| roof                =
| top_floor           =
| floor_count         =
| elevator_count      =
| architect           =
}}

sentences:
{{Islāms}}
'''Kalifāts''', arī '''halifāts''' ({{val|ar|خلافة}} - ''khilāfah'') ir [[islāms|islāma]] valstu pārvaldes iekārta, kas apvieno vienotā politiskā sistēmā [[musulmaņi|musulmaņus]], neskatoties uz viņu atšķirīgajiem uzskatiem [[teoloģija|teoloģijā]]. Kalifāta augstākais vadītājs (valsts galva) ir [[kalifs]], kas ir islāma pravieša [[Muhameds|Muhameda]] politiskās (nevis reliģiskās) varas mantinieks.<ref name=":1">{{Grāmatas atsauce|title=The Abbasid Caliphate: a history|publisher=Cambridge University Press|date=2021|location=Cambridge New York, NY Port Melbourne, VIC New Delhi Singapore|isbn=978-1-107-18324-7|first=Tayeb|last=El-Hibri}}</ref> Pēc Muhameda līdz [[1924]]. gadam pastāvēja vairāku veidu un tautu kalifāti ar dažādiem valsts iekārtas paveidiem.<ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/caliph|title=Caliph {{!}} Definition & History {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-06-26|language=en}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|           platums =
|             vārds = Harolds Pinters
|        vārds_orig = ''Harold Pinter''
|            attēls = Harold-pinter-atp.jpg
|        att_izmērs = 200px
|     att_nosaukums = Harolds Pinters 2005. gadā
|           dz_gads = 1930
|        dz_mēnesis = 10
|          dz_diena = 10
|          dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|            m_gads = 2008
|         m_mēnesis = 12
|           m_diena = 24
|           m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|      dzīves_vieta =
|         pilsonība = Apvienotā Karaliste
|           tautība = ebrejs
|           dzimums = V
|            vecāki =
|             brāļi =
|             māsas =
|      dzīvesbiedrs =
|             bērni =
|          paraksts =
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās = dramaturgs, scenāriju autors, aktieris, teātra režisors, dzejnieks
|rakstīšanas valoda =
|           periods = 1947-2008
|             žanri = [[absurda drāma]]
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi =
|       ietekmējies = [[Semjuels Bekets|Semjuela Beketa]], [[Tomass Stērnss Eliots|Tomasa Stērnsa Eliota]], [[Ernests Hemingvejs|Ernesta Hemingveja]], [[Džeimss Džoiss|Džeimsa Džoisa]], [[Francs Kafka|Franča Kafkas]], [[Marsels Prusts|Marsela Prusta]], [[Viljams Batlers Jeitss|Viljama Batlera Jeitsa]]
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2005)
|          piezīmes =
|       kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Šnēbergs
|attēls                 = Puchberg_-_Schneeberg.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Šnēbergs no austrumiem
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.7675 | latNS  = N
| longd = 15.807778 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Ziemeļu Kaļķakmens Alpi]]
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Klostervapens]]
|augstums               = 2 078
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Restaurācijas''' ('''restitūcijas''', '''atjaunošanās''') '''koeficients''' <math>\eta</math> ir attiecība starp divu [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadūrušos]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] sākotnējo [[Relatīvais ātrums|relatīvo ātrumu]] un to relatīvo ātrumu pēc sadursmes.

sentences:
{{Eksperts}}
{{Atsauces+}}
{{mašīntulkojums}}
'''Datu bāzes teorija''' apkopo plašu tematu loku, kas saistīti ar [[datubāze]]s un [[Datubāžu pārvaldības sistēma|datubāzu pārvaldības sistēmu]] pētniecību un pētījumiem teorētiskās sfērās.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Beverīnas aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption= Beverīnas pils atradās [[Valmiera]]s apkārtnē (kartē - ''Wolmar'').
|date=[[1208]]. gada ziema
|place= [[Beverīna]] [[Tālava]]s zemē
|result=letgaļu uzvara
|combatant1= ''' [[Ugaunija]]s un [[Sakala]]s karaspēks '''
|combatant2='''[[Tālava]]s karaspēks
|commander1=
|commander2= Roboams,<br /> [[Latviešu Indriķis]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1= hronikā minēti septiņi nogalinātie
|casualties2=nezināms skaits letgaļu, nogalināts [[Trikātas pagasts|Trikātas]] vecākais Vardeks
}}

sentences: '''Bišu strops''' ir cilvēku darināts [[medusbites|medusbišu]] miteklis, izveidots, lai varētu iegūt bišu sakrāto [[medus|medu]] un citus [[biškopība]]s produktus. Parasti vienā stropā uzturas viens bišu spiets. Stropi tiek veidoti, lai vieglāk būtu ievākt [[medus|medu]]. Bites var uzbrukt, ja to strops tiek apdraudēts.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls       =  Siksiku vīrietis
| tauta        = Siksiki, melnkājaine
Niitsi'tapi
| skaits       = 32 000
| vieta        = {{CAN}} ([[Saskačevana]], [[Alberta]], [[Britu Kolumbija]]), {{USA}} ([[Montāna]])
| valoda       = [[siksiku valoda|siksiku]], [[angļu valoda|angļu]]
| reliģija     = [[kristietība]], [[Saules Deja]]
| grupas       = siksiki, pikani, kaini
| radi         = [[algonkinu tautas]]
}}
'''Siksiki''', arī '''blekfīti''', '''melnkājainie''' ir trīs radniecīgas  [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] ciltis,— siksiki, [[pikani]], [[kaini]] — kas apvienojušās konfederācijā jeb savienībā. Savu konfederāciju siksiki dēvē par '''''Siksikatsiitapiwa''''', savukārt senais cilšu kolektīvais pašnosaukums '''''Niitsi'tapi''''' nozīmē "īstie cilvēki, īstā tauta". Ciltis vienoja kopīga valoda, vēsture un tradīcijas. Vēsturiski apdzīvoja [[Lielie līdzenumi|Lielo līdzenumu]] ziemeļaustrumus mūsdienu [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda|Kanādā]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Antverpenes rātsnams
| native_name         = ''Stadhuis van Antwerpen''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Beļģija#Eiropa
| status              =
| image               = Antwerpen_Stadhuis_crop1_2006-05-28.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Antverpene]], [[Antverpenes province]], {{BEL}}
| latd  = 51.2213 | latNS  = N
| longd = 4.3992 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1561. gads
| completion_date     = 1564. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Beļģijas un Francijas befruā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1999 <small>(23. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/943-003 943-003]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{BEL}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|griešanas instrumentu|iekārtu, kas veic urbšanu|urbjmašīna}}
 sešstūra]]
'''Urbis''' ir [[Griezējrīks|griešanas instruments]], ar ko tiek [[Urbšana|izurbti]] caurumi dažādos materiālos, piemēram, koksnē, metālā, betonā, plastmasā. Urbjus izmanto arī caurumu palielināšanai, kā arī ieurbšanai, tas ir, necaurejošu padziļinājumu iegūšanai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi = hidronija bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr ūdenī (H2O)
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = (48% šķīdums) 1490
|  kušanas temperatūra = -11 °C (47—49% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 122 °C (47—49% šķīdums)
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas vecticībnieku baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Kaunas._Sentikių_cerkvė.JPG
| image_size            =
| caption               = Kauņas vecticībnieku baznīca
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Kauņas vecticībnieku baznīca
| position              = left
| latd                  = 54.9081
| longd                 = 23.9196
| location              = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
| religious_affiliation = [[vecticība]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1905. gads
| year_completed        = 1906. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = ķieģelis
}}
<mapframe text="Kauņas vecticībnieku baznīca" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q16455778"
}
</mapframe>
'''Kauņas Sv. Nikolaja Brīnumdarītāja vecticībnieku baznīca''' ({{val|lt|Kauno šv. Mikalojaus Stebukladario sentikių cerkvė}}) ir 1906. gadā uzcelts [[vecticība|vecticībnieku]] [[baznīca (celtne)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s [[Žaļakalni|Žaļakalnu]] rajonā. Dievnams ir reģiona nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 31613).

sentences: '''22. septembris''' ir gada 265. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (266. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 100 dienas.

sentences: '''16. februāris''' ir gada 47. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 318 (319 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences: '''OGLE-TR-56b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE-TR-56]], kas atrodas 1612 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0235 AU un gads uz tās ilgst tikai 29 stundas. Tuvums centrālajai zvaigznei uz planētas nodrošina lielu karstumu, kas nav piemēroti dzīvībai. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE-TR-56b, tad uz tās būtu 1988 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Kazahstānā|Sportistes]]
[[Kategorija:Kazahstānas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
|          name = ''Yandex N.V.''
|   native_name = ''Яндекс''
|          logo =
|         image =
| image_caption = ''Yandex'' galvenā mītne Maskavā
|          type = [[publiska kapitālsabiedrība]]
|     traded_as = {{NASDAQ|YNDX}}, {{MCX|YNDX}}
|    foundation = 1997. gads (''CompTek'' publiskoja ''Yandex'' meklētāju){{br}}2000. gads (dibināts uzņēmums ''Yandex'')
|      location = [[Maskava]], {{RUS}}
|       founder = {{ubl|[[Arkadijs Voložs]]|[[Arkadijs Borkovskis]]|[[Ilja Segalovičs]]}}
|   area_served = [[Krievija]], [[Turcija]], [[Kazahstāna]], [[Baltkrievija]], [[Uzbekistāna]], [[Azerbaidžāna]], [[Gruzija]], [[Armēnija]], [[Izraēla]], [[Igaunija]]
|    key_people = [[Arkadijs Voložs]] ([[galvenā izpildpersona|GIP]])
|       revenue = {{increase}} [[US$]] 2,83 miljardi (2019)<ref name="financials">{{tīmekļa atsauce|title=Yandex|url=https://yandex.gcs-web.com/static-files/05095560-87ab-4769-9d99-596a93fc0df8|publisher=Yandex|accessdate=9 March 2020|archive-date={{dat|2020|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200323133929/https://yandex.gcs-web.com/static-files/05095560-87ab-4769-9d99-596a93fc0df8}}</ref>
|    net_income = {{increase}} [[US$]] 0,18 miljardi (2019)<ref name="financials" />
|        assets = {{increase}} [[US$]] 4,70 miljardi (2019)<ref name="financials" />
|        equity = {{increase}} [[US$]] 3,48 miljardi (2019)<ref name="financials" />
| num_employees = 8854 (2018)
|      industry = {{ubl|[[internets]]|[[meklētājprogramma]]}}
|      products =
|     homepage = {{URL|https://yandex.ru/}}, {{URL|https://yandex.com/}}
|    footnotes = <ref>{{cite press release | url=https://ir.yandex/releasedetail.cfm?ReleaseID=1057604 | title=Yandex Announces Fourth Quarter and Full-Year 2017 Financial Results | publisher=Yandex | date=February 15, 2018 | journal= | access-date={{dat|2020|04|12||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20180527062535/https://ir.yandex/releasedetail.cfm?ReleaseID=1057604 | archive-date={{dat|2018|05|27||bez}} }}</ref>
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis paradoxa orbitālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Ps. paradoxa'' orbitālā plātne
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis paradoxa
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis paradoxa
Agassiz, 1844
}}
'''''Psammolepis paradoxa''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltijas valstis|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja dabaspētnieks [[Luijs Agasi]] 1844. gadā pēc fragmentu ornamentējuma, izveidojot divas sugas: ''Ps. paradoxa'' un ''Ps. arenatus''. Šīs abas sugas pastāvēja literatūrā līdz brīdim, kad [[Valters Gross]] parādīja, ka šie abi it kā dažādie ornamentējumi pieder vienai un tai pašai sugai, tikai dažādām plātnēm. [[Holotips|Holotipa]] vietā Gross izveidoja [[Neotips|neotipu]]: vēdera plātni no [[Augšdevons|augšdevona]] [[gaujas svīta]]s ([[Gauja]]s upe, [[Latvija]]). Nosaukums ''Psammolepis paradoxa'' nozīmē "dīvainais [[Psammolepji|psammolepis]]". Suga bija izplatīta [[Frānas stāvs|frānas stāvā]], gaujas svītā [[Latvija|Latvijā]] Gaujas baseinā, kā arī [[Piuza]]s upes atsegumā pie Jeksi majām [[Igaunija|Igaunijā]]. ''Psammolepis paradoxa'' ir [[Psammolepji|psammolepju]] ģints [[tipveida suga]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kuprainais kalns
| attēls                   = Brokeback mountain.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Brokeback Mountain''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Ans Lī]]
| producents               =
* [[Džeimss Šamuss]]
* [[Lerijs Makmērtijs]]
* [[Diāna Osana]]
| scenārija autors         =
* Lerijs Makmērtijs
* Diāna Osana
| galvenajās lomās         =
* [[Hīts Ledžers]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Anna Ferisa]]
* [[Rendijs Kvaids]]
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Mišela Viljamsa]]
| mūzika                   = [[Gustavo Santaolalja]]
| operators                = [[Rodrigo Prieto]]
| montāža                  =
| studija                  =
* ''River Road Entertainment''
* ''[[Good Machine]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|9|2|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2005|12|9|ASV|2006|02|03|Latvija}}
| ilgums                   = 130 minūtes
| valsts                   =
* {{ASV}}
* {{CAN}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|178 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 0388795
}}
'''"Kuprainais kalns"''' ({{val|en|Brokeback Mountain}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s kopražojuma mākslas filma. Filmas režisors ir [[Ans Lī]]. Filma attēlo divu [[homoseksualitāte|homoseksuālu]] [[kovbojs|kovboju]] emocionālās un seksuālās attiecības Amerikas Savienoto Valstu rietumos laika posmā no 1960. līdz 1980. gadam.

sentences:
[[Kategorija:Muzeji pēc tipa]]
[[Kategorija:Vēsture]]

sentences: '''Auskari''' ir pie [[auss|ausīm]] piestiprināmas [[rotaslietas]]. Auskari parasti ir iestiprināti īpaši izdurtā auss caurumā (ir arī tā sauktie klipši, kuri turas pie auss kā [[knaģis]]). Auskarus ir valkājuši dažāda laikmeta un kultūru pārstāvji. Tiem ir arī simboliska nozīme. Tos gatavo no dažādiem materiāliem, auskari var būt no [[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[plastmasas]], [[stikls|stikla]], [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], [[pērle|pērlēm]], [[koksne|koka]], [[kauls|kaula]] un tā tālāk. Arī to izmēri svārstās no maziem riņķīšiem līdz lieliem, izteiksmīgiem karekļiem.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Vahava
 |        alt_name =
 |     native_name = ''Wachau''
 |   iucn_category =
 |           photo = Wachau_(2).JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Vahavas ieleja
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Austrija#Eiropa
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =  48.364444 |  latNS = N
 | longd = 15.434167 | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{AUT}}
 |    nearest_city =
 |            area =
 |     established =
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website = https://www.donau.com/de/wachau-nibelungengau-kremstal/
 |       footnotes =
 |        embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vahavas kultūrainava
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 2000 <small>(24. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/970 970]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{AUT}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''''Inmarsat plc''''' ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēts uzņēmums.

sentences: '''Robinsons Krūziņš''' (pilnais nosaukums: "Robinsons Krūziņš, stāstu grāmata bērniem vāciešu valodā sarakstīta no Jekuma Indriķa Kampe, pēc daudz citās valodās un nu ar latviešu bērniem, kas māk lasīt, viņu valodā pārtulkota no K.R. Girgensona, Cēsu tiesas prāvesta un Jaunpiebalgas mācītāja") ir 1779. gadā publicētā [[Daniels Defo|Daniela Defo]] romāna "[[Robinsons Krūzo]]" adaptācija [[Latviešu valoda|latviešu valodā]], kuru no Jukuma Indriķa Kampes [[vācu valoda]]s pārlikuma ''Robinson der Jüngere'' ap 1804. gadu latviski pārtulkoja [[Jaunpiebalga]]s luterāņu mācītājs [[Kristaps Reinholds Girgensons]]. Romānu iespieda pie [[Johans Frīdrihs Štefenhāgens|Jāņa Fridriķa Štefenhāgena]] un dēla [[Jelgava|Jelgavā]] desmit gadus pēc K. R. Girgensona nāves 1824. gadā.<ref>[http://www.korpuss.lv/klasika/Senie/Zeiferts/8.otr.posm/2/2.htm#e Teodors Zeiferts. Latviešu rakstniecības vēsture]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Tin Men''
| operators =
| attēls = Tin men poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Berijs Levinsons]]
| producents = [[Marks Džonsons]]
| scenārijs = Berijs Levinsons
| aktieri = * [[Ričards Dreifūss]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Bārbara Hēršija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tin Men''
| studija = * ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''Silver Screen Partners II''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1987|3|6}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|25,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Tin Men''''' ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Berijs Levinsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Dreifūss]], [[Denijs DeVito]] un [[Bārbara Hēršija]]. Šī ir otrā no četrām Levinsona filmām, kuras darbība norisinās viņa dzimtajā pilsētā [[Baltimora|Baltimorā]], kopā ar ''[[Diner]]'' (1982), ''[[Avalon]]'' (1990) un ''[[Liberty Heights]]'' (1999).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://archive.nytimes.com/www.nytimes.com/library/film/111499levinson-film.html|title=Barry Levinson: Baltimore, My Baltimore|website=archive.nytimes.com|access-date=2023-10-07}}</ref>

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Aizkuņģa dziedzeris |
  Latin        = Pancreas |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = illu_pancreas_duodenum.jpg  |
  Caption      = 1: Aizkuņģa dziedzera galva
2: Kāšveida izaugums
3: Ierobs
4: Dziedzera ķermenis
5: Priekšējā virsma
6: Apakšējā virsma
7: Augšējā mala
8: Priekšējā mala
9: Apakšējā mala
10: Taukplēves paugurs
11: Aste
12: [[Divpadsmitpirkstu zarna]]|
  Image2       = |
  Caption2     =  |
  Precursor    = [[pancreatic bud]]s |
  System       = |
  Artery       = [[inferior pancreaticoduodenal artery]], [[superior pancreaticoduodenal artery]], [[splenic artery]] |
  Vein         = [[pancreaticoduodenal veins]], [[pancreatic veins]] |
  Nerve        = [[pancreatic plexus]], [[celiac ganglia]], [[vagus]]<ref>{{GeorgiaPhysiology|6/6ch2/s6ch2_30}}</ref> |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  =  |
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Hindukušs
|attēls                 = Mountains of Afghanistan.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Afganistāna#Pakistāna#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 36.183333 | latNS  = N
| longd = 71.316667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = Āzija
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}},<br />{{PAK}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 800
|platums                = 50–350
|kalns                  = [[Tiričmīrs]]
|augstums               = 7708
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
|foto=
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = AS Latvijas kuģniecība
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = apvienots ar ''Ventspils nafta'' (tagad ''[[Latvijas kuģniecība]]'')
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1940. gads (1991. gads)
| founder          =
| defunct          = 2019. gads
| location_city    = [[Rīga]]
| location_country = {{LAT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[transports]]
| products         =
| services         = jūras pārvadājumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Vitol]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''AS ''Latvijas kuģniecība''''' bija [[Latvija|Latvijā]] reģistrēts [[kuģniecība]]s uzņēmums. Galvenais birojs atradās [[Rīga|Rīgā]]. Uzņēmums tika dibināts 1991. gadā. 2019. gada 16. decembrī tas tika apvienots ar ''Ventspils nafta'', kas savukārt pārdēvēts par ''[[Latvijas kuģniecība]]''.

sentences:
lugas ''[[Le Bourgeois gentilhomme|Le Bourgeois Gentilhomme]]'' galvenais tēls — buržujs]]
'''Buržuāzija''' ({{val-fr|bourgeoisie}}) [[socioloģija|socioloģijā]] un [[politoloģija|politoloģijā]] ir termins, ar kuru apzīmē vēsturiskas sociālekonomiskas šķiras. Vārds cēlies no senfranču valodas vārda ''burgeis'' (nocietināta pilsēta) un sākotnēji apzīmēja pilsētu iedzīvotājus — tirgotājus un amatniekus. [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] kopš 18. gadsimta beigām termins "buržuāzija" tiek attiecināts uz sociālo šķiru, kurai pieder [[kapitāls]], un šīs šķiras kultūru, kamēr termins "'''buržuji'''" tiek attiecināts uz pārticīgākās sabiedrības pārstāvjiem kapitālistiskās sabiedrībās.<ref>[http://www.marxists.org/glossary/terms/b/o.htm#bourgeois-society Bourgeois Society] {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Fitopatoloģija''' jeb '''augu patoloģija''' ir zinātnes nozare, kas pēta patogēnu vai apkārtējās vides izraisītas [[augi|augu]] [[slimības]]. Augiem infekcijas slimības spēj izraisīt plašs organismu spektrs — [[sēnes]], [[oomicētes]], [[baktērija]]s, [[vīruss|vīrusi]], viroīdi, [[fitoplazma]]s, [[vienšūņi]], [[nematode]]s un [[parazītiskie augi]]. Augus spēj bojāt arī [[kukaiņi]], [[ērces]], [[mugurkaulnieki]] un citi kaitēkļi, kas ietekmē auga kopējo veselības stāvokli, patērējot tā daļas uzturā. Fitopatoloģija tāpat pēta slimību identifikāciju, slimību ciklu, to ekonomisko nozīmi, kā augu slimības ietekmē cilvēkus un dzīvniekus, augu slimību ierobežošanu un ārstēšanu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gangsteru mednieki
| attēls                   = Gangster Squad Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Gangster Squad''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Rubens Fleišers]]
| producents               =
* [[Dens Lins]]
* [[Kevins Makkormiks]]
* [[Maikls Tadross]]
| scenārija autors         = [[Vils Bīls]]
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Stouna]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Niks Nolte]]
* [[Šons Penns]]
| mūzika                   = [[Stīvs Jablonskis]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Lin Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|1|7|Holivuda|2013|1|11|ASV|}}
| ilgums                   = 110 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gangster-squad-2012-3|title=Ganster Squad|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 27, 2018|archive-date={{dat|2019|01|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190107184725/http://www.bbfc.co.uk/releases/gangster-squad-2012-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gangstersquad.htm|title=Ganster Squad (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|105,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Gangsteru mednieki"''' ({{val|en|Gangster Squad}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Rubens Fleišers]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Stouna]], [[Džošs Brolins]], [[Raiens Goslings]], [[Niks Nolte]] un [[Šons Penns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|7||bez}} Holivudā.

sentences:
no ''Andrea Alcato'' grāmatas ''Emblematum Liber'', ap 1531. gadu]]
'''Astroloģija''' ({{val|el|astron}} — 'zvaigzne' + ''logos'' — 'mācība') vairākās kultūrās ir tradīcija, mācība un māksla par cilvēku likteņa un notikumu pareģošanu pēc debess spīdekļu stāvokļa. Astrologi nodarbojas ar astroloģiju un [[simbols|simbolu]] valodu, uzskatot, ka debess ķermeņu kustības un vairākas kosmiskas parādības ietekmē lietas uz [[Zeme]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Roberts fon Bolšvings
|     vārds_orig = ''Robert von Bolschwing''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Pelči]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Kuldīgas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1903
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{| class="wikitable" style="float: right; margin-left: 1em; text-align: center;"
|-
|{{math|...}} (Atkārtojas zilā krāsā
iekrāsotie rezultāti)
|-
|{{math|1=''i''−3 = ''i''}}
|-
|{{math|1=''i''−2 = −1}}
|-
|{{math|1=''i''−1 = −''i''}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''0 = 1}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''1 = i}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''2 = −1}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''3 = −i}}
|-
|{{math|1=''i''4 = 1}}
|-
|{{math|1=''i''5 = ''i''}}
|-
|{{math|1=''i''6 = −1}}
|}
'''Imaginārs skaitlis''' (no {{val|la|imāginārius}} — 'attēlu, iedomu') ir [[komplekss skaitlis]], kas sastāv no [[reāls skaitlis|reāla skaitļa]] un [[Imaginārā vienība|imaginārās vienības]] ''i'' reizinājuma. Imagināro skaitli apzīmē ar '''b''i'''''. Imaginārā skaitļa [[kvadrāts (algebra)|kvadrāts]] ir [[negatīvs skaitlis]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dagnija Šmite
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1948
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = Rīga
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Herberts Šmits, Daina Šmite
|          brāļi = Oļģerts
|          māsas = Ārija
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais Botāniskais dārzs]],
|     akad_amats =
|     alma_mater = Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte
|    pasniedzēji = Artūrs Mauriņš, [[Voldemārs Langenfelds]], [[Gaida Ābele]], [[Edgars Vimba]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Dagnija Šmite''' (1948) ir latviešu bioloģe, botāniķe, specializējusies dendroloģijā, savvaļas rožu ģints (''Rosa'' L.) pētniece.

sentences:
[[Brazīlija|Brazīlijā]]]]
'''Mitrais tropu mežs''' jeb '''tropu lietus mežs''' ir [[bioma]], kas izplatīta mitra klimata apstākļos [[Ekvatoriālā josla|ekvatoriālajā]], [[Subekvatoriālā josla|subekvatoriālajā]] un [[Tropu josla|tropu joslā]], kur gada vidējā gaisa temperatūra ir aptuveni 25 °C. Mitrajiem tropu mežiem ir nozīmīga loma [[Zeme]]s klimata veidošanā, jo zaļie augi [[fotosintēze]]s procesā absorbē [[Oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdu]] un izdala [[skābeklis|skābekli]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gudrinieks.lv/referati/eseja-domraksts/mitrie-tropiskie-mezi.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2014|03|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130522121741/http://www.gudrinieks.lv/referati/eseja-domraksts/mitrie-tropiskie-mezi.html |archivedate={{dat|2013|05|22||bez}} }}</ref> Mitrajos tropu mežos ir lielākā [[bioloģiskā daudzveidība]], tāpēc to augšanas apgabalos notiekošā cilvēka darbība apdraud lielu augu un dzīvnieku sugu skaitu.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Leitas kalni
|attēls                 = Leithagebirge.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Leitas kalni pie [[Eizenštate]]s
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.875556 | latNS  = N
| longd = 16.475556 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 35
|platums                = 5-7
|kalns                  = [[Zonnenbergs]]
|augstums               = 484
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Augusts Albanuss
|     vārds_orig = ''August Albanus''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = Beiha pie Leipcigas, [[Saksija]]
([[Brandisa]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1839
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - mācītājs Johans Lēberehts Albanuss, māte - Frīderīke Ernestīne, dzim. Flahta
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Agnese Karolīne Rauerte (''Agnes Karoline Rauert'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
<!-- Ieteicams nedzēst šo rindiņu -->
'''Ksenotransplantācija''' ir dzīvnieku [[Šūna|šūnu]], [[Audi|audu]] vai [[Orgāns|orgānu]] [[transplantācija]] cilvēkā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.who.int/transplantation/xeno/en/|title=WHO | Xenotransplantation|website=WHO}}</ref>, kā arī tādu cilvēka ķermeņa šķidrumu, šūnu, audu vai orgānu transplantācija, kuriem bijis ''ex vivo'' kontakts ar dzīvnieku šūnām, audiem vai orgāniem. Medicīnā pastāv būtisks cilvēka orgānu un audu transplantu trūkums, un ksenotransplantācija varētu būt viens no veidiem, kā šo problēmu mazināt. Ir veikti pētījumi, kas liecina par ksenotransplantācijas terapeitisko efektu neirodeģeneratīvo slimību un [[Cukura diabēts|diabēta]] gadījumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fda.gov/vaccines-blood-biologics/xenotransplantation|title=Xenotransplantation|first=Center for Biologics Evaluation and|last=Research|date=2021. gada 3. marts|website=FDA}}</ref> Piemēram, no [[Peles|pelēm]] izolēts [https://en.wikipedia.org/wiki/Gammaretrovirus gamma retrovīruss] tika izmantots divos klīniskos pētījumos bērniem ar X- saistīto kombinēto imūndeficīta slimību (X-SCID, "Bubble Boy Disease"). Lai gan terapija vairumā gadījumu uzlaboja bērnu veselības stāvokli, tomēr dažiem pacientiem izveidojās asins vēzis — [[leikēmija]]. Šie rezultāti parāda dzīvnieku vīrusu spēju izraisīt cilvēkam slimību, lai gan citos klīniskajos pētījumos ar gamma retrovīrusiem, kas izmantoti gēnu terapijā, audzēji nav konstatēti.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|04|27||bez}} |archive-date={{dat|2017|05|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170505145854/https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm }}</ref>

sentences: '''Perlamutra mākoņi''' jeb polārie stratosfēras mākoņi ir [[mākoņi]], kas veidojas ļoti lielā augstumā virs [[Zeme]]s (20—30 km) un sastāv no [[ledus]] kristāliņiem vai ļoti aukstiem [[ūdens]] pilieniem. Tie ir plāni un tiem viegli tiek cauri [[Saule]]s, [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma. Šos mākoņus var novērot ļoti reti, parasti 55—60° platumos pēc [[saulriets|saulrieta]] un pirms [[saullēkts|saullēkta]]. Dienā spožās [[gaisma]]s dēļ tie nav redzami.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Stēnas pils
| native_name         = ''Het Steen''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Beļģija#Eiropa
| status              =
| image               = 0_Het_Steen_-_Antwerpen_(1).JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Antverpene]], [[Antverpenes province]], {{BEL}}
| latd  = 51.2227 | latNS  = N
| longd = 4.3974 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 13. gadsimts
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Planētas infokaste|mean_radius|name=Tīgārgens b (Teegarden b)|image=[[File:Teegarden's star proper motion.gif|300 px]]|caption=Tīgārdenas Zvaigznes pareizā kustība
<!-- DISCOVERY           -->|discoverer=|discovery_site=[[Calar Alto Observatory]]|discovered=2019. gada 7. jūlijs|discovery_method=[[Doplera spektroskopija]]
<!-- DESIGNATIONS        -->
<!-- ORBITAL             -->|apsis=|semimajor={{val|0.0252|0.0008|0.0009}} [[astronomical unit|AU]]|eccentricity={{val|0|+0.16|0}}|period={{val|4.91|0.0014}}
<!-- PHYS CHARS          -->|single_temperature={{convert|301|K|C}}
<!-- ATMOSPHERE          -->
<!-- NOTES               -->}}'''Tīgārdens b''' (''Teegarden b'') ir [[eksoplanēta]], kas riņķo ap Tīgārdena zvaigzni, apdzīvojamā zonā. Tīgārdena zvaigzne — M veida [[Sarkanais punduris|sarkanā pundurzvaigzne]] atrodas apmēram 12 gaismas gadu attālumā no [[Saules sistēma]]s. Sākot ar 2019. gada jūlija, tā tiek uzskatīta par visapdzīvojamāko planētu, kas atklāta, saskaņā ar Zemes līdzības indeksu ([[:en:Earth_Similarity_Index|''Earth Similarity Index'']]) ar rezultātu 0,93.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://phl.upr.edu/projects/habitable-exoplanets-catalog|title=The Habitable Exoplanets Catalog - Planetary Habitability Laboratory @ UPR Arecibo|website=phl.upr.edu|access-date=2019-10-31}}</ref> Tā ir ceturtā tuvākā potenciāli apdzīvojamā eksoplanēta no 2019. gada 7. jūlija.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Presidente Pedro Agirre Serda
| oriģinālnosaukums    = Base Aérea Presidente Pedro Aguirre Cerda
| attēls               = XII Expedición Antártica 1957 - 1958.jpg
| paraksts             = Stacija 1957. gadā
| karte                = Dienvidšetlendas salas
| paraksta_izvietojums = right
| valsts               = {{CHL}}
| latd=62| latm=56| lats=02| latNS= S
| longd=60| longm= 34| longs= 03| longEW=W
| novietojums          = [[Disepšena]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1955
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1967
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = Čīles Gaisa spēki
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- formātā UTC+/-xx -->
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Presidente Pedro Agirre Serda''' ({{val|es|Base Aérea Presidente Pedro Aguirre Cerda}}) bija [[Čīle]]s vissezonas [[polārstacija]] [[Antarktika|Antarktikā]]. Izvietojusies [[Dienvidšetlendas salas|Dienvidšetlendas salās]], [[Disepšena]]s salas krastā pie tās iekšējā līča [[Fostera osta]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.profesorenlinea.cl/Chilegeografia/AntarticaChilena.htm |title=Profesor en Línea. Antártica chilena |access-date={{dat|2013|10|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131009082047/http://www.profesorenlinea.cl/Chilegeografia/AntarticaChilena.htm |archivedate={{dat|2013|10|09||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gerhards fon Mende
|     vārds_orig = ''Gerhard von Mende''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Diseldorfa]], [[Ziemeļreina-Vesfālene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = orientālists, ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki = Johaness fon Mende, Luīze Kēniga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Sadalītā virsgrāmata''' ({{val-en|distributed ledger}}) ir replicētu, koplietojamu un sinhronizētu [[cipardati|cipardatu]], kas ģeogrāfiski izkliedēti starp vairākām vietnēm, valstīm vai institūcijām, konsenss.<ref name=UKscienceOffice201601>{{cite report |title=Distributed Ledger Technology: beyond block chain |url=https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf |publisher=Lielbritānijas valdība, Zinātnes birojs |date=2016. gada janvāris|accessdate=2016. gada 29. augustā |language=en }}</ref> Tai nav viena centrāla administratora vai [[datu krātuve]]s.<ref name="raiib">{{cite book |title=Restructuring and Innovation in Banking |last=Scardovi |first=Claudio |year=2016 |publisher=Springer |isbn=9783319402048 |page=36 |url=https://play.google.com/store/books/details?id=uNM0DQAAQBAJ |accessdate=2016. gada 21. novembrī|language=en}}</ref>

sentences: '''Padomju pils''' ({{val|ru|Дворец Советов}}) bija paredzēts pārvaldes centra un sanāksmju zāles projekts [[Maskava|Maskavā]], netālu no [[Kremlis|Kremļa]], nojauktās [[Kristus Glābēja katedrāle]]s vietā. Tās celtniecība sākta [[1937]]. gadā, taču [[1941]]. gadā Padomju pils celtniecību pārtrauca [[Nacistiskā Vācija|Nacistiskās Vācijas]] [[Barbarosa (plāns)|iebrukums]] [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. Celtnes [[tērauds|tērauda]] karkass tika izkausēts un izmantots [[tilts|tiltu]] celtniecībā. Pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] Padomju pils celtniecība vairs netika atsākta, un 1958. gadā tās vietā atvēra milzu [[peldbaseins|peldbaseinu]], bet 1995. gadā atjaunoja iepriekš nojaukto Kristus Glābēja katedrāli.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Arhitektūra, kas būtu mainījusi pasauli: piecas fenomenālas un nerealizētas būves |date= 2019. gada 24. septembris |website=[[tvnet.lv]] |url= https://www.tvnet.lv/6784562/arhitektura-kas-butu-mainijusi-pasauli-piecas-fenomenalas-un-nerealizetas-buves/page/4 |accessdate= 2020. gada 10. aprīlī}}</ref>

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = Uzi
|valsts             = {{ISR}}
|tips               = [[mašīnpistole]]
|konstruktors       = [[Uziels Gals]]
|konstruktori       =
|ražotājs           = [[Israel Military Industries]], [[Fabrique Nationale de Herstal|FN Herstal]] u.c.
|ražošanā           = no [[1953]]. gada
|bruņojumā          = {{ISR}} u.c.
|patronu_tips       = 9x19 mm Parabellum, .22 LR, .45 ACP, .41 AE
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 100 šāvieni minūtē
|sākuma_ātrums      = ~ 400 m/s
|attālums           = 100 m
|masa              = 3,5 kg (bez magazīnas)
|garums             = 650 mm (ar laidi)
470 mm (ar saliktu laidi)
|stobrs             = 260 mm
|pārlādes_sistēma   = [[Magazīna]]s
|patronas_aptverē   = atkarībā no kalibra
|tēmēklis           =
|versijas           = ''Uzi Carbine''
''Mini-Uzi''
''Micro-Uzi''
''Uzi Pistol''
|daudzums           =
}}
'''Uzi''' ({{val|he|עוזי}}) ir [[Izraēla]]s [[mašīnpistole|mašīnpistoļu]] saime.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums=|klase_lv=Viendīgļlapji|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Carex arenaria 1.jpg|rinda_lv=Graudzāļu rinda|rinda=Poales|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex arenaria|suga_lv=Smiltāja grīslis|autors=L.|binomial=Carex arenaria}}'''Smiltāja grīslis''' ({{val|la|Carex arenaria}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tai ir šaurs izplatības areāls okeāna un jūru krastos [[Rietumeiropa|rietumu]] un [[Ziemeļeiropa|ziemeļu Eiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] smiltāja grīslis ir sastopams diezgan bieži, bet tikai [[Baltijas jūra|jūras]] piekrastē vai tās tiešā tuvumā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-arenaria-l/|title=smiltāja grīslis - Carex arenaria L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-03}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šefpavārs uz riteņiem
| attēls                   = SefpavarsUzRiteniem.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chef''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džons Favro]]
| producents               =
* [[Sergejs Bezpavlovs]]
* Džons Favro
| scenārija autors         = Džons Favro
| galvenajās lomās         =
* Džons Favro
* [[Sofija Vergara]]
* [[Džons Legizamo]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Olivers Plets]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fairview Entertainment]]''
* ''[[Aldamisa Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Open Road Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|3|7|Ostina|2014|5|9|ASV|2014|6|13|Latvija|}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chef-2014|title=Chef|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 29, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|46 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chef.htm|title=Chef (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šefpavārs uz riteņiem"''' ({{val|en|Chef}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galvenās lomas atveidotājiem ir [[Džons Favro]]. Citas lomas atveido [[Sofija Vergara]], [[Džons Legizamo]], [[Skārleta Johansone]], [[Dastins Hofmans]] un [[Olivers Plets]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|3|7||bez}} Ostinā.

sentences: '''Uztvere''' ({{val|la|perceptio}}) ir procesu kopums, ar kuru palīdzību cilvēks atpazīst, organizē, kā arī piešķir jēgu reakcijām uz vides stimuliem.<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sajutas sajūtas (neslimo.lv)]</ref><ref>Schacter, 2011</ref> Signāli, kas stimulē [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]], rodas, ķīmiski vai fiziski iedarbojoties uz [[Sensorā sistēma|sensoro sistēmu]].<ref>Goldstein, 2009</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Urho Kekonens
| vārds_orģ = ''Urho Kekkonen''
| attēls = Uudenvuodenpuhe 1959.jpg
| mazs_att =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = [[Somijas prezidents]]
| term_sākums = {{dat|1956|3|1|N}}
| term_beigas = {{dat|1982|2|27|N}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis = [[Juho Kusti Pāsikivi]]
| pēctecis = [[Mauno Koivisto]]
<!------ Personas dati ------>| dzim_dati = {{dat|1900|9|3}}
| dzim_vieta = {{vieta|Somija|Austrumsomijas lēne|Pielavesi}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1986|8|31|1900|9|3}}
| mir_vieta = {{vieta|Somija|Helsinki}}
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs = Juho Kenonens
| māte = Emīlija Pulvanainene
| dzīvesb = Sulvi Salome Vino
| bērni = divi dēli, Mati (1928) un Taneli (1928-1985)
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts = KekkonenUrhoSignature.png
| paraksts_izm = 150px
| piezīmes =
}}
'''Urho Kaleva Kekonens''' (''Urho Kaleva Kekkonen'', dzimis {{dat|1900|9|3}} Pielavesi [[Austrumsomijas lēne|Austrumsomijas lēnē]], miris {{dat|1986|8|31}} [[Helsinki|Helsinkos]]) bija [[Somi|somu]] politiķis, [[Somija]]s [[Somijas premjerministru uzskaitījums|premjerministrs]] (1950—1953, 1954—1956), [[Somijas prezidents]] (1956—1982) no partijas [[Somijas Centrs|''Somijas centrs'']].

sentences: '''Homonīmi''' ir [[vārds|vārdi]] ar atšķirīgu nozīmi,  kas izrunājami un rakstāmi vienādi. Piemēram, "[[Rota (armija)|rota]]" (karaspēka vienība) un "[[Rota (dekorācija)|rota]]" (greznuma priekšmets) ir homonīmi.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Abrahams Šterns
|          vārds_orig = אברהם שטרן
|              attēls = AvStern.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1907
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta =  [[Kongresa Polija]],
 {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]],
 [[Suvalki]]
(tagad {{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1942
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 12
|             m_vieta =  [[Britu Palestīnas mandātteritorija]], [[Telaviva]]
(tagad {{ISR}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
|             tautība =
|        nodarbošanās = politiķis, kaujinieks
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Abrahams Šterns''' ({{val|he|אברהם שטרן}}, ''Avraham Stern''; dzimis {{dat|1907|12|23}}, miris {{dat|1942|2|12}}), segvārds '''Jairs''' (''Yair''), bija [[ebreji|ebreju]] nelegālās kaujas organizācijas ''[[Lehi]]'' (''Lohamei Herut Israel'' — Izraēlas Brīvības Cīnītāji) dibinātājs un vadītājs.

sentences: bieži tiek klasificēts kā [[vandalisms]] (viens no nozieguma veidiem)]]

sentences: '''Ekspertsistēma''' ir [[datorprogramma]], kas spēj aizstāt cilvēku-[[eksperts|ekspertu]] noteiktu problēmsituāciju risināšanā. Piemēram, ir tādas ekspertsistēmas, kuras spēj noteikt diagnozi [[cilvēks|cilvēku]] [[slimība|slimībām]], citas veic [[finanses|finansu]] prognozes vai arī izstrādā maršrutus piegādes [[transports|transportam]]. Ekspertsistēmas ne tikai ir paredzētas cilvēku—ekspertu aizstāšanai, ir arī tādas sistēmas, kuras ir paredzētas kā palīgs tiem. Pirmās ekspertsistēmas tika izstrādātas [[mākslīgais saprāts|mākslīgā saprāta]] [[pētījums|pētījumu]] rezultātā 1960. gados. 1980. gados tās rada komerciālu pielietojumu.

sentences: '''Triju aizu aizsprosts''' ({{val-zh|长江三峡水利枢纽工程}}, {{zh-p|Cháng Jiāng Sānxiá Shuǐlì Shūniǔ gōngchéng}}) ir [[hidroelektrostacija]], kas uzbūvēta uz [[Jandzi]] upes netālu no [[Saņdoupina]]s pilsētas, [[Hubei]] provinces rietumos, [[Ķīna|Ķīnā]]. Triju aizu aizsprosts ir pasaulē lielākā [[elektrostacija]] pēc tās uzstādītās jaudas (22,5 [[vats|GW]]) un otra lielākā aiz [[Itaipu aizsprosts|Itaipu aizsprosta]] pēc saražotā [[elektroenerģija]]s daudzuma gadā.

sentences:
Šī kategorija satur [[Wikipēdija]]i zināmās [[programmēšanas valoda]]s.
{{Commonscat|Programming languages}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Krimuldas pagasts
| karte             = Krimuldas_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Krimuldas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Krimuldas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Siguldas novads
| centrs2           = [[Ragana (ciems)|Ragana]]
| platība           = 176,3
| iedzīvotāji       = 3 976<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|09|07||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 3976 / 176.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.krimulda.lv
|nos_vācu=Kremon}}
'''Krimuldas pagasts''' ir viens no [[Siguldas novads|Siguldas novada]] pagastiem [[Gauja]]s labajā krastā ziemeļos no [[Sigulda]]s. Robežojas ar sava novada [[Sigulda]]s pilsētu un [[Siguldas pagasts|Siguldas]], [[Inčukalna pagasts|Inčukalna]] un [[Lēdurgas pagasts|Lēdurgas]] pagastiem, [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Straupes pagasts|Straupes]] un [[Līgatnes pagasts|Līgatnes]] pagastiem, [[Saulkrastu novads|Saulkrastu novada]] [[Sējas pagasts|Sējas pagastu]] un [[Limbažu novads|Limbažu novada]] [[Vidrižu pagasts|Vidrižu pagastu]]. Pagasta centrs ir [[Ragana (ciems)|Raganā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dārgie pīšļi
| attēls                   = Lovely bones ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lovely Bones''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Pīters Džeksons]]
| producents               =
* [[Kerolīna Kaninghema]]
* [[Eimī Peironeta]]
* [[Frena Volša]]
* Pīters Džeksons
| scenārija autors         =
* [[Filipa Bojensa]]
* Pīters Džeksons
* Frena Volša
| galvenajās lomās         =
* [[Sērša Runena]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Stenlijs Tuči]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Maikls Imperioli]]
| mūzika                   = [[Braiens Eno]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[WingNut Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2009|11|24|Pirmizrāde|2009|12|11|ASV|2009|12|26|Jaunzēlande|2010|1|29|Apvienotā Karaliste|2010|2|19|Latvija|}}
| ilgums                   = 132 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lovely-bones-2009|title=The Lovely Bones|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 19, 2019|archive-date={{dat|2017|11|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171127020436/http://www.bbfc.co.uk/releases/lovely-bones-2009}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{NZL}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lovelybones.htm|title=The Lovely Bones (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 19, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|93,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dārgie pīšļi"''' ({{val|en|The Lovely Bones}}) ir 2009. gada drāma, kas balstīta uz [[Elisa Sebolda|Elisas Seboldas]] [[Dārgie pīšļi (romāns)|tāda paša nosaukuma romānu]]. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Pīters Džeksons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sērša Runena]], [[Marks Volbergs]], [[Reičela Vaisa]], [[Stenlijs Tuči]], [[Sūzana Sarandona]] un [[Maikls Imperioli]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|11|24||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Carduelis cannabina 1 (Martin Mecnarowski).jpg
 | att_nosaukums = [[Kaņepītis]] (''Linaria cannabina'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Linaria
 |      ģints_lv = Kaņepīši
 |      binomial = Linaria <small>([[Opretter Johann Matthäus Bechstein|Bechstein]], 1802)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Kaņepīši''', '''kaņepīšu ģints''' (''Linaria'') ir [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder [[dadzīšu apakšdzimta]]i (''Carduelinae''). Apvieno 4 neliela auguma sugas, kas izplatītas [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2020]</ref>

sentences: '''Kāpināšana''' ir matemātiska operācija, kas atbilst lieluma atkārtotai [[reizināšana]]i ar sevi. Kāpināšanu parasti pieraksta kā ''a''''n'', kur ''a'' ir '''kāpināmais''', ''n'' ir '''kāpinātājs''', bet iegūtais rezultāts — '''pakāpe'''. Izteiksmi ''a''''n'' lasa kā "''a'' pakāpē ''n''".

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
| attēls =Humpback stellwagen edit.jpg
| att_nosaukums =[[Kuprvalis]] (''Megaptera novaeangliae'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
| kārta = Artiodactyla
| kārta_lv = Pārnadži
| apakškārta=Whippomorpha
| apakškārta_lv=Vaļi un nīlzirgi
| infrakārta = Cetacea
| infrakārta_lv = Vaļveidīgie
| binomial=Cetacea ([[Brisson]], 1762)
| iedalījums =
[[Plātņvaļi]] (''Mysticeti'')
[[Zobvaļi]] (''Odontoceti'')
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Aizpute
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Aizputes dome.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Bijusī Aizputes pilsētas domes ēka, tagadējā mākslas skola.
 | image_flag               = Flag of Aizpute.png
 | flag_link                = Aizputes karogs
 | image_shield             = Aizpute COA.svg
 | shield_link              = Aizputes ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd = 56| latm = 43| lats = 18| latNS =N
 | longd = 21| longm = 36| longs = 01| longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Dienvidkurzemes novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1378. gads|1378. gada]]
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | leader_title             = Aizputes pilsētas pārvaldes vadītājs
 | leader_name              = Artis Čanders
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Hasenpoth}}
 | area_total_km2           = 6.88
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Aizpute}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-3456
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.aizputesnovads.lv}}
 | footnotes                =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aizputes pilsētas vēsturiskais centrs
|      numurs = 7437
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = pilsētbūvniecība
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}
'''Aizpute''' ir sena [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] [[pilsēta]] [[Latvija|Latvijā]]. Atrodas paugurainās [[Rietumkursas augstiene]]s rietumu malā, [[Tebra]]s krastos, 38,5 km no novada centra [[Grobiņa]]s, 50 km uz ziemeļaustrumiem no [[Liepāja|Liepājas pilsēta]]s un 174 km no [[Rīga]]s. Aizputē {{iedzsk|dat|dat_f=L}} dzīvoja {{iedzsk|dati|Aizpute|format=yes}} iedzīvotāji.<ref name="iedz skaits" />

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Name          = Artērija
| Pronunciation =
| Synonyms      =
| Image         = Artery.svg
| Caption       = Artērijas diagramma
| Width         =
| Image2        =
| Caption2      =
| Latin         = Arteria ([[Daudzskaitlis|daudzskaitlī]]: arteriae)
| Greek         =
| Precursor     =
| System        =
| Artery        =
| Vein          =
| Nerve         =
| Lymph         =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lasvegasa
 | official_name            = ''Las Vegas''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = 1 Las vegas strip.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Las Vegas, Nevada.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = ASV#Nevada
 | pushpin_label_position   = <!--left/right -->
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{karogs|ASV}}
 | subdivision_name1        = {{flag|Nevada}}
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1905. gada 15. maijs
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = Kopš 1911. gada 16. marta
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           = 352
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           = 0.13
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2010. gads
 | population_footnotes     = <ref name="popest">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.census.gov/popest/cities/tables/SUB-EST2009-04-32.csv | title = Annual Estimates of the Resident Population for Incorporated Places in Nevada: April 1, 2000 to July 1, 2009 | format = [[comma-separated values|CSV]] | publisher = [[United States Census Bureau]], Population Division | date = 2010-09 | accessdate = October 26, 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20110917105412/http://www.census.gov/popest/cities/tables/SUB-EST2009-04-32.csv | archivedate = {{dat|2011|09|17||bez}} }}</ref><ref name="popmetro">{{Tīmekļa atsauce |title=Estimates of Population Change for Metropolitan Statistical Areas and Rankings: July 1, 2008 to July 1, 2009 |publisher=U.S. Census Bureau |url=http://www.census.gov/popest/metro/tables/2009/CBSA-EST2009-05.csv |date=2009-04 |accessdate=October 26, 2010 |archiveurl=http://webarchive.loc.gov/all/20100615175351/http%3A//www%2Ecensus%2Egov/popest/metro/tables/2009/CBSA%2DEST2009%2D05%2Ecsv |archivedate={{dat|2010|06|15||bez}} }}</ref>
 | population_total         = 583756
 | population_urban         = 1314356
 | population_metro         = 1951269
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           = -7
 | latd = 36 | latm =10  | lats =30  | latNS = N
 | longd =115  | longm = 08 | longs =11  | longEW =W
 | postal_code_type         = Tālruņu kods
 | postal_code              = + 702
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              = 620
 | website                  ={{url|http://www.lasvegas.com/}}
 | footnotes                =
}}
'''Lasvegasa''' ({{val|en|Las Vegas}}) ir pilsēta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], lielākā pilsēta [[Nevada|Nevadas štatā]]. Pasaules nozīmes [[izklaide]]s un [[azartspēles|azartspēļu]] centrs. Lasvegasas [[Aglomerācija|aglomerācijā]] ietilpst vairākas satelītpilsētas ar iedzīvotāju skaitu virs 100 000 — [[Hendersona (Nevada)|Hendersona]] (''Henderson''), [[Paradaisa (Nevada)|Paradaisa]] (''Paradise''), Sanraismeinora (''Sunrise Manor''), Ziemeļlasvegasa (''North Las Vegas''), Springvaleja (''Spring Valley''). Lasvegasu dēvē par "grēka pilsētu" (''Sin City'') spēļu zāļu, [[prostitūcija]]s un [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] brīvās pieejamības dēļ. Tomēr tā vēl aizvien ir visstraujāk augošā aglomerācija ASV.

sentences: '''Trihineloze''' ir [[zooantroponoze]], kur pieaugušie [[parazīts|parazīti]] lokalizējas saimnieka [[tievā zarna|tievajās zarnās]], bet kāpuri – tā paša saimnieka muskulatūrā.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Somu līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       = Finnish gulf near Tallinn.JPG
| paraksts     = Skats uz līci [[Tallina]]s tuvumā
| karte        = BaltijasJura.png
| vieta        = {{FIN}}
{{EST}}
{{RUS}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Baltijas jūra]]
| plat_d=59| plat_m=50| plat_s=0 | plat_NS=N
| gar_d=26| gar_m=00| gar_s=0 | gar_EW=E
| platība      = 29 500
| platība_ha   =
| garums       = 428
| platums      = 120
| Vid_dziļums  = 38
| Max_dziļums  = 115
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Hoglande]]
| pilsētas     = [[Sanktpēterburga]], [[Helsinki]], [[Tallina]]
}}
'''Somu līcis''' ({{val-fi|Suomenlahti}}, {{val-et|Soome laht}}, {{val-ru| Финский залив}}) ir [[līcis]] [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]]. Tā krastos atrodas [[Somija]] (ziemeļos), [[Igaunija]] (dienvidos) un [[Krievija]] (austrumos).

sentences: laikā. Katrā laika intervālā parādīts, cik daudz ģinšu procentuāli neizdzīvoja līdz nākamajam laika intervālam. Izmiršana parādīta tikai tām ģintīm, kas ir saglabājušās [[Fosilijas|fosilā veidā]]]]

sentences:
{| class="wikitable" width=300px align=right
|-----
!colspan=2|Ahāts
|-----
!colspan=2|), izmērs — 2,5 cm]]
|-----
!colspan=2|Klasifikācija
|-----
|Klase||[[halcedons|Halcedona]] paveids
|-----
|[[Ķīmiskā formula]]|| Silīcija dioksīds, SiO2
|-----
|[[Singonija]]|| [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|-----
!colspan=2|Īpašības
|-----
| Krāsa || Balts līdz pelēks, gaišzils, oranžs līdz sarkans, melns
|-----
| [[Svītra]] || Balta
|-----
| [[Habituss]] || [[Slēpti kristālisks]]
|-----
| [[Skaldnība]]|| Nav
|-----
| [[Lūzums (mineraloģija)|Lūzums]]|| Gliemežnīcas, ar ļoti asām malām
|-----
|[[Cietība]] pēc [[Mosa skala]]s|| 7
|-----
| [[spīdums (mineraloģija)|Spīdums]]|| Vaska
|-----
| [[caurspīdīgums (optika)|Caurspīdīgums]]|| Vāji caurspīdīgs
|-----
| [[Pleohroisms]]|| Nav
|-----
| [[Blīvums]]||2,6
|-----
|}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūnijs}}
'''Iekšzemes kopprodukta deflators''' atspoguļo vidējās [[cena|cenu]] izmaiņas visos [[ekonomika|tautsaimniecības]] sektoros kopā. Šis rādītājs tiek bieži lietots citu [[makroekonomika|makroekonomisko]] rādītāju indeksēšanai, un daudzos gadījumos aprēķiniem var izvēlēties vai nu patēriņa cenu [[inflācija]]s rādītāju, vai iekšzemes kopprodukta deflatoru. Iekšzemes kopprodukta deflators ir piemērots jaukta tipa izmaksu projektiem dažādās nozarēs, kā arī tas ir atbilstošs rādītājs, lai diskontētu sagaidāmās finanšu plūsmas no [[uzņēmējdarbība]]s. Izmaksu un ieguvumu analīzē mikrolīmenī šis rādītājs izmantojams aprēķinos par pakalpojumiem.
== Ārējā saite ==
* [http://stats.oecd.org/Index.aspx?QueryId=14744] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120415062805/http://stats.oecd.org/Index.aspx?QueryId=14744 |date={{dat|2012|04|15||bez}} }} ''OECD'' IKP deflatora statistika {{en ikona}} {{fr ikona}}
{{Ekonomika-aizmetnis}}

sentences:
'' — viens no lielākajiem vienšūnas organismiem]]
'''Vienšūnas organisms''' ir [[organisms]], kas sastāv no vienas [[šūna]]s. Tas nav [[taksons]]. Pie vienšūnas organismiem pieder [[baktērijas]], [[arheji]], [[vienšūņi]], vienšūnas [[aļģes]] un vienšūnas [[sēnes]]. Visus vienšūnas organismus var iedalīt divās grupās: [[prokarioti|prokariotu]] vienšūnas organismi (baktērijas, arheji) un [[eikarioti|eikariotu]] vienšūnas organismi (pārējie iepriekš nosauktie organismi). Pretējais vienšūnas organismiem ir [[daudzšūnu organisms|daudzšūnu organismi]]. Tiek uzskatīts, ka vienšūnas organismi ir senākās dzīvības formas uz [[Zeme]]s. Tie esot bijuši uz Zemes pirms 3,8–4,0 miljardiem gadu (Zemes vecums ir 4,5 miljardi gadu).

sentences:
ir fizikāla parādība]]
'''Parādība''' ir jebkurš novērojams [[notikums]]. Parādības var iedalīt dabas parādībās, piemēram, [[zibens]], [[varavīksne]], [[ziemeļblāzma]], un psihiskajās parādībās, piemēram, [[intelekts]], [[atmiņa]], [[jūtīgums]]. Pārmaiņas vai pārvērtības, kuras notiek ar [[fizikāls ķermenis|fizikāliem ķermeņiem]], sauc par fizikālajām parādībām. Neparastas parādības sauc par '''fenomeniem'''.<ref name="tezaurs"/>

sentences: '''Saderināšanās gredzens''' ir [[gredzens]], kurš norāda, ka to nēsājošā persona ir [[saderināšanās|saderinājusies]], lai [[kāzas|precētos]]. Tas simbolizē nēsātāja gatavību doties [[laulība|laulībā]]. Tā ir zīme gan pašiem to nēsātājiem, gan apkārtējai sabiedrībai.<ref name="nozīme">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.laulibas.lv/saderinasanas-gredzena-nozime/139/|title=Saderināšanās gredzena nozīme|accessdate=2011-02-23|archive-date=2011-10-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20111022084903/http://www.laulibas.lv/saderinasanas-gredzena-nozime/139/}}</ref>

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = SPSS
| logo                   =
| screenshot             = {{URL|http://spss.software.informer.com/screenshot/}}
| caption                = SPSS
| developer              = [[IBM|IBM Corporation]]
| operating system       = [[Microsoft Windows]], [[Mac OS X]], [[Linux]]
| license                = Proprietary
| released               = 1986
| latest release version = 27.0
| programming language = [[Java (valoda)|Java]] (GUI)
| genre                  = [[prognozējošā analītika]] un [[statistiskā analīze]]
| website                = {{URL|www.spss.com}}
}}
'''SPSS''' (''Statistical Package for the Social Sciences'') ir [[prognozējošā analītika|prognozējošās analītikas]] un [[statistiskā analīze|statistiskās analīzes]] programmatūras pakotne. Tā ir viena no vadošām programmatūrām šajā jomā pasaulē.{{fact}}

sentences: '''Fotogrāfs''' ir cilvēks, kas ar [[fotoaparāts|fotoaparātu]] uzņem [[fotogrāfija]]s,  fiksējot dažādus notikumus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Elkaim, A. Bouchier, N., Gerbrandt, J. (2016). Poke you in the heart: What can a photo say, what should it say, and how is that affected by the perspective of the photographer and the audience? Imaginations Journal, 7(1), 176-187.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=4&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Diamond, H., & Gorrara, C. (2012). Reframing War: Histories and Memories of the Second World War in the Photography of Julia Pirotte. Modern & Contemporary France, 20 (4), 453-471.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=6&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref> Fotogrāfa veidotais materiāls kalpo atmiņu iemūžināšanai un saglabāšanai.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Elkaim, A. Bouchier, N., Gerbrandt, J. (2016). Poke you in the heart: What can a photo say, what should it say, and how is that affected by the perspective of the photographer and the audience? Imaginations Journal, 7(1), 176-187.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=7&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Imatran Voima Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        = ''[[Fortum]]''
| foundation       = 1932. gads
| founder          =
| defunct          = 1998. gads
| location_city    =
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = elektroapgāde
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Cieceres pagasts
| karte             = Cieceres pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Cieceres pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Cieceres pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Brocēni
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 90,05
| iedzīvotāji       = 881<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2019
| blīvums           = {{#expr: 881 / 90.05 round 1}}
| izveidots         = 1930
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Baltijas vairogs''', saukts arī par '''Fenoskandijas vairogu''', ir senā [[Baltika (kontinents)|Baltikas kontinenta]] (Austrumeiropas kratona) ziemeļrietumu segments, kas atrodas [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Somija|Somijā]], [[Krievija]]s ziemeļrietumos un zem [[Baltijas jūra]]s ziemeļu daļas. Tas satur senākos iežus [[Eiropa|Eiropā]], galvenokārt [[arhajs|arhaja]] un [[proterozojs|proterozoja]] [[gneiss|gneisus]] un kristāliskos slānekļus. [[Litosfēra]]s biezums ir 200—300 km. [[Pleistocēns|Pleistocēnā]] vairākkārtēji kontinentāli ledāji klāja vairogu, kā rezultātā tas iegrima, kā arī zaudēja [[nogulumieži|nogulumiežu]] kārtu, atsedzot kristāliskos iežus. Mūsdienās turpinās Baltijas vairoga celšanās pēc ledāja izkušanas pleistocēna beigās.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 62
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 24
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Sm
|             atommasa = 150,36
|   valences elektroni = [Xe]4f66s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Samārija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un sevišķi tīrs sublimēts samārijs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,17
|              blīvums = 7520
|  kušanas temperatūra = 1345 K (1072 °C)
| viršanas temperatūra = 2067 K (1794 °C)
}}

sentences: '''Depkini''' ({{val|de|Depkin}}) bija [[Rīgas patricieši|Rīgas patriciešu]] un [[Vidzeme]]s luterāņu mācītāju dzimta.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Kvareli
| official_name            = ყვარელი
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Kvareli Town Center.jpg
| image_caption            =
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Kahetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Kvareli municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         =
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1964
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 7739
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (97,5%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 41|latm= 57|lats= |latNS=N
| longd= 45|longm= 49|longs= |longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 4800
| area_code                = +995 352
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 450
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Kvareli''' ({{val|ka|ყვარელი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Kahetija]]s mharē, [[Kvareli municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts ziemeļaustrumos [[Alazani]] ielejas austrumu malā [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] grēdas dienvidu pakājē {{nobr|134 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|403}}</ref> Nozīmīgs Gruzijas vīnkopības un vīna ražošanas centrs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Smitss''' var būt:

sentences:
{{ infobox
| bodyclass  = vcard
| titleclass = fn org
| title      = {{PAGENAME}}
| above      = {{{datums|}}}
| abovestyle = font-size: smaller
| image      = {{#if:{{{attēls|}}}|}}
| caption    = {{{apraksts|}}}

sentences: '''27. jūlijs''' ir gada 208. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (209. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 157 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Oktavio Pass
|         vārds_orig = ''Octavio Paz''
|             attēls = Paz0.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 31
|           dz_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1998
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Meksikānis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Spāņu
|            periods = 1931—1965
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]], [[eksistenciālisms]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Oktavio Pass Lozano''' ({{val|es|Octavio Paz Lozano}}; dzimis {{dat|1914|3|31}}, miris {{dat|1998|4|19}}) bija meksikāņu rakstnieks, dzejnieks un diplomāts. 1990. gadā saņēmis [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmiju literatūrā]]. 1981. gadā saņēmis augstāko literāro apbalvojumu spāņvalodīgajās valstīs — Servantesa balvu. Dzīves laikā bijis vairāku žurnālu vadītājs. Viņa dzejoļi ir apkopoti krājumos ''Poemas 1935-1975'' un ''Collected Poems, 1957-1987''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/literature/laureates/1990/paz-bio.html#|title=Biogrāfija|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2012|2|26||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''''SQL Slammer''''' ir [[datorvīruss]], kas 2003. gadā izraisīja pakalpojuma atteikumu interneta nodrošinātājos un krasi palēnināja vispārējo [[internets|interneta]] datu satiksmi. Datorvīruss strauji izplatījās — desmit minūšu laikā inficējot ap 75 000 lietotājus.

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{cita nozīme|jēdzienu|filmu|007: SPEKTRS}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = 300
|          vārds = Andrejs Ašarins
|     vārds_orig = ''Andreas Ascharin''
|         attēls = Andreas Asharin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Pērnava}} (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1896
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 24
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}} (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Andrejs Ašarins''' ({{val-de|Andreas Ascharin}}, {{val-ru|Андрей Александрович Ашарин}}; dzimis {{dat|1843|06|24}} [[Pērnava|Pērnavā]], miris {{dat|1896|12|24}} [[Rīga|Rīgā]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]]/[[krievi|krievu]] [[pedagogs]], [[literāts]], [[tulkotājs]] un [[šahists]].<ref>Шахматы: Энциклопедический словарь. Гл. ред. А.Е. Карпов, 1990, 24.lpp., 621 lpp. {{ISBN|5-85 270-005-3}}</ref>

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = V-2
| oriģ. nosaukums = Vergeltungswaffe 2
| izgat. nosaukums = A4
| attēls = A4 peenem.jpg
| attēla izmērs = 120
| attēla paraksts = V-2 makets Pēnemindes muzejā
| pielietojums = [[Ballistiskā raķete]]
| raķešu saime = A (Aggregat)
| raķešu grupa = A4
| valsts = [[Vācija]]
| izgatavotājs = [[Pēneminde]], [[Mitelverka]]
| augstums = 14 m
| diametrs = 1,65 m
| masa = 13 000 kg
| pakāpes = 1
| derīgā krava = 1000 kg
| GTO masa =
| statuss = nelido
| starta vietas = [[Pēneminde]]; vairākas vietas [[Vācija|Vācijā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]]
| startu skaits = ~4300
| veiksmīgie =
| avārijas = ~2000
| daļēji =
| pirmais = {{dat|1942|06|13|sk}} (avārija)
| pirmais veiksmīgais = {{dat|1942|10|3|sk}}
}}

sentences: '''6. februāris''' ir 37. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 328 dienas (329 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_(Karl_L).jpg
| att_nosaukums =[[Parastais zalktis]] (''Natrix natrix'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| infrakārta2 = Caenophidia
| infrakārta_lv2 = Augstākās čūskas
| virsdzimta = Colubroidea
| virsdzimta_lv = Zalkšu virsdzimta
| binomial = Colubroidea <small>([[Nicolaus Michael Oppel|Oppel]], 1811)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Zalkšu virsdzimta''' (''Colubroidea'') ir [[čūskas|čūsku apakškārtas]] (''Serpentes'') virsdzimta, kas apvieno 7 čūsku dzimtas, gandrīz visas [[augstākās čūskas|augstāko čūsku]] dzimtas, izņemot [[Kārpaino zalkšu dzimta|kārpaino zalkšu dzimtu]] (''Acrochordidae''). Abas grupas: zalkšu virsdzimta un kārpaino zalkšu dzimta ir māsas taksoni.<ref name=rob>Robert D. Aldridge,David M. Seve, 2011. [https://books.google.lv/books?id=u-3RBQAAQBAJ&pg=PA33&lpg=PA33&dq=colubridae+subfamilies&source=bl&ots=EKzzAqOR4l&sig=x4FnPwY11Vl24Q3emBPPNhroQj0&hl=lv&sa=X&ei=IC3ZVMfqM8v8ygONnIDoCg&ved=0CFcQ6AEwBw#v=onepage&q=colubridae%20subfamilies&f=false Reproductive Biology and Phylogeny of Snakes] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150420090604/https://books.google.lv/books?id=u-3RBQAAQBAJ&pg=PA33&lpg=PA33&dq=colubridae+subfamilies&source=bl&ots=EKzzAqOR4l&sig=x4FnPwY11Vl24Q3emBPPNhroQj0&hl=lv&sa=X&ei=IC3ZVMfqM8v8ygONnIDoCg&ved=0CFcQ6AEwBw#v=onepage&q=colubridae%20subfamilies&f=false |date={{dat|2015|04|20||bez}} }}</ref> Turklāt  zalkšu virsdzimtas sugas ir atdalījušās no kārpaino zalkšu dzimtas, iespējams, [[terciārs|terciāra]] perioda sākumā.<ref name=rob/>

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Citas nozīmes|jūrasbraucēju|Kuks|Kuks}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Džeimss Kuks
|          vārds_orig = ''James Cook''
|              attēls = Captainjamescookportrait.jpg
|          att_izmērs = 230px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1728
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Martona]], [[Jorkšīra]], [[Anglija]]
|              m_gads = 1779
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 14
|             m_vieta = [[Havajas]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[angļi|anglis]]
|            piezīmes =
|            paraksts = James Cook Signature.svg
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
'''Ramans''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Krievijā|Polarstacijas]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Vilhelms Strūve
|     vārds_orig = ''Otto Wilhelm Struve''
|         attēls = Otto Willhelm Struve.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Tērbata]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Karlsrūe]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
|        zinātne = Astronomija
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Oto Vilhelms Strūve''' ({{val|de|Otto Wilhelm von Struve}}, {{val|ru|Отто Васильевич Струве}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1819|5|7}}|{{dat||4|25}}}}, miris {{dat|1905|4|14}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[astronoms]]. Ievērojamās Strūvju ģimenes pārstāvis, tēvs — [[Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve]]. Viens no vadošajiem sava laika [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]s locekļiem.

sentences: {{Commonscat|Ancient Roman amphitheatres in Italy}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
 | conflict    = Sipaju sacelšanās 1857. gadā
 | image       = File:Indian Rebellion of 1857.jpg
 | caption     = 1912. gadā izveidota karte, kurā atzīmētas sacelšanās vietas
 | date        = {{dat|1857|05|10|N}} –<br/>{{dat|1858|11|01|N}}
 | place       = [[Indostāna]]s ziemeļi
 | result      = britu uzvara
* sacelšanās apspiešana
* formāla [[Mogulu impērija]]s likvidēšana
* [[Britu Austrumindijas kompānija]]s valdīšanas laika beigas Indijā
* vara pārgāja Lielbritānijas kronim
 | casus       = [[Britu Austrumindijas kompānija]]s rīcība izraisīja [[sipaji|sipaju]] (Indijas armijas) dumpi. Dumpim dažos reģionos sekoja pilsoņu sacelšanās
 | territory   = no bijušās [[Britu Austrumindijas kompānija]]s teritorijām tika izveidota [[Britu Indija]] (dažas zemes atgrieza pamatiedzīvotājiem, citas zemes konfiscēja britu kronim)
 | combatant1  =
{{bulleted list
| [[sipaji|sipaju]] dumpinieki
| [[Mogulu impērija]]
| {{flagicon image|Flag of Awadh.svg}} [[Audas valsts|Auda]]
| [[Jagdishpur|Džagdišpura]]
| {{flagicon image|Flag of the Maratha Empire.svg}} [[Gvālijaras valsts]]
| [[Džhansi valsts|Džhansi]] valdnieces [[Rani Lakšmibai]] spēki
| [[Nana Sagibs|Nanas Sagiba]]s spēki
| dažādas [[radža]]s
}}

sentences: '''Turandota''' ir itāļu komponista [[Džakomo Pučīni]] opera 3 cēlienos, ko pēc Pučīni nāves pabeidzis [[Franko Alfāno]]. Operas libretu sarakstījuši Džuzepe Adami un Renato Simoni.

sentences: '''Ekonomiskā politika''' ir pasākumu un valdības darbību kopums, kuru mērķis ir pieņemt un īstenot ekonomiskos lēmumus [[makroekonomika]]s līmenī. Ekonomiskās politikas īstenošana nozīmē sociāli nozīmīgu mērķu sasniegšanu. Ekonomiskās politikas mērķus nosaka valsts ekonomikas stāvoklis attiecīgajā brīdī, kā arī subjektīvi faktori.

sentences:
{{Citas nozīmes|1223. gada pirmo karagājienu uz Sakalu|Karagājieni uz Sakalu|Karagājieni uz Sakalu}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1223. gada karagājiens uz Sakalu
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Karagājiens virzījās uz [[Sakala]]s zemi.
|date=[[1223]]. gads
|place= [[Sakala]] un [[Nurmegunde]]s zemes
|result=Tika izpostītas Sakalas un Nurmegundes zemes
|combatant1= [[Sakala]]s karaspēks
|combatant2=[[krustneši]],
 [[leti]] un [[līvi]],
[[Zobenbrāļu ordenis]]
|commander1=Sakalas novadu vecākie
|commander2=
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
}}
'''1223. gada karagājiens uz Sakalu''' notika igauņu sacelšanās laikā 1223. gada sākumā pēc [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapa Alberta]] un Zobenbrāļu ordeņa atkārtotas vienošanās par pakļauto Igaunijas zemju sadali. Tajā piedalījās bīskapam Albertam padotie [[krustneši]], [[leti]] un [[līvi]], kā arī [[Zobenbrāļu ordenis]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Piridīna dažādu veidu struktūrformulas un molekulas modelis

Pudele ar piridīnu
|ķīmiskā formula=C5H5N
|citi nosaukumi=azabenzols, azīns
|CAS numurs=110-86-1
|molmasa=79,1
|blīvums=981,9
|kušanas temperatūra=-41,6 °C
|viršanas temperatūra=115,2 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piridīns''' (C5H5N) ir [[heterocikls|heterociklisks]], [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs, [[arēni|aromātisks]] [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Tas pieder pie sešlocekļu heterocikliem. Piridīns ir bezkrāsains šķidrums ar raksturīgu asu, nepatīkamu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un organiskiem šķīdinātājiem. Piridīns ir vāja [[bāze (ķīmija)|bāze]] un ar stiprām neorganiskām [[skābes|skābēm]] veido [[sāļi|sāļus]] (tos sauc par piridīnija sāļiem, piemēram, [[piridīnija perhlorāts]]). Viegli veido [[kompleksie savienojumi|kompleksos savienojumus]] un [[dubultsāļi|dubultsāļus]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Augšdelma kauls |
  Latin        = Humerus |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray207.png |
  Caption      = Augšdelma kauls no priekšpuses|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Augšdelma kauls''' jeb '''pleca kauls''' ({{val-la|humerus}}) ir [[roka|augšējās brīvās ekstremitātes]] [[kauls]]; tas ir pāra, garais cauruļveida [[kauls]]. Tas savieno [[lāpstiņa|lāpstiņu]] ar [[elkoņa kauls|elkoņa kaulu]] un tam ir 3 daļas:
* Proksimālais gals (tuvāk ķermenim)
* Kaula ķermenis
* Distālais gals (tālāk no ķermeņa)

sentences: '''23. oktobris''' ir 296. gada diena (297. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 69 dienas.

sentences:
{{Elektrodinamika}}
[[File:14. Електрични силови линии.ogv|thumb|right|280px|Elektriskā lauka līniju demonstrējums. Ar [[elektrostatiskā mašīna|elektrostatisko mašīnu]] tiek uzlādēts eļļas traukā ievietots elektrods. Eļļā iebērtas daļiņas izvietojas gar elektriskā lauka līnijām]]
'''Elektriskais lauks''' ir [[Lauks (fizika)|lauks]], kas pastāv ap jebkuru elektriski lādētu [[Fizikāls ķermenis|ķermeni]] vai [[Elektriskais lādiņš|lādiņu]], un [[Kulona likums|Kulona likumu]] var interpretēt šādi: viens no lādiņiem, piemēram <math>q_2 = q \ </math>, ir lauka avots, bet otrs, <math>q_1 \ </math>, atrodas tā radītajā laukā un uz to darbojas Kulona spēks <math>\vec{F} \ </math>.

sentences: '''Laktātdehidrogenāze''' ('''LDH''' vai '''LD''') ir [[Enzīmi|enzīms]], kas atrodams gandrīz visās dzīvās šūnās. LDH katalizē [[Pirovīnogskābe|piruvāta]] pārvēršanos par [[Pienskābe|laktātu]] un atpakaļ, jo tas pārvērš NAD<sup>+</sup> par Nikotīnamīda adenīndinukleotīdu ([[Nikotīnamīda adenīndinukleotīds|NADH]]) un atpakaļ. Dehidrogenāze ir enzīms, kas pārnes [[Hidrīdi|hidrīdu]] no vienas molekulas uz otru.

sentences: '''Nanomotors''' ir molekulāra vai [[nano]] mēroga ierīce, kas ir spējīga pārveidot enerģiju mehāniskajā darbā. Tas tipiski var ģenerēt [[spēks|spēkus]], izmērāmus pikoņūtonos.<ref>{{laikraksta atsauce |last1=Dreyfus |first1=R. |last2=Baudry |first2=J. |last3=Roper |first3=M. L. |last4=Fermigier |first4=M. |last5=Stonne |first5=H.A. |last6=Bibette |first6=J. |title=Microscopic artificial swimmers |journal=Nature |date=2005 |issue=7060 |volume=437 |pages=862-5  |doi=10.1038/nature04090 |pmid=16208366}}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Bamrungsap | first1 = S. | last2 = Phillips | first2 = J. A. | last3 = Xiong | first3 = X. | last4 = Kim | first4 = Y. | last5 = Wang | first5 = H. | last6 = Liu | first6 = H. | last7 = Hebard | first7 = A. | last8 = Tan | first8 = W. | year = 2011 | title = Magnetically driven single DNA nanomotor | url = | journal = Small | volume = 7 | issue = 5| pages = 601–605 | doi=10.1002/smll.201001559| pmid = 21370463 }}</ref><ref>T. E. Mallouk and A. Sen, "Powering nanorobots," ''Scientific American'', May 2009, pp. 72-77</ref><ref>J. Wang, "Nanomachines: Fundamental and Application", Wiley, 2013</ref>

sentences: '''Elektrontieksme''' ir [[enerģija]], kas izdalās, brīvam [[Atoms|atomam]] vai [[molekula]]i pievienojot [[Elektrons|elektronu]] un kļūstot par negatīvi lādētu [[Jons|jonu]]. Divu vai vairāku elektronu pievienošana norisinās nevis ar enerģijas izdalīšanos, bet gan ar tās uzņemšanu.

sentences: '''Skaņas ātrums''' ir [[ātrums]], ar kādu [[vibrācija]]s ([[skaņa]]) [[viļņi|viļņu]] veidā pārvietojas elastīgā vidē, t. i., cik lielu attālumu šie viļņi veic noteiktā laika posmā. Ātrums ir atkarīgs no vides blīvuma, struktūras, temperatūras u. c. (piemēram, [[ūdens|ūdenī]] skaņa izplatās daudz ātrāk nekā [[gaiss|gaisā]])

sentences:
==Informācija==
* vārds — kuģa vārds.
* attēls - kuģa attēls.
* attēla paraksts - attēla paraksts.
* kuģa tips - piem. drednauts
* īpašnieks — kuģa īpašnieks.
* pieraksta osta — kuģa pieraksta osta.
* operators - operators.
* līnija — līnija.
* ražotājs — ražotājs.
* pirmais brauciens — pirmais brauciens.
* citi nosaukumi — citi nosaukumi, ja tādi bijuši.
* pēdējais brauciens — pēdējais brauciens.
* statuss — norakstīts, darbībā, nogrimis utt.
* kuģa tips - kuģa tips, piem. ''Spirit'' klases kuģis
* tonnāža — tonnāža.
* mezgli - mezgli.
* garums — garums.
* iegrime — iegrime.
* pasažieri - pasažieru skaits.
* gultas vietas - gultas vietas.
* kajītes - kajītes.
* līnijmetri - līnijmetri.
* dzinējs - dzinējs.
* ātrums — ātrums.
* apkalpe — apkalpe.
<includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Azelaīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H16O4
|molmasa=188,23
|blīvums=1251
|kušanas temperatūra=106,5 °C
|viršanas temperatūra=287 °C pie 100 mmHg
}}
'''Azelaīnskābe''' (nonāndiskābe, 1,7-heptāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)7–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Azelaīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''azelainātiem'''. Azelaīnskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini adatveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Valentīna Stešenko-Kuftina
|     vārds_orig = ''Валентина Стешенко-Куфтіна''
|         attēls = Valentina Steshenko-Kuftina.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Lebedina]], [[Krievijas impērija]]
([[Sumu apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1953
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Lielupe (Jūrmala)|Lielupe]], [[Jūrmala]], [[Latvijas PSR]], [[PSRS]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pianiste
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Trigonometriskā''' jeb '''vienības riņķa līnija''' (TRL) ir [[riņķa līnija]], kuras centrs atrodas [[koordinātu sistēma|koordinātu sistēmas]] sākumpunktā un [[rādiuss]] ir vienu vienību garš.
 mērs.]]

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name = Rīgas cirks
| image_size = 250px
| former_names =
| alternate_names =
| image = Rigas cirks 1889.jpg
| image_alt =
| caption = Rīgas cirks 1911. gadā
| map_type =
| map_alt =
| map_caption =
| altitude =
| building_type =
| architectural_style =
| structural_system =
| cost =
| ren_cost =
| client =
| owner =
| current_tenants =
| landlord =
| location = {{vieta|Latvija|Rīga|Merķeļa iela 4|3s=Merķeļa iela (Rīga)}}
| address =
| location_town =
| location_country =
| iso_region =
| latd = 56
| latm = 56
| lats = 58
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 07
| longs = 09
| longEW = E
| start_date =
| completion_date = 1888. gada 29. decembrī
| inauguration_date =
| renovation_date =
| destruction_date =
| height =
| diameter =
| other_dimensions =
| floor_count =
| floor_area =
| seating_type =
| seating_capacity =
| main_contractor =
| architect = [[Jānis Frīdrihs Baumanis]]
| architecture_firm =
| structural_engineer =
| services_engineer =
| civil_engineer =
| other_designers =
| quantity_surveyor =
| awards =
| ren_architect =
| ren_firm =
| ren_str_engineer =
| ren_serv_engineer =
| ren_civ_engineer =
| ren_oth_designers =
| ren_qty_surveyor =
| ren_awards =
| url = [http://www.cirks.lv/ www.cirks.lv]
| references =
| embedded = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Cirks
|      numurs = 7637
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|2013|11|11|N|bez}}
}}
| karte = Rīga
| plat_NS =
| lat_dir =
}}
'''Rīgas cirks''' ir [[cirks]], kas atrodas [[Merķeļa iela (Rīga)|Merķeļa ielā]] 4 [[Rīga|Rīgā]]. Cirka ēku atklāja 1888. gada 29. decembrī. Tā ir viena no vecākajām cirka ēkām [[Eiropa|Eiropā]] un vienīgā pastāvīgā cirka ēka [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]]. Cirks ir iekļauts [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā]].

Līdz 2020. gada septembrim Rīgas cirka ēkā norisinājās cirka izrādes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/teatris-un-deja/savstarpeja-saprasanas-cirka-valoda--riga-viesojas-zviedrijas-akrobati.a373000/|title=Savstarpēja saprašanās cirka valodā – Rīgā viesojas Zviedrijas akrobāti|website=www.lsm.lv|access-date=2021-02-15|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cirks.lv/parmums/izrades|title=Izrādes|website=Rīgas cirks|access-date=2021-02-15|language=lv-LV}}</ref>
Renovētajā ēkā Merķeļa ielā 2023. gada jūlijā notika [[XXVII Vispārējie latviešu Dziesmu un XVII Deju svētki|XXVII Vispārējie latviešu Dziesmu un XVII Deju svētku]] pasākumi.

== Vēsture ==
1864. gadā uzcēla pirmo pagaidu koka cirka ēku, no 1874. gada tā atradās [[Tērbatas iela (Rīga)|Tērbatas ielas]] sākumā iepretim [[Vērmanes dārzs|Vērmanes dārzam]]. Tolaik Rīgas cirks bija vienīgais ceļojošais cirks Baltijā.<ref name="lat" />
1878. gadā zirgu dresētājs [[Alberts Salamonskis]] nopirka zemesgabalu tagadējā Merķeļa ielā, kur iepriekš ik vasaru tika uzslieta cirka telts.
1888. gada decembrī Rīgas cirka īpašnieks uzcēla pastāvīgu cirka ēku, ko dēvēja par '''Salamonska cirku''', ēkas arhitekts bija [[Jānis Frīdrihs Baumanis]]. Būvdarbus uzsāka 1888. gada 26. septembrī, pirmo sezonu Rīgas cirks sāka 1888. gada 29. decembrī, kad jaunajā mūra namā ar oriģinālo, apaļo kupola konstrukciju noritēja pirmā cirka izrāde. Kupola konstrukcija veidota no trim kopā savienotām dzelzceļa sliedēm, kas balsta 16 kolonas. [[Kupols]] konstruēts tā, lai spētu izturēt lielas slodzes un lai tajā varētu iekārt gaisa akrobātikas ierīces.
Sākotnēji Rīgas cirkā uzstājās ārzemju cirka mākslinieki, bet 1899. gadā Rīgas cirka arēnā ar pseidonīmu Mifords Reiems uzstājās latviešu cirka mākslinieks — spēka žonglieris [[Trofims Meiers]].<ref name="lat">{{enc riga|220}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Diplacanthus crassissimus 76.JPG
| att_nosaukums =Diplakants (''Diplacanthus crassisimus'').
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomatha
| infratips_lv =Žokļaiņi
| klase =Acanthodii
| klase_lv =Žokļžaunzivis
| kārta =Climatiiformes
| kārta_lv =Klimatijveidīgās
| dzimta =Diplacanthidae
| dzimta_lv =Diplakantīdas
| ģints =Diplacanthus
| ģints_lv =Diplakanti
| suga =Diplacanthus crassisimus
| iedalījums =
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Admontīts
|attēls=
|klase=Borāts
|ŠtruncaID=5/H.17-10
|ķīm_formula=Mg<nowiki>[</nowiki>B6O10<nowiki>]</nowiki>·7H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Labi izteikti [[euhedrāls|euhedrāli]] kristāli
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2-3
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.442 nγ = 1.504
|pleohroisms=nav
|blīvums=1,84
}}
'''Admontīts''' (nosaukts pēc atradnes vietas - Admontas masīva) ir rets [[minerāls]], kas pirmoreiz aprakstīts [[1978]]. gadā, [[Austrija|Austrijā]], [[Štīrija|Štīrijā]], [[Admonta|Admontas masīvā]], Šildmauerā, [[ģipšakmens]] iegulās.

sentences:
{{noformējums+}}
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Inga Pizāne
| attēls = Inga Pizāne.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1986
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 12
| dz_vieta = [[Krāslava]], [[Latvijas PSR]]
| dzīves_vieta = [[Rīga]]
| nodarbošanās = dzejniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = [[2003]]—pašlaik
| žanri = dzeja, proza
| apbalvojumi = [[Ojāra Vācieša prēmija]] 2020
| kategorijas = nē
| dzimums = S
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Eiablage.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Emys orbicularis|Purva bruņurupucis}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|    apakšklase = Anapsida
| apakšklase_lv = Anapsīdi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņrupuči
|      sinonīmi =
*''Chelonii''
*''Chelonia''
|     izplatība =
|    iedalījums =
2 mūsdienās dzīvojošas apakškārtas:
* {{TaksoSaite|Pleurodira|Sānkakla bruņurupuči}}
* {{TaksoSaite|Cryptodira|Slēptkakla bruņurupuči}}
|   kategorijas = nē
|      binomial = Testudines <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Bruņrupuči''' jeb '''bruņurupuči'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Svarīgākie lēmumi 2013. gadā |publisher= [[Valsts valodas centrs]] |url= http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf |accessdate= 2017. gada 31. janvārī |quote= Eksperti secināja, ka pieļaujamas paralēlformas vārdam bruņurupucis / bruņrupucis (protokola Nr. 25 3. §). |archive-date= 2016. gada 8. Novembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20161108153617/http://vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf }}</ref> (''Testudines'') ir [[rāpuļi|rāpuļu]] (''Reptilia'') kārta, kas pieder [[anapsīdu apakšklase]]i (''Anapsida''). Tas ir visatšķirīgākais, visvairāk novirzījies [[Rāpuļi|rāpuļu klases]] zars. Tiem ir savdabīgs, pasīvs aizsardzības orgāns — kaula bruņas, kuras aptver vidukli. Bruņurupuču kārtā ir ap 230—330 mūsdienās dzīvojošu sugu, kas iedalās 2 apakškārtās: [[sānkakla bruņurupuči|sānkakla bruņurupučos]] (''Pleurodira'') un [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupučos]] (''Cryptodira''). [[Latvija|Latvijā]] dzīvo viena suga — {{TaksoSaite|Emys orbicularis|purva bruņurupucis}}, kurš ir ierakstīts [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Lignīna struktūrformulas fragments
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 9005-53-2
|      ķīmiskā formula = C9H10O2, C10H12O3, C11H14O4
|              molmasa =
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Lignīns''' (no {{val|la|lignum}} — 'koks, koksne') ir otrs izplatītākais biopolimērs [[Augi|augu]] valstī pēc [[Celuloze|celulozes]]. Lignīnu satur visi [[vaskulārie augi]]. Lignīnam ir sarežģīta neregulāra uzbūve un tā sastāvā ietilpst [[benzols|benzola]] gredzeni, skābekli saturoši piesātināti [[heterocikls|heterocikli]], alifātiskie atlikumi, [[hidroksilgrupa]]s −OH, [[metoksilgrupa]]s −O−CH3, [[aldehīdgrupa]]s −CHO, [[ketogrupa]]s −CO−, [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] atlikumi. Lignīns ir amorfa gaišdzelteni brūngana viela, ūdenī tā ir termoplastiska, bet koncentrētā [[sērskābe|sērskābē]] nešķīst. To var izšķīdināt, vārot kopā ar [[kalcija hidrogēnsulfīts|kalcija hidrogēnsulfītu]].

sentences: '''Sociālā korekcija''' ir [[izglītība]]s programma, kas metodiski un organizatoriski pielāgota [[persona|personām]] obligātās izglītības vecumā ar [[sociālā uzvedība|sociālās uzvedības]] novirzēm. [[Latvija|Latvijā]] šīs programmas īsteno tikai sociālās korekcijas [[izglītības iestāde|izglītības iestādēs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Fred Hoyle
| attēls =Fred Hoyle.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1915
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =24
| dz_vieta =[[Bredforda]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =2001
| m_mēnesis=8
| m_diena=20
| m_vieta =[[Bornmuta]], [[Dorseta]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas astronomijas institūts]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[zvaigžņu kodolsintēze]]s atklāšana
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Kubaņa
  | attēls            = Усть-Лабинск-Хатукай 2012 01.jpg
  | attēla_izmērs     = 250px
  | paraksts          = Kubaņa pie [[Ustjlabinska]]s
  | karte             = Kuban basin.svg
  | kartes_paraksts   = Kubaņas baseins
  | kartes_izmērs     =
| garums            = 870
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1339
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 1339
| kritums_latvijā   =
| caurtece          = 425
| caurtece_vieta    = [[Krasnodara]]
| gada_notece       =
| baseins           = 57900
| baseins_latvijā   =
| izteka             =
| satekupes          = Ullukama, Učkulana
| ieteka             = [[Azovas jūra]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    =
| pietekas      = [[Urupa]], [[Laba]], [[Belaja (Kubaņas pieteka)|Belaja]]
| sāk_plat_d=43| sāk_plat_m=27| sāk_plat_s=40| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=43| sāk_gar_m=5| sāk_gar_s=46| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45| iet_plat_m=20| iet_plat_s=21| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=37| iet_gar_m=24| iet_gar_s=11| iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Krievijas Eiropas daļa
  | reljefs           = jā
}}
'''Kubaņa''' ({{val|ru|Кубань}}, {{val|ady|Псыж}}, {{val|kbd|Псыжъ}}, {{val|abq|Къвбина}}, {{val|krc|Къобан}}) ir [[upe]] [[Krievija|Krievijā]], viena no [[Azovas jūra]]s galvenajām pietekām. Senajiem [[senā Grieķija|grieķiem]] un [[senā Roma|romiešiem]] tā bija zināma kā '''Hipanisa''' ({{gree|Ύπανις}}, ''Hypanis''). Sākas [[Kaukāza kalni|Kaukāza kalnos]] [[Karačaja-Čerkesija|Karačajā-Čerkesijā]] pie [[Elbruss|Elbrusa]], satekot nelielajām Ullukamas un Učkulanas upītēm. Tek caur [[Stavropoles novads|Stavropoles novadu]], [[Adigeja|Adigeju]] un [[Krasnodaras novads|Krasnodaras novadu]]. Ietek [[Temrjukas līcis|Temrjukas līcī]] pie [[Temrjuka]]s pilsētas.<ref>{{PZT|396}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Indonesia AirAsia}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
 | name            = ''Indonesia AirAsia'' reiss 8501
 | occurrence_type =
 | image           = Indonesia AirAsia Airbus A320-216; PK-AXC@SIN;07.08.2011 617eo (6068918367).jpg
 | caption         = Pazudušās lidmašīnas modelis PK-AXC 2011. gadā
 | date            = {{dat|2014|12|28|N|bez}}
 | summary         =
 | site            = [[Karimatas šaurums]]
 | coordinates     = {{coord|-3.3708|109.6911|dim:500km_region:ID_type:event|display=inline,title}}<ref name="AvHerald">{{cite web|url=http://avherald.com/h?article=47f6abc7&opt=0|title=Crash: Indonesia Asia A320 over Java Sea on Dec 28th 2014, aircraft went missing believed to have impacted waters|author=Simon Hradecky|date=30 December 2014|work=[[The Aviation Herald]] |accessdate=30 December 2014}}</ref>
 | aircraft_type   = [[Airbus A320|Airbus A320-216]]
 | operator        = ''[[Indonesia AirAsia]]''
 | tail_number     = PK-AXC
 | passengers      = 155
 | crew            = 7
 | fatalities      =
* 7 (apstiprināti)
* 162 (visi; tiek uzskatīts)<ref>{{cite web |url=http://www.stuff.co.nz/world/asia/64544747/airasia-flight-qz8501-bodies-pulled-from-wreckage |title=AirAsia flight QZ8501 crash: debris does belong to missing plane, missing plane found and 'emergency slide and plane door' spotted |work=StuffNZ |author=Michael Bachelard |date=30 December 2014}}</ref>
 | injuries        =
 | survivors       = 0
 | origin          = {{vieta|Indonēzija|Surabaja}}
 | destination     = {{vieta|Singapūra}}
}}
'''''Indonesia AirAsia'' reiss 8501''' ir ''[[Airbus A320|Airbus A320-216]]'' pasažieru lidmašīna ar 155 pasažieriem un 7 apkalpes locekļiem,<ref name=Reuters>{{cite news|title=AirAsia flight QZ8501 loses contact with air traffic control|url=http://www.cbc.ca/news/world/airasia-flight-qz8501-loses-contact-with-air-traffic-control-1.2884831|accessdate=28 December 2014|agency=[[Reuters]]|date=28 December 2014}}</ref><ref name=ABC>{{cite news |last1=Schabner |first1=Dean |last2=McGuire |first2=Bill |last3=Candea |first3=Ben |date=28 December 2014 |title=Search and Rescue Operation Resume for Missing AirAsia Jet |url=http://abcnews.com/International/passenger-plane-missing-pacific/story?id=27856490 |work=ABC News |accessdate=28 December 2014 }}{{Novecojusi saite}}</ref> kas nogāzās lidojuma laikā.

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q47007925}}
'''2018. gada Parīze—Rubē''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 8. aprīlī. Tā bija 116. reize, kad notika [[Parīze—Rubē]] sacensības un tās bija 15. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences: '''Rase''' ir vēsturiski izveidojusies klasifikācijas sistēma, pēc kuras [[cilvēki|cilvēkus]] iedala lielās grupās galvenokārt pēc ārējām fiziskajām pazīmēm, t.i., [[Fenotips|fenotipa]]. Parasti izdala trīs lielās rases: [[eiropeīdā rase|eiropeīdo]], [[mongoloīdā rase|mongoloīdo]] un [[ekvatoriālā rase|ekvatoriālo rasi]].<ref name="lpe">{{lpe|2|278}}</ref><ref>[https://tezaurs.lv/rase:1 Tezaurs: rase]</ref> Vēl tiek izdalītas dažādas lielās un mazās jeb lokālās rases,<ref name="lpe" /> kuru skaits daļai autoru sasniedz 60.<ref name="Britannica" /> Katras rases pārstāvju atšķirīgo fizisko pazīmju veidošanās notikusi pakāpeniski un ilgstoši.<ref name="lpe" /> Mūsdienu ģenētiskie pētījumi uzrādījuši, ka stingra robeža starp rasēm vairs nav novelkama.<ref name=":3">{{Cite book|last=Goodman|first=Alan H.|url=https://www.worldcat.org/oclc/1121420797|title=Race : are we so different?|date=2020|others=Yolanda T. Moses, Joseph L. Jones|isbn=978-1-119-47247-6|edition=Second|location=Hoboken, NJ|oclc=1121420797|access-date=2021-04-08|archive-date=2021-05-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20210525024950/https://www.worldcat.org/title/race-are-we-so-different/oclc/1121420797}}</ref> Biologi joprojām nav vienisprātis par rases jēdziena nozīmi un tas biežāk tiek lietots sarunvalodā.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Keita|first=S. O. Y.|last2=Kittles|first2=R. A.|last3=Royal|first3=C. D. M.|last4=Bonney|first4=G. E.|last5=Furbert-Harris|first5=P.|last6=Dunston|first6=G. M.|last7=Rotimi|first7=C. N.|date=2004-11|title=Conceptualizing human variation|url=https://www.nature.com/articles/ng1455|journal=Nature Genetics|language=en|volume=36|issue=11|pages=S17–S20|doi=10.1038/ng1455|issn=1546-1718}}</ref>

sentences: '''Pāreja uz vasaras laiku''', saīsinājumā '''DST''' ({{val|en|Daylight saving time}}), ir [[pulkstenis|pulksteņu]] pārregulēšana, lai vakaros [[dienasgaisma]] būtu ilgāk, bet rītos — mazāk, tādējādi taupot [[elektroenerģiju]]. Parasti pāreja uz vasaras laiku notiek, [[pavasaris|pavasarī]] pagriežot pulksteņus par [[stunda|stundu]] uz priekšu, bet [[rudens|rudenī]] — par stundu atpakaļ.

sentences:
Sarakstā ir uzskaitīti 88 mūsdienu [[Zvaigznājs|zvaigznāji]], kuri sarindoti pēc to aizņemtā laukuma debesīs, mērīta kvadrātgrādos.

Laukumi noteikti pēc zvaigznāju robežām, kādas tiem noteicis Jūdžīns Delporte 1930. gadā [[Starptautiskā Astronomiskā apvienība|Starptautiskās Astronomiskās apvienības]] vārdā.

Delporte uzzīmēja zvaigznāju robežas pa vertikāli un horizontāli gar [[rektascensija]]s un [[Deklinācija (astronomijā)|deklinācijas]] līnijām. Par atskaites punktu viņš izmantoja epohu B1875.0. Tas nozīmē to, ka precesijas dēļ, mūsdienu zvaigznāju kartē zvaigznāju robežas ir novirzījušās un vairs nav perfekti vertikālas vai horizontālas. Gadiem ejot, šī novirze tikai palielināsies. Tomēr zvaigznāju laukumu lielumus tas neietekmē.

sentences: '''Plastmasas''' ({{val|grc|πλαστικός}}, ''plastikós'' — ‘veidojams; {{val|la|massa}} — ‘mīkla, masa’) ir [[materiāls|materiāli]] no lielmolekulāriem, parasti sintētiski iegūtiem [[polimēri]]em, retāk ķīmiski apstrādātiem dabiskiem polimēriem. Plastmasu sastāvā ietilpst arī [[plastifikatori]], [[pildvielas]], [[krāsvielas]], stabilizējošas vielas. Plastmasas ir cieti, [[amorfa viela|amorfi]] materiāli, kas izstrādājuma veidošanas laikā ir ļoti [[elastība|elastīgi]] vai šķidri un [[viskozitāte|viskozi]] tekoši, bet pēc tam sacietē un saglabā piešķirto formu. Plastmasas izmanto dažādu saimniecības priekšmetu, iesaiņošanas materiālu un tehnisku izstrādājumu izgatavošanai. Galvenās plastmasu ražošanā izmantotās izejvielas ir [[nafta]] un [[dabasgāze]].

sentences:
[[Kategorija:Valdība]]
[[Kategorija:Ar valdību saistītās organizācijas]]
[[Kategorija:Organizācijas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Virve
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 80 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1948|8|26|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Transatlantic Pictures]]''
| operators = * [[Džozefs Valentains]]
* [[Viljams Skols]]
| oriģinālnos = ''Rope''
| mūzika = [[Deivids Batolfs]]
| aktieri = * [[Džeimss Stjuarts]]
* [[Džons Dols]]
* [[Fērlijs Grendžers]]
* [[Džoana Čendlera]]
* [[Sedriks Hārdviks]]
* [[Konstanse Koljera]]
* [[Daglass Diks]]
* [[Edita Evasone]]
| scenārijs = [[Arturs Lorentss]]
| producents = * Alfreds Hičkoks
* [[Sidnijs Beršteins]]
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Rope2.jpg
| imdb =
}}'''"Virve"''' ({{Val|en|Rope}}) ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskais trilleris, kura režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filma ir balstīta uz 1929. gada [[Patriks Hamiltons|Patrika Hamiltona]] tāda paša nosaukuma lugas. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Stjuarts]], [[Džons Dols]], [[Fērlijs Grendžers]], [[Džoana Čendlera]], [[Sedriks Hārdviks]], [[Konstanse Koljera]], [[Daglass Diks]] un [[Edita Evansone]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Bassariscus.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Bassariscus
| ģints_lv=Kakomicliji
| suga=Bassariscus astutus
| suga_lv=Ziemeļamerikas kakomiclijs
| binomial=Bassariscus astutus <small>([[Lichtenstein]], 1830)</small>
| izplatība=

sentences:
Skotijā.]]
'''Inversija''' ir anomālas kaut kāda parametra izmaiņas [[atmosfēra|atmosfērā]] atkarībā no augstuma. Parasti tas attiecas uz [[temperatūra]]s inversiju, t.i. [[gaiss|gaisa]] temperatūras paaugstināšanos atmosfēras augstākos slāņos — gaisa temperatūra kilometra augstumā virs zemes ir augstāka nekā pie zemes.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = Bitcoin
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = Bitcoin logo.svg
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = Bitcoin logotips
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 200px
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           = [[Salvadora]]<ref name=btcasamblea>[https://www.asamblea.gob.sv/node/11282 El Salvador, primer país del mundo en reconocer al Bitcoin como moneda de curso legal]</ref>
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  = 1/100000000
|subvienības nosaukums  = satoši
|valūtas simbols        = {{nowrap|BTC, XBT,<ref>{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin gaining market-based legitimacy as XBT |url=http://www.coindesk.com/bitcoin-gaining-market-based-legitimacy-xbt/ |author=Jon Matonis |publisher=''Coindesk'' |date=2013. gada 17. decembris |accessdate=2013. gada 14. decembrī}}</ref> [[File:BitcoinSign.svg|9px]], ฿<ref name="SatoshiDice Forbes">{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin Casinos Release 2012 Earnings |author=Jon Matonis |url=http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |work=[[Forbes]] |location=Ņujorka |date=2013. gada 22. janvāris |quote=Responsible for more than 50% of daily network volume on the Bitcoin blockchain, SatoshiDice reported first year earnings from wagering at an impressive ฿33,310. |archiveurl=https://archive.today/20130216023758/http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |archivedate=2013. gada 16. Februāris |deadurl=no |access-date=2013. gada 11. Jūlijs }}</ref><ref group=P>Šis ir arī [[Taizemes bats|Taizemes bata]] simbols</ref>}}
|subvienības simbols    =
|iesauka              =
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences:
''Sīkākus datus par to, kas ir sārmu metāli, var atrast galvenajā rakstā par [[sārmu metāli]]em''.
{{Commonscat|Alkali metals}}

sentences: '''Saldūdens''' ir [[ūdens]], kur izšķīdušo [[sāļi|sāļu]] saturs ir mazāks nekā 0,05%. Saldūdens sastopams [[upe|upēs]], [[ezers|ezeros]], [[ledājs|ledājos]], [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņos]]. Galvenais saldūdens avots ir atmosfērā esošo ūdens tvaiku [[nokrišņi]] — [[lietus]], [[sniegs]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Principat d'Andorra
|    pilnais_valsts_nosaukums = Andoras Firstiste
|            valsts_nosaukums = Andorra
|               karoga_attēls = Flag of Andorra.svg
|            karoga_nosaukums = Andoras karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Andorra.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Andoras Firstistes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = {{val|la|Virtus Unita Fortior}}{{spaces|2}}
''Vienots spēks ir stiprāks''
|                valsts_himna =
{{val|ca|[[El Gran Carlemany|El Gran Carlemany, Mon Pare]]}}{{spaces|2}}
''Mans tēvs, [[Kārlis Lielais]]''
 [[attēls:El Gran Carlemany.ogg|center]]
|               kartes_attēls = Europe location ANR.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Andora la Velja]]
|latd=42 |latm=30 |latNS=N |longd=1 |longm=31 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[katalāņu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|                     demonym = [[andorieši]]
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra sistēma|Parlamentāra demokrātija]] un [[firstiste|līdzfirstiste]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Andoras līdzprinču uzskaitījums|Francijas līdzprincis]]
|                valsts_galva = [[Emanuels Makrons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Andoras līdzprinču uzskaitījums|Episkopālais līdzprincis]]
|               valsts_galva2 = [[Huans Enriks Vivess i Sicilija]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Andoras valdības vadītāju uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = [[Savjers Espots Zamora]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = [[Paréage]] no [[Aragonas karaliste]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1278}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 467.63
|               platība_rangs = 191.
|              procenti_ūdens = 0
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|          iedzīvotāju_skaits = 85 082
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 201.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 179,8
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 71.
|                     IKP_PPP = $4,510 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2008
|               IKP_PPP_rangs = 155.
|          IKP_PPP_per_capita = $53 383
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 9.
|                         HDI = {{samazinājās}} 0.868
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 36.
|                        Gini = 27,21
|                   Gini_gads = 2003
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs = 37.
|                      valūta = [[eiro]]1
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.ad]]2
|              tālsarunu_kods = 376
|                    piezīme1 = Pirms 1999: [[Francijas franks]] un [[Spānijas peseta]]. Pēc 1982. gada apgrozībā laida nelielu apjomu [[Andoras dinārs|Andoras dināru]] (dalās 100 centimos).
|                    piezīme2 = Arī [[.cat]], kopā ar kataloniski runājošām teritorijām.
|                iso_kods_num = 020
|              iso_kods_alfa2 = AD
|              iso_kods_alfa3 = AND
}}

sentences:
{{Ostas infokaste
|               name = Antverpenes osta
|        native_name = ''Haven van Antwerpen''
|              image = Zicht_op_het_Delwaidedok.jpg
|          imagesize =
|            caption =
|            country = {{BEL}}
|           location = [[Antverpene]]
|            address =
| latd  = 51.27  | latNS  = N
| longd = 4.336667 | longEW = E
|        pushpin_map = Beļģija#Eiropa
|        map_caption =
|            map_alt =
|      pushpin_image =
|     pushpin_relief = jā
|    pushpin_mapsize =
|          map_label =
|     label_position =
|               mark =
|         mark_width =
|             opened = 1811. gads
|           operated =
|              owner =
|               type =
|          sizewater =
|           sizeland =
|               size =
|             berths =
|             wharfs =
|              piers =
|          employees =
|    leadershiptitle =
|             leader =
|           arrivals = 14 220 (2012)
|       cargotonnage = 190,8 milj t (2012)
|    containervolume =
|         cargovalue =
|   passengertraffic =
|            revenue =
|             profit =
|            website = https://www.portofantwerp.com/
}}

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Džērsijas zooloģiskais dārzs
|image         = Darela Zoo Ieeja.JPG
|image_width   = 300px
|image_caption = Ieeja Džērsijas zoodārzā
|date_opened   = 1959. gada 26. marts
|location      = {{karogs|Džērsija}} <br />{{karogs|Lielbritānija}}
|map_type            = Džērsija#Apvienotā Karaliste
|map_caption         =
|map_alt             =
|map_size            = 300px
|latd  = 49 | latm  = 13 | lats  = 41 | latNS  = N
|longd = 2 | longm = 04 | longs = 30 | longEW = W
|area          = 13 ha
|num_animals   = 1400+
|num_species   = 110+
|members
|exhibits
|annual_visitors = 169 000 (2009)
|website        = {{URL|https://www.durrell.org}}
}}
'''Džērsijas zooloģiskais dārzs''' ({{val|en|Jersey Zoo}}), agrāk '''Darela zooloģiskais dārzs''' (''Durrell Wildlife Park''), ir [[zooloģiskais dārzs]], kuru 1959. gadā [[Džērsija]]s salā nodibināja dabas pētnieks un [[rakstnieks]] [[Džeralds Darels]]. Tas atrodas Triniti apriņķī salas ziemeļaustrumos vairākus gadsimtus senas [[muiža]]s teritorijā. Kopš 1964. gada zoodārza vadību īsteno [[Darela savvaļas dzīvnieku aizsardzības trests]]. Zoodārzs aizņem 13 [[hektārs|hektāru]] platību. 2023. gadā kolekciju veidoja 48 [[putni|putnu]], 33 [[rāpuļi|rāpuļu]], 26 [[zīdītāji|zīdītāju]], 9 [[abinieki|abinieku]] un vairākas [[kukaiņi|kukaiņu]] [[suga]]s. Galvenā vērība tiek pievērsta kritiski apdraudētu, [[izmirstošas sugas|izmirstošu]] vai saudzējamu sugu pētīšanai, vairošanai nebrīvē un atgriešanai savvaļā.

sentences: '''Ziemas saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vismazākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Ziemas [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visīsākā [[diena]] un visgarākā [[nakts]]. Ziemas saulgriežus sauc arī par '''ziemas saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val|la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Malgožata Šumovska
 |            vārds_orig = ''Małgorzata Szumowska''
 |                attēls =
 |            att_izmērs =
 |             komentārs =
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dat|1973|2|26}}
 |              dz vieta = {{vieta|Polija|Krakova}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = kinorežisore
 |         darbības gadi =
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs = [[Mateušs Koscjukevičs]]
 |                 bērni = Alina, Macejs
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |           apbalvojumi = Sudraba lācis — Žūrijas lielā balva (2018)
Sudraba lācis — labākā režisore (2015)
Rotaļlācīša balva (2013)
 |          rādīt_apbalv = jā
 |               dzimums = S
}}
'''Malgožata Šumovska''' ({{val|pl|Małgorzata Szumowska}}; dzimusi {{dat|1973|2|26}} [[Krakova|Krakovā]]) ir [[Poļi|poļu]] [[kinorežisore]], [[scenāriste]] un producente.

sentences:
[[Kategorija:Ogres novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: {{Commonscat|Progressive rock groups|Progresīvā roka grupas}}

sentences:
[[Kategorija:Koncertturnejas]]
[[Kategorija:Nine Inch Nails]]

sentences: '''Ēbeļmuiža''' jeb '''Ēbelmuiža''' ({{val|de|Ebelshof}}), arī '''Klatco muiža''' ({{val|de|Klatzoshöfchen}}) ir [[baroks|baroka]] stilā celta Rīgas piepilsētas muižiņa [[Zaļenieku iela (Rīga)|Zaļenieku ielā]] 21, [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalnā]], [[Rīga|Rīgā]]. Muižas ēka un paviljona vieta ir saglabājusies līdz mūsdienām, tā ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis (Nr. 8119).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ambermarks.com/_Pieminekli/IsieApraksti/Riga/Ziepniekkalns/EbelMuiz.htm |title=ambermarks.com |access-date={{dat|2016|12|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170105190937/http://www.ambermarks.com/_Pieminekli/IsieApraksti/Riga/Ziepniekkalns/EbelMuiz.htm |archivedate={{dat|2017|01|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group            = Sakši
| native_name      = {{val|osx|Sahson}}
| image            = [[File:Anglo-Saxon_Homelands_and_Settlements.svg|200px]]
| image_caption    = Angļu (oranža) un Sakšu (zila) izplatība ap 500. gadu
| population       =
| genealogy        =
| regions          = [[Senā Saksija]], [[Jitlande]], [[Frīzija]], [[Heparhija]] ([[Anglosakšu Anglija|Anglija]])
| languages        = [[Sensakšu valoda]], [[Senangļu valoda]]
| religions        = Pirmsākumos [[Ģermāņu pagānisms]] un [[Anglosakšu pagānisms]], vēlāk [[Kristietība]]
| related_groups   = [[Anglosakši]], [[Angļi]], [[Frīzi]], [[Jiti]]
| footnotes        =
| Birthplace       = [[Saxony]]
}}
'''Sakši''' ({{val-la|Saxones}}, {{val-ang|Seaxe}}, {{val-nds|Sassen}}, {{val-de|Sachsen}}, {{val-nl|Saksen}}) bija [[ģermāņi|ģermāņu]] cilšu grupa, kura vēsturiski dzīvoja [[Ziemeļjūra]]s piekrastes rajonos, [[Lejassaksija]]s federālajā zemē. Liela daļa no sakšiem [[Viduslaiki|viduslaiku]] sākumā pārcēlās dzīvot uz [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas salu]] un bija viena no grupām, kas veidoja [[anglosakši|anglosakšus]], kuri pēc tam izveidoja pirmo apvienoto [[Anglijas karaliste|Anglijas karalisti]]. Daļa no sakšu ciltīm palika uz dzīvi mūsdienu [[Vācija]]s teritorijā, kur tos pakļāva [[franki]], viņu apdzīvotā teritorija 843. gadā tika iekļauta [[Austrumfranku valsts|Austrumfranku karalistē]].<ref>{{LPE|8|544}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Vulture beak sideview A.jpg
 | att_nosaukums = {{TaksoSaite|Gyps fulvus|Baltgalvas grifs}}
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
valdīšanas laikā.]]
'''Eridu''' - sena pilsēta [[Šumera|Šumerā]], [[Mezopotāmija]]s dienvidu daļā, netālu no [[Irāka]]s pilsētas ''Abu Shahrain''. Eridu bija viena no pirmajām un vecākajām pilsētām Mezopotāmijā. Tās aizsākums sniedzas ceturtajā vai pat piektajā gadu tūkstotī p.m.ē. Pilsētas ēkas, tāpat kā daudzās citās senajās [[Vidējie Austrumi|Vidējo Austrumu]] pilsētās, tika būvētas no saulē kaltētiem dubļu [[Ķieģelis|ķieģeļiem]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
 reliģiskā struktūra pēc apdzīvotām vietām 2002. gadā. [[Musulmaņi]] (zaļā krāsā), [[Pareizticība|pareizticīgie]] (zilā krāsā)]]
'''Islāms Ziemeļmaķedonijā''' ([[Maķedoniešu valoda|maķedoniešu]]: ''Исламот во Македонија'') ir viena no [[Ziemeļmaķedonija|Ziemeļmaķedonijas]] tradicionālajām [[Reliģija|reliģijām]], kas tās teritorijā pastāv kopš 15. gadsimta. Maķedonijas [[musulmaņi]] pārsvarā ir [[Sunnītu islāms|sunnīti]]. Saskaņā ar 2002. gada tautas skaitīšanas datiem Ziemeļmaķedonijā dzīvoja aptuveni 674 000 musulmaņu jeb 33,3 % iedzīvotāju.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Vienna Insurance Group AG''
| native_name      = ''Wiener Versicherung Gruppe''
| logo             =
| caption          =
| imagestyle       =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1824. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[apdrošināšana]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.vig.com vig.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Vienna Insurance Group AG''''' ('''''VIG''''') ir [[Austrija|Austrijā]] reģistrēts uzņēmums, kas nodarbojas ar dažāda veida [[apdrošināšana|apdrošināšanu]]. Tas ir viens no lielākajiem apdrošinātājiem Centrālajā un Austrumeiropā. Dibināts 1824. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Vīne|Vīnē]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
| name         = MycoBank
| image        =
| size         =
| motto        =
| type         = Datu bāze
| formation    = 2004
| headquarters = [[Utrehta]], [[Nīderlande]]
| membership   =
| leader_title =
| leader_name  =
| language     = [[angļu valoda|angļu]]
| website      = [http://www.mycobank.org/ mycobank.org]
}}
'''''MycoBank''''' ir tiešsaistes datu bāze, kas apkopo un dokumentē jaunus [[mikoloģija|mikoloģiskos]] sugu nosaukumus un to kombinācijas, reizēm apvienojumā ar to aprakstiem un ilustrācijām. To pārvalda Starptautiskā mikoloģiskā asociācija un administrē ''Centraalbureau voor Schimmelcultures'' Vesterdeikas [[sēnes|sēņu]] bioloģiskās daudzveidības institūtā [[Utrehta|Utrehtā]].<ref>Hawksworth DL. (2005). "''Universal fungus register offers pattern for zoology''". Nature. 438 (7064): 24. Bibcode:2005Natur.438Q..24H. doi:10.1038/438024b. PMID 16267528.</ref><ref>[http://www.mycobank.org/#MoreInfo More about MycoBank]</ref>

sentences:
{{karoga infokaste
| Name = Velsas
| Article =
| Image = Flag of Wales 2.svg
| Use = 111000
| Symbol = {{FIAV|normal}} {{FIAV|110000}}
| Proportion = 3:5
| Adoption = 1959 (pašreizējā versija)
| Design = [[Velsas pūķis]] karoga centrā starp horizontālām baltu un zaļu joslām.
}}
'''Velsas karogs''' ({{val|cy| Baner Cymru vai Y Ddraig Goch}}, kas nozīmē "sarkanais pūķis") sastāv no sarkanā pūķa attēla, kas atrodas zaļā un baltā laukā. Tāpat kā daudzu [[heraldikas figūra|heraldikas figūru]] gadījumā, precīzs pūķa attēlojums nav standartizēts likumā, un tam ir daudz atveidojumu. Tas nav pārstāvēts arī [[Apvienotās Karalistes karogs|Savienības karogā]].

sentences:
spoguļattēls. Atšķirībā no autortiesību simbola tam nav juridiskas nozīmes.]]
'''Copyleft''' ir [[vārdu spēle]] ar [[angļu valoda]]s vārdu ''copyright'' (autortiesības) un apraksta autortiesību likuma izmantošanu, lai atbrīvotos no ierobežojumiem materiāla kopiju un izmainītu versiju izplatīšanā citiem, pieprasot, lai izmainītās versijas tiktu izplatītas ar tikpat brīviem nosacījumiem.

sentences:
[[Kategorija:Tūrisms| ]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Infectious diseases and disorders}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jans Šadurskis
|     vārds_orig = ''Jan Szadurski''
|         attēls = POL COA Ciołek.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Šadursku ģerbonis
|     dz_dat_alt = ?
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = [[1771]]. gads
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Puša]], [[Inflantija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]<br />([[Rēzeknes novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = sabiedrisks darbinieks, muižnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Neitronu zvaigzne''' ir [[zvaigzne]] evolūcijas beigu stadijā, kurai ir ārkārtīgi mazs diametrs, augsta [[temperatūra]] un ārkārtīgi liels [[blīvums]]. Neitronu zvaigznes izveidojas no [[pārmilzu zvaigzne]]s kodola [[gravitācijas kolapss|gravitācijas kolapsa]] rezultātā, ja zvaigznes kodola masa ir 1,4 līdz 2—3 [[Saule]]s masu robežās.

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Mongolija|Mongolijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā no Mongolijas ir iekļautas '''4 vietas''' (1 — dabas objekts un 3 — kultūras objekti), savukārt 13 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/mn Mongolija]</ref> Mongolija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1990]]. gada [[2. februāris|2. februārī]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Ingvers
|           attēls = Koeh-146-no text.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Zingiberales
|         rinda_lv = Ingveraugi
|          rinda_r = Ingveraugu rinda
|           dzimta = Zingiberaceae
|        dzimta_lv = Ingveraugi
|         dzimta_r = Ingveraugu dzimta
|            ģints = Zingiber
|         ģints_lv = Ingveri
|             suga = Z. officinale
|          suga_lv = Ingvers
|         binomial = Zingiber officinale
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = Centrālāzija un Dienvidāzija
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Devonas salas pētniecības stacija
| oriģinālnosaukums    = ''Devon Island Research Station''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
 |relief = jā
| map_label            = Devonailenda
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{CAN}}
| latd=75| latm=40| lats=27| latNS=N
| longd=84| longm=35| longs=00| longEW=W
| novietojums          = [[Devona (sala)|Devona]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1961
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 2005
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Ziemeļamerikas Arktikas institūts|AINA]]
| pers_vasara          = ~20
| pers_ziema           =
| augstums             = 17
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrālais laiks|CST]] (UTC-6)
| mājaslapa            =
}}
'''Devonas salas pētniecības stacija''' ({{val|en|Devon Island Research Station}}), dažkārt arī '''Trūlava''' (''Truelove'') ir slēgta [[Kanāda]]s sezonāla [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://journalhosting.ucalgary.ca/index.php/arctic/article/view/64041/47976 On the Devon Island Research Station]</ref> Izvietojusies [[Devona (sala)|Devonas salā]] [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskajā arhipelāgā]]. Stacija piederēja [[Kalgari]] [[Ziemeļamerikas Arktikas institūts|Ziemeļamerikas Arktikas institūtam]].

sentences: '''Sidras līcis''' ({{val|ar|خليج سرت}}; ''Khalīj Sūrt'') atrodas [[Vidusjūra]]s dienvidos, [[Lībija]]s piekrastē. Tā garums ir 115 km, platums pie ieejas 465 km, bet lielākais dziļums 1374 m.

sentences:
iedalījuma)}}
{{legend|#177245|[[Austrumāfrikas savienība]]}}
{{legend|#ACE1AF|bijušās [[Centrālās Āfrikas Federācija]]s dalībvalstis}}
{{legend|#00f000|[[Nīla]]s ieleja (pieskaita pie [[Ziemeļāfrika]]s)}}]]

sentences: '''Prostaglandīni''' ir fizioloģiski aktīvi [[lipīdi]], kam ir [[hormoni]]em līdzīga darbība. Prostaglandīni ir atrodami gandrīz visos cilvēku un dzīvnieku audos. Tie fermentatīvi tiek iegūti no [[taukskābes|taukskābēm]] un tiek pieskaitīti pie eikosanoīdu grupas. Katra prostaglandīna sastāvā ir 20 [[ogleklis|oglekļa]] atomi. Prostaglandīnus sīkāk iedala [[prostaciklīni|prostaciklīnos]] un [[tromboksāni|tromboksānos]]. Prostaciklīni ir spēcīgi asinsvadu paplašinātāji un kavē [[trombocīti|asins plātnīšu]] agregāciju. Tromboksāniem ir pretēja darbība. Abas grupas piedalās [[iekaisums|iekaisuma]] procesā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Anguidae.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Chordata
| tips_lv       = Hordaiņi
| klase         = Reptilia
| klase_lv      = Rāpuļi
| kārta         = Squamata
| kārta_lv      = Zvīņrāpuļi
| dzimta        = Anguidae
| dzimta_lv     = Glodeņu dzimta
| ģints         = Anguis
| ģints_lv      = Glodenes
| suga          = Anguis fragilis
| suga_lv       = Glodene
|      binomial = Anguis fragilis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
'''10 000 000''' ('''desmit miljoni''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 9 999 999 un 10 000 001.
Šo skaitli var pierakstīt arī kā 107. To raksta kā 10,000,000 (ASV un Apvienotajā karalistē) vai 10.000.000 (Vācijā).

sentences: '''"Raudupiete"''' ir [[1889]]. gadā publicēta [[Rūdolfs Blaumanis|Rūdolfa Blaumaņa]] [[novele]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mazais Cālis
| attēls                   = Chickenlittlemcgiposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chicken Little''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Marks Dindals]]
| producents               = [[Rendijs Fulmers]]
| scenārija autors         =
* [[Stīvs Bencičs]]
* [[Rons Dž. Frīdmans]]
* [[Rons Andersons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Brafs]]
* [[Džoana Kjūsaka]]
* [[Dens Molina]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Gerijs Māršals]]
* [[Eimija Sedarisa]]
* [[Marks Voltons]]
* [[Dons Knotss]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|10|30|Holivuda|2005|11|4|ASV|2006|1|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 79 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chicken-little-2005-0|title=Chicken Little|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 9, 2019|archive-date={{dat|2016|11|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161115132645/http://www.bbfc.co.uk/releases/chicken-little-2005-0}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chickenlittle.htm|title=Chicken Little|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 9, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|314,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Astoņvainaglapu driāde
|           attēls = Mountainavens2.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Eudicots
|         klase_lv =
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Rosaceae
|        dzimta_lv = Rožu dzimta
|            ģints = Dryas
|         ģints_lv = Driādes
|             suga = D. octopetala
|          suga_lv = Astoņvainaglapu driāde
|         binomial = Dryas octopetala
|           autors = L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Poēma''' ir [[Liroepika|liroepikas]] sacerējums, kas no liriska dzejoļa atšķiras ar lielāku apjomu, tam nereti ir sižeta iezīmes.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Cichorium intybus
|           autors = L.
|           attēls = Cykoria podroznik pokroj.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Cichorium intybus|Parastais cigoriņš}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Cichorium
|         ģints_lv = Cigoriņu ģints
|             suga = C. intybus
|          suga_lv = Parastais cigoriņš
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Lietus''' ir viena no [[daba]]s visizplatītākajām parādībām, kas veido [[laikapstākļi|laikapstākļus]]. Lietus ir izplatītākais [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas sastāv no atsevišķām [[ūdens]] lāsēm. Lietus daudzums katrā vietā ir atšķirīgs un atkarīgs no daudziem apstākļiem, kā reljefs, attālums no jūras, zemeslodes platuma grādi, gadalaiks un tamlīdzīgi. Piemēram [[Latvija|Latvijā]] jebkurā gada dienā, kad [[gaisa temperatūra]] ir virs 0 °C, var novērot lietu, gan [[Smidzinošs lietus|smidzinošu]], gan spēcīgas [[lietusgāze]]s, tomēr parasti visspēcīgākās intensitātes lietus ir novērojams [[negaiss|negaisa]] laikā, bet nedaudz zemākas intensitātes lietus aktīva [[Ciklons|ciklona]] darbības zonā. Aptuvenu prognozējamo lietus intensitāti un veidu var noteikt pēc [[Mākoņi|mākoņiem]], no kuriem tas ir gaidāms. Spēcīgāks lietus sagaidāms sutīgā dienā no [[gubu lietusmākoņi]]em, bet smidzinošs lietus parasti līst no [[slāņu lietusmākoņi]]em.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Anžū salas
|attēls              = 2010-10-20 03-26-56 Belkovsky Boris.jpg
|attēla paraksts     = [[Beļkova sala]]s krasts
|attēla izmērs       =
| map_type    = Jakutija#Krievija#Āzija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = starp [[Laptevu jūra|Laptevu jūru]] un [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūru]]
|arhipelāgs          = [[Jaunsibīrijas salas]]
|latd=75|latm=28|lats= |latNS=N
|longd=143|longm=00|longs= |longEW=E
|platība             = 29 000
|garums              = 435
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Malahatintass
|augstums            = 361
|salu skaits         = ~14
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips  = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība        = [[Sahas republika]]
|iedzīvotāji         = 250
|iedzīvotāju gads    = 2019
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Severnijkļevera]]
|piezīme =
}}
'''Anžū salas''' ({{val|ru|острова Анжу}}, {{val|sah|Анжу арыылара}}) ir neapdzīvotu salu grupa [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]], [[Jaunsibīrijas salas|Jaunsibīrijas salu]] arhipelāgā, tā galvenā sastāvdaļa.<ref>{{PZT|50|Anžū salas}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Salu teritorija uz austrumiem no 140° meridiāna kopš 2018. gada 2. marta ietilpst valsts dabas liegumā «Jaunsibīrijas salas».<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ustlensky.ru/novosibirskie-ostrova-gosudarstvennyj-prirodnyj-zakaznik-federalnogo-znacheniya.html |title="Новосибирские острова" - государственный природный заказник федерального значения |access-date={{dat|2021|02|11||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210126113351/http://ustlensky.ru/novosibirskie-ostrova-gosudarstvennyj-prirodnyj-zakaznik-federalnogo-znacheniya.html }}</ref>

sentences: Par '''polo poniju''' sauc jebkuru [[mājas zirgs|zirgu]], ar kuru piedalās [[polo]] sporta spēlē. Zirgam, kas piedalās polo spēlē, ir jābūt ātram kā [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirgam]], fiziski izturīgam kā [[kvarterzirgs|kvarterzirgam]] un apķērīgam kā [[arābu zirgs|arābu zirgam]], kas spēj attiecīgos brīžos pieņemt savus lēmumus.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.sportpolo.com/Polo_Pony/default.htm |title=What is a Polo Pony<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2008|06|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080605004400/http://www.sportpolo.com/Polo_Pony/default.htm |archivedate={{dat|2008|06|05||bez}} }}</ref>

sentences: '''Kārta''' ({{val|la|ordo}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Kārta ir nākamā vienība aiz [[Klase (bioloģija)|klases]]. To izmanto tikai [[dzīvnieki|dzīvnieku]] klasifikācijā; [[augi|augu]] klasificēšanā tiek izmantota [[Rinda (botānika)|rinda]]. Kārtu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[apakškārta]]s un [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].

sentences: '''Ūdens viļņi''' ir [[virsmas viļņi]], kas rodas uz [[ūdens]] virsmas [[svārstības|svārstību]] kustībā. Tie labi izpaužas lielās [[ūdenstilpe|ūdenstilpēs]], piemēram, [[jūra|jūrā]], [[okeāns|okeānā]], lielos [[ezers|ezeros]], bet arī uz mazām ūdens virsmām dažādu apstākļu dēļ var veidoties mazāki un lielāki viļņi. Ūdens svārstības un līdz ar to arī viļņus galvenokārt rada [[vējš]],<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.uzdevumi.lv/p/dabaszinibas/6-klase/okeans-7736/re-9591746d-2883-4d0c-8c38-309a7e277f92 | title= Viļņi un straumes — teorija. Dabaszinības, 6. klase | publisher= uzdevumi.lv | accessdate= 2019. gada 17. martā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20180823150123/http://www.uzdevumi.lv/p/dabaszinibas/6-klase/okeans-7736/re-9591746d-2883-4d0c-8c38-309a7e277f92 | archivedate= 2018. gada 23. Augustsss }}</ref>, tāpēc tos mēdz saukt arī par '''vējviļņiem'''.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca | publisher= Norden AB | year= 2001 | location= Rīga | page= 714 | isbn= 9984-9383-5-2}}</ref> Jo [[Boforta skala|stiprāks vējš]], jo augstāki viļņi. Viļņu augstumu ietekmē arī ūdenstilpes dziļums — jo dziļāka ūdenstilpe, jo mazāki viļņi. Vietās, kur regulāri veidojas augsti viļņi, izplatīta cilvēku nodarbošanās ir [[sērfings]]. Viļņu spēku izmanto arī [[kaitbords|kaitbordā]], [[vindsērfings|vindsērfingā]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{Noformējums}}
{{enciklopēdisks stils}}
{{slikti iztulkots}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Pēteris
|dzimšanas datums=[[1. gadsimts p.m.ē.|1. gadsimtā p.m.ē.]]
|nāves datums= 67. gads m.ē.
|piemiņas diena=[[29. jūnijs]]
|godā=[[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]], [[luterānisms|luterānismā]], [[Pareizticība|pareizticībā]], [[Anglikāņu baznīca|anglikānismā]], [[islāms|islāmā]]
|attēls=Pope-peter pprubens.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=[[Pīters Pauls Rubenss|Pītera Paula Rubensa]] glezna, kurā attēlots Svētais Pēteris (17. gadsimts)
|dzimšanas vieta=
[[Betsaida]], [[Palestīna]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ISR}})
|nāves vieta=
[[Roma]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ITA}})
|nosaukums= Apustulis, Pirmais pāvests
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=Klints, Debesu atslēgas
|aizbildnis=
|svētvietas=[[Svētā Pētera bazilika]],
[[Roma]], {{ITA}}
|strīdi=
}}

sentences:
'''Levits''' var būt persona:
* [[Egils Levits]] — latviešu jurists, [[Latvijas Valsts prezidents]] (dzimis 1955. gadā);
* [[Jānis Levits]] — latviešu smagā roka ģitārists;
* [[Karls Levits]] — Vācijas ebreju filozofs (1897—1973(79?));
* [[Mihaels Levits]] — Izraēlas, ASV un Lielbritānijas biofiziķis (dzimis 1947. gadā).

sentences: '''Cūkgaļa''' ir [[gaļa]], kas iegūta no [[mājas cūka|cūkām]]. Tas ir visizplatītākais gaļas veids pasaulē. Cūkgaļa un tās ēdieni ir ļoti izplatīti [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]], it īpaši [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]. No cūkgaļas gatavo [[šķiņķis|šķiņķi]], [[karbonāde|karbonādi]], [[bekons|bekonu]], cūkgaļas [[desa]]s un citus gaļas produktus.

sentences:
{{Studentu korporācija
|           nosaukums = Fraternitas Rigensis
|             vapenis =
|  dibināšanas datums = 1823
|   dibināšanas vieta = [[Tartu|Tērbata]]
|              krāsas = zils-sarkans-balts
|              devīze = Leiden oder Triumphieren,
Ambos oder Hammer sein
|                  cq = Bīskapa iela 5, Rīga (1929-1931)
 Dzirnavu iela 25 Rīga (1932-1939).
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas daļu|Čiekurkalns (nozīmju atdalīšana)|Čiekurkalns}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Čiekurkalns
|attels             =
|paraksts           = Skats uz Čiekurkalnu
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]<br />[[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 5,67 km²
|iedzivotaju_skaits = 7 764 ([[2019. gads|2019]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[9. autobusu maršruts (Rīga)|9.]], [[48. autobusu maršruts (Rīga)|48.]]
|tramvajs           = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]], [[11. tramvaju maršruts (Rīga)|11.]]
|trolejbuss         =
|mikroautobuss      =
|cits               = Dzelzceļš
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/ciekurkalns/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Common Shelduck (Tadorna tadorna) at Sylvan Heights.jpg
|  att_nosaukums = Tēviņš riesta laikā
|        attēls2 = Tadorna tadorna (aka).jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|          ģints = Tadorna
|       ģints_lv = Dižpīles
|           suga = Tadorna tadorna
|        suga_lv = Sāmsalas dižpīle
|       binomial = Tadorna tadorna <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      izplatība =
{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#1E90FF|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|#008000|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
|    kategorijas = nē
}}
'''Sāmsalas dižpīle''' jeb '''Sāmsalas pīle''' (''Tadorna tadorna'') ir [[Latvija|Latvijā]] ligzdojoša [[pīļu dzimta]]s (''Anatidae'') suga. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/waterfowl/ |title=World Bird List: Screamers, ducks, geese, swans, 2020 |access-date={{dat|2020|02|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200424112752/https://www.worldbirdnames.org/bow/waterfowl/ |archivedate={{dat|2020|04|24||bez}} }}</ref> Tai ir samērā plašs izplatības areāls pāri visai [[Eirāzija]]i, ligzdojot galvenokārt [[mērenā josla|mērenajā joslā]], bet ziemojot [[tropi|subtropu]] reģionā. Sāmsalas dižpīle sastopama arī [[Ziemeļāfrika]]s [[Magriba]]s reģionā.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22680024/0 IUCN: Tadorna tadorna]</ref> Lai arī lielākā daļa ir gājputni, daļa populācijas ([[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Austrumeiropa]]s dienvidos un [[Kaukāzs|Kaukāzā]]) ir nometnieki. Sugas zinātniskais nosaukums cēlies no [[grieķu valoda]]s un [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē ''raibā ūdensvista''.<ref>Kear, Janet (2005) [http://books.google.lv/books?id=MfrdBcKd79wC&pg=RA1-PA439&lpg=RA1-PA439&dq=crested+shelduck&redir_esc=y#v=onepage&q=crested%20shelduck&f=false Ducks, Geese, and Swans] Oxford University Press. p. 420. {{ISBN|0-19-861008-4}}.</ref>

sentences: '''Rīgas Doma ērģeles''' ir otrās lielākās [[ērģeles]] [[Latvija|Latvijā]], kas atrodas [[Rīgas Doms|Doma baznīcā]], [[Rīga|Rīgā]] (vislielākās nepārbūvētās mehāniskās ērģeles ne tikai Latvijā, bet arī visā pasaulē, atrodas [[Liepāja|Liepājā]], [[Liepājas Svētās Trīsvienības katedrāle|Sv. Trīsvienības baznīcā]]).

sentences:
'' nosaukums]]
'''Starptautiskā tirgvedība''' ir [[tirgvedība]]s joma, kas koncentrēta uz uzņēmuma ražoto produktu vai sniegto pakalpojumu atbalstu starptautiskajos eksporta tirgos. Globalizācija un jauno tehnoloģiju attīstība nozīmē, ka aizvien lielākam uzņēmumu lokam ir jāattīsta darbība eksporta tirgos, ne tikai lai izmantotu eksporta izaugsmes iespējas, bet arī lai izturētu konkurenci mājas tirgū, ko rada globālo uzņēmumu ienākšana tajos. Ikviens uzņēmums, kas darbojas tikai savā mājas tirgū, vai vienā valstī, vienmēr ir pakļauts riskam, ka to izkonkurēs kāds cits uzņēmums, vai arī tam, ka mājas tirgū tas sasniegs maksimālo tirgus daļu un vairs nespēs nodrošināt uzņēmuma izaugsmi. To var ietekmēt patērētāju gaumes maiņa, ienākumu līmeņa krišanās, vai nelielais iedzīvotāju skaits. Arī tehnoloģiju sniegtā iespēja strauji palielināt ražošanas apjomus un samazināt produkta cenu, parasti noved pie mājas tirgus pārsātināšanas un nepieciešamības meklēt noietu eksporta tirgos. Svarīga ir arī nepieciešamība atpelnīt produkta izstrādē un ražošanas uzsākšanā investētie līdzekļi, ko vieglāk izdarīt paplašinot tirgus apjomu, ieejot ārvalstu tirgos. Ieiešana starptautiskos tirgos sniedz uzņēmumam jaunas izaugsmes iespējas un samazina riskus tā pastāvēšanai.

sentences: '''Pārdošana''' ir [[komercija|komerciāla]] maiņas darbība, kas saistīta ar produkta nodošanu no [[pārdevējs|pārdevēja]] [[pircējs|pircējam]] pret samaksu pēc abu pušu vienošanās par [[Cena (ekonomika)|cenu]] un citiem [[Produkts|produkta]] piegādes nosacījumiem. Pārdošanas procedūra, tās sarežģītība un citi aspekti ir atkarīgi no konkrētā produkta specifiskajām īpašībām. Tā, ābolu vai vairuma citu plaša [[patēriņš|patēriņa]] preču pirkšana [[veikals|veikalā]] vai [[tirgus|tirgū]] ir salīdzinoši vienkāršs, īslaicīgs komerciāls akts. Taču, piemēram, [[elektrostacija]]s pirkšana būs komplicēts process ar daudzu pušu - [[valdība]]s, [[banka|banku]], daudzu elektrostacijas daļu un komponentu izgatavotāju, [[projektēšana|projektētāju]], [[celtniecība|celtnieku]] utt. iesaistīšanos.

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Vīnes Tautas opera
| nosaukums_orig   = ''Volksoper Wien''
| attēls           = Wien - Volksoper.JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48 | plat_m  = 13 | plat_s = 29 | plat_NS = N
| gar_d  = 16 | gar_m   = 20 | gar_s  =  59 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads = 1903
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{URL|http://www.volksoper.at/}}
}}

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q101439148}}
'''2021. gada Milāna—Sanremo''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 20. martā. Tā bija 112. reize, kad notikušas [[Milāna—Sanremo]] sacensības un tās bija sestās sacensības [[2021. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="UCIcalendar">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.uci.org/inside-uci/press-releases/the-uci-reveals-the-2021-calendars-for-the-uci-worldtour-and-uci-women%E2%80%99s-worldtour|title=The UCI reveals the 2021 calendars for the UCI WorldTour and UCI Women’s WorldTour|access-date=25 October 2020|work=UCI}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Leopolds Dītrihs Ernsts fon Pecolds
|     vārds_orig = ''Leopold Dietrich Ernst von Pezold''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Viljandi]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1907
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Karlsrūe]] [[Vācijas impērija]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mākslinieks, mākslas vēsturnieks, žurnālists
|        dzimums = V
|         vecāki = Augusts fon Pecolds, Karolīne, dzimusi Tīlinga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija, dzimusi Millere
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Sekijerves polka''' ({{val|fi|Säkkijärven polkka}}, {{IPA2|ˈsækːiˌjærʋen ˈpolkːɑ}}, burtiskā vietvārda tulkojumā — ‘Maisu ezera polka’) ir plaši pazīstama [[Somija|somu]] polka, kas sākotnēji veidota no trim Sekijerves reģiona tautas melodijām.<ref name="Tamminen">Tamminen, Toivo (1993). ''"Tarina siitä, miten polkka tuli Amerikan kautta Suomeen"''. Hanuri-lehti. 21 (3): 16—19.</ref> Melodija ir ļoti populāra starp somu [[akordeons|akordeonistiem]]. Pirmo reizi melodiju 1928. gadā [[ASV]] ierakstīja Somijas [[norvēģi|norvēģu]] akordeonists Viljams ("Villijs") Larsens, taču slavena tā kļuva pēc Viljo Vesterinena un Lases Pihlajamā ierakstiem.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Aleksandrs fon Rādens
| vārds_orģ           = Alexander Emanuel Baron von Rahden
| attēls              = Aleksandrs fon Rādens.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = A. Rādena portrets (glezna)
| amats               = landrāts, [[Kurzemes Zemes padome]]s priekšsēdētājs
| term_sākums         = {{dat|1917|10|04|N}}
| term_beigas         = {{dat|1918|11|28|N}}
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1859|3|6}}
| dzim_vieta          = [[Halle]], [[Prūsijas karaliste]] (tagad {{GER}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1920|11|5|1859|3|6}}
| mir_vieta           = [[Jelgava]] {{LAT}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = jurists, muižnieks
| alma_mater          = [[Tērbatas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences: {{BioTakso infokaste|apakšklase=Asteridae|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|suga_lv=Starainā dzelzene|suga=Centaurea calcitrapa|ģints_lv=Dzelzenes|ģints=Centaurea|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|dzimta=Asteraceae|rinda_lv=Asteru rinda|rinda=Asterales|att_nosaukums={{TaksoSaite|Centaurea calcitrapa |Starainā dzelzene}}|attēls=Centaurea calcitrapa 001.jpg|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|binomial=}}'''Starainā dzelzene''' (''Centaurea calcitrapa'') ir augu suga [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtas]] [[Dzelzenes|dzelzeņu]] ģintī. Savvaļā tā plaši ir sastopama Eiropas [[Rietumeiropa|rietumu]] un [[Dienvideiropa|dienvidu]] daļā, un [[Āfrika|Āfrikas]] ziemeļrietumos. Starainā dzelzene ir arī sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], tostarp, [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir uzskatāma par retu, adventīvu augu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/centaurea-calcitrapa-l/|title=starainā dzelzene - Centaurea calcitrapa L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-07}}</ref>

sentences:
{{Modeļa infokaste
| name        = Olga Kuriļenko
| vārds_orig  = ''Ольга Куриленко''
| nationality = [[Ukraiņi|Ukrainiete]]
| image       = Festival de Cinema de Sitges 2019 (49500414408) (cropped).jpg
| caption     = Olga Kuriļenko 2019. gadā
| birth_name  =
| birth_date  = {{dzimšanas datums un vecums|1979|11|14}}
| birth_place = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Berdjanska|td=Ukraina}}
| death_date =
| death_place =
| height       = 176 cm
| occupation = aktrise, modele
| yearsactive = 2001—pašlaik
| dzimums = S
}}
'''Olga Kuriļenko''' ({{val|uk|Ольга Костянтинівна Куриленко}}, {{val|ru|Ольга Константиновна Куриленко}}; dzimusi {{dat|1979|11|14}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] tautības [[Francija]]s aktrise un modele.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Terēza Karača
|         vārds_orig = ''Teréz Karacs''
|             attēls = Karacs Teréz 1887-17.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1808
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 18
|           dz_vieta = [[Budapešta]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1892
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 2
|            m_vieta = [[Bēkēša]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[ungāri]]ete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, sabiedriskā darbniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Terēza Karača''' ({{val|hu|Teréz Karacs}}, dzimusi {{dat|1808|4|18}}, mirusi {{dat|1892|10|2}}) bija [[ungāri|ungāru]] rakstniece, pedagoģe, [[memuāri|memuāriste]] un [[sieviešu tiesības|sieviešu tiesību]] aizstāve. Viena no [[Ungārija]]s agrīnā [[feminisms|feminisma]] un sociālo reformu kustību līderiem. Ungārijas sieviešu izglītības pioniere.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Vēbers
| vārds_orig =
| attēls = Vebers.al.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1848
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Ķāķišķes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1910
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 3
| m_vieta = Elville pie Reinas ([[Eltvila pie Reinas]]?, ''Eltville am Rhein''), [[Vācijas Impērija]]
([[Hesene]], {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| nodarbošanās = žurnālists, izdevējs, sabiedrisks darbnieks
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Priekulzu pagasts}}
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jozefs Šumpēters
|     vārds_orig = ''Joseph Schumpeter''
|         attēls = Joseph Schumpeter ekonomialaria.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1883
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Tršeštja]], [[Austroungārija]]<br />([[Jihlavas apriņķis]], [[Visočinas apgabals]], {{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1950
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Solsberija]], [[Konektikuta]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ekonomists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jozefs Aloizs Šumpēters''' ({{val|de|Joseph Alois Schumpeter}}, dzimis {{dat|1883|2|8}}, miris {{dat|1950|1|8}})<ref>[http://www.econlib.org/library/Enc/bios/Schumpeter.html Joseph Alois Schumpeter: Biogrāfija]</ref> bija austriešu [[ekonomists]] un [[politoloģija|politologs]], dzimis [[Morāvija|Morāvijā]] (toreiz daļa no [[Austroungārija]]s, tagad [[Čehijas Republika]]). Savas dzīves laikā [[ekonomika|ekonomikā]] popularizēja tādu terminu kā "radošā iznīcināšana" ({{val|en|creative destruction}})<ref>{{Ziņu atsauce |first= |last= |authorlink= |coauthors= |title=$200 Laptops Break a Business Model  |url=http://www.nytimes.com/2009/01/26/technology/26spend.html?partner=rss&emc=rss |quote=Indeed, Silicon Valley may be one of the few places where businesses are still aware of the ideas of Joseph Schumpeter, an Austrian economist who wrote about business cycles during the first half of the last century. He said the lifeblood of capitalism was “creative destruction.” Companies rising and falling would unleash innovation and in the end make the economy stronger.  |work=[[The New York Times]] |date=January 25, 2009 |accessdate=2009-01-27 | first1=Brad | last1=Stone | first2=Ashlee | last2=Vance}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Holy Roman Emperors|Svētās Romas impērijas imperatori}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mountain Tapir2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Tapiridae
| dzimta_lv =Tapiri
| ģints = Tapirus
| ģints_lv =Tapiri
| suga =Tapirus pinchaque
| suga_lv =Kalnu tapirs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo kalnu tapirs
| kategorijas =nē
| binomial=Tapirus pinchaque ([[Roulin]], 1829)
}}
'''Kalnu tapirs''' (''Tapirus pinchaque '') ir [[tapiri|tapiru dzimtas]] (''Tapiridae'') viena no [[Latīņamerika]]s tapiru [[suga|sugām]]. Kalnu tapirs ir otrs mazākais tapirs un ir vienīgais, kas dzīvo ārpus [[tropi|tropu]] [[lietus meži|lietus mežu]] [[bioma]]s.
 Kolumbijā]]
Kalnu tapiri dzīvo tropu un subtropu mitrajos mežos - [[miglas meži|miglas mežos]] un [[paramo]] biomā, kas atrodas [[Andi|Andu]] kalnos starp pēdējo tropu [[mežs|meža]] līniju un [[sniegs|sniega]] līniju (3800 metri virs jūras līmeņa - 5000 metri virs jūras līmeņa). Kalnu tapiru var sastapt Andu kalnos [[Kolumbija|Kolumbijā]], [[Ekvadora|Ekvadorā]] un [[Peru]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/21473 |title=Tapirus pinchaque (Mountain Tapir, Andean Tapir, Woolly Tapir) |access-date={{dat|2009|02|08||bez}} |archive-date={{dat|2009|04|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20090424224616/http://www.iucnredlist.org/details/21473 }}</ref>.

sentences:
'''Feders''' var būt:

* [[Jūlijs Feders]], gleznotājs
* [[Pēteris Feders]], arhitekts

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Karstā pakaļdzīšanās
 | oriģinālnos = ''Hot Pursuit''
 |      attēls = Karstapakaldzisanas.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Anne Flečera]]
 |  producents =
* [[Dana Foksa]]
* [[Bruna Papandrea]]
* [[Rīza Viterspūna]]
 |   scenārijs =
* [[Deivids Fīnijs]]
* [[Džons Kvaintenss]]
 |     aktieri =
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Sofija Vergara]]
 |      mūzika = [[Kristofs Beks]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Pacific Standard]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|5|8||bez}}
 |      ilgums = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hot-pursuit-2015|title=Hot Pursuit|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2018|archive-date={{dat|2020|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200814180856/https://www.bbfc.co.uk/releases/hot-pursuit-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=witherspoonvergara.htm|title=Hot Pursuit (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|51,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Karstā pakaļdzīšanās"''' ({{val|en|Hot Pursuit}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisore ir [[Anne Flečera]]. Galvenās lomas atveido [[Rīza Viterspūna]] un [[Sofija Vergara]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|8||bez}}.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Andrejs Kapmals
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Kapmals Andrejs.jpg
 |         att_izm = 180px
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1889|11|5}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1994|1|21|1889|11|5}}
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Krievijas impērija}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Garās distancēs
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1912}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Andrejs Kapmals''' (dzimis {{dat|1889|11|5}}, miris {{dat|1994|1|21}}) bija [[Latvija]]s vieglatlēts, startēja garajās distancēs.<ref name="LOK profils">{{Tīmekļa atsauce |url=https://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/andrejs-kapmals-262 |title=LOK profils |access-date={{dat|2018|12|16||bez}} |archive-date={{dat|2018|11|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181130102737/http://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/andrejs-kapmals-262 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20181130102737/http://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/andrejs-kapmals-262 |date={{dat|2018|11|30||bez}} }}</ref> Pārstāvēja Rīgas "Marss" biedrību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Visvarenais Evans
| attēls                   = Evan almightymp1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Evan Almighty''
| žanrs                    = komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Toms Šeidieks]]
| producents               =
* [[Gerijs Bārbers]]
* [[Rodžers Birnbaums]]
* Toms Šeidieks
* [[Nīls H. Morics]]
* [[Maikls Bostiks]]
| scenārija autors         = [[Stīvs Ēderkērks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Karels]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Lorēna Greiema]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Džons Maikls Higinss]]
* [[Džimijs Benets]]
* [[Vanda Saiksa]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Shady Acres Entertainment]]''
* ''[[Original Film]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|6|22}}
| ilgums                   = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/evan-almighty-2007|title=Evan Almighty|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 29, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|175 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=evanalmighty.htm|title=Evan Almighty (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|174,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Visvarenais Evans"''' ({{val|en|Evan Almighty}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem ir [[Toms Šeidieks]]. Galvenās lomas atveido [[Stīvs Karels]], [[Morgans Frīmens]], [[Lorēna Greiema]], [[Džons Gudmens]], [[Džons Maikls Higinss]], [[Džimijs Benets]] un [[Vanda Saiksa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|6|22||bez}}.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 98
 | lv  = Deviņdesmit astoņi
}}
'''98 (deviņdesmit astoņi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[97 (skaitlis)|97]] un [[99 (skaitlis)|99]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit astotā diena ir [[8. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[7. aprīlis]]).

sentences: '''Stikla tīrītājs''' ir ierīce [[Transportlīdzeklis|transporta līdzeklim]], kas nodrošina [[Vējstikls|vējstikla]] vai citu stiklu notīrīšanu no lietus pilēm, sniega, ledus, logu šķidruma un netīrumiem, nodrošinot transporta līdzekļa vadītāja ceļa pārredzmību. Visas [[automašīna]]s, [[kravas automašīna]]s, [[Autobuss|autobusi]], [[traktortehnika]], [[lokomotīve]]s, [[ūdens transports]] un atsevišķas [[lidmašīna]]s ir aprīkotas ar stikla tīrītājiem.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Artemijs Ļebedevs
 |    vārds_orig = ''Артемий Лебедев''
 |        attēls = Artemy Lebedev 2020.png
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1975
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 13
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{RUS}}
 |       tautība = [[krievi|krievs]]
 |  nodarbošanās = dizaineris, uzņēmējs, izgudrotājs, jūtūberis, ceļotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1992—pašlaik
 |       dzimums = V
 |        vecāki = Andrejs Ļebedevs, [[Tatjana Tolstaja]]
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Marina Ļitvinoviča
 |         bērni = 10
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Artemijs Ļebedevs''' ({{val|ru|Артемий Андреевич Лебедев}}, dzimis {{dat|1975|2|13}}) ir [[krievi|krievu]] dizaineris, uzņēmējs un blogeris.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Лебедев, Артемий Основатель и владелец дизайнерской фирмы "Студия Артемия Лебедева" |url=https://lenta.ru/lib/14165359/ |website=[[Lenta.ru]] |access-date={{dat|2022|07|29||bez}} |archive-date={{dat|2020|08|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200803204705/https://lenta.ru/lib/14165359/ }}</ref> [[Artemija Ļebedeva studija]]s dibinātājs, līdzīpašnieks un izpilddirektors.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Фотография судебного иска от Аэрофлота |url=https://www.tema.ru/jjj/af/1.jpg |website=tema.ru |accessdate={{dat|2022|7|29||bez}}}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums =
|           attēls = Citrus fruits.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Dažādu citrusaugļu šķēlītes
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|         binomial = Citrus
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi =
* ''Eremocitrus''
* ''Microcitrus''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Kaplavas pagasts}}

sentences: '''Grinberga lieta''' bija 2005. gada 29. decembrī ierosināts kriminālprocess pēc [[Krimināllikums|Krimināllikuma]] 318. panta 2. daļas un 298. panta 2. daļas par dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu pret [[Aivars Lembergs|Aivaru Lembergu]], kurš ierobežojis valdības ieceltajam pārstāvim Ojāram Grinbergam darboties [[Ventspils brīvostas pārvalde|Ventspils Brīvostas valdē]], norādot uz to, ka Ministru kabineta 2005. gada 23. februārī izdotajā rīkojumā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vestnesis.lv/ta/id/102402|title=Par O.Grinberga iecelšanu Ventspils ostas valdes locekļa amatā|website=lv.lv|access-date=2021-01-30|date=2005-02-25|language=lv}}</ref> kuru sagatavoja [[LR Ekonomikas ministrija|Ekonomikas ministrija]] ministra [[Arturs Krišjānis Kariņš|Krišjāņa Kariņa]] vadībā, netika norādīts Grinberga [[personas kods]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2501''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2501''
| Attēls                 = Glonass K Navigation Spacecraft model at Cebit 2011 Satellite, general view from the right.jpg
| Attēla_izmērs          = 200px
| Att_virsraksts         = ''GLONASS-K'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Ekspress-1000A]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| operators              = [[Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|11|30|SK}} 21:52:56 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 10 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 974 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 64,8°
| Periods                =
| Apoapsīda              = 19 715 km
| Periapsīda             = 19 279 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2500]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2514]]''
}}
'''''Kosmos-2501''''' (''Космос-2501'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas orbītā palaists 2014. gada novembrī. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs ir 702. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 09.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
'''Mātes piena oligosaharīdi''' (MPO) ({{val|en|HMO - Human Milk Oligosaccarides}}), kas pazīstami arī ar nosaukumu '''mātes piena glikāni''', ir [[Molekula|molekulas]], kas pieder [[Ogļhidrāti|ogļhidrātu]] grupai un kas vērā ņemamos daudzumos sastopami tikai [[Mātes piens|mātes pienā]].<ref name="bode">L. Bode: Human milk oligosaccharides: every baby needs a sugar mama. In: Glycobiology. Band 22, Nummer 9, September 2012, S. 1147–1162, doi:10.1093/glycob/cws074, PMID 22513036, PMC 3406618</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Heinrihs Pestaloci
|     vārds_orig = ''Johann Heinrich Pestalozzi''
|         attēls = Johann Heinrich Pestalozzi (Real Academia de Bellas Artes de San Fernando, Madrid).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1746
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1827
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Bruga]], [[Ārgava]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Imants Freimanis
|     vārds_orig =
|         attēls = Imants Freimanis 1916.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Imants Freimanis 1916. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Jaunsvirlaukas pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1929
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Juris un Olga Freimaņi
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Nadežda Vasiļjeva
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = Petrogradas Elektrotehniskais institūts
|        zinātne = [[inženierija]], radiotehnika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = radiometroloģijas un [[hidroakustika]]s izveidotājs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Dižais Pasaules Arhitekts''' tiek lietots gan kā Dievs [[teoloģija|teoloģiskā]] izpratnē, gan kā konceptuāls [[Augstākā būtība|Augstākās būtības]]<ref>[http://www.cs.williams.edu/~lindsey/myths/myths_4.html Augstākā būtība]</ref> jeb [[Visa pirmsākums|Visa pirmsākuma]] vispārinājums dažādās [[Gnosticisms|gnostiskās]] [[filosofija|pseidofilosofiskās]] sistēmās.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds_orig = حسن أحمد عبد الرحمن محمد البنا
| attēls = Hassan al-Banna.jpg
| dz_gads = 1906
| dz_diena = 14
| dz_mēnesis = 10
| m_gads = 1949
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 12
| tautība = ēģiptietis
| dzimums = v
| m_vieta = {{Flaga|Ēģipte}} [[Kaira]], [[Ēģipte]]
| reliģija = sunnītu islāms
| alma_mater = Dār Al-'Ulūm
| dz_vieta = {{Flaga|Ēģipte}} Mahmudija, Beheiras apgabals, [[Ēģipte]]
| att_izmērs = 220px
| vārds = Hasans Ahmeds Abdulrahmans Muhammads al Banna
}}

sentences: '''Garezers''' ir [[Detroita]]s [[ASV latvieši|latviešu]] kopienas īpašums [[Mičigana]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas 40 km uz dienvidrietumiem no [[Kalamazū]], Longleika ({{val|en|Long Lake}} — 'Garezers') austrumu krastā. Dibināts kristīgai un latviskai audzināšanai, kultūras un labdarības pasākumiem. Centra devīze ir "Dievam un Latvijai".

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada aprīlī,}}
{{atsauces+}}
'''Biomīmikrija''' ir [[Zinātne|zinātņu]] nozare, kas pēta [[daba]]s realizētos procesus un struktūras un imitē tās, lai rastu [[Ilgtspējība|ilgtspējīgus]] risinājumus cilvēku problēmām. Biomīmikrijai ir daudz kopīga ar citām [[Biozinātne|biozinātnēm]], kuras smeļas iedvesmu dabā, piemēram, bioniku, biomimētiku, bioinženieriju.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Dimetiltriptamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 61-50-70
|      ķīmiskā formula = C12H16N2
|              molmasa = 188,269
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 40—59 °C
| viršanas temperatūra = 160 °C
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{atveidošana|infokastē}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Gilads Cukermans
|     vārds_orig = Ghil'ad Zuckermann
|         attēls = zuckermann.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Gilads Cukermans 2011. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Telaviva]], [[Izraēla]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =  [[Izraēla]], [[Itālija]], [[GBR]], [[Austrālija]], [[Ķīna]], [[Singapūra]], [[Japāna]], [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis]], [[Slovākija]]
|      pilsonība = [[Izraēla]], [[Itālija]], [[Austrālija]], [[GBR]]
|        tautība =
|   darba_vietas = [[Adelaida|Adelaidas Universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Churchill College Cambridge]], [[Shanghai Jiao Tong University]], [[Weizmann Institute of Science]], [[The University of Queensland]], [[National University of Singapore]], [[Teksasas Universitāte Ostinā]]
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]] ([[St Hugh's koledža]]), [[Kembridžas Universitāte]] ([[Churchill koledža]]), [[Telavivas Universitāte]], [[Apvienotās pasaules koledžas|United World College of the Adriatic]]
|        zinātne = [[lingvistika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Ivrits]], [[:en:Phono-semantic matching|Phono-semantic matching]], Revivalistics
|    apbalvojumi =
}}

sentences:
{{Bibliotēkas infokaste
| nosaukums        = Kongresa bibliotēka<br />''Library of Congress''
| logo             = US-LibraryOfCongress-BookLogo.svg
| logo_izm         = 100
| logo_par         =
| attēls           = Thomas Jefferson Building Aerial by Carol M. Highsmith.jpg
| attēls_izm       =
| virsraksts       = Bibliotēkas galvenā ēka
| vieta            = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| koordinātas      =
| dibināta         = [[1800. gads]]
| filiāles         =
| kolekcija        = 160 775 469
| gada_aprite      =
| lasītāji         = <!--Iedzīvotāju skaits, kam pieejam bibliotēka.-->
| lietotāji        = <!--Lasītāja kartes-->
| budžets          = [[ASV dolāri|$]] 598 402 000
| direktors        =
| darbinieki       = 3224
| website          = {{URL|https://www.loc.gov/}}
}}
{{coord|38|53|19|N|77|00|17|W|region:US-DC_type:landmark|display=title}}
'''[[ASV Kongress|Kongresa]] bibliotēka''' ({{val|en|Library of Congress}}) ir [[bibliotēka]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], ''[[de facto]]'' ASV nacionālā bibliotēka, vecākā federālā kultūras institūcija visā valstī. Tā atrodas trīs ēkās [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Kongresa bibliotēka ir lielākā bibliotēka pasaulē pēc grāmatu skaita un plauktu lieluma.

sentences:
{{noformējums+}}
s universitātes bibliotēkas bibliogrāfiskais katalogs.]]
'''Bibliogrāfija''' (no {{val|el|βιβλιογραφία}}, bibliographia, burtiski "grāmatu rakstīšanas") ir sistemātisks grāmatu un [[Informācija|citu darbu]], tādu, kā [[Zinātniskais izdevums|žurnālu]] rakstu saraksts. Loģiskā secībā sakārtots [[Grāmata|grāmatu]], [[manuskriptu]], [[audiovizuālo formātu]] un citu publikāciju bibliogrāfiju sistemātisks vai reģistratīvs apkopojums, kas uzrāda [[Autors|autoru]], nosaukumu, izdošanas laiku un vietu, izdevēju, sīkākas ziņas par izdevumu, lappušu skaitu, sēriju un literāro/informatīvo saturu. Bibliogrāfija var aptvert viena autora darbu, vai [[literatūra]] par vienu priekšmetu, viena izdevēja iespiestos izdevumus, vienā vietā iznākušos avotu, vai arī vienā laika posmā izdotos dokumentus. Bibliogrāfijas darbi gandrīz vienmēr tiek uzskatīti par primārajiem avotiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |title=Kas ir bibliogrāfija? |access-date={{dat|2010|09|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110116033656/http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |archivedate={{dat|2011|01|16||bez}} }}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Intel Corporation''
| native_name =
| logo = Intel logo (2020, light blue).svg
| logo_size = 165px
| logo_caption =
| image = Intelheadquarters.jpg
| image_size =
| image_caption = ''Intel'' centrālais birojs [[Santaklēra|Santaklērā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]]
| type =
| traded_as =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation =
| founder = [[Gordons Moors]]<br />[[Roberts Noycs]]
| defunct =
| location_city =
| location_country =
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people = [[Bob Swan]] Izpilddirektors
| industry = [[elektroniskā rūpniecība]]
| products = [[mikroprocesors|mikroprocesori]], [[mātes plate]]s [[mikroshēmojums|mikroshēmojumi]], [[tīkla karte]]s, [[grafiskais procesors|grafiskie procesori]], iegultie procesori
| services =
| revenue = {{Increase}} {{USD|70.7 Miljardi|link=yes}} (2018)<ref name='xbrlus_1'>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.google.com/finance?q=NASDAQ%3AINTC&fstype=ii&ei=GJ29V7n4M5C4ugTZ6YuYCQ|title=Intel Corporation 2016 Annual Report Form (10-K) |publisher=United States Securities and Exchange Commission |website=EDGAR |date=February 27, 2016 |access-date=February 3, 2017}}</ref>
| operating_income = {{Increase}} {{USD|23.3 Miljardi}} (2018)<ref name='xbrlus_1'/>
| net_income = {{Increase}} {{USD|21.0 miljardi}} (2018)<ref name='xbrlus_1'/>
| aum =
| assets = {{Increase}} {{USD|127.9 miljardi}} (2018)<ref name='xbrlus_1'/>
| equity = {{Increase}} {{USD|74.5 miljardi}} (2018)<ref name='xbrlus_1'/>
| owner =
| num_employees = 110,200 (2019)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://craft.co/intel|title=Intel company profile|date=August 8, 2019|access-date={{dat|2019|08|11||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190808095438/https://craft.co/intel|archivedate={{dat|2019|08|08||bez}}}}</ref>
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{URL|www.intel.com}}
| footnotes =
| intl =
}}
'''''Intel Corporation''''' ir pasaules lielākā [[pusvadītājs|pusvadītāju]] kompānija, kas ir radījusi [[X86 arhitektūra|x86]] sērijas mikroprocesorus, kurus izmanto daudzos [[personālais dators|personālajos datoros]]. Kompānija dibināta [[1968]]. gadā ar nosaukumu "'''Int'''egrated '''El'''ectronics Corporation". Tās centrālais birojs atrodas [[Santaklēra|Santaklērā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Nestors Mahno
| vārds_orig = Не́стор Івáнович Махно́
| attēls = 1921._Нестор_Махно_в_лагере_для_перемещенных_лиц_в_Румынии.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1888|11|07}}|{{dat||10|26}}}}
| dz_gads = 1888
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 07
| dz_vieta = [[Huļajpole]], [[Jekaterinoslavas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1934
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 06
| m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas Trešā republika|Francija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[ukrainis]]
| dzimums = v
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Agafja Kuzmenko
| bērni = Jeļena
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Simons Petļura
| vārds_orģ           =''Симон Васильович Петлюра''
| attēls              =
| mazs_att            =Симон Петлюра 1922.jpg
| apraksts            =1922. gadā
| amats               =3. Ukrainas Tautas Republikas Direktorijas galva
| term_sākums         =[[1919]]. gada [[februāris]]
| term_beigas         =[[1926]]. gada [[maijs]]
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =[[Volodimirs Vinničenko]]
| pēctecis            =[[Andrijs Ļivickis]]
| dzim_dati           = {{dat VS|{{dat|1879|5|22}}|{{dat||5|10}}}}
| dzim_vieta ={{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]], [[Poltava]] (tagad {{UKR}})
| mir_dati ={{miršanas datums un vecums|1926|5|25|1879|5|22}}
| mir_vieta ={{FRA}}, [[Parīze]]
| tautība =[[ukraiņi|ukrainis]]
| partija =
| dzīvesb =Olga Marčenko
| profesija =žurnālists, politiķis, valstsvīrs
| alma_mater =
| reliģija =[[pareizticība]]
| paraksts = Symon Petlura Signature 1920.png
| piezīmes =
}}
'''Simons Petļura''' ({{val-uk|Симон Васильович Петлюра}}; {{dat VS|{{dat|1879|5|22|N}}|{{dat||5|10|N}}}} — {{dat|1926|5|25|N}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] politiskais un militārais darbinieks. [[Ukrainas Tautas Republika]]s vadītājs no [[1919]]. līdz [[1920]]. gadam (emigrācija līdz [[1926]]. gadam).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Leons Briedis
|         vārds_orig =
|             attēls = Leons Briedis.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1949
|         dz_mēnesis = 12
|           dz_diena = 16
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Madonas apriņķis|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2020
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 1
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Latvietis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, atdzejotājs
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Leons Briedis''' (dzimis {{dat|1949|12|16}} [[Madonas apriņķis|Madonas apriņķī]], miris {{dat|2020|2|1}}<ref>[https://www.lsm.lv/raksts/kultura/literatura/muziba-devies-dzejnieks-leons-briedis.a346908/ Mūžībā devies dzejnieks Leons Briedis]</ref> [[Rīga|Rīgā]]) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejnieks]], [[Literatūras kritika|literatūrkritiķis]], [[Atdzeja|atdzejotājs]]. Rakstījis arī prozu bērniem. Ir [[Triju Zvaigžņu ordenis|Triju Zvaigžņu ordeņa]] kavalieris.

sentences:
{{Citas nozīmes|pretterorisma vienību Omega|Omega (nozīmju atdalīšana)|Omega}}
'''Omega''' ir [[Latvijas Valsts policija]]s [[terorisms|pretterorisma]] vienība, kuras uzdevumos ietilpst [[ķīlnieks|ķīlnieku]] atbrīvošana, [[sprāgstviela|sprāgstvielu]] meklēšana, īpaši bīstamu noziedznieku aizturēšana un citi uzdevumi, kas saistās ar paaugstinātu bīstamību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Varas spēles
| operators =
| attēls = State of Play theatrical poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = politisks trilleris
| režisors = [[Kevins Makdonalds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Robina Raita]]
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Džefs Denjelss]]
* [[Helēna Mirena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''State of Play''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[StudioCanal]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2009|4|17}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|88,8 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/State-of-Play#tab=summary|title=State of Play (2009) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|8|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Varas spēles"''' ({{Val|en|State of Play}}) ir 2009. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s kopražojuma politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Kevins Makdonalds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]], [[Bens Afleks]], [[Reičela Makadamsa]], [[Robina Raita]], [[Džeisons Beitmens]], [[Džefs Denjelss]] un [[Helēna Mirena]]. Filma balstīta uz [[State of Play (seriāls)|tāda paša nosaukuma]] 2003. gada ''[[BBC]]'' seriālu.

sentences: '''Lielā komēta 1811. gadā''' (oficiālais apzīmējums '''C/1811 F1''') bija [[komēta]], kura ar neapbruņotu aci bija redzama 290 dienas (ilgāk ir bijusi redzama tikai [[Heila—Bopa komēta]]). Tā tika atklāta {{dat|1811|3|25}}. Tā paša gada oktobrī tās [[redzamais spožums]] bija 0m, kas ir pielīdzināms pašām spožākajām [[zvaigzne|zvaigznēm]]. Decembrī [[komētas aste]] izliecās no [[komētas kodols|kodola]] vairāk par 60 [[grāds|grādiem]].

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name = Starptautiskā Korespondencšaha federācija
|image =
|size = 180px
|motto = Amici Sumus
|type = Sporta federācija
|formation = {{dat|1951}}
|headquarters = [[Šveice]]
|membership =
|leader_title = Prezidents
|leader_name = Eriks Ruhs
|language = [[angļu valoda]]
|website= http://www.iccf.com
|}}
'''Starptautiskā Korespondencšaha federācija (ICCF)''' ({{val-en|ICCF - International Correspondence Chess Federation}}) ir starptautiska [[korespondencšahs|korespondencšaha]] [[organizācija]], kas apvieno nacionālās organizācijas.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Mazais ezers
| attēls       =
| paraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Jēkabpils novads]]
| vieta3       = [[Viesīte]]
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=20 | plat_s=59 | plat_NS=N
| gar_d=25 | gar_m=33 | gar_s=02 | gar_EW=E
| platība_ha   = 1,5
| garums       =
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl =
| izteka       =
| lielbaseins  = [[Lielupe]]s
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences:
{{Futbolista info
 |            vārds = Fransisko Varaljo
 |             foto =
 |      pilns vārds = Fransisko Antonio Varaljo
 |           augums =
 |          iesauka =
 | dzimšanas datums = {{dat|1910|02|05|N}}
 |   dzimtā pilsēta = [[Laplata]]
 |         dzimtene = [[Argentīna]]
 |  miršanas datums = {{miršanas datums un vecums|2010|8|30|1910|2|5}}
 | miršanas pilsēta = [[Laplata]]
 |  miršanas valsts = [[Argentīna]]
 |            klubs =
 |           numurs =
 |         pozīcija = [[Uzbrucējs (futbols)|Uzbrucējs]]
 | jauniešu sezonas =
 |   jauniešu klubi = 12 de Octubre
 [[Estudiantes de La Plata|Estudiantes]]
 [[Gimnasia y Esgrima de La Plata|Gimnasia de La Plata]]
 |          sezonas = 1928-1930
 1931-1940
 |            klubi = [[Gimnasia y Esgrima de La Plata|Gimnasia de La Plata]]
 [[Boca Juniors]]
 |    spēles(vārti) = {{0|00}}? {{0|00}}(?)
210 (181)
 |       ni sezonas = 1930, 1933-1937
 |       ni komanda = {{fb|ARG}}
 | ni spēles(vārti) = {{0}}16 {{0|00}}(7)
 |      ni izmaiņas =
}}

sentences: '''Fokometrija''' ir [[lēca|lēcu]] un optisko sistēmu [[fokuss|fokusa]] attāluma noteikšana. Ierīci šādai attāluma noteikšanai sauc par '''fokometru'''. Fokometrijas metodes ir dažādas. Tās cita no citas atšķiras ar mērījumu precizitāti. Nosakot fokusa attālumu, jāzina nepieciešamā precizitāte un atkarībā no tās jāizvēlas attiecīgā metode.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =
Kodeīna struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-57-3
|ķīmiskā formula       = C18H21NO3
|molmasa               = 299,364
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metiltestosterona struktūrformula
|       citi nosaukumi = androrāls, madiols,
metandrēns
|           CAS numurs = 58-18-4
|      ķīmiskā formula = C20H30O2
|              molmasa = 302,451
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 162—168 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metiltestosterons''' ir sintētiskais [[steroīdie hormoni|steroīdais hormons]] ar [[androgēni|androgēnām]] īpašībām. Ķīmiski tas ir [[testosterons|testosterona]] metilatvasinājums (metilgrupa pievienota [[steroīdi|steroīda]] "skeleta" 17. pozīcijā, blakus [[hidroksilgrupa]]i). Metiltestosterons ir bezkrāsaini, [[acetons|acetonā]] un [[etanols|etanolā]] šķīstoši kristāli. Ūdenī praktiski nešķīst.

== Izmantošana ==
Lieto perorāli kā sintētisku aizvietotāju testosteronam. Izmanto vīriešu [[dzimumdziedzeri|dzimumdziedzeru]] hipofunkcijas ārstēšanai, [[krūts vēzis|krūts vēža]] ārstēšanai sievietēm; aizvietotājterapijai pamatpreparāta izvēles laikā. Ir dažādi blakusefekti ([[ginekomastija]], [[asinsspiediens|asinsspiediena]] paaugstināšanās; iespējama dzelte<ref>Indulis Purviņš, Santa Purviņa. Praktiskā farmakoloģija. R:, Zāļu infocentrs, 2011, 410. lpp. {{ISBN|978-9984-854-20-5}}</ref>). Tā kā metiltestosterona lietošana palielina fizisko spēku un izturību, tas ir populārs [[dopings]] un vairumā valstu nav brīvā pārdošanā.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Pleskodāle
|attels             =
|paraksts           = Šampētera muižas oriģinālā ozolu aleja pirms Šampētera pārvada būvniecības 2006. gadā.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 3,480 km²
|iedzivotaju_skaits = 6 263 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[7. autobusu maršruts (Rīga)|7.]] [[8. autobusu maršruts (Rīga)|8.]] [[22. autobusu maršruts (Rīga)|22.]] [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32.]] [[35. autobusu maršruts (Rīga)|35.]]  [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43.]] [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44.]] [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53.]] [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/pleskodale/ apkaimes.lv]
}}

sentences: {{Commonscat|Speedskaters from Sweden|Zviedrijas ātrslidotāji}}

sentences:
[[Datorika|Datorikā]] '''darba pierādījums''' ({{val-en|Proof-of-Work}}) ir ekonomisks pasākums cīņai ar [[pakalpojumatteices uzbrukums|pakalpojumatteices uzbrukumiem]], [[mēstule|mēstulēm]] un citiem uzbrukumiem tīkliem, kur pakalpojuma pieprasītājam tiek likts veikt kādu darbu pirms pakalpojuma saņemšanas, kas parasti tam maksā datora procesora laiku. Konceptu izgudroja [[Sintija Dvorka]] (''Cynthia Dwork'') un [[Moni Naors]] (''Moni Naor'') 1993. gadā un publicēja žurnāla rakstā.<ref>{{Publikācijas atsauce
 | first1 = Cynthia | last1 = Dwork | author1-link = Cynthia Dwork | first2 = Moni | last2 = Naor | author2-link = Moni Naor
 | title = Pricing via Processing, Or, Combatting Junk Mail, Advances in Cryptology
 | journal = CRYPTO’92: Lecture Notes in Computer Science No. 740 | publisher =  Springer | year = 1993 | pages = 139–147
 | url = http://www.wisdom.weizmann.ac.il/~naor/PAPERS/pvp.ps
}}</ref> Termins "Darba pierādījums" pirmo reizi tika lietots [[Markuss Jakobsons|Markusa Jakobsona]] (''Markus Jakobsson'') un ''Ari Juels'' 1999. gada publikācijā.<ref>{{Publikācijas atsauce
 | first1 = Markus | last1 =  Jakobsson | first2 = Ari | last2 = Juels
 | url = http://www.emc.com/emc-plus/rsa-labs/staff-associates/proofs-of-work-protocols.htm
 | title = Proofs of Work and Bread Pudding Protocols
 | journal = Communications and Multimedia Security | pages = 258–272 | publisher = Kluwer Academic Publishers | year =1999
}}</ref> Vēsturisks darba pierādījuma piemērs, kur naudai (maiņas līdzeklim) vērtību piešķir paveiktais darbs, ir [[gliemežvāki|gliemežvāku]] nauda [[Zālamana salas|Zālamana salās]].

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pusmetāls
 |       kārtas skaitlis = 14
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 4
 |               simbols = Si
 |              atommasa = 28,0855
 |    valences elektroni = [Ne]3s23p2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Attīrīta silīcija gabaliņš un silīcija monokristāls mikroshēmu ražošanai
 |   oksidēšanas pakāpes = +4, -4
 |   elektronegativitāte = 1,90
 |               blīvums = kristāliskajai formai 2330
 |   kušanas temperatūra = 1687 K (1414 °C)
 |  viršanas temperatūra = 3173 K (3265 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 1000
 |         skaņas ātrums = (20 °C) 8433
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,21
}}

sentences:
'''Mikropavairošana''' ir prakse, kurā salīdzinoši īsā laika periodā strauji tiek pavairots augu materiāls, lai radītu lielu skaitu jaunu augu, izmantojot modernas augu audu kultūru metodes.<ref name="10E">"Micropropagation - Definitions from Dictionary.com". dictionary.reference.com. Retrieved 2008-03-17.</ref>
Mikropavairošana tiek izmantota, lai pavairotu vērtīgus augus, piemēram, tos, kas ir [[Ģenētiskā modifikācija|ģenētiski modificēti]] vai audzēti, izmantojot tradicionālās augu audzēšanas metodes. To izmanto, lai nodrošinātu lielu skaitu jauno augu stādīšanai uz lauka, kuri nespēj saražot [[sēklas]], vai arī nav pietiekoša [[augu veģetatīvā pavairošana]].
1950. un 1960. gadu sākumā Kornela universitātes botāniķis ''Frederick Campion Steward'' atklāja un pirmoreiz pielietoja mikropavairošanu un augu audu kultūras
[[File:Culture in vitro.JPG|thumb|Augu kultūras ''in vitro'', sterilos apstākļos]]
Mūsdienās, lai izaudzētu (selekcionēšanas ceļā) jaunas sīpolpuķu šķirnes, ir nepieciešams līdz pat 19 gadiem un, lai  apmierinātu lielo pieprasījumu pēc sīpolaugiem ([[tulpes]], [[lilijas]], [[hiacintes]] utt.), ir nepieciešama to ātra audzēšana, tāpēc mūsdienās to var paveikt ar mikropavairošanas metodēm ''in vitro'', iegūtie sīpolaugi ir bez kaitīgiem vīrusiem.<ref name="1E">Smulders MJM, De Klerk GJ (2011) Epigenetics in plant tissue culture. Plant Growth Regulation 63, 137-146</ref> Tāpat ar mikropavairošanas metodēm ir iespējams iegūt pavisam jaunus, vēl neredzētus sīpolaugus ar krāšņiem ziediem. Lai sekmīgi pavairotu sīpolaugus, nepieciešams sekot šiem pieciem soļiem: kultūras uzsākšana, pavairošana, sīpola veidošanās, miera perioda pārtraukšana un izstādīšana uz lauka/siltumnīcā.<ref name="2E">George EF, Debergh PC (2008) Micropropagation, uses and methods. In: George EF, Hall MA, De Klerk GJ (Eds) Plant Propagation by Tissue Cul-ture (3rd Edn, Vol 1), The Background, Springer-Verlag GmbH, Heidelberg, pp 29-64</ref> Pirmajos divos posmos veidojas jauni dzinumi vai sīpoliņi. Uzsākot kultūru, ir liela varbūtība, ka paraugs tiks piesārņots ar sēnēm, baktērijām vai vīrusiem. Citi  negatīvie aspekti ir, ka neveidojas adventīvais pumpurs, neefektīva zarošanās, slikta augšana vai tas, ka eksplantam izveidojas tikai [[lapas]], kurai nav [[meristēma]]. Sīpolaugi tiek pavairoti ''in vitro'' tāpēc, ka šis process ir samērā viegls/ātrs un nav nepieciešams sīpolus aklimatizēt. Labākiem rezultātiem pēc izstādīšanas augsnē pielieto dažādus preparātus, lai sīpolos pārtrauktu miera periodu. Šajā procesā nav nepieciešama [[apsakņošana]], jo sīpolus var uzglabāt bez saknēm. Tāpat sīpolaugi var tikt uzreiz izsūtīti pie klientiem vai stādīti uz lauka, ietaupot daudz laika un naudas.
Izvēloties eksplantu, sīpolam ir jābūt spēcīgam, viendabīgam un bez vīrusiem. Šīs prasības ir grūti izpildīt uz lauka, jo apstākļi nav sterili, augam var būt fitopatoloģijas vai slimības (veģetatīvā vairošanās ceļā [[baktērijas]] spēj iekļūt sīpola šūnas iekšienē un izraisīt patoloģijas). Turklāt, kad augu pavairo ''in vitro'' kultūrā, visi nepieciešamie parametri tiek manuāli kontrolēti, iegūstot no slimībām brīvus augus.

== Kultūras uzsākšana ==
Mikropavairošana sākas ar auga materiālu izvēli, kas tiks pavairoti. Augu audi tiek izņemti no nebojāta mātes auga. Tie ir augi, kas ir brīvi no vīrusiem un sēnītēm. Ir svarīgi pavairošanā izmantot veselīgākos augus. Kad augu materiāls ir izvēlēts, jāizvēlas pareizās auga daļas, kuras tiks izmantotas augu kultūrai, un tas ir atkarīgs no audu veida, piemēram, [[putekšnīca]], [[ziedlapa]], [[ziedputekšņi]] un citi augu audi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           = M16A4 bez magazīna
|nosaukums          = M16A4
|valsts             = {{USA}}
|tips               = [[Triecienšautene]]
|konstruktors       =
|konstruktori       = [[Colt's Manufacturing Company|Colt Defense]]
|ražotājs           = [[Colt's Manufacturing Company|Colt Defense]]
 [[Fabrique Nationale de Herstal]] USA
|ražošanā           = kopš 1994. gada <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://world.guns.ru/assault/as18-e.htm/ |title=World.guns.ru (angliski) |access-date={{dat|2010|04|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100407064250/http://world.guns.ru/assault/as18-e.htm |archivedate={{dat|2010|04|07||bez}} }}</ref>
|bruņojumā          = kopš 1994. gada
|patronu_tips       = 5,56x45 mm NATO (M855) <ref>[http://www.colt.com/mil/M16_3.asp / M16A4 iezīmes (angliski)]</ref>
|darbības_princips  = gāzu darbības izraisītais, "rotējošais" aizslēgs
|šaušanas_ātrums    = 700 - 950 šāv./min. <ref name="Colt M16"/>
|sākuma_ātrums      = 948 m/s <ref name="Colt M16"/>
|attālums           = 550 m
 '''Maksimālais attālums:''' 3600 m <ref name="M16 Manual"/>
|masa               = 4,57 kg (pielādēta) <ref name="M16 Manual"/>
|garums             = 1007 mm
 '''Ar durkli:''' 1140 mm <ref name="M16 Manual"/>
|stobrs             = 510 mm <ref name="Colt M16">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.colt.com/mil/M16_2.asp |title=/Kolta M16A4 mājaslapa (angliski) |access-date={{dat|2012|10|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110616211557/http://www.colt.com/mil/M16_2.asp |archivedate={{dat|2011|06|16||bez}} }}</ref>
|pārlādes_sistēma   = Aptvere
|patronas_aptverē   = 30 vai 20 patronas <ref name="M16 Manual">[http://www.globalsecurity.org/military/library/policy/army/fm/3-22-9/c02.htm#2_1/ M16A4 precīzas šaušanas rokasgrāmata (angliski)]</ref> STANAG aptvere
 100 patronas ''Beta C-Mag'' bungveida aptvere
|tēmēklis           = '''Mērķeklis:''' iestrādāts nesamajā rokturī, regulējams, aplis
 '''Tēmēklis:''' Grauds
 Nesamo rokturi var noņemt un piestiprināt optiskos tēmēkļus, kas pieņem MIL-STD 1913
|versijas           = Nav
|daudzums           = Apmēram 8 miljoni (kopā ar ASV, Ķīnas un Kanādas saražoto visas M16 versijas)
}}
'''''Colt''''' '''M16A4''' jeb '''Rifle, Caliber 5.56 mm, M16A4''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] 5,56 mm, gāzu darbināta, vairāku uguns režīmu, šautenes izmēra [[triecienšautene]]. To ražo ''[[Colt's Manufacturing Company|Colt Defense LLC]]'' [[Hārtforda|Hārtfordā]], [[Konektikuta|Konektikutā]], un ''[[Fabrique Nationale de Herstal]]'' ASV filiāle (''FNH USA'') [[Kolumbija (Dienvidkarolīna)|Kolumbijā]], [[Dienvidkarolīna|Dienvidkarolīnā]].

sentences: '''Višegrādas''' pirmais '''kongress''' bija [[1335. gads|1335. gada]] apmēram mēnesi ilga karaļu sanāksme [[Ungārijas Karaliste|Ungārijas]] tolaik nozīmīgajā pilsētā [[Višegrāda|Višegrādā]], kurā [[Bohēmijas karaliste|Čehijas (Bohēmijas)]] karalis [[Jans Luksemburgs]], [[Ungārijas Karaliste|Ungārijas]] karalis [[Kārols I Anžū]] un [[Polijas Karaliste (1025—1385)|Polijas]] karalis [[Kazimirs III Lielais]] izveidoja pret [[Hābsburgi]]em vērstu aliansi. Tā bija vēsturiski pirmā [[Centrāleiropa]]s valstu savienība.<ref>[https://eadaily.com/ru/news/2018/11/12/etot-den-v-istorii-1335-god-vstrecha-treh-koroley-v-vyshegrade 1335 год — встреча трех королей в Вышеграде — EADaily]</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Vēzis|Vēzis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vēzis
| abbreviation = Cnc
| name_latin = Cancer
| RA = 9
| dec = +20
| areatotal = 505.872
| arearank = 31. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = [[Tarfs]]
| starmagnitude = 3.5
| neareststarname =[[DX Cnc]]
| stardistance = 11.8
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =
| bordering = [[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Mazais Suns]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Mazais Lauva]]
| r_latvija =ziemā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences: '''10. februāris''' ir gada 41. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 324 (325 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Heinrihs Hāgemeisters
|     vārds_orig = ''Heinrich Hagemeister''
|         attēls = Heinrihs fon Hāgemeisters.JPG
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1784
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Drusti|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1845
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 24
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Drusti|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Nikolajs Kristaps fon Hāgemeisters<br />
Helēne, dzim. Bērensa fon Rautenfelde
|          brāļi = Augusts Hāgemeisters
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Juliāna Beāte fon Maidele
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Heinrihs Gerhards Teodors fon Hāgemeisters''' ({{val-de|Heinrich Gerhard Theodor von Hagemeister}}, 1784-1845) bija vācbaltiešu jurists un politiķis, kas darbojās [[Dzimtbūšanas atcelšana Latvijā|dzimtbūšanas atcelšanas]] laikā Vidzemē. Iestājās par latviešu tautskolu un [[Vidzemes skolotāju seminārs|Vidzemes skolotāju semināra]] dibināšanu. Vidzemes vēstures pētnieks.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Latvijas krievi'''
| pop = 445 612 jeb 23,66 % no iedzīvotāju kopskaita (2023)
| popplace =
| image =
| image_caption = Krievu īpatsvars [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]] 2021. gadā
| native_name = ''Русские в Латвии''
| regions = [[Rīga]], [[Pierīga]], [[Daugavpils]], kā arī citas [[Veidne:Latvijas lielākās pilsētas|Latvijas lielas pilsētas]]
}}'''Latvijas krievi''' ir skaitliski lielākā [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautība]]. Pēc Iedzīvotāju reģistra datiem 2023. gada 1. janvārī Latvijā dzīvoja 445 612 krievi (23,7% no kopējā iedzīvotāju skaita), no viņiem 298 684 (67,0%) bija [[Latvijas pilsoņa pase|Latvijas pilsoņi]], 115 719 (26,0%) [[Latvijas nepilsoņi]], bet 31 209 (7,0%) citu valstu (galvenokārt [[Krievijas Federācija]]s) pilsoņi.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRE/IRE060/|title=IRE060. Iedzīvotāju skaits un īpatsvars pēc tautības un valstiskās piederības gada sākumā 2011 - 2023|last=Oficiālās statistikas portāls|access-date=26.11.2023}}</ref>
<!--Pēc [[2011. gada Tautas skaitīšana Latvijā|2011. gada tautas skaitīšanas]] datiem Latvijā dzīvoja 556 422 krievi (26,9% no valsts iedzīvotāju kopskaita).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/2011gada-tautas-skaitisana-galvenie-raditaji-33608.html |title=Skaitliski lielāko tautību pārstāvju skaits un atsevišķu tautību īpatsvars iedzīvotāju kopskaitā |access-date={{dat|2013|10|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120129110714/http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/2011gada-tautas-skaitisana-galvenie-raditaji-33608.html |archivedate={{dat|2012|01|29||bez}} }}</ref>
Pēc 2019. gada 1. janvāra Iedzīvotāju reģistra datiem Latvijas krievu skaits bija 538 361, no viņiem 345 908 (64,3%) bija Latvijas pilsoņi, 147 220 (27,3%) [[nepilsoņi (Latvija)|nepilsoņi]], bet 45 103 (8,4%) citu valstu (galvenokārt [[Krievijas Federācija]]s) pilsoņi.<ref>[https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/backup/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190217201111/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/backup/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf |date={{dat|2019|02|17||bez}} }} (datums=01.01.2019)</ref> Pēc 2010. gada Iedzīvotāju reģistra datiem 366 489 (59,4%) bija Latvijas pilsoņi, bet 221 174 (35,9%) [[nepilsoņi (Latvija)|nepilsoņi]].<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/statistika/dokuments/2010/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības]</ref>-->

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidsurigao
| official_name = ''Surigao del Sur''
| image_skyline = Tinuy-an Falls, Bislig City.jpg
| imagesize =
| image_caption = Tinujana ūdenskritumi pie [[Bisliga]]s
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Surigao del Sur in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Karaga]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1960
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 4932.7
| population_total = 642255
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 40 | lats =| latNS = N
| longd =126 | longm = 00 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Tandaga]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 19
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Bisliga]]
| p3 = [[Tandaga]]
| p4 = '''20 municipalitātes'''
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[surigavieši]], [[sebuāņi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-SUR
| website                  = {{URL|http://www.surigaodelsur.gov.ph/}}
}}
'''Dienvidsurigao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Timog Surigao}}, {{val|en|Province of Surigao del Sur}}, {{val|sgd|Probinsya nan Surigao del Sur}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Karaga]]s reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās, 17 municipalitātēs un sīkāk 309 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Tandaga]], bet lielākā apdzīvotā vieta — [[Bisliga]].

sentences: '''Sāļūdens''' jeb '''sālsūdeņi''' ir dabīgs [[ūdens]], kas satur lielāku [[Sāļi|sāļu]] koncentrāciju nekā [[sājūdens]], bet mazāku nekā [[piesātināts sāļūdens]] vai rapa. Ūdenī izšķīdušo sāļu lielāko daļu veido [[nātrija hlorīds]], kā arī citi [[Nātrijs|nātrija]], [[Kalcijs|kalcija]] un [[Magnijs|magnija]] sāļi. Tehniski sāļūdens satur no 30 līdz 50 [[Grams|gramu]] sāls uz 1 [[Litrs|litru]] ūdens. Sāļūdens ir visizplatītākais ūdens veids uz Zemes, jo to satur visi okeāni un lielākā daļa jūru. [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] sāļums variē 34-36 promiļu robežās (vidēji 35 ‰), bet, piemēram, [[Sarkanā jūra|Sarkanajā jūrā]] sasniedz 41 promili. Sakarā ar augsto sāļu saturu sāļūdeņiem ir lielāks blīvums un viskozitāte, nekā [[Saldūdens|saldūdenim]], un tas sasalst pie zemākas temperatūras. Latvijā sāļūdens ir sastopams urbumos, [[Kembrijs|kembrija]] [[Smilšakmeņi|smilšakmeņos]] 500 m līdz 1800 m dziļumā<ref name="ld">{{Latvijas daba|5|42}}</ref> un var tikt izmantots minerālūdens ražošanā.

sentences:
'''2. februāris''' ir gada 33. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 332 dienas (333 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Spīdola (personvārds)|Spīdola]], [[Sonora (personvārds)|Sonora]]

sentences: '''Āķveidīgie spalvmākoņi''' ({{val-la|Cirrus uncinus}}, ''Ci unc'') ir neliela izmēra paralēli [[spalvmākoņi|spalvmākoņu]] sablīvējumi ar āķveidīgu dzīvnieku nagu formu. Parasti sastāv no [[ledus]] kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem [[ūdens]] pilieniem. Atdziestošajā gaisā notiek ūdens tvaiku sublimācija un ledus kristālu veidošanās. Atšķiras ar to, ka neaizsedz visas debesis. Visbiežāk mākoņi novērojami augšupejošas gaisa plūsmas laikā un [[siltā fronte|siltās frontes]] tuvošanās laikā. ''Ci unc'' ir vēstneši par [[laikapstākļi|laikapstākļu]] izmaiņām tuvākajā laikā. To augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos 17—18 km. Mākoņi ir caurspīdīgi, tiem cauri spīd [[Saule]] un [[Mēness]]. Dienā tie nesamazina apgaismojumu. [[Nokrišņi]] no āķveidīgajiem spalvmākoņiem neizkrīt. Vakarā pēc [[saulriets|saulrieta]] šos mākoņus vēl ilgi apspīd Saule.

sentences:
veic kaķa aprūpi]]
'''Veterinārmedicīna''', arī '''veterinārija''', ir starpdisciplināra nozare, kas saistīta ar [[Lauksaimniecība|lauksaimniecības]], [[Medicīna|medicīnas]], [[Bioloģija|bioloģijas]], pārtikas ražošanas, [[Farmācija|farmācijas]], ķīmijas un fizikas nozarēm.<ref name="enciklopedija.lv">{{Tīmekļa atsauce|url=http://enciklopedija.lv/|title=Nacionālā Enciklopēdija|website=enciklopedija.lv|access-date=2019-06-03|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190115225553/https://enciklopedija.lv/|archivedate=2019-01-15}}</ref> Galvenie darbības virzieni ir saistīti ar [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] veselību un slimībām. Galvenie veterinārmedicīnas uzdevumi ir nodrošināt dzīvnieku ārstēšanu, izstrādā veterinārās prasības, kuru izpilde veicina dzīvnieku veselību, produktivitāti un labturību, nodrošina dzīvnieku [[Infekcijas slimība|infekcijas slimību]] profilaksi un apkarošanu, pasargā iedzīvotājus no saslimšanas ar dzīvniekiem un cilvēkiem kopīgām infekcijas slimībām (zoonozēm), nodrošina kvalitatīvu un patērētāju veselībai nekaitīgu [[Dzīvnieku izcelsmes produkti|dzīvnieku izcelsmes produktu]] apriti, kā arī nodrošina [[Dabas aizsardzība|vides aizsardzību]].<ref name="enciklopedija.lv"/><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=20436|title=Veterinārmedicīnas likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2019-06-03|language=lv}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona costata
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona costata <small>Sars, 1862</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona costata''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu]] suga. Sastopama [[Eiropa|Eiropā]] ([[Dānija]], [[Somija]], [[Britu salas]]), [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] (no [[Meina]]s līdz [[Florida]]i) un sporādiski [[Austrālija|Dienvidaustrumaustrālijā]].<ref name="SmirnovTimms1983"/><ref name="Frey1965"/>  0,6 mm gara.<ref name="SmirnovTimms1983"/>

sentences: '''5. janvāris''' ir gada 5. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 360 dienas (361 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Susēja|Susēja}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Dienvidsusēja
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Susēja
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Susėja
| attēls            = Dsuseja Erberge.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Dienvidsusēja pie Ērberģes
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Subate]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Mēmele]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=00 | sāk_plat_s=49 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=53 | sāk_gar_s=46 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=24 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=29 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{LAT}}<br />{{LTU}}
| tek_caur          =
| garums            = 114
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 81
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,246
| baseins           = 1220,9
| baseins_latvijā   = 1192,5
| pietekas          = [[Zalvīte]]
}}
'''Dienvidsusēja''', saukta arī '''Susēja''', '''Lielā Susēja''' vai '''Suseja''',<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96568 |title=Informācija par objektu: Dienvidsusēja |accessdate={{dat|2016|08|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]]}}</ref> ({{val-lt|Susėja}}) ir [[Mēmele]]s labā krasta pieteka. Iztek no [[Aknīstes nolaidenums|Aknīstes nolaidenuma]] rietumos no [[Subate]]s (precīza iztekas vieta ir diskutabla). Šķērso [[Sēlijas paugurvalnis|Sēlijas paugurvalni]], [[Taurkalnes līdzenums|Taurkalnes līdzenumu]]. Pie [[Iesalnieki]]em ietek Mēmelē. 4,2 km garumā ir [[Latvija]]s un [[Lietuva]]s robežupe.

sentences: '''Anālais sekss''' visbiežāk tiek attiecināts uz [[dzimumakts|dzimumaktu]], kura laikā [[dzimumloceklis]] tiek ievadīts [[anālā atvere|anālajā atverē]].<ref>[http://wordnet.princeton.edu/perl/webwn?s=anal%20sex WordNet Search - 3.0]{{Novecojusi saite}}</ref> Šo terminu var attiecināt arī uz citiem [[sekss|seksa]] veidiem, tai skaitā [[anilings|anilingu]], [[fingerings|fingeringu]] un tādu [[seksuālais fetišisms|fetišismu]], kura laikā priekšmets tiek ievadīts anālajā atverē.

sentences:
{{Citas nozīmes|ciklisko [[ēteri]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahidrofurāna struktūrformula un  molekulas modelis

Pudele ar tetrahidrofurānu
|ķīmiskā formula=C4H8O
|CAS numurs=109-99-9
|molmasa=72,11
|blīvums=886
|kušanas temperatūra=164,75 K (-108,4 °C)
|viršanas temperatūra=339,15 K (66 °C)
}}
'''Tetrahidrofurāns''' (THF, C4H8O) ir heterociklisks organisks savienojums, kas pieskaitāms cikliskajiem [[ēteri]]em. Tas ir viens no vispolārākajiem ēteriem. Tetrahidrofurāns ir bezkrāsains, mazviskozs šķidrums ar specifisku ētera smaržu. THF labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = <!-- required -->
| native_name    =
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Ziggurat_of_Ur.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Ūras zikurāts
| map            =
| map_type       = Irāka
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         = yes
 | plat_NS = N | plat_d = 30 | plat_m = 57 | plat_s = 42
 |  gar_EW = E | gar_d = 46 |  gar_m = 06 |  gar_s = 18
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Irāka}}
| region         = [[Tuvie Austrumi]]
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           = 71 ha
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = ap 3800. gadu p.m.ē.
| abandoned      = ap 500 gada p.m.ē.
| epochs         = <!-- actually displays as "Periods" -->
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = 1853–1854, 1922–1934
| archaeologists =
| condition      = drupas
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        = <!-- {{URL|example.com}} -->
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Dienvidirākas purvi
|        designation1_type = Jaukta
|    designation1_criteria = iii, v, ix, x
|        designation1_date = 2016. <small>(40. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1481-006 1481-006]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{IRQ}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Arābu valstis
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Fairbanks''''' var būt:
* [[Fērbenksa]];
* [[Čārlzs Fērbenkss]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mūžīgā meita
| operators =
| attēls = RIGA-IFF-2023-ETERNAL-DAUGHTER-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Džoana Hoga]]
| producents =
| scenārijs = Džoana Hoga
| aktieri = [[Tilda Svintone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Eternal Daughter''
| studija = * ''[[A24]]''
* ''BBC Film''
* ''Element Pictures''
* ''JWH Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''A24''
* ''BFI Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|6|[[79. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|568,330}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt13874422/|title=The Eternal Daughter (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Mūžīgā meita"''' ({{Val|en|The Eternal Daughter}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Apvienotā Karaliste]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Džoana Hoga]]. Filmā galveno lomu atveido [[Tilda Svintone]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krīds III
| attēls                   = Creed-3-plakatsLV.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Creed III''
| žanrs                    = drāma, spriedzes filma
| režisors                 = [[Maikls B. Džordans]]
| producents               =
* [[Irvins Vinklers]]
* [[Čārlzs Vinklers (producents)|Čārlzs Vinklers]]
* Viljams Čartofs
* Deivids Vinklers
* Raiens Kūglers
* Maikls B. Džordans
* Elizabete Raposo
* [[Džonatans Glikmens]]
* [[Silvestrs Stallone]]
| scenārija autors         =
* Kīnans Kūgls
* [[Zeks Bejlins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls B. Džordans]]
* [[Tesa Tompsone]]
* [[Džonatans Meidžorss]]
* [[Vūds Heriss]]
* Mila Deivisa Kenta
* [[Florians Munteanu]]
* [[Filīša Rašāda]]
| mūzika                   = Džozefs Širlijs
| operators                = [[Krāmers Morgentau]]
| montāža                  =
* [[Tailers Nelsons]]
* Džesika Baklesa
| studija                  =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Chartoff-Winkler Productions]]''
* ''[[Proximity Media]]''
* ''[[Outlier Society]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* (Ziemeļamerika)
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
* (starptautiski)
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2023|2|9|[[Mehiko]]|2023|3|3|ASV, Latvija}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''Creed III'' (12A)|url=https://www.bbfc.co.uk/release/creed-iii-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda4ndix|access-date=2023-02-13|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome|BBFC]]|archive-date=February 13, 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20230213215756/https://www.bbfc.co.uk/release/creed-iii-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda4ndix|dead-url=no}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |last=D'Alessandro |first=Anthony |date=2023-02-28 |title='Creed III' Eyeing Franchise Title 3-Day Record Debut Of $38M-$40M – Box Office |url=https://deadline.com/2023/02/box-office-creed-iii-michael-b-jordan-1235275006/ |access-date=2023-03-01 |website=[[Deadline Hollywood]] |archive-date=March 1, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230301005851/https://deadline.com/2023/02/box-office-creed-iii-michael-b-jordan-1235275006/ |dead-url=no}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|275,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Creed III (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11145118/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|8|3||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Krīds II]]"
| nākamā                   =
| imdb                     = 11145118
}}
'''"Krīds III"''' ({{val|en|Creed III}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma. Filmas režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Maikls B. Džordans]] (režisora debija). Šīs ir filmas "[[Krīds II]]" turpinājums, trešā filma "Krīda" filmu sērijā un [[Rokijs (filmu sērija)|"Rokija" filmu sērijas]] devītā daļa. Lomās [[Tesa Tompsone]], [[Džonatans Meidžorss]], [[Vūds Heriss]], Mila Deivisa Kenta, [[Florians Munteanu]] un [[Filīša Rašāda]]. Filmā pieredzējušais un nesen pensijā aizgājušais bokseris Adoniss Krīds (Džordans) saskaras aci pret aci ar savu bērnības draugu un bijušo boksa brīnumbērnu Demjenu Andersonu (Meidžorss).

sentences:
{{DEFAULTSORT:Inczukalna pagasts}}
[[Kategorija:Siguldas novada pagasti]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Inčukalna pagasts}}

sentences: '''13. marts''' ir gada 72. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (73. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 293 dienas.

sentences:
'''Anarhija''' var būt dažāda veida politisks stāvoklis kādā [[valsts|valstī]] vai cita veida politiski organizētā teritorijā, kura raksturīgākā iezīme ir, ka pārvalde, kas īsteno [[vara|varu]], nav nosakāma. Terminu lieto, aprakstot:
* publiski atzītas [[valdība]]s vai arī kādas uzspiestas politiskas autoritātes neesību,<ref>[http://www.amazon.com/dp/1551642484 Decentralism: Where It Came From--Where Is It Going?]</ref><ref>"Anarchy." ''Oxford English Dictionary''. ''Oxford University Press''. 2004. gads. Pirmoreiz lietots 1667. gadā.</ref>
* politisko nesakārtotību un [[likums|likumu]] trūkumu,<ref>"Anarchy." ''Oxford English Dictionary''. ''Oxford University Press''. 2004. gads. Pirmoreiz lietots 1552. gadā.</ref>
* valsti bez noteiktas politiskas autoritātes, bet kurā pilnībā pastāv [[tiešā demokrātija]]<ref>nezināms autors. "fighting for our lives: an anarchist primer" ''CrimethInc. Black Writers' Bloc Fighting for Our Lives''.</ref> vai [[libertārisms]].<ref name="Anarchy 2004">"Anarchy." ''Oxford English Dictionary''. ''Oxford University Press''. 2004. gads. Pirmoreiz lietots 1850. gadā.</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Maskavas metropolitēns
|fona krāsa        = red
|logo              = Логотип метро в системе бренда московского транспорта.svg
|logo izmērs       = 90px
|karte             = Moscow metro map sb.svg{{!}}lang{{=}}en
|valsts            = {{flag|Krievija}}
|pilsēta           = [[Maskava]], [[Maskavas apgabals]]
|atklāts           = 1935. gada 15. maijā
|pabeigts          = 1935. gada februārī
|plānots atklāt    =
|plānots pabeigt   =
|tika plān atklāt  =
|tika plān pabeigt =
|izmaksas          = <!-- izmaksas miljonos latu -->
|kopējais garums   = 360 km<small> (+ 4,7 km viensliedes dzelzceļa līnija, 54 km Maskavas centrālā dzelzceļa līnija)
|līniju skaits     = 14<small> (+ viensliedes dzelzceļa līnija, Maskavas centrālā dzelzceļa līnija)
|staciju skaits    = 212
|pieturu skaits    = <!-- autobuss, trolejbuss, tramvajs -->
|transporta vienīb =
|depo              = <!-- tramvajiem un trolejbusiem -->
|parks             = <!-- autobusiem -->
|pasažieri dienā   = 6,498 miljoni (2016)
|pasažieri gadā    = 2,378 miljardi (2016)
|mājas lapa        = [http://www.mosmetro.ru]
|apakšveidne       =
}}

sentences: '''Karavīri bēdājās''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''React''
| logo = React-icon.svg
| author = Džordans Volks
| developer = ''[[Facebook]]'' un kopiena
| released = {{date|2013|5|29}}<ref name="initialrelease">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/watch?v=GW0rj4sNH2w|last1=Occhino|first1=Tom|last2=Walke|first2=Jordan|title=JS Apps at Facebook|website=YouTube|access-date=22 Oct 2018}}</ref>
| repo = {{URL|https://github.com/facebook/react}}
| programming language = ''[[JavaScript]]''
| platform = Tīmekļa platforma
| genre =
| license = [[MIT License]]
| website = {{URL|reactjs.org}}
}}
'''''React''''' ir ''[[JavaScript]]'' bibliotēka [[lietotāja saskarne|lietotāja saskarņu]] veidošanai. Bibliotēku uztur ''[[Facebook]]'' un individuālu izstrādātāju un uzņēmumu kopiena.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.infoworld.com/article/2608181/javascript/react--making-faster--smoother-uis-for-data-driven-web-apps.html |title=React: Making faster, smoother UIs for data-driven Web apps |last=Krill |first=Paul |date=May 15, 2014 |website=[[InfoWorld]]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.infoq.com/news/2013/06/facebook-react |title=Facebook's React JavaScript User Interfaces Library Receives Mixed Reviews |last=Hemel |first=Zef |date=June 3, 2013 |website=InfoQ}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://thenewstack.io/javascripts-history-and-how-it-led-to-reactjs/ |title=JavaScript’s History and How it Led To ReactJS |last=Dawson |first=Chris |date=July 25, 2014 |website=The New Stack}}</ref> Uz ''React'' bāzes var izstrādāt vienas lapas tīmekļa lietotnes (SPA) vai arī mobilās lietotnes. Taču ''React'' atbild vienīgi par datu attēlošanu, tāpēc pilnvērtīgām lietotnēm nepieciešamas citas bibliotēkas lietotnes stāvokļa pārvaldīšanai, maršrutēšanai, mijiedarbībai ar [[Lietojumprogrammas saskarne|API]].

sentences: '''29. jūlijs''' ir gada 210. diena (211. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 155 dienas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Marģers Skujenieks
| attēls = Margers Skujenieks.jpg
| att_izm = 195px
| amats = [[Latvijas Republikas Ministru prezidenti|Latvijas Republikas Ministru prezidents]]
| term_sākums = {{dat|1931|12|6|N|}}
| term_beigas = {{dat|1933|03|23|N|}}
| prezidents = [[Alberts Kviesis]]
| priekštecis = [[Kārlis Ulmanis]]
| pēctecis = [[Ādolfs Bļodnieks]]
| term_sākums2 = {{dat|1926|12|19|N|}}
| term_beigas2 = {{dat|1928|01|23|N|}}
| prezidents2 = * [[Jānis Čakste]]
* [[Gustavs Zemgals]]
| priekštecis2 = [[Arturs Alberings]]
| pēctecis2 = [[Pēteris Juraševskis]]
| dzim_dati = {{dat|1886|06|22}}
| dzim_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1941|07|12|1886|06|22}}
| mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava}} (tagad {{RUS}})
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| partija = [[LSDSP]] (?—1921)
[[Mazinieku partija]] (1921—1929)
[[Progresīvā apvienība]] (1929—1934)
| dzīvesb =
| profesija = [[ekonomika|ekonomists]], [[statistika|statistiķis]]
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
| amats3 = [[Latvijas Republikas finanšu ministrs]]
| term_sākums3 = {{dat|1932|02|21|N|}}
| term_beigas3 = {{dat|1933|03|23|N|}}
| prezidents3 = [[Alberts Kviesis]]
| premjers3 = Marģers Skujenieks
| priekštecis3 = [[Gustavs Zemgals]]
| pēctecis3 = [[Jānis Annuss (politiķis)|Jānis Annuss]]
| amats4 = [[Latvijas Republikas iekšlietu ministrs]]
| term_sākums4 = {{dat|1931|12|06|N|}}
| term_beigas4 = {{dat|1932|03|20|N|}}
| prezidents4 = [[Alberts Kviesis]]
| premjers4 = Marģers Skujenieks
| priekštecis4 = [[Ansis Petrevics]]
| pēctecis4 = [[Jānis Kauliņš]]
| term_sākums5 = {{dat|1926|12|19|N|}}
| term_beigas5 = {{dat|1928|01|23|N|}}
| prezidents5 = * [[Jānis Čakste]]
* [[Gustavs Zemgals]]
| premjers5 = Marģers Skujenieks
| priekštecis5 = [[Eduards Laimiņš]]
| pēctecis5 = Eduards Laimiņš
}}
'''Marģers Skujenieks''' ({{dat VS|{{dat|1886|06|22|N}}|{{dat||06|10|N}}}} — {{dat|1941|07|12|N}}) bija [[Latvija]]s sabiedriski politiskais darbinieks, statistiķis, publicists. Divas reizes (no 1926. līdz 1928. un no 1931. līdz 1933. gadam) bijis [[Latvijas Ministru prezidents]], vēlāk vadījis [[Latvijas Olimpiskā komiteja|Latvijas Olimpisko komiteju]]. [[Tautas padome]]s loceklis, [[Latvijas Satversmes sapulce]]s un visu četru pirmskara Saeimu deputāts. Pēc [[Latvijas okupācija (1940)|okupācijas]] deportēts uz [[Padomju Savienība|PSRS]] un nošauts 1941. gadā.

sentences: '''Laidars''' ir [[mājlopi]]em domāts [[aploks]] tieši pie [[kūts]]. Reizēm ar šo vārdu apzīmē arī jebkādu aploku (''lauka laidars''), dažos apvidos arī lielu kūti.<ref>[https://lv.oxforddictionaries.com/skaidrojums/laidars Oxford Dictionaries]{{Novecojusi saite}}</ref> Laidara izmēri var būt ļoti dažādi atkarībā no saimniecības rakstura un lopu skaita. Vasarās laidaros slauca govis un ēdināja lopus. Ja lopus pastāvīgi tur laidaros, nelaižot ganībās, tad to sauc par laidaru sistēmu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/llvv/ |title=“Latviešu literārās valodas vārdnīca”: Laidars |access-date={{dat|2017|11|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ |archivedate={{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref> Vidzemē laidara iežogojums parasti tika novietots kūts priekšā, Kurzemē un Zemgalē šādam mērķim izmantoja leņķveidā būvētas kūts iekšpagalmu, Latgalē to izvietoja starp kūti un dzīvojamo ēku, reizēm pārklājot ar kūts jumta spārnu.<ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 5-1. sējums, 1984., 689. lpp.</ref>

sentences:
{{Atveidošana+}}
'''Zemes magnētiskais lauks''' vai '''ģeomagnētiskais lauks''' ir [[magnētiskais lauks]], ko ģenerē iekšzemes avoti. [[Ģeomagnētisms|Ģeomagnētisma]] izpētes objekts. Zemes magnētiskais lauks rodas šķidrajā ārējā Zemes kodolā (apmēram 2900 km dziļumā). Domā, ka magnētiskā lauka rašanās iemesls ir elektrisko plūsmu cirkulācija izkusušajā materiālā - [[ģeodinamo]]. Magnētiskais lauks uz Zemes nav unikāls - tāds ir arī [[Neptūns (planēta)|Neptūnam]], [[Urāns (planēta)|Urānam]], [[Saturns (planēta)|Saturnam]] un [[Jupiters (planēta)|Jupiteram]].

sentences:
[[Kategorija:Dzelzava]]
[[Kategorija:Ielas Madonas novadā|Dzelzava]]

sentences:
, Amerikas Savienotajās Valstīs]]
'''Vēja parks''' ir [[Vēja turbīna|vēja turbīnu]] grupa, kas atrodas tajā pašā vietā, ko izmanto [[Vēja enerģija|elektroenerģijas ražošanai]]. Vēja parku izmēri atšķiras no dažām turbīnām līdz vairākiem simtiem vēja turbīnu, kas aptver plašu teritoriju. Vēja parki var atrasties gan sauszemē, gan atklātā jūrā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Dianthus superbus 01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| binomial = Dianthus superbus
| ģints_lv = Neļķes
| ģints = Dianthus
| suga = Dianthus superbus
| suga_lv = Krāšņā neļķe
| autors = L.
}}'''Krāšņā neļķe''' ({{val|la|Dianthus superbus}}) ir augu suga [[Neļķes|neļķu ģintī]]. Tā ir [[Centrāleiropas laiks|centrālajā]] un [[Austrumeiropa|austrumu Eiropā]] sastopama suga. Latvijā tā ir sastopama ļoti reti, kur augi veido nelielas grupas zāļu [[Purvs|purvos]], periodiski pārmitrās pļavās uz kūdras vai [[Māls|māla]]. Latvijā krāšņā neļķe ir viena no visapdraudētākajām sugām, uz izzušanas robežas, jo tā ir augteņu nosusināšanas un pļavu uzaršanas rezultātā viegli iznīcināma suga. Ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]] 1. kategorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/dianthus-superbus-l/|title=krāšņā neļķe - Dianthus superbus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-02}}</ref>

sentences:
{{Eiropa partija infobox
|vārds         = E. V. Ļimonova Cita Krievija
''Другая Россия Э. В. Лимонова''
|logo          =
|valsts        = [[Krievija]]
|dib           = [[2010. gads|2010]].—
|ideo          = [[nacionālboļševisms]]
krievu [[ultranacionālisms]]
[[imperiālisms]]
|vadit         = [[Eduards Ļimonovs]] (2010—2016)
no 2016. gada Triumvirāts (Andrejs Dmitrijevs, Aleksejs Voliņecs, Aleksandrs Averins)
|parlaments    =
|statuss       = nereģistrēta partija
|web           = [http://drugoros.ru/ www.drugoros.ru/]
|Skat. arī     = [[Krievijas politisko partiju uzskaitījums]]
|
}}
'''E. V. Ļimonova Cita Krievija''' ({{val|ru|Другая Россия Э. В. Лимонова}}) ir nereģistrēta [[Krievija]]s [[politiskā partija]]. Partija dibināta 2010. gadā ar nosaukumu "Cita Krievija". Tās priekšsēdētājs [[Eduards Ļimonovs]], arī liela daļa tās aktīvistu iepriekš darbojušies [[Nacionālboļševiku partija|Nacionālboļševiku partijā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = Zebrahead
|          Attēls = Zebrahead - 2017203174521 2017-07-22 DAS FEST - Sven - 1D X MK II - 0278 - AK8I0444.jpg
|         Att_izm = 260px
|        Apraksts =
|           Vieta = {{vieta|ASV|Laherbra}}
|           Žanrs = [[Pankroks]], [[repkors]], [[poppanks]], [[alternatīvais roks]], [[fankmetāls]], [[alternatīvais metāls]]
|            Gadi = 1996—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa = [http://www.zebrahead.com/ Oficiālā mājaslapa]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''Zebrahead''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[pankroks|pankroka]] grupa, kas ir bāzēta [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Grupu 1996. gadā Laherbrā dibināja grupas ģitārists Gregs Bergdorfs, bundzinieks Eds Ūdhuss, basģitārists Bens Osmundsons un vadošais vokālists Džastins Mauriello. Grupa ir izdevusi astoņus studijas albumus un 2011. gada sākumā plāno izdod jaunu albumu.

sentences:
koeficienti, tādēļ slāņi dažādi izstiepjas.]]
'''Bimetāls''' ir divi savienoti dažādu materiālu [[metāli]]. Tas nav [[sakausējums]] no diviem metāliem, bimetāli sastāv no dažādu metālu slāņiem. Bimetāla stiepli var izmantot, lai iegūtu nobīdi no [[temperatūra]]s. Bimetāli sastopami arī, piemēram, skārda bundžās, kas sastāv no [[Tērauds|tērauda]] kurš pārklāts ar [[Alva|alvu]], lai bundža nerūsētu.
[[Kategorija:Metalurģija]]

sentences:
]]
 43 851 [[Dedveita tonnāža|dedveita]] (DWT) tonnu ķīmiskais tankkuģis ''Al Farabi'' [[Bresta (Francija)|Brestas]] ostā ar [[melase]]s kravu.]]
 jūrā]]
'''Ķīmiskais tankkuģis''' ir [[Tankkuģis|tankkuģa]] veids, kurš paredzēts [[Ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] pārvadāšanai izlietā veidā. Atbilstoši [[MARPOL 73/78|MARPOL]] konvencijas II pielikumam, '''ķīmiskais tankkuģis''' ir kuģis, kurš būvēts vai pielāgots jebkura [[Starptautiskais ķīmisko lejamkravu kodekss|Starptautiskā ķīmisko lejamkravu kodeksa]] 17. nodaļā uzskaitītā šķidrā produkta pārvadāšanai lejamkravas veidā.<ref>1973. gada Starptautiskās konvencijas par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas grozīta ar tās 1978. gada protokolu II pielikuma "Kontroles noteikumi attiecībā uz piesārņojumu, ko izraisījušas kaitīgas šķidrās vielas, kas tiek pārvadātas kā lejamkravas" 1. nodaļas "Vispārējie noteikumi" 1. noteikuma "Definīcijas" 16.1. punkts</ref> Bez rūpnieciskajām ķimikālijām un tīrajiem naftas produktiem, šie kuģi bieži pārvadā arī citas sensitīvas kravas, kurām nepieciešama augsta tanku tīrīšanas kvalitāte. Šādas kravas ietver [[Palmu eļļa|palmu eļļu]], augu eļļas, [[Tauki|taukus]], [[Nātrija hidroksīds|kaustisko sodu]] un [[Metanols|metanolu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Atkal 17
|attēls                    = 17again.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''17 Again''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Burs Stīrs]]
| producents               =
* [[Ādams Šenkmens]]
* [[Dženifere Džibgota]]
| scenārija autors         = [[Džeisons Filardi]]
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Tomass Lenons]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Mišela Trahtenberga]]
* [[Metjū Perijs]]
* [[Stērlings Naits]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Offspring Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|4|17||bez}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/17-again-2009|title=17 Again|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 4, 2019|archive-date={{dat|2016|11|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161115121052/http://bbfc.co.uk/releases/17-again-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|136,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=17again.htm|title=17 Again (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Atkal 17"''' ({{val|en|17 Again}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisors ir [[Burs Stīrs]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Tomass Lenons]], [[Leslija Manna]], [[Mišela Trahtenberga]], [[Metjū Perijs]] un [[Stērlings Naits]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|2009|4|17||bez}}.

sentences:
'''Nepārtrauktas vides mehānika''' ir [[klasiskā mehānika|klasiskās mehānikas]] nozare, kurā tiek pētīta [[šķidrums|šķidru]], cietu un [[gāze|gāzveida]] vielu kustība, pieņemot, ka tās ir nepārtrauktas, nevis sastāv no [[atoms|atomiem]].
{{Commonscat|Continuum mechanics}}

sentences:
statuete, atrasta Ugaritā, mūsdienu [[Sīrija|Sīrijā]], [[Luvra]]s muzejs, [[Parīze|Parīzē]]]]
, [[Hieronīms Boss]], [[Prado]] muzejs, [[Madride|Madridē]]]]
, veco čūsku, ko sauc par velnu un sātanu" ''Guido Reni'', 1636. gadā]]

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikipēdijas atbalsta biedrības dibināšana
| datums     = {{dat|2019|9|11}}
| laiks      = 18.00
| vieta      =
| apraksts   = Vikipēdijas atbalsta biedrības dibināšanas sapulce
| virtuve    = ierašanās ar "groziņiem"
| wifi       =
| adrese     = Stendera ielā 15, Rīga ([https://osm.org/go/0wMI9xNnk-?layers=N&m= karte])
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Feens}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Rryikw}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
]]
'''Islāms Azerbaidžānā''' ir dominējoša [[reliģija]] valstī. 2009. gadā aptuveni 99,2 % [[Azerbaidžāna]]s iedzīvotāju bija [[musulmaņi]], no tiem aptuveni 85 % ir [[Šiītu islāms|šiīti]], bet pārējie 15 % ir [[Sunnītu islāms|sunnīti]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://berkleycenter.georgetown.edu/resources/azerbaijan|title=Azerbaijan|website=web.archive.org|access-date=2023-05-08|date=2015-07-17|archive-date=2019-01-05|archive-url=https://web.archive.org/web/20190105185630/https://berkleycenter.georgetown.edu/users/sign_in}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Arundelas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Arundel_Cathedral_Exterior,_West_Sussex,_UK_-_Diliff.jpg
| image_size            =
| caption               = Arundelas katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Arundelas katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 50.8552
| longd                 = -0.559
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Rietumsaseksa|Arundela}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džozefs Hansoms]] (''Joseph Hansom'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1868. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[ķieģelis]]
}}
<mapframe text="Arundelas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1349741"
}
</mapframe>
'''Arundelas katedrāle''' ({{val|en|Arundel Cathedral}}) jeb '''Dievmātes un Sv. Filipa Hauarda katedrāles baznīca''' ({{val|en|Cathedral Church of Our Lady and St Philip Howard}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Anglija]]s dienvidos, [[Rietumsaseksa]]s grāfistes [[Arundela]]s pilsētā. 1868. gadā celtā baznīca ir 1965. gadā dibinātās Romas katoļu [[Arundelas un Braitonas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Muhammads Junuss
|     vārds_orig = মুহাম্মদ ইউনুস
|         attēls = Muhammad Yunus, World Economic Forum 2009 Annual Meeting.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Muhammads Junuss 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1940
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Bangladeša|Čitagonga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Uzņēmējs
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Muhammads Junuss''' ({{val|bn|মুহাম্মদ ইউনুস}}, ''Muhammôd Iunus'', ''Muhammad Yunus''; dzimis {{dat|1940|6|28}}) ir Bangladešas uzņēmējs, ''Grameen'' bankas dibinātājs. 2006. gadā M. Junuss un banka saņēma [[Nobela miera prēmija|Nobela miera prēmiju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Nobel Peace Prize 2006 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/peace/laureates/2006/}}</ref><ref>[http://www.delfi.lv/news/world/other/nobela-miera-premiju-pasniedz-grameen-bankas-dibinatajam-muhamadam-junusam.d?id=15781528 Nobela miera prēmiju pasniedz 'Grameen' bankas dibinātājam Muhamadam Junusam]</ref> Tāpat uzņēmējs viens pats ir saņēmis vairākus apbalvojumus.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
'''HD 156668 b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 24,5 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Herkuless (zvaigznājs)|Herkulesa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[HD 156668]] 0,022 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 1,27 Zemes dienas ilgi un tā sver tikai 3,2 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences: '''Himātijs''' bija garš [[Senā Grieķija|sengrieķu]] apmetnis ar platām ielocēm. To aplika ap ķermeni, tā lai viena roka paliktu brīva, bet uz pleca to sastiprināja ar saspraudēm (fibulām). Himātiju parasti vilka pāri [[Hitons|hitonam]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Ishtar''
| operators =
| attēls = Ishtar poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors = [[Eleina Meja]]
| producents = [[Vorens Bītijs]]
| scenārijs = Eleina Meja
| aktieri = * [[Dastins Hofmans]]
* Vorens Bītijs
* [[Izabella Adžanī]]
* [[Čārlzs Grodins]]
* [[Džeks Vestons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Ishtar''
| studija = ''Delphi V Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1987|5|15}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|51 miljons}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1264223745/weekend/|title=Ishtar |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Ishtar''''' ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu [[kinokomēdija]], kuras režisore un scenārija autore ir [[Eleina Meja]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dastins Hofmans]], [[Vorens Bītijs]], [[Izabella Adžanī]], [[Čārlzs Grodins]] un [[Džeks Vestons]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žoržs Luijs Leklerks, grāfs de Bifons
|     vārds_orig = ''Georges-Louis Leclerc, comte de Buffon''
|         attēls = Buffon 1707-1788.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Monbāra]], [[Kotdora]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1788
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts = Georges-Louis Leclerc, Comte de Buffon signature.svg
|   darba_vietas = [[Karaliskie dārzi]] (''Jardin du Roi'')
|     alma_mater =
|        zinātne = [[dabas vēsture]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
'''Termometrs''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]], [[ūdens]], [[augsne]]s u.c. [[temperatūra]]s mērīšanai. Temperatūras mērīšana notiek, izmērot kādu no parametriem (piemēram, [[tilpums|tilpumu]] vai [[elektriskā pretestība|elektrisko pretestību]]), termometram atrodoties termodinamiskā līdzsvara stāvoklī ar mērāmo sistēmu. Termometra galvenā sastāvdaļa ir kāda viela, kuras fizikālo īpašību maiņu, mainoties temperatūrai, lieto temperatūras reģistrēšanai. Atkarībā no termometriskās vielas izšķir vairāku veidu termometrus<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=93.—94|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>:
:* Šķidruma termometrs. Sastāv no stikla baloniņa un tam pievienotas tievas stikla caurulītes. Baloniņā ir iepildīts dzīvsudrabs vai spirts. Šķidrums sasilstot izplešas, un šķidruma stabiņš caurulītē ceļas augšup. Kad šķidrums atdziest, tas saraujas, un šķidruma stabiņš caurulītē saīsinās. Aiz caurulītes novietoto skalu, kura iedalīta grādos un uz kuras uzrakstīta temperatūras vērtība.
:* Bimetāliskais termometrs. Sastāv no divu dažādu [[metāls|metālu]] vienāda garuma plāksnītēm, kas savienotas kopā. Tā kā dažādiem metāliem termiskās izplešanās koeficients ir dažāds, mainoties temperatūrai, plāksnītes izliecas. Izliekums ir atkarīgs no temperatūras un to var viegli mērīt.
:* Gāzes (un kondensācijas) termometri. Tie mēra [[gāze]]s spiedienu (noslēgtā tilpumā), mainoties temperatūrai. Tos sauc arī par manometriskajiem termometriem, jo temperatūru tur nolasa no [[manometrs|manometra]]. Kondensācijas termometrs no gāzes termometra atšķiras ar to, ka tur ir gaistošs šķidrums līdzsvarā ar savu tvaiku, un, mainoties temperatūrai, tas iztvaiko un kondensējas, mainot savu tilpumu.
:* Pretestības termometrs. Šeit mēra kāda materiāla elektriskās pretestības izmaiņas. Materiāls parasti ir kāds metāls ([[varš]] vai [[platīns]]) vai [[pusvadītājs]].
:* Termoelements (termopāris). Mēra divu sametinātu metālu termoelektriskā EDS maiņu. Var mērīt augstākas temperatūras, nekā ar pretestības termometriem.
:* Pirometrs. Tur mēra [[infrasarkanais starojums|siltumstarojumu]] (un gaismas starojumu), kas nāk no mērāmā ķermeņa. Šeit par termometrisko vielu iespējams lietot arī pašu mērāmo vielu, tikai jāzina tās melnuma pakāpe.

sentences:
un [[ģeogrāfiskais garums|garumā]]]]
'''Ģeogrāfiskā koordinātu sistēma''' (ĢKS) ir [[koordinātu sistēma]], kur katru vietu uz [[Zeme|zemeslodes]] raksturo ar trīs [[skaitlis|skaitļiem]] — [[koordināta|koordinātām]]. Parasti tiek izmantota [[sfēriskā koordinātu sistēma]]. Ģeogrāfiskās koordinātas ir [[Grāds (leņķis)|grādos]] izteikti attālumi no Zemes [[Ekvators|ekvatora]] (ģeogrāfiskais platums) un sākummeridiāna (ģeogrāfiskais garums).<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļmaķedonija]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Ziemeļmaķedonijā]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Toluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5CH3
|molmasa=92,14
|blīvums=866,9
|kušanas temperatūra=180 K (-93 °C)
|viršanas temperatūra=303,8 K (110,6 °C)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mēnessgaisma
 | oriģinālnos = ''Moonlight''
 |      attēls = Moonlight (2016 film).png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Berijs Dženkinss]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* Berijs Dženkinss (scenārijs)
* [[Tarels Elvins Makreinijs]] (sižets)
* pēc Tarela Elvina Makreinija lugas ''In Moonlight Black Boys Look Blue''
 |     aktieri =
* [[Trevante Rodss]]
* [[Andrē Holends]]
* [[Džanella Monē]]
* [[Eštons Sanderss]]
* Džarels Džeroms
* [[Neomija Herisa]]
* [[Maheršala Ali]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[A24 (company)|A24]]''
* ''[[Plan B Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''A24''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|9|2|''Telluride'' kinofestivāls|2016|10|21|ASV}}
 |      ilgums = 111 minūtes<!--Theatrical runtime: 111:09--><ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.bbfc.co.uk/releases/moonlight-film | title=''Moonlight'' | work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] | accessdate=January 20, 2017 | archive-date={{dat|2018|04|11||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20180411115521/http://www.bbfc.co.uk/releases/moonlight-film }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="LATimesTelluride">{{Tīmekļa atsauce|last1=Keegan|first1=Rebecca|title=Telluride Film Festival audiences take a shine to Barry Jenkins' 'Moonlight'|url=http://www.latimes.com/entertainment/movies/la-et-mn-telluride-moonlight-feature-20160901-snap-story.html|website=Los Angeles Times|accessdate=October 24, 2016}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=moonlight2016.htm|title=Moonlight (2016)|website=[[Box Office Mojo]]|accessdate=February 12, 2017|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170128230545/http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=moonlight2016.htm|archivedate={{dat|2017|01|28||bez}}}}</ref><!--INCLUDES FOREIGN B.O-->
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mēnessgaisma"''' ({{val|en|Moonlight}}) ir 2016. gada ASV drāma, kuras režisors ir [[Berijs Dženkinss]].

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Hoya serpens 1zz.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Hoya serpens|Čūsku hoija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya serpens|suga_lv=Čūsku hoija}}'''Čūsku hoija''' (''Hoya serpens'') ir [[Epifīze|epifītiska]] augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama mitros [[Tropu josla|tropu mežos]], uz augsnes un klinšu spraugās [[Himalaji|Himalajos]], [[Indija|Indijā]] un [[Ķīna|Ķīnā]]. Mūsdienās bieži tiek audzēta kā dekoratīvs telpaugs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/1697|title=Čūsku hoija|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-01-22|archive-date=2022-01-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20220122181142/https://database.smartgardens.eu/plant/1697}}</ref>

sentences:
)]]
'''Sublitorāle''' jeb '''sublitorālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] piekrastes [[ekoloģiskā zona]], kas atrodas [[Kontinentālais šelfs|kontinentālā šelfa]] robežās starp [[Bēgums|bēguma]] maksimālo ūdens līmeni un šelfa ārējo robežu. Šī zona vienmēr ir klāta ar jūras ūdeni un aptuveni ir ekvivalenta [[nerītiskā zona|nerītiskajai zonai]]. [[Jūras bioloģija|Jūras bioloģijā]] sublitorālā zona attiecas uz apgabaliem, kur [[Saule]]s [[gaisma]] sasniedz [[Okeāna dibens|okeāna dibenu]], t.i. kur ūdens dziļums nav tik liels, lai atrastos ārpus [[fotiskā zona|fotiskās zonas]]. Tāpēc šajā zonā ir augsta bioloģiskā produktivitāte un šeit dzīvo jūras organismu sugu lielākā daļa.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Korunda kristālrežģis

Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al2O3
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072 °C
| viršanas temperatūra = 2977 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al2O3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela.

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi = Čedars
|valsts = Lielbritānija
|reģions = [[Somerseta]]<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
|pilsēta = [[Čedara]]<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
|piens =  Govs
| pasterizēšana  = 75—80 °C 20—25s<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tekstūra     = Cieta, viegli drupana<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    = 1,5—12 mēneši<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| sertifikācija     =
}}
'''Čedaras siers''' ({{val|en|cheddar cheese}}) jeb sarunvalodā vienkārši '''čedars'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_2011_11_16.pdf |title=Valsts valodas centra Latviešu valodas ekspertu komisijas (LVEK) lēmumi un ieteikumi |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |accessdate={{dat|2017|6|29||bez}} |quote='''Čedaras''' siers (sarunvalodā – ''čedars''), nevis ''Čedara'' siers |archive-date={{dat|2019|04|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190416085945/http://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_2011_11_16.pdf }}</ref> (''cheddar'') ir no [[govs]] [[piens|piena]] gatavots cietais [[siers]]. Tas cēlies [[Anglija|Anglijā]], [[Somersetas grāfiste]]s [[Čedara]]s ciema apkaimē,<ref name="jauns.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=https://jauns.lv/raksts/maja-un-darzs/5539-kas-ir-cedaras-siers-un-kadiem-edieniem-tas-piemerots |date={{dat|2017|2|1||bez}} |title=Kas ir Čedaras siers, un kādiem ēdieniem tas piemērots? |website=[[jauns.lv]] |accessdate={{dat|2017|6|29||bez}}}}</ref> bet mūsdienās kļuvis par vienu no visvairāk ražotajiem sieriem pasaulē.<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/#panel:pp%7cissue:642955%7cpage:183 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |page=179.—180 |access-date={{dat|2019|08|24||bez}}}}</ref> Anglijā Čedaras siers aizņem 51% no visa siera tirgus.<ref name="jauns.lv"/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propargilspirta struktūrformula
|ķīmiskā formula=HC≡C−CH2−OH
|molmasa=56,06
|blīvums=971,5
|kušanas temperatūra=-48 līdz -52 °C
|viršanas temperatūra=114-115 °C
}}
'''Propargilspirts''' (propinols, HC≡C−CH2−OH) ir vienkāršākais nepiesātinātais [[spirts]] ar trīskāršo saiti molekulā. Propargilspirts ir bezkrāsains, ūdenī šķīstošs viskozs šķidrums ar [[ģerānija|ģerāniju]] smaržu. Tas kairina ādu un gļotādas.

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{cita nozīme|mūzikas virzienu|deju|Svings (deja)}}
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Svings
| krāsa                  = black
| fona_krāsa             = pink
| stila_izcelsme         = [[džezs]]
| kultūras_izcelsme      = [[1930. gadi|1930. gads]]  [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| instrumenti            = [[klarnete]], [[saksofons]], [[trompete]], [[trombons]], [[klavieres]], [[kontrabass]], [[bungas]] un [[ģitāra]]
| popularitāte           = liela
| atvasinātās_formas     =
| apakšžanri             = [[Swing revival]]
| jauktie_žanri          = ''[[Electro swing]]''
| reģionos               = {{flaga|ASV}}  [[ASV svings]]
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
}}
'''Svings''' ir [[džezs|džeza]] mūzikas virziens, kas pirmo reizi paradījās [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]] ap [[1930]]. gadu. To izpilda [[bigbends]] - sastāvs ar maksimums 20 mūziķiem. Orķestra sastāvā sastopama [[klarnete]], [[saksofons]], [[trompete]], [[trombons]], [[klavieres]], [[kontrabass]], [[bungas]] un [[ģitāra]]. Mūziķi brīvi improvizē [[melodija|melodiju]]. Svinga ēras sākumā vairāk uzmanības tika vērsts uz orķestru vadītājiem, aranžētājiem un instrumentu sekcijām, nevis atsevišķiem solo spēlētājiem. Populāri svinga mūziķi bija [[Glenns Millers]], [[Djūks Elingtons]] un [[Benijs Gudmens]].

sentences: '''"X-cilvēki"''' ({{val|en|X-Men}}) ir pilnmetrāžas filmu sērija. Filmu ideja pieder studijai ''[[Marvel Entertainment]]'', bet izplatītājs ir kinokompānija ''[[20th Century Studios]]''.

sentences:
kartītes fotokopija no pirmstiesas apcietinājuma centra [[Maskava|Maskavā]]]]
'''Politiskais ieslodzītais''' ir persona, kas atrodas apcietinājumā, trimdā vai izcieš brīvības atņemšanas sodu, kā arī kurai tika apzināti nepareizi noteikta diagnoze un tā tika nosūtīta uz piespiedu ārstēšanu [[Psihiatriskā slimnīca|psihiatriskajā slimnīcā]], un kuras lietā ir nepārprotama politiska komponente, piemēram, [[Opozīcija (politika)|opozīcija]] pašreizējai valdībai gan nevardarbīgu akciju, gan bruņotas cīņas veidā, kā arī daži strīdīgi gadījumi, kas saistīti ar neveiksmīgiem mēģinājumiem bēgt uz ārzemēm politiskā patvēruma meklējumos (lidmašīnas vai ūdens transportlīdzekļa nolaupīšana).

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves Senajā Grieķijā]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Atēnās]]
[[Kategorija:Atēnas]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Asares pagasts
| karte             = Asares pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Asares pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Asares pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Asare
| platība           = 83,8
| iedzīvotāji       = 557<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 557 / 83.8 round 1}}
| izveidots         = 1866
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: {{Citas nozīmes|elektrisko spriegumu|spriegums (nozīmju atdalīšana)|spriegums}}

sentences:
[[Kategorija:Airēšana]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Atkinsona-Šifrina atmiņas modelis''' ir veidots tā, ka [[informācija]] atmiņā glabājas trīs dažāda veida glabātuvēs - sensorajā reģistrā, īslaicīgajā glabātuvē un ilglaicīgajā glabātuvē.

sentences: '''19. marts''' ir gada 78. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (79. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 287 dienas.

sentences: '''Cēzara šifrs''' ir viens no [[kriptogrāfija|kriptogrāfijā]] pielietotajiem [[šifrs|šifriem]]. To pirmais izmantoja [[Jūlijs Cēzars]], kad vajadzēja nosūtīt kādu ziņu savai armijai. No tā arī cēlies šī šifra nosaukums. Cēzara šifrs ir salīdzinoši vienkāršs: katrs ziņojuma [[burts]] tiek aizvietots ar citu burtu, kas atrodas, piemēram, trīs vienības tālāk [[alfabēts|alfabētā]].

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētikas disciplīnas]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Fiziski vingrinājumi]]

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Vilhelms Knoriņš
| vārds_orig =
| attēls = Vilhelms Knoriņš.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1890
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Skujenes pagasts]], [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 29
| m_vieta = [[Komunarkas masu kapi]] pie [[Maskava]]s, [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
pastmarka]]
'''Starptautiskais ģeofiziskais gads''' bija laika posms no [[1957]]. gada 1. jūlija līdz [[1958]]. gada 31. decembrim, kura laikā 67 valstis visā pasaulē veica [[Ģeofizika|ģeofiziskus]] novērojumus un pētījumus pēc vienotas programmas un metodikas. Pirms tā bija divi [[Starptautiskais polārais gads|Starptautiskie polārie gadi]], bet [[1959]]. gadā Starptautiskais ģeofiziskais gads tika turpināts kā Starptautiskā ģeofiziskā sadarbība.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste 2
| nosaukums = Arkturs
| attēls = Bootes constellation map.png
| att_izm = 270px
| zvaigznājs = [[Vēršu Dzinējs]]
| rektascensija = 14h 15m 39,7s<ref name=:0 />
| deklinācija = +19° 10′ 56″<ref name=:0 />
| redz.spožums= −0,05
| r.ātrums=−5 km/s
| paralakse=88.83 ± 0.54
| attālums = 36.7 ± 0.2 [[gaismas gads|ly]]
| abs.spožums=−0.30±0.02
| s.klase= K0III
| masa = 1.08 ± 0.06
| rādiuss = 25.4±0.2<sub>☉</sub>
| citi nosaukumi = Vēršu Dzinēja Alfa, Vēršu Dzinēja α
}}
'''Arkturs''' ([[latīņu valoda|latīņu]]: ''Arcturus''; no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''Arktouros'' — 'Lāča sargātājs'<ref name=":0">Howell, E. [http://www.space.com/22842-arcturus.html "Arcturus: Facts About the 'Bear Guard' Star"]. ''Space.com''. September 17, 2013. Atjaunināts 21.11.2015.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. pp. 126-128.</ref>), pazīstams arī kā '''Vēršu Dzinēja Alfa''' jeb '''Vēršu Dzinēja α''' (''α Boo, Alpha Boötis''), ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|ceturtā spožākā zvaigzne]] nakts debesīs, atrodas aptuveni 36,7 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saules sistēma]]s [[Vēršu Dzinējs|Vēršu Dzinēja]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]].<ref>Inglis, M. D. ''[https://books.google.lv/books?id=GYgnRghayvgC&pg=PA32&lpg=PA32&dq=arcturus+36,7+ly&source=bl&ots=Q_rx9XFLY6&sig=mmR1hB2-KWzGesbBH42zzkbE-Tw&hl=lv&sa=X&ved=0ahUKEwjjuouekKHJAhWn_nIKHdddB74Q6AEIMTAC#v=onepage&q=arcturus%2036%2C7%20ly&f=false Field Guide to the Deep Sky Objects]''. New York... [etc.]: Springer, 2001. P. 33.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 132.</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
[[matemātika|Matemātikā]] '''netiešs vienādojums''' ir attiecības forma <math>\ R(x_1, \ldots, x_n) = 0</math>, kur <math>\ R</math> ir vairāku mainīgo [[funkcija]] (biežāk [[polinoms]]). Piemēram, vienības apļa netiešais vienādojums is <math>x^2+y^2 = 1</math>.

sentences:
[[Kategorija:3D grafika]]
[[Kategorija:Datorizētā projektēšana]]
[[Kategorija:Programmatūra]]

sentences:
'''Augstie gubumākoņi''' ''Altocumulus'' (Ac) ir tipiski siltās sezonas [[mākoņi]]. Tie izskatās kā mazas kaudzītes augstu debesīs. Tie pēc izmēra ir mazāki par parastajiem gubumākoņiem. Dažreiz šie mākoņi sasniedz lielu gubumākoņu stadiju. Tie atrodas 2400—6100 m augstumā. Augstie gubumākoņi parasti veidojas silto [[gaiss|gaisa]] masu pacelšanās dēļ, kā arī ja tuvojas [[aukstā fronte]], kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc augsto gubumākoņu esamība [[vasara]]s rītā bieži vien vēsta par to, ka drīz būs [[pērkona negaiss]], [[lietusgāze]] vai arī kādas citas [[laikapstākļi|laikapstākļu]] izmaiņas.
== Attēli ==
<gallery>
image:Wea00039 - Flickr - NOAA Photo Library.jpg
Image:Mackerelskylincolnshire.jpg
image:Virga 05.jpg|Altocumulus virga
Image:Markeral-Bold2-Color.jpg
</gallery>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Leonards Koens
|          Attēls = Leonard Cohen 2187-edited.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Leonards Koens [[2008. gads|2008]]. gadā.
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Leonards Normens Koens
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1935|9|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2016|11|7|1935|9|21}}
|        Vieta_mr = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[sintezators]]
|           Žanrs = [[folkmūzika]], [[folkroks]]
|    Nodarbošanās =  mūziķis, dziesmu autors, dzejnieks, romānu rakstnieks
|            Gadi = 1956—2016
|Izdevējkompānija = [[Columbia Records]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves Latvijā pēc pilsētas|Celtnes un būves Latvijā pēc pilsētas]]
[[Kategorija:Liepāja]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Arveds fon Hāns''' (''Arved Baron von Hahn'', 1872-1948) bija vācbaltiešu muižnieks, [[Baltijas hercogiste]]s Reģentu padomes loceklis

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Himalaji
 |attēls                 = Himalayas.jpg
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Himalaji no [[SKS|Starptautiskās kosmiskās stacijas]] borta
  |lat_dir = N |lat_deg = 28 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir = E |lon_deg = 87 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Āzija]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{IND}}
{{CHN}}
{{NEP}}
{{BHU}}
{{PAK}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              = [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentu]]
 |atdala_no              = [[Tibeta]]s
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 2500
 |platums                = 300
 |kalns                  = [[Everests]]
 |augstums               = 8848
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
 | pushpin_map         = Indija#Ķīna#Āzija
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = y
}}
'''Himalaji''' ({{val-sa|हिमालयः}}, ''Himālayaḥ'' — ‘sniegu valstība’) ir augstākā [[kalnu sistēma]] uz [[Zeme]]s. Tās augstākā virsotne [[Everests]] (8848 m virs jūras līmeņa) ir arī augstākā virsotne pasaulē. Himalaji atrodas starp [[Tibetas kalniene|Tibetas kalnieni]] ziemeļos un [[Indas-Gangas līdzenums|Indas-Gangas līdzenumu]] dienvidos [[Indija]]s, [[Ķīna]]s, [[Nepāla]]s, [[Pakistāna]]s un [[Butāna]]s teritorijā. Himalaju lokveidīgās sistēmas garums ir vairāk nekā 2500 km, platums sasniedz 300 km.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Tomass Bernhards
|     vārds_orig    = ''Thomas Bernhard''
|         attēls    = Thomas_Bernhard.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1931
|     dz_mēnesis    = 2
|       dz_diena    = 9
|       dz_vieta    = [[Hērlena]], {{NED}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1989
|      m_mēnesis    = 2
|        m_diena    = 12
|        m_vieta    = [[Gmundene]], [[Augšaustrija]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Thomas Bernhard (signature).jpg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstniecs, dramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = 1957–1989
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[postmodernisms]]
|slavenākie darbi   = ''Der Untergeher'' (1983), ''Heldenplatz'' (1988)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences: '''Dopings''' ir viela, kam piemīt īpašība uz laiku paaugstināt ķermeņa fiziskās un garīgās spējas. To lieto [[sports|sporta]] aktivitātēs un [[fizisks vingrinājums|fiziskos vingrinājumos]], lai veicinātu izturību un līdz ar to uzlabotu iegūto rezultātu. Mūsdienās profesionālajā sportā dopinga lietošana ir aizliegta.

sentences:
{{iw+}}
{{apvienot|ūdens}}
{{Izolēts raksts|date=2016. gada marts}}
'''Rekreācijas ūdeņi''' ir ūdensobjekts (stāvošs vai plūstošs), ar kuru cilvēks nonāk kontaktā atpūšoties vai ceļojot.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mfe.govt.nz/fresh-water/tools-and-guidelines/microbiological-guidelines-recreational-water |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-date={{dat|2016|02|29||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160229141310/http://www.mfe.govt.nz/fresh-water/tools-and-guidelines/microbiological-guidelines-recreational-water }}</ref> Rekreācijas ūdeņi ietver baseinus, karstās vannas, dekoratīvas ūdens strūklakas, ezerus, upes un okeānus.<ref>{{Cite web|url=https://www.medicinenet.com/recreational_water_illness/definition.htm|title=Definition of Recreational water illness|website=MedicineNet|access-date={{dat|2021|05|15||bez}}|archive-date={{dat|2023|02|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20230209021803/https://www.medicinenet.com/recreational_water_illness/definition.htm}}</ref>
Rekreācijas ūdeņus cilvēki izmanto atpūtas (peldēšanai, slēpošanai ar ūdens slēpēm, vindsērfingam, laivošanai, medībām) un estētiskos nolūkos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.water.ncsu.edu/watershedss/dss/lake/recreation.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160509003831/http://www.water.ncsu.edu/watershedss/dss/lake/recreation.html# |archivedate={{dat|2016|05|09||bez}} }}</ref>
Rekreācijas ūdeņu izmantošana var būt nozīmīga cilvēku labsajūtai un veselībai. Tomēr, ja ūdens ir piesārņots, tas var atstāt negatīvu iespaidu uz cilvēku veselību.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Libāna]]
[[Kategorija:Libāna]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tētuku kari 2
| attēls                   = Daddy's Home 2.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Daddy's Home 2''
| žanrs                    = Ziemassvētku filma, komēdija
| režisors                 = [[Šons Anderss]]
| producents               =
* [[Vills Ferels]]
* [[Ādams Makejs]]
* [[Kriss Henčijs]]
* [[Džons Moriss]]
| scenārija autors         =
* Džons Moriss
* Šons Anderss
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Linda Kardelīni]]
* [[Džons Sina]]
* [[Džons Litgovs]]
* [[Mels Gibsons]]
| mūzika                   = [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gary Sanchez Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|11|5|''Fox'' teātris Losandželosā|2017|11|10|ASV|2017|11|24|Latvija|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/daddys-home-2-2017|title=Daddy's Home 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 10, 2019|archive-date={{dat|2019|02|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190203083814/http://www.bbfc.co.uk/releases/daddys-home-2-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|69 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=daddyshome2.htm|title=Daddy's Home 2 (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=February 10, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190514195153/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=daddyshome2.htm|archivedate={{dat|2019|05|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|180,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Tētuku kari]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tētuku kari 2"''' ({{val|en|Daddy's Home 2}}) ir 2017. gada Ziemassvētku komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Šons Anderss]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Marks Volbergs]], [[Linda Kardelīni]], [[Džons Sina]], [[Džons Litgovs]] un [[Mels Gibsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|11|5||bez}} ''Fox'' teātrī Losandželosā. Filma ir turpinājums 2015. gada filmai "[[Tētuku kari]]".

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rīgas Grebenščikova vecticībnieku kopienas lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 = Rīga, Grebenščikova vecticībnieku baznīca 2002-11-03.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_size              =
| position =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Mazā Krasta iela 73|3s=Mazā Krasta iela}}
| latd  = | latm  = | lats  = | latNS  =
| longd = | longm = | longs = | longEW =
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = Lūgšanu nams
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Grebenščikova vecticībnieku kopienas lūgšanu nama ar klosteri apbūve
|      numurs = 6629
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}
}}
'''Rīgas Grebenščikova vecticībnieku kopienas lūgšanu nams''' ir [[Vecticībnieki|vecticībnieku]] [[dievnams]] [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Tajā darbojas pasaulē lielākā vecticībnieku draudze, tās sastāvā ir apmēram 25 tūkstoši ticīgo.<ref name="citariga">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.citariga.lv/lat/maskavas-forstate/baznicas/grebenscikova-lugsanas-nams/|title=Grebenščikova vecticībnieku lūgšanu nams|publisher=Citariga.lv|accessdate={{dat|2014|8|6||bez}}}}</ref>

sentences:
{{vikisaites+}}
{{ievads+}}
Robežieņēmumi (angļu val. marginal revenue) rāda par cik  mainīsies ieņēmumi, ja pārdevuma apjomu palielina par vienu vienību.<ref>Mikroekonomika, Roberts Škapars, LU, Rīga, 2004.</ref> Lai noteiktu optimālu ražošanas apjomu veic robežanalīzi vai robežieņēmumu un robežizmaksu salīdzināšanas metodi. Ražošanas apjomu, kas nodrošina uzņēmumam maksimālu peļņu, var noteikt, salīdzinot robežieņēmumus (MR) ar robežizmaksām (MC). Ja MR=MC, tad uzņēmums ir līdzsvarā. Ja MR>MC, tad ražojot šo produkcijas vienību, uzņēmums palielinās ekonomisko peļņu. Un otrādi - ja MR<MC, tad uzņēmumam jāatsakās no šīs produkcijas vienības ražošanas, citādi peļņa samazināsies.<ref>Mikroekonomika, Uģis Gods, SIA "Biznesa augstskola Turība", Rīga, 2008.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe pumila 4.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe pumila|Zemā kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe pumila|suga_lv=Zemā kalanhoja}}
'''Zemā kalanhoja''' (''Kalanchoe pumila'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskarā]] un citur pasaulē tiek audzēta kā [[telpaugs]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Arnona
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Arnon
| attēls            = Charost_Arnon.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Arnona pie Šaro
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Senmarjēnas (''Saint-Marien'') komūna [[Krēza]]s departamentā
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Šēra (upe)|Šēra]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=25 | sāk_plat_s=09 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=14 | sāk_gar_s=26 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=13 | iet_plat_s=01 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=02 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=42 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 150,72
| iztekas_augstums  = 459
| ietekas_augstums  = 93
| kritums           =
| caurtece          = 14,4
| gada_notece       =
| baseins           = 2 274
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Starr 030807-0078 Phaeomeria magnifica.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| kārta          = Zingiberales
| kārta_lv       = Ingveraugu rinda
| dzimta         = Zingiberaceae
| dzimta_lv      = Ingveru dzimta
| ģints          = Etlingera
| ģints_lv       = Laterningveri
| suga           = Etlingera elatior
| suga_lv        = Malajas laterningvers
| binomial       = Etlingera elatior, <small>((Jack) R.M.Sm., 1986)</small>
| sinonīmi       =
* ''Alpinia elatior'' ''(Jack, 1822)''
* ''Nicolaia elatior'' ''((Jack) Horan. 1852)''
* ''Geanthus speciosus'' ''(Reinw. ex Blume, 1823)''
* ''Diracodes javanica'' ''(Blume, 1827)''
* ''Elettaria speciosa'' ''(Blume, 1827)''
* ''Alpinia magnifica'' ''(Roscoe, 1828)''
* ''Phaemoria imperialis'' ''(Lindl. 1836)''
* ''Bojeria magnifica)'' ''((Roscoe) Raf. 1838)''
* ''Alpinia javanica'' ''((Blume) D.Dietr. 1839)''
* ''Alpinia speciosa'' ''((Blume) Horan. 1862)''
* ''Cardamomum magnificum'' ''((Roscoe) Kuntze, 1891)''
* ''Cardamomum speciosum'' ''((Blume) Kuntze, 1891)''
* ''Cardamomum tridntatum'' ''(Kuntze, 1891)''
* ''Amomum magnificum'' ''((Roscoe) Benth. & Hook.f ex B.D.Jacks. 1893)''
* ''Amomum tridentatum'' ''((Kuntze) K.Schum. 1899)''
* ''Hornstedtia imperialis'' ''((Lindl.) Ridl. 1899)''
* ''Nicolaia magnifica'' ''((Roscoe) K.Schum. ex Valeton, 1904)
* ''Phaeomeria magnifica'' ''((Roscoe) K.Schum. in H.G.A.Engler (1904)''
* ''Phaeomeria speciosa'' ''((Blume) Koord. 1911)''
* ''Nicolaia intermedia'' ''(Valeton, 1921)''
* ''Alpina diracodes'' ''Loes. in H.G.A.Engler, 1930)''
| kategorijas = nē
}}
'''Malajas laterningvers''' (''Etlingera elatior'') ir [[ingveru dzimta]]s [[suga]],<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=502458 Integrated Taxonomic Information System: Etlingera elatior (Jack) R.M. Sm.]</ref> kas sastopama dienvidaustrumu [[Āzija]]s [[tropi|tropos]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Reāli veči
| operators =
| attēls = Stand up guys poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Fišers Stīvenss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Džulianna Mārgulisa]]
* [[Marks Mārgoliss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Stand Up Guys''
| studija = * ''Sidney Kimmel Entertainment''
* ''Lakeshore Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|10|12}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1433634305/|title=
Stand Up Guys |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Reāli veči"''' ({{Val|en|Stand Up Guys}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Fišers Stīvenss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Kristofers Volkens]], [[Alans Ārkins]], [[Džulianna Mārgulisa]] un [[Marks Mārgoliss]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Bertolts Brehts
|     vārds_orig = ''Bertolt Brecht''
|         attēls = Bertolt-Brecht.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Augsburga]], [[Vācijas impērija]]
([[Bavārija]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Berlīne|Austrumberlīne]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dramaturgs, teātra režisors, dzejnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Helēna Veigele]]
|          bērni =
|       paraksts = Unterschrift Bertolt Brecht (1898–1956).png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Kauja''' ir ievērojamas intensitātes divu vai vairāku karojošo pušu [[karaspēks|karaspēka]] vienību sadursme, lai realizētu būtiskus operatīvos vai stratēģiskos mērķus konkrētā [[bruņots konflikts|bruņotā konflikta]] ietvaros.

sentences: '''Skalva''' jeb '''Skalava''' ({{val-la|Schalavonia}}, {{val-de|Schalowe}}) bija [[rietumbalti|rietumbaltu]] [[Skalvji|skalvju]] apdzīvota [[teritorija]] [[Nemuna]]s lejtecē. Pēc [[Pēteris no Duisburgas|Pētera no Duisburgas]] hronikas ziņām Skalva bija viena no [[Prūsija]]s zemēm. Skalvji, kuru kultūra pēc arheoloģiskā materiāla tuvāka [[kurši]]em, dzīvoja līdzās [[kurši]]em, [[žemaiši]]em, [[jātvingi]]em un [[prūši]]em Nemunas pietekas [[Jūra (upe)|Jūras]] baseinā.

sentences: '''Tollensa reaģents''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]] saturošu savienojumu piederības noteikšanai [[aldehīdi|aldehīdu]] vai [[ketoni|ketonu]] klasei. Visbiežāk tas ir [[sudraba nitrāts|sudraba nitrāta]] un piesātināta [[amonjaks|amonjaka]] šķīdums, tomēr iespējami arī citu vielu šķīdumi, ja vien tajos ir diamīnsudraba [[Kompleksie savienojumi|komplekss]] ([Ag(NH3)2]<sup>+</sup>). Reaģents nosaukts tā atklājēja vācu ķīmiķa [[Bernards Tollenss|Bernarda Tollensa]] vārdā.

sentences:
{{VietasKarte|Havajas|width=300
| caption = Atrašanās vieta [[Havajas|Havajās]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]|label=Pērlhārbora
 |lat=21.343889 |long=-157.975
}}
'''Pērlhārbora''' ({{val|en|Pearl Harbor}}) ir [[lagūna]]s [[osta]] [[Havajas|Havajās]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Lielākā daļa ostas ir [[ASV Jūras kara flote]]s dziļūdens jūras bāze. Tāpat šeit atrodas ASV Klusā okeāna flotes vadība. {{dat|1941|12|7||bez}} [[Japānas impērija]] [[Pērlhārboras bombardēšana|bombardēja]] Pērlhārboras militāro bāzi, kas kļuva par argumentu, lai [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] iesaistītos [[Otrais pasaules karš|Otrajā pasaules karā]]. Pērlhārbora ir 5304 hektārus liela, tā tika uzbūvēta 1911. gadā.

sentences: '''27. oktobris''' ir gada 300. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (301. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 65 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Ciparu tehnoloģijas]]
[[Kategorija:Mediju tehnoloģijas]]
[[Kategorija:Elektroniskā publicēšana]]
[[Kategorija:Multivide]]
[[Kategorija:Datu nesēji]]

sentences:
[[File:Radiocarbon dating calibration.svg|thumb|''BP'' radiooglekļa datēšanas [[kalibrācija]] ]]
'''Pirms mūsdienām''' ({{val|en|Before Present}} jeb '''BP''') ir laika atskaites mērs, kuru izmanto [[arheoloģija|arheoloģijā]], [[ģeoloģija|ģeoloģijā]] un citās zinātnes nozarēs, lai atzīmētu, ka notikums ir noticis pagātnē. Tā kā "mūsdienu" laiks mainās, tad pieņemts uzskatīt [[1950. gads|1950. gadu]] par mūsdienu atskaites punktu. Tas ir saistīts ar to, ka 1950. gados [[radiooglekļa datēšana]] kļuva praktiski pielietojama.

sentences:
bērnu ansambļa uzstāšanās Reliģiju namā Hannoverē.]]
'''Baznīcu nakts''' ir ikgadējs reliģisks un kultūras festivāls, ko organizē dažādas kristiešu [[Baznīca (celtne)|baznīcas]]. Galvenā pasākuma ideja ir, ka apmeklētāji bez reliģiskas iesaistes un bez maksas var apskatīt kulta celtnes (baznīcas vai kapelas), kā arī iespēja pašiem kristiešiem satikt citu [[Konfesija|konfesiju]] ticīgos. Pasākums tiek organizēts līdzīgi [[Muzeju nakts|Muzeju naktij]] un [[Zinātnieku nakts|Zinātnieku naktij]]. Dažkārt baznīcās bez maksas tiek rīkoti arī koncerti, ekskursijas gida pavadībā, darbnīcas un teātra izrādes. Dažādās valstīs to organizē dažādās dienās, bet parasti maija beigās vai jūnija sākumā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Timrots
|     vārds_orig = ''Heinrich Johann Friedrich Timroth''
''Александр Иванович Тимрот''
|         attēls = Heinrich-von-Timroth-1788-1848.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1788
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Aizkraukle]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Aizkraukles novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1848
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = Johans Frīdrihs Timrots, Marija Margarita (dzimusi fon Neikirha)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = baronese Elizabete Apolonija, dzimusi fon Bistroma
|          bērni = 5 dēli
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Vanesa Redgreiva
 | vārds_orig              = ''Vanessa Redgrave''
 | attēls                  = Vanessa Redgrave Cannes 2016.jpg
 | attēla izmērs           = 200px
 | komentārs               = Vanesa Redgreiva 2016. gadā.
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1937|1|30}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona|Griniča}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise
 | darbības gadi           = 1958—pašlaik
 | vecāki                  = [[Maikls Redgreivs]] (1908-1985)
[[Reičela Kempsone]] (1910–2003)
 | brāļi                   = [[Korins Redgreivs]] (1939–2010)
 | māsas                   = [[Linna Redgreiva]] (1943–2010)
 | dzīvesbiedrs            = [[Tonijs Ričardsons]] (1962–1967, šķīrušies)
[[Franko Nero]] (2006–pašlaik)
 | bērni                   = [[Nataša Ričardsone]] (1963–2009)
[[Džoela Ričardsone]] (dzimusi 1965. gadā)
[[Karlo Gabriels Nero]] (dzimis 1969. gadā)
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}

sentences:
{{Līdzīgs|Vestminsteras abatija}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Vestminsteras katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = WestminsterCathedralFull.jpg
| image_size            =
| caption               = Vestminsteras katedrāle
| map_type              = Londonas centrs#Londona#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Vestminsteras katedrāle
| position              = left
| latd                  = 51.4961
| longd                 = -0.1397
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Londona|Vestminstera}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džons Frensiss Bentlijs]] (''John Francis Bentley'')
| architecture_style    = [[neobizantiešu stils]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1895. gads
| year_completed        = 1910. gads
| length                = 110 m
| width                 = 47 m
| width_nave            =
| height_max            = 87 m
| materials             = [[ķieģelis]]
}}
<mapframe text="Vestminsteras katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q739364"
}
</mapframe>
'''Mūsu kunga Jēzus Kristus asins metropoles katedrāle''' ({{val|en|Metropolitan Cathedral of the Precious Blood of Our Lord Jesus Christ}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas]] galvaspilsētas [[Londona]]s [[Vestminstera]]s rajonā. 20. gadsimta sākumā celtā katedrāle ir [[Anglija]]s un [[Velsa]]s katoļu "mātes baznīca".

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
 Nātrija hipohlorīta formulvienības struktūrformula

Nātrija hipohlorīta šķīdums
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7681-52-9 (bezūdens vielai)
7681-52-8  (pentahidrātam)
|      ķīmiskā formula = NaClO
|              molmasa = 74,443
|              blīvums = 1110
|  kušanas temperatūra = 18 °C (pentahidrātam)
| viršanas temperatūra = 101 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 29,3 g/100mL (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hipohlorīts''' (NaClO jeb NaOCl) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[hlorapskābe]]s sāls. Bezūdens NaClO ir ļoti nestabila kristāliska viela, bet pentahidrāts NaClO· 5H2O ir zaļgandzeltena cieta samērā stabila viela ar [[hlors|hlora]] smaku. NaClO veido arī ļoti nestabilus kristālhidrātus ar mazāku ūdens saturu. Tā kā NaClO skābā vidē viegli sadalās, veidojot brīvu hloru, un bez tam, reaģējot ar [[amonjaks|amonjaku]] saturošiem šķidrumiem, veido [[hloramīns|hloramīnu]], ar nātrija hipohlorītu saturošiem preparātiem jāapietas uzmanīgi un jācenšas neieelpot izdalījušās gāzes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html |title=Mājsaimniecībā lietojamo balinātāju ietekme uz cilvēka veselību |access-date={{dat|2018|07|26||bez}} |archive-date={{dat|2018|10|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181004072220/http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html }}</ref> No ekoloģijas viedokļa nātrija hipohlorīta izmantošana ir izdevīga, jo, tam sadaloties neitrālos vai sārmainos apstākļos, vidē nokļūst tikai nekaitīgs nātrija hlorīds. Nātrija hipohlorītam ir [[korozija|korozīva]] iedarbība uz metāliem un citiem materiāliem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Mustela itatsi.JPG
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela itatsi
| suga_lv = Japānas zebiekste
| binomial = Mustela itatsi <small>([[Temminck]], 1844)</small>
| izplatība =

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Džarons Laniērs
|     vārds_orig = ''Jaron Lanier''
|         attēls = File:Jaron Lanier 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1960
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = ''Atari, VPL Research, Advanced Network and Services, [[Microsoft Research]]''
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Datorzinātne]], [[Virtuālā realitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Meredits Kolkets
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Meredith Colket''
 |              attēls = Colket.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Meredits Braits Kolkets
 |              dz_dat = {{dat|1878|11|19}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
 |             mir_dat = {{dat|1947|6|7}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Radnora}}
 |             tautība = amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 1 sudraba
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — kārtslēkšana vīriešiem|Kārtslēkšana]]}}
}}

sentences: '''Tetramino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no četriem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv pieci unikāli tetramino. Ar rotācijām un spoguļattēliem, kopā pastāv 19 tetramino pozīcijas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Gāze''' ir vielas agregātstāvoklis, kam raksturīga molekulu haotiska kustība. Gāzēm ir mazs blīvums, maza viskozitāte, tās pieņem trauka formu, kur tās atrodas. Gāzes ir viegli sašķidrināmas paaugstinātā spiedienā.. Rūpniecībā un tehnikā ļoti bieži nākas pārvadīt gāzveida šķidrumus, t. i., gāzes un tvaikus, ko sauc vienkārši par gāzēm. Tā kā gāze aizņem visu tai piešķirto tilpumu, tad tā nav vadāma bezspiediena plūsmās pa vaļējiem kanāliem vai renēm. No šejienes izriet nosacījums, ka gāzes var glabāt tikai slēgtos traukos, bet to plūsmai un tranzītam vienmēr vajadzīgi slēgti spiedvadi. Tā kā gāze ir viegli saspiežama (tās [[Elastības modulis|elastības modulis]] E=1), spiedienu nevar mērīt ar šķidruma staba augstumu. Tādēļ arī [[hidrostatiskais spiediens]] būs rakstāms šādi:

sentences: Šajā sarakstā norādītas ievērojamas personas, kuras ir apbedītas [[Rīgas Meža kapi|Rīgas Meža kapos]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Kravitz''''' var būt:

sentences: '''Kausveida mukocīts''' ir sekretējoša cilindriska [[Epitēlijs|epitēlija]] šūna, kuras galvenā funkcija ir [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] — [[mucīns|mucīnu]] — sekrēcija. Mucīni ir galvenais [[gļotas|gļotu]] komponents. Kausveida mukocīti ir sastopami dažādos orgānu epitēlijos, piemēram, [[elpvads|elpvadā]], [[bronhi|bronhos]], [[Zarnas|zarnās]]. Retos gadījumos no kausveida mukocītiem var veidoties kausveida mukocītu [[karcinoīds]].<ref>Holt, N; Grønbæk, H (2013). "Goblet cell carcinoids of the appendix.". ''The Scientific World Journal''. doi:10.1155/2013/543696. PMC 3556879. {{PMID|23365545}}.</ref>

sentences:
{{infokaste+|Infokaste Pilsetas dala}}
{{cita nozīme|Salacgrīvas pilsētas daļu|skrājciemu Salacgrīvas pagastā|Kuiviži (Salacgrīvas pagasts)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Kuiviži
| settlement_type          = Pilsētas daļa
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pilsēta
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Limbažu novads]]
| subdivision_name2        = [[Salacgrīva]]
| established_title        = pilsētas daļa kopš
| established_date         = 1977
| area_total_km2           = 2,25
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = <ref>[http://www.kuivizi.ucoz.lv/ kuivizi.ucoz.lv]</ref>
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem -->
| population_total         = 589
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =57  | latm =47  | lats =34  | latNS =N
| longd =24  | longm =21  | longs =00  | longEW =E
| elevation_m              = 3
| website                  = [http://www.kuivizi.ucoz.lv/ www.kuivizi.ucoz.lv]
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Dekrētu''' '''Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu''' ({{val|ru|Указ Об Укреплении Начал Веротерпимости}}, zinātniskā [[transliterācija]] ''{{Lang|ru-Latn|Ukaz Ob Ukreplenii Načal Veroterpimosti}})'' {{dat VS|{{dat|1905|4|30}}|{{dat||4|17}}}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm |title= 1905. gada dekrēts par reliģisko toleranci|access-date=2024-01-11|date=2004-09-28|language=de|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111141737/https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm}}</ref>  izdeva [[imperators]] [[Nikolajs II Romanovs|Nikolajs II]] kā daļu no reformām pēc [[1905. gada revolūcija|Janvāra revolūcijas]], kurā visi pieaugušie varēja brīvi izvēlēties savu [[Konfesija|konfesiju]], nebaidoties no vajāšanas, [[Diskriminācija|diskriminācijas]] un pilsoņu tiesību ierobežojumiem reliģisku iemeslu dēļ.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905|title=1905. gada likuma “Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu” vēsturiskie priekšnosacījumi  un vecticības uzplaukums|author=R.Atorin|access-date=2023-11-03|date=2018-07-15|journal=Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca|language=ru|archive-date=2020-02-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20200225093842/http://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838|title=Vēstures muzejā atklāj izstādi “Vecticības noslēpums”|access-date=2024-01-11|date=2005-05-14|language=de|archive-date=2012-01-03|archive-url=https://web.archive.org/web/20120103141118/http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838}}</ref> Krievu [[Pareizticība|pareizticīgo]] ticību varētu arī iemainīt pret citu konfesiju.<ref name=":0"/> Šis dekrēts būtiski mainīja [[Vecticība|vecticībnieku]] juridisko statusu  un atviegloja reliģiskajām minoritātēm [[Krievijas Impērija|Krievijā]] brīvi praktizēt savu reliģiju.<ref name=":0"/><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.forum18.org/Archive.php?article_id=570&pdf=Y|title=Reliģijas brīvība kopš 1905. gada — kāds progress Krievijā?|author=Irina Budkina|access-date=2024-01-11|date=2005-05-26|language=en|journal=Forum18, Oslo, Norway|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111192304/https://www.forum18.org/archive.php?article_id=570&pdf=Y}}</ref>  Tomēr Krievijas pareizticīgo baznīcas prioritāte tika saglabāta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|title=A History of Russian Christianity, Vol.IV|author=Daniel H.Shubin|access-date=2024-01-11|date=2004|language=en|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111144040/https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|isbn=0-87586-445-7 (ebook)}}</ref>

sentences: '''Abolicionisms''' ({{val|en|abolitionism}}, no {{val|la|abolitio}} — ‘atcelšana, likvidēšana’) ir sabiedriska kustība par kāda likuma vai paražas atcelšanu.<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=16}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Code inconnu''
| operators =
| attēls = Code unknown poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Mihaels Hāneke]]
| producents =
| scenārijs = Mihaels Hāneke
| aktieri = * [[Žiljeta Binoša]]
* [[Tjerī Neviks]]
* [[Aleksandrs Hamidi]]
* [[Helēna Diarrā]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Code inconnu''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''MK2 Editions''
* ''Artificial Eye''
* ''Leisure Time Features''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|19|[[Kannu kinofestivāls]]|2000|11|15|Francija}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{GER}}
* {{ROU}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Arābu valoda|arābu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Rumāņu valoda|rumāņu]]
* [[franču zīmju valoda]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Code inconnu : Récit incomplet de divers voyages''''' ir 2000. gada [[Francija]]s, [[Vācija]]s un [[Rumānija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Mihaels Hāneke]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žiljeta Binoša]], [[Tjerī Neviks]], [[Aleksandrs Hamidi]] un [[Helēna Diarrā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Mistletoe in White Poplar 1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Viscum album|Baltais āmulis}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Santalales
|         rinda_lv =Santalu rinda
|           dzimta =Santalaceae
|        dzimta_lv =Santalkoku dzimta
|            ģints =Viscum L.
|         ģints_lv =Āmuļi
|             suga =Viscum album L.
|          suga_lv =Baltais āmulis
|
}}

sentences: '''Amilāze''' ir [[ferments]], kas [[katalīze|katalizē]] cietes [[hidrolīze|hidrolīzi]] ar [[cukurs|cukura]] veidošanos. Amilāze atrodas [[cilvēks|cilvēku]] un dažu citu [[zīdītājs|zīdītāju]] [[siekalas|siekalās]], kur tā uzsāk [[uzturvielas|uzturvielu]] [[Šķelšana|šķelšanu]]. Barība, kuras sastāvā ir daudz [[ciete]]s un maz cukura, piemēram [[rīsi]] un [[kartupeļi]], var būt nedaudz salda, jo amilāze sašķeļ nedaudz cietes cukurā. [[Aizkuņģa dziedzeris]] un [[siekalu dziedzeri]] izdala tādu amilāzi ([[alfa amilāzi]]), kas hidrolizē barības cieti [[Disaharīdi|disaharīdos]] un [[trisaharīdi|trisaharīdos]], kas turpmāk būs sašķelti ar citiem fermentiem [[glikoze|glikozē]], lai apgādātu ķermeni ar [[enerģija|enerģiju]]. Daži [[augi]] un [[baktērijas]] amilāzi var arī izstrādāt. [[Diastāze|Diastātiski]] amilāze bija pirmais izolētais un izpētītais ferments.<ref name="Hill1970"/><ref name="Silverman2002"/><ref name="Stenesh1998"/><ref name="Meyers1995"/>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Barbara Maklintoka
|     vārds_orig = ''Barbara McClintock''
|         attēls = Barbara McClintock (1902-1992).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Hārtforda]], [[Konektikuta]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Hantingtona]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[citoģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] medicīnā un fizioloģijā (1983. gads)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Panātru rinda|suga_lv=Avota veronika|suga=Veronica beccabunga|ģints_lv=Veronikas|ģints=Veronica|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|rinda=Lamiales|klase=Magnoliopsida|binomial=Veronica beccabunga<small> L.</small>|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=Veronica beccabunga bloemen2.jpg|kategorijas=nē}}'''Avota veronika''' (''Veronica beccabunga'') ir augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]]. Avota veronika ir sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā un tā ir visbiežākā no pārmitrās vietās sastopamām veronikām.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzejnieci|Reke|Reke}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elīza fon der Reke
|     vārds_orig = ''Elisa von der Recke''
|         attēls = 1797 Graff Porträt Elisa von der Recke anagoria.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Elīza fon der Reke (Antons Grafs, 1797)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Skaistkalne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
 (Tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksija]]
 (Tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Johans Frīdrihs Mēdems]]
Luīze Doroteja Korfa
|          brāļi = [[Kristofs Johans Frīdrihs Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|          māsas = [[Doroteja fon Mēdema|Anna Šarlote Doroteja fon Mēdema]]
|   dzīvesbiedrs = Georgs fon der Reke (1771-1781)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Elizabete (Elīza) Šarlote Konstance fon der Reke''' (''Elisabeth Charlotte Constanzia von der Recke''; dzimusi {{dat|1754|5|20}}, mirusi {{dat|1833|4|13}}) bija [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes]] [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[dzejnieks|dzejniece]] un publiciste. Viņa bija vēlākās pēdējās [[Kurzemes hercogi]]enes [[Doroteja fon Mēdema|Dorotejas]] pusmāsa un uzticības persona.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Luijs Blerio
|     vārds_orig = ''Louis Blériot''
|         attēls = Louis Bleriot.jpg
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kambrē]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1936
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   nodarbošanās = aviators, uzņēmējs
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
krastā]]
'''Transsibīrijas dzelzceļš''' ({{val|ru|Транссибирская магистраль}}) ir [[dzelzceļš|dzelzceļu]] tīkls [[Krievija|Krievijā]], kas savieno [[Maskava|Maskavu]] ar [[Tālie Austrumi|Tālajiem Austrumiem]] un [[Japāņu jūra|Japāņu jūru]].

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Verterezera stadions
| native_name         = ''Stadion Ljudski vrt''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               =Klagenfurt Waidmannsdorf Woerthersee Arena 09092008 55.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|AUT|Karintija|Klāgenfurte}}
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  46.608889 | latNS  = N
| longd =  14.278056 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 2007. gads
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = zāliens
| scoreboard          =
| cost                = 66,5
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 32 000
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105m x 68m
| acreage             =
| tenants             = {{flaga|Austrija}} [[SK Austria Kärnten|Austria Kärnten]] (2007-2010)<br />{{flaga|Austrija}} [[SK Austria Klagenfurt|Austria Klagenfurt]] (2010-)
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Milvus_aegyptius_-Limpopo,_South_Africa-8.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|     virskārta = Neognathae
|  virskārta_lv = Neognati
|         kārta = Accipitriformes
|      kārta_lv = Vanagveidīgie
|        dzimta = Accipitridae
|     dzimta_lv = Vanagu dzimta
|   apakšdzimta = Milvinae
|apakšdzimta_lv = Kliju apakšdzimta
|         ģints = Milvus
|      ģints_lv = Klijas
|          suga = Milvus aegyptius
|       suga_lv = Dzeltenknābja klija
|      binomial = Milvus aegyptius <small>([[Gmelin]], 1788)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Dzeltenknābja klija''' (''Milvus aegyptius'') ir vidēji liels [[vanagu dzimta]]s (''Accipitridae'') [[plēsīgais putns|plēsīgais putns]], kas mājo [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Arābijas pussala|Arābijas pussalā]],<ref name=avi/> izņemot [[Karū]], [[Kalahari]] un [[Namiba tuksnesis|Namiba]] tuksnešus.<ref name=biod>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biodiversityexplorer.org/birds/accipitridae/milvus_aegyptius.htm |title=Biodiversity: Milvus aegyptius (Yellow-billed kite) |access-date={{dat|2016|01|09||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305005631/http://www.biodiversityexplorer.org/birds/accipitridae/milvus_aegyptius.htm }}</ref> Tā sastopama dažādos [[biotops|biotopos]], visbiežāk skrajos [[mežs|mežos]] un [[lauksaimniecība]]s ainavā.<ref name=biod/> Izdala divas pasugas.<ref name=world>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/raptors/ |title=IOC World Bird List: Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors, 2020 |access-date={{dat|2020|01|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200424063017/https://www.worldbirdnames.org/bow/raptors/ |archivedate={{dat|2020|04|24||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Sporta veidi olimpiskajās spēlēs]]
[[Kategorija:Golfs]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņetiķskābes ketoformas struktūrformula

Skābeņetiķskābes enolformas struktūrformula (''cis-trans'' izomēri)
|ķīmiskā formula=C4H4O5
|molmasa=132,07
|blīvums=
|kušanas temperatūra=ketoformai 161 °C
enolformas ''cis''-izomēram 152 °C
enolformas ''trans''-izomēram 184 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Skābeņetiķskābe''' (ketodzintarskābe, oksobutāndiskābe, НООС–С(ОН)=СН–СООН jeb НООС–С(О)−СН2–СООН) pieder pie divvērtīgajām keto[[karbonskābe|karbonskābēm]], bet tās [[enoli|enolforma]] - pie divvērtīgajām nepiesātinātajām hidroksikarbonskābēm. Labi šķīst ūdenī. Skābeņetiķskābes sāļus sauc par '''oksālacetātiem'''.

sentences:
{{coord|47|30|6|N|19|2|6|E|type:landmark_region:HU|display=title}}
{{Karte
 | width=300
 | height=300
}}

sentences: '''Radiopeilēklis''' ir iekārta, ar kuru atrod virzienu jeb [[Peilējums|peilējumu]] uz [[Radioviļņi|radioviļņu]] avotu. Virziena mērīšanu sauc par '''radiopeilēšanu''' vai dažreiz vienkārši par '''peilēšanu'''. Izmantojot divus vai vairākus zināmu raidītāju mērījumus, var tikt atrasta kuģa vieta. Radiopeilēklis bija plaši izmantots kuģu [[radionavigācija]]s līdzeklis. Mūsdienās visas jūrniecībā izmantotās radiobākas ir izslēgtas.

sentences: '''Pateicības diena''' ir valsts svētki [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda|Kanādā]]. ASV pateicības diena tiek svinēta [[novembris|novembra]] ceturtajā ceturtdienā, bet Kanādā tos atzīmē [[oktobris|oktobra]] otrajā pirmdienā. Šajā dienā ir pieņemts turēt īpaši gatavotas pusdienas ģimenes lokā un izteikt pateicību viens otram.

sentences: '''Autonomija''' ({{val|grc|αὐτονομία}} (''autonomia''), no ''αὐτόνομος'' (''autonomos''), no αὐτο- (''auto-'') jeb "paš-" un ''νόμος'' (''nomos'') jeb "likums")<ref name="websterDef">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|title=autonomy|publisher=[[Merriam-Webster]]|accessdate={{dat|2017|2|3||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20161220232602/https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|archivedate={{dat|2016|12|20||bez}}}}</ref> jeb '''pašpārvalde''' [[filozofija|filozofijā]], [[politika|politikā]], [[morāle|morālē]] un [[psiholoģija|psiholoģijā]] apzīmē patstāvību, neatkarību un nepiespiestību lēmumu pieņemšanā.<ref name="websterDef"/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem,
saišu leņķiem un nedalīto elektronu pāri

Fosfīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fosfamīns, fosfāns,
fosforūdeņradis,
fosfora hidrīds
|           CAS numurs = 7803-51-2
|      ķīmiskā formula = PH3
|              molmasa = 34
|              blīvums = 1,379
|  kušanas temperatūra = −134 °C
| viršanas temperatūra = −88,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 31,2 mg/100 ml (17 °C)
|                 citi =
}}
'''Fosfīns''' (PH3) ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]]. Tas ir [[amonjaks|amonjaka]] analogs — [[fosfors|fosfora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. Tīrs fosfīns ir bez smakas, bet parasti tas satur piemaisījumus (alkilatvasinājaumus un difosfīnu P2H4), kas ož pēc [[ķiploki]]em. Ir iespējami arī aizvietotie fosfīni, kur viens vai vairāki ūdeņraža atomi ir aizvietoti ar organiskajiem radikāļiem, tie ir analogi [[amīni]]em. Fosfīns, kas satur difosfīnu, gaisā uzliesmo.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ielu karaļi
 | oriģinālnos = ''Street Kings''
 |      attēls = Street KingsMP08.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = kriminālfilma, trilleris
 |    režisors = [[Deivids Eijers]]
 |  producents =
* [[Lūkass Fosters]]
* [[Aleksandra Milčana]]
* [[Ervīns Stofs]]
 |   scenārijs =
* [[Džeimss Elrojs]]
* [[Kurts Vimmers]]
* [[Džeimijs Moss]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Forests Vaitekers]]
* [[Hjū Lorijs]]
* [[Neomija Herisa]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[3 Arts Entertainment]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2008|4|3|Holivuda|2008|4|11|ASV|2008|4|18|Latvija|}}
 |      ilgums = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/street-kings-2008|title=Street Kings|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 8, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106101857/http://bbfc.co.uk/releases/street-kings-2008}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=streetkings.htm|title=Street Kings (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 8, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|65,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ielu karaļi"''' ({{val|en|Street Kings}}) ir 2005. gada ASV krimināltrilleris, kura režisors ir [[Deivids Eijers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Kiānu Rīvss]], [[Forests Vaitekers]], [[Hjū Lorijs]] un [[Neomija Herisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|4|3||bez}} Holivudā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Roalds Dobrovenskis
|         vārds_orig = ''Роальд Добровенский''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1936
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 2
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļipeckas apgabals|Jeļeca}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[krievs]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Velta Kaltiņa]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, tulkotājs, publicists
| rakstīšanas valoda = [[Krievu valoda|krievu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[File:LVA Order of the Three Stars - Knight BAR.png|100px]] [[Triju zvaigžņu ordenis]]
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Roalds Dobrovenskis''' ({{val|ru|Роальд Григорьевич Добровенский}}; dzimis {{dat|1936|9|2}})<ref name="lat">{{LAT e|2|246}}</ref> ir [[krievi|krievu]] [[rakstnieks]], tulkotājs, publicists. [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s goda loceklis (2002).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra trioksīda struktūrformula un molekulas modelis

Sēra trioksīda kristāli ampulā
|       citi nosaukumi = sēra(VI) oksīds, sērskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7446-11-9
|      ķīmiskā formula = SO3
|              molmasa = 80,06
|              blīvums = šķidram SO3 1920
|  kušanas temperatūra = 16,8 °C
| viršanas temperatūra = 44,8 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Sēra trioksīds''' jeb '''sēra(VI) oksīds''' (SO3) ir tipisks skābes veidojošais [[oksīdi|oksīds]], kurā [[sērs|sēram]] ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Ja [[kondensācija|kondensējas]] gāzveida SO3, rodas gaistošs šķidrums, kas sastāv galvenokārt no sēra trioksīda trimēra. To atdzesējot, trimērs sacietē par ledum līdzīgu masu, ko sauc par SO3 ledusveida modifikāciju jeb γ-SO3. Uzglabājot gamma modifikācija pamazām pārvēršas par alfa modifikāciju (α-SO3), kas līdzīga [[azbests|azbestam]]. Azbestveida modifikācija sastāv no dažāda garuma polimēru ķēdēm un tai nenoteiktā sastāva dēļ nav stingri noteiktas kušanas temperatūras (stingri ņemot, tas vairs nav sēra trioksīds, jo ķēžu gali noslēdzas ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupām]]).

sentences:
. Attēlā Atēnas statuja [[Luvra|Luvras muzejā]]]]
'''Gudrība''' ir vispārināta īpašība, kam raksturīgas plašas [[zināšanas]], attīstīta [[domāšana]], bagātīga [[pieredze]],<ref name="tezaurs"/> [[izpratne]], [[piesardzība]] un spēja rast risinājumus [[problēma|problēmām]]. Dažos gadījumos gudrību var identificēt ar [[prāts|prātu]] vai [[intelekts|intelektu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Orlen S.A.''
| native_name      =
| logo             = Orlen logo.png
| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1999. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Plocka]]
| location_country = {{POL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[nafta]]s produktu ražošana un izplatīšana
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.orlen.pl orlen.pl]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Orlen Spółka Akcyjna''''' (līdz 2023. gadam ''Polski Koncern Naftowy Orlen Spółka Akcyjna'' jeb ''PKN Orlen'') ir [[Polija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums. Tas ir lielākais uzņēmums Centrālajā un Austrumeiropā.<ref name="notesfrompoland 2022.11.03" /> ''Orlen'' galvenais birojs atrodas [[Plocka|Plockā]]. Uzņēmums ir dibināts 1999. gadā.

sentences: '''Gaisa temperatūra''' ir viens no [[Zemes atmosfēra]]s termodinamiskajiem lielumiem, kas raksturo [[gaiss|gaisa]] sasiluma pakāpi jeb [[temperatūra|temperatūru]]. To mēra ar [[termometrs|termometru]]. Meteoroloģijā gaisa temperatūra tiek mērīta aptuveni 2 metru augstumā virs zemes, lai to neietekmē [[augsne]]s temperatūra, kā arī [[ēna|ēnā]], lai tieši [[Saule]]s stari nesildītu termometru.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
'''Makss''' var būt:

sentences: '''Kubaņas Tautas Republika''' ({{val|uk|Кубаньска народна республіка}}) bija īslaicīgi pastāvējusi valsts, ko pēc [[Krievijas Impērijas sabrukums|Krievijas Impērijas sabrukuma]] izveidoja bijušā Kubaņas apgabala un [[Kubaņas kazaki|Kubaņas kazaku]] karaspēka teritorijā.

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Minskas Pasažieru stacija
| tips                = stacija
| attēls              = Minsk-Privokzalniaja-ploscad.jpg
| attēla_apraksts     = Skats uz staciju no ielas
| karte               = Minska
| līnijā              =
| atvērta             = 1871
| citi_nosaukumi      = <!-- stacijas vēsturiskie nosaukumi -->
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts2          =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              =
| latd  = 53 | latm  = 53 | lats  = 27 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 33 | longs = 4 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| tuvākie_pp_un_cp    =
}}
'''Minskas pasažieru stacija''' ({{Val-be|Мінск-Пасажырскі}}, {{Val-ru|Минск-Пассажирский}}  ) ir galvenā pasažieru dzelzceļa stacija [[Minska|Minskā]], Baltkrievijā. Tā atrodas Minskas centrā. Dažkārt to sauc par '''Minskas Ļeņina laukuma staciju''' (blakus ir [[Minskas metro|metro]] stacija) vai vienkārši par '''Minsku'''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs fon Tīzenhauzens
|     vārds_orig = ''Heinrich von Tiesenhausen''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap 1520. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Bērzaunes pils]], [[Livonija]] (tagad {{vieta|Latvija|Madonas novads|Bērzaunes pagasts|Bērzaune}})
|         m_gads = 1600
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 6
|        m_vieta =
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis, vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Precējies ar mafiju
| operators =
| attēls = Married to the mob movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Džonatans Demijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mišela Feifere]]
* [[Metjū Modains]]
* [[Dīns Stokvels]]
* [[Mersedesa Rūela]]
* [[Aleks Boldvins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Married to the Mob''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Orion Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1988|8|19}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1315145217/weekend/|title=Married to the Mob |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Precējies ar mafiju"''' ({{Val|en|Married to the Mob}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[Džonatans Demijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mišela Feifere]], [[Metjū Modains]], [[Dīns Stokvels]], [[Mersedesa Rūela]] un [[Aleks Boldvins]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mačatškijīts
|attēls=
|klase=Fosfāti, arsenāti un vanadāti
|ŠtruncaID=7/C.27-10
|ķīm_formula=Ca6(AsO4)(AsO3OH)3(PO4,SO4)·15(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=pseidoromboedriski kristāli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2-3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.593 nε = 1.585
|pleohroisms=
|blīvums=2,5
}}
__NOTOC__

sentences:
kolekcijas).]]
'''Zasumuiža''' ({{val|de|Sassenhof}}) bija [[Rīgas patrimoniālais apgabals|Rīgas patrimoniālā apgabala]] [[muiža]], kas atradās tagadējā [[Zasulauks|Zasulauka]] apkaimē [[Pārdaugava|Pārdaugavā]].

sentences:
{{noformējums+}}
[[Holocēns]] ir jaunākā kvartāra perioda epoha, kas aptver pēdējos 11 700 gadus. Daudzviet holocēna laika posmā ir veidojušies organogēnie nogulumi, piemēram, purva fosfāti, kūdra, daļēji [[okers]], sapropelis, [[koraļļu rifi]], saldūdens kaļķi, diatomīti. Šo organogēno nogulumu veidošanās laikā uzkrājušās dzīvnieku un augu atliekas spēj saglabāties vairākus gadu tūkstošus, tādējādi no šiem nogulumiem ir iespējams iegūt informāciju par nogulumu izmaiņām un to uzkrāšanās apstākļiem. Šīs liecības vislabāk saglabājas kūdrā un sapropelī. Tādējādi, purvu un bieži vien zem tiem esošo ezeru nogulumu izpētes rezultāti ļauj noteikt nogulumu uzkrāšanās vides izmaiņas holocēnā. Tā kā jaunākie nogulumi uzkrājas uz vecākajiem, veidojot secību, no tiem var uzzināt ģeoloģisko notikumu secību.<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Ozola|first1=Ilze|title=HOLOCĒNA ORGANOGĒNO NOGULUMU PĒTĪJUMI|url=http://www.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/zinas/Ilze_Ozola_kopsavilkums_2013.pdf}}{{Novecojusi saite}}</ref>
<!--
Holocēna [[eksogēnie procesi]] vērojami arī [[Vidzemes augstiene|Vidzemes augstienē]], [[Ilzes ezers (Taurenes pagasts)|Ilzes ezerā]]. Ezera krastā notiek viļņu un vēja erozija. D un DR vējš iekustina ūdeni veidojot viļņus, kas erodē ezera krastu. Tā kā pūš šie valdošie vēji, tie erodē tikai vienu ezera krastu veidojot abrāzijas stāvkrastu, bet pretējais krasts ir lēzens, jo viļņu erozija nav tik izteikta. Erodētais materiāls ieskalojas ezerā – smalkākais dziļāk, bet rupjākais uzkrājas tuvāk krastam – veidojot limniskos nogulumus. Šāda veida procesi ir saskatāmi arī [[Bānūžu ezers|Bānūžu ezerā]]. -->

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Centrāleiropas Universitāte
|native_name   = Central European University
|image_name    = Logo_of_Central_European_University.svg
|latin_name        = Universitas Europae Centralis
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1991
|vision            =
|type              = privāta pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Vīne#Austrija#Eiropa
| latd  = 48.173931 | latNS  = N
| longd = 16.388075 | longEW = E
| academic_staff    = 357 (2018/19)
| administrative_staff  = 775 (2018/19)
|students          = 1320 (2018/19)
|postgrad          = 875 (2018/19)
|doctoral          = 445 (2018/19)
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{Oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
'''Katods''' ({{val|el|χάθοδος (kathodos)}} — 'lejupceļš, atgriešanās') ir dažādu elektrisku ierīču negatīvais pols vai arī [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] vai [[spriegums|sprieguma]] avota pols ar negatīvu potenciālu attiecībā pret [[anods|anodu]] — otru polu.
 katods galvaniskajā šūnā]]
[[Elektrolīze]]s procesos ([[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu elektroķīmiskā sadalīšanā) katods ir negatīvais elektrods, uz tā notiek metālu [[reducēšanās]].

sentences:
[[File:Louis Julius Freudenberg I (1894–1918) composite obituary in the Hudson Observer on November 22, 1918.jpg|thumb|upright|Nekrologa piemērs]]
'''Nekrologs''' ({{val|el2|nekros}} — ‘mirušais, līķis’, {{val|el2|logos}} — ‘vārds’) ir [[raksts]], kurā aprakstīta kāda [[cilvēks|cilvēka]] dzīve un darbība, kas uzrakstīts sakarā ar cilvēka [[nāve|nāvi]]. Dažādos lielos laikrakstos nekrologi parasti tiek rakstīti cilvēkiem, kas uzskatāmi par nozīmīgām personām.<ref name="NYT" /> Vietējos laikrakstos nekrologi parasti tiek rakstīti visiem attiecīgās vietas mirušajiem iedzīvotājiem.<ref name=NYT>{{cite news|title=Talk to the Newsroom: Obituaries Editor Bill McDonald|url=http://www.nytimes.com/2006/09/25/business/media/25asktheeditors.html|newspaper=The New York Times|date=September 25, 2006 |accessdate=2008-07-28 }}</ref> Nekrologos parasti ir arī informācija par [[bēres|bēru]] norisi.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Sona
  | citvaloda         = fr
  | oriģinālnosaukums = Saône
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Saône Tournus1.JPG
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Sona [[Turnisa|Turnisā]]
  | vietaskarte       = Francija
  | reljefs = jā
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = pie [[Viomenila]]s
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Rona]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 473
  | iztekas_augstums  = 405
  | ietekas_augstums  = 165
  | kritums           = 240
  | caurtece          = 480
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 12,6
  | baseins           = 29 900
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 48| sāk_plat_m= 5| sāk_plat_s= 32| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 6| sāk_gar_m= 10| sāk_gar_s= 47| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 45| iet_plat_m= 43| iet_plat_s= 42| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 4| iet_gar_m= 49| iet_gar_s= 7| iet_gar_EW=E
}}

sentences: '''Arodbiedrība''' ir [[organizācija]], kurā ir apvienojušies darba ņēmēji, lai sasniegtu kopējus mērķus. Arodbiedrība ir neatkarīga nevalstiska organizācija, kas pārstāv un aizstāv savu biedru darba un citas sociālās un ekonomiskās tiesības un intereses.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Naglzu pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Viļānu rajons]]
[[Kategorija:Gaigalavas pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Boeing apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Boeing 787''
|attēls               = File:Norwegian Boeing 787-9 (EI-LNI) above clouds.jpg
|paraksts             = [[Norwegian Airlines]] Boeing ''787-9''
|tips                 = Pasažieru lidmašīna
|valsts               = {{flag|ASV}}
|ražotājs             = [[Boeing|Boeing Airplane Company]]
|pirmais lidojums     = {{Dat|2009|12|15}}
|komerciālie lidojumi ={{Dat|2011|10|26}} ([[ANA]])
|Status  = Aktīvs
|ražošanā             = kopš [[2004]]. gada
|izgatavoti = 1006 (2022. gads)
|izmaksas = 32 miljardi dolāru
}}
'''''Boeing 787 Dreamliner''''' ir amerikāņu plata korpusa [[reaktīvā lidmašīna]], ko izstrādājusi un ražojusi [[Boeing|''Boeing Commercial Airplanes'']].

sentences: '''Daļskaitlis''' ir [[skaitlis]], kas raksturo kādu noteiktu daļu no viena veseluma. Daļskaitļus var pierakstīt dažādi, piemēram, <math>\tfrac{1}{4}</math>, 1{{Unicode|⁄}}4 vai 1/4. Virs [[daļsvītra]]s esošo skaitli sauc par skaitītāju (raksturo daļu skaitu), bet zem daļsvītras esošo skaitli — par saucēju (raksturo daļas lielumu).

sentences:
{{Infobox medical condition
| name            = Sprādziena trauma
| synonyms        =
| image           = MurrahBuildingInjuriesbyFloorOCB.jpg
| caption         = Alfreda P. Mūrra federālā ēkā atrodošo ievainoto/bojāgājušo sadalījums pa stāviem 1995. gada aprīlī [[Oklahomasitija|Oklahomsitijas]] bombardēšanā
| pronounce       =
| field           = [[Neatliekamā medicīna]], [[traumu ķirurģija]]
| symptoms        =
| complications   =
| onset           =
| duration        =
| types           =
| causes          =
| risks           =
| diagnosis       =
| differential    =
| prevention      =
| treatment       =
| medication      =
| prognosis       =
| frequency       =
| deaths          =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Dzidra Rinkule-Zemzare
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1920
|         dz_mēnesis = 07
|           dz_diena = 08
|           dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|             m_gads = 2007
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 04
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = skolotāja
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods = 1950~2000
|              žanri = [[bērnu literatūra]], stāsti
|             temati =
|       lit virzieni = [[dzeja]], [[proza]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = Pastariņa prēmija
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Dzidra Rinkule-Zemzare''' (īstajā vārdā '''Dzidra Zemzare''',<ref name="makslinieki.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.makslinieki.lv/profile/261/ |title=Dzidra Rinkule-Zemzare |accessdate={{dat|2013|02|10|SK}} |work=datu bāze Mākslinieku reģistrs |publisher=Latvijas Radošo savienību padome |date= }}</ref> dzimusi {{dat|1920|07|08}} [[Rīga|Rīgā]],<ref name="Rožkalne">{{Grāmatas atsauce|title=Latviešu rakstniecība biogrāfijās|edition=Otrais|year=2003|publisher=Zinātne|isbn=9984-698-48-3|pages=485.—486}}</ref> mirusi {{dat|2007|11|04}})<ref name="apollo.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.apollo.lv/zinas/mirusi-slavena-bernu-gramatu-autore-dzidra-rinkule-zemzare/368164 |title=Mirusi slavenā bērnu grāmatu autore Dzidra Rinkule-Zemzare |accessdate={{dat|2013|02|10|SK}} |work=apollo.lv |publisher=SIA Sanoma Latvia |date={{dat|2007|11|07|SK}} }}</ref> bija latviešu [[dzejniece]], pazīstama kā bērnu grāmatu autore un savu grāmatu ilustratore.<ref name="makslinieki.lv"/>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ķekavas pagasts
| karte             = Ķekavas pagasts location Latvia.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Ķekavas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Ķekavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ķekavas novads
| centrs            = Ķekava
| platība           = 193,5
| iedzīvotāji       = 11 517
| iedzīvotāji_gads  = 2022
| blīvums           = {{#expr: 11517 / 193.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Ķekavas pagasts''' ir lielākā no [[Ķekavas novads|Ķekavas novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Baloži (pilsēta)|Baložu]] un [[Ķekava]]s pilsētām, [[Daugmales pagasts|Daugmales pagastu]] un [[Baldones pagasts|Baldones pagastu]], kā arī [[Rīga]]s pilsētu, [[Olaines novads|Olaines novada]] [[Olaines pagasts|Olaines pagastu]] un pa [[Rīgas HES ūdenskrātuve|Rīgas HES ūdenskrātuvi]] un [[Sausā Daugava|Sauso Daugavu]] ar [[Salaspils novads|Salaspils novada]] [[Salaspils pagasts|Salaspils pagastu]].

sentences:
kalna virsotne atrodas nāves zonā.]]
'''Nāves zona''' [[Alpīnisms|alpīnismā]] ir augstums virs noteiktas līnijas, kur [[Skābeklis|skābekļa]] spiediens nav pietiekams, lai ilgstoši uzturētu cilvēka dzīvotspēju. Šī līnija parasti ir noteikta 8000 metrus virs jūras līmeņa (t.i., mazāk kā 356 [[Bārs (mērvienība)|milibāri]] [[Atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]]).<ref name="PBS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pbs.org/wgbh/nova/transcripts/2506everest.html|title=Everest:The Death Zone|publisher=PBS|website=Nova|date=1998-02-24}}</ref> Koncepciju pirmo reizi 1953. gadā izdomāja Šveices ārsts Eduards Viss-Dināns, nosaucot to par '''letālo zonu'''.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Wyss-Dunant|first=Edouard|year=1953|title=Acclimatisation|url=https://archive.org/details/mountainworld195029881mbp|format=PDF|journal=The Mountain World|pages=110–117|access-date=March 10, 2013}}</ref> Visas 14 virsotnes ar nāves zonu virs 8000 m atrodas Āzijas [[Himalaji|Himalajos]] un [[Karakorums|Karakorumā]].

sentences:
{{Ledāja infokaste
| ledājs        = Pasterce
| attēls       = Johannisberg_(Hohe_Tauern)_2.jpg
| paraksts     =
| karte        = <!-- karte kā attēls -->
| vietaskarte  = Austrija#Eiropa
| relief = yes
| paraksta_izvietojums = left
| kontinents   = [[Eiropa]]
| atrodas      =
| vieta        = {{vieta|Austrija|Karintija|Augstais Tauerns}}
| sākas        =
| ieplūst      =
| plat_d=47 | plat_m=05| plat_s=08| plat_NS=N
| gar_d=12| gar_m=43| gar_s=24| gar_EW=E
| platība      = 18,5 (2006. gads)
| garums       = 8,3 (2006. gads)
| platums      =
| kritums      = 1353
| ātrums       =
| caurplūde    =
| tilpums      =
| baseins      =
| pietekas     = <!-- galvenās pietekas -->
| valstis      =
| salas        = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Šelda
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = Schelde Antwerpen.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Šelda Antverpenē
  | karte             = Schelde Relief (de).png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = {{vieta|Francija|Gui}}
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
{{BEL}}
{{NLD}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 350
  | iztekas_augstums  = 95
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | sāk_plat_d= 49| sāk_plat_m= 59| sāk_plat_s= 11| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 3| sāk_gar_m= 15| sāk_gar_s= 59| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 51| iet_plat_m= 25| iet_plat_s= 22| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 3| iet_gar_m= 32| iet_gar_s= 42| iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
| pietekas          =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Lejasšeldas sāļie purvi (Schorren van de Beneden Schelde)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1986|03|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 420 ha
| designation2_free1name = valsts
|  designation2_free1value = {{vieta|Beļģija}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/327 327]
}}
}}
'''Šelda''', arī '''Shelda''' ({{val|nl|Schelde}}, {{val|vls|Schelde}}, {{val|la|Scaldis}}) jeb '''Esko''' ({{val|fr|Escaut}}, {{val|wa|Escô}}) ir upe, kas šķērso [[Francija|Franciju]], [[Beļģija|Beļģiju]] un [[Nīderlande|Nīderlandi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = LongSnoutedSeahorse1600ppx.jpg
| att_nosaukums = [[Gardeguna jūraszirdziņš]] (''Hippocampus guttulatus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Syngnathiformes
|      kārta_lv = Adatzivjveidīgās
|        dzimta = Syngnathidae
|     dzimta_lv = Adatzivju dzimta
|   apakšdzimta = Hippocampinae
|apakšdzimta_lv = Jūraszirdziņu apakšdzimta
|         ģints = Hippocampus
|      ģints_lv = Jūraszirdziņi
|      binomial = Hippocampus <small>([[Constantine Samuel Rafinesque|Rafinesque]], 1810)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
[[File:PolygonParameters.png|thumb|[[Piecstūris]], regulāru daudzstūru piemērs]]
'''Regulārs daudzstūris''' ir tāds izliekts [[daudzstūris]], kura visi [[leņķis|leņķi]] ir vienādi un visas [[mala]]s ir vienādas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bila un Teda neticamie piedzīvojumi
| operators =
| attēls = Bill & Ted.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, mistērija
| režisors = [[Stīvens Hereks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Alekss Vinters]]
* [[Džordžs Karlins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bill & Ted's Excellent Adventure''
| studija = * ''Interscope Communications''
* ''Nelson Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Orion Pictures''
* ''De Laurentiis Entertainment Group''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|2|17}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bila un Teda neticamie piedzīvojumi"''' ({{Val|en|Bill & Ted's Excellent Adventure}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Stīvens Hereks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Alekss Vinters]] un [[Džordžs Karlins]].

sentences: '''Injekciju adatas dūriena uzbrukums'''{{nepieciešama atsauce}} ir [[hipotēze|hipotētisks]] uzbrukums citai personai, sadurot to ar injekciju adatu, uz kuras ir kādu bīstamu infekciju, piemēram, [[HIV]], saturošas [[asinis]]. Lai arī ir zināmi gadījumi, kad notiek uzbrukumi citām personām ar injekciju adatām vai [[šļirce|šļircēm]], tas, ka [[AIDS]] slimnieki apzināti šādi uzbruktu citām personām ar mērķi tās inficēt, tiek uzskatīts par [[mūsdienu teika|mūsdienu teiku]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pateicības diena
| operators =
| attēls = Pateicibas-diena.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = šausmu filma
| režisors = [[Īlaijs Rots]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Patriks Dempsijs]]
* [[Edisone Reja]]
* [[Milo Manheims]]
* [[Dželens Tomass Brukss]]
* [[Nella Verlake]]
* [[Riks Hofmans]]
* [[Džīna Geršone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Thanksgiving''
| studija = * ''Spyglass Media Group''
* ''Dragonfly Entertainment''
* ''Electromagnetic Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|11|17|ASV|2023|12|08|Latvija}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|45,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1448754/|title=
Thanksgiving (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pateicības diena"''' ({{Val|en|Thanksgiving}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[šausmu filma]], kuras režisors ir [[Īlaijs Rots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Patriks Dempsijs]], [[Edisone Reja]], [[Milo Manheims]], [[Dželens Tomass Brukss]], [[Nella Verlake]], [[Riks Hofmans]] un [[Džīna Geršone]]. Filma balstīta uz Rota izdomātas filmas treilera no filmas "[[Maltuve]]" (2007).

sentences: {{Commons cat|Universities and colleges in Sweden|Universitātes Zviedrijā}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Northern Brown Bandicoot.jpg
| att_nosaukums =[[Ziemeļu brūnais bandikuts]]<br /> (''Isoodon macrourus'')
| att_izmērs=220px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Metatheria
|    infraklase_lv = Apvienotā somaiņu infraklase
|       augstākā kārta = Marsupialia
|    augstākā kārta_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Peramelemorphia|Bandikutveidīgie}}
* {{TaksoSaite|Diprotodontia|Diprotodonti}}
* {{TaksoSaite|Notoryctemorphia|Kurmjsomaiņi}}
* {{TaksoSaite|Microbiotheria|Mikrobioteriji}}
* {{TaksoSaite|Dasyuromorphia|Plēsīgie somaiņi}}
| binomial=Australidelphia
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{vērtīgs raksts}}
{{BioTakso infokaste
|     platums = 240px
|      attēls = Emperor Penguin Manchot empereur.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Aves
|    klase_lv = Putni
|       kārta = Sphenisciformes
|    kārta_lv = Pingvīnveidīgie
|      dzimta = Spheniscidae
|   dzimta_lv = Pingvīnu dzimta
|       ģints = Aptenodytes
|    ģints_lv = Karaliskie pingvīni
|        suga = Aptenodytes forsteri
|     suga_lv = Imperatorpingvīns
|    binomial = Aptenodytes forsteri ([[George Robert Gray|Gray]], 1844)
|   izplatība =

{{legend|#00FF00|Sastopams vairošanās sezonā}}
{{legend|#ce6256|Sastopams barošanās sezonā}}
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Sliežu ceļš''' ir inženierbūvju komplekss [[vilciens|vilcienu]] kustības nodrošināšanai ar noteiktu ātrumu. No tā stāvokļa atkarīga vilcienu kustības nepārtrauktība. Sliežu ceļu veido virsbūve un apakšbūve.

sentences:
(''Campylopus introflexus'')]]
'''Gada sūna''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2016. gada izvēlas [[Latvijas Botāniķu biedrība]]. Latvijā ir vairāk nekā 500 sūnu sugas, kas atšķiras gan pēc izskata, gan augšanas apstākļiem. Izvirzot gada sūnu, Botāniķu biedrība iepazīstina ar interesantiem un maz pazīstamiem organismiem, aicina cilvēkus būt vērīgiem un atbildīgiem par dabas daudzveidības saglabāšanu.<ref>[https://dabasdati.lv/lv/article/2016-gada-suna-ndash-parasta-straussuna/2016/ Gada sūna 2016 — parastā straussūna] Dabasdati 2016. gada 5. janvārī.</ref> Apkopojot informāciju par veiktajiem novērojumiem, sūnu speciālisti var spriest par pētīto sugu izplatību un augšanas apstākļiem. Reto sugu atradnes liecina par dzīvotnes kvalitāti, ne tikai sūnām, bet arī citiem organismiem.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zasas pagasts
| karte             = Zasas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Zasa
| platība           = 114,62
| iedzīvotāji       = 993<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 993 / 114.62 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Mambahao
 | official_name            = ''Mambajao''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/3
| image1                   = Lanzones Festival - Mambajao Icon.jpg
| image2                   = Downtown mambajao galleryfull.jpg
| image3                   = Rotunda in Mambajao, Camiguin 1.jpg
| image4                   = Rotunda in Mambajao, Camiguin.jpg
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator camiguin mambajao.png
 | pushpin_map              = Philippines#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        = [[Kamigina (province)|Kamigina]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1855
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 15
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 89
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 41094
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 9 | latm = 15 | lats =  | latNS = N
 | longd = 124 | longm = 43 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 9100
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 50
 | website                  = {{URL|http://www.mambajao-cam.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glicerīnaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=1455
|kušanas temperatūra=145 °C
|viršanas temperatūra=140 - 150 °C pie 0,8 mmHg
}}
'''Glicerīnaldehīds''' (2,3-dihidroksipropanāls, HOCH2-CHOH-CHO) ir aldehīdspirts, [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas satur 3 oglekļa atomus (trioze). Tā ir vienkāršākā aldoze. Tas ir salda, kristāliska viela, kas ir ogļhidrātu vielmaiņas starpprodukts. Glicerīnaldehīdam ir iespējami 2 [[optiskie izomēri]], un tas ir viena no vienkāršākajām vielām ar optiskajiem izomēriem. Glicerīnaldehīdu var iegūt, oksidējot [[glicerīns|glicerīnu]].

sentences:
{{apvienot|Ugunskrusts (zīme)}}
 dekoratīvā svastika]]
'''Svastika''', (arī '''[[ugunskrusts (zīme)|ugunskrusts]]''' jeb '''kāšu krusts'''), ([[Sanskrits|sanskr]].स्वस्तिक no sanskr. स्वस्ति, svasti, apsveikums, veiksmes novēlējums) — [[krusts]] ar aizlocītajām beigām («griezošais»), kas ir pagriezts pa vai pret pulksteņrādītaja virzienam. [[Kāškrusts]] — viens no pašiem izsenajiem un izplatītākajiem [[Grafika|grafiskajiem]] [[Simbols|simboliem]].
Kāškrustu izmantoja daudzas pasaules [[tautas]] — tas bija attēlots uz [[ieroči]]em, ikdienišķas sadzīves priekšmetiem, [[Apģērbs|apģērba]], [[Karogs|karogiem]] un [[Ģerbonis|ģerboņiem]], izmantots pie [[baznīca (celtne)|baznīcu]] un [[Māja|māju]] noformējuma.
Vecākie arheoloģiskie atradumi ar kāškrusta attēliem ir datējami aptuveni ar 10—15 tūkstošgadi līdz mūsu ērai.
Kāškrustam kā [[simbols|simbolam]] ir daudz nozīmju, tautu vairākumam visi tie bija pozitīvi. Kāškrusts tautu vairākumam bija dzīves, [[Saule]]s, gaismas un labklājības simbols. Kopš 20. gadsimta visvairāk ir pazīstams kā [[NSDAP]] simbols.

sentences:
mazuļa atliekas ar plastikāta atkritumiem [[gremošanas sistēma|gremošanas sistēmā]] [[Midveja atols|Midvejā]]]]
'''Lielais Klusā okeāna atkritumu plankums'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/pasaule/cits/klusais-okeans-aizaug-ar-plastmasu-13946095|title=Klusais okeāns aizaug ar plastmasu|website=www.diena.lv|access-date=2020-02-09}}</ref> ({{val-en|Great Pacific Garbage Patch}}) ir antropogēnas izcelsmes [[atkritumi|atkritumu]] virpulis [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļu daļā starp 135°—155° rietumu garuma un 35°—42° ziemeļu platuma grādiem.

sentences:
[[Kategorija:Amerikāņi pēc nodarbošanās|Polārpētnieki]]
[[Kategorija:Polārpētnieki]]

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Olandes jūra
|attēls=Postvagen Stockholm Abo.jpg
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Baltijas jūra
 |latd = 60 |latm = 10 |lats =  |latNS = N
 |longd = 19 |longm = 10 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte = Relief Map of Baltic Sea.png
| okeāns  = Atlantijas okeāns
|platība=
|garums=
|platums=
|tilpums =
|Max_dziļums = 301
|Vid_dziļums =
|valstis={{FIN}}<br />{{SWE}}
|pilsētas=
}}
'''Olandes jūra''' ({{val|sv|Ålands hav}}, {{val|fi|Ahvenanmeri}}) ir nosaukums [[Baltijas jūra]]s akvatorijas daļai starp [[Botnijas līcis|Botnijas līci]] ([[Botnijas jūra|Botnijas jūru]]) ziemeļos un Baltijas jūras pamatdaļu dienvidos Austrumos to norobežo [[Olande]]s arhipelāgs, rietumos — [[Skandināvijas pussala]]s krasts.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.smhi.se/sgn0102/n0205/havsomr/havsomr_plansch.pdf |title=Swedish Meteorological and Hydrological Institute. The Baltic Sea, Kattegat and Skagerrak – sea areas and drainage basins |access-date={{dat|2015|01|10||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160303225024/http://www.smhi.se/sgn0102/n0205/havsomr/havsomr_plansch.pdf }}</ref>  Dziļākā vieta ir 301 m. Jūras šaurākā daļa diek dēvēta par [[Sēdrakvarkens|Dienvidu Kvarkenu]]. Olandes jūra ir viens no dzīvākajiem kuģu satiksmes ceļiem starp [[Zviedrija|Zviedriju]] un [[Somija|Somiju]]

sentences:
[[Kategorija:Anglijā dzimušie]]
[[Kategorija:Dārbišīra]]
{{catmore|Dārbišīra}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Aknīstes pagasts
| karte             = Aknīstes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Aknīstes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Aknīstes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Aknīste
| platība           = 129,7
| iedzīvotāji       = 531<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 531 / 129.7 round 1}}
| izveidots         = 1863
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Normatīvo aktu sistematizācijas''' ('''kodifikācijas''') '''mērķis''', kā piemēram, panākts ar Latvijas [[Civillikums|Civillikumu]] ir normatīvā materiāla sakārtošana, tā sadalīšana atsevišķās nodaļās un rubrikās. Sistematizācija tādejādi atvieglo nepieciešamo normatīvo aktu atrašanu un kalpo likumības principa nodrošināšanai. Šajā aspektā runā par normatīvo aktu ārējo sistematizāciju. Savukārt iekšējā sistematizācija vērsta uz tiesību normu vienotību, t.i., uz [[Juridiskā kolīzija|kolīziju]] un “robu” novēršanu tiesībās. Sistematizācija ir nepieciešama kā likumdevējam, tā arī visiem normatīvo aktu piemērotājiem.

Ir zināmi trīs normatīvo aktu sistematizācijas veidi:

1)	''kodifikācija'', kas aptver gan ārēju, gan arī iekšēju normatīvo aktu apstrādi. Kodifikācijas gaitā norisinās ne tikai normatīvo tekstu klasifikācija, bet arī to satura papildināšana un grozīšana, novecojušu normu un principu atcelšana un jaunu veidošana. Kodifikāciju var veikt tikai kompetentas valsts institūcijas un tā ir tiesību jaunrades sastāvdaļa. Kodifikācijas rezultāts ir jauna normatīvā akta izdošana, kurš aizstāj līdz šim spēkā esošos normatīvos aktus attiecīgajā jautājumā;

2)	''inkorporācija'' ir tikai normatīvo aktu ārēja sistematizācija un vienkāršota to klasifikācija pēc tematiskajām un hronoloģiskām pazīmēm. Inkorporācija var visus normatīvos aktus pēc noteikta regulējuma priekšmeta, tad to sauc par ģenerālo inkorporāciju, bet ja tā attiecas tikai uz to noteiktu daļu, tad tā ir daļējā inkorporācija. Inkorporācijai parasti nav oficiāla rakstura, tai ir tikai informatīvs raksturs;

3)	''konsolidācija'' ir vidējais posms starp kodifikāciju un inkorporāciju. Konsolidācijas procesā vairāki normatīvie akti tiek apvienoti vienā. Šajā gadījumā veco normatīvo aktu normas tiek izkārtotas loģiskā secībā, tiek novēstas pretrunas un atkārtošanās. Iespējama ir arī jauna normu redakcija. Tomēr konsolidācija neienes svarīgas izmaiņas tiesiskajā regulējumā.

'''Normatīvo aktu sistematizācijā''' ar vien lielāka nozīme ir informācijas tehnoloģijām, jo arvien pieaug normatīvo aktu skaits, kā arī palielinās starptautiskā integrācija, kas apgrūtina orientāciju normatīvo aktu sistēmā.

Runājot par [[Ministru kabinets|Ministru kabineta]] tiesību aktu skaitu, tad jāatzīmē, ka tie daudzkārt pārsniedz likumu skaitu. Šāds pats secinājums ir izdarāms arī attiecībā tikai uz Ministru kabineta noteikumiem. Arī Latvijā jau ir iespējams runāt par diviem jēdzieniem, kuri raksturo darbību normatīvo aktu izdošanas jomā: “normu plūdi” un “normu bads”.

Politiskās programmas, centieni un prasības, kuras pauž dažādas sociālās grupas un citi organizēti interešu pārstāvji un uzņem politiskās partijas, ir neizsīkstošs avots normatīvajai darbībai. Šis stāvoklis ar noteiktu kritisku pieskaņu tiek apzīmēts kā “normu plūdi”. Viens no specifiskajiem “normu plūdu” cēloņiem ir no pārvaldes likumības principa un no līdzapspriešanas izrietošais izpildvaras “normu bads”. Vispirms jau pēdējā laikā arvien lielākās samākslotās prasības pēc likumu noteiktības un normatīvo aktu detalizētības vispār ir novedušas pie “tiesiskotas” lēmumu pieņemšanas un darbības valsts pārvaldē.

==Ārējās saites==
* ''EU'' Vēsture - Kodifikācija http://vesture.eu/index.php/Kodifikācija
{{autoritatīvā vadība}}

sentences:
{{Tenisista infokaste
 |                       playername = Dinara Safina
 |                       vārds_orig = Динара Сафина
 |                           attēls = File:Dinara Safina at the 2008 WTA Tour Championships3.jpg
 |                          att_izm =
 |                          caption = Dinara Safina 2008. gadā
<!--------- Personas dati ----------->
 |                         nickname =
 |                          country = {{flag|Krievija}}
 |                        residence =
 |                        datebirth = {{dzimšanas datums un vecums|1986|4|27}}
 |                       placebirth = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava}}
 |                        datedeath =
 |                       placedeath =
 |                           height = {{mērvienība|cm=182}}
 |                           weight =
 |                        turnedpro = 2000
 |                          retired = 2011
 |                            plays =
 |                 careerprizemoney = 10 585 640 [[ASV dolārs|USD]]
<!------------ Vienspēles ----------->
 |                    singlesrecord = 360-173
 |                    singlestitles = 12 [[Sieviešu tenisa asociācija|WTA]], 4 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestsinglesranking = '''1.''' ({{dat|2009|4|20|SK|bez}})
 |             AustralianOpenresult = F (2009)
 |                 FrenchOpenresult = F (2008, 2009)
 |                  Wimbledonresult = SF (2009)
 |                     USOpenresult = SF (2008)
 |                 MastersCupresult =
 |           WTAChampionshipsresult =
 |                   Olympicsresult =
<!--------- Dubultspēles ------------>
 |                    doublesrecord = 181-91
 |                    doublestitles = 9 [[Sieviešu tenisa asociācija|WTA]], 3 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestdoublesranking = 8. ({{dat|2008|5|12|SK|bez}})
 |      AustralianOpenDoublesresult = QF (2004, 2005)
 |          FrenchOpenDoublesresult = 3R (2006, 2007, 2008)
 |           WimbledonDoublesresult = 3R (2005, 2008)
 |              USOpenDoublesresult = '''W''' (2007)
 |          MastersCupDoublesresult =
 |    WTAChampionshipsDoublesresult =
 |            OlympicsDoublesresult =
<!--------- Jauktās dubultspēles ------------>
 |                      mixedrecord =
 |                      mixedtitles =
 |              highestmixedranking =
 |        AustralianOpenMixedresult =
 |            FrenchOpenMixedresult =
 |             WimbledonMixedresult =
 |                USOpenMixedresult =
 |            MastersCupMixedresult =
 |      WTAChampionshipsMixedresult =
 |              OlympicsMixedresult =
<!--------- Citas sadaļas ----------->
 |                          updated = {{dat|2017|7|8||bez}}
 |                            slavz =
<!-------------- Medaļas ------------>
 |                    rādīt_medaļas = jā
 |                      headercolor =
 |                   medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[teniss]]}}
{{MedalCountry|{{flag|Krievija}}}}
{{MedalCompetition|
[[Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|[[Teniss 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs - Sieviešu vienspēles|Vienspēles]]}}
}}

sentences: '''Zēmaņa efekts''' (nosaukts nīderlandiešu fiziķa [[Pīters Zēmanis|Pītera Zēmaņa]] vārdā) ir spektrālās līnijas sašķelšanās vairākās komponentēs statiska ārējā [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] klātbūtnē. Tas ir analogs [[Štarka efekts|Štarka efektam]] – spektrālās līnijas šķelšanās vairākās komponentēs [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] klātbūtnē. Līdzīgi kā Štarka efektā, pārejām starp dažādām komponentēm ir, galvenokārt, atšķirīgas intensitātes, dažas no kurām ir pilnīgi aizliegtas (dipolu aproksimācijā) izvēles likumu dēļ.

sentences:
(''Mitawa''), [[Pasvale]] (''Poswol''), [[Šauļi]] (''Szawle''), [[Raseiņi]] (''Rosienie'') un [[Upītes pilskalns|Upīte]] (''Upita'').]]
'''Saules zeme''' (latīņu: ''terra Sauleorum'') jeb '''Saulene''' (vācu: ''Schaulen'') bija seno [[zemgaļi|zemgaļu]] apdzīvotās teritorijas dienvidu daļā, kas robežojās ar [[Žemaitija|Žemaitiju]]. Netālu no [[Šauļi]]em atrodas sens zemgaļu pilskalns ar svētnīcu, kas mūsdienās ir pazīstams ar nosaukumu [[Krusta kalns pie Šauļiem|Krusta kalns]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Gustavs Fehners
|          vārds_orig = ''Gustav Fechner''
|              attēls = Gustav Fechner.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Gustavs Fehners
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1801
|          dz_mēnesis = 04
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = Groszerhene, [[Saksija]]
(tagad Žarki Velke, {{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1887
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 18
|             m_vieta = [[Leipciga]], [[Vācijas impērija]]
(tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta = [[Žari]], [[Drēzdene]], [[Leipciga]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Leipcigas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
|             zinātne = [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[psihofizika]]
[[Vēbera-Fehnera likums]]
[[mediāna (statistika)|mediāna]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Gustavs Teodors Fehners''' ({{val-de|Gustav Theodor Fechner}}, {{dat|1801|04|19}} — {{dat|1887|11|18}}) bija vācu [[psiholoģija|psihologs]]. [[Psihofizika]]s un viens no [[eksperimentālā psiholoģija|eksperimentālās psiholoģijas]] pamatlicējiem, ietekmējis daudzu 20. gadsimta psihologu un [[filozofija|filozofu]] darbību.

sentences:
{{universitātes infokaste
|native            = Lietuvas Veselības zinātņu universitāte
|image             = Sveikatos mokslų akademija.JPG
|latin_name        = Universitas Salutis Scientiarum Lithuaniae
|motto             = ''Salus pro Patria''
|tagline           =
|established       = 2010
|vision            =
|type              = publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = [[Remigijs Žaļūns]]
|faculty           =
| map_type            = Kauņa#Lietuva
| latd  = 54.894167 | latNS  = N
| longd = 23.916389 | longEW = E
|staff             = 1107
|students          = 6283
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       = {{color box|#0C0F9E}}{{color box|#ED1C24}}
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = [http://www.lsmuni.lt www.lsmuni.lt]
|logo              = Lithuanian University of Health Sciences Seal.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}
'''Lietuvas Veselības zinātņu universitāte (LVZU)''' ({{val|lt|Lietuvos sveikatos mokslų universitetas}}) ir viena no [[Lietuva]]s [[universitāte|universitātēm]] [[Kauņa|Kauņā]]. Dibināta 2010. gadā, apvienojot Kauņas Medicīnas universitāti ar Kauņas Veterināro akadēmiju.

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas Valdorfskola
| logo =
| logo_size = 100px
| seal_image =
| image =
| image size =
| caption =
| location = [[Baltā iela (Rīga)|Baltā iela]] 10, [[Rīga]] {{LAT}}
| schooltype =
| fundingtype =
| type =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 58
| lats = 05
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 03
| longs = 54
| longEW = E
| established = 1993
| headmaster = Māra Svilāne
| staff =
| teaching_staff =
| employees =
| grades =
| years =
| students = 638 (2023)
| language = latviešu
| revenue =
| homepage = {{url|http://www.rvds.lv}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards fon Keizerlings
|         attēls = Lovis Corinth - Eduard von Keyserling.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Grāfs Eduards fon Keizerlings (autors: [[Loviss Korints]], 1900.)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kalvenes pagasts|Tāšu Padures muiža|td=Latvija}}
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Bavārijas karaliste|Minhene|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Eduards Heinrihs Nikolass Grafs fon Keizerlings''' (''Eduard Heinrich Nikolas Graf von Keyserling'', [[1855]]-[[1918]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes rakstnieks, kas jutekliskā impresionisma stilā aprakstījis 19. gadsimta beigu [[Kurzeme]]s dižciltīgo sabiedrības tradīciju norietu.

sentences: '''Žāvas''', arī '''žāvāšanās''', ir [[reflekss]], kuram raksturīga nepatvaļīga, dziļa [[elpošana|ieelpa]] ar atvērtu [[mute|muti]]. Viens no iemesliem, ar ko tiek skaidrota žāvāšanās, ir [[skābeklis|skābekļa]] trūkums apkārtējā [[gaiss|gaisā]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://medicine.lv/raksti/zavas_pme | title= Žāvas | publisher= Populārā medicīnas enciklopēdija | accessdate= 2019. gada 13. augustā}}</ref> Pēc žāvām palielinās skābekļa piegāde organismam. Pastāv uzskats, ka žāvāšanās ir "lipīga", tas ir, kad kāds ir nožāvājies, pēc neilga laika arī citi apkārtējie sāk žāvāties. Skaidras atbildes, kāpēc tā notiek, nav.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://travelnews.lv/index.php?m_id=18538&i_id=5&pub_id=97717 | title= Kāpēc žāvas ir lipīgas un cik ilgi, vērojot citus, vari tām turēties pretī (video) | publisher= Spa & Veselība,  BalticTravelnews | accessdate= 2019. gada 13. augustā}}</ref> Viens no skaidrojumiem ir tāds, ka par žāvāšanos atbild galvas [[smadzenes|smadzeņu]] motorās garozas daļa — jo lielāka aktivitāte novērojama šajā smadzeņu daļā, jo lielāka ir nosliece uz žāvāšanos.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.apollo.lv/6004437/zinatnieki-izskaidrojusi-kapec-zavasanas-ir-lipiga | title= Zinātnieki izskaidrojuši, kāpēc žāvāšanās ir lipīga | publisher= Apollo.lv | accessdate= 2019. gada 13. augustā}}</ref>

sentences:
]]
'''Krievu diaspora''' ir [[krievi]] un viņu pēcnācēji, kas dzīvo ārpus [[Krievija]]s.

sentences: '''Irānas kodolprogramma''' ir [[Irāna]]s ekonomikas enerģētikas attīstības programma, kas paredz [[Atomelektrostacija|AES]] tīkla un tā darbināšanai nepieciešamās [[kodoldegviela]]s ražošanas iekārtu būvi.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada jūnijā,}}
'''Iedomātas (iedomātās) kopienas''' ir [[koncepts]], ko attīstījis [[Benedikts Andersons]] savā [[1983]]. gadā izdotajā grāmatā “Iedomātās kopienas”, lai izskaidrotu [[nācija|nāciju]] un [[nacionālisms|nacionālisma]] konceptu veidošanos. Tas paredz uztvert nācijas kā cilvēku grupu kolektīvi iedomātas politiskas, ierobežotas un suverēnas [[kopiena]]s.<ref>Anderson, B. 2006 [1991,1983] Imagined Communities, London, New York: Verso: 5-6</ref>

sentences: '''Radikālais islāms''', islāmistu ekstrēmisti vai islāmistu radikāļi ir grupējumi, kas [[Islāms|islāma reliģijas]] pamatnostādnes interpretē un tiecas attiecināt līdz to galējībām, nesamierinoties ar kompromisiem pret citām uzskatu sistēmām. Radikālismu raksturo uzskats, ka, lai uzlabotu sabiedrības garīgo un arī materiālo stāvokli vai pastāvošo politisko iekārtu, izmaiņas ir jāveic pašos pamatos. Līdz ar to, ja nonākuši pie rīcības, nevis tikai sludināšanas, radikālie grupējumi savu ideju aizstāvēšanai un mērķa sasniegšanai nereti izmanto visas par iedarbīgām uzskatāmās metodes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/radik%C4%81lisms|title=radikālisms {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2021-12-13}}</ref> Radikālā islāma rezultāts ļoti bieži ir [[islāma terorisms]] vai džihādisms. Radikālisms nav nepieciešami saistīts ar [[Islāmisms|islāmismu]], kas ir politiskā islāma veids, vai ar islāma [[Fundamentālisms|fundamentālismu]].

sentences: '''Apzināta radīšana''' ({{val-en|intelligent design}}) ir pieņēmums, ka [[Visums|Visumā]] noteiktas īpatnības un [[dzīvība|dzīvās būtnes]] ir vislabāk izskaidrojamas [[Spriešana|apzināta]] cēloņa dēļ, nevis ar netiešu procesu, piemēram, ar [[dabiskā izlase|dabiskās atlases]] teorijas palīdzību.<ref name="DIposition">{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.discovery.org/csc/topQuestions.php#questionsAboutIntelligentDesign |title=Top Questions-1.What is the theory of intelligent design? |publisher=Discovery Institute |accessdate=2007-05-13}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.ideacenter.org/stuff/contentmgr/files/393410a2d36e9b96329c2faff7e2a4df/miscdocs/intelligentdesigntheoryinanutshell.pdf |title=Primer: Intelligent Design Theory in a Nutshell |website=http://www.ideacenter.org/ |publisher=Intelligent Design and Evolution Awareness Center |year=2004 | accessdate = 2007-05-13 |format=PDF}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.intelligentdesignnetwork.org/ | title = Intelligent Design |publisher=Intelligent Design network |year=2007 |accessdate=2007-05-13}}</ref> Cilvēki, kur tic apzinātai radīšanai, uzskata, ka pasauli ir veidojuši "gudrāki" spēki. Šo veidotāju tā arī dažreiz dēvē - par Radītāju, kuru parasti asociē ar [[Dievs|Dievu]]. Apzinātā radīšana cenšas izskaidrot [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]] daudzveidību, kas ir ap mums; tā ir pretrunā [[evolūcijas teorija]]i, kuru izveidoja [[Čārlzs Darvins]]. Vairums zinātnieku nepiekrīt apzinātās radīšanas teorijai, jo neredz iemeslus tai ticēt.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Spulgotnes
| ģints = Melandrium
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Silene indica var. edgeworthii - Edgeworth's Campion on way from Gangria to Valley of Flowers National Park - during LGFC - VOF 2019 (1).jpg
| att_nosaukums = ''Melandrium fimbriatum''
}}'''Spulgotnes''' ({{val|la|Melandrium}}) ir [[neļķu dzimta]]s ģints. To bieži vien neizdala kā atsevišķu [[Taksons|taksonu]] un sugas tiek klasificētas kā [[plaukšķenes]] (''Silene'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:6350-1|title=Melandrium Röhl. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-25|language=en}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
|num = 27
|lv = Divdesmit septiņi
}}
'''27''' ('''divdesmit septiņi''')ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[26 (skaitlis)|26]] un [[28 (skaitlis)|28]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabitīts
|attēls=
|klase=[[Karbonātu minerāls]], uranilkarbonāts
|ŠtruncaID=5/F.04-30
|ķīm_formula=Ca3Mg3(UO2)2(CO3)6(OH)4·18(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bāli zaļš, zaļgandzeltens
|svītra=
|habituss=Adatveida kristāli, kārtiņas, šķiedraini kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2,5
|spīdums=Zīdains
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=nα = 1.502 nβ = 1.508 nγ = 1.525
|pleohroisms=
|blīvums=2,58
}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = Itāļi
(''italiani'')
| pārstāvji =

[[Galileo Galilejs]]	[[Mikelandželo]]	[[Leonardo da Vinči]]	[[Alesandro Volta]]

[[Guljelmo Markoni]]	[[Marija Montesori]]	[[Marija Gaetana Agnesi]]	[[Džordāno Bruno]]

| population = aptuveni '''120—140 miljoni'''
2,11% no visiem pasaules iedzīvotājiem
| region1 = {{flagicon|Italy}} [[Itālija]]
| pop1 = 56 miljoni
| ref1 =
| region2 = {{flagicon|Brazil}} [[Brazīlija]]
| pop2 = 25 miljoni
| ref2 =
| region3 = {{flagicon|Argentina}} [[Argentīna]]
| pop3 = 20 miljoni
| ref3 =
| region4 = {{flagicon|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pop4 = 17,8 miljoni
| ref4 =
| region5 = {{flagicon|France}} [[Francija]]
| pop5 = 1,5 miljoni
| ref5 =
| region6 = {{flagicon|Uruguay}} [[Urugvaja]]
| pop6 = 1,5 miljoni
| ref6 =
| region7 = {{flagicon|Canada}} [[Kanāda]]
| pop7 = 1 445 335
| ref7 =
| region8 = {{flagicon|Australia}} [[Austrālija]]
| pop8 = 852 418
| ref8 =
| region9 = {{flagicon|Switzerland}} [[Šveice]]
| pop9 = 750 000
| ref9 =
| region10 = {{flagicon|Venezuela}} [[Venecuēla]]
| pop10 = 700 000
| ref10 =
| region11 = {{flagicon|Germany}} [[Vācija]]
| pop11 = 611 000
| ref11 =
| region12 = {{flagicon|Chile}} [[Čīle]]
| pop12 = 600 000
| ref12 =
| region13 = {{flagicon|Belgium}} [[Beļģija]]
| pop13 = 171 918
| ref13 =
| region14 = {{flagicon|United Kingdom}} [[Apvienotā Karaliste]]
| pop14 = 133 000
| ref14 =
| region15 = {{flagicon|Costa Rica}} [[Kostarika]]
| pop15 = 122 500
| ref15 =
| region16 =
| pop16 =
| ref16 =
| region17 = {{flagicon|Paraguay}} [[Paragvaja]]
| pop17 = 100 000
| ref17 =
| region18 = {{flagicon|Spain}} [[Spānija]]
| pop18 = 95 337
| ref18 =
| region19 = {{flagicon|South Africa}} [[Dienvidāfrikas Republika|Dienvidāfrika]]
| pop19 = 35 000
| ref19 =
| region20 = {{flagicon|Cuba}} [[Kuba]]
| pop20 = 33 245
| ref20 =
| region21 = {{flagicon|San Marino}} [[Sanmarīno]]
| pop21 = 28,000|ref21
| region22 = {{flagicon|Luxembourg}} [[Luksemburga]]
| pop22 = 20 000
| ref22 =
| region23 = {{flagicon|Croatia}} [[Horvātija]]
| pop23 = 19 636
| ref23 =
| languages = [[itāļu valoda|itāļu]]
| religions = galvenokārt [[Romas Katoļu Baznīca|Romas katoļi]]
| related = [[spāņi]], [[portugāļi]], [[franči]], [[rumāņi]], [[korsikāņi]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēroglekļa struktūrformula ar starpatomu attālumu

Sēroglekļa molekulas modelis
|       citi nosaukumi = oglekļa disulfīds
|           CAS numurs = 75-15-0
|      ķīmiskā formula = CS2
|              molmasa = 76,1
|              blīvums = 1260
|  kušanas temperatūra = -111,6 °C
| viršanas temperatūra = 46,3 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lielākā temperatūrā hidrolizējas<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 429. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Sērogleklis''' jeb '''oglekļa disulfīds''' (CS2) ir bezkrāsains, viegli gaistošs šķidrums. Tā [[molekula]] ir lineāra un [[izoelektroniskums|izoelektroniska]] [[CO2|oglekļa dioksīda]] molekulai.

sentences:
]]
'''Frī kartupeļi''' jeb '''fritēti kartupeļi''' ({{val|fr|patate frite}}) ir [[cepameļļa|cepameļļā]] vārītas [[kartupelis|kartupeļu]] standziņas. Frī kartupeļi ir populārs ēdiens [[ātrā ēdināšana|ātrās ēdināšanas]] restorānos. Frī kartupeļiem parasti ir pievienota [[sāls]] un tos pasniedz kopā ar kādu piedevu, piemēram, [[kečups|kečupu]], [[majonēze|majonēzi]], [[salāti (ēdiens)|salātiem]], [[mērce|mērci]]. Par frī kartupeļu dzimteni uzskata [[Francija|Franciju]] un [[Beļģija]]s dienvidus ([[Valonija|Valoniju]]). Tur šo ēdienu sāka gatavot 17. vai 18. gadsimtā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Boatengs''' var būt:
* [[Kevins Prinss Boatengs]] (''Kevin-Prince Boateng''; 1987) — Vācijā dzimis Ganas futbolists;
* [[Žeroms Boatengs]] (''Jérôme Boateng''; 1988) — vācu futbolists.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Trākls
|         attēls = Georg Trakl.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1887
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = [[Zalcburga]], [[Austroungārija]]
(tagad {{AUT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1914
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 03
|        m_vieta = [[Krakova]], [[Austroungārija]]
(tagad {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[austrieši|austrietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Trakl Signature.gif
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = aptiekārs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =1900-1914
|          žanri =[[dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni =[[ekspresionisms]]
|slavenākie darbi = *''Der Herbst des Einsamen''
*''Verfall''
*''Grodek''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Heteroneura <small>([[Tillyard]], 1918)</small>
|           attēls = Kleiner Fuchs (Nymphalis urticae).jpg
|    att_nosaukums = [[Nātru raibenis]] (''Aglais urticae'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
| apakšklase=Pterygota
| apakšklase_lv=Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
|            kārta = Lepidoptera
|         kārta_lv = Zvīņspārņi
| apakškārta = Glossata
| apakškārta_lv = Sūcējsnuķaiņi
| infrakārta = Heteroneura
| infrakārta_lv = Dažādspārnu tauriņi
|      kategorijas = nē
}}
'''Dažādspārnu tauriņi, dažādspārnu tauriņu infrakārta''' (''Heteroneura'') ir viena no sešām [[sūcējsnuķaiņu apakškārta]]s (''Glossata'') infrakārtām, kas apvieno 35 tauriņu virsdzimtas.<ref name=lep>[http://www.mapress.com/zootaxa/2011/f/zt03148p221.pdf Lepidoptera]</ref> Šī ir lielākā no visām tauriņu infrakārtām un tā apvieno vairāk kā 99% no visām mūsdienu [[zvīņspārņi|zvīņspārņu]] sugām.<ref name=boo>{{Tīmekļa atsauce |url=http://books.google.lv/books?id=B9rdQ1gHuAAC&pg=PA65&lpg=PA65&dq=Heteroneura+comprises+over+99%25+of+all+butterflies+and+moths&source=bl&ots=gtBUpYAc4m&sig=8blnQzbb1HGSRm7T4IFPA62VZyc&hl=lv&sa=X&ei=9m8YU9WPHaPJ4ASku4DgCw&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false |title=Lepidoptera, Moths and Butterflies: Evolution, systematics, and biogeography |access-date={{dat|2014|03|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160810205948/https://books.google.lv/books?id=B9rdQ1gHuAAC&pg=PA65&lpg=PA65&dq=Heteroneura+comprises+over+99%25+of+all+butterflies+and+moths&source=bl&ots=gtBUpYAc4m&sig=8blnQzbb1HGSRm7T4IFPA62VZyc&hl=lv&sa=X&ei=9m8YU9WPHaPJ4ASku4DgCw&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false |archivedate={{dat|2016|08|10||bez}} }}</ref> To tuvākie radinieki ir [[šūpotņu infrakārta]]s (''Exoporia'') tauriņi.

sentences: '''Augstais komisārs nacionālo minoritāšu jautājumos''' ir [[EDSO]] amatpersona. Komisāra postenis ir veidots saskaņā ar EDSA 1992. g. samita lēmumu. Darba galvenā metode ir "klusā diplomātija", mērķis — agrīnā konfliktu novēršana un steidzama rīcība saspīlējuma pārejas konflikta fāzē novēršanai.

sentences: {{commonscat|Fungal morphology and anatomy|Sēņu morfoloģija}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Iruāza jūra
|attēls=Iroise_sea_map-fr.svg
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Eiropa
|relief              = jā
 |latd = 48 |latm = 13 |lats =  |latNS = N
 |longd = 4 |longm = 48 |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = bottom
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība= 3550
|garums=60
|platums=35
|Max_dziļums=
|valstis={{FRA}}
|pilsētas=[[Bresta (Francija)|Bresta]]
}}
'''Iruāza jūra''' ({{val|fr|mer d'Iroise}}, {{val|br|Hirwazh}}) ir [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Bretaņas pussala]]s rietumu galā, bieži tiek uzskatīta par daļu no [[Ķeltu jūra]]s. Izvietojusies starp [[Uesāna]]s salu ziemeļos un [[Sēna (sala)|Sēnas]] salu dienvidos; ziemeļaustrumos piekļaujas [[Lamanšs|Lamanšam]], rietumos — [[Ķeltu jūra]]i. Krasta līnija stipri izrobota, austrumu daļā divi gari līči — [[Brestas līcis]] un [[Duarnēnesa līcis]]. Ziemeļdaļā [[Molēnas arhipelāgs]].

sentences:
{{Cmbox
|type=notice
|text=Lai pievienotu lapu šai kategorijai, lapā ievietojiet veidni {{tl|inuse}} vai {{tl|inuse2}}
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecauces pagasts
| karte             = Vecauces pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vecauces pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vecauces pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Auce
| platība           = 40,06
| iedzīvotāji       = 820<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 820 / 40.06 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ints Cālītis
| attēls              = Ints Cālītis.jpg
| apraksts            = Ints Cālītis 2013. gadā
| dzim_dati           = {{dat|1931|03|5}}
| dzim_vieta          = [[Rīga]], {{LAT}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2023|7|1|1931|03|5}}
| mir_vieta           =
| partija             =
| dzīvesb             =
| alma_mater          =
| profesija           = elektromontieris
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Etala
|attēls              = Etal_Atoll_ISS002.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Etal''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
[[Mortloka salas]]
|latd= 5 |latm= 35 |lats=  |latNS= N
|longd=153 |longm= 34 |longs=  |longEW=E
|platība             = 1,893
|garums              = 6,5
|platums             = 4
|lagūna              = 16,2
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 17
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 672 (2010)
|blīvums             = 355
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Etala''' ({{val|chk|Etal}}) ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā, viens no [[Mortloka salas|Mortloka]] grupas atoliem. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī, administratīvi veido atsevišķu municipalitāti. Iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[mortlokiešu valoda|mortlokiešu valodā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brīvības rakstnieki
| attēls                   = FWPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Freedom Writers''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Ričards Lagreivenīss]]
| producents               =
* [[Denijs DeVito]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
| scenārija autors         = Ričards Lagreivenīss
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Skots Glenns]]
* [[Imelda Stontone]]
* [[Patriks Dempsijs]]
* [[Mario (dziedātājs)|Mario]]
| mūzika                   =
* [[Marks Ishems]]
* ''[[will.i.am]]''
* ''[[RZA]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Jersey Films]]''
* ''[[2S Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|1|5|}}
| ilgums                   = 120 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/freedom-writers-2006|title=Freedom Writers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=freedomwriters.htm|title=Freedom Writers|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 15, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|43,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Brīvības rakstnieki''' ({{val|en|Freedom Writers}}) ir 2007. gada drāma, kas balstīta uz Ērinas Gruvelas grāmatu ''The Freedom Writers Diary''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Ričards Lagreivenīss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hilarija Svonka]], [[Skots Glenns]], [[Imelda Stontone]], [[Patriks Dempsijs]] un [[Mario (dziedātājs)|Mario]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|1|5||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Alilspirta struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH2=CHCH2OH
|molmasa=58,08
|blīvums=854
|kušanas temperatūra=−129 °C
|viršanas temperatūra=97 °C
}}
'''Alilspirts''' (propenols, CH2=CHCH2OH) ir vienkāršākais stabilais nepiesātinātais [[spirts]] ([[vinilspirts]] CH2=CHOH brīvā veidā nav pazīstams, jo uzreiz pārgrupējas par [[acetaldehīds|acetaldehīdu]] (sk. [[tautomērija]])).

sentences: '''Arhaisms''' (no {{val|grc|ἀρχαϊκός}} (''archaios'') — 'sens, senlaiku')<ref name="sv">{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |last=Cepurniece |first=S. |last2= Gūtmanis|first2= A.|last3=Lukstiņš |first3= G.|last4= Strazdiņa|first4= V.|last5=Vīlipa |first5= R.|last6= Feldhūns|first6= A. |year=1978 |publisher=Liesma |location=Rīga |page=66}}</ref> [[leksikoloģija|leksikoloģijā]] ir [[vecvārds]], kura apzīmētais jēdziens ir saglabājies līdz mūsdienām, bet tagad tā nosaukšanai izmanto citu vārdu, piemēram, ''nēzdogs'' "mutauts, kabatlakats", ''secen'' "garām",<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas rokasgrāmata: tabulas, shēmas |last=Romane |first=Anita |year=2000 |publisher=Zvaigzne ABC |location=Rīga |isbn=9984-17-102-7 |page=5}}</ref> ''kamieši'' "[[pleci]]", ''diet'' "dejot". Arhaismus daudz lieto [[rakstnieks|rakstnieki]], lai padarītu daiļradi senatnīgāku un ar svinīgāku noskaņu.

sentences: pieminētā ''Albis'' upe, ko [[goti]] dēvēja par ''Goetelba''). Otrā Daugavas (''Duna fl.'') krastā ir uzraksti ''Semigallia'' un ''Curlant'' ([[Zemgale (valsts)|Zemgale]] un [[Kursa (valsts)|Kurzeme]]).]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tolvina
 | official_name            = ''Tolhuin''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Centre Tolhuin.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Bandera de la Ciudad de Tolhuin.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = COA Tolhuin.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 75px
 | pushpin_map              = Argentīna
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Argentīna}}
 | subdivision_type1        = [[Argentīnas provinces|Province]]
 | subdivision_name1        =  [[Tjerra del Fuego province|Tjerra del Fuego]]
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name2        = Tolvina
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1972|10|9||bez}}
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 54
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2010
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 2949
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = ART
 | utc_offset               = -3
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 54 | latm = 32 | lats =  | latNS =S
 | longd = 67 | longm = 12 | longs =  | longEW = W
 | postal_code_type         = Telefona kods
 | postal_code              = 02901
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 120
 | website                  = {{url|http://www.tolhuin.gob.ar/}}
 | footnotes                =
}}
'''Tolvina''' ({{val-es|Tolhuin}}) ir pilsēta [[Argentīna]]s dienvidos, [[Ugunszeme]]s arhipelāga ceturtā lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojusies [[Ugunszemes Lielā sala|Ugunszemes Lielās salas]] dienvidaustrumos [[Fanjāno ezers|Fanjāno ezera]] austrumu galā. Tolvinas departamenta centrs.

sentences: '''Elektrolīze''' ir [[Ķīmija|ķīmisks]] process, kas norisinās pie [[elektrods|elektrodiem]] — [[anods|anoda]] un [[katods|katoda]], ja caur [[elektrolīts|elektrolīta]] [[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu plūst [[elektriskā strāva|strāva]], kā rezultātā [[viela]]s tiek sadalītas atsevišķos [[ķīmiskais elements|ķīmiskajos elementos]] un citos savienojumos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pelargonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H18O2
|molmasa=158,23
|blīvums=900
|kušanas temperatūra=12,5 °C
|viršanas temperatūra=254 °C
}}
'''Pelargonskābe''' (n-nonānskābe, oktānkarbonskābe, С8Н17СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pelargonskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar nepatīkamu smaku. Vēsumā viegli kristalizējas. Ūdenī gandrīz nešķīst. Pelargonskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''pelargonātiem''' vai '''nonanoātiem'''.

sentences:
{{Infokaste persona
| vārds = Augusts Bergholcs
| attēls = Augusts Bergholcs.jpg
| att_izmērs = 175px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = 1897. gadā
| dz_gads =
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Liepāja]], [[Krievijas impērija]] (tagad [[Latvija]])
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 29
| m_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība]] (tagad Krievija)
| tautība = latvietis
| dzimums = V
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[divīzijas komandieris|komdivs]] (divīzijas komandieris)
|  dienesta_laiks = 1915 — 1937
|          valsts = {{Flaga|RUS}} [[Krievijas impērija]]
{{Flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
 {{USSR}}
|       struktūra = militārā aviācija
|    nodarbošanās =
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
[[Spānijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi = [[Ļeņina ordenis]] u. c.
|       izglītība =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heksanola struktūrformula

1-heksanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heksilspirts, ''n''-heksān-1-ols,
 heksilalkohols
|           CAS numurs = 111-27-3
|      ķīmiskā formula = C6H14O
|              molmasa = 102,17
|              blīvums = 813,6
|  kušanas temperatūra = –46,7 °C
| viršanas temperatūra = 158 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,59 g/100 ml (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''1-Heksanols''', ko parasti dēvē vienkārši par '''heksanolu''' jeb '''heksilspirtu''', ir vienvērtīgais [[spirts]] ar 6 [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Tā [[molekulformula]] ir CH3(CH2)5OH un tas pieder pie tā saucamajiem augstākajiem spirtiem. 1-Heksanols ir bezkrāsains [[šķidrums]], kas nedaudz šķīst [[Ūdens|ūdenī]], bet labi sajaucas ar [[ēteris|ēteri]] vai kādu citu spirtu, piemēram, [[Etanols|etanolu]]. 1-Heksanols ir viens no 17 heksanola struktūr[[izomēri]]em un to izmanto parfimērijā.

sentences:
{{Commons cat|Tributaries of the Danube|Donavas pietekas}}
[[Kategorija:Donava]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Štūbajas Alpi
|attēls                 = A_magnificent_view_at_the_Schrankogel_3497_m_just_before_we_reached_Vordere_Sulztalalm_1900_m_-_panoramio.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Šrankogels
| map = Karte Stubaier Alpen.png
| map_type            = Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.083333 | latNS  = N
| longd = 11.166667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Cukerhitls]]
|augstums               = 3 507
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
'''Trīs R princips''' ir [[Bioētika|bioētikas]] princips, kas izveidots ar mērķi aizsargāt laboratorijas [[dzīvnieku tiesības]] pētījumos. Tas pirmoreiz aprakstīts 1959. gadā<ref name="altweb.jhsph.edu">Russell, W.M.S. and Burch, R.L., (1959).  ''The Principles of Humane Experimental Technique'', Methuen, London. {{ISBN|0900767782}} [http://altweb.jhsph.edu/pubs/books/humane_exp/het-toc] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110927060555/http://altweb.jhsph.edu/pubs/books/humane_exp/het-toc |date={{dat|2011|09|27||bez}} }}</ref> un sastāv no trīs prasībām:
# Aizstāšana ('''''R'''eplacement'') — ja iespējams, laboratorijas dzīvnieki pētījumos ir jāaizvieto,  aizstājot tos pilnībā (piemēram, izmantojot datormodelēšanu, ''[[in vitro]]'' metodes) vai relatīvi (piemēram, ar materiāliem no lopkautuvēm);
# Samazināšana ('''''R'''eduction'') — ir jāizmanto ne vairāk kā minimālais vajadzīgo laboratorijas dzīvnieku skaits, vienlaikus nodrošinot tādu dzīvnieku skaitu, kas ļauj iegūt statistiski nozīmīgus pētījuma rezultātus;
# Uzlabošana ('''''R'''efinement'') — ir jānodrošina labturības prasības pētījumos izmantotajiem laboratorijas dzīvniekiem.
Trīs R princips ir noteikts kā tiesiska norma un prasība [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienības]] direktīvā 2010/6/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību<ref>[http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:32010L0063:LV:HTML Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/63/ES] par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību.</ref>.

sentences: '''13. februāris''' ir gada 44. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 321 (322 garajā gadā) diena.

sentences:
]]
Jēdziens "'''karstasiņu zirgi'''" jeb " '''pilnasiņu zirgi'''" tiek lietots konkrēta zirgu tipa apzīmējumam, kas izpaužas zirgu [[šķirne]]s izcelsmē, fiziskajās īpašībās un raksturā. Bieži cilvēki kļūdās, iedomājoties, ka šis jēdziens ir saistīts ar asiņu temperatūru. Zirgiem izšķir divus pamattipus: karstasiņu zirgus un [[aukstasiņu zirgi|aukstasiņu zirgus]]. Abu tipa sajaukumu sauc par [[siltasiņu zirgi]]em.

sentences:
augļi ir āboli]]
'''Ābols''' (''pomum'') ir sulīgs [[auglis]]. Par ābolu parasti dēvē [[ābele|ābeļu]] augļus, bet pēc augļu morfoloģiskās klasifikācijas āboli ir visu [[ābeļu apakšdzimta]]s augu augļi, piemēram, [[parastā cidonija|cidoniju]], [[bumbieres|bumbieru]], [[pīlādži|pīlādžu]], [[aronijas|aroniju]], [[korintes|korinšu]] un citu augļi.<ref name="IB"/>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kiss Kiss Bang Bang
| operators =
| attēls = Kiss kiss bang bang poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Šeins Bleks]]
| producents = [[Džoels Silvers]]
| scenārijs = Šeins Bleks
| aktieri = * [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Vels Kilmers]]
* [[Mišela Monagana]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kiss Kiss Bang Bang''
| studija = ''Silver Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|2005|10|21|ASV}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2942076417/|title=
Kiss Kiss Bang Bang |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Kiss Kiss Bang Bang''''' ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Šeins Bleks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Vels Kilmers]] un [[Mišela Monagana]].

sentences:
<pre>
{{Infokaste operētājsistēma
| nosaukums                =
| logo                     =
| attēls                   =
| att_nosaukums            =
| mājaslapa                =
| izstrādātājs             =
| saime                    =
| statuss                  =
| pirmkoda_modelis         =
| pirmais izlaidums        =
| pārtraukts               =
| pēdējā_izlaiduma_versija =
| pēdējā_izlaiduma_datums  =
| pēdējā_pirmskata_versija =
| pēdējā_pirmskata_datums  =
| pēdējā_testa_versija     =
| pēdējā_testa_datums      =
| bieži_atjaunots          =
| tirgus_mēŗķis            =
| valoda                   =
| prog_valoda              =
| kodola_tips              =
| lietotāja_telpa          =
| lietotāja_saskarne       =
| licence                  =
| atbalstītas_platformas   =
| atjaunošanas_metode      =
| pakotnes_pārvaldnieks    =
| iepriekseja              =
| nakama                   =
}}
</pre>
<includeonly>[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija permanganāta kristālrežģis

Kālija permanganāta kristāli
|       citi nosaukumi = zilie graudiņi
|           CAS numurs = 7722-64-7
|      ķīmiskā formula = KMnO4
|              molmasa = 158,04
|              blīvums = 2703
|  kušanas temperatūra = 240 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 6,38g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija permanganāts''' (KMnO4) ir [[permangānskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir violeti melna kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot violetu šķīdumu. Kālija permanganāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Kālija permanganāts ir nozīmīgākais permanganāts. Sadzīvē kālija permanganātu dēvē par '''zilajiem graudiņiem '''vai''' lillā graudiņiem'''. Nātrija permanganātam ir līdzīgas īpašības un to lielākoties ir iespējams lietot par kālija permanganāta aizstājēju, tomēr tas ir nestabilāks.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls= Malonskābes struktūrformula
 Malonskābes molekulas modelis
|CAS numurs=141-82-2
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–COOH
|molmasa=104,03
|blīvums=1631
|kušanas temperatūra=135 - 137 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}

sentences: '''Hutieši''' ({{val|ar|الحوثيون}}), oficiāli '''''Ansar Allah''''' (أنصار الله, ''ʾAnṣār Allāh —'' "Dieva atbalstītāji"), ir [[Radikālais islāms|radikālu musulmaņu]] militārs grupējums, kas darbojas [[Jemena|Jemenā]]. 2004. gadā tas uzsāka bruņotu sacelšanos pret Jemenas valdību, pakāpeniski pārņemot kontroli pār dažām valsts teritorijām. Hutieši piedalījās 2011. gada [[Revolūcija Jemenā (2011-2012)|Jemenas revolūcijā]], kuras rezultātā atkāpās prezidents [[Alī Abdulla Sālihs]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Vilhelms Rāns
|     vārds_orig = Otto Wilhelm Rahn
|         attēls = Otto Rahn..jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Mihelštadte]], [[Vācija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Tirole]], [[Austrija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Vācija|vācietis]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[Arheoloģija|arheologs]]<br />rakstnieks
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vikistipendijas}}

'''Vikistipendijas'''

'''[[:m:Wikimedians of Latvia User Group|''Wikimedians of Latvia'' dalībnieku grupa]]'''

sentences: '''Indijas okeāns''' ir trešais lielākais [[okeāns]] pasaulē, kas aizņem ap 20% no planētas ūdens virsmas.<ref>{{PZT|275}}</ref> Jau kopš aizvēsturiskiem laikiem kalpo kā nozīmīgs [[tranzīts|tranzīta]] ceļš starp pasaules [[civilizācija|civilizācijām]].

sentences:
{{Datorspēles infokaste
|title            = Grand Theft Auto Advance
|bilde            = Grand Theft Auto Advance.jpg
|developer        = [[Digital Eclipse]]
|publisher        = [[Rockstar Games]]
|picture format   =
|designer         =
|series           = [[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]]
|engine           =
|version          =
|released         = {{dat|2004|10|25}}
|genre            = [[action]]
|modes            = vienspēlētāja
|ratings          = [[Pan European Game Information|PEGI]] 16+
|platforms        = [[Game Boy Advance]]
|media            = [[kārtridžs]]
|requirements     =
|input            =
}}

sentences:
{{Apbalvojuma infokaste
| name           = AVN balva
| current_awards = 40. AVN balva
| image          =
| alt            =
|caption         = 2015. gada AVN balva, kas pasniegta kategorijā "Labākais pilnmetrāžas filmas režisors", ko ieguva [[Breds Armstrongs]]
|sponsor         = ''[[Adult Video News]]''
|presenter       = ''Adult Video News''
|host            =
|location        = [[Lasvegasa]], [[Nevada]]
|country         = ASV
|reward          =
|year            = 1984. gadā<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.telecinco.es/informativos/Rebeca-Linares-Toni-Ribas-Oscar_0_964950062.html#|title=Rebeca Linares y Toni Ribas triunfan en los 'Oscar del porno'|work=telecinco.es|accessdate=December 14, 2014}}</ref>
|year2           =
|website         = {{URL|https://avn.com/awards}}
|network         =
* ''[[Playboy TV]]'' (1998–2009)
* ''[[Showtime]]'' (ASV) (kopš 2009. gada)
* ''[[The Movie Network]]'' un ''[[Movie Central]]'' (Kanāda)
|previous        = [[35. AVN balva]]
|main            = AVN balva
|next            = [[36. AVN balva]]
}}
'''AVN balva''' ({{val|en|AVN Awards}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] žurnāla ''AVN (Adult Video News)'' balva, ko piešķir par sasniegumiem [[pornofilma|pornofilmu]] veidošanā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mistletoe in White Poplar 1.jpg
| att_nosaukums=''[[Viscum album]]''
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Santalales
| rinda_lv =Santalu rinda
| dzimta =Santalaceae
| dzimta_lv =Santalkoku dzimta
| ģints =Viscum L.
| ģints_lv =Āmuļi

| iedalījums=
| kategorijas =nē
}}
'''Amuļi''' (''Viscum L''.) ir daudzgadīgi pusparazītiski ziemzaļi [[krūmi]] ar neīsti dihotomisku zarojumu. Āmuļu ģintī ir aptuveni 65 sugas, kas izplatītas galvenokārt tropu un subtropu apgabalos. Eiropā sastopamas divas sugas, Latvijā - viena suga: [[Baltais āmulis]] ''Viscum album L.'' Tā ir ļoti reta un īpaši aizsargājama suga. Ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

sentences:
]]
'''Bērns''' ir dzīvas būtnes pēcnācējs. Tas ir  vispārīgs apzīmējums, kas aptver dažādas attīstības stadijas.  [[likums|Likuma]] izpratnē bērns ir cilvēks līdz pilngadības sasniegšanai. Šo jēdzienu attiecina arī uz pēcnācējiem, kas nav bioloģiskie pēcnācēji, piemēram, [[adopcija|adoptētajiem]] bērniem, garīgajiem sekotājiem, jaunāko paaudzi, kā arī uz psiholoģiski nenobriedušām personām.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jeruzaleme
 | official_name            = {{ara|יְרוּשָׁלַיִם}}
{{ara|القدس}}
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = HaArbaa IMG 0541.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Jerusalem.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Emblem_of_Jerusalem.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 75px
 | pushpin_map              = Izraēla#Tuvie un Vidējie Austrumi#Āzija
 | pushpin_label_position   = bottom
 | pushpin_mapsize          = 200
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ISR}}
{{PSE}}
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_name1        = [[Jeruzaleme (apgabals)|Jeruzaleme]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 125.156
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 652
 | population_as_of         = 2013. gada
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 890428
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1029300
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[IST]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[IDT]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 31 | latm = 46 | lats = 06 | latNS = N
 | longd = 35 | longm = 12 | longs = 49 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 754
 | website                  = {{URL|http://www.jerusalem.muni.il}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Omniva''
| logo             = Omniva pakomāts.JPG
| caption          = ''Omniva'' pakomāts pie [[Tirdzniecības parks "Alfa"|"Alfas"]]
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = {{Start date|1991}}
| founder          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = [[Igaunija]]
| location         =
| locations        =
| area_served      = [[Baltijas valstis]]
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         = [[pasta pakalpojumi]]
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.omniva.ee}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Basketbola komanda
| text_color  = white
| bg_color    = red
| team        = LSU-Baltai
| logo        = Atletas logo.jpg
| logosize    = 100px
| city        = {{flaga|Lietuva}} [[Kauņa]], [[Lietuva]]
| league      = [[LKL|Lietuvas Basketbola Līga]]<br />[[Baltijas Basketbola Līga]]
| conference  =
| division    =
| founded     = [[1993]]
| arena       = [[Kauņas sporta halle]]
| colors      =
| president   = {{flaga|Lietuva}} [[Mindaugs Puidoks]]
| coach       = {{flaga|Lietuva}} [[Dārijs Dikčs]]
| GM          =
| media       =
| affiliates  =
<!---Frančīzes vēsture--->
| name1       = BC Atletas
| dates1      = [[1991]]-[[1998]]
| name2       = BC Topo Centras Atletas
| dates2      = [[1998]]-[[2004. gads|2004]]
| name3       = BC Hidruva-Atletas
| dates3      = [[2004. gads|2004]]-[[2005. gads|2005]]
| name4       = BC Atletas
| dates4      = [[2005. gads|2005]]-[[2007. gads|2007]]
| name5       = BC Aisčiai/Atletas
| dates5      = [[2007. gads|2007]]-[[2008. gads|2008]]
| name6       = BC Aisčiai
| dates6      = [[2008. gads|2008]]-[[2010. gads|2010]]
| name7       = BC Kaunas
| dates7      = [[2010. gads|2010]]-[[2011. gads|2011]]
| name8       = BC Baltai
| dates8      = [[2011. gads|2011]]-[[2012. gads|2012]]
| name9       = BC LSU-Baltai
| dates9      = [[2012. gads|2012]]-
<!---Čempionāti--->
| LKL         = 0
| BBL         = 0
}}

sentences: '''Deitērijs''' ({{val|el|deuteros}} — otrais, otrējais) jeb '''smagais ūdeņradis''' ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] otrs stabilais [[izotops]]. Deitērija apzīmējums ir '''2H''' vai '''D'''. Deitērija [[atoma kodols]] ([[deitrons]]) sastāv no viena [[protons|protona]] un viena [[neitrons|neitrona]]. Dabiskais ūdeņradis satur 0,0147% deitērija.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Abū Abdallāhs Muhammeds Ibn Abdallāhs al Lavātī at Tandžī Ibn Batūta
 |    vārds_orig = ابن عبد الله اللواتي الطنجي ابن بطوطة
 |        attēls = Ibn Battuta Mall on 2 June 2007 Pict 3.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = Ibn Batūtas attēlojums
 |       dz_gads = 1304
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 24
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Morocco (1258-1659).svg}} [[Tanžera]], [[Marinīdu dinastija]]
(tagad {{MAR}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1369
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{flagicon image|Flag of Morocco (1258-1659).svg}} [[Marrākeša]], [[Marinīdu dinastija]]
(tagad {{MAR}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = {{ubl|ceļotājs|tirgotājs|kartogrāfs}}
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Aizsargu medaļa "Par uzcītību"''' bija [[Latvija]]s [[aizsargi (organizācija)|aizsargu]] goda zīme no [[1927]]. līdz [[1940]]. gadam. To piešķīra par ilggadīgu kārtīgu dienesta pienākumu pildīšanu organizācijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Dvīņi
| attēls = Twins Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Twins''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Aivans Raitmans]]
| producents = Aivans Raitmans
| scenārija autors = * [[Viljams Deiviss]]
* [[Timotijs Heriss]]
* [[Viljams Osborns]]
* [[Heršels Veingrods]]
| galvenajās lomās = * [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Kellija Prestone]]
* [[Hloja Veba]]
* [[Bonija Bārtleta]]
* [[Tonijs Džejs]]
| mūzika = * [[Džordžess Delerū]]
* [[Rendijs Edelmans]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1988|12|9|}}
| ilgums = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/twins-1988|title=Twins|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 8, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190608155833/https://bbfc.co.uk/releases/twins-1988|archivedate={{dat|2019|06|08||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=twins.htm|title=Twins (1988)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 8, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|216,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dvīņi"''' ({{val|en|Twins}}) ir 1988. gada komēdija, kas balstīta uz Elmora Leonards tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un producents ir [[Aivans Raitmans]]. Galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Denijs DeVito]], [[Kellija Prestone]], [[Hloja Veba]], [[Bonija Bārtleta]] un [[Tonijs Džejs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1988|12|9||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pimelīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H12O4
|molmasa=160,17
|blīvums=1280
|kušanas temperatūra=103 - 105 °C
|viršanas temperatūra=272 °C pie 100 mmHg
}}
'''Pimelīnskābe''' (heptāndiskābe, 1,5-pentāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)5–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pimelīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''pimelinātiem''' ({{Val-el|pimelos}} - tauki). Pimelīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

sentences:
{{Pārvietot|Eižens III}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Eugenijs III
| vārds_orģ           =''Beatus Eugenius III''
(''Bernardo dei Paganelli di Montemagno'')
| attēls              =B_Eugen_III.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               =[[Romas pāvests]]
| term_sākums         ={{dat|1145|02|15|N}}
| term_beigas         ={{dat|1153|07|08|N}}
| priekštecis         =[[Lūcijs II]]
| pēctecis            =[[Anastasijs IV]]
| dzim_dati           =???
| dzim_vieta          =[[Piza]],  [[Pizas republika]]
(tagad {{ITA}})
| mir_dati            ={{dat|1153|07|08|N}}
| mir_vieta           =[[Tivoli]],  [[Pāvesta valsts]]
(tagad {{ITA}})
| tautība             =[[itālis]]
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
"Automātiskais zīmējums" (1924)]]
'''Psihiskais automātisms''' ir [[māksla]]s tehnika un [[sirreālisms|sirreālisma]] pamatprincips, ko 1924. gadā definēja [[Andrē Bretons]] "[[Sirreālisma manifests|Sirreālisma manifestā]]". Tas iekļauj vairākus novirzienus — '''automātiskā rakstīšana''', '''automātiskā zīmēšana''', arī '''automātiskā glezniecība''', kuri ir atkarīgi no tā, kādai mākslas formai automātisms ir pielietots.

sentences: '''9. janvāris''' ir 9. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 356 dienas (357 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
s Firksu kapliča (celta 1801. gadā, izpostīta 1937. gadā).]]
'''fon Firksi''' ({{val-de|von Fircks}}) ir sena [[Vācbaltieši|vācbaltu]] dzimta, kuras priekšteči [[Livonijas konfederācija|Livonijas konfederācijā]] izsekojami līdz 15. gadsimta vidum.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada februārī,}}
'''Odāls''' bija mantojumā nedalāmais zemes apjoms paražu tiesībās [[vikingi|vikingu]] laikmetā. (9. gs - 11. gs){{fact}}

sentences:
'''Ernsts''' var būt:
* [[Maksis Ernsts]] (''Max Ernst''; 1891—1976) — vācu gleznotājs;
* [[Vilhelms Ernsts]] (''Wilhelm Ernst''; 1905—1952) — vācu šahists.

sentences:
atsegums pie [[Salaca]]s ([[Neļķu klintis]]).]]
'''Vidusdevons''' ('''D2''') jeb '''vidējais devons''' ir [[Devona periods|devona perioda]] [[epoha]], kā arī devona sistēmas [[nodalījums]]. Šī epoha ilga aptuveni 12 mlj. gadus (397,5 ± 2,7 - 385,3 ± 2,6 Ma). Vidusdevons dalās divos stāvos (laikmetos): [[Eifela stāvs|Eifela]] un [[Živetas stāvs|Živetas stāvos]].

sentences: '''Latvijas skolu reformas''' ir [[skola|skolu]] reformu virkne [[Latvija|Latvijā]], kas aizsākās [[1995]]. gadā un turpinājās [[2004]]. gadā ar valsts un pašvaldību finansēto vidusskolu [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautību]] izglītības programmu pakāpenisku pāreju uz [[Divvalodība|divvalodu]] izglītību (60% latviski un 40% [[Mazākumtautība|mazākumtautību]] valodās), bet 2017. gadā pieņēma lēmumu par pakāpenisku pāreju uz mācībām [[latviešu valoda|latviešu valodā]] līdz 2025. gadam.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abū Raihāns Bīrūnī
|     vārds_orig = {{ara|ابوریحان بیرونی}}
|         attēls = Biruni Iranian.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 1973. gadā Irānā izdota [[pastmarka]], kurā attēlots Abū Raihāns Bīrūnī, par godu viņa 1000 gadu dzimšanas dienai
|        dz_gads = 973
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Horezma]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad [[Hiva]], {{UZB}})
|         m_gads = 1048
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Gaznī]], [[Gaznevīdu impērija]]
({{AFG}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizika]], [[antropoloģija]], [[astronomija]], [[astroloģija]], [[ķīmija]], [[vēsture]], [[ģeogrāfija]], [[matemātika]], [[medicīna]], [[psiholoģija]], [[filozofija]], [[teoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nozieguma rēbuss
| attēls                   =  Murder by Numbers film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Murder by Numbers''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris
| režisors                 = [[Barbets Šrēders]]
| producents               = Barbets Šrēders
| scenārija autors         = [[Tonijs Geitons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sandra Buloka]]
* [[Bens Čaplins]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Maikls Pits]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Castle Rock Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2002|4|19|}}
| ilgums                   = 117 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/murder-numbers-2002-1|title=Murder by Numbers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 23, 2019|archive-date={{dat|2019|08|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190823172103/https://bbfc.co.uk/releases/murder-numbers-2002-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=murderbynumbers.htm|title=Murder by Numbers (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|56,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nozieguma rēbuss"''' ({{val|en|Murder by Numbers}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģisks trilleris, kura režisors un producents ir [[Barbets Šrēders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sandra Buloka]], [[Bens Čaplins]], [[Raiens Goslings]] un [[Maikls Pits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|4|19||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lycopodium clavatum clavatum2.jpg
| att_nosaukums = [[Vālīšu staipeknis]] (''Lycopodium clavatum'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| apakšvalsts = Pteridophytes
| apakšvalsts_lv = Paparžaugi
| nodalījums = Lycopodiophyta
| nodalījums_lv = Staipekņu nodalījums
| binomial = Lycopodiophyta
| kategorijas = nē
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Lycopodiopsida|Staipekņu klase}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Villems no Ribrūkas
|     vārds_orig = ''Willem van Rubroeck <br> Guillaume de Rubrouck''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1220]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = ap [[1293]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[flāms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Delta 4 - 2 (5m)}}
'''Delta 4 - 2 (5m)''' ir [[nesējraķete]]s [[Delta 4]] otrā [[raķešpakāpe|pakāpe]] 5 m versijā. Tā ir gandrīz identiska [[Delta II]] otrajai pakāpei, tikai degvielas tvertnes ir ar lielāku diametru (5 m). Pakāpe ir apgādāta ar [[Pratt & Whitney]] [[RL-10B-2]] [[raķešdzinējs|dzinēju]].

sentences: '''Spīdums''' ir materiāla [[virsma]]s spēja atstarot gaismu - šo īpašību nosaka tas, ka virsma ir pietiekami gluda un tās nelīdzenumi ir mazāki nekā redzamās [[gaisma]]s viļņa garums. Kopumā gludi materiāli labāk atstaro gaismu, kamēr negludi materiāli šķiet matēti. Labāks spīdums ir raksturīgs tādiem materiāliem, kā [[metāls|metāliem]] un [[minerāls|minerāliem]] to [[kristāls|kristāliskajās]] formās.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Maurice Wilkins
| attēls =Maurice wilkins.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1916
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =15
| dz_vieta =Pangaroa, {{NZL}}
| m_gads =2004
| m_mēnesis=10
| m_diena=5
| m_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas = [[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]],
[[Manhetenas projekts]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Birmingemas Universitāte]]
| zinātne =[[molekulārā bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[DNS]] struktūra
| apbalvojumi =1962. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Līvānu pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 76 [[iela]]s [[Līvāni|Līvānos]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Līvāni, Līvānu nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences: '''9. oktobris''' ir gada 282. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (283. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 83 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Vācijas Valsts banku asociācija
| native_name = Bundesverband Öffentlicher Banken Deutschlands, VÖB
| logo = Bundesverband Öffentlicher Banken Deutschlands 20xx logo.svg
| foundation = 1916
| location_city = [[Berlīne]]
| location_country = {{flaga|GER}}
| area_served = {{flaga|GER}}
| key_people = Ekhards Forsts (prezidents)<ref>[https://www.voeb.de/wer-wir-sind/vorstand Vorstand]</ref>
| industry = Vācijas banku sektors
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| owner =
| num_employees = 61<ref name="voeb">[https://www.voeb.de/wer-wir-sind VÖB]</ref>
| parent =
| divisions =
| homepage = www.voeb.de
}}
'''Vācijas Valsts banku asociācija''' ({{val|de|Bundesverband Öffentlicher Banken Deutschlands, VÖB}}) ir vadošā asociācija [[Vācija]]s [[Banka|banku]] nozarē. Tā pārstāv 63 bankas, tostarp [[Vācijas federālās zemes|federālo zemju]] bankas (Vācijas krājbanku finanšu grupas galvenās iestādes), kā arī Vācijas valstij vai atsevišķām tās federālajām zemēm piederošo veicināšanas un attīstības banku intereses.

sentences:
{{Valsts infokaste|name=''Deutsch-Ostafrika''|karoga_attēls=Flag_of_Deutsch-Ostafrika.svg|karoga_nosaukums=|flag_caption=Karogs|valsts_valodas=[[vācu valoda|vācu]]|galvaspilsēta=[[Bagamojo]] (1885–1890)
[[Dāresalāma]] (1890–1916)
[[Tabora (Tanzānija)|Tabora]] (1916, īslaicīgi)|vietējais_nosaukums=|pilnais_valsts_nosaukums=Vācijas Austrumāfrika|ģerboņa_attēls=Proposed_Coat_of_Arms_East_Africa_1914.png|dibināta=1885–1918|valsts_galva=|valsts_galvas_tituls=|image_symbol=|kartes_attēls=German_East_Africa_1914.svg|platība_km2=995000|iedzīvotāju_skaits=7 700 000|iedzīvotāju_skaita_gads=1912}}'''Vācijas Austrumāfrika''' ({{val|de|Deutsch-Ostafrika}}) bija [[Vācijas Impērija]]s kolonija [[Āfrika|Āfrikā]], kas pastāvēja no 1885. līdz 1918. gadam mūsdienu [[Tanzānija|Tanzānijā]], [[Burundija|Burundi]] un [[Ruanda]]s teritorijā, kā arī [[Mozambika]]s ziemeļos. Koloniālo īpašumu kopējā platība bija 995 000 km².

sentences: '''Dati''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''data'') ir kodētas ziņas, kas raksturo reāla objekta stāvokli neatkarīgi no datu saņēmēja iepriekšējām zināšanām par šo objektu. Ja no datu saņēmēja viedokļa dati satur jaunus faktus, tad datus var uzskatīt par [[informācija|informāciju]].

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Latvijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Latvijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Filipendula vulgaris - inflorescence - Kulna.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Rosales
| rinda_lv =Rožu rinda
| dzimta =Rosaceae
| dzimta_lv =Rožu dzimta
| ģints =Filipendula
| ģints_lv =Vīgriezes
| suga =F. vulgaris
| suga_lv =Lielziedu vīgrieze
| binomial=Filipendula vulgaris
|autors =Moench
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Taho ezers
| attēls       = Tahoe North Shore from the East Shore.jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{USA}}
| vieta2       = {{flag|Kalifornija}}<br />{{flag|Nevada}}
| vieta3       =
| map          = ASV#Kalifornija#Nevada
| plat_d= 39| plat_m= 5.5| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 120| gar_m= 2.5| gar_s= | gar_EW=W
| platība      = 490
| garums       = 35
| platums      = 19
| Vid_dziļums  = 300
| Max_dziļums  = 501
| tilpums      = 150
| augstums_vjl = 1897
| baseins      =
| debits       =
}}
'''Taho ezers''' ({{val|en|Lake Tahoe}}, jašo: ''dáʔaw'') ir [[saldūdens]] ezers [[Sjerranevada (ASV)|Sjerranevadā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas uz [[Kalifornija]]s un [[Nevada]]s robežas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Surigao
 | official_name            = ''Surigao''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Surigao City proper overlooking (Capitol Road, Surigao City; 08-23-2023).jpg
| image2                   = Surigao City Boulevard sunset (Surigao City; 08-23-2023).jpg
| image3                   = Surigao City Hall.JPG
| image4                   = Viva Saint Nicholas.jpg
| image5                   = San Nicolas de Tolentino Cathedral of Surigao.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator surigao del norte surigao.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Karaga]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļsurigao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1655
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1970
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 54
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 245.3
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 171107
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 9 | latm = 47 | lats = 23 | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 29 | longs = 45 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8400
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 43
 | website                  = {{URL|http://www.surigaocity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pievilcīgs, ļauns un slikts
| attēls                   =  Extremely Wicked, Shockingly Evil, and Vile poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Extremely Wicked, Shockingly Evil and Vile''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Džo Berlingers]]
| producents               =
* [[Maikls Kostigans]]
* [[Nikolass Čārtjers]]
* Džo Berlingers
* [[Maikls Simkins]]
* [[Āra Kešišians]]
| scenārija autors         = [[Marks Vērvijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Lilija Kolinsa]]
* [[Kaja Skodelario]]
* [[Džons Malkovičs]]
| mūzika                   =
* [[Marko Beltrami]]
* [[Deniss Smits]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[COTA Films]]''
* ''[[Third Eye Motion Picture Company]]''
* ''[[Voltage Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|1|26|[[Sandensas kinofestivāls]]|2019|5|2|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/extremely-wicked-shockingly-evil-and-vile-2019|title=Extremely Wicked, Shockingly Evil and Vile|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 12, 2019|archive-date={{dat|2019|05|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190504074059/http://www.bbfc.co.uk/releases/extremely-wicked-shockingly-evil-and-vile-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pievilcīgs, ļauns un slikts"''' ({{val|en|Extremely Wicked, Shockingly Evil and Vile}}) ir 2019. gada biogrāfisks krimināltrilleris, kas balstīts uz Elizabetes Kendalas memuāriem ''The Phantom Prince: My Life with Ted Bundy''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Džo Berlingers]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Lilija Kolinsa]], [[Kaja Skodelario]] un [[Džons Malkovičs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|1|26||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = KTM AG
| native_name      =
| logo             = KTM-Logo.svg
| image            = KTM_Main_Building.jpg
| image_size       = 250px
| image_caption    = KTM galvenais birojs
| caption          =
| type             = akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1934]]. gads ([[1992]]. gads)
| founder          = Hanss Trunkelpolcs
| defunct          =
| location_city    = {{vieta|Austrija|Augšaustrija|Matighofene}}
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mašīnbūve]]
| products         = [[motocikli]], [[auto]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā mājaslapa|https://www.ktm.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Vanuatu]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstāno Vanuatu ir iekļauta '''1 vieta''' (kultūras objekts), savukārt 5 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/vu Vanuatu]</ref>. Vanuatu Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[2002]]. gada [[13. jūnijs|13. jūnijā]].

sentences: '''Levante''' ir ģeogrāfisks termins, kas apzīmē plašu areālu [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]]. Tās aptuvenās robežas ir [[Taurs (kalni)|Taurs]] ziemeļos, [[Arābijas tuksnesis]] dienvidos, [[Vidusjūra]] rietumos un [[Mezopotāmija]] austrumos. Pēc dažām definīcijām Levantē iekļauj arī visu Mezopotāmiju. Areāls aptuveni sakrīt ar [[arābu valoda|arābisko]] terminu "[[Mešriks]]", kas apzīmē arābu zemes uz austrumiem no [[Ēģipte]]s un ziemeļos no [[Arābijas pussala]]s.

sentences:
{{atsauces+}}
s halāti]]
'''Halāts''' (no {{val|ar|خِلْعة}} (''khilat''), kas savukārt no {{val|fa|خلعت}}) ir brīvs, nepiegulošs [[apģērbs]], kuru visā pasaulē dažādiem nolūkiem valkā gan [[vīrieši]], gan [[sievietes]]. Tas parasti nosedz visu [[rumpis|rumpi]], abas [[rokas]] līdz [[plauksta|plaukstām]] un daļēji arī [[kājas]]. Halāts parasti ir aizverams no priekšas ar [[Poga|pogām]] vai sasienot ar [[Josta|jostu]], bet izmanto arī [[Rāvējslēdzējs|rāvējslēdzēju]] vai vispār neaizveramus halātus.

sentences:
'''Ķīlis'''<ref>V. Adamovičs, „Dambrete. Individuālais atklātņu repertuārs”, Rīga, „Avots”, 1982.</ref> ir atklātne [[Krievu dambrete|krievu dambretē]], kas izveidojas pēc gājieniem:
* 1. cd4 ba5 2. dc5 d:b4 3. a:c5
vai pēc
* 1. cb4 ba5 2. bc5 d:b4 3. a:c5.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žoržs Kivjē
|     vārds_orig = ''Georges Cuvier''
|         attēls = Bolton-cuvier.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1769
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Monbeljāra]], [[Virtembergas hercogiste]]
([[Dū]], {{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Nacionālais dabas vēstures muzejs]] (''Muséum national d'histoire naturelle'')
|     alma_mater = [[Kārļa akadēmija]] [[Štutgarte|Štutgartē]]
|        zinātne = [[dabas vēsture]], [[paleontoloģija]], [[anatomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[stratigrāfija]]s un [[salīdzinošā anatomija|salīdzinošās anatomijas]] pamatlicējs, [[sugu izmiršana]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Citrīns''' (no {{val|la|citrus}} — 'citrons') ir dzeltenas krāsas caurspīdīgs [[kvarcs]]. Lieli labas kvalitātes [[kristāls|kristāli]] ir [[dārgakmens|dārgakmeņi]]. Citrīna krāsu nosaka divi faktori: viens no tiem ir submikroskopisku [[dzelzs]] daļiņu piejaukums kvarcam — šo daļiņu izmērs ir tāds, ka tās absorbē gaismas viļņus violetajā-zilajā spektra daļā. Otrs citrīna iekrāsošanās iemesls ir [[kvarca paveidi]], kas satur [[alumīnijs|alumīnija]], [[litijs|litija]] vai [[ūdeņradis|ūdeņraža]] ieslēgumus, radioaktīvā apstarojuma ietekmē var iegūt zaļgandzeltenu krāsu. Dabā šāds citrīns ir atrodams atradnēs, kur sastopams radioaktīvais [[kālijs|kālija]] izotops, [[urāns (elements)|urāns]] vai [[torijs]].

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Citas nozīmes|dabas parādību|Varavīksne (nozīmju atdalīšana)|varavīksne}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Poļakovs
|     vārds_orig = ''Nicolai Poliakoff''<bɾ>''Никола́й Поляко́в''
|         attēls = 1-coco the clown.JPG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Nikolaja Poļakova sejas iegravējums uz viņa kapakmens
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vitebskas guberņa|Dvinska|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Northemptonšīra}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{plainlist|
* {{RUS}}
* {{USSR}}
* {{UK}}
}}
|        tautība = ebrejs
|   nodarbošanās = aktieris
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Valentīna Novikova
|          bērni = 6
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Nikolajs Poļakovs''' ({{val|en|Nicolai Poliakoff}}, dzimis {{Dat|1900|10|2}}, miris {{Dat|1974|9|25}}) bija [[Ebreji|ebreju]] izcelsmes [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās karalistes]] [[aktieris]] un [[klauns]]. Poļakovs ir pasaulslavenā klauna Koko ({{val|en|Coco the Clown}}) tēla izveidotājs. Vislielāko popularitāti viņa radītais klauna tēls ieguva [[20. gadsimts|20. gadsimta]] vidū, it īpaši Apvienotajā Karalistē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sheffield.ac.uk/nfca/researchandarticles/cocotheclown|title=Coco the Clown - Research and Articles - National Fairground and Circus Archive - The University of Sheffield|last=University of Sheffield|website=www.sheffield.ac.uk|access-date={{Dat|2021|4|30||bez}}|date={{Dat|2018|10|10||bez}}|language=en}}</ref>

sentences:
'''Diametrs''' ir lielākais [[attālums]] starp diviem kādas figūras punktiem vai arī [[nogrieznis]], kas tos savieno ar [[riņķa līnija]]s centru un ar kādu no tās punktiem. Diametrs ir arī definējams kā garākā [[Horda (matemātika)|horda]] riņķa līnijā. Diametru parasti apzīmē ar ''d'' vai ''D''. Diametra garums ir vienāds ar divkāršotu [[Rādiuss|rādiusa]] garumu.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> Parasti jēdzienu "diametrs" attiecina uz [[Riņķis|riņķi]] un riņķa līniju, taču [[Matemātika|matemātikā]] to attiecina uz dažādiem matemātiskiem objektiem, tajā skaitā uz [[grafs|grafiem]].<br />
[[Riņķa līnija]]s diametrs ir vienāds ar divkāršotu tās rādiusa garumu. Jebkurš riņķa līnijas diametrs iet caur tās centru.

sentences: '''Breiks''' jeb '''breikdānss''' ({{val|en|breakdance}}) pazīstams arī '''breikings''' ({{val|en|breaking}}) ir dinamiska deja ar akrobātikas elementiem, kas ir [[Hiphops|hiphopa]] kultūras elements.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/breikd%C4%81nss:1|title=breikdānss {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-09-15}}</ref> Galvenie mūzikas žanri, kurus izmanto dejotāji ir [[Hiphops|hip-hop]] mūzika vai [[reps]]. Lai izpildītu breiks dejas soļus, ir nepieciešama ne tikai laba fiziskā sagatavotība, bet arī izturība un akrobātiskās prasmes. Dejošana uz galvas, aizmugurējo salikumu un citi iebriedinoši manevri ir bieži sastopami breika izpildījumos.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidlanao
| official_name = ''Lanao del Sur''
| image_skyline = Marawi lake.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Lanao ezers]] pie [[Maravi]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Lanao del Sur in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1959
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3872.89
| population_total = 1195518
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 00 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 17 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Maravi]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 40
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Maravi]]
| p3 = '''39 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[lanaji]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-LAS
| website                  =
}}
'''Dienvidlanao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Timog Lanao}}, {{val|en|Province of Lanao del Sur}}, {{val|mrw|Pagabagatan Ranao}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 39 municipalitātēs un sīkāk 1159 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Maravi]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dihromskābes un hromskābes struktūrformulas|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksohromāts(VI)
|           CAS numurs = 7738-94-5
|      ķīmiskā formula = H2CrO4
|              molmasa = 118,01
|              blīvums = 1201
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Hromskābe''' (H2CrO4) ir vidēji stipra skābe, kas eksistē tikai [[ūdens]] šķīdumos un brīvā veidā nav iegūta.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 363. lpp.</ref> Hromskābes šķīdumi ir dzeltenā krāsā. Tās [[sāļi|sāļus]] sauc par [[hromāti]]em.

sentences:
{{Vielas infokaste
|CAS numurs=56-81-5
|attēls=
Glicerīna struktūrformula

Glicerīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H5(OH)3
|molmasa=92,09
|blīvums=1261
|kušanas temperatūra=17,8 °C
|viršanas temperatūra=290 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Glicerīns''' (propāntriols-1,2,3, glicerols, CH2OHCHOHCH2OH) ir caurspīdīgs, bezkrāsains, [[viskozitāte|viskozs]] [[šķidrums]] ar saldu garšu. Atšķirībā no dažiem citiem vairākvērtīgajiem [[spirti]]em, piemēram, [[etilēnglikols|etilēnglikola]], glicerīns nav toksisks.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Chrysocyon.brachyurus.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Chrysocyon
| ģints_lv =Krēpjvilki
| ģints_r =Krēpjvilks
| suga =Chrysocyon brachyurus
| suga_lv =Krēpjvilks
| binomial =Chrysocyon brachyurus,
([[Illiger]], 1815)
| kategorijas =nē
| izplatība=

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kad Harijs satika Salliju
| attēls                   = WhenHarryMetSallyPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''When Harry Met Sally...''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Robs Rainers]]
| producents               =
* [[Nora Efrona]]
* [[Endrjū Šeinmens]]
* Robs Rainers
| scenārija autors         = Nora Efrona
| aktieri                  =
* [[Mega Raiena]]
* [[Billijs Kristels]]
* [[Kerija Fišere]]
* [[Bruno Kirbijs]]
| mūzika                   =
* [[Marks Šaimens]]
* [[Harijs Konniks jaunākais]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Castle Rock Entertainment]]''
* ''[[Nelson Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1989|7|21}}
| ilgums                   = 91 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/when-harry-met-sally-video-2|title=When Harry Met Sally...|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 3, 2019|archive-date={{dat|2019|06|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190629172227/https://bbfc.co.uk/releases/when-harry-met-sally-video-2}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{US$|16 miljoni}}
| ienākumi                 = {{US$|92,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whenharrymetsally.htm|title=When Harry Met Sally... (1989)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= February 3, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kad Harijs satika Salliju"''' ({{val|en|When Harry Met Sally...}}) ir 1989. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Robs Rainers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Mega Raiena]], [[Billijs Kristels]], [[Kerija Fišere]] un [[Bruno Kirbijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|7|21||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Bernhards Gregori
|     vārds_orig = ''Bernhard Gregory''
|         attēls = Bernhard Gregory.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Igaunijas guberņa|Rēvele|2s=Tallina|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Berlīne|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}} <br />{{DEU}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetoetiķskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С4Н6О3
|molmasa=102,09
|kušanas temperatūra=36,5 °C ({{nz}})
|viršanas temperatūra=<100 °C sadalās
}}
'''Acetoetiķskābe''' (3-oksobutānskābe, acetiletiķskābe, dietiķskābe, CH3−CO−CH2−СООН) ir vienkāršākā β-keto[[karbonskābe]]. Acetoetiķskābe ir bezkrāsains, viskozs, nestabils šķidrums, kas jaucas ar ūdeni jebkurās attiecībās. Acetoetiķskābes sāļus un esterus sauc par '''acetoacetātiem'''. Svarīgākais acetoetiķskābes esteris ir [[etilacetoacetāts]].

sentences:
(1787)]]
'''Nīderlandes Indija''' ir kopīgs neoficiāls nosaukums [[Nīderlandes Karaliste|Nīderlandes]] koloniālajām valdījumiem [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentā]] no 1605. līdz 1825. gadam.

sentences: '''Siltumnīcas efekts''' ir [[planēta]]s [[atmosfēra]]s zemāko slāņu [[temperatūra]]s paaugstināšanās, salīdzinot ar planētas siltuma starojumu, kas novērojams no kosmosa ([[efektīvā temperatūra|efektīvo temperatūru]]).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls = Plourdosteus panderi centrale.jpg
| att_nosaukums = '''''Plourdosteus panderi''''' ''centrale'' kauls.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| infratips = Gnathostomatha
| infratips_lv = Žokļaiņi
| klase = Placodermi
| klase_lv = Bruņuzivis
| apakšklase = Arthrodira
| apakšklase_lv = Artrodiras
| kārta = Euarthrodira
| dzimta = Plourdosteidae
| dzimta_lv = Plordosteīdas
| ģints = Plourdosteus
| ģints_lv = Plordosteji
| suga = Plourdosteus panderi
| kategorijas = nē
| binomial= <small>Obrucheva, 1962</small>
}}
'''''Plourdosteus panderi''''' ir [[Plordosteīdas|plordosteīdu]] [[Artrodiras|artrodiru]] suga. Tās pārstāvji dzīvoja [[Augšdevons|augšdevonā]], [[Frānas stāvs|frānas]] laikmeta sākumā ([[gaujas svīta]]s apakšdaļa). Sugu pirmo reizi aprakstīja padomju paleontoloģe [[Olga Obručeva]] 1962. gadā. Sugas [[holotips]] ir ''[[nuchale]]'' kaula fragments no [[Gauja]]s atseguma (gaujas svīta) pie Rakstu mājām (dienvidrietumos no [[Cēsis|Cēsīm]], [[Latvija|Latvijā]]). Nosaukums ''Plourdosteus panderi'' nozīmē Pandera (nosaukts paleontologa [[Kristians Panders|Pandera]] vārdā ) [[Plordosteji|plordostejs]]. Suga bija izplatīta Latvijā (Gauja pie Rakstu mājām un [[Abava]] pie Lējēju mājām) gaujas svītas apakšējā daļā (senāk [[Abavas svīta|abavas svītā]]).

sentences: '''Arābu alfabēts''' ({{val|ar|أَبْجَدِيَّة عَرَبِيَّة}}, ''abjadiyyah ‘arabiyyah'') ir [[alfabēts]], kuru izmanto, lai pierakstītu [[arābu valoda|arābu valodu]]. Alfabētā ir 28 [[līdzskanis|līdzskaņus]] apzīmējoši [[burts|burti]]. Trīs no šiem burtiem (''’alif'', ''wāw'' un ''yā’'') nepilnajā rakstībā apzīmē arī garos [[patskanis|patskaņus]]. Visi šie burti ir [[kursīvs|kursīvā]] gan rokrakstā, gan drukātā veidā. Tas nozīmē, ka rakstot [[vārds|vārdu]], katrs nākamais burts ir tieši saistīts ar iepriekšējo. Arābu alfabēta virziens ir no labās puses uz kreiso. Katram arābu alfabēta burtam var būt līdz četrām dažādām grafiskajām formām — vārda sākumam, vidum vai beigām, kā arī izolētā. Arābu alfabētā neizšķir lielos un mazos burtus. Uz arābu alfabētu bāzētu rakstību izmanto arī [[persiešu valoda]], [[urdu]], [[dari]], daļēji [[kurdu valoda]], [[azerbaidžāņu valoda]], [[kazahu valoda]] un citas.

sentences:
[[Kategorija:Daugavpils]]
[[Kategorija:Transporta infrastruktūra Daugavpilī]]
[[Kategorija:Autoceļi Latvijā pēc teritoriālās vienības|Daugavpils]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Brīvzemnieku pagasts
| karte             = Brīvzemnieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Brīvzemnieku pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Brīvzemnieku pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Brīvzemnieku pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Puikule
| platība           = 103,8
| iedzīvotāji       = 1107<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1107 / 103.8 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Intelektuālais attīstības koeficients''' jeb '''IQ''' ir vispārējā [[intelekts|intelekta]] jeb saprātīguma koeficients, ko var noteikt ar intelektuāliem testiem. Šie testi palīdz atspoguļot cilvēka garīgo spēju līmeni, kā arī prasmi izmantot akadēmiskās zināšanas. Vidēji populācijā no IQ koeficients ir līmenī no 50% līdz 100%.

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Canada}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Aleksandrs fon Mēdems''' (''von Medem'', 1770.30.III Rumbas muižā—1842.13.XII) bija [[Kurzeme]]s muižnieks un sabiedriskais darbinieks, Kurzemes galma kambarkungs un landhofmeistars (1818-1821).

sentences: '''Aukstumnesējs''', '''aukstuma aģents''' jeb '''dzesētājviela''' ir [[aukstummašīna]]s darba viela (ķermenis), kura atkarībā no sava [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] [[Viršana|virstot]], [[Iztvaikošana|iztvaikojot]], [[Kušana|kūstot]] vai [[Sublimācija (fizika)|sublimējoties]] saņem [[Siltums|siltumu]] no dzesējamā ķermeņa un pēc tam, tiekot saspiestai, atdod siltumu dzesējošajai videi. Aukstumnesējs ir [[Siltumnesējs|siltumnesēja]] veids.

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa     = #FFA3A3
| nosaukums            = Pasaules jūgendstila diena
| apakšvirsraksts      =
| attēls               = Rigaartnouveau1.JPG
| attēla_paraksts      = Frontons Elizabetes ielā 10b, Rīgā
| oficiālais_nosaukums =
| citi_nosaukumi       =
| atzīmēšana           = [[ekskursija]]s, [[lekcija]]s
| brīvs_nosaukums1     =
| brīvs_lauks1         =
| brīvs_nosaukums2     =
| brīvs_lauks2         =
| brīvs_nosaukums3     =
| brīvs_lauks3         =
| datums               =
| svinību_laiks        =
| biežums              = katru gadu
| saistīts_ar          =
}}
'''Pasaules jūgendstila diena''' ir starptautiski atzīmējama diena, kas veltīta  [[Jūgendstils|jūgendstila]] popularizēšanai. To atzīmē katra gada [[10. jūnijs|10. jūnijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kulturtelpa/pasaules-jugendstila-diena-ekskursijas-un-koncerts.a281411/|title=Pasaules jūgendstila dienā - ekskursijas un koncerts|website=www.lsm.lv|access-date=2019-08-19|language=lv}}</ref> Pasaules jūgendstila diena pirmo reizi tika svinēta 2013. gadā, kad starptautiskais jūgendstila pilsētu tīkls ''Reseau Art Nouveau Network'' (RANN), kas apvieno divdesmit Eiropas pilsētas, ierosināja pievērst uzmanību jūgendstila kultūras mantojumam un tā saglabāšanai, vienojoties kopīgi svinamā un īpaši tam veltītā dienā.

sentences: Šī veidne ir paredzēta lietot rakstos par vētrām un negaisiem, kuru galvenais iemesls parasti (bet ne tikai) ir aukstā atmosfēras fronte vai konvekcijas procesa negaisi.

sentences:
{{apvienot|Komēdija}}
'''Angļu komedianti''' bija [[Anglija|angļu]] aktieri, kas [[16. gadsimts|16.]] un [[17. gadsimts|17.]] gadsimtā nelielās trupās devās uz [[Vācija|Vāciju]] izrādīt [[Viljams Šekspīrs|Šekspīra]] un viņa laikabiedru lugas. Vispirms angļu komedianti uzturējās [[Drēzdene|Drēzdenē]] ([[1586]]), bet tad atsevišķi [[Kaseles grāfiste|Kaseles grāfu]] Moricu un [[Braunšveigas hercogiste|Braunšveigas hercoga]] [[Heinrihs Jūlijs (Braunšveigas hercogs)|Heinriha Jūlija]] galmā. Vēlāk angļu komedianti saplūda ar vācu trupām un nodibināja [[teātris|teātrus]].

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Tērzēšanas retranslēšana tīklā Internet''', '''Internetā retranslētā tērzēšana''' jeb '''IRC''' ({{val-en|Internet Relay Chat}})<ref>{{AkadTerm|term=IRC|lang=LV}}</ref> ir tūlītējās saziņas veids, izmantojot [[Internets|Internetu]]. Tas ir pamatā radīts grupu (''viens ar vairākiem'') saziņai diskusiju forumos, sauktos par ''kanāliem'', taču atļauj arī divpusēju (''viens ar vienu'') saziņu.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences:
{{līdzīgs|Latgalieši}}
s, [[Koknese (valsts)|Kokneses]], [[Tālava]]s valstis]]
, 1939, 1954).]]
 grāmatas "Latvieši...", 1797)]]
'''Latgaļi''', arī '''letgaļi''' vai '''leti''' ({{val-liv|lett}}, {{val-et|läti}}; latīniski rakstītajos avotos: ''Lethi, Letthigalli''; vāciski rakstītajos avotos: ''Letti, Lethi'', baltkrievu<ref>[http://litopys.org.ua/psrl3235/lytov08.htm][[Bihoveca hronika|Bihoveca hronikā]]</ref>: ''łatyhoły'') bija austrumbaltu cilts, vēlāk pārveidojās par tautību,{{fact}} kas pēc [[Vidzeme]]s līvu asimilēšanas izveidoja [[latvieši|latviešu nācijas]] pamatu.{{fact}} Rakstītajos vēstures avotos minēti kopš [[11. gadsimts|11. gadsimta]], pēc apbedīšanas tradīcijām par latgaļiem drošas ziņas ir no 6.—7. gadsimta.<ref>[http://www.lvi.lv/lv/LVIZ_2010_files/1numurs/E_Guscika_Elvira_Snore_LVIZ_2010_1.pdf Elvīra Šnore un Latvijas agrā Dzelzs laikmeta pētniecība] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304204925/http://www.lvi.lv/lv/LVIZ_2010_files/1numurs/E_Guscika_Elvira_Snore_LVIZ_2010_1.pdf |date={{dat|2016|03|04||bez}} }} Elīna Guščika — 2009.</ref> Iespējams, ka latgaļi Latvijas teritorijā ienākuši no DA 6.—7. gadsimta, daži uzskata, ka tie veidojušies uz vietas no senākajiem [[balti|baltu]] iedzīvotājiem. Latgaļiem bijusi noteicošā loma [[latvieši|latviešu tautas]] veidošanās procesā 13.-16. gadsimtos. [[Livonijas Konfederācija]]s pastāvēšanas laikā [[Rīgas arhibīskapija]]s „[[Letu gals|Letu galā]]” dzīvojošo latgaļu valoda saplūda ar citu novadu izloksnēm, izveidojot [[latviešu valoda|latviešu valodu]]. [[Hidronīmi]] ar sakni let-, lat- saglabājušies līdz mūsu dienām (piemēram Latvīte, [[Letes]] ezers). Vēl 17. gadsimtā latgaļi saukti par „latvjiem” un no šī vārda vēlāk radies vārds „latvietis”, ar kuru sāka apzīmēt arī pārējos Latvijas teritorijā dzīvojošos baltus. Ar laiku nosaukums ieguva arī teritoriālu nozīmi.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ligatne}}
[[Kategorija:Cēsu novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Brusketa'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://skrivanek.lv/bruseta-pret-brusceta-pret-brusketa/ |title= Brušeta pret bruščeta pret brusketa |publisher= [[Skrivanek]] |date= 2019. gada 22. novembris |accessdate= 2020. gada 11. novembrī |quote=Ar itāļu valodā rakstīto nosaukumu „bruschetta” apzīmē grauzdētu maizi, parasti baltmaizi, ar tomātiem, ķiplokiem un olīveļļu. Atbilstoši izrunai oriģinālvalodā latviešu valodā maizes nosaukums rakstāms „brusketa”.}}</ref> ({{val|it|bruschetta}}, {{ipa2|bruˈsketta}}, no ''bruscare'' — ‘cept uz oglēm’) ir tradicionāla [[Itālija|itāļu]] uzkoda. Pagatavo no grauzdētas [[maize]]s (parasti [[čabata]]s), ko ieziež ar [[ķiploks|ķiploku]] un [[olīveļļa|olīveļļu]]; bieži vien papildina ar tomātiem, [[prošuto]] šķiņķi, [[baziliks|baziliku]], [[mocarella|mocarellu]], olīvām u.c sastāvdaļām. Lieto kā ''antipasto'' pirms pamatēdiena vai kā atsevišķu uzkodu.<ref>[https://archive.today/20121208184234/http://www.annamariavolpi.com/bruschetta.html Toasted Garlic Bread. Bruschetta Classica]</ref>

sentences: '''17. jūnijs''' ir gada 168. diena (169. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 197 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia lutea (L.)
| attēls = Vicia lutea (7358840982).jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia lutea
| suga_lv = Dzeltenais vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}'''Dzeltenais vīķis''' ({{val|la|Vicia lutea}}) ir [[tauriņziežu dzimta]]s suga, kas ir sastopama [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], [[Vidusjūras reģions|Vidusjūras reģionā]], izolēti arī [[Lielbritānija]]s dienviddaļā, kur tā aug tīrumos, sausās nogāzēs un ceļmalās. [[Latvija|Latvijā]] dzeltenais vīķis ir ļoti rets, ievazāts augs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/vicia-lutea-l/|title=dzeltenais vīķis - Vicia lutea L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-09-05}}</ref>

sentences: '''Holocēna kalendārs''' ir populārs nosaukums [[Holocēna ēra|Holocēna]] jeb [[Cilvēku ēra]]i — gadu numerācijas sistēma tuva gadu astronomiskajam pierakstam ({{val|en|Astronomical year numbering}}), vienīgi tai tiek pieskaitīti 10 000, izvietojot savu pirmo gadu kā Cilvēku ēras jeb cilvēces civilizācijas sākumu, vienkāršojot [[Holocēns|holocēna epohas]] (pēc [[Ledus laikmets|ledus laikmeta]]) skaitīšanu. Tas vienkāršo [[Ģeoloģija|ģeoloģisko]], [[Arheoloģija|arheoloģisko]], [[dendrohronoloģija|dendrohronoloģisko]] un [[Vēsture|vēsturisko]] datēšanu. Pašreizējais [[gregoriāniskais kalendārs]] var tikt pārveidots ar vienkāršu vieninieka pievienošanu pirms tā. Piemēram, 2017. gads m.ē. atbilst 12017. holocēna gadam. Holocēna kalendāru pirmais piedāvāja [[Čezare Emiliani]]<ref>[http://www.readersadvice.com/mmeade/house/holocene.html The Holocene Calendar]</ref> [[1993. gads|1993. gadā]] (11993.g.e.).

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu [[Vidzeme|Vidzemē]]|Skrīveri (nozīmju atdalīšana)|Skrīveri}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Skrīveri
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Andreja Upīša māja- muzejs - panoramio.jpg
| image_caption            = [[Andreja Upīša memoriālais muzejs]]
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Aizkraukles novads]]
| subdivision_name2        = [[Skrīveru pagasts]]
| established_title        = Apdz. vieta kopš
| established_date         = [[1882]]. gada
| established_title1       = Pilsētciemats no
| established_date1        = [[1958]]. gada
| established_title2       = Ciems no
| established_date2        = [[1990]]. gada
| area_total_km2           = 3,98; 4,43
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2017
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1167&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 2543
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 38 | lats  = 48 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 07 | longs = 20 | longEW = E
| elevation_m              = 75
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5125
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Rūpnieciskā''' jeb '''intensīvā lopkopība''' ir [[lopkopība]]s veids, kurā dzīvnieku audzēšanai izmanto rūpnieciskās ražošanas metodes. Tās pretstats ir [[ekstensīvā lopkopība]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 6
|lv = Seši
}}
'''6''' ('''seši''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[5 (skaitlis)|5]] un [[7 (skaitlis)|7]].

sentences: '''SQL''' ({{IPA2|ˈɛsˈkjuˈɛl}}; no {{val|en|Structured Query Language}} — 'strukturēto vaicājumu valoda') ir [[vaicājumu valoda]], kas paredzēta [[dati|datu]] manipulēšanai relāciju [[Datu bāzu pārvaldības sistēma|datubāžu pārvaldības sistēmās]]. Tas ir [[ANSI]]/[[ISO]] standarts.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{atsauces+}}
{{pareizrakstība+}}
{{jāuzlabo|valodas stils; jāizņem vārdi krievu valodā}}
'''Sporta ģenētika''' ir ģenētikas virziens, kas pēta cilvēka genomu fiziskajā aspektā (galvenokārt — sportisko) darbību. Pirmoreiz termins «fiziskā ģenētika (vai kustību) darbība» (Genetics of Fitness and Physical Performance) ieviesa Klods Bušarom 1983. gadā. Tajā laikā viņš publicēja divus rakstus vienā žurnāla numurā «Exercise and Sport Science reviews» [Bouchard, 1983a, b], kurā publicēja apkopotus faktus, pirmkārt, par individuālām atšķirībām reakcijā uz fiziskajām aktivitātēm, otrkārt, par pārmantošanu — vairāku fizisku, fizioloģisku un bioķīmisku īpašību, iesaistītu fiziskajās darbības.

sentences:
]]
'''Litorāle''' jeb '''litorālā zona''' ({{val|la|litoralis}} — piekrastes), arī '''paisuma-bēguma zona''' ir [[piekraste]]s apgabals, kurš applūst ar jūras ūdeni [[Paisums|paisuma]] laikā un nosusinās [[Bēgums|bēguma]] laikā. Šī zona atrodas starp pašu augstāko ūdens līmeni paisuma maksimumā un pašu zemāko līmeni bēguma maksimumā. Zonu, kas atrodas zem litorāles, sauc par sublitorālo zonu ([[sublitorāle|sublitorāli]]). Savukārt zonu virs litorāles sauc par supralitorālo zonu ([[supralitorāle|supralitorāli]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēdējais varonis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|137,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1499432449/|title=Last Action Hero |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|3|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|85 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 131 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1993|6|13}}
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Steve Roth Productions]]''
| operators = [[Dīns Semlers]]
| oriģinālnos = ''Last Action Hero''
| mūzika = [[Maikls Keimens]]
| aktieri = * [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[F. Marijs Ābrahams]]
* [[Arts Kernijs]]
* [[Čārlzs Denss]]
* [[Frenks Makrē]]
* [[Toms Nūnens]]
* [[Roberts Proskis]]
* [[Entonijs Kvinns]]
* [[Mersedesa Rūla]]
* [[Ostins O'Braiens]]
| scenārijs = * [[Šeins Bleks]]
* [[Deivids Āronts]]
| producents = * Džons Maktīrnans
* [[Stīvs Rots]]
| režisors = [[Džons Maktīrnans]]
| žanrs = asa sižeta, fantāzija, komēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Last action hero ver2.jpg
| imdb =
}}'''"Pēdējais varonis"''' ({{Val|en|Last Action Hero}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džons Maktīrnans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[F. Marijs Ābrahams]], [[Arts Kernijs]], [[Čārlzs Denss]], [[Frenks Makrē]], [[Toms Nūnens]], [[Roberts Proskis]], [[Entonijs Kvinns]], [[Mersedesa Rūla]] un [[Ostins O'Braiens]].

sentences: {{commonscat|Categories by time|Kategorijas pēc laika}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabdofans-(Ce)
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/C.29-10
|ķīm_formula=(Ce,La)PO4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Balts, brūns, iesārts, dzeltenbalts
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, pumpurveida, masīvs, paretam —— smalki, radiāli izvietoti adatveida kristāliņi, ļoti reti — heksagonālas prizmas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,688 nε = 1,744
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}

sentences:
[[Kategorija:Bioinženierija]]
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]
[[Kategorija:Matemātiskā bioloģija]]
[[Kategorija:Informātika]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Žans Kalvins
|     vārds_orig = {{ubl|''Jean Calvin''|''Jehan Cauvin''|''Ioannes Calvinus''}}
|         attēls = John Calvin Museum Catharijneconvent RMCC s84 cropped.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1509
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Nojona]], [[Pikardija]], [[Francijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Francija|Uāza}})
|         m_gads = 1564
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = teologs, garīdznieks, reformators, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Calvin signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Vladimirs Gitiss
| vārds_orig = Владимир Михайлович Гиттис
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Vladimirs Gitiss
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1881
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 24
| dz_vieta = {{Vieta|Krievija|Pēterburga}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Komunarkas masu kapi]], tagad {{RUS}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = krievs
| nodarbošanās = militārais darbinieks
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''Cel ēnojums''' vai '''selšeidings''' ({{val|en|cel shading, toon shading}}) ir [[renderēšana]]s veids, lai [[3D datorgrafika|trīsdimensiju]] tēliem piešķirtu ar roku zīmētu [[2D datorgrafika|divdimensiju]] izskatu. Atšķirīgais stils parasti asociējas ar [[videospēle|videospēlēm]] un [[anime|japāņu animācijas]] filmām.<ref name="adobe.com">https://www.adobe.com/uk/creativecloud/animation/discover/cel-shading.html Guide to cel shading animation</ref> Cel, tulkojot no angļu valodas, ir caurspīdīga celuloīda loksne, uz kuras tiek zīmēti vai krāsoti objekti [[animācijas filma|animācijas filmu]] veidošanā.<ref>https://www.merriam-webster.com/dictionary/cel Dictionary, Merriam-Webster. Cel</ref> Šādas loksnes tika izmantotas tradicionālajā jeb zīmētajā [[animācija|animācijā]], lai radītu telpiskuma efektu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lathyrus aphaca chezy-sur-marne 02 12052007 1.jpg| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| binomial = Lathyrus aphaca
| autors = L.
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lathyrus
| ģints_lv = Dedestiņas
| suga = Lathyrus aphaca
| suga_lv = Vītņu dedestiņa
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}
'''Vītņu dedestiņa ''' (''Lathyrus aphaca'') ir viengadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s augs. No izcelsmes apgabala [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] suga ir izplatījusies Eiropā kā kultivētu lauku un ceļmalu nezāle.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Zāmuels Hillners
|          vārds_orig = ''Hillner Johann Samuel''
|              attēls = Hillners Johans.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1754
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = [[Kēnigsberga]]
|              m_gads = 1835
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 2
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =   [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Devoni kalad Psammolepis ja Laccognathus.jpg
| att_nosaukums = [[Otiņspure]] [[Laccoganthus]] uzbrūk {{TaksoSaite|Psammolepis venyukovi}}.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis venyukovi
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial=
}}
'''''Psammolepis venyukovi''''' ir [[psammolepju dzimta]]s [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1965. gadā. Suga nosaukta krievu ģeologa un paleontologa [[Pāvels Veņukovs|Pāvela Veņukova]] vārdā. ''P. venjukovi'' holotips ir kreisā branhiālā plātne, kas tika atrasta [[Igaunija|Igaunijā]], [[Piuza]]s upes krastā, [[Augšdevons|augšdevona]] [[gaujas svīta]]s nogulumos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        attēls = Tanuki the `Raccoon Dog`.jpg
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Carnivora
 |      kārta_lv = Plēsēji
 |        dzimta = Canidae
 |     dzimta_lv = Suņu dzimta
 |         ģints = Nyctereutes
 |      ģints_lv = Jenotsuņi
 |          suga = Nyctereutes procyonoides
 |       suga_lv = Jenotsuns
 |        pasuga = Nyctereutes procyonoides viverrinus
 |     pasuga_lv = Japānas jenotsuns
 |      binomial = Nyctereutes procyonoides viverrinus
 |     izplatība =
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
]]
'''Radioizotopiskais termoelektroģenerators''' (saīsinājumā '''RTG''' vai '''RITEG''') ir ierīce, kas paredzēta radioaktīvo [[izotops|izotopu]] sabrukšanas izdalītā [[siltums|siltuma]] pārvēršanai elektriskajā [[enerģija|enerģijā]] ar [[termoelektroģenerators|termoelektroģeneratora]] palīdzību. Radioizotopiskos termoelektroģeneratorus plaši izmanto [[Kosmonautika|kosmonautikā]] kā enerģijas avotus tālu no [[Saule]]s lidojošās [[starpplanētu zonde|starpplanētu zondēs]], kur [[saules baterija]]s nespēj nodrošināt pietiekami lielu jaudu. Šādās zondēs uzstādāmo radioizotopisko termoelektroģeneratoru jauda nepārsniedz dažus simtus [[vats|vatu]].<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 550. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Lai arī RITEG jauda nav liela, šīs ierīces nesatur kustīgas daļas, tām nav nepieciešama regulāra apkope, un tās var darboties pat desmitiem gadu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija nitrāta struktūrformula

Nātrija nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = Čīles salpetris,
 nātrija salpetris
|           CAS numurs = 7631-99-4
|      ķīmiskā formula = NaNO3
|              molmasa = 85
|              blīvums = 2300
|  kušanas temperatūra = 580 K (307 °C)
| viršanas temperatūra = 653 K (380 °C) — sadalās
| šķīdība ūdenī        = 92,1 g/100 ml (25 °C)
180 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija nitrāts''' (NaNO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Līdz 19. gs. tas bija galvenā [[slāpeklis|slāpekļa]] savienojumu ([[slāpekļskābe]]s) izejviela. Lielākās nātrija nitrāta atradnes atrodas [[čīle|Čīlē]], tāpēc to dažreiz sauc arī par '''Čīles salpetri'''.

sentences:
{{Pilsētas infokaste
| name = Adlera
| official_name = Адлер
| image =
| website =
| timezone =
| timezone1 =
| type = Administratīvais centrs
| other_name =
| pushpin_map = Krievija
| latd = 43
| longd = 39
| latNS = N
| latm = 26
| longEW = E
| longm = 54
| longs = 58
| lats = 01
| image_seal = Coat_of_Arms_of_Adler.png
| population = 76534
| postal_code = 354340
}}'''Adlera''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Адлер'') ir [[Soči|Soču]] pilsētas [[Adleras rajons|Adleras rajona]] administratīvais centrs. Dibināts 1869. gadā.

sentences: {{Citas nozīmes|gaismas parādību|Malduguns (nozīmju atdalīšana)|Malduguns}}

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Vanilla Ninja
| Image            = VanillaNinja.jpg
| Caption          = Grupas meitenes ''[[Eurolaul 2007]]''.
| Alt              = 2007
| Studio           = 4
| Studio link      = Studijas albumi
| Live             = 1
| Live link        = DVD
| Compilation      = 2
| Comp link        = Dziesmu izlases
| Singles          = 15
| Singles link     = Singli
| Video            = 1
| Video link       = DVD
| Music videos     = 12
| MV link          = Videoklipi
| Option name      = ''Ierobežotie izdevumi''
| Option           = 2
| Option color     = #79443B
| Option link      = Studijas albumi
| 1Option name     = Dziesmas citos albumos
| 1Option          = 17
| 1Option color    =
| 1Option link     = Dziesmas citos albumos
| References       = Yes
| Ref link         = Piezīmes un atsauces
|}}
Šī ir [[Igaunija|igauņu]] mūzikas grupas '''[[Vanilla Ninja]] diskogrāfija'''. Grupa ir izdevusi 4 studijas albumus, 2 dziesmu izlases un 15 singlus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Amanita muscaria 3 vliegenzwammen op rij.jpg
| att_nosaukums = Sarkanā mušmire (''Amanita muscaria'')
| valsts        = Fungi
| valsts_lv     = Sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase         = Homobasidiomycetes
| klase_lv      = Himēnijsēnes
| kārta         = Agaricales
| kārta_lv      = Atmateņu rinda
| dzimta        = Amanitaceae
| dzimta_lv     = Mušmiru dzimta
| ģints         = Amanita
| ģints_lv      = Mušmires
| suga          = A. muscaria
| suga_lv       = Sarkanā mušmire
| binomial      = Amanita muscaria
| kategorijas   = nē
}}

sentences: '''Hercogiste''' ir teritorija, kurā valda [[hercogs]] vai hercogiene. Hercogistes gandrīz vienmēr atradās kādas citas valsts (lielākas karalistes vai impērijas) sastāvā, baudot dažādus politiskās [[autonomija]]s līmeņus. Statusā augstākās [[lielhercogiste]]s parasti bija neatkarīgas valstis — [[Lietuvas lielhercogiste]], [[Luksemburga|Luksemburgas lielhercogiste]], [[Toskānas lielhercogiste]].

sentences: '''Eksonīms''' (no {{val|el|ἔξω}} — 'ārpus' un ''ὄνυμα'' — 'vārds') ir [[vietvārds]], kuru nosauktajā vietā nelieto vietējie iedzīvotāji ne oficiālajā, ne kādā vietējā valodā. Ar šo terminu apzīmē arī tautu nosaukumus ([[etnonīms|etnonīmus]]), [[Valoda|valodu]] nosaukumus, kā arī personvārdus, ko pašidentificēšanai nelieto tauta, valoda, vai cilvēki, uz ko šie nosaukumi attiecas. Nosaukumu, ko lieto vietējie iedzīvotāji, attiecinot uz sevi, vai vietu, sauc par '''endonīmu''' (no {{val|el|ἔνδον}} — 'iekšējs' un ''ὄνυμα'' — 'vārds'), '''autonīmu''' vai '''pašnosaukumu'''. Piemēram, ''Deutschland'' ir [[vācu valoda]]s endonīms [[Vācija]]i, ''Vācija'' ir [[latviešu valoda|latviskais]] eksonīms šai pašai vietai, ''Duitsland'' ir [[nīderlandiešu valoda|holandiešu]] eksonīms, ''Germany'' ir [[angļu valoda|angliskais]] eksonīms, ''Allemagne'' ir [[franču valoda|franciskais]] eksonīms, ''Njemačka'' ir [[horvātu valoda|horvātiskais]] eksonīms.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Ecrevisse pattes rouges.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Astacus astacus|Platspīļu vēzis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Remipedia|Remipēdijas}}
* {{TaksoSaite|Cephalocarida|Cefalokarīdas}}
* {{TaksoSaite|Branchiopoda|Žaunkājvēži}}
* {{TaksoSaite|Ostracoda|Gliemeņvēži}}
* {{TaksoSaite|Maxillopoda|Žokļkājvēži}}
* {{TaksoSaite|Malacostraca|Augstākie vēži}}
| binomial=Crustacea <small>([[Brünnich]], 1772)</small>
}}
'''Vēžveidīgie''' (''Crustacea'') ir [[Posmkāji|posmkāju]] tipa apakštips. Vairākums vēžveidīgo dzīvo brīvi ūdenī, daļa pārgājusi uz parazītisku dzīves veidu ([[karputis]], daudzi [[airkāji (vēžveidīgie)|airkāji]]), daži mīt mitrās vietās uz sauszemes ([[mitrenes]]). Pasaulē ir ap 55 000 sugu, Latvijā virs 240 sugām.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Nikolajs Heņķis
|Attēls           = Nikolajs Heņķis vecumdienās.png
|Att_izm          = 220 px
|Apraksts         = Nikolajs Heņķis ar kokli 1934. gadā
|Fons             = instrumentālists
|Dzimis           = {{dat|1864}}
|Vieta_dz         = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Alšvanga|td=Latvija}}
|Miris            = {{dzimšanas gads un vecums|1934}}
|Vieta_mir        = {{vieta|Latvija|Alšvanga}}
|Instrumenti      = [[kokles]], [[balss]], [[vijole]], [[harmonikas]], [[klarnete]], [[dūdas]]
|Žanrs            = [[tautas mūzika]]
|Nodarbošanās     = kokļu meistars un audējs
|Gadi             =
|Izdevējkompānija =
|Mlapa            =
|Dzimums          = V
}}

sentences:
" ar [[Valdis Dombrovskis|Valdi Dombrovski]]]]
'''Intervija''' (no {{val|en|interview}}) ir publicēta [[saruna]] ar kādu [[Persona|personu]], kurā tiek uzdoti jautājumi un saņemtas atbildes. Intervijas mērķis ir iegūt noteiktu [[Informācija|informāciju]] un iepazīstināt ar to konkrētu auditoriju. Vārda sākotnējā nozīme ir sanāksme, saruna, apspriede.<ref>Latviešu konversācijas vārdnīca, 7. burtnīca,  šķirklis 13019A. Gulbja apgādībā, Rīga,  1931. -1932. gads.</ref>

sentences:
{{catmain}}
[[Kategorija:Deja]]
[[Kategorija:Skatuves māksla]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Erithacus rubecula (Marek Szczepanek).jpg
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|        dzimta = Muscicapidae
|     dzimta_lv = Mušķērāju dzimta
|   apakšdzimta = Erithacinae
|apakšdzimta_lv = Sarkanrīklīšu apakšdzimta
|         ģints = Erithacus
|      ģints_lv = Sarkanrīklītes
|       ģints_r = Sarkanrīklīte
|          suga = Erithacus rubecula
|       suga_lv = Sarkanrīklīte
|      binomial = Erithacus rubecula <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Absolūti melns ķermenis''' ir ideāls, teorētiski iedomāts fizikāls ķermenis, kas absorbē visu uz to krītošo [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]], neatkarīgi no tā [[frekvence]]s un krišanas leņķa. Tā integrālā [[absorbcijas spēja]] ir vienāda ar vieninieku.<ref name="apinis" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Chlorarachnion reptans.jpg
|     att_nosaukums= Rizārija ''[[Chlorarachnion reptans]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv = Rizārijas
|         valsts_r =
|         binomial = Rhizaria <small>(Cavalier-Smith), 2002</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Cercozoa}}
* {{TaksoSaite|Endomyxa}}
* {{TaksoSaite|Retaria}}
* {{TaksoSaite|Aquavolonida}}
* {{TaksoSaite|Gymnosphaerida}}
* {{TaksoSaite|Tremulida}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Rizārijas''' (''Rhizaria'') ir liela [[Vienšūņi|vienšūņu]] un koloniālu [[Eikarioti|eikariotu]] grupa. Šīs grupas pārstāvjiem ir raksturīgas dažāda veida [[pseidopodijas]] (māņkājiņas): vienkāršas, sazarotas vai sietveidīgas. [[Mitohondriji]] ir ar cauruļveida kristām. Starp rizārijām ir gan [[heterotrofi]], gan arī [[Fotosintēze|fotosintezējoši]] organismi.

sentences: '''Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija''' (UNCLOS) ir starptautiska vienošanās par [[teritoriālie ūdeņi|teritoriālajiem ūdeņiem]] un [[jūras robeža|robežām]], par miermīlīgu caurbraukšanu pa šiem teritoriālajiem ūdeņiem, par [[pieguļošā zona|pieguļošo zonu]], par starptautisku kuģošanu pa [[jūras šaurums|jūras šaurumiem]], par [[ekskluzīva ekonomiskā zona|ekskluzīvajām ekonomiskajām zonām]], par valstu tiesībām uz [[kontinentālais šelfs|kontinentālajiem šelfiem]], kā arī par kuģošanu atklātā jūrā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Eurasian_Spoonbill-2.jpg
 |    att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Pelecaniformes
 |      kārta_lv = Pelikānveidīgie
 | dzimta = Threskiornithidae
 | dzimta_lv = Ibisu dzimta
 | apakšdzimta = Plataleinae
 | apakšdzimta_r = Karošknābji
 | apakšdzimta_lv = Karošknābju apakšdzimta
 | ģints = Platalea
 | ģints_lv = Karošknābji
 | suga = Platalea leucorodia
 | suga_lv = Karošknābis
 | binomial = Platalea leucorodia <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 | kategorijas = nē
}}
'''Karošknābis''' jeb '''platknābja ibiss''' (''Platalea leucorodia'') ir [[ibisu dzimta]]s (''Threskiornithidae'') [[Pelikānveidīgie|pelikānveidīgais]] putns, kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=iuc/> Tam ir trīs pasugas.<ref name=orn/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Hospitālis "Britānija"
| operators =
| attēls = Brittania Hospital.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija
| režisors = [[Lindsijs Andersons]]
| producents = * Klaivs Pārsons
* Davina Bellinga
| scenārijs = Deivids Šervins
| aktieri = * [[Leonards Rositers]]
* [[Greiems Kroudens]]
* [[Malkolms Makdauels]]
| mūzika = [[Alans Praiss]]
| oriģinālnos = ''Britannia Hospital''
| studija = * ''EMI Films''
* ''British Lion Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures|Columbia]]-EMI-[[Warner Bros. Pictures|Warner Distributors]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1982|5|27}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Hospitālis "Britānija""''' ({{Val|en|Britannia Hospital}}) ir 1982. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] melnā [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Lindsijs Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Leonards Rositers]], [[Greiems Kroudens]] un [[Malkolms Makdauels]].

sentences:
{{cita nozīme|dekoratīvu veidojumu|2006. gada filmu|Strūklaka (filma)}}
s strūklaka naktī]]
'''Strūklaka''' ir dekoratīvs veidojums, kurā [[Tēlotāja māksla|vizuāla]] efekta radīšanai izmanto [[ūdens|ūdeni]] vai citu šķidrumu.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Strūklakas definīcija|url=http://tezaurs.lv/#/sv/str%C5%ABklaka|website=tezaurs.lv|publisher=Mākslīgā intelekta laboratorija|accessdate={{dat|2018|2|8||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/str%C5%ABklaka|archivedate={{dat|2013|02|26||bez}}}}</ref> Strūklakas sākotnēji bija pārsvarā [[Funkcionālisms (arhitektūra)|funkcionāli]] veidojumi, kas bija paredzēti [[dzeramais ūdens|dzeramā ūdens]] nodrošināšanai.<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Bulovska|first1=Katerina|title=The fountain – from functional necessity to urban decoration|url=http://www.wallswithstories.com/ancient/the-fountain-from-functional-necessity-to-urban-decoration.html|website=wallswithstories.com|publisher=Walss with Stories|accessdate={{dat|2018|2|8||bez}}|date={{dat|2017|7|5||bez}}}}</ref> Līdz [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigām vairākumu strūklaku vadīja [[gravitācija]], un bija vajadzīgs, lai ūdens uzkrāšanas vieta atrastos augstāk par strūklakas iztekas vietu, lai gravitācijas iespaidā notiktu ūdens [[Mehāniskā kustība|kustība]],<ref>{{tīmekļa atsauce|title=How did public fountains, like those in Rome, work without any type of motor to pump the water?|url=https://science.howstuffworks.com/engineering/structural/question33.htm|website=science.howstuffworks.com|publisher=HowStuffWorks|accessdate={{dat|2018|2|8||bez}}}}</ref> bet pēc 19. gadsimta strūklakās lielākoties izmanto [[Mehānisms|mehāniskos]] [[sūknis|sūkņus]]. Papildus nodrošinot dzeramo ūdeni, strūklakas tika izmantotas dekoratīvā vai [[Simbolisms|simboliskā]] nolūkā.<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Pikerings|first1=Stīvens|title=The Symbolic Meaning of a Water Fountain|url=http://stephenpickering.com/2014/11/20/the-symbolic-meaning-of-a-water-fountain/|website=stephenpickering.com|accessdate={{dat|2018|2|8||bez}}|date={{dat|2014|11|20||bez}}}}</ref> [[Francijas karalis]] [[Luijs XIV]] izmantoja strūklakas [[Versaļas pils]] [[Dārzs|dārzos]], lai ilustrētu cilvēka varu pār dabu.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Palace of Versailles|url=https://www.britannica.com/topic/Palace-of-Versailles|website=britannica.com|publisher=Encyclopædia Britannica, Inc.|accessdate={{dat|2018|2|8||bez}}}}</ref> Mūsdienās strūklakas lielākoties tiek izvietotas [[Pilsēta|pilsētu]] [[Parks|parkos]] vai laukumos, lai godinātu cilvēkus vai notikumus, kā arī tās kalpo [[atpūta]]i un [[izklaide]]i.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Vecpilsētas laukums Jēkabpilī.
2010.g.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Vēderplēve''' ({{val-la|peritoneum}}) ir plāns serozs apvalks ar gludu, spilgtu viendabīgu virsmu, kas aptver [[Vēdera dobums|vēdera dobuma]] un daļēji [[Mazais iegurnis|mazā iegurņa]] orgānu sienas. Vēderplēves virsma ir ap 1,5-2 m2 un gandrīz vienāda ar [[āda]]s platību. Vēderplēvi veido ''lamina propria'', serozs apvalks un to sedzošs plāns [[epitēlijs]] — [[mezotēlijs]].<ref name="AA"/>

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Hipoksija''' ({{val-la|hypoxia}}; no {{val-grc|ὑπό}} — 'zem', 'apakš', un {{val-gr|οξογόνο}} — 'skābeklis') ir stāvoklis, kas attīstās, kad [[Organisms|organisma]] [[audi]] tiek pārāk maz apgādāti ar [[skābeklis|skābekli]] un/vai tajos ir skābekļa apguves traucējumi [[Bioloģija|bioloģiskās]] [[oksidācija]]s laikā.<ref name="Litvickiy2003"/> Dzīvībai svarīgos [[Orgāns|orgānos]] hipoksija izraisa neatgriezeniskas pārmaiņas.

sentences: '''Caurvilkšana''' ir iekšējas vai ārējas virsmas apstrādāšana ar caurvilci, kuras gaitā tiek noņemta materiāla kārta. Iekšējām virsmām caurvilkšana tiek veikta pēc tādām sākotnējās apstrādes darbībām kā urbšana, urbuma paplašināšana, izrīvēšana.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Niks Sabo
 |    vārds_orig = ''Nicholas Szabo''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{ASV}}
 |       tautība = ungārs
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Vašingtonas Universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Niks Sabo''' ({{val-en|Nick Szabo}}) ir [[datorzinātne|datorzinātnieks]], [[tiesību zinātne|jurists]] un [[kriptogrāfija|kriptogrāfs]], kas pazīstams ar saviem pētījumiem par [[viedais līgums|viedajiem līgumiem]] un [[ciparnauda|ciparnaudu]].

sentences: '''Kravas marka''' ir [[riņķa līnija]] ar ārējo diametru 300 [[Milimetrs|milimetri]] (12 collas) un ar līnijas platumu 25 milimetri (1 colla), ko šķērso 450 milimetru (18 collas) gara un 25 milimetrus (1 collu) plata horizontāla līnija, kuras augšējā mala šķērso riņķa līnijas centru. Riņķa līnijas centru jāizvieto kuģa vidusdaļā, attālumā, kas ir vienāds ar vasaras brīvsānu augstumu, ko mēra vertikāli no klāja līnijas augšējās malas.

sentences: {{Vikikrātuves kategorija|German nationalism|Vācu nacionālisms}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Natunas jūra
|attēls=
|attēls_paraksts = Natunas jūras ainava
| vietaskarte  = Indonēzija
| alt_karte = Indonesia relief location map.jpg
| paraksta_izvietojums = right
|latd=1 |latm= |lats= |latNS=N |longd=107 |longm= |longs= |longEW=E
|okeāns = Klusais okeāns
|platība=
|garums= 750
|platums= 530
|Max_dziļums=
|valstis={{IDN}}<br />{{MYS}}
|pilsētas=
}}
'''Natunas jūra''' ({{val|id|Laut Natuna}}) ir [[malas jūra]] [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]],<ref>[http://geoseismic-seasia.blogspot.com/2008/11/luconia-basin.html Natuna Sea and Sarawak Basin]</ref> [[IHO|Starptautiskās Hidrogrāfijas organizācijas]] dokumentos tiek pieskaitīta [[Dienvidķīnas jūra]]i. Izvietojusies starp [[Malakas pussala|Malakas pussalu]] un [[Sumatra]]s salu rietumos, [[Kalimantāna|Kalimantānu]] austrumos un [[Anambasas salas|Anambasas]] un [[natunas salas|Natunas]] salām ziemeļos. Rietumos [[Malakas šaurums]] to savieno ar [[Andamanu jūra|Andamanu jūru]], bet [[Karimatas šaurums]] dienvidos — ar [[javas jūra|Javas jūru]]. Natunas jūras ziemeļdaļā ievērojami [[nafta]]s un [[gāze]]s krājumi. Jūrā daudz salu un koraļļu rifu.

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Safari parks "Taigans"
|logo          =
|logo_width    =
|logo_caption  =
|image         = Taygan2.jpg
|image_width   = 300px
|image_caption = Lauvas "Taigana" [[savanna|savannā]]
|date_opened   = [[2012]]. gada aprīlī
|date_closed   =
|location      = [[Bilohirskas rajons]], [[Krima]]
|area          = 32 ha
|coordinates   = {{coord|45.054444|N|34.602222|E}}
|num_animals   = vairāk kā 500
|num_species   =
|members       =
|exhibits      =
|website       = {{URL|https://park-taigan.ru/}}
}}

sentences: '''Piespiedu atvešana''' ir [[persona]]s nogādāšana [[Tiesa|tiesā]] vai [[Prokuratūra|prokuratūrā]], ja šī persona bez attaisnojoša iemesla izvairās no piedalīšanās procesuālajā darbībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lvportals.lv/skaidrojumi/279394-personas-uz-tiesu-piespiedu-karta-vares-nogadat-agrak-2016|title=Personas uz tiesu piespiedu kārtā varēs nogādāt agrāk|website=LV portāls|access-date=03.01.2022|date=26.05.2016}}</ref>

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ļena-Nordenšelda
| oriģinālnosaukums    = ''Лена-Норденшельд''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{RUS}}
| latd=72| latm=11| lats=49| latNS=N
| longd=128| longm=03| longs=41| longEW=E
| novietojums          = [[Ļena]]s delta
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1995
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = Sahas Republikas Vides ministrija, [[Pasaules Dabas Fonds|WWF]]
| pers_vasara          = 6-15
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Starptautiskā bioloģiskā stacija «Ļena-Nordenšelda»''' ({{val|ru|Международная биологическая станция «Лена-Норденшельд»}}) ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] pētniecības stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://minpriroda.sakha.gov.ru/arhiv1/gbu-rsja-mbs-lena-nordensheld/-fotogalereja |title=МБС Лена-Норденшельд |access-date={{dat|2021|01|23||bez}} |archive-date={{dat|2021|04|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210410124614/https://minpriroda.sakha.gov.ru/arhiv1/gbu-rsja-mbs-lena-nordensheld/-fotogalereja }}</ref> Izvietojusies [[Ļena]]s upes deltā Bikovas attekas labajā krastā 80 km uz ziemeļrietumiem no [[Tiksi]] Ustjļenas dabas rezervāta teritorijā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s Bulunas ulusā. Nosaukta par godu zviedru Arktikas pētniekam [[Ādolfs Ēriks Nordenšelds|Ādolfam Ērikam Nordenšeldam]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = ''Microsoft Excel''
|                   logo = Microsoft Excel 2013-2019 logo.svg
|             screenshot = Microsoft Excel 2013 Default Screen.png{{!}}border
|                caption = ''Microsoft Excel 2013'' ''[[Windows 8]]'' operētājsistēmā
|              developer = ''[[Microsoft]]''
| latest_release_version = 2013 (15.0.4433.1506)
|    latest_release_date = {{dat|2012|12|11||bez}}
| latest_preview_version =
|    latest_preview_date =
|       operating_system = ''[[Microsoft Windows]]''
|                  genre = [[Izklājlapa]]
|                license = [[Izplatāmprogrammatūra]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Microsoft Office Excel 2010|url=http://download.cnet.com/Microsoft-Office-Excel-2010/3000-2077_4-15245.html|work=[[Download.com]]|publisher=[[CBS Interactive]]|accessdate=February 7, 2013}}</ref>
|                website = {{URL|http://office.microsoft.com/lv-lv/excel}}
}}
'''''Microsoft Excel''''' ir izklājlapu lietojumprogrammatūra, ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tajā lietotājs var veikt skaitļošanas procedūras, tāpat te ir iekļauti dažādi grafiskie līdzekļi, šķērstabulas un ''[[Visual Basic for Applications]]''.

sentences: '''Maņa''' ir spēja uztvert iekšējās un ārējās vides kairinājumus un tos izvērtēt. Maņas nodrošina apkārtējās vides [[uztvere|uztveri]]. Izšķir piecas pamata maņas — [[redze|redzi]], [[dzirde|dzirdi]], [[oža|ožu]], [[garša|garšu]] un [[tauste|tausti]]. Redzes, dzirdes un ožas orgāni kairinājumu uztver no [[attālums|attāluma]], bet garšas un taustes orgāni — tiešā kontaktā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Aira caryophyllea nukassk02.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Aira|ģints_lv=Airas|suga=Aira caryophyllea|suga_lv=Neļķu aira|binomial=Aira caryophyllea|sinonīmi=|kategorijas=nē|autors=L.}}
'''Neļķu aira''' ({{val|la|Aira caryophyllea}}) ir augu suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Sugas dabiskais izplatības areāls ir [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], kā arī ziemeļrietumu [[Āfrika|Āfrikā]]. Ieviesusies citos kontinentos. [[Latvija|Latvijā]] neļķu aira ir sastopama ļoti reti — 2001. gadā atrasta Rietumkurzemes piejūrā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/aira-caryophyllea-l/|title=neļķu aira - Aira caryophyllea L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-09-11}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Greipfrūts
|          platums = 235px
|           attēls = Grapefruits - whole-halved-segments.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|      apakšdzimta = Citroideae
|   apakšdzimta_lv = Citrusaugu apakšdzimta
|            cilts = Citreae
|         cilts_lv = Citrusaugu cilts
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. × paradisi
|          suga_lv = Greipfrūts
|           suga_r = Greipfrūts
|         binomial = Citrus × paradisi
|         izcelsme =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: Šis ir '''pasaules laikapstākļu rekordu uzskaitījums'''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Sēdošais Bizons
|     vārds_orig = ''Tȟatȟáŋka Íyotake''
|         attēls = Sitting Bull - edit2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Sēdošais Bizons 1885. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Grandrivera]]s baseins, [[Dakotas teritorija]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Standingrokas rezervācija]], [[Dienviddakota]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Sitting Bull Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu|Saulkrasti (nozīmju atdalīšana)|Saulkrasti}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Saulkrasti
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Latvia, Saulkrasti beach near White Dune 1.jpg
| imagesize =
| image_caption = Saulkrastu pludmale pie Baltās kāpas
| image_flag = Flag of Saulkrasti.svg
| flag_link = Saulkrastu karogs
| image_shield = Coat_of_Arms_of_Saulkrasti.svg
| shield_link = Saulkrastu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 15
| lats = 43
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 24
| longs = 57
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Saulkrastu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1991]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Neubad}}
| area_total_km2 = 4.8
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Saulkrasti}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 10
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2160
| website = {{URL|www.saulkrasti.lv}}
| footnotes =
}}
'''Saulkrasti''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s rietumos, [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] piekrastē. Pilsētas robežas galvenokārt ietver joslu starp dzelzceļu ([[dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte]]) un jūru no [[Inčupe]]s līdz [[Ķīšupe (upe)|Ķīšupei]]. Tallinas šoseja ([[Autoceļš A1 (Latvija)|A1]] un [[Eiropas autoceļš E67|E67]]), kas ilgus gadus gājusi cauri pilsētai, kopš 2007. gada to apliec pa [[Saulkrastu apvedceļš|Saulkrastu apvedceļu]].<ref>[https://www.celuprojekts.lv/saulkrastu-apvedcels-2/ Saulkrastu apvedceļš] Ceļuprojekts</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
| nosaukums = Alumīnija nitrīds
| attēls =
| CAS numurs = 24304-00-5
| ķīmiskā formula = AlN
| molmasa = 40,988
| blīvums = 3259
| kušanas temperatūra = 2200 °C
| šķīdība ūdenī = Hidrolizējas
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2017. gada oktobris}}
'''The Latin Library''' (''Latīņu bibliotēka'') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mājaslapa, kurā ir publicēti latīņu autoru darbi [[Latīņu valoda|latīņu valodā]]. Teksti tika ņemti no dažādiem resursiem. Daudzi darbi tika pārrakstīti vai skenēti no [[Autortiesības|oriģinālā teksta]]. Daži ir ņemti no citām [[Internets|interneta]] [[Mājaslapa|mājaslapām]] (vairums no tām vairs nav pieejamas). Teksti ir bez [[Tulkošana|tulkojuma]]. Visi darbi ir [[Neaizsargājams darbs|publiskā īpašumā]].
== Ārējās saites ==
[https://web.archive.org/web/20171117191855/http://thelatinlibrary.com/ The Latin Library] mājaslapa

sentences: '''18. decembris''' ir gada 352. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (353. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 13 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Annibale de Gaspariss
|     vārds_orig = ''Annibale de Gasparis''
|         attēls = Ritratto_di_Annibale_de_Gasparis.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Itālija|Buņjara}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1892
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Neapole}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =Firma_di_Annibale_De_Gasparis.jpg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =Neapoles Universitāte
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =astronomija
|sign=|zime=}}
'''Annibale de Gaspariss''' ({{val|it|Annibale de Gasparis }}; {{dat|1819|11|9|N}}—{{dat|1892|3|21|N}}) bija [[Itālija|itāļu]] [[astronoms]], Kapodimontes observatorijas Neapolē vadītājs (1864—1889). Atklājis 9 [[asteroīds|asteroīdus]].
{| class="wikitable collapsible collapsed" width=260 align="right" style="margin: 1em; margin-top: 0;"
! colspan="2" style="white-space: nowrap;" | Atklātie asteroīdi: 9
|-
| [[10 Higieja]] || {{dat|1849|4|12}}
|-
| [[11 Partenope]] || {{dat|1850|5|11}}
|-
| [[13 Ēgerija]] || {{dat|1850|11|2}}
|-
| [[15 Einomija]] || {{dat|1851|7|29}}
|-
| [[16 Psihe]] || {{dat|1852|3|17}}
|-
| [[20 Masālija]] || {{dat|1852|9|19}}
|-
| [[24 Temīda]]|| {{dat|1853|4|5}}
|-
| [[63 Auzonija]]|| {{dat|1861|2|10}}
|-
| [[83 Beatrikse]]|| {{dat|1865|4|26}}
|}
1851. gadā saņēmis [[karaliskā Astronomias biedrība|Karaliskās astronomijas biedrības]] Zelta medaļu. 1851. un 1852. gadā saņēmis Lalanda balvu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tagad ir īstais laiks
| attēls                   =  Now Is Good poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Now Is Good''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Ols Pārkers]]
| producents               =
* [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Zernins]]
| scenārija autors         = Ols Pārkers
| galvenajās lomās         =
* [[Dakota Faninga]]
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Pedijs Konsadains]]
* [[Olīvija Viljamsa]]
* [[Kaja Skodelario]]
| mūzika                   = [[Dastins O'Halorans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Blueprint Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[BBC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|8|31|Losandželosa|2012|9|19|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/fifth-estate-2013|title=Now is Good|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 14, 2019|archive-date={{dat|2020|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200924222713/https://www.bbfc.co.uk/releases/fifth-estate-2013}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/intl/?page=&country=H2&id=_fNOWISGOOD01|title=Now is Good (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 14, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tagad ir īstais laiks"''' ({{val|en|Now is Good}}) ir 2012. gada drāma, kas balstīta uz Dženijas Dounhemas romānu ''Before I Die''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Ols Pārkers]]. Galvenās lomas atveido [[Dakota Faninga]], [[Džeremijs Ērvins]], [[Pedijs Konsadains]], [[Olīvija Viljamsa]] un [[Kaja Skodelario]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|8|31||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Slēgtā sala
|    oriģinālnos = ''Shutter Island''
|         attēls = Shutterislandposter.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = Psiholoģiskais trilleris
|       režisors = [[Mārtins Skorsēze]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Patriša Klārksone]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* ''Appian Way Productions''
* ''[[Phoenix Pictures]]''
* ''Sikelia Productions''
|    izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2010|2|13|Berlīne|2010|2|19}}
|         ilgums = 138 minūtes
|         valsts = {{USA}}
|         valoda =
* Angļu
* vācu
|        budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.darkhorizons.com/films/216/Shutter-Island |title=Films | Shutter Island |work=DarkHorizons.com |accessdate=2010-02-18 |archive-date=2015-11-29 |archive-url=https://web.archive.org/web/20151129000223/http://www.darkhorizons.com/films/216/Shutter-Island/ }}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|294,8 miljoni}}<ref name="BoxOfficeMojo">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shutterisland.htm |title=Shutter Island (2010) |work=[[Box Office Mojo]] |publisher=[[Amazon|Amazon.com]] |accessdate=2010-12-26}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Slēgtā sala"'''' ({{val|en|Shutter Island}}) ir 2010. gada ASV [[psiholoģiskais trilleris]], kura režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmas sižets veidots pēc Denisa Līheina 2003. gada romāna ''Shutter Island''.

sentences: '''6. marts''' ir gada 65. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (65. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 300 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Rumbula]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Rumbula]]

sentences:
{{Kapsētas infokaste
|name = Ārlingtonas nacionālā kapsēta
|image = Arlington National Cemetery 2012.jpg
|imagesize = 300px
|caption = Ārlingtonas nacionālā kapsēta 2012. gada novembrī
|established = {{dat|1864|5|13|N|bez}}
|country =
|location = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Ārlingtonas apgabals}}
|coordinates = {{Coord|38.880|N|77.070|W|format=dms|type:landmark_region:US-VA_scale:10000|display=inline,title}}
|type = Publiska
|owner = ASV Armijas departaments
|size = 253 ha
|graves= 400 000<ref name="DavenportMissingFunds">[http://www.washingtonpost.com/local/arlington-national-cemetery-trying-to-account-for-missing-12million/2012/01/25/gIQActihRQ_story.html Davenport, Christian. "Arlington Cemetery Trying to Account for Missing $12 Million." ''Washington Post.'' January 25, 2012.]</ref>
|website = {{URL|http://www.arlingtoncemetery.mil/|www.ArlingtonCemetery.mil}}
|findagrave = {{URL|1=http://www.findagrave.com/cgi-bin/fg.cgi?page=cr&CRid=49269&CScn=Arlington&CScntry=4&CSst=48&|2=www.FindAGrave.com}}
|political =
}}
'''Ārlingtonas nacionālā kapsēta''' ({{val|en|Arlington National Cemetery}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] militārā [[kapsēta]], kas atrodas [[Ārlingtonas apgabals|Ārlingtonas apgabalā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijā]]. Kapsēta ir 253 hektārus liela, te tiek apglabāti veterāni un dažādos militārajos konfliktos (kopš [[ASV pilsoņu karš|ASV pilsoņu kara]]) bojā gājušie un tiek pārapbedīti agrāk mirušie. Kapsētu pārvalda [[ASV Armija]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Diksona sala
|attēls              = The voyage of the Vega round Asia and Europe BHL11185787.jpg
|attēla paraksts     = [[Ādolfs Ēriks Nordenšelds|Nordenšelda]] 1878. gadā Vegas ekspedīcijas laikā sastādītā salas karte
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|position            =
|vietējais nosaukums = ''Остров Диксон''
|izvietojums         = [[Karas jūra]]
|arhipelāgs          =
|latd=73|latm=31|lats= |latNS=N
|longd=80|longm=20|longs= |longEW=E
|platība             = 25
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 48
|salu skaits         =
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība       = [[Krasnojarskas novads]]
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Diksona]]
|piezīme =
}}
'''Diksona sala''' ({{val|ru|остров Диксон}}) ir [[Krievija]]i piederoša sala [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]] [[Taimira]]s piekrastē. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] [[Taimiras Dolganu—Ņencu rajons|Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā]].

sentences: '''Civiliedzīvotāji''' jeb '''mierīgie iedzīvotāji''' ir [[iedzīvotāji]], kas atrodas karojošo pušu [[Teritorija|teritorijā]], bet nepieder pie [[kaujinieki]]em, nekalpo nevienas karojošās puses regulārajos [[Bruņotie spēki|bruņotajos spēkos]] un tieši nepiedalās karadarbībā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sēra dioksīda molekulas modelis

Sēra dioksīda struktūrformula ar starpatomu attālumiem un leņķiem
|citi nosaukumi = sērpaskābes anhidrīds,
sēra(IV) oksīds
|CAS numurs = 7446-09-5
|ķīmiskā formula=SO2
|molmasa=64
|blīvums=2,551
|kušanas temperatūra=−72,4 °C (200,75 K)
|viršanas temperatūra=−10 °C (263 K)
|šķīdība ūdenī = 11,5 g/100 ml
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marta, Mārsija, Meja Marlēna
| attēls                   = Martha Marcy May Marlene.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Martha Marcy May Marlene''
| žanrs                    = trilleris, drāma
| režisors                 = [[Šons Durkins]]
| producents               =
* [[Entonijs Kamposs]]
* [[Patriks S. Kaninghems]]
* [[Džošs Monds]]
| scenārija autors         = Šons Durkins
| galvenajās lomās         =
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Džons Hokss]]
* [[Sāra Polsone]]
* [[Hjū Dānsijs]]
| mūzika                   =
* [[Daniels Bensi]]
* [[Saunders Džuriānss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[This Is That]]''
* ''[[Borderline Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|10|21|ASV|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/martha-marcy-may-marlene-2011|title=Martha Marcy May Marlene|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323125423/http://www.bbfc.co.uk/releases/martha-marcy-may-marlene-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|600 000}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marthamarcymaymarlene.htm|title=Martha Marcy May Marlene (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marta, Mārsija, Meja, Marlēna"''' ({{val|en|Martha Marcy May Marlene}}) ir 2011. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Šons Durkins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Elizabete Olsena]], [[Džons Hokss]], [[Sāra Polsone]] un [[Hjū Dānsijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|21||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Strelitzia alba
| attēls = Strelitzia alba 001.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Strelīciju dzimta
| dzimta = Strelitziaceae
| ģints = Strelitzia
| ģints_lv = Strelīcijas
| autors = (L.f.) Skeels
| suga = Strelitzia alba
| suga_lv = Baltā strelīcija
}}'''Baltā strelīcija''' (''Strelitzia alba'') ir strelīciju suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:585015-1|title=Strelitzia alba (L.f.) Skeels {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-24|language=en}}</ref> Augs aug mūžzaļos mežos, aizās un nogāzēs gar upēm.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Austrālijas Aborigēnu valodu transkripcija'''

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 13
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 3
|              simbols = Al
|             atommasa = 26,9815386
|   valences elektroni = [Ne]3s23p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Alumīnija gabaliņš un monētas no alumīnija
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,61
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 933,47 K (660,32 °C)
| viršanas temperatūra = 2792 K (2519 °C)
}}
'''Alumīnijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Al''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 13. Tas ir viegls, sudrabbalts [[metāls]]. Alumīnijs dabā nav sastopams brīvā veidā, jo reaģē ar [[ūdens|ūdeni]], [[skābe|skābēm]] un [[sārms|sārmiem]]. Dabā alumīnijs ir sastopams galvenokārt [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] veidā, kā arī [[alumosilikāti|alumosilikātos]]. Savienojumos alumīnijs ir trīs[[vērtība (ķīmija)|vērtīgs]]. Alumīnijs ir [[amfotēriskums|amfotērs]] elements un spēj reaģēt ar skābēm (veidojot alumīnija [[sāls|sāļus]]) un sārmiem, veidojot [[alumināti|aluminātus]]. Gaisā alumīnijs pārklājas ar blīvu [[oksīdi|oksīda]] kārtiņu, tāpēc tālāk neoksidējas. Ja šo oksīda kārtiņu iebojā (ar [[dzīvsudrabs|dzīvsudrabu]] vai sārmu), sākas strauja [[korozija]]. Alumīniju un lielāko daļu tā savienojumu iegūst no [[boksīti|boksītu]] rūdas. Tā galvenokārt sastāv no alumīnija un dzelzs oksīdiem. Alumīnijs un tā sakausējumi ir visplašāk lietotie [[krāsainie metāli]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Cikloheksāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = heksametilēns, naftēns,
heksahidrobenzols
|           CAS numurs = 110-82-7
|      ķīmiskā formula = C6H12
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 779
|  kušanas temperatūra = 6,47 °C
| viršanas temperatūra = 80,74 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Cikloheksāns''' (C6H12) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar vāju, īpatnēju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1096. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cikloheksāns pieder pie [[cikloalkāni]]em.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''We Need to Talk About Kevin''
| operators =
| attēls = We need to talk about kevin ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Linna Remzija]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tilda Svintone]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Ezra Millers]]
| mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
| oriģinālnos = ''We Need to Talk About Kevin''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Artificial Eye''
* ''Oscilloscope Laboratories''
| izdošana = {{Filmas datums|2011|5|12|[[Kannu kinofestivāls]]|2011|10|12|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4268000769/weekend/|title=
We Need to Talk About Kevin |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''We Need to Talk About Kevin''''' ir 2011. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska [[drāma]]s filma, kuras režisore ir [[Linna Remzija]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tilda Svintone]], [[Džons Reilijs]] un [[Ezra Millers]]. Filma ir balstīta uz [[Laionela Šrivere|Laionelas Šriveres]] 2003. gada romāna ar [[We Need To Talk About Kevin (romāns)|tādu pašu nosaukumu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīda kristālrežģa shēma

Nātrija sulfīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-82-2
|      ķīmiskā formula = Na2S
|              molmasa = 78,0452
|              blīvums = 1856
|  kušanas temperatūra = 1176 °C (bezūdens sāls)
100 °C (pentahidrāts)
50 °C (nonahidrāts)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,6 g/100 ml (20 °C)
39 g/100 ml (50 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīds''' (Na2S) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[sērs|sēra]] [[binārais savienojums]], kas pieskaitāms pie bāziskajiem [[sulfīdi]]em ([[sērūdeņražskābe]]s [[sāļi]]em). Nātrija sulfīds ir amorfi vai [[kubiskā singonija|kubiski]] bāli rozā vai dzeltenīgi ([[polisulfīdi|polisulfīdu]] piejaukumu dēļ) kristāli. Pilnīgi tīrs nātrija sulfīds ir bezkrāsains. Viegli veido [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar piecām, sešām vai deviņām ūdens molekulām (pentahidrātu, heksahidrātu un nonahidrātu). Higroskopisks; mitrā gaisā vienmēr ož pēc [[sērūdeņradis|sērūdeņraža]]. Samērā labi šķīst ūdenī ([[hidrolīze|hidrolizējas]], dodot sārmainu reakciju), vāji šķīst [[spirts|spirtā]] un [[etilacetāts|etilacetātā]]. Ūdens šķīdums pamazām kļūst duļķains un dzeltenīgs sēra un polisulfīdu rašanās dēļ.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Uraninīts
|attēls=
|klase=Oksīdi un hidroksīdi - [[Oksīdu minerāls]], oksīdi ar metālu, badlejīta - uraninīta sērija
|ŠtruncaID=4/D.31-60
|ķīm_formula=Urāna oksīds, variē no UO2 līdz U3O8
|singonija=[[Kubiskā singonija|Kubiska]]
|krāsa=Melna vai tumši brūna, citreiz zaļgans atspīdums
|svītra=Melna vai tumši brūna
|habituss=Masīvs, graudains. Kristāli reti sastopami - kubiski.
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|cietība=5-6
|spīdums=Pusmetālisks, taukains
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=Nav
|blīvums=10,3 - 10,5, urānam sabrūkot samazinās līdz 7,5
}}

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskā lauka avoti''' var būt [[elektriskais lādiņš]] un/vai [[elektriskā strāva]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Dedoplisckaro
| official_name            = დედოფლისწყარო
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Dedoplis Tskaro and Ilia mountain (G.N. 2009).jpg
| image_caption            =
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Kahetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Dedoplisckaro municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 11. gadsimts
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1963
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 5940
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (91%)
[[armēņi]] (4,1%)
[[krievi]] (2,8%)
[[azerbaidžāņi]] (1,1%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 41|latm= 27|lats= 55|latNS=N
| longd= 46|longm= 06|longs= 20|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 1600
| area_code                = +995 356
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 800
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Dedoplisckaro''' ({{val|ka|დედოფლისწყარო}} — ‘Karalienes avots’) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Kahetija]]s mharē, [[Dedoplisckaro municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts austrumos [[Širakas stepe|Širakas stepē]] {{nobr|144 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|139|Citelickara}}</ref>

sentences: '''Kosmopolītisms''' ir [[ideoloģija]], kas noraida nacionālu patstāvību un [[Suverenitāte|suverenitāti]], sludina vienaldzīgu izturēšanos pret [[Dzimtene|dzimteni]], nacionālo kultūru, tradīcijām.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Teds
 | oriģinālnos = ''Ted''
 |      attēls = Ted poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Sets Makfārlins]]
 |  producents =
* [[Skots Stabers]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Džons Džeikobss]]
* Sets Makferleins
 |   scenārijs =
* Sets Makferleins
* [[Aleks Salkins]]
* [[Veleslijs Vailds]]
 |     aktieri =
* [[Marks Volbergs]]
* Sets Makfārlins
* [[Mila Kūnisa]]
* [[Džoels Makheils]]
* [[Džovanni Ribisi]]
 |      mūzika = [[Volters Mērfijs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Media Rights Capital]]''
* ''[[Fuzzy Door Productions]]''
* ''[[Bluegrass Films]]''
* ''[[Smart Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|2012|6|29||bez}}
 |      ilgums = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ted-2012|title=Ted|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 1, 2018|archive-date={{dat|2019|02|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190201042738/http://www.bbfc.co.uk/releases/ted-2012}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ted.htm|title=Ted (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 1, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|549,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = [[Teds 2]]
 |        imdb =
}}
'''"Teds"''' ({{val|en|Ted}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[animācijas spēlfilma]], [[kinokomēdija]], kuras režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Sets Makfārlins]]. Citas lomas atveido [[Marks Volbergs]], [[Mila Kūnisa]], [[Džovanni Ribisi]] un [[Džoels Makheils]].
Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|6|29||bez}}. 2015. gadā notika filmas turpinājuma "[[Teds 2]]" pirmizrāde.

sentences: '''Spīdzināšana''' ir darbība, kas tiek veikta ar mērķi nodarīt [[cilvēks|cilvēkam]] vai citai dzīvai būtnei fiziskas [[sāpes]] vai psiholoģiskas ciešanas. Spīdzināšana var tikt veikta, lai sodītu citu, [[atriebība|atriebtos]], piespiestu cilvēku sniegt informāciju vai atzīšanos vai vienkārši — [[bauda]]s gūšanas nolūkos ([[ļaunums|ļaunuma]] dēļ).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ogļskābā gāze/ oglekļa dioksīds. struktūrformula
 ar starpatomu attālumu

Oglekļa dioksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ogļskābā gāze,
oglekļa(IV) oksīds,
 ogļskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 124-38-9
|      ķīmiskā formula = CO2
|              molmasa = 44,01
|              blīvums = 1,98
|  kušanas temperatūra = 216 K (-57 °C; 5,185 [[bārs (mērvienība)|bar]] spiedienā)
| viršanas temperatūra = 195 K (-78 °C) ([[sublimācija (fizikā)|sublimējas]])
| šķīdība ūdenī        = 1,45 g/l pie 25 °C, 100 kPa
|                 citi =
}}
'''Ogļskābā gāze''' jeb '''oglekļa dioksīds''' (CO2) ir smaga, bezkrāsaina [[gāze]] ar nedaudz skābenu [[smarža|smaržu]] un [[garša|garšu]]. Tā veidojas visu [[ogleklis|oglekli]] saturošo vielu degšanā.

sentences: {{Commons cat|Famous horses|Īpaši zirgi}}

sentences:
'''Centrālais administratīvais apriņķis''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Центральный административный округ'') ir viens no [[Maskava|Maskavas]] 12 administratīvajiem apriņķiem, kas atrodas pilsētas centrā un sastāv no 10 rajoniem.
 kartē]]
Apriņķī atrodas lielākā daļa [[Krievija|Krievijas Federācijas]] ministriju, kā arī [[Kremlis]], [[Krievijas Federācijas valdība|Krievijas valdība]], [[Krievijas Valsts Dome|Valsts dome]] un [[Krievijas Federācijas padome|Federācijas padome]]. Lielu daļu no tā aizņem dažādas biroju ēkas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Anim1481 - Flickr - NOAA Photo Library.jpg
|    att_nosaukums = [[Tievknābja kaira]]s (''Uria aalge'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|       apakškārta = Lari
|    apakškārta_lv = Kaijveidīgie
|           dzimta = Alcidae
|        dzimta_lv = Alku dzimta
|      apakšdzimta = Alcinae
|   apakšdzimta_lv = Alku apakšdzimta
|            ģints = Uria
|         ģints_lv = Kairas
|         binomial = Uria <small>([[Brisson]], 1760)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Kairas, kairu ģints''' (''Uria'') ir viena no [[alku dzimta]]s (''Alcidae'') [[kaijveidīgie|kaijveidīgo]] putnu ģintīm, kas apvieno divas mūsdienās dzīvojošas sugas. Tās mājo [[ziemeļu puslode]]s arktiskajos [[ūdens|ūdeņos]], ligzdojot [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]] un [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] krastos.<ref name=nat/> [[Latvija|Latvijā]] sastopama viena kairu suga — [[tievknābja kaira]] (''Uria aalge''), kura nelielā skaitā galvenokārt novērojama Latvijas rietumu krasta ūdeņos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ornitofaunistika.com/lvp/uriaal.htm |title=Ornitofaunistika: Tievknābja kaira Uria aalge |access-date={{dat|2016|02|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170621232932/http://www.ornitofaunistika.com/lvp/uriaal.htm |archivedate={{dat|2017|06|21||bez}} }}</ref> Otras sugas, [[resnknābja kaira]]s (''Uria lomvia''), sastapšanas gadījumi Latvijā nav pārliecinoši, tādēļ šī suga Latvijas putnu sarakstam pieskaitīta netiek.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zivtiņa vārdā Vanda
| operators =
| attēls = A Fish Called Wanda poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Čārlzs Kraitons]]
| producents = [[Maikls Šambergs]]
| scenārijs = * [[Džons Klīzs]]
* Čārlzs Kraitons
| aktieri = * Džons Klīzs
* [[Džeimija Lī Kērtisa]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Maikls Peilins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Fish Called Wanda''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''Prominent Features''
| montāža =
| izplatītājs = * ''MGM/UA Communications Co.''
* ''United International Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1988|7|7}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|188,6 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zivtiņa vārdā Vanda"''' ({{Val|en|A Fish Called Wanda}}) ir 1988. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Čārlzs Kraitons]], bet scenāristi Kraitons un [[Džons Klīzs]]. Filmā galvenās lomas atveido Džons Klīzs, [[Džeimija Lī Kērtisa]], [[Kevins Klains]] un [[Maikls Peilins]].

sentences:
ir sterils [[Ēzeļi|ēzeļu]] tēviņa un [[Zirgi|zirgu]] mātītes ([[Ķēve|ķēves]]) pēcnācējs. Mūļi ir mazāki par zirgiem, bet stiprāki par ēzeļiem, tāpēc tie ir noderīgi nastu nešanai]]
[[Bioloģija|Bioloģijā]] '''hibrīds''' ir divu dažādu augu vai dzīvnieku [[Šķirne|šķirņu]], [[Suga|sugu]] vai [[Ģints (bioloģija)|ģinšu]] pēcnācējs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/hibridiz%C4%81cija|title=hibridizācija {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-01}}</ref> Parasti tas nozīmē, ka katrai indivīda [[Šūna|šūnai]] ir ģenētiskais materiāls no diviem dažādiem (vecāku) organismiem, savukārt indivīdu, kuram tikai dažas šūnas ir iegūtas no cita organisma, sauc par [[Himēra (ģenētika)|himēru]]. Hibrīdiem parasti ir abu vecāku iezīmes, taču tie bieži vien ir [[Sterilizācija (mikrobioloģija)|sterili]].<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=3rd ed|title=Biological science|url=https://www.worldcat.org/oclc/5706969|publisher=Norton|date=1980|location=New York|isbn=0-393-95021-2|oclc=5706969|first=William T.|last=Keeton|pages=800}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
|num = 24
|lv = Divdesmit četri
}}
'''24''' ('''divdesmit četri''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[23 (skaitlis)|23]] un [[25 (skaitlis)|25]].

sentences: '''Pasažieru vilciens Rīga—Ventspils''' ir pasažieru vilcienu maršruts, kas savieno [[Rīga|Rīgu]] un [[Ventspils|Ventspili]]. Maršruts izmanto dzelzceļa līnijas [[Dzelzceļa līnija Torņakalns - Tukums II|Rīga—Tukums II]] un [[Dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II|Tukums II—Ventspils]].<ref>{{LDz pārskats}}</ref> Pasažieru dīzeļvilcieni maršrutā nekursē no 2010. gada 15. februāra.<ref>[https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/uz-ventspili-un-rengi-vilciens-vairs-nekurses-716906 Uz Ventspili un Reņģi vilciens vairs nekursēs]</ref><ref>[https://www.ventspilnieki.lv/zinas/citas_aktualitates/04022010_vilciens_riga__ventspils_vairs_nekurses Vilciens Rīga - Ventspils vairs nekursēs]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Krievijas ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:Krievijas ģeologi| ]]

sentences: {{Commonscat|Shooters from Romania|Rumānijas šāvēji}}

sentences: '''Livonijas Konstitūcijas''' ({{val|la|Constitutiones Livoniae}}) bija 1582. gadā [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] valdnieka [[Stefans Batorijs|Stefana Batorija]] parakstīts likums, kas regulēja [[Livonijas hercogiste]]s pārvaldi. Pirms šī likuma pārvaldi regulēja 1561. gada [[Sigismunda Augusta privilēģija]]. Livonijas konstitūciju trīs grozījumus sauca par [[Livonijas ordinācijas|Livonijas ordinācijām]] (1589, 1598, 1609).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Salicilskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H4OHCOOH
|molmasa=138,12
|blīvums=1440
|kušanas temperatūra=159 °C
|viršanas temperatūra=211 °C (pie 2666Pa)
}}
'''Salicilskābe''' (2-hidroksibenzoskābe, C6H4OHCOOH) ir bezkrāsaina, kristāliska aromātiskā hidroksi[[karbonskābe]]. Salicilskābe ir bezkrāsaini adatveida kristāli ar saldskābu garšu, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Merkalli skala''' jeb mūsdienās '''modificētā Merkalli intensitātes skala''' ('''MM''' vai '''MMI''') ir seismiskās intensitātes skala, ar ko ballēs no I līdz XII nosaka, kādu iespaidu [[zemestrīce]] atstājusi uz cilvēkiem un ēkām.  Ir arī citas seismiskās intensitātes skalas, piemēram  [[Medvedeva skala]].

sentences:
'''Virga''' var būt:
* [[Virga]] — apdzīvota vieta Virgas pagastā;
* [[Virga (upe)|Virga]] — upe, Vārtājas pieteka;
* [[Ainars Virga]] — mūziķis;
* [[Dainis Virga]] — mūziķis.

sentences: {{Labs raksts}}{{Anatomijas vienības infokaste|Name=Virsnieru dziedzeri|Caption=Nieres un virsnieru dziedzeri|Image=Virsnieru dziedzeri.jpg|Image2=1801 The Endocrine System.jpg|Caption2=[[Endokrīnā sistēma]]|Latin=Glandula supralienalis|Sistēma=[[Endokrīnā sistēma]]|Vēna=Suprarenālā vēna}}

sentences: '''Līdzstrāvas mašīna''' ir [[elektriskā mašīna]], kura pārveido [[Mehāniskā enerģija|mehānisko enerģiju]] [[līdzstrāva]]s [[Elektrība|elektriskajā enerģijā]] vai otrādi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīderike Līniga
|     vārds_orig = ''Friederike Lienig''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1790
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Dignāja]], [[Kurzemes hercogiste]], [[Polija-Lietuva]] (tagad {{vieta|Latvija|Jēkabpils novads|Dignājas pagasts}})
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Vācija|Saksija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = entomoloģe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Georgs Frīdrihs Līnigs
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Melanīni''' ir augstmolekulāri [[Pigments|pigmenti]], kas ir [[Indols|indola]] vai tam līdzīgu vielu atvasinājumu [[polimēri]]. Tos [[Sintēze|sintezē]] vairums dzīvo organismu. Melanīnu dabas pētījumi un to metabolisma īpašības norāda uz melanīnu polifunkcionalitāti ([[Farmakoloģija|farmakoloģiskie]] efekti pie dažādas ģenēzes [[Slimība|slimību]] ārstēšanas).<ref name="Korolyov.etal2007"/>

sentences:
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-alanīna struktūrformula

L-alanīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO2
|molmasa=89,1
|blīvums=1401
|kušanas temperatūra=297 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sublimējas
|izoelektriskais punkts=6,11
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzpirēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C20H12
|molmasa=252,31
|blīvums=1240
|kušanas temperatūra=179 °C
|viršanas temperatūra=495 °C
}}
'''Benzpirēns''' (benzopirēns, benz[''a'']pirēns, 3,4-benzpirēns, C20H12) pieder pie [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži|policikliskajiem arēniem]] ar kondensētiem cikliem. Tas ir viens no [[benzpirēni|benzpirēnu]] izomēriem.

sentences: '''Preču zīme''',<ref name="VVC"/> arī '''firmas zīme''',<ref name="VVC">Valsts valodas centra izstrādātie grāmatvedības, vadībzinātnes, tirgvedības un tirdzniecības termini</ref> ir [[intelektuālais īpašums|intelektuālā īpašuma]] veids, kas saistīts ar zīmēm, dizainu, izteiksmēm, lai identificētu kā konkrētu [[produkts|produktu]] vai [[pakalpojums|pakalpojumu]], un atšķirtu to no citiem produktiem vai pakalpojumiem. Visas preču zīmes ir [[zīmols|zīmoli]], bet ne visi zīmoli ir preču zīmes. Galvenā atšķirība ir tā, ka preču zīmei ir jābūt reģistrētai [[Patentu un preču zīmju birojs|Patentu un preču zīmju birojā]]. Zīmols palīdz identificēt produktu un uzņēmumu, savukārt preču zīme palīdz novērst citu personu nelikumīgu preces kopēšanu. Latvijā preču zīmes var reģistrēt [[Patentu valde|Patentu valdē.]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lrpv.gov.lv/lv|title=Patentu Valde|access-date=28.12.2022}}</ref>

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Rodžers Dīkinss
 | vārds_orig              = ''Roger Deakins''
 | attēls                  = RogDeakinsBFI120921 (16 of 17) (51473086144) (cropped).jpg
 | att_izmērs              =
 | komentārs               = Rodžers Dīkinss 2021. gadā
 | dz vārds                = Rodžers Aleksandrs Dīkinss
 | dz datums               = {{dzimšanas datums un vecums|1949|5|24}}
 | dz vieta                = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Torkī}}
 | mirš datums             =
 | mirš vieta              =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[kinooperators]]
 | darbības gadi           = 1982–pašlaik
 | vecāki                  =
 | brāļi                   =
 | māsas                   =
 | dzīvesbiedrs            = Izabella Džeimsa Purefoja Ellis (precējies 1991)
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | paraksts_izm            =
 | akadēmijasbalva         = [[90. Kinoakadēmijas balva|2018]]: "[[Pa asmeni skrejošais 2049]]" (2017)
[[92. Kinoakadēmijas balva|2020]]: "[[1917 (filma)|1917]]" (2019)
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              = 2001: "[[Cilvēks, kura nebija]]" (2001)
2008: "[[Kur sirmgalvjiem nav vietas]]" (2007)
2011: "[[Īstenā drošsirdība]]" (2010)
2018: "[[Pa asmeni skrejošais 2049]]" (2017)
[[73. BAFTA kino balva|2020]]: "[[1917 (filma)|1917]]" (2019)
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | spēlmaņu_nakts          =
 | kristaps                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Sers Rodžers Aleksandrs Dīkinss''' ({{val|en|Sir Roger Alexander Deakins}}; dzimis {{dat|1949|5|24}} [[Torkī]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]) ir [[Anglija|angļu]] [[kinooperators]]. Ieguvis divas [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]s par [[Labākais operatora darbs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labāko operatora darbu]] filmās "[[Pa asmeni skrejošais 2049]]" (2017) un "[[1917 (filma)|1917]]" (2019).

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name              = Krusttēva Toma būda
| title_orig        = Uncle Tom's Cabin; or, Life Among the Lowly.
| image             = UncleTomsCabinCover.jpg
| alt               =
| caption           = Romāna "Krusttēva Toma būda" 1852. gadā iznākušās grāmatas vāks.
| author            = [[Henrieta Bīčere-Stova]]
| illustrator       = [[Hamets Billings]]
| country           = ASV
| genre             = Novele
| oclc              = 1077982310
| dewey             = 813.3
| congress          = PS2954 .U5
| language          = Angļu
| published         = 1852 (two volumes)
| publisher         = [[Džons P. Dževets]] un Kompānija
| publisher2        = after serialization in ''[[The National Era]]'' beginning June 5, 1851
| followed_by       = [[Atslēga uz Krusttēva Toma būdu]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oskars Šindlers
|     vārds_orig = ''Oskar Schindler''
|         attēls =Oskar Schindler.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Svitavi|td=Čehija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 09
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Lejassaksija|Hildesheima}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = uzņēmējs
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Daiļlēkšana]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
'''Ceļa savietojums''' ir tāds sliežu platumu savietojums, kas ļauj atšķirīga [[Sliežu platums|sliežu platuma]] vilcieniem piedalīties satiksmē pa kopīgu [[Gulsnis|zemsliežu pamatni]]. Konstruktīvie risinājumi, kādi ir sastopami vai var tikt izveidoti, var būt dažādas sarežģītības. Kaut arī ceļa savietojums kaut kādos gadījumos var dot ievērojamas priekšrocības, kas saistītas, piemēram, ar zemes platību iegūšanu atšķirīga sliežu platumu ceļu būvei, vai ļauj ekspluatēt jau pastāvošas būves, nebūvējot jaunas, tam vienlaikus ir trūkumi, piemēram: katrs savietotais ceļš otram vai pārējiem ceļiem atņem caurlaides spējas; prasa risināt dažādus ar gabarītiem saistītus uzdevumus, tajā skaitā [[perons|peroniem]]; [[SCB|signalizācijas sistēmu]] savietošanu, kurām, iespējams, var atšķirties specifikācijas; elektrificētās līnijās jāsavieto tāpat kontaktvads, kuram arī tāpat specifikācijas un augstums var atšķirties, kā arī var būt ceļa savietojuma ceļa garenass asimetrija pret kontakttīkla kontaktvada zigzaglīniju. Atkarībā no [[dzelzceļa stacija|staciju]] un mezglu konfigurācijas var būt gan vienkāršs ceļa savietojums — līdzīgs parastiem [[ceļa pinums|ceļu pinumiem]], gan ļoti sarežģīts un dārgs un sevī ietvert gan [[pārmija]]s, gan ceļu krustojumus specifiskos kombinējumos. Savietojuma veida izvēlē ņem vērā standarta [[sliežu platums|sliežu platumu]] starpības un savietojumam izvirzāmās ekspluatācijas prasības, piemēram, ātrumam, kā arī — vietējos apstākļus un citus.<br />
[[Ceļa pinums]] atšķirībā no ceļa savietojuma paredzēts tikai viena platuma sliežu ceļiem uz kopīga [[Zemsliežu pamats|zemsliežu pamata]].

sentences: '''Zooloģiskais dārzs''', dažreiz saīsināti dēvēts par '''zooparku,''' vai '''zoodārzu,''' ir cilvēka izveidota, ierobežota vieta dažādu [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] turēšanai un to apskatei. Mūsdienās zoodārzos vairs ne tikai izrāda dzīvniekus apskatei, bet arī pēta, cenšas saglabāt un pavairot [[izmirstošas sugas]], kā arī izglītot apmeklētājus.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Saldus
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Saldus Stad.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Oskars Kalpaks|Oskara Kalpaka]] laukums Saldus centrā
| image_flag = Bandera Saldus.png
| flag_link = Saldus karogs
| image_shield = Saldus COA.svg
| shield_link = Saldus ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 39
| lats = 59
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 29
| longs = 37
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Saldus novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1917. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Citi<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Frauenburg}}
| area_total_km2 = 10.10
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 9937
| population_as_of = 2019
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3801
| area_code =
| website = {{URL|www.saldus.lv}}
| footnotes =
| elevation_m = 95
}}
'''Saldus''' ir [[pilsēta]] [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Ciecere]]s upes krastos, [[Saldus novads|Saldus novada]] centrs. Tā atrodas 119 km attālumā no [[Rīga]]s, bet tikai 7 km attālumā no kaimiņu pilsētas [[Brocēni]]em. Pilsētas teritorija robežojas ar sava novada [[Saldus pagasts|Saldus]], [[Novadnieku pagasts|Novadnieku]] un [[Zirņu pagasts|Zirņu]] pagastiem, kā arī  [[Cieceres pagasts|Cieceres pagastu]]. Saldus pilsēta pirmo reizi rakstītos avotos minēta 13. gadsimtā, bet par tās dibināšanas gadu uzskata 1856. gadu.

sentences: {{Commonscat|Sport in England|Sports Anglijā}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lejup no kalna
| operators =
| attēls = Downhill poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = * [[Nets Feksons]]
* [[Džims Rašs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūlija Luisa-Dreifusa]]
* [[Vills Ferels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Downhill''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|26}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lejup no kalna"''' ({{Val|en|Downhill}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas filma, kuras režisori ir [[Nets Feksons]] un [[Džims Rašs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūlija Luisa-Dreifusa]] un [[Vills Ferels]]. Filma ir rīmeiks 2014. gada zviedru režisora [[Rūbens Ēstlunds|Rūbena Ēstlunda]] filmai ''[[Force Majeure]]'' (2014).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Papucis
| attēls                   = Delivery Man Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Delivery Man''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kens Skots]]
| producents               = Andrē Rolo
| scenārija autors         = Kens Skots
| galvenajās lomās         =
* [[Vinss Vons]]
* [[Kriss Prats]]
* [[Kobija Smaldersa]]
| mūzika                   = [[Džons Brions]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Reliance Entertainment]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios <br/> Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2013|11|22||bez}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/delivery-man-2013|title=Delivery Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323213621/http://www.bbfc.co.uk/releases/delivery-man-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deliveryman.htm|title=Delivery Man (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Papucis"''' ({{val|en|Delivery Man}}) ir 2013. gada komēdija, kas veidota kā 2011. gada [[Francija]]s un [[Kanāda]]s filmas ''Starbuck'' rīmeiks. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Kens Skots]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vinss Vons]], [[Kriss Prats]] un [[Kobija Smaldersa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|11|22||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nebeidzamā dzeja
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|554,706}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3825436161/weekend/|title=
Endless Poetry |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|1}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| valsts = * {{CHI}}
* {{FRA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2016|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| izplatītājs =
| studija =
| operators =
| oriģinālnos = ''Poesía sin fin''
| mūzika =
| aktieri = * [[Brontiss Hodorovskis]]
* [[Adans Hodorovskis]]
* Pamela Floresa
* Pamela Floresa
* Alehandro Hodorovskis
| scenārijs = Alehandro Hodorovskis
| producents = Havjers Gerrero
| režisors = [[Alehandro Hodorovskis]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Endless Poetry.jpg
| imdb =
}}'''"Nebeidzamā dzeja"''' ({{Val|es|Poesía sin fin}}) ir 2016. gada [[Čīle|Čīles]] un [[Francija|Francijas]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Alehandro Hodorovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brontiss Hodorovskis]], [[Adans Hodorovskis]] un [[Pamela Floresa]]. "Nebeidzamā dzeja" ir turpinājums autobiogrāfiskajai filmai "[[Realitātes deja]]" (2013), kas fokusējās uz Hodorovska bērnību [[Tokopilja|Tokopiljas]] pilsētā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Albertu Santušs-Dimons
|     vārds_orig = ''Alberto Santos-Dumont''
|         attēls = Alberto Santos-Dumont (1898).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1873
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = Palmira, [[Minasžeraisa]], [[Brazīlijas impērija]]<br />([[Santusdimona]], {{BRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1932
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Guaruža]], [[Sanpaulu (štats)|Sanpaulu]], {{BRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = izgudrotājs, aviators
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Commons category|Streets in Ventspils|Ielas Ventspilī}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Ast. estonica AMD.png
| att_nosaukums = ''A. estonica'' [[Priekšējais vidējais muguras kauls|AMD]] kauls no iekšpuses.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|    kārta = Asterolepiformis
| kārta_lv = Asterolepjveidīgie
| dzimta = Asterolepididae
| dzimta_lv = Asterolepidīdi
| ģints = Asterolepis
| suga = Asterolepis estonica
|   kategorijas = nē
}}
'''''Asterolepis estonica''''' ir [[Devons|devona]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] suga, kas dzīvoja [[Austrumeiropas platforma]]s ziemeļrietumu daļā [[Eifela stāvs|eifela stāva]] [[Narvas svīta|narvas]] un [[Arukilas svīta|arukilas svītās]], un ir senākā zināmā [[Asterolepji|asterolepju]] suga. Sugai nosaukumu 1940. gadā deva [[Valters Gross]]. Šīs sugas pārstāvji izmēru ziņā ir vismazākie no visiem zināmajiem asterolepjiem.

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Ziemeļmaķedonija|Ziemeļmaķedonijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Ziemeļmaķedonijas ir iekļauta '''1 vieta''' (jaukts objekts), savukārt 3 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/mk bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija]</ref> Ziemeļmaķedonija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1997]]. gada [[30. aprīlis|30. aprīlī]].

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#A5ACAF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=3 (1976, 1980, 1983)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=4|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Džošs Makdenjelss|bg_color=#000000|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Las Vegas Raiders|logo=Las Vegas Raiders logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Lasvegasas "''Raiders''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Nevada|Paradaisa}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1960|menedžeris=Deivs Cīglers|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Allegiant Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=65 000|krāsas=Sudraba, melna<br />{{color box|#A5ACAF}} {{color box|#000000}}|īpašnieks=Marks un Kerols Deivisi|prezidents=Dens Ventrelle|divīzijas tituli=15}}'''Lasvegasas "Raiders"''' ({{Val|en|Las Vegas Raiders}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Paradaisa|Paradaisā]], [[Nevada]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1960. gadā kā '''Oklendas "Raiders"'''. "Raiders spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Allegiant Stadium'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis trijās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hoverfly December 2007-6.jpg
| att_nosaukums =[[Syrphus ribesii|Ziedmuša]] (''Syrphus ribesii'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| kategorijas =nē
| sekcija = Aschiza
| virsdzimta = Syrphoidea
| virsdzimta_lv = Ziedmušu virsdzimta
| binomial = Syrphoidea <small>([[Gravenhorst]], 1843)</small>
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Satiksme
| attēls                   =  Traffic2000Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Traffic''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Edvards Cviks]]
* [[Māršals Herskovics]]
* [[Lora Bikforda]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Gahans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Daglass]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Ketrina Zeta-Džonsa]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bedford Falls Productions]]''
* ''[[Laura Bickford Productions]]''
* ''[[Initial Entertainment Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features|USA Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|12|6|Ņujorka|2000|12|27|ASV|}}
| ilgums                   = 141 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/traffic-2000|title=Traffic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archive-date={{dat|2019|06|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190604174943/https://bbfc.co.uk/releases/traffic-2000}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|46 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|207,5 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=traffic.htm|title=Traffic (2000)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Satiksme"''' ({{val|en|Traffic}}) ir 2000. gada krimināldrāma, kas balstīta uz britu 1989. gada seriālu ''Traffik''. Filmas režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Dons Čīdls]], [[Benisio del Toro]], [[Deniss Kveids]] un [[Ketrina Zeta-Džonsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|12|6||bez}} Ņujorkā.

sentences: '''Ragi''' ir roku [[žests]], ko izveido, iztaisnojot rādītājpirkstu un mazo pirkstiņu, pa to laiku turot vidējos pirkstus ar īkšķi. Žestam ir vulgāra nozīme [[Vidusjūra]]s reģiona valstīs un dažādas citas nozīmes citās kultūrās. Žests ir izplatīts arī smagās [[mūzika]]s izpildītāju un klausītāju vidū.

sentences: '''Apātija''' ir sajūtu, [[Emocijas|emociju]], [[Intereses|interešu]] trūkums. Tas ir [[Psiholoģija|psiholoģisks]] stāvoklis, kas izpaužas kā vienaldzība vai emociju, piemēram, [[Nemiers|nemiera]], [[motivācija]]s vai aizraušanās, apspiešana. Apātijas gadījumā cilvēks savu stāvokli nejūt kā nepatīkamu, taču apātija var novest pie mazkustīguma un prieka un interešu pilnīga zuduma.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Aīda Niedra
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1899
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 23
|           dz_vieta = [[Tirzas pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1972
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Santamonika}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni = Andrievs Salmiņš<ref name="ltn" />
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Aīda Niedra''' (dzimusi {{dat|1899|3|23}}, mirusi {{dat|1972|11|23}}), īstajā vārdā '''Ida Niedra''' (precējusies '''Salmiņa'''), bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]].

sentences:
{{catmain|Datubāzu pārvaldības sistēma}}
{{Commonscat|Database}}

sentences:
'''Kristus Pestītājs''' ({{val-pt|O Cristo Redentor}}) ir [[Jēzus Kristus]] statuja, kas atrodas [[Riodežaneiro (pilsēta)|Riodežaneiro]], [[Brazīlija|Brazīlijā]].<ref>[http://www.time.com/time/magazine/article/0,9171,742502,00.html Reliģija: Lielākais Kristus] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130812022608/http://www.time.com/time/magazine/article/0,9171,742502,00.html |date={{dat|2013|08|12||bez}} }}
 {{en ikona}}</ref> Statuja ir 39,6 [[metrs|metrus]] augsta, sver 700 [[tonna]]s un atrodas [[Korkovadu]] 700 metrus augstajā virsotnē, kas atrodas [[Tižukas mežs|Tižukas meža]] Nacionālajā parkā. Tā ir viena no pasaulē augstākajām Kristus statujām.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/arvalstis/353064-polija_pabeigta_pasaule_lielaka_jezus_statuja Polijā pabeigta pasaulē lielākā Jēzus statuja] {{lv ikona}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Kolembola-2.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Entognatha
| klase_lv =Segžokleņi
| kārta =Collembola
| kārta_lv =Kolembolas
| sinonīmi =
Lēcastes
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Arthropleona}}
* {{TaksoSaite|Symphypleona}}
| kategorijas =nē
}}
'''Kolembolas''', '''lēcastes''' (''Collembola'') ir [[segžokleņi|segžokleņu]] kārta. Tie ir sīki (0,2-5 mm, retāk 5-9 mm) [[seškāji]], kas klāti ar [[matiņi]]em, [[zvīņas|zvīņām]] vai arī ir kaili. Bieži vien ķermenis ir slaids, iegarens, bet ir arī drukns, ieapaļš. [[Galva]] ir vērsta uz priekšu vai noliekta. [[Mutes orgāni]] segti, grauzēja vai dūrēja-sūcēja tipa. Galvas [[taustekļi]] ar 4—6 posmiem, pie kam pēdējie posmi var būt vēl sekundāri dalīti (gredzenoti). Dažām sugām pie trešā taustekļa posma izveidots īpašs [[maņu orgāns]] — [[antenālorgāns]], kas sastāv no maņu vālītēm, nūjiņām, konusiem un aizsargmatiņiem. Bez tam taustekļa pamatnē var atrasties [[postantenālorgāns]] (aiztaustekļa orgāns); tas sastāv no padziļinājuma ar dažāda veida un skaita vairāk vai mazāk komplicētām maņu kārpiņām. [[Acis]] saliktas no l—8 actiņām — [[omatidijas|omatidijām]], vai arī to nemaz nav. [[Vēders]] ar 6 posmiem. Uz pirmā vēdera posma atrodas [[ventrālais tubuss]] ([[elpošana]]s ierīce). Ceturtajam posmam ir dakšveidīgi zarota nepāra piedeva — [[lēcējdakša]], ko lieto lēkšanai. Tā sastāv no nedalītas pamatdaļas (manubrium), diviem zariem (dens), kuri nobeidzas ar smailēm (mucro). Lēcējdakšas nostiprināmā ierīce ([[retinaculum]]) atrodas uz trešā vēdera posma. [[Dzimumorgāni|Dzimumorgānu]] atveres atrodas piektajā, bet [[anālā atvere|anālās]] - sestajā vēdera posmā. Stulms (tibiotarsus) ar vienu nagu un pretstāvošu empodiālo piedevu. Dažām formām stulmam ir t.s. [[tibiotarsālais orgāns]], kas sastāv no divām maņu vālītēm un aizsargmatiņa. [[Attīstība]] heterometabola.
Dzīvo [[augsne|augsnē]], zemsegā, uz [[augi]]em, [[skudras|skudru]] ligzdās, virs [[ūdens]], uz [[sniegs|sniega]] u.c. Pārtiek no trūdvielām, [[aļģes|aļģēm]], [[sēnes|sēņu]] [[sporas|sporām]] un [[micēlijs|micēlija]], grauž arī [[augu lapas]] un dzinumus. Kolembolas ir zināmas arī [[fosilijas|fosilā veidā]] kā ieslēgumi [[dzintars|dzintarā]].
== Sistemātika ==
Kārtā ir ap 4000 sugu, [[Latvija|Latvijā]] ap 150 sugu. Latvijā tās pētījuši [[E.Eglītis]], [[A.Grīnbergs]] un [[V.Melecis]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Nikolaas Tinbergen''
| attēls =Nikolaas Tinbergen 1978.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1907
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =15
| dz_vieta ={{vieta|Nīderlande|Hāga}}
| m_gads =1988
| m_mēnesis=12
| m_diena=21
| m_vieta ={{vieta|Anglija|Oksforda}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mertona]]s kolēdža,
| alma_mater =[[Leidene]]s Universitāte
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti = ''Richard Dawkins'', ''Marian Dawkins'', ''Desmond Morris'', ''Iain Douglas Hamilton''
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi =[[1972]]. gada Amerikāņu ornitoloģijas apvienības ''Elliott Coues'' medaļa, [[1973]]. gada [[Nobela prēmija medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Nikolass Tinbergens''' (''Nikolaas Tinbergen'', dzimis {{dat|1907|4|15}}, miris {{dat|1988|12|21}}) bija [[Nīderlande]]s ornitologs un viens no [[instinkts|instinktu]] teorijas un salīdzinošās [[etoloģija]]s pamatlicējiem. 1972. gadā saņēma [[Eliots Kuezs|Eliota Kueza]] (''Elliott Coues'') medaļu no Amerikāņu ornitoloģijas apvienības.<ref name="Tinawards">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aou.org/awards/senior/coues/|title=Elliott Coues Award|publisher=American Ornithologist's Union|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|08|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140826115535/http://www.aou.org/awards/senior/coues/}}</ref> 1973. gadā kopā ar [[Konrāds Lorencs|Konrādu Lorencu]] un [[Karls fon Frišs|Karlu fon Frišu]] ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju medicīnā]] par sasniegumiem [[etoloģija]]s pētījumos. Vēlāk izmantoja savu pieredzi, studējot [[autisms|autiskos]] traucējumus cilvēkiem.<ref name="TinOxf">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html|title=Some eminent Mertonians|publisher=Merton College Oxford.|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|02|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140219024745/http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html}}</ref> Viņa brālis Lūkss Tinbergens (''Luuk Tinbergen 1915-1955'') arī bija ornitologs, bet brālis Jans Tinbergens (''Jan Tinbergen 1903-1994'') savukārt saņēma [[Nobela prēmijas laureāti ekonomikā|Nobela prēmiju ekonomikā]] par dinamisko modeļu izstrādi un pielietošanu ekonomisko procesu analīzē 1969. gadā. Tinbergens bija Amerikāņu nacionālās zinātņu akadēmijas biedrs, kā arī saņēma goda balvas no Amerikāņu psihologu asociācijas, [[Edinburga]]s un [[Lestera]]s universitātes.

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektriskais lādiņš''' ir [[fizikāls lielums]], kas nosaka [[Elektromagnētisms|elektromagnētisko]] mijiedarbību intensitāti <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.siic.lu.lv/fiz/IT/F_12/info_fiz/e.html|title=elektriskais lādiņš|website=siic.lu.lv|access-date=17.08.2021}}</ref>, [[Fizika|fizikā]] to apzīmē ar <math>q \ </math> un tā [[mērvienība]] ir [[kulons]] (C).

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Kremļa sienas nekropole
|native_name   = ''Некрополь у Кремлёвской стены''
|image         = Russia-Moscow-Graves near and in Kremlin Wall.jpg
|caption       = Kremļa sienas nekropole
|map_image     = Maskavas centrs#Maskava#Krievija
|map_text      =
|map_width     =
|latd  = 55.753611
|longd = 37.619722
|location      = {{vieta|Krievija|Maskava|Sarkanais laukums}}
|designer      =
|type          = [[kapsēta]]
|material      =
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         = 1917
|complete      = 1987
|open          =
|dedicated_to  =
|extra         =
{{Designation list
|embed=yes
| designation1 = WHS
| designation1_date = 1990 <small>(14. sesija)</small>
| designation1_offname =  Maskavas kremlis un Sarkanais laukums
| designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/545 545]
| designation1_criteria = i, ii, iv, vi
| designation1_type = Kultūra
| designation1_free1name =Valsts
| designation1_free1value ={{RUS}}
| designation1_free2name = Platība
| designation1_free2value = 42,1 ha
}}
}}
<mapframe text="Kremļa sienas nekropole" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1130019"
}
</mapframe>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Augusts Lēbers
''August Loeber''
| attēls              =Augusts Lēbers jaunībā.jpg
| amats               ={{flaga|Latvija}}[[Latvijas Senāta senatori|Senators]]
| term_sākums         ={{dat|1919|08|19|N}}
| term_beigas         ={{dat|1948|01|01|N}}
| dzim_dati           ={{dat|1865|10|07|N}}
| dzim_vieta          =[[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1948|02|14|1865|10|07}}
| mir_vieta           = Marne, [[Šlēsviga-Holšteina]], {{GER}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| profesija           =[[jurists]]
| alma_mater          =[[Tērbatas Universitāte]]
[[Getingenas Universitāte]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Augusts Lēbers''' ({{dat|1865|10|07|N}} — {{dat|1948|01|01|N}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] [[jurists]], [[tiesībnieks]], [[zinātne|zinātnieks]], [[profesors]], [[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultāte|Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātes]] dekāns (1919). [[Latvijas Senāts|Latvijas Senāta]] [[Latvijas Senāta senatori|senators]].

sentences: '''Lipāze''' ir [[enzīms]], kas [[Katalīze|katalizē]] [[Tauki|tauku]] ([[Lipīdi|lipīdu]]) [[Hidrolīze|hidrolīzi]]. Lipāze ir [[Esterāzes|esterāžu]] apakšklase.<ref name="Svendsen2000"/> Lipāze ir svarīgs komponents barības lipīdu (tai skaitā [[Triglicerīdi|triglicerīdu]], tauku, [[eļļa]]s) [[Šķelšana|šķelšanā]], [[Membrānas transports|transportā]] un pārstrādē vairākos, ja ne visos dzīvajos [[Organisms|organismos]]. [[Gēns|Gēni]], kas kodē lipāzes, ir pat dažiem [[vīrusi]]em.<ref name="Afonso.etal1999"/><ref name="Girod.etal2002"/>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Heinrihs fon Ofenbergs
| vārds_orģ           = ''Heinrich von Offenberg''
| attēls              = Heinrihs fon Ofenbergs.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = Gotlība Švenkes gleznotais portrets (1818)
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Kurzemes guberņa]]s galma virstiesas prezidents
| term_sākums         = 1818. gads
| term_beigas         = 1827. gads
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1752|1|21}}
| dzim_vieta          = [[Iļģi (ciems)|Iļģi]] (?), [[Grobiņas draudzes novads]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]  <br />(tagad {{LAT}})
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1827|11|11|1752|1|21}}
| mir_vieta           = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
| dzīves_vieta        =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = [[Ofenbergu dzimta]]
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Aloha''
| attēls = Aloha poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = romantiska filma, komēdija
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Skots Radins]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = Kemerons Krovs
| galvenajās lomās = * [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Džons Krasinskis]]
* [[Denijs Makbraids]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Aleks Boldvins]]
| mūzika = ''[[Jonsi & Alex]]''
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[RatPac Entertainment]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
* ''[[Vinyl Films]]''
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2015|5|27|Holivudas pirmizrāde|2016|5|29|ASV|}}
| ilgums = 100 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/aloha-2015|title=Aloha|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 28, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|26,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=crowe2014.htm|title=Aloha (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 28, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''''Aloha''''' ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Emma Stouna]], [[Reičela Makadamsa]], [[Džons Krasinskis]], [[Denijs Makbraids]], [[Bills Marijs]] un [[Aleks Boldvins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|27||bez}} Holivudā.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 84
 | lv  = Astoņdesmit četri
}}
'''84 (astoņdesmit četri)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[83 (skaitlis)|83]] un [[85 (skaitlis)|85]]. [[Gads|Gada]] astoņdesmit ceturtā diena ir [[25. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[24. marts]]).

sentences: '''Aforisms''' ir konkrēta [[autors|autora]] īss, kodolīgs izteiciens, kas izsaka kādu pabeigtu, vispārinātu domu vai vērtējumu: domugrauds, dzīves gudrība, mutiskā vai pierakstītā formā. Pirmo reizi šis [[termins]] tika lietots [[Hipokrats|Hipokrata]] "[[Aforismi (Hipokrāts)|Aforismos]]".<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref>

sentences: '''Aritmētika''' ({{val-el|αριθμός}}, ''arithmós'' — ‘[[skaitlis]]’) ir vecākā un viselementārākā [[matemātika]]s nozare, kuru izmanto gandrīz jebkurš cilvēks sākot no vienkāršu ikdienas matemātisku darbību veikšanas līdz pat moderniem [[zinātne]]s un [[uzņēmējdarbība]]s aprēķiniem. Tāpat aritmētiku attiecina uz matemātikas nozari (vai priekšteci), kurā ir uzskaitītas elementāras konkrētu matemātisko darbību īpašības ar skaitļiem. Profesionāli matemātiķi reizēm terminu "aritmētika" izmanto saistībā ar [[skaitļu teorija|skaitļu teoriju]],<ref name="Davenport, Harold"/> bet nevajadzētu to jaukt ar [[elementārā aritmētika|elementāro aritmētiku]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Lamborghini''
| native_name =
| logo =

| image = Lamborghini,_Sant'Agata_Bolognese,_Bologna.jpg
| image_size = 250px
| image_caption = ''Lamborghini'' galvenā ēka
| caption =
| type = meitas uzņēmums
| traded_as =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = [[1963]]. gads
| founder = [[Feručio Lamborgīni]]
| defunct =
| location_city = [[Santagata Boloņēze]], [[Emīlija-Romanja]]
| location_country = {{ITA}}
| location =
| locations =
| area_served = globāla
| key_people = [[Stefans Vinkelmanis]]
| industry = [[autobūve]]
| products = [[automašīna]]s
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum =
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent = ''[[Audi (auto)|Audi]]''
| divisions =
| subsid = ''[[Ducati]]''
''[[Italdesign Giugiaro]]''
| homepage = {{URL|http://www.lamborghini.com}}
| footnotes =
| intl =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Skudrskābes struktūrformula un molekulas modelis
|citi nosaukumi = metānskābe, ūdeņraža karbonskābe
|CAS numurs = 64-18-6
|ķīmiskā formula=HCOOH
|molmasa=46,03
|blīvums=1220
|kušanas temperatūra=281,5 K (8,4 °C)
|viršanas temperatūra=373,9 K (100,8 °C)
}}
'''Skudrskābe''' (metānskābe, HCOOH) ir vienkāršākā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Skudrskābe ir bezkrāsains, ļoti kodīgs šķidrums ar asu smaku. Skudrskābe ir viena no spēcīgākajām organiskajām skābēm. Ar to jāapietas uzmanīgi, jo skudrskābe, atšķirībā no neorganiskajām skābēm, viegli izkļūst cauri [[āda]]i un tauku slānim, radot dziļas, ilgi nedzīstošas čūlas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tandžunbalai
 | official_name            = ''Kota Tanjungbalai''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Sei Silau.jpg
 | image_caption            = Tilts pār Silau upi
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = LOGO KOTA TANJUNG BALAI.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļsumatra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 107.83
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 176027
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 2 | latm = 58 | lats =  | latNS = N
 | longd = 99 | longm = 48 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 19
 | website                  = {{url|http://www.tanjungbalaikota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Commonscat|Taylor Swift|Teilora Svifta}}
{{Catmore}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 10
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|              simbols = Ne
|             atommasa = 20,1797
|   valences elektroni = [He]2s22p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neona spīdēšana elektriskajā laukā
|  oksidēšanas pakāpes = -
|  elektronegativitāte = 4,4 (?)
|              blīvums = 0,8999
|  kušanas temperatūra = 24,48 K (-248,67 °C)<ref name="Neon Facts"/>
| viršanas temperatūra = 27,102 K (-246,048 °C)<ref name="Neon Facts"/>
|   trīskāršais punkts = 24,5561 K (-249 °C), 43 kPa
|    kritiskais punkts = 44,4 K, 2,76 MPa
}}

sentences: '''Populācija''' ir vienas [[Suga|sugas]] īpatņu kopa, kam piemīt kopējas to raksturojošas pazīmes un kas ilgstoši apdzīvo noteiktu [[Teritorija|teritoriju]]. Katra suga aizņem kādu noteiktu teritoriju, jo sarežģītāka un vairāk sadalīta ir teritorija, jo lielākas ir atsevišķu populāciju formēšanās iespējas šajā teritorijā. Jo [[vide]] ir daudzveidīgāka, jo lielākas iespēja, ka pieaugs populāciju skaits un otrādi.<ref name="Švarcbahs u.c. 2006">{{grāmatas atsauce|last1=Švarcbahs|first1=J|last2=Sudārs|first2=R|last3=Jansons|first3=V|last4=Kļaviņš|first4=U|last5=Zīverts|first5=A|last6=Dreimanis|first6=Ē|last7=Bušmanis|first7=P|title=Ekoloģija un vides aizsardzība|date=2006|publisher=LLU Vides un ūdenssaimniecības katedrs|location=Jelgava}}</ref>

sentences:
'''8. janvāris''' ir 8. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 357 dienas (358 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Gatis]], [[Ivanda (personvārds)|Ivanda]]

sentences:
{{Pārvietot uz Vikivārdnīcu}}
'''Jubileja''' jeb '''gadadiena''' ir [[diena]], kurā piemin kādu notikumu, kas tai pašā datumā noticis kādā no iepriekšējiem [[gads|gadiem]]. Diena, kurā atzīmē garāku (cilvēka) dzīves vai darbības, kā arī (uzņēmuma, organizācijas u.tml.) pastāvēšanas posmu; arī attiecīgās svinības, piemēram, 50 gadu jubileja, radošā darba jubileja.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Raķupes ieleja
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo =
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =57  |  latm =25  |  lats =33 |  latNS = N
 | longd =22  | longm =12  | longs =25 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Kurzeme]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=2204}}
 |     established = 1987
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Raķupes ieleja''' ir [[dabas liegums]] [[Kurzeme|Ziemeļkurzemē]], administratīvi ietilpst [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Dundagas pagasts|Dundagas]] un [[Valdgales pagasts|Valdgales]] pagastos un [[Ventspils novads|Ventspils novada]] [[Ances pagasts|Ances]] un [[Puzes pagasts|Puzes]] pagastos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/rakupes_ieleja/%22%22/ |title=Dabas aizsardzības pārvalde. Raķupes ieleja |access-date={{dat|2016|03|31||bez}} |archive-date={{dat|2012|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20120604010713/http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/rakupes_ieleja/%22%22/ }}</ref> Izveidots 1987. gadā kā kompleksais dabas liegums [[Raķupe]]s vidustecē un lejtecē, paplašināts 2004. gadā. Nozīmīga boreālo mežu, avotu un daudzu ES Biotopu direktīvas pļavu biotopu aizsardzības vieta (minerālvielām bagāti avoti un avotu purvi, sausas pļavas kaļķainās augsnēs, sugām bagātas atmatu pļavas, borelie meži, eitrofas augsto lakstaugu audzes, palieņu pļavas). Teritorijā konstatēts viens no lielākajiem [[grieze|griežu]] ligzdošanas blīvumiem Kurzemē, sastopams Eiropā apdraudētais [[lapkoku praulgrauzis]]. Galvenās lieguma vērtības ir nepārveidota upes ieleja ar palieņu pļavām, lielu dimensiju [[Parastais ozols|ozolu]] grupām un lielu dimensiju kritalām.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Rakupes_ieleja-07.pdf |title=DABAS LIEGUMS “RAĶUPES IELEJA” DABAS AIZSARDZĪBAS PLĀNS |access-date={{dat|2016|03|31||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201030041346/https://www.daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Rakupes_ieleja-07.pdf }}</ref> Liegums ir iekļauts ''[[Natura 2000]]'' — [[Eiropa]]s nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā, kā arī tajā atrodas starptautiskā [[putniem nozīmīgā vieta]] "Raķupe un Pāce" (''Rakupe and Pace'').

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Mufasa: The Lion King''
 | oriģinālnos = ''Mufasa: The Lion King''
 |      attēls = Mufasa The Lion King Movie 2024.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Berijs Dženkinss]]
 |  producents = * [[Adele Romanski]]
* Marks Seriaks
 |   scenārijs = [[Džefs Natansons]]
 |     aktieri = * [[Ārons Pjērs]]
* [[Kelvins Harisons jaunākais]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Billijs Aikners]]
* [[Džons Kani]]
 |      mūzika = * [[Hanss Cimmers]]
* [[Farels Viljamss]]
* [[Nikolass Britels]]
 |   operators = [[Džeimss Lekstons]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = * ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''Pastel Productions''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2024|12|20}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Mufasa: The Lion King''''' būs [[2024. gads kino|2024. gada]] ASV muzikālā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Berijs Dženkinss]], scenārija autors [[Džefs Natansons]], filmu producē studijas ''[[Walt Disney Pictures]]'' un ''Pastel Productions''. Tā paredzēta kā [[fotoreālisms|fotoreālistiska]] [[datora radīti attēli|datora radītu attēlu]] spēlfilma un tādā pašā tehnikā veidotās [[Karalis Lauva (2019. gada filma)|2019. gada versijas]] [[prikvels]].<ref name="DigitalSpy">{{Ziņu atsauce|last=Geisinger|first=Gabriella|url=https://www.digitalspy.com/movies/a28432294/lion-king-2-simbas-pride-cast-release-date-plot/|title=The Lion King 2 has been confirmed – here's everything you need to know|work=[[Digital Spy]]|date=September 30, 2020|access-date=March 7, 2021|archive-date=December 26, 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201226052440/https://www.digitalspy.com/movies/a28432294/lion-king-2-simbas-pride-cast-release-date-plot/|dead-url=no}}</ref> [[Sets Rogens]], [[Billijs Aikners]] un [[Džons Kani]] atkal ieskaņos savus 2019. gada versijas tēlus, un viņiem pievienojās [[Ārons Pjērs]] un [[Kelvins Harisons jaunākais]], kuri ieskaņo Karaļa Mufasas un viņa jaunākā brāļa Naga bērnības tēlus.

sentences:
piemēru]]
'''Otrs vārds''' ir vārds, kas parasti atrodas starp personvārdu un uzvārdu. To lieto kā pilna vārda sastāvdaļu, galvenokārt [[Eiropa|Eiropā]] un Rietumvalstīs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Quinqueloculina seminula.jpg
|     att_nosaukums= Tubotalameja ''[[Quinqueloculina seminula]]''.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|             klase = Tubothalamea
|          klase_lv = Tubotalamejas
|         binomial = Tubothalamea <small>Pawlowski, Holzmann & Tyszka, 2013</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Miliolida}}
* {{TaksoSaite|Spirillinida}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Tubotalamejas''' (''Tubothalamea'') ir bentisku [[Foraminīferas|foraminīferu]] klase, kas iekļauj sevī foraminīferas ar divkameru vai daudzkameru aglutinētu vai kaļķa [[Čaula|čaulu]] (vismaz juvenīlajā stadijā). Primitīvākajām grupām čaulu veido sfēriska [[dīgļkamera]], aiz kuras seko spirāliski uztīta cauruļveida kamera. Attīstītākajām formām ir daudzkameru čaulas. Klase izdalīta pamatojoties uz SSU rDNS molekulārajiem pētījumiem, ņemot vērā arī grupas [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiskās]] īpatnības. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] tās ir zināmas no [[Kembrijs|kembrija]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Fransisko Goja
| image         = Goya selfportrait.jpg
| imagesize     = 200px
| caption       = Gojas pašportrets
| birthname     = Fransisko Hosē de Goja i Lusientess
| birthdate     = {{dat|1746|3|30}}
| location      = [[Fuendetodosa]], [[Aragona]], [[Spānija]]
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1828|4|16|1746|3|30}}
| deathplace    = [[Bordo]], [[Francija]]
| nationality   = [[spāņi|spānis]]
| signature     =  Firma de Francisco de Goya.svg
| field         = [[gleznošana]], [[zīmēšana]], [[tēlniecība]]
| training      = Hosē Lusans
| movement      = [[romantisms]]
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}
'''Fransisko Hosē de Goja i Lusientess''' (''Francisco José de Goya y Lucientes'', dzimis 1746. gada 30. martā, miris 1828. gada 16. aprīlī) bija [[spāņi|spāņu]] gleznotājs un grafiķis. Goja bija portretists un Spānijas galma gleznotājs. Daudzi Gojas darbi atrodas [[Prado muzejs|Prado muzejā]] [[Madride|Madridē]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name =Petrašūnu seņūnija
| native_name = ''Petrašiūnų seniūnija''
| image_skyline = Petrasiunai_2006-06-09.jpg
| imagesize =
| image_caption = Petrašūnu rūpnieciskā apbūve
| settlement_type = [[Lietuvas administratīvais iedalījums|pašvaldība]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| image_map = Kaunas city in Lithuania.svg
| map_caption =
| image_map1 = Petrašiūnai.png
| map_caption1 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Apriņķis
| subdivision_name1 = [[Kauņas apriņķis]]
| subdivision_type2 = Pašvaldība
| subdivision_name2 = [[Kauņa|Kauņas pilsētas pašvaldība]]
| area_total_km2 = 28.5
| population_total = 14382
| population_as_of = 2011
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat =
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts =
| parts1 =
| website =
}}

sentences: Šajā rakstā ir apkopota informācija par '''radiostacijām Latvijā'''.

sentences:
diriģē (1941)]]
'''Maestro''' (no {{val|it|maestro}}, ar nozīmi 'meistars' vai 'skolotājs')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.etymonline.com/index.php?term=maestro |title=Online Etymology Dictionary |access-date=2009-10-11 |archive-date=2011-09-23 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110923075603/http://www.etymonline.com/index.php?term=maestro |dead-url=no}}</ref> ir cieņas goda nosaukums. Šo terminu visbiežāk lieto Rietumu [[klasiskā mūzika|klasiskās mūzikas]] un [[opera]]s kontekstā, kas atbilst [[itāļu valoda]]s mūzikas terminu plašajam pielietojumam.

sentences: '''Avia (''Avia akciová společnost pro průmysl letecký'')''' ir [[Čehija]]s automašīnu un [[aviācija]]s ražotāja kompānija. Kompānija dibināta [[1919]]. gadā. [[1928]]. gadā tā kļuva par kompānijas [[Škoda]] apakšnodaļu. [[1930. gadi|1930. gados]] tā kļuva par vadošo [[Čehoslovākija]]s lidmašīnu ražotāju. [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā tā ražoja lidmašīnas trešā reiha gaisa spēku vajadzībām. Pēc kara kompānija tika nacionalizēta un pārprofilēta automašīnu ražošanai. Tomēr līdz [[1963]]. gadam ražoja arī lidmašīnas. Pēc tam ražoja aviācijas motorus, bet pēc [[1988]]. gada tikai lidmašīnu propellerus. [[1992]]. gadā rūpniecība tika sadalīta divās nodaļās propelleru un automašīnu ražošanai. Abas nodaļas izmantoja zīmolu "Avia".

sentences: '''Pēcgrūdiens''' ir [[zemestrīce]], kura norisinās pēc kādas spēcīgākas zemestrīces. Vairākums zemestrīču notiek vietās, kur saduras divas [[kontinentālā plātne|kontinentālās plātnes]]. To savstarpējā [[mijiedarbība]] pazemē rada lielu iekšējo [[mehāniskais spriegums|spriegumu]], un, kad tas kļūst pārāk spēcīgs, plātnes izkustas, izraisot zemestrīci. Ja vienas kontinentālās plātnes mala pavirzās zem otras plātnes, var izcelties ļoti stipra zemestrīce. Lielai zemestrīcei attiecīgajā plātņu lūzuma apgabalā parasti seko mazākas zemestrīces, jo plātnes pielāgojas savam jaunajam [[novietojums|novietojumam]]. Šīs zemestrīces sauc par pēcgrūdieniem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Cabbage and cross section on white.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|         binomial = Brassica oleracea
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Toms Džonss
|Vārds_orig = ''Tom Jones''
|Attēls = Sir Tom Jones at The Queen's Birthday Party (cropped-2).jpg
|Att_izm =
|Apraksts = Toms Džonss karalienes [[Elizabete II Vindzora|Elizabetes II]] dzimšanas dienas pasākumā 2018. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Tomass Džonss Vudvards
|Dzimis = {{Dzimšanas datums un vecums|1940|6|7}}
|Vieta_dz = {{vieta|Velsa|Glamorgana|Pontiprīta|Treforesta}}
|Miris =
|Vieta =
|Instrumenti = [[balss]]
|Žanrs =
* [[popmūzika]]
* [[ritmblūzs]]
* [[soulmūzika]]
* [[kantrimūzika]]
* [[gospelis]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]]
|Gadi = 1963–pašlaik
|Izdevējkompānija =
* ''[[Columbia Records]]''
* ''[[Decca Records]]''
* ''[[Epic Records]]''
* ''[[Jive Records]]''
* ''[[Island Records]]''
* ''[[Mercury Records]]''
* ''[[Polydor Records]]''
* ''[[Interscope Records]]''
* ''[[V2 Records]]''
* ''[[S-Curve Records]]''
|Darbojies_arī =
|Mlapa = {{URL|www.tomjones.com}}
|Dzimums = V
}}
'''Sers Tomass Džons Vudvards''' ({{val|en|Sir Thomas John Woodward}}; dzimis {{Dat|1940|6|7}}), profesionāli zināms kā '''Toms Džonss''', ir [[Velsa|velsiešu]] dziedātājs. Viņa karjera strauji attīstījās 20. gadsimta 60. gadu vidū, kad viņa dziesmas ieguva augstākās vietas Top 10 hītu topā. Regulāri devies koncertturnejās uz [[Lasvegasa|Lasvegasu]] (1967—2011).

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Slokas pamatskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = School in Sloka - panoramio.jpg
|image size             =
|imagewikilink          =
|alt                    =
|caption                = Slokas pamatskola 2014. gadā
|motto                  =
|location               = [[Skolas iela (Jūrmala)|Skolas iela]] 3, [[Jūrmala]], {{LAT}}
|streetaddress          =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 55 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 36 | longs = 44 | longEW = E
|country1               =
|coordinates            =
|schooltype             = pamatskola
|established            = 1907 (1992)
|director               = Guntars Miķelsons
|language               = latviešu
|url                    = {{URL|https://www.slokaspsk.lv/}}
}}
'''Slokas pamatskola''' bija viena no [[Jūrmala]]s pamatskolām, kas atradās [[Skolas iela (Jūrmala)|Skolas ielā]] 3, [[Sloka (Jūrmala)|Slokas]] apkaimē.

sentences: '''Galotņošana''' ir visas [[koks|koka]] galotnes nozāģēšana, vai lielu zaru un/vai [[Stumbrs|stumbru]] galotnes daļas nozāģēšana, atstājot stumbeņus vai sānu zarus, kas ir pārāk mazi, lai veidotu galotni. Citi pielietotie termini ir '''stabošana''' vai '''kronēšana'''. Galotņošana kokus bojā, taču praksē ir ļoti izplatīta un dažādu iemeslu dēļ pieprasīta. Dažas koku sugas labāk atgūstas no galotņošanas sekām,  nekā citas. Ir iespējami citi risinājumi, ko pielietojot, var sasniegt līdzvērtīgus rezultātus, nebojājot kokus.<ref name="treesaregood.com">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.treesaregood.com/treecare/resources/WhyToppingHurts.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|02|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140923000252/http://www.treesaregood.com/treecare/resources/WhyToppingHurts.pdf |archivedate={{dat|2014|09|23||bez}} }}</ref>

sentences:
'''NTSC''' (''National Television System Committee'') ir [[analogā televīzija|analogās televīzijas]] standarts, kas pārsvarā tiek izmantots [[Japāna|Japānā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un lielākajā daļā [[Dienvidamerika]]s. Signāla standarts izstrādāts 1941. gadā, ar modifikāciju krāsu pārraidīšanai 1953. gadā.
2009. gada 12. jūnijā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], 2011. gada 31.augustā [[Kanāda|Kanādā]] un 2021. gada 31 decembrī [[Meksika|Meksikā]] tas tiek aizstāts ar jauno [[ATSC]] (digitālo) standartu.
Signālam ir ~30 kadri sekundē. Katrs kadrs satur 525 (486 redzamās) horizontālās rindas. Puslauku secība: primārais (''even'') kam seko sekundārais (''odd'').

sentences: '''Tīzenhauzeni''' ({{val-de|von Tiesenhausen}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā krusta karu laikā 13. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]], [[Prūsija|Prūsijā]], [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|Romas katoļu baznīcu|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rīgas Vissvētās Trīsvienības {{nobr|Romas katoļu baznīca}}
| image                 = Katoļu Sv Trīsvienības baznīca (2).jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Rīga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 1.71 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 11 | longs = 2.47 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Augusta Deglava iela 63|3s=Augusta Deglava iela (Rīga)}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = [[Ūģis Šēnbergs]], [[Māra Šēnberga]], [[Vita Balode]], [[Zigurds Greivulis]], [[Zigmārs Jauja]], [[Edmunds Rimkus]].
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 2000
| year_completed        = 2006
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Rīgas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca''' ir Latvijas [[Romas katoļu baznīca]]s [[baznīca (celtne)|dievnams]] [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Atrodas [[Augusta Deglava iela (Rīga)|Augusta Deglava ielā]] 63.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe manginii 02.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe manginii|Mangina kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe manginii|suga_lv=Mangina kalanhoja}}'''Mangina kalanhoja'''<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Kalanhoja|last=Zālīte|first=Daiga|publisher=Zvaigzne ABC|isbn=978-9984-40-404-2|location=Rīga}}</ref> (''Kalanchoe manginii'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]].

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Berlīnes Komiskā opera
| attēls           = Komische Oper Berlin interior Oct 2007 Bühne.jpg
| attēla apraksts  = Berlīnes Komiskās operas skatuve
| attēla izmērs    = 220px
| adrese           = Behrenstraße 55-57
| pilsēta          =  [[Berlīne]]
| valsts           = {{DEU}}
| arhitekts        = [[''Fellner & Helmer'']]
| dibināšanas gads = 1947
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Barijs Koski
| operas vadītājs  = Henriks Nanasi
| režisors         = Ulrihs Lencs
| baleta vadītājs  =
| lielā zāle       = 1270
| mājas lapa       = [http://www.komische-oper-berlin.de www.komische-oper-berlin.de]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
{{slikts tulkojums}}
{{vikisaites+}}

sentences: '''Sniega līnija''' ir robeža uz zemes virsmas, virs kuras klimatisko apstākļu ietekmē notiek [[Sniegs|sniega]] un [[ledus]] uzkrāšanās.

sentences: '''Raihmans pret Latviju''' ir lieta (iesnieguma Nr. 1621/2007), kuru 2010. gadā izlēma [[ANO Cilvēktiesību komiteja]] (dokumenta Nr. CCPR/C/100/D/1621/2007).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|          vārds =Arturs Kestlers
|     vārds_orig = ''Kösztler Artúr''
|         attēls = Arthur Koestler statue in Budapest 2.JPG
|     att_izmērs = 150px
|        dz_gads =1905
|     dz_mēnesis =9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Budapešta]] [[Ungārija]]
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Anglija]]
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[žurnālistika|žurnālists]]
|slavenākie darbi = "Saules aptumsums" (''Darkness at Noon'')
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =[[Kens Vilbers]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Albrehts fon Korfs
|          vārds_orig = Johann Albrecht von Korff
|              attēls = Johann Albrecht Korff.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1697
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = [[Reņģe (ciems)|Reņģes (Rengenhofas) muiža]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad - [[Zebrene]], [[Dobeles novads]], {{LAT}})
|              m_gads = 1766
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 7
|             m_vieta = [[Kopenhāgena]], {{DEN}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  diplomāts, literāts
|            paraksts =
|            piezīmes = Korfa bibliotēkā bija ap 36 tūkstošiem grāmatu
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Kuldīgas draudzes novads''' ({{val-de|Kirchspiel Goldingen}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste|Kurzemes un Zemgales hercogistē]], pēc 1818. gada [[Kurzemes guberņa]]s [[Kuldīgas pilskunga iecirknis|Kuldīgas pilskunga iecirknī]], vēlāk [[Kuldīgas apriņķis|Kuldīgas apriņķī]].<ref name="Bienenstamm1841" >{{cite book|author1=H. von BIENENSTAMM|author2=Ernst August PFINGSTEN|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland, oder der ehemaligen Herzogthümer Kurland und Semgallen, mit dem Stifte Pilten ... Durchgesehen von E. A. Pfingsten, etc. [With maps.]|url=http://books.google.com/books?id=ixZbAAAAcAAJ&pg=PA142|year=1841|page=131}}</ref>

sentences:
{{Atjaunot}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|bilde=
|apraksts=''RuneScape'' logo
|developer=''[[Jagex|Jagex Ltd.]]''
|publisher=''[[Jagex|Jagex Ltd.]]''
|release=''[[RuneScape Classic]]'': 2001. gada 4. janvārī

''[[Runescape|RuneScape 2]]'': 2004. gada 29. martā
|genre=fantāzijas [[MMORPG]]
|mode=daudzspēlētāju
|platforms=''[[Java (valoda)|Java]]'' (''[[Microsoft Windows]]'', ''[[Linux]]'', ''[[Mac OS X]]'')
|media=Tīkla saskarne
|requirements=Zemās grafikas:

256 MB RAM,

800 MHz CPU

Augstās grafikas:

512 MB RAM,

1.2 MHz CPU
|input=Klaviatūra, pele
}}
'''''RuneScape''''' ir 2001. gada janvārī izdota ''[[Jagex]]'' izstrādāta [[daudzspēlētāju tiešsaistes lomu spēle]]. Sākotnēji tā bija ''[[Java (valoda)|Java]]'' programmēšanas valodā sarakstīta [[tīmekļa pārlūkprogramma|tīmekļa pārlūkprogrammas]] spēle, bet kopš 2016. gada tā ir patstāvīga ''[[C++]]'' programmēšanas valodā sarakstīta [[datorspēle]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abhurīts
|attēls=
|klase=[[Halīds]], oksihalogenīds, atakamīta sērija
|ŠtruncaID=3/D.05-10
|ķīm_formula=Sn21<nowiki>[</nowiki>O6<nowiki>|</nowiki>(OH)14<nowiki>|</nowiki>Cl16<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, bāli dzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Bieži veido eliptiskus kristālus
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Adatains, nelīdzens
|cietība=2
|spīdums=Pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,31
}}

sentences:
(''Leocarpus fragilis'')]]
'''Gada gļotsēne''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 2023. gada izraugās [[Latvijas Mikologu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://izklaide.tv3.lv/dzivesstils/dzivnieki/pazino-2023-gada-seni-un-glotseni/ |title=Paziņo 2023. gada sēni un gļotsēni |access-date={{dat|2023|01|11||bez}} }}</ref> Lai gan [[gļotsēnes]] vairs neietilpst [[sēnes|sēņu bioloģiskajā valstī]], Latvijā tradicionāli ar to izpēti nodarbojas ar sēņu pētniecību — mikoloģiju saistīti cilvēki. Par Gada gļotsēni kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta.

sentences:
{{VietasKarte
 |Atlantijas okeāns
 |label= Brazīlijas lielieplaka
 |position=top
 |width=250
  |latNS = S|latd = 15|latm = 00|lats = 00
  |longEW = W|longd = 25|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Brazīlijas lielieplaka Atlantijas okeāna kartē
 |relief = jā
}}
'''Brazīlijas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienviddaļā. Izvietojusies starp [[Dienvidamerika]]s kontinenta šelfu rietumos, [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]] ziemeļos un austrumos un [[Riugrandi augstiene|Riugrandi augstieni]] dienvidos. Garums ziemeļu—dienvidu virzienā ap 3000 km, lielākais dziļums — 6697 metru. Gultnē globigerīnu dūņas rietumos un sarkanais māls austrumos.<ref>{{PZT|124}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Avicenna
|     vārds_orig = ''Abū Alī ibn Sīnā''
|         attēls = Avicenna TajikistanP17-20Somoni-1999 (cropped).png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = augustā ap [[980. gads|980]]. gadu
|       dz_vieta = [[Buhāra]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad {{UZB}})
|      m_dat_alt = [[1037. gads|1037]]. gada jūnijā (56 vai 57 gadi)
|        m_vieta = [[Hamadāna]] (tagad {{IRN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[persieši|persietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[filozofija]], [[loģika]], [[islāma teoloģija]], [[fizika]], [[dzeja]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = mūsdienu [[medicīna]]s "tēvs",
[[aromterapija]]s aizsācējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Tarirīnskābe''' (6-oktadecīnskābe, CH3(CH2)10C≡C(CH2)4−COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trīskāršo saiti. Tarirīnskābei ir [[izomērs]] ar citādu trīskāršās saites novietojumu molekulā - [[stearolskābe]].

sentences:
{{Komiķa infokaste
| name            = Robins Viljamss
| vārds_orig      = ''Robin Williams''
| image           = Robin Williams 2011a (2).jpg
| caption         = Robins Viljamss 2011. gadā
| birth_name      =
| birth_date      = {{dat|1951|7|21}}
| birth_place     = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
| death_date      = {{miršanas datums un vecums|2014|8|11|1951|7|21}}
| death_place     = {{vieta|ASV|Kalifornija|Paradaiskleja}}
| medium          =
| nationality     = Amerikānis
| active          = 1972–2014
| genre           =
| influences      =
| influenced      =
| spouse          =
| website         = {{URL|http://www.robinwilliams.com}}
}}
'''Robins Viljamss''' ({{val|en|Robin McLaurin Williams}}; dzimis {{dat|1951|7|21}}<ref name="birth">Sources conflict. The print biographies ''The Life and Humor of Robin Williams: A Biography'' and ''Robin Williams: A Biography'' give his birth year as 1952. ''The Robin Williams Scrapbook'' also gives a birth year as 1952, as does ''Encyclopædia Britannica''. Williams refers to himself as being "55" in an interview published July 4, 2007. {{ziņu atsauce |title=Marriage 101 with Robin Williams |work=StarPhoenix |date=2007-07-04 |first=Katherine |last=Monk |url=http://www.canada.com/saskatoonstarphoenix/news/lifestyle/news/lifestyle/story.html?id=8b777192-8e77-464d-b8da-0cb90be40901&k=1045 |access-date=2011-12-25 |archive-date=2012-11-07 |archive-url=https://web.archive.org/web/20121107142414/http://www.canada.com/saskatoonstarphoenix/news/lifestyle/news/lifestyle/story.html?id=8b777192-8e77-464d-b8da-0cb90be40901&k=1045 }} He also verifies his date of birth as July 21, 1951 in a fansite interview: Stuurman, Linda. [http://www.robin-williams.net/interviews/RWF/rwfinterview.php RWF talks with Robin Williams: Proost!], May 25, 2008.</ref> miris {{dat|2014|8|11}})<ref name="NYT-20140811">{{ziņu atsauce |last = Itzkoff |first = Dave |last2 = Fitzsimmons |first2 = Emma G. |title = Robin Williams, Oscar-Winning Comedian, Dies at 63 |url = http://www.nytimes.com/2014/08/12/movies/robin-williams-oscar-winning-comedian-dies-at-63.html |date = August 11, 2014 |work = [[The New York Times]] |accessdate = August 11, 2014 }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |url = http://www.hollywoodreporter.com/news/robin-williams-dies-suspected-suicide-724724 |title = Robin Williams Dies of Suspected Suicide |date = August 11, 2014 |work = [[The Hollywood Reporter]] |accessdate = August 11, 2014 }}</ref> bija amerikāņu aktieris un komiķis.

sentences:
sadegšanas vienādojums. Redzams, ka no vienas metāna molekulas rodas 2 ūdens molekulas, t.i., šajā reakcijā metāna un ūdens stehiometriskā attiecība ir 1:2. Tāpat no vienādojuma var secināt, ka, lai metāns pilnīgi sadegtu, metāna un skābekļa attiecībai jābūt 1:2]]
'''Stehiometrija''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''στοιχεῖον'' — 'elements' un ''μετρέω'' — 'mērīt') ir noteikumu sistēma [[Ķīmija|ķīmijā]], pēc kuras tiek noteikts [[Ķīmiskais sastāvs|vielu sastāvs]] un [[Vielas daudzums|vielu daudzums]] [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiskajās reakcijās]].

sentences:
{{Coord|52|45|57|N|13|15|51|E|region:DE_type:landmark|display=title}}
{{Location map start |Germany |width=250 |float=right}}
{{Location map marker |Germany|lat=52.765833|long=13.264167|position = bottom |label=Zaksenhauzenes<br />koncentrācijas nometne}}
{{Location map end |Germany |caption=Koncentrācijas nometnes atrašanās vieta}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Simons Grūnavs
|          vārds_orig = Simon Grunau
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap [[1470]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Tolkemita]],  [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa valsts]]<br />(tagad [[Tolkmicko]], {{POL}})
|           m_dat_alt = [[1530]]. vai [[1537]]. gadā
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[prūši|prūsis]]{{nepieciešama atsauce}}
|             dzimums = V
|        nodarbošanās = hronists
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Palīguzsvars''' ir valodas vienības sekundārs izcēlums, kas ir vājāks par galveno [[uzsvars|uzsvaru]], kas [[latviešu valoda|latviešu valodā]] parasti ir uz pirmās [[zilbe]]s. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] palīguzsvaru apzīmē ar {{IPA|[ˌ]}}. Latviešu valodā, lai būtu palīguzsvars, vārdā jābūt vismaz trīs zilbēm, piemēram, vārdā ⟨meitenīte⟩ ar palīguzsvaru izceļ trešo zilbi – {{IPA|[ˈmɛiteˌniːte]}}.<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pal%C4%ABguzsvars&list=pal%C4%ABguzsvars&lang=LV |title=Akadēmiskā terminu datubāze – palīguzsvars |quote=Valodas vienības sekundārs izcēlums, kas ir vājāks par galveno uzsvaru. Lai būtu palīguzsvars, latviešu valodā vārdā jābūt vismaz trim zilbēm, piemēram, vārdā meitenīte ar palīguzsvaru izceļ trešo zilbi -nī-. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007 |access-date={{dat|2014|01|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151029024016/http://termini.lza.lv/term.php?term=pal%C4%ABguzsvars&list=pal%C4%ABguzsvars&lang=LV |archivedate={{dat|2015|10|29||bez}} }}</ref>

sentences: '''Kordiljeri''' ({{val-es|Cordilleras}}, {{val-en|American Cordillera}}) ir garākā kalnu sistēma pasaulē, kas stiepjas no 66° ziemeļu platuma [[Aļaska|Aļaskā]] līdz 56° dienvidu platumam [[Ugunszeme|Ugunszemē]] vairāk kā {{nobr|18 000}} kilometru garumā.<ref>{{PZT|375}}</ref> Kalnu sistēmas platums ir ap {{nobr|1600 km}} [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un {{nobr|900 km}} [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Kalnu sistēma atrodas [[Kanāda]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Meksika]]s, [[Centrālamerika]]s valstu, [[Venecuēla]]s, [[Kolumbija]]s, [[Ekvadora]]s, [[Peru]], [[Bolīvija]]s, [[Argentīna]]s un [[Čīle]]s teritorijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ketamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 6740-88-1
|      ķīmiskā formula = C13H16CINO
|              molmasa = 237,725
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 262 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Ketamīns''' ir viela, ko izmanto cilvēku un veterinārajā medicīnā. Ketamīns tiek izmantots kā [[narkoze]]s līdzeklis, tomēr cilvēki to izmanto arī kā apreibinošu vielu — [[halucinogēni|halucinogēnu]] ar disociatīvu iedarbību. Ketamīnu pirmoreiz sintezēja 1962. gadā, meklējot daudz drošāku vielu un alternatīvu [[fenciklidīns|fenciklidīnam]].

sentences: '''Patiesumjausma''' raksturo indivīda priekšstatu par patiesību, kas izpaužas apgalvojumu vai diskusijas argumentu veidā, balstoties uz intuīciju vai "iekšējo izjūtu", neatkarīgi no [[loģika]]s vai [[Fakts|faktiem]]. Latviešu filozofiskajā literatūrā tradicionāli lietoja apzīmējumu [[intuitīvā izziņa]]<ref>{{Grāmatas atsauce | first1 = Staņislavs | last1 = Ladusāns | title = Daudzpusīgā gnozeoloģija: izziņas fenomenoloģija un vispārējā kritiskā gnozeoloģija. | publisher = Atols | year = 1994 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | first1 = Alfrēds | last1 = Polis | title = Epistemoloģija. | publisher = Latvijas Universitāte | year = 2001}}</ref>. Savukārt ''patiesumjausma'' ir viens no iespējamajiem šādas izziņas metodes rezultātiem, kas izpaužas kā (patiesas vai aplamas) "zināšanas" par kaut ko konkrētu. Patiesumjausma ir intuitīva pasaules uztveres izpausme — tā jāatšķir no spriedumu kļūdām, stereotipiem vai [[Aizspriedums|aizspriedumiem]], kas nozīmētu kaut vai nepilnīgu loģisko secinājumu ķēdīti.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(Ce)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-60
|ķīm_formula=(Ce,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišzaļš, dzeltenzaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.725 nε = 1.810
|pleohroisms=
|blīvums=3,7
}}
__NOTOC__

sentences: '''Daļiņu detektors'''  ('''jonizējošā starojuma detektors''' vai '''elementārdaļiņu detektors''') ir ierīce, ko izmanto lielas enerģijas [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] un citu daļiņu ([[Jonizējošais starojums|jonizējošā starojuma]]) detektēšanai un parametru mērīšanai. Detektorus lieto kā [[eksperimentālā fizika|eksperimentālajā fizikā]] zinātniskos eksperimentos, tā arī [[medicīna|medicīnā]] ([[scintigrāfija|scintigrāfijā]], [[rentgenogrāfija|rentgenogrāfijā]] un citur), [[defektoskopija|defektoskopijā]], militārām vajadzībām un daudzos citos gadījumos, kad nepieciešams noteikt [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] piesārņojumu vai radioaktīvu materiālu klātbūtni. Elementārdaļiņu detektori var noteikt radioaktīvajā sabrukšanā radušās daļiņas, [[kosmiskie stari|kosmisko staru]] daļiņas, [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātājos]] mākslīgi radītas lielas enerģijas daļiņas.

sentences:
{{Infobox event
| title                    = Kalifornijas zelta drudzis
| image                    = 1850 Woman and Men in California Gold Rush.jpg
| image_size               =
| caption                  =  Zelta meklētāji, kas 1850. gadā strādā [[Kalifornija]]s zelta raktuvēs
| native_name              =
| native_name_lang         =
| english_name             =
| date                     = {{Start date|1848|01|24}}–1855. gads
| venue                    =
| place                    = [[Sjerranevada (ASV)|Sjerranevada]]s un [[Ziemeļkalifornija]]s zelta raktuves
| coordinates              = {{coord|38|48|01|N|120|53|32|W|display=inline,title}}
| also known as            =
| type                     =
| theme                    =
| cause                    =
| budget                   =
| patron                   =  <!-- or | patrons = -->
| organisers               =  <!-- or | organizers = -->
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             = 300 000 zelta meklētāji
| outcome                  = Kalifornija kļuva par [[ASV štati|ASV štatu]] <br> norisinājās [[Kalifornijas genocīds]]
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Svari
| abbreviation = Lib
| name_latin = Libra
| RA = 15
| dec = -15
| areatotal = 538
| arearank = 29. vieta
| numbermainstars = 4, 6
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Zubenelšemali
| starmagnitude = 2,6
| neareststarname = ''HD 131977''
| stardistance = 19,3
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Čūsknesis]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

sentences:
aizsargpoti un šļirci tās ievadīšanai]]
'''Vakcīna''' (no {{val|la|vacca}} — 'govs') jeb '''aizsargpote''' ir [[medikaments]], ar kuru veic slimību [[profilakse|profilaksi]]. Vakcīnas sastāvā ir aktīvā viela, kas ierosina [[imūnsistēma]]s atbildes reakciju, organismā sākot veidot [[antivielas]]. Sastopoties ar konkrētas [[infekcija]]s izraisītāju, antivielas to neitralizē. Katra vakcīna ir paredzēta noteiktai slimībai. Vakcīnas iedala dzīvajās (sastāvā ir nekaitīgi novājināti vīrusi vai mikrobi), nedzīvajās (sastāvā ir nogalināti vīrusi vai mikrobi), ķīmiskajās (sastāvā ir ķīmiski izdalīti [[antigēns|antigēni]]) un mikroorganismu metabolītu vakcīnās.

sentences:
'''Simetrija''' ({{val-el|συμμετρία}}, ''symmetría'' — ‘atbilstība’, ‘samērīgums’) ir īpašība,<ref name="tezaurs"/> kuras rezultātā [[ģeometrija|ģeometriskas]] figūras vai [[fizikāls ķermenis|ķermeņi]] saskan paši ar sevi, ja izpilda noteiktas pārveidošanas darbības.<ref name="ZTV"/> Visbiežāk ar jēdzienu "simetrija" saprot [[aksiālā simetrija|aksiālo simetriju]], kad figūra vai ķermenis attiecībā pret [[simetrijas ass|simetrijas asi]] veido [[spoguļattēls|spoguļattēlu]]. Izšķir vēl [[centrālā simetrija|centrālo simetriju]], kad ķermenis veido spoguļattēlu nevis pret [[taisne|taisni]], bet gan pret [[punkts|punktu]], un [[pārneses simetrija|pārneses simetriju]], kad, pārbīdot figūru vai ķermeni noteiktā virzienā, tas pilnībā sakrīt.
== Atsauces ==
{{atsauces|refs=
<ref name="tezaurs">{{tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/sv/?w=simetrija | title= Simetrija | publisher= Tezaurs.lv | accessdate= 2012-05-16 | language= latviski | archiveurl= https://web.archive.org/web/20160305101856/http://www.tezaurs.lv/sv/?w=simetrija | archivedate= 2016-03-05 }}</ref>
<ref name="ZTV">{{grāmatas atsauce | title= Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca | publisher= Norden AB | location= Rīga | year= 2001 | isbn= 9984-9383-5-2 | page= 604}}</ref>
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Solomon Islands Protectorate''
|nosaukums_latv_val  = Britu Zālamanu salas
|sugasvārds          = Britu Zālamanu salas
|
|kontinents          =
|reģions             =
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = Koloniālais īpašums, protektorāts
|statusa_teksts      = [[Britu impērija]]s koloniālais īpašums, protektorāts,
|impērija            = [[Britu impērija]]
|valdības_veids      = [[Konstitucionālā monarhija]]
|
|gads_sākums         = 1893
|gads_beigas         = 1978
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           = Neatkarība
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              = [[Pašpārvaldes kolonija]]
|date_event2         = 1976. gada 2. janvāris
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Vācu Jaungvineja
|flag_p1             = Reichskolonialflagge.svg
|image_p1            =
|p2                  = Japāņu okupētās Zalamana salas
|flag_p2             = Flag of Japan (1870–1999).svg
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Zālamana Salas
|flag_s1             = Flag_of_the_Solomon_Islands.svg
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag of the Solomon Islands (1966–1977).svg
|flag                =  karogs
|flag_type           = Karogs (1966–1977)
|
|image_coat          = Badge of the Solomon Islands (1956–1978).svg
|symbol              =  ģerbonis
|symbol_type         = Ģērbonis (1956–1978)
|
|image_map           = Solomon Islands in its region (special marker).svg
|image_map_caption   = Britu Zālamanu salas (1893—1978)
|
|galvaspilsēta       = [[Tulagi]]
(1893 - 1952)
[[Honiara]]
(1952 - 1978)
|
|national_motto      =
|national_anthem     = [[Apvienotās Karalistes himna]]
|kopīgas_valodas     = [[Angļu valoda]], pidžina valoda, pileni valoda
|reliģija            = [[Kristietība]], [[polinēziešu mitoloģija]]
|nauda               = Zālamana salu Sterliņu mārciņa (1916–1966)
Zālamanu salu dolārs (1977–1978)
|leader1             = Viktorija (karaliene)|Viktorija
|leader2             = Elizabete II Vindzora
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 1893–1901
|year_leader2        = 1952–1978
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Apvienotās Karalistes karaļu uzskaitījums|Apvienotās Karalistes karalis]]
|representative1     = Čārlzs Moriss Vudfords
|representative2     = Sers Kolins Alens
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = 1896-1915
|year_representative2 = 1976–1978
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = [[Zālamana salu gubernators|Gubernators]]
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         = Zālamana salu likumdošanas padome
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
'''Hillera VZ-1 Pawnee''' ir tiešās vilces lidaparāts, kas izmanto pretrotējošus propellerus cēlējspēkam platformas iekšienē. Platforma tika kontrolēta, pilotam manipulējot savu smaguma centru. VZ-1 mazākais modelim ONR ir divi 44 zirgspēku 33 kilovatu Nelson H-58 motori, kuri ir savienoti ar propelleriem, izmantojot helikoptera transmisiju.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''T-Mobile Arena''
| logo_image =
| logo_caption =
| image = T Mobile Arena The Strip Las Vegas (29798246202).jpg
| map_type = Lasvegasa
| latNS = N
| latd = 36
| latm = 06
| lats = 10
| longEW = W
| longd = 115
| longm = 10
| longs = 42
| location = {{vieta|ASV|Nevada|Lasvegasa}}
| broke_ground = {{dat|2014|05|1|N|bez}}
| built = Līdz {{dat|2016|04|6|d|bez}}
| opened = {{dat|2016|04|6|N|bez}}
| cost = {{ASV dolārs|375 milijoni}}
| dimensions =
| cap_concert = 20 000
| cap_basketball = 18 000
| cap_hockey = 17 500
| tenants = [[Vegasas "Golden Knights"]] ([[NHL]]) (2017-)
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name            = Dīrborna
|official_name = ''Dearborn''
|settlement_type          = pilsēta
|nickname                 =
|motto                    =  "Home Town of Henry Ford"<ref>https://cityofdearborn.org/</ref>
|image_skyline            = HyattRegencyDearborn1.jpg
|image_flag               =
|image_seal               =
|pushpin_map              = ASV#Mičigana
|pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
|latd  = 42 | latm  = 18 | lats  = 40.79 | latNS = N
|longd = 83 | longm = 12 | longs = 48.53 | longEW = W
|subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
|subdivision_type1        = [[ASV štati|Štats]]
|subdivision_type2        = Apgabals
|subdivision_name         = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|subdivision_name1        = {{vieta|Mičigana}}
|subdivision_name2        = [[Veina apgabals|Veina]]
|established_title        = Dibināta
|established_date         = [[1836]]. gadā
|established_title2       = Pilsētas tiesības
|established_date2        = [[1927]]. gadā
|government_type          =
|leader_title             = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
|leader_name              = [[Džons O'Railijs]]<br />(''John B. O'Reilly, Jr.'')
|area_total_km2           = 63.3
|area_land_km2            = 63.1
|area_water_km2           = 0.2
|population_as_of         = 2020
|population_footnotes     =
|population_total         = 109976
|population_density_km2   = auto
|timezone                 = [[Eastern Time Zone|EST]]
|utc_offset               = -5
|timezone_DST             = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
|utc_offset_DST           = -4
|postal_code_type         =
|postal_code              =
|area_code                = 313
|elevation_footnotes      =
|elevation_m              = 180
|website                  = [http://www.cityofdearborn.org/ cityofdearborn.org]
|blank_name               = [[FIPS kods]]
|blank_info               = 26-21000
|blank1_name              = [[GNIS]] piešķirtais ID
|blank1_info              = 0624432
|footnotes                =
}}
'''Dīrborna''' ({{val|en|Dearborn}}) ir pilsēta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Mičigana]]s štatā, [[Detroita]]s dienvidrietumos.

sentences:
[[Kategorija:Argentīna]]
[[Kategorija:Militārisms pēc valsts|Argentīna]]

sentences:
{{EPC H158}}
'''EPC H158''' jeb '''Étage Principal Cryogénique H158''' (no [[franču valoda|franču]] - kriogēnā pirmā pakāpe) - [[nesējraķete|nesējraķešu]] [[Ariane 5]] pamata [[raķešpakāpe]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 33
|lv = Trīsdesmit trīs
}}
'''33''' ('''Trīsdesmit trīs''') ir [[naturāls skaitlis]], kurš atrodas starp skaitļiem [[32 (skaitlis)|32]] un [[34 (skaitlis)|34]].
{{commons|33}}
== Zinātne ==
* [[Arsēns|Arsēna]] [[atomskaitlis]]
* pie 33° pēc [[Ņūtona skala]]s sāk vārīties ūdens
== Cilvēki ==
* [[Aleksandrs Lielais]] mira 33 gadu vecumā
* Latviešu mūziķis [[Mārtiņš Freimanis]] mira 33 gadu vecumā
== Citas nozares ==
* [[33. gads]]
* Pēc Gregora kalendāra gada 33. diena ir [[2. februāris]]
* Cilvēkam ir 33 mugurkaula skriemeļi
* Tiek uzskatīts ka Jēzus nomira 33 gadu vecumā
== Numoroloģoja ==
Skaitlis 33 simbolizē apziņas plašumu un cēlsirdības un labsirdības triumfu. Skaitlis, kas pašos pamatos var mainīt sabiedrības viedokli. Tas, kas vakar vēl šķita neiespējams, ir šodienas realitāte.
{{Skaitļu nosaukumi}}
{{Matemātika-aizmetnis}}
[[Kategorija:Skaitļi]]

sentences:
[[Kategorija:Eiropas Komisija|Enerģētika]]
[[Kategorija:Eiropas politiķi]]
[[Kategorija:Enerģētika]]

sentences: '''Tronheimas katedrāle''' (''Nidarosdomen'', arī ''Nidaros domkirke'', pēc viduslaiku Tronheimas nosaukuma Nidarosa (''Nidaro'')), ir [[luterisms|luterāņu]] [[katedrāle]] [[Tronheima|Tronheimā]], [[Norvēģija|Norvēģijā]]. Viena no ievērojamākajām Norvēģijas [[baznīca (celtne)|baznīcām]], kas līdz 1906. gadam kalpoja par Norvēģijas karaļu kronēšanas vietu. Tā celta no [[1070]]. līdz apmēram [[1300]]. gadam.

sentences: '''Datora radīti attēli''', bieži izmantots saīsinājums angļu valodā '''CGI''' (no {{val|en|computer-generated imagery}}), ir [[datorgrafika]]s izmantošana, lai radītu vai palīdzētu attēlu radīšanā [[māksla|mākslā]], drukātajos medijos, [[videospēle|videospēlēs]], [[Kinofilma|filmās]], televīzijas programmās, [[Reklāma|reklāmās]], [[video]]klipos un [[Simulācija|simulatoros]]. Vizuālās ainas var būt gan dinamiskas, gan statiskas, un tās var būt divdimensiju (2D), lai gan termins CGI visbiežāk tiek izmantots attiecībā uz [[trīsdimensiju telpa|3D datorgrafiku]], kas izmantota, lai radītu ainas vai [[Specefekts|specefektus]] filmās un televīzijā. CGI var izmantot arī individuāli lietotāji, un to var rediģēt ar tādām programmām kā ''[[Windows Movie Maker]]'' vai ''[[iMovie]]''.

sentences: Recenzija ir kritiska atsauksme par rakstu. Šeit ikviens Vikipēdijas dalībnieks var lūgt citus novērtēt jebkuru rakstu. Lai izvirzītu rakstu izvērtēšanai, pievieno to sadaļā "Raksti". Izvirzīto kandidātu, pārvietojot to uz arhīvu, no šīs lapas jebkurā brīdī var izņemt tā izvirzītājs vai arī, ja ir pagājuši vairāk kā seši mēneši kopš raksta ievietošanas, jebkurš cits Vikipēdijas dalībnieks.

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Lielais teātris
| nosaukums_orig   = ''Большой театр''
| attēls           = Moscow 05-2012 Bolshoi after renewal.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         = Lielais teātris 2012. gadā
| adrese           = {{vieta|Krievija|Maskava|Teātra laukums}}
| vieta            =
| karte            = Maskavas centrs
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 55 | plat_m  = 45 | plat_s = 37 | plat_NS = N
| gar_d  = 37 | gar_m   = 37 | gar_s  =  7 | gar_EW  = E
| arhitekts        = [[Jozefs Bove]]
| dibināšanas gads = 1776
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Vladimirs Irins
| operas vadītājs  = Makvala Kasrašvili
| baleta vadītājs  = Sergejs Filips
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| citas_daļas      =
{{Designation list
|embed=yes
| designation2 =Krievija
| designation2_offname =
| designation2_type =Arhitektūra
| designation2_criteria =
| designation2_date =
| delisted2_date =
| designation2_number =[http://kulturnoe-nasledie.ru/monuments.php?id=7710886000 7710886000]
}}
| mājas lapa       = {{URL|http://www.bolshoi.ru/ru/}}
}}
'''Maskavas Lielais teātris''' ({{val|ru|Большой театр}}) ir vēsturisks teātris [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]. Dibināts 1825. gadā. Ēkas arhitekts ir [[Jozefs Bove]]. Maskavas Lielajā teātrī tiek uzvestas [[opera]]s un baleta izrādes.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīta formulvienības struktūrformula

Nātrija sulfīta formulvienības modelis

Bezūdens nātrija sulfīta paraugs
|       citi nosaukumi = E221
|           CAS numurs = 7757-83-7
|      ķīmiskā formula = Na2SO3
|              molmasa = 126,043
|              blīvums = 2633
|  kušanas temperatūra = 33,4 °C (heptahidrāta šķīšana kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 27,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīts''' (Na2SO3) ir balta kristāliska viela, kas ir [[sērpaskābe]]s un [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāls]]. Nātrija sulfīts viegli šķīst ūdenī un veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. Istabas temperatūrā kristalizējas no ūdens šķīdumiem heptahidrāta Na2SO3·7H2O veidā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Jirgens fon Hēns
|          vārds_orig = ''Jürgen von Hehn''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1912
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1983
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Hamburga]], {{GER}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[vēsture]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = ''Lettland zwischen Demokratie und Diktatur...'' (1957)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
'''''Index seminum''''' ir [[Sēkla|sēklu]] saraksts, kuru sastāda un publicē [[botāniskais dārzs]], [[arboretums]] vai cita kompetenta zinātniska institūcija. Sēklu saraksti ir paredzēti bezmaksas sēklu apmaiņai starp šīm iestādēm. Tie tiek publicēti katru gadu vai katru otro gadu un izsūtīti citiem botāniskajiem dārziem. Mūsdienās šie saraksti tiek publicēti iestāžu mājaslapās vai izsūtīti ar e-pastu.  Ir radīta arī interneta platforma to publicēšanai. Tas ļauj ātri un ērti nodibināt kontaktus starp botāniskajiem dārziem, apmainīties ar informāciju un sēklām. Apmaiņa ar sēklām ļauj palielināt botānisko dārzu kolekcijas visā pasaulē.<ref name="bgci" />
Sēklu apmaiņa notiek tikai nekomerciāli zinātniskam, izglītojošam un dabas aizsardzības darbam. Tās dalībnieki apņemas ievērot [[Ētika|ētiskos]] principus [[Bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] aizsardzībai, [[Invazīva suga|sugu invāziju]] novēršanai un ģenētisko resursu nacionālo īpašumtiesību nodrošināšanai. Mūsdienās tajā piedalās vairāk kā 700 dārzi no 118 valstīm.<ref name="bgci" />

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Malajbalaja
 | official_name            = ''Malaybalay''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = AiceMCBuk.jpg
| image2                   = MalaybalayCityHall.jpg
| image3                   = Kaamulan Gorunds malaybalay city.JPG
| image4                   = Sumpong Barangay Hall.jpg
| image5                   = Kaamulana3.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator bukidnon malaybalay.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        = [[Bukidnona]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1907
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1998
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 46
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 969.19
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 190712
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 09 | lats = 23 | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 08 | longs = 00 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8700
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 828
 | website                  = {{URL|http://malaybalaycity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Ainava''' ir redzeslokā esošo Zemes virsmas (vai cita debess ķermeņa virsmas) elementu kopums. Ainava iekļauj redzeslokā esošos un saredzamos Zemes virsmas [[ģeomorfoloģija|ģeomorfoloģiskos]] elementus, [[flora]]s un [[fauna]]s elementus, antropogēnos elementus, kurus radījis [[cilvēks]]. Ainava ietver arī redzamos [[klimats|klimatiskos]] apstākļus un apgaismojuma apstākļus. Laika gaitā notiekošas ainavas pārmaiņas sauc par [[Ekoloģiskā sukcesija|sukcesiju]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zaļais soilents
| operators =
| attēls = Soylent green.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, trilleris
| režisors = [[Ričards Flaišers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Čārltons Hestons]]
* [[Lī Teilore-Janga]]
* [[Čaks Konorss]]
* [[Džozefs Kotens]]
* [[Broks Pīterss]]
* [[Paula Kellija]]
* [[Edvards Robinsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Soylent Green''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|4|19}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zaļais soilents"''' ({{Val|en|Soylent Green}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Antiutopija|antiutopiska]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Ričards Flaišers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Čārltons Hestons]], [[Lī Teilore-Janga]], [[Čaks Konorss]], [[Džozefs Kotens]], [[Broks Pīterss]], [[Paula Kellija]] un [[Edvards Robinsons]]. Filma balstīta uz [[Harijs Herisons|Harija Herisona]] 1966. gada romānu "[[Pavirzieties! Pavirzieties!]]" (''Make Room! Make Room!'').

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Izolēts raksts|date=2012. gada novembrī,}}
'''Igauņu haika''' ir dzejas forma, kas ir īsāka par tradicionālo haiku. Ja Parastai haikai zilbju skaits ir 5+7+5, bet igauņu haikai trijās rindās tikai 4+6+4 zilbes.

sentences: '''Rodanīdi''' jeb '''tiocianāti''' (SCN−) ir savienojumi, kas satur [SCN]<sup>−</sup> anjonu. Tie uzskatāmi par nestabilās [[rodānūdeņražskābe]]s jeb tiociānskābes [[sāļi]]em. Pazīstamākie šāda veida savienojumi ir [[kālija rodanīds|kālija]] un [[amonija rodanīds|amonija rodanīdi]]. Tie reaģē ar [[dzelzs]] trīsvērtīgajiem sāļiem, veidojot sarkanu kompleksu. Šo reakciju lieto analītiskajā ķīmijā un audumu krāsošanai (vismaz agrāk).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Čornajas pagasts
| karte             = Čornajas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Čornajas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Čornajas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Čornaja
| platība           = 150,9
| iedzīvotāji       = 1125<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|29||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1125/ 150.9 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.cornaja.lv
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Gnaphalium munsiari.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Gnaphalium munsiari''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Gnaphalium
| ģints_lv = Zaķpēdiņas
| binomial = Gnaphalium
| sinonīmi =
}}'''Zaķpēdiņas''' ({{Val-la|Gnaphalium}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir [[Mērenā josla|mērenajā]] un [[Subtropiskā josla|subtropiskajā joslā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:325908-2|title=Gnaphalium L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-24|language=en}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Heinrihs Heine
|     vārds_orig = ''Christian Johann Heinrich Heine''
|         attēls = Heinrich-heine 1.jpg
|     att_izmērs = 210px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1797
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Diseldorfa]],  [[Prūsijas Karaliste]],<br />(tagad {{DEU}})
|         m_gads = 1856
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = Dzejnieks, žurnālists
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|        periods = [[19. gadsimts]]
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[Romantisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Bonnas Universitāte]], [[Getingenes Universitāte]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kristians Johans Heinrihs Heine''' ({{val|de|Christian Johann Heinrich Heine}}; dzimis {{dat|1797|12|13}}, miris {{dat|1856|02|17}}) bija žurnālists un viens no nozīmīgākajiem [[vācieši|vācu]] 19. gadsimta [[dzeja|dzejniekiem]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Uzkopšana
| attēls                   =  Sunshine cleaning.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sunshine Cleaning''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Kristīne Džefsa]]
| producents               =
* [[Marks Turtltobs]]
* [[Džebs Brodijs]]
* [[Glenna Viljamsone]]
| scenārija autors         = [[Megana Hollija]]
| galvenajās lomās         =
* [[Emilija Blanta]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Džeisons Spevaks]]
* [[Mērija Linna Rejskuba]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Alans Ārkins]]
| mūzika                   =
* [[Sjūzana Džeikobsa]]
* [[Maikls Penns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Big Beach]]''
| izplatītājs              = ''[[Overture Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|2009|3|13|ASV}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/sunshine-cleaning-2008|title=Sunshine Cleaning|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sunshinecleaning.htm|title=Sunshine Cleaning (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 14, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Uzkopšana"''' ({{val|en|Sunshine Cleaning}}) ir 2008. gada drāma, kuras režisore ir [[Kristīne Džefsa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Emilija Blanta]], [[Eimija Adamsa]], [[Džeisons Spevaks]], [[Mērija Linna Rejskuba]], [[Stīvs Zāns]] un [[Alans Ārkins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Deguna apakšējā gliemežnīca |
  Latin        = Concha nasalis inferior |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray170.png |
  Caption      = Apakšējā deguna gliemežnīca (sarkana) |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Mongoļu impērija''' bija [[Eirāzija]]s lielākajā daļā pēc [[mongoļi|mongoļu]] cilšu karagājieniem radusies [[impērija]]. Sava uzplaukuma laikā tā aizņēma vairāk nekā 33 miljonus km² Eirāzijas teritorijas, tā kļūstot par lielāko valsti cilvēces vēsturē.

sentences: '''Piekrastes navigācija''' ({{val|en|piloting}}) ir [[navigācija]]s veids, kuru izmanto ierobežotos ūdeņos ar biežu vai pastāvīgu kuģa vietas noteikšanu attiecībā pret tuvumā esošiem ģeogrāfiskiem orientieriem un ūdenstilpes dibena raksturu.<ref name="Bowditch N. 2019">Bowditch N., National Geospatial-Intelligence Agency ''The American Practical Navigator (Bowditch), Pub No 9. Volume I — 2019 edition.'' National Geospatial-Intelligence Agency, 2019. 2. lpp.</ref> Kuģa vietas noteikšanai izmanto vizuālus ģeogrāfisko orientieru novērojumus un radaru. Ūdens dziļuma noteikšanai var izmantot eholotu. Piekrastes navigāciju izmanto, kamēr ir redzamas krasta navigācijas zīmes un uguņi.

sentences: {{Commonscat|24th century BC|24. gadsimts p.m.ē.}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Burtnieku pils
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Asti_ordulinnuse_müürid_02.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Burtnieku viduslaiku pils atliekas
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Burtnieki]], [[Burtnieku pagasts]], [[Valmieras novads]], {{LAT}}
| latd  = 57.697222 | latNS  = N
| longd = 25.277778 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 14. gs
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Burtnieku viduslaiku pils
|      numurs = 2417
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Burtnieku pilsdrupas
|      numurs = 6892
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Burtnieku muižas apbūve
|      numurs = 6891
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''Ķīnas Komunistiskās partijas 9. kongress''' notika 1969. gada 1.-24. aprīlī, iezīmējot [[Kultūras revolūcija]]s radikālākā posma beigas. Tajā no amatiem atcēla jau iepriekš tīrīšanai pakļauto Valsts prezidentu un partijas priekšsēdētāja [[Mao Dzeduns|Mao Dzeduna]] vietnieku [[Lju Šaoči]] un partijas ģenerālsekretāru [[Dens Sjaopins|Denu Sjaopinu]]. Kongresā piedalījās 1512 deputāti, no kuriem daudzi nebija partijas biedri, bet [[Sarkanie gvardi (Ķīna)|Sarkano gvardu]] un armijas pārstāvji, tā demonstrējot Mao "trīs vienā" konceptu par partijas, radikālo studentu un armijas vienotību.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name            = Sirds aritmija
| synonyms        = {{nowrap|Sirds ritma traucējumi}}, neregulāra sirdsdarbība, sirds aritmija
| image           = Ventricular fibrillation.png
| caption         = [[Ventrikulāra fibrilācija]] (VF), kas parāda neorganizētu elektrisko aktivitāti, kas rada palielinātu izsekošanu [[elektrokardiogramma|elektrokardiogrammā]] (EKG)
| image_size      = 300
| field           = [[Kardioloģija]]
| symptoms        = [[Sirdsklauves]], [[Presinkope|reibonis]], [[Sinkope (medicīna)|samaņas zaudēšana]], [[elpas trūkums]], [[sāpes krūtīs]]<ref name=NIH2011Sym>{{tīmekļa atsauce|title=What Are the Signs and Symptoms of an Arrhythmia?|url=http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/signs|publisher=National Heart, Lung, and Blood Institute|access-date=7 March 2015|date=July 1, 2011|dead-url=no|archive-url=https://web.archive.org/web/20150219081446/http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/signs|archive-date=19 February 2015}}</ref>
| complications   = [[Insults]], [[sirds mazspēja]]<ref name=NIH2011Def>{{tīmekļa atsauce|title=What Is Arrhythmia?|url=http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr|publisher=[[National Heart, Lung, and Blood Institute]]|access-date=7 March 2015|date=July 1, 2011|dead-url=no|archive-url=https://web.archive.org/web/20150302074103/http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/|archive-date=2 March 2015}}</ref><ref name=NIH2011Type>{{tīmekļa atsauce|title=Types of Arrhythmia|url=http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/types|publisher=National Heart, Lung, and Blood Institute|access-date=7 March 2015|date=July 1, 2011|dead-url=yes|archive-url=https://web.archive.org/web/20150607165144/http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/types|archive-date=7 June 2015}}</ref>
| onset           = Vecākos gados<ref name=NIH2011Risk>{{tīmekļa atsauce|title=Who Is at Risk for an Arrhythmia?|url=http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/atrisk|publisher=National Heart, Lung, and Blood Institute|access-date=7 March 2015|date=July 1, 2011|dead-url=no|archive-url=https://web.archive.org/web/20150303190136/http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/atrisk|archive-date=3 March 2015}}</ref>
| duration        =
| types           = [[priekšlaicīga sirdsdarbība|Papildu sitieni]], [[supraventrikulāra tahikardija]], [[kambara aritmija]]s, [[bradiaritmija]]s<ref name=NIH2011Type/>
| causes          = Problēmas ar [[Sirds vadītājsistēma|sirds elektrovadītājsistēmu]]<ref name=NIH2011Def/>
| risks           =
| diagnosis       = [[Elektrokardiogramma]], [[Holtera monitors]]<ref name=NIH2011Diag>{{tīmekļa atsauce|title=How Are Arrhythmias Diagnosed?|url=http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/diagnosis|publisher=National Heart, Lung, and Blood Institute|access-date=7 March 2015|date=July 1, 2011|dead-url=no|archive-url=https://web.archive.org/web/20150218075708/http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/diagnosis|archive-date=18 February 2015}}</ref>
| differential    =
| prevention      =
| treatment       = Medikamenti, medicīniskās procedūras ([[Mākslīgais sirds elektrokardiostimulators|elektrokardiostimulators]]), ķirurģija<ref name=NIH2011Tx>{{tīmekļa atsauce|title=How Are Arrhythmias Treated?|url=http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/treatment|publisher=National Heart, Lung, and Blood Institute|access-date=7 March 2015|date=July 1, 2011|dead-url=no|archive-url=https://web.archive.org/web/20150217135319/http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/treatment|archive-date=17 February 2015}}</ref>
| medication      =
| prognosis       =
| frequency       = Miljoni<ref name=NIH2011Risk/>
| deaths          =
}}

sentences: '''Sklaverāna''' (''Sclaverand'') '''vārsts''' jeb '''''Presta'' vārsts''', pazīstams arī kā '''franču vārsts''', ir [[Vārsts|vārsta]] veids, kuru galvenokārt izmanto velosipēdu [[Riepa|riepu]] kamerās. Tradicionāli tās izmantoja [[šosejas velosipēds|šosejas velosipēdu]] kamerām, kur tika izmantots augstāks spiediens, taču mūsdienās to izmanto vairumā velosipēdu kameru un bezkameras riepu risinājumos.

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
]]
'''Elektroniskā grāmata''' (saīsinājumā '''e-grāmata''') jeb '''digitāla grāmata''' ir tekstu un attēlu publicēšana elektroniskā formā, kas lasāma [[Elektronisko grāmatu lasāmierīce|speciālā iekārtā]], [[Dators|datorā]] vai citā iekārtā, kura spēj attēlot tekstu.

sentences: '''Atkala''' (arī '''ledus lietus''', '''sasalstošs lietus''') ir [[atmosfēra]]s [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas izkrīt [[ledus]] gabaliņu vai [[lietus]] veidā. Pēc tam [[ūdens]] vai ledus piesalst pie zemes virsmas, koku zariem vai vadiem un veidojas [[apledojums]].

sentences: '''Hunta''' ({{val-es|junta - "sanāksme", "komiteja", "apvienība", "kolēģija"}}) ir [[Militārs|militāru]] vai politisku personu grupa, kas pēc [[Valsts apvērsums|valsts apvērsuma]] pārņēmusi savās rokās politisku varu. "junta" apzīmē arī pašvaldības [[Spānija|Spānijā]] un [[Latīņamerika|Latīņamerikā]].

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Losandželosas policijas departaments
| abbreviation = LAPD
| patch = Patch of the Los Angeles Police Department.svg
| patchcaption = Emblēma
| logo = Seal of the Los Angeles Police Department.png
| logocaption = Ģērbonis
| badge = Badge of a Los Angeles Police Department officer.png
| badgecaption = Žetons
| flag = Flag of the Los Angeles Police Department.png
| flagcaption = Karogs
| imagesize =
| motto = "To Protect and to Serve"
| mottotranslated =
| mission =
| formedyear = {{start date and age|1869|12|13}}
| formedmonthday =
| preceding1 =
| dissolved =
| superseding =
| employees = 12 000 (uniformētais personāls)<ref>web.archive.org/web/20200714185818/https://www.usatoday.com/story/money/2020/06/26/how-much-money-goes-to-police-departments-in-americas-largest-cities/112004904/</ref>
| volunteers =
| budget = {{US$|1,19 miljardi}}
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption = LA County Incorporated Areas Los Angeles highlighted.svg
| sizearea = {{convert|503|sqmi|km2|abbr=on}}
| sizepopulation = 3,979,576 (2019)
| legaljuris = [[Losandželosa]]
| governingbody = Losandželosas pilsētas Padome
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local = Yes
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = 100 West 1st Street
Losandželosa, Kalifornija, ASV
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype = Policijas virsnieks
| sworn officers = 9,974 (2020)
| civilians = 3000
| total employees = 12 000
| electeetype = Policijas komisārs
| minister1name = [[Mičels Mūrs]]
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations =
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type = Policijas mašīnas
| vehicles1 = 6000
| boat1type = Policijas laivas
| boats1 = 2
| aircraft1type = Helikopteri
| aircraft1 = 26
| aircraft2type = Lidmašīnas
| aircraft2 = 3
| animal1type = Zirgi
| animals1 = 40
| animal2type = Suņi
| animals2 = 20 vācu aitusuņi<br />2 ''bloodhounds''
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = https://www.lapdonline.org/
| footnotes =
| reference =
}}
'''Losandželosas policijas departaments''' ({{val|en|City of Los Angeles Police Department}}, '''LAPD'''), oficiāli '''Losandželosas pilsētas policijas departaments''' (''City of Los Angeles Police Department''), ir galvenā tiesībsargājošā un izmeklēšanas iestāde [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Departaments tika dibināts 1869. gadā, tā ir trešā lielākā pašvaldības policija ASV.

sentences: '''Etiķis''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] ''etic'' vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''ettik''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 |page=273 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 }}</ref>) ir [[etiķskābe]]s šķīdums [[ūdens|ūdenī]], ko izmanto kā [[garšviela|garšvielu]] un [[konservants|konservantu]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 |year=2001 |publisher=Norden AB |location=Rīga |isbn=9984-9383-5-2 |page=199 |access-date=2020-08-23 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 }}</ref> Galda etiķa [[pH]] līmenis ir no 2,4 līdz 3,4, bet etiķskābes koncentrācija parasti ir no 4% līdz 12%. Savukārt [[etiķa esence]]s koncentrācija ir stipri lielāka un sasniedz pat 70%. Etiķis tiek izmantots arī [[skaistumkopšana|skaistumkopšanā]], piemēram, [[ābolu etiķis]]. Vēsturnieki uzskata, ka etiķis iespējams pirmo reizi ir iegūts no [[vīns|vīna]] ([[vīna etiķis]]).

sentences:
{{cita nozīme|autobūves uzņēmumu|futbolistu|Milans Škoda}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = Škoda
| Uzņēmuma_veids = Privāts ([[Volkswagen grupa]]s īpašums)
| Dibināšanas_datums = 1895. gada 18. decembris
| Sēdeklis = [[Mlada Boļeslava]], [[Čehija]]
| Darbinieku_skaits = Vairāk kā 28 000 (2016)
| Apgrozījums = 6,64 milj. [[eiro]]
| Nozare = Autobūve
| Produkti = Automobiļi
| Logo_izm = 150px
| Logo =
}}

sentences:
{{Valodas infokaste
 | name        = Akadiešu valoda
 | nativename  =
 | region      = [[Divupe|Divupē]]
 | extinct     = ap 100. gadu
 | familycolor = Afroaziātu
 | fam1        = [[Afroaziātu valodas|afroaziātu]]
 | fam2        = [[Semītu valodas|semītu]]
 | fam3        = [[Austrumsemītu valodas|austrumsemītu]]
 | script      = [[ķīļraksts]]
 | iso1        =
 | iso2        = akk
 | iso3        = akk
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Svina(II) nitrāts''' ir neorganisks savienojums ar ķīmisko formulu Pb(NO3)2. Svina(II) nitrāts pēc izskata ir balts pulveris ar nelieliem mirdzošiem kristāliem.

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Dmitrija Lapteva šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      = <!-- nosaukums latviski -->
  | citvaloda         = ru
  | citvaloriģin      = Пролив Дмитрия Лаптева
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{RUS}}
| vieta2       = [[Sahas Republika]]
| vieta3       =
| vietaskarte  = Jakutija#Krievija#Arktika
| reljefa_karte= jā
| paraksta_izvietojums =
| ietilpst     =
| savieno      = [[Austrumsibīrijas jūra]]
| savieno1     = [[Laptevu jūra]]
| atdala       = [[Lielā Ļahova sala]]
| atdala1      = [[Āzija]]
| plat_d=72| plat_m=58| plat_s=33| plat_NS=N
| gar_d=142| gar_m=22| gar_s= 58| gar_EW=E
| platība      = <!-- tikai skatli; km² -->
| garums       = 115
| platums      = 50—61
| Vid_dziļums  = 11—16
| Max_dziļums  =
| tilpums      = <!-- tikai skatli; kubikkilometros -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        =
| pilsētas     = [[Miskigiļaha]], [[Misšalaurova]]
}}
'''Dmitrija Lapteva šaurums''' ({{val|ru|Пролив Дмитрия Лаптева}}, {{val|sah|Миитэрэй Лаптев силбэһиитэ}}) ir [[jūras šaurums]] [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]] [[Krievija|Krievijā]]. Tas atdala [[Jaunsibīrijas salas|Jaunsibīrijas salu]] arhipelāga [[Lielā Ļahova sala|Lielo Ļahova salu]] ziemeļos no [[Āzija]]s kontinenta piekrastes dienvidos un savieno [[Laptevu jūra|Laptevu jūru]] rietumos un [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūru]] austrumos. Šaurums ir ap {{nobr|115 km}} garš un šaurākajā vietā {{nobr|51 km}} plats, kuģojams, bet lielāko gada daļu klāts ar ledu.<ref>[http://bse.sci-lib.com/article068746.html Определение "Лаптева Дмитрия пролив" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=119|ipa=331|unicode=U+014B|ipa-image=Xsampa-N2.png|xsampa=N|kirshenbaum=N|sound=velar nasal.ogg}}
'''Velārs nazāls līdzskanis''' ir [[mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]] vidēji bieži sastopams [[līdzskanis]]. Daudzās valodās tas sastopams lielākoties kā {{IPA|/n/}} alofons pirms velāriem līdzskaņiem.

sentences: '''22. februāris''' ir gada 53. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 312 (313 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Berils
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts
|ŠtruncaID=8/E.12-10
|ķīm_formula=Be3Al2(<nowiki>SiO</nowiki>3)6
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zaļa, zila, dzeltena, balta, sārta utt.
|svītra=Balta
|habituss=Stabveida, sešstūraini kristāli
|skaldnība=Vidēji izteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7,5—8
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,568—1,602 nε = 1,564—1,595
|pleohroisms=
|blīvums=2,63—2,92
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Dricāni
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = 15423 Drycański kościół parafialny pod wezwaniem śś. Ap. Szymona i Judy. 1859..jpg
| image_caption = [[Dricānu Svētā Sīmaņa un Svētā Jūdas Romas katoļu baznīca]]
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Dricānu pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēts
| established_date = {{dat|1568}}
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
 nosaukumi
| seat = {{val-ru|Драцаны}}
 ''Dricēni'' (līdz [[1992]]. g.)
| area_total_km2 =
| area_land_km2 =
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=62434&p_back=100016132*4*3 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 282
| population_density_km2 =
| latd = 56
| latm = 39
| lats = 08
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 11
| longs = 02
| longEW = E
| elevation_m = 145
| website =
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4615 Dricāni
| footnotes =
}}

sentences: , [[broms]] un [[Jods (elements)|jods]] istabas temperatūrā. Hlors ir gāzveida [[agregātstāvoklis|agregātstāvoklī]], broms ir šķidrs un jods ir cieta viela. [[Fluors]] tā lielās [[reaģētspēja]]s dēļ attēlā nav iekļauts.]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sēlpils pagasts
| karte             = Sēlpils pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs2           = [[Sēlija (ciems)|Sēlija]]
| platība           = 121,7
| iedzīvotāji       = 1026<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1026 / 121.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Istalsnas Svētā Staņislava Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Istalsnas katolu baznica.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Istalsnas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Istalsnas baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 29  | lats  = 44  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 50  | longs = 43  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Isnaudas pagasts]], [[Istalsna]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1938]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Rolands Abrickis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1935]]
| year_completed        = [[1938]]
| length                = 15m
| width                 = 10m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[betons|betona]] [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}
'''Istalsnas Svētā Staņislava Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub482 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Isnaudas pagasts|Isnaudas pagasta]] [[Istalsna|Istalsnā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Kikina
|     vārds_orig = ''Анна Кикина''
|         attēls = Anna Kikina Official Portrait.jpg
|     att_izmērs = 240px
|  att_nosaukums = A. Kikina 2021. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1984
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Novosibirska]], [[Krievijas PFSR]], {{URS}} (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievi|krieviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Aleksandrs Serdjuks
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids =
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 157 d 10 h 1 min
| kos_iesaukums = 2012. gads
| kos_misija = 1. ''[[SpaceX Crew-5]]'', [[SKS 68. ekspedīcija|SKS-68]]
| kos_kuģi = ''[[Endurance (Crew Dragon)]]''
}}
}}
'''Anna Kikina''' (''Анна Юрьевна Кикина''; dzimusi {{dat|1984|8|27||bez}}) ir [[Krievija]]s [[kosmonauts|kosmonaute]].

sentences: '''Krievijas Impērijas Valsts Dome''' bija vēlēts orgāns, kas kopā ar [[Krievijas Impērija]]s [[Ķeizars|ķeizara]] [[Nikolajs II Romanovs|Nikolaja II]] ieceltu [[Krievijas Impērijas Valsts Padome|Valsts Padomi]] veidoja Krievijas Impērijas [[Parlaments|parlamentu]] laikā no 1906. līdz 1917. gadam.<ref>[https://www.britannica.com/topic/Duma-Russian-assembly Duma]</ref> Sākotnēji konsultatīvs orgāns, vēlāk arī likumdošanas orgāns, ar nelielu ietekmi uz impērijas valdības darbu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vislava Šimborska
|     vārds_orig = Wisława Szymborska
|         attēls = Wisława Szymborska 2009.10.23 (1).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Vislava Šimborska 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = Proventa, tagad [[Kurņika]]s daļa, {{POL}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2012
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Krakova]], {{POL}}
|   dzīves_vieta = [[Krakova]]
|      pilsonība = {{POL}}
|        tautība = [[poļi|poliete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece, esejiste, tulkotāja
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =1945-2012
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =[[Jagaiļa universitāte]]
|    apbalvojumi =1996. gada [[Nobela prēmija literatūrā]], [[Gētes prēmija]], [[Herdera prēmija]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Balvu pagasts
| karte             = Balvu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Naudaskalns
| platība           = 82,64
| iedzīvotāji       = 695<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2017
| blīvums           = {{#expr: 786 / 82.64 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

2C-B struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 66142-81-2
|      ķīmiskā formula = C10H14BrNO2
|              molmasa = 260,13
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
[[Kategorija:Albānija]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Albānija]]

sentences: '''10. septembris''' ir gada 253. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (254. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 112 dienas.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Црна Гора
Crna Gora''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Melnkalne
|            valsts_nosaukums = Montenegro
|               karoga_attēls = Flag of Montenegro.svg
|            karoga_nosaukums = Melnkalnes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Montenegro.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Melnkalnes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto = nav
|                valsts_himna = ''[[Oj, svijetla majska zoro]]''
"Ak, spožā maija rītausma"
|               kartes_attēls =Europe-Montenegro.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Podgorica]]1
| latd=42 |latm=47 |latNS=N |longd=19 |longm=28 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = ''[[melnkalniešu valoda]]''2
[[serbu valoda]]
[[bosniešu valoda]]
[[albāņu valoda]]
[[horvātu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Pusprezidentāla sistēma|Pusprezidentāla]] [[republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Melnkalnes prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Jakovs Milatovičs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Melnkalnes premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Milojko Spajić]]
|        neatkarības_iegūšana = Dibināta
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = Dibināta [[Cetiņe]]
|          neatkarības_datums = [[1484]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = Anektēta [[Osmaņu impērija|Osmaņu impērijā]]
|         neatkarības_datums2 = [[1499]]. gadā
|       neatkarības_notikums3 = [[Berlīnes kongress|Atzīta neatkarība]]
|         neatkarības_datums3 = [[1878]]. gadā
|       neatkarības_notikums4 = Apvienošanās ar [[Serbija|Serbiju]]
|         neatkarības_datums4 = [[1918]]. gadā
|       neatkarības_notikums5 = Neatkarība no [[Serbija un Melnkalne|valstu savienības]]
|         neatkarības_datums5 = [[2006. gads|2006]]. gadā
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 13812
|               platība_rangs = 160.
|              procenti_ūdens = 1,5
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2017
|          iedzīvotāju_skaits = 678 931
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 164.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 45
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 121.
|                     IKP_PPP = $3,443 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2005/2006
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $3800
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = 0.829
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 48.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[eiro]]3
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.me]] ([[.yu]])4
|              tālsarunu_kods = 381
|                    piezīme1 = Melnkalnes tradicionālā galvaspilsēta ir [[Cetiņe]].
|                    piezīme2 = Tiek uzskatīta par [[serbu valoda]]s dialektu.
|                    piezīme3 = Pieņemts vienpusīgi, Melnkalne nav [[Eirozona]]s dalībniece.
|                    piezīme4 = Domēns [[.yu]] tiks izmantots līdz 2009. gada septembrim.
|                iso_kods_num = 499
|              iso_kods_alfa2 = ME
|              iso_kods_alfa3 = MNE
}}'''Melnkalne''' ([[melnkalniešu valoda|melnkalniešu]]: ''Црна Гора'' jeb ''Crna Gora'') ir valsts [[Balkānu pussala|Balkānu reģionā]], [[Eiropa|Eiropā]]. Tās krastus apskalo [[Adrijas jūra]]. Melnkalnes administratīvā galvaspilsēta ir [[Podgorica]], bet vēsturiskā — [[Cetiņe]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabdofans-(Nd)
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/C.29-30
|ķīm_formula=(Nd,Ce,La)PO4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Brūns, iesārts, dzeltenbalts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
__NOTOC__
'''Rabdofans-(Nd)''' (no {{val|el|rhabdos}} — 'stienis' un ''phainesthai'' — 'šķist' tā raksturīgo spektra joslu dēļ) ir rets [[minerāls]], kas atsevišķi izdalīts [[1959]]. gadā. Vāji radioaktīvs — 1248 [[Bq]]/g.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| full_name           = Саюз беларусаў Латвіі
| nombre nativo       =
| founder             = [[Valentīna Puskunova]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pentāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH2CH3
|molmasa=72,15
|blīvums=626
|kušanas temperatūra=−129,8 °C
|viršanas temperatūra=36,1 °C
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amfetamīna struktūrformula

Amfetamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (±)-1-fenilpropān-2-amīns
alfa-metilfeniletilamīns
beta-fenilizopropilamīns
benzedrīns
|           CAS numurs = 300-62-9
|      ķīmiskā formula = C9H13N
|              molmasa = 135,2084
|              blīvums = 930
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 203–205 °C<ref>Справочник химика. Том II. Ленинград: Химия, 1971. 1034. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = grūti šķīstošs
|                 citi =
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Džordža Meisona universitāte
|native_name   = ''George Mason University''
|image_name    = George Mason University seal.svg
|latin_name        =
|motto             = ''Freedom and Learning''
|tagline           =
|established       = 1949
|vision            =
|type              = Publiska pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Virdžīnija#ASV
| latd  = 38.831 | latNS  = N
| longd = 77.308 | longEW = W
| academic_staff    = ~2 600 (2020)
| administrative_staff  =
|students          = 39 032 (2020)
|postgrad          = 11 437 (2020)
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Feirfaksa}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne|https://www.gmu.edu/}}
|logo              = George_Mason_University_logo.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
lappuses.]]
'''Rīdes annāles''' ({{val|la|Annales Ryenses}}, {{val|da|Rydårbogen}}) ir 13. gadsimtā (ap 1210—1288) Rīdes abatijā (''Rus regis, Ryd Kloster, Rüdekloster'', tolaik Dānijas karalistē, tagad [[Šlēsviga-Holšteina|Šlēsvigā-Holšteinā]]) pierakstītas [[hronika]]s par [[Dānijas vēsture|Dānijas vēsturi]]. [[Rokraksts]] glabājas [[Hamburga]]s pilsētas [[Bibliotēka|bibliotēkā]].<ref>[http://www.denstoredanske.dk/Danmarkshistorien/Velstands_krise_og_tusind_baghold/Tiden_og_stedet/Danmark_og_Europa/Romerkirken_og_Danmark Romerkirken og Danmark] {{da ikona}}</ref>

Tā ietver periodu no teiksmainā [[Dānijas karaļi|dāņu ķēniņa]] Dana līdz karaļa Ērika VI (''Erik Menved'') valdīšanas laikam. Kopā ar „[[Dāņu darbi]]em” tas ir nozīmīgākais vēstījums par Dānijas viduslaiku vēsturi.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Alcatel-Lucent S.A.''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''[[Alcatel]]'' {{FRA}}<br />''[[Lucent]]'' {{USA}}
| successor        = ''[[Nokia]]'', {{FIN}}
| foundation       = 2006. gads
| founder          =
| defunct          = 2017. gads
| location_city    = [[Parīze]]
| location_country = {{FRA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektronika]]
| products         = [[telesakari|telesakaru]] iekārtas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Alcatel-Lucent S.A.''''' bija [[Francija|Francijā]] reģistrēts [[telesakari|telesakaru]] iekārtu ražošanas uzņēmums. Dibināts 2006. gadā, ''[[Alcatel]]'' apvienojoties ar ''[[Lucent]]''. 2016. gadā tas apvienojās ar ''[[Nokia]]''. Galvenais birojs atradās [[Parīze|Parīzē]].

sentences: '''Rēķini''' ({{val|la|calculus}}) jeb '''bezgalīgi mazo lielumu analīze''' ir [[matemātika]]s nozare, kas ir saistīta ar momentānās izmaiņas aprēķināšanu ([[diferenciālrēķini]]) un bezgala daudz mazu daļu summēšanu, lai noteiktu kādu veselumu ([[integrālrēķini]]). Abas nozares (diferenciālrēķinus un integrālrēķinus) kopā sasaista [[Ņūtona—Leibnica formula]]. Rēķinus 17. gadsimtā neatkarīgi viens no otra atklāja anglis [[Īzaks Ņūtons]] un vācietis [[Gotfrīds Leibnics]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ērgļu pilsdrupas.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vāla
| citvaloda      = nl
| oriģinālnosaukums = Waal
| attēls            = 2008-09 Nijmegen waal.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vāla pie Neimegena
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Reina]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Bovenmervede]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=52 | sāk_plat_s=20 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=06 | sāk_gar_m=02 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=49 | iet_plat_s=16 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=05 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{NED}}
| garums            = 84
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 250
| gada_notece       =
| baseins           = 1 500
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Nīderlande#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lasiodora parahybana 2009 G05.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Lasiodora parahybana|Lašsārtais putnuzirneklis}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Arthropoda
|       tips_lv = Posmkāji
|         klase = Arachnida
|      klase_lv = Zirnekļveidīgie
|         kārta = Araneae
|      kārta_lv = Zirnekļi
|    apakškārta = Mygalomorphae
| apakškārta_lv = Putnēdājzirnekļi
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Gothards Frīdrihs Stenders<br />''(Ģederts Stenders)''
| vārds_orig = ''Gotthard Friedrich Stender''
| attēls = Gotards Frīdrihs Stenders (cropped).jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums = Vecais Stenders [[Janis Rozentāls|J. Rozentāla]] gleznā
| dz_gads = 1714
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 27
| dz_vieta = [[Laši (Eglaines pagasts)|Lašu]] mācītājmuiža,  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad - {{LAT}})
| m_gads = 1796
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 17
| m_vieta = Sunākstes mācītājmuiža, [[Kurzemes guberņa]] (tagad — {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| vecāki = 	Hermanis Konrāds Stenders, Elizabete Magdalena (Regius)
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Anna Elizabete Stendere (Braunšveiga, 1716–1784)
| bērni = [[Aleksandrs Johans Stenders]] (Jaunais Stenders)
| paraksts =
| pseidonīms = Vecais Stenders
| nodarbošanās = luterāņu mācītājs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[vācu valoda|vācu]], [[latīņu valoda|latīņu]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
s luterāņu mācītājs Gothards Frīdrihs Stenders (1753).]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 260px
|           attēls =Feuersalamander DE.jpg
|       att_izmērs = 240px
|    att_nosaukums = [[Uguns salamandra]] (''Salamandra salamandra'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|  kārta=Caudata
|  kārta_lv=Astainie abinieki
| apakškārta = Salamandroidea
| apakškārta_lv = Salamandru apakškārta
| dzimta = Salamandra
| dzimta_lv = Salamandru dzimta
| ģints = Salamandra
| ģints_lv = Salamandras
|         binomial = Salamandra <small>([[Laurenti]], 1768)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Salamandras, salamandru ģints''' (''Salamandra'') ir viena no [[salamandru dzimta]]s (''Salamandridae'') ģintīm, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas [[abinieki|abinieku]] sugas,<ref name=caud>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml |title=Caudata: Salamandra |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2010|06|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100611221536/http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml }}</ref> no kurām četras koši plankumainās sugas pieņemts saukt par '''uguns salamandrām'''. Šīs ģints sugas sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Āzija]]s rietumos.<ref name=tol>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Salamandridae/15445 |title=Tolweb: Salamandridae |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2015|03|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150318002610/http://tolweb.org/Salamandridae/15445 }}</ref>

sentences: '''3. maijs''' ir gada 123. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (124. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 242 dienas.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Skriveru pagasts}}
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Latvijas bijušie novadi]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Ogres apriņķis]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
 1534. gada Bībeles tulkojuma]]
'''Lielā Bābele''', plašāk pazīstama kā '''Bābeles (Babilonas) netikle''', attiecas gan uz simbolisku sievietes tēlu, gan uz ļaunuma vietu, kas minēta [[Bībele]]s [[Jāņa atklāsmes grāmata|Jāņa atklāsmes grāmatā]]. Tās pilnais nosaukums ir minēts atklāsmē 17 (5. pantā) kā "Noslēpums, lielā Babilona, visas zemes netiklības un netīrības māte" ( {{Val-grc|μυστήριον, Βαβυλὼν ἡ μεγάλη, ἡ μήτηρ τῶν πορνῶν καὶ τῶν βδελυγμάτων τῆς γῆς}}; transliterācija: ''mystērion, Babylōn hē megalē, hē mētēr tōn pornōn kai tōn bdelygmatōn tēs gēs''). Atklāsmes grāmatā 17 (18. pants) teikts, ka sieviete patiesībā ir "lielās pilsētas, kas valda pār zemes ķēniņiem", atveidojums.

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences: '''Ampīrs''' (no {{val|fr|empire}} — 'impērija') ir [[klasicisms|klasicisma]] stila paveids [[Eiropa]]s [[arhitektūra|arhitektūrā]] un lietišķajā mākslā [[19. gadsimts|19. gadsimta]] 1. ceturksnī. Radies [[Francija|Francijā]] [[Napoleons|Napoleona]] [[impērija]]s laikā. Ampīra pamatā ir [[Romas impērija]]s laikmeta vienkāršotas arhitektoniskas formas, ko papildina [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] mākslas motīvi. Ampīram raksturīga stingra, svinīga monumentalitāte, plastiskajiem rotājumiem izmantotas militāras emblēmas, lauru vītnes un vainagi, rozetes.

sentences: '''Svina baltums'''<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 649. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> jeb '''svina baltais''' (''flake white'', ''Kremnitzerweiss'', ''blanc d'argent'') ir mākslīgi iegūts [[svins|svinu]] saturošs [[baltā krāsa|balts]] [[pigments]]. Pēc sastāva tas ir [[svina karbonāts|svina karbonāta]] (apmēram 70 %) maisījums ar [[svina hidroksīds|svina hidroksīdu]] (30 %). Šo savienojumu proporcijas katrā pigmenta šķirnē ir citādas. Svina baltais ir pazīstams no seniem laikiem, to apraksta sengrieķu un romiešu autori, [[viduslaiki|viduslaikos]] to ražoja [[Venēcijas Republika|Venēcijā]] un [[Holande|Holandē]]. Ievērojamas ražošanas vietas bija [[Ungārija]]s pilsēta [[Kremnica]], vēlāk [[Austrija]]s pilsēta [[Kremsa]]. Šo pilsētu nosaukumus nes labākās svina baltā šķirnes. Svina balto ieguva ar vairākām metodēm, kas ietver sevī vai nu metāliskā svina pakļaušanu [[etiķskābe]]s tvaiku un [[oglekļa dioksīds|ogļskābās gāzes]] iedarbībai vai arī svina savienojumu un to šķīdumu apstrādi ar ogļskābo gāzi. Modernāka metode ir svina baltā iegūšana [[elektrolīze|elektrolītiski]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūlijs}}
'''Biosorbcija''' ir fizikālķīmisks process, kas norāda dabiskas izcelsmes materiāla, piemēram, [[kūdra]]s, spēju vidē saistīt [[piesārņojošās vielas]], tādējādi samazinot šo vielu koncentrāciju konkrētajā vidē (visbiežāk — ūdens vidē, piemēram, [[Notekūdeņi|notekūdeņos]]). Termins tiek lietots ar plašāku un šaurāku nozīmi. Plašākā nozīmē — tā ir spēja bioloģiskas izcelsmes materiāliem saistīt ķīmiskās vielas.<ref>{{grāmatas atsauce | author= Salman, M., Athar, M., Farooq, U. | year= 2015 | title= Biosorption of heavy metals from aqueous solutions using indigenous and modified lignocellulosic materials. Reviews in Environmental Science and Biotechnology, 14 | page= 211-228 | url= https://link.springer.com/article/10.1007/s11157-015-9362-x}}</ref> Šaurākā nozīmē — šī termina lietošana ietver tikai [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] (gan dzīvu, gan nedzīvu) izmantošanu piesārņotu ūdeņu attīrīšanā. Dažas no literatūras avotos norādītajām definīcijām:

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Nikija Mināža
|      Vārds_orig = ''Nicki Minaj''
|          Attēls = Nicki Minaj MTV VMAs 4.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Nikija Mināža 2018. gadā
|        Dz_vārds = Onika Tanja Maraža
|      Pseidonīms = Nikija Mināža
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|12|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Trinidāda un Tobāgo|Portofspeina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|mypinkfriday.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Onika Tanja Maraža''' ({{val|en|Onika Tanya Maraj}}; dzimusi {{dat|1982|12|8}}),<ref name = "Dallas">{{Tīmekļa atsauce|title=Dallas Police Department Report|url=http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf|publisher=TMZ.Com|accessdate=November 10, 2011|archive-date={{dat|2012|03|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120330001103/http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf}}</ref> plašāk pazīstama kā '''Nikija Mināža''' (''Nicki Minaj''), ir amerikāņu ierakstu māksliniece.

sentences: '''Metāli''' ({{val|el|μέταλλον}} (''métallon'') — ‘[[raktuves]]’)<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=476}}</ref> ir tādu elementu veidotās [[vienkārša viela|vienkāršās vielas]] vai to [[sakausējums|sakausējumi]], kam piemīt metāliskas īpašības (salīdzinoši laba [[siltumvadītspēja]] un [[elektrovadītspēja]], metālisks spīdums, plastiskums u.c.). Metāliem raksturīgs īpaša veida [[kristālrežģis]], kurā liela daļa [[vērtības elektroni|vērtības elektronu]] ir visiem [[atomi]]em kopīgi un var brīvi pārvietoties. [[Ķīmiskā saite|Ķīmisko saiti]], kurai raksturīga atomu sasaiste ar šādu brīvo elektronu palīdzību, sauc par [[metāliskā saite|metālisko saiti]]. Metāliskas īpašības piemīt lielākajai daļai no pazīstamajiem ķīmiskajiem elementiem. Metālu [[sakausējums|sakausējumi]] ir nozīmīgi [[konstrukcija|konstrukciju]] materiāli. Ķīmiskajos savienojumos metāliem var būt tikai pozitīvas [[oksidēšanas pakāpe]]s, atšķirībā no [[nemetāli]]em, kam var būt arī negatīvas vērtības. Lielākā daļa metālu brīvā veidā nav stabili un oksidējas ([[korozija|korodē]]), veidojot stabilākus savienojumus. Metāliem parasti tiek pievienoti citi metāli, lai uzlabotu to izturību un citas īpašības.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Vērdsverts
|     vārds_orig = William Wordsworth
|         attēls = William wordsworth.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1770
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kokermuta]], [[Kambrija]], [[Lielbritānijas Karaliste]] {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1850
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Emblsaida]], [[Kambrija]], [[Lielbritānijas impērija|Britu impērija]] {{flaga|Apvienotā Karaliste}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = Prelūdija
|    ietekmējies = [[Džons Miltons]], [[Henrijs Voans]], [[Deivids Hartlejs]], [[Semjuels Kolridžs]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]], [[Viljams Šekspīrs]]
|     ietekmējis = [[Džons Stjuarts Mills]], [[Metjū Arnolds]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Leslijs Stīvens]], [[Vilfrēds Ovens]], [[Ezra Paunds]], [[Roberts Frosts]], [[Viljams Batlers Jeitss]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Džons Sings]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Surogasija'''<ref>[http://tezaurs.lv/#/sv/surogasija surogasija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/surogasija |date={{dat|2013|02|26||bez}} }} Tēzaurs</ref> ({{val|la|subrogare}}) ir sievietes brīvprātīga bērna iznēsāšana, kas ir apstiprināta ar pirmsgrūtniecības līgumu, ar nolūku pēc bērna piedzimšanas atdot to citai personai vai personām un atteikties no vecāka tiesībām. Bieži surogasija ir saistīta ar atlīdzības saņemšanu par to (komerciālā surogasija). Sievieti, kura dzemdē bērnu, sauc par „surogātmāti”, bet cilvēkus, kuriem bērns tiek atdots, par „potenciālajiem vecākiem”.<ref name="oxfordreference.com">[Cane, P., Conaghan, J. The New Oxford Companion to Low. [tiešsaite] — [atsauce 10.10.2015.]. Pieejams: http://www.oxfordreference.com/view/10.1093/acref/9780199290543.001.0001/acref-9780199290543-e-2139?rskey=YBi040&result=4]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Simeona un Helēnas baznīca
| native_name           = ''Касцёл Святых Сымона і Алены''
| image                 = File:Belarus-Minsk-Church of Simon and Helena-7-2.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Minska
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 53 | latm  = 53 | lats  = 47 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 32 | longs = 50 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architect             = Tomašs Pajzderskis
| architecture_style    = neoromānika
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1905
| year_completed        = 1910
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = māla ķieģeli
| embedded              =
}}

sentences: '''Armēņu alfabēts''' ir [[alfabēts]], kas tiek lietots [[armēņu valoda]]s rakstībā. Armēņu alfabētu [[406]]. gadā radīja [[Armēņi|armēņu]] mūks [[Mesrops Maštocs]]. Sākotnēji tajā bija 36 zīmes: 7 [[patskanis|patskaņi]] un 29 [[līdzskanis|līdzskaņi]]. Vēlāk, aptuveni [[12. gadsimts|12. gadsimtā]] tika pievienoti vēl divi burti. Ar armēņu alfabēta burtiem apzīmē arī skaitļus.

sentences: '''Neitralitāte''' ({{val|de|Neutralität}}) ir termins, ar ko [[Starptautiskās tiesības|starptautiskājās tiesībās]] apzīmē nepiedalīšanos [[Karš|karā]], bet miera laikā tas nozīmē atteikšanās un nepiedalīšanās militāri politiskos blokos, kā arī militāro arsenālu un budžeta izdevumu samazināšana.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Gambīts
| attēls = Gambit Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Gambit''
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Maikls Hofmans]]
| producents = * [[Maiks Lobels]]
* [[Robs Pariss]]
* [[Ādams Rips]]
| scenārija autors = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| galvenajās lomās = * [[Kolins Fērts]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Elans Rikmens]]
* [[Stenlijs Tuči]]
| mūzika = [[Rolfs Kents]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Momentum Pictures]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[CBS Films]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2012|11|7|Pirmizrāde|2012|11|21|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gambit-2012-0|title=Gambit|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 28, 2019|archive-date={{dat|2019|03|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190328180505/http://www.bbfc.co.uk/releases/gambit-2012-0}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.the-numbers.com/movie/Gambit#tab=international|title=Gambit (2012)|publisher=[[The-Numbers]]|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Gambīts"''' ({{val|en|Gambit}}) ir 2012. gada komēdija, kas veidota kā rīmeiks 1966. gada filmai ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir [[Maikls Hofmans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kolins Fērts]], [[Kemerone Diasa]], [[Elans Rikmens]] un [[Stenlijs Tuči]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|11|7||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''OMX Baltic Benchmark''''' (OMXBB) ir ''[[Nasdaq]]'' fondu biržas indekss, kurā iekļautas [[Akcija (vērtspapīrs)|akcijas]], kas ir kotētas ''[[Nasdaq Riga]]'', ''[[Nasdaq Vilnius]]'' un ''[[Nasdaq Tallinn]]'' biržās. Indeksa portfeli veido lielāko un aktīvāk tirgoto uzņēmumu akcijas, kuras pārstāv visus ''Nasdaq'' Baltijas biržās kotēto uzņēmumu sektorus. Indeksā iekļauto uzņēmumu akciju īpatsvars balstās uz uzņēmuma brīvā publiskā apgrozībā esošo akciju tirgus vērtību, tātad indeksā tiek iekļauta tikai brīvā publiskā apgrozībā pieejamo akciju vērtība. Indekss tiek pārskatīts reizi pusgadā — janvārī un jūlijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://nasdaqbaltic.com/lv/tirgus-informacija/par-indeksiem/|title=Par indeksiem|website=Nasdaq Baltic|access-date=2023-04-07|language=lv}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://indexes.nasdaqomx.com/docs/Methodology_OMXBB.pdf|title=Methodology_OMXBB|date=2021}}</ref>

sentences: [[File:BS time.png|thumb|upright=1.35| {{legend|#4d6df3|3 gadi}}{{legend|#22b14c|4 gadi}}{{legend|#ff7e00|5 gadi}}{{legend|#ff0000|6 gadi}}]]

sentences: '''Tenesms''' ({{val-el|τεινεσμός}}, ''tēnesmos'' — 'nesekmīgas pūles iztukšot zarnas'<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 788. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref>) jeb '''dzīšanās sajūta''' ir stāvoklis, ko [[pacients]] raksturo kā vajadzību pēc [[izkārnīšanās]]. Tenesma gadījumā [[izkārnījumi|izkārnījumu]] izdalās maz un slimnieks nejūt ilgstošu atvieglojumu. Šāda veida sūdzības norāda uz [[tievā zarna|tievo zarnu]] iekaisumu, kam bieži nāk līdzi arī [[caureja]].<ref name="pme">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=tenesms |accessdate=2015. gada 1. martā |year=1984 |publisher=Galvenā enciklopēdiju redakcija |location=Rīga |isbn=}}</ref>

sentences: '''Astenosfēra''' (no izdomāta [[grieķu valoda|grieķu]] vārda ''a'' + ''sthenos'' - "bez spēka") ir viens no slāņiem, kas veido [[Zeme|Zemi]], atrodas zem [[litosfēra]]s dziļumā no 60 - 210 kilometriem līdz 300 - 410 km. Daļa speciālistu astenosfēru uzskata par Zemes [[mantija]]s augšējo daļu, daļa - ka astenosfēra atrodas virs mantijas. Astenosfēru kā atsevišķu Zemes sfēru izdalīja tikai pēc [[Lielā Čīles zemestrīce|Lielās Čīles zemestrīces]] viļņu analīzes - šī zemestrīce notika [[1960]]. gada [[22. maijs|22. maijā]], kaut gan teorētiskos darbos uz astenosfēras eksistenci norādīja jau [[1926]]. gadā.

sentences:
s, [[riteņbraukšanas sports|riteņbraukšanas]] un [[skriešana]]s]]
'''Triatlons''' ir sporta [[sporta daudzcīņa|daudzcīņas]] sacensības, kurās dalībnieki vienu pēc otras veic dažāda garuma [[peldēšana]]s, [[riteņbraukšanas sports|riteņbraukšanas]] un [[skriešana]]s distances. Par triatlona sacensību uzvarētāju kļūst tas sportists, kas visātrāk pieveic distanci un uzrāda labāko kopējo laiku, ieskaitot pārejas (tranzīta zonas no angļu "transition") no vienas sporta disciplīnas uz nākamo.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Konstantinovas pagasts
| karte             = Konstantinovas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Konstantinova
| platība           = 79,1
| iedzīvotāji       = 466<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|10||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 466 / 79.1 round 1}}
| izveidots         = 1971
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Konstantinovas pagasts''' ir viena no [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Andrupenes pagasts|Andrupenes]], [[Dagdas pagasts|Dagdas]], [[Asūnes pagasts|Asūnes]], [[Robežnieku pagasts|Robežnieku]], [[Skaistas pagasts|Skaistas]] un [[Aulejas pagasts|Aulejas]] pagastiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kurts Štegmanis fon Pricvalds
|     vārds_orig = ''Kurt Stegmann von Pritzwald''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Bērzaine]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Cēsis]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Marburga]], [[Hesene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = lingvists, indoģermānists, augstskolas pasniedzējs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - agronoms [[Frīdrihs Štegmanis fon Pricvalds]], māte - Alise, dzimusi Neandera
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gars: Nepieradinātais
| attēls                   = Gars Nepieradinātais plakātsLV.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spirit Untamed''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = Eleina Bogana
| producents               = Kārena Fostere
| scenārija autors         =
* [[Aurija Velingtone]]
* [[Kristīna Hāna]]
| galvenajās lomās         =
* [[Izabela Merseda]]
* [[Marseja Mārtina]]
* [[Makena Greisa]]
* [[Voltons Goginss]]
* [[Andrē Brauers]]
* [[Džūliana Mora]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
| mūzika                   = Eimija Dohertija
| operators                =
| montāža                  = R. Orlando Duenass
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Animation]]''<ref name="bfi">{{tīmekļa atsauce |title=Spirit Untamed |url=http://collections-search.bfi.org.uk/web/Details/ChoiceFilmWorks/%20%20%20%20%20%20%20%20%20%20156835755 |website=British Film Institute}}</ref>
* ''[[Dentsu]]''<ref name="bfi" />
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2021|6|4|ASV|2021|7|2|Latvija}}
| ilgums                   = 85 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name=Rubin-Preview>{{Ziņu atsauce | last=Rubin | first= Rebecca | url= https://variety.com/2021/film/box-office/box-office-conjuring-opening-weekend-a-quiet-place-2-1234987115/ | title= 'A Quiet Place Part II' Battles 'The Conjuring: The Devil Made Me Do It' at the Box Office | date= June 3, 2021 | work=[[Variety]] | access-date= June 3, 2021}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|42,7 miljoni}}<ref name=BOM>{{tīmekļa atsauce |title=Spirit Untamed (2021) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11084896/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|4|11||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Gars: Prērijas dvēsele]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Gars: Nepieradinātais"''' ({{val|en|Spirit Untamed}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[datoranimācija]]s [[piedzīvojumu filma]], ko veidojusi kinostudija ''[[DreamWorks Animation]]'' un izplatīja ''[[Universal Pictures]]''. Filmas režisore ir Eleina Bogana, kurai šī ir režijas debija. Galvenos tēlus ierunājuši [[Izabela Merseda]], [[Marseja Mārtina]], [[Makena Greisa]], [[Voltons Goginss]], [[Andrē Brauers]], [[Džūliana Mora]] un [[Džeiks Jillenhols]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|2021|6|4||bez}}, bet Latvijā {{dat|2021|7|2||bez}}. Tā ir turpinājums 2002. gada filmai "[[Gars: Prērijas dvēsele]]".

sentences: '''Turbāns''' ir vīriešu un sieviešu [[galvassega]] no viegla, bieza [[zīds|zīda]] auduma, kas vairākkārtīgi apsieta ap galvu, nosedzot [[mati|matus]]. Turbānu, kas rotāts ar grezumlietām, sauc par '''čalmu'''. Kā tradicionāla galvassega tā tiek izmantota [[Ziemeļāfrika]]s un [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] valstīs, kā arī [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]].

sentences:
s deju folkloras kopas "Dandari" dalībnieki dejo Rikavas kadriļu]]
'''Kadriļa''' ({{val|fr|quadrille}}, kas savukārt no {{val|la|quadrum}} — '[[četrstūris]]') — 18.– 19. gadsimtā Eiropā un tās kolonijās izplatīta modes [[deja]], kurā piedalās pāra skaits dejotāju pāru, kas nostājas viens otram pretī. Parasti tā ir četrpāru deja, kurā dejotāju pāri nostājas cits citam pretī krustā. Sākotnēji kadriļai bija četras daļas ar noslēguma daļu, kas atkārtoja atkal pirmo daļu, lai kadriļu varētu sākt atkal no sākuma. Kadriļām mēdza arī pievienot vēl sesto daļu, kas parasti bija polka vai valsis.  Katrai daļai ir savs nosaukums, kas ataino daļas raksturu vai ir pavadošās dziesmas pirmā rinda. Kadriļas pirmsākumi rodami tā saucamajās [[angļi|angļu]] "lauku dejās" (''country dance''). Saules karaļa Ludiķa XIV laikā kadriļu pārveidoja un pilnveidoja [[Francija]]s karaliskās deju akadēmijas skolotāji. Kadriļa kļuva arvien iecienītāka, pārgāja arī uz [[Vācija|Vāciju]], Autroungāriju, Krieviju, Skotiju, kur izveidojās savas dejas versijas.  Ar laiku kadriļa asimilācijas procesā no modīgas balles dejas kļuva par tautas deju un tagad tā ir izplatīta daudzās [[Eiropa]]s tautās un ārpus tās robežām.

sentences: '''5. septembris''' ir gada 248. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (249. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 117 dienas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Stružānu pagasts
| karte             = Strūžāanu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Strūžāni
| platība           = 37,8
| iedzīvotāji       = 809<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 809 / 37.8 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.struzani.lv
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nospēlē man dziesmu
| operators =
| attēls = Play misty for me.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Klints Īstvuds
* [[Džesika Voltere]]
* [[Donna Milsa]]
* [[Džons Larčs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Play Misty for Me''
| studija = ''The Malpaso Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|20}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|950 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Play-Misty-for-Me#tab=summary|title=Play Misty for Me (1971) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|10|07}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nospēlē man dziesmu"''' ({{Val|en|Play Misty for Me}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska trillera filma, kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Klints Īstvuds]]. Citas lomas atveido [[Džesika Voltere]], [[Donna Milsa]] un [[Džons Larčs]]. Šī ir pirmā režisētā Īstvuda filma.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Brachypodium sylvaticum.jpeg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Brachypodium|ģints_lv=Īskājes|binomial=Brachypodium sylvaticum|autors=|sinonīmi=|att_izmērs=|suga=Brachypodium sylvaticum|suga_lv=Meža īskāje}}'''Meža īskāje''' ({{val|la|Brachypodium sylvaticum}}) ir suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]], kura ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un diezgan bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur dažāda lieluma grupas aug auglīgos sausieņu mežos, izcirtumos un krūmājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/brachypodium-sylvaticum-huds-pbeauv/|title=meža īskāje - Brachypodium sylvaticum (Huds.) P.Beauv. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-10-28}}</ref>

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Ķīlnieku krīze Luckā
| attēls            = Луцьк, Пам'ятник поетесі і громадській діячці Лесі Українці.jpg
| attēla_apraksts   = Autobuss ar ķīlniekiem atradās Teātra laukumā pie [[Lesja Ukrainka|Lesjas Ukrainkas]] pieminekļa
| vieta             = {{vieta|Ukraina|Lucka}}
| koordinātas       =
| datums            = {{dat|2020|07|21}}
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             =
| bojā_gājušie      = 0
| ievainotie        = 0<ref>{{tīmekļa atsauce |title="Мы говорили 7-10 минут": Зеленский рассказал детали общения с луцким террористо |url=https://www.pravda.com.ua/rus/news/2020/07/22/7260214/ |website=pravda.com |accessdate={{dat|2020|7|24||bez}}}}</ref>
| izraisītāji       =
| izraisītājs       = Maksims Krivošs
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits = 13<ref name="delfi">{{tīmekļa atsauce |title=Soli pa solim: Kā norisinājās ķīlnieku krīze Luckā |url=https://www.delfi.lv/news/arzemes/soli-pa-solim-ka-norisinajas-kilnieku-krize-lucka.d?id=52322667 |website=[[Delfi (portāls)|DELFI]]}}</ref>
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Ķīlnieku krīze Luckā''' bija [[terorisms|terorisma]] akts ar ķīlnieku sagrābšanu [[Lucka|Luckā]], [[Ukraina|Ukrainā]]. Notika 2020. gada 21. jūlijā.

sentences: '''15. novembris''' ir gada 319. diena (320. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 46 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija metasilikāta struktūrformula

Nātrija silikāta ķēžveida struktūras modelis

Nātrija silikāta paraugs
|       citi nosaukumi = nātrija metasilikāts, šķidrais stikls
|           CAS numurs = 6834-92-0
|      ķīmiskā formula = Na2SiO3
|              molmasa = 122,06
|              blīvums = 2610
|  kušanas temperatūra = 1088 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 22,2 g/100 ml (25°C)
160,6 g/100 ml (80°C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija silikāts''' ir dažādu [[nātrijs|nātrija]] un [[silīcijs|silīcija]] skābekli saturošo savienojumu ar vispārīgo formulu Na2(SiO2)nO kopīgs nosaukums. Vienkāršākais no šiem savienojumiem ir '''nātrija metasilikāts''' Na2SiO3, kas uzskatāms par nātrija un [[metasilīcijskābe]]s sāli. Pie nātrija silikātiem pieder arī '''nātrija ortosilikāts''' Na4SiO4. Nātrija metasilikāts un citi silikāti ir baltas kristāliskas vielas, kas labi šķīst ūdenī. Nātrija metasilikāts veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] Na2SiO3·9H2O. Koncentrētu nātrija silikātu ūdens šķīdumu sauc par '''šķidro stiklu''' vai '''šķīstošo stiklu'''<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 450. lpp.</ref> (šķidrajam stiklam jeb '''silikātu līmei''' var būt arī kālija un, retāk, litija silikātu piejaukums).

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Kubāns
|                 attēls =

|         citi nosaukumi = Pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns
|             CAS numurs = 277-10-1
|        ķīmiskā formula = C8H8
|                molmasa = 104,15
|                blīvums = 1290
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra = 133,5 °C<ref name= Biegasiewicz >{{publikācijas atsauce| last1 = Biegasiewicz | first1 = Kyle | last2 = Griffiths | first2 = Justin | last3 = Savage | first3 = G. Paul | last4 = Tsanakstidis | first4 = John | last5 = Priefer | first5 = Ronny | year = 2015 | title = Cubane: 50 years later | journal = Chemical Reviews| volume = 115 | issue = 14 | pages = 6719–6745 | doi=10.1021/cr500523x | pmid=26102302}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 161,6 °C<ref name= Biegasiewicz />
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Kubāns''' (pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns, C8H8) ir sintētisks [[ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]], kurā astoņi [[ogleklis|oglekļa]] atomi izvietoti kuba virsotnēs un pie katra piesaistīts viens [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atoms. Kubāns ir [[Kristāls|kristāliska]] [[cietviela]], termiski stabils līdz 220 [[°C]]. To pirmo reizi sintezēja [[Filips Ītons]] un Tomass Kols 1964. gadā.<ref name="eaton-1964">{{publikācijas atsauce|title=Cubane|first1=Philip E.|last1=Eaton|first2=Thomas W.|last2=Cole|journal=J. Am. Chem. Soc.|date=1964|volume=86|issue=15|pages=3157–3158|doi=10.1021/ja01069a041}}</ref> Kubānā oglekļa atomi izvietoti tiem neraksturīgā 90° leņķī (salīdzinot ar tetraedriskā oglekļa 109.45°), kas rada lielu spriegumu starp tiem. Šī apstākļa dēļ pirms tā sintēzes tika uzskatīts, ka šādu molekulu iegūt nav iespējams. Kubāns ir [[metastabilitāte|kinētiski stabils]], jo tam nav viegli pieejamu sadalīšanās ceļu.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Grafomānija''' (no {{val|el|γρᾰ́φω}} ''(gráfō)'' — 'rakstīt' un ''μανία'' ''(mania)'' — 'ārprāts, tieksme') ir slimīga, pastiprināta tieksme rakstīt.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = Hornem.
| attēls = Silene wolgensis 81200574.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Silene wolgensis
| suga = Silene wolgensis
| suga_lv = Volgas plaukšķene
| att_izmērs =
}}'''Volgas plaukšķene''' ({{val|la|Silene wolgensis}}) ir suga [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtā]]. Sugas dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija|Eirāzijā]] no [[Bulgārija]]s līdz [[Mongolija]]i un [[Centrālāzija|Vidusāzijai]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:158685-1|title=Silene wolgensis (Hornem.) Otth {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-05-25|language=en}}</ref> taču suga dažas reizes 20. gadsimtā ir konstatēta [[Rīga]]s apkaimē, galvenokārt uz dzelzceļiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-otites-l-wibel/|title=ausainā plaukšķene - Silene otites (L.) Wibel - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-25}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Ielas Ščecinā pēc apkaimes|Arkoņske-Ņiemežina]]
[[Kategorija:Arkoņske-Ņiemežina]]

sentences:
{{Pamatraksts|Pārtautošana}}
{{Vikikrātuves kategorija|Cultural assimilation|Pārtautošana}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Vilciena infokaste|Nosaukums=''Siemens Ultra Low Floor''|Ekspluatācijas periods=1997-|Ražotājs=''Simmering-Graz-Pauke''r, ''ELIN EBG Traction'' un ''Siemens Mobility''|Uzbūvēti sastāvi=342|Platums=2,40 m|Augstums=3,615 m|Vagona garums=24,21 m vai 35,47 m (atkarīgs no versijas)|Paātrinājums=1,3-1,4 m/s|Svars=30t (A, A1), 43t (B, B1)|Maksimālais ātrums=70 km/h|Spriegums=600 V|Sliežu platums=1435 mm|Attēls=2017-09-01 AT Wien 13 Hietzing, Hietzinger Hauptstraße @ Stoesslgasse, A1 120 Linie 58 (40754339143).jpg|Paraksts=ULF A1 58. līnijā}}
'''ULF''' (saīsinājums no ''Ultra Low Floor'') ir zemās grīdas [[tramvajs]], ko ''Siemens Rail Systems'' izstrādāja [[Vīne]]s transporta kompānijai ''[[Wiener Linien]]''. ULF raksturo tā bezass šasija un viens no zemākajiem iekāpšanas augstumiem pasaulē. [[Vīne]]i un [[Rumānija]]s pilsētai [[Oradja]]i laikā no 1994. līdz 2017. gadam kopumā tika uzbūvēti 342 ULF tipa tramvaji.

sentences:
'''13. janvāris''' ir 13. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 352 dienas (353 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Harijs (personvārds)|Harijs]], [[Ārijs (personvārds)|Ārijs]], [[Āris]], [[Aira]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aikinīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/E.30-10
|ķīm_formula=PbCuBiS3
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Sarkanbrūna, svina pelēka
|svītra=Tumšpelēka
|habituss=Adatveida kristāli, masīvs
|skaldnība=Neizteikta vienā virzienā
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=2-2,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=6,44
}}
__NOTOC__

sentences: '''Holokausts''' ({{val-el|ὁλόκαυστος}}, ''holókaustos'' — 'vissadedzināmākais upuris') ir [[Genocīds|genocīda]] paveids, ar ko parasti saprot masveida [[ebreji|ebreju]] iznīcināšanu [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā (1939—1945), ko veica [[Trešais reihs|nacistiskā Vācija]]. [[Ivrits|Ivritā]] holokaustu dēvē par '''šoā''' (''השואה'' — 'katastrofa').

sentences: '''Mutācijas''' (no {{val|la|mutatio}} — 'mainīšanās, pārmaiņa') ir pastāvīgas [[gēns|gēnu]] vai [[Hromosoma|hromosomu]] pārmaiņas, kuras var tikt nodotas [[pēcnācēji]]em, ja tās ir notikušas [[Šūna|šūnās]], no kurām veidojas [[gameta]]s. Mutācijas palielina pēcnācēju [[Bioloģiskā daudzveidība|daudzveidību]].<ref>Madera, S. (1998). Bioloģija. 1.daļa. Rīga: Zvaigzne ABC. 196.—197.</ref> Mutācijas parasti notiek samērā reti, bet to parādīšanās biežumu var palielināt [[Mutagēns|mutagēnu]] vielu, dažu [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] vai [[Jonizējošais starojums|jonizējošās radiācijas]] iedarbība. Vairums mutāciju somatiskajās šūnās nekādi neizpaužas, bet dažkārt var pasliktināt šūnas darbību [[Organisms|organismā]], novest pie tās bojāejas vai nekontrolējamas šūnu vairošanās. Dzimumšūnu mutācijas var tikt nodotas pēcnācējiem. Retos gadījumos mutāciju radītās jaunās organisma īpašības uzlabo organisma eksistences spējas — šādiem organismiem ir labākas izredzes dabīgajā atlasē. Tādējādi mutācijas ir [[evolūcija]]s dzinējspēks.

sentences:
s ģerbonis]]
Šajā uzskaitījumā apkopotas visas '''[[Jūrmala]]s pilsētas daļas'''. Jūrmalu veido '''26 pilsētas daļas''' jeb '''apkaimes'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.jurmala.lv/lv/pasvaldiba/apraksts/apkaimes/7066-pilsetas-apkaimes|title=Pilsētas apkaimes|website=www.jurmala.lv|access-date=2020-11-12|archive-date=2020-11-21|archive-url=https://web.archive.org/web/20201121070328/https://www.jurmala.lv/lv/pasvaldiba/apraksts/apkaimes/7066-pilsetas-apkaimes}}</ref> Pati Jūrmala pilsētas tiesības ieguva [[1959]]. gadā, kad tā tika atdalīta no [[Rīga]]s, kuras sastāvā tā bija kopš 1946. gada. Jūrmalas pilsētas sastāvā atrodas 3 kādreizējas Latvijas pilsētas, kurām bija pilsētas tiesības — [[Sloka (Jūrmala)|Sloka]] (atsevišķa pilsēta no [[1920]]. līdz [[1946]]. gadam), [[Ķemeri]] (atsevišķa pilsēta no [[1928]]. līdz [[1959]]. gadam) un [[Rīgas Jūrmala]] (atsevišķa pilsēta no [[1920]]. līdz [[1946]]. gadam).

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Filmas pēc žanra]].''

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Heinrihs fon Licelburgs''' vai '''Licelburgas Indriķis''' ({{val-de|Heinrich von Lützelburg, jeb Lüzelburg}}, {{val-la|Henricus de Lucelburg}}; miris 1274. gada 8. februārī) bija [[Zemgales bīskapi|Zemgales bīskaps]] (1247—1251), [[Kurzemes bīskapija|Kurzemes]] [[Kurzemes bīskapu saraksts|bīskaps]] (1251—1263), [[Kīmezers|Kīmezera]] (''Chiemsee'') bīskapijas (mūsdienu [[Bavārija|Bavārijā]]) bīskaps (1263—1274). [[Franciskāņu ordenis|Franciskāņu ordeņa]] mūks.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums = ''Formula 1''
| aktuāla_sezona = 2024. gada F1 sezona
| logo = F1.svg
| pikseļi = 180px
| sports = [[Autosports]]
| dibin = [[1950]]<ref>Noteikumi tika standartizēti [[1946]]. gadā, pirmā ārpusčempionāta sacīkste norisinājās [[1947]]. gadā, bet pirmā Pasaules čempionāta sezona tika aizvadīta [[1950]]. gadā.</ref>
| komandas = 10
| braucēji = 20
| valsts = Starptautisks
| dzinēji = [[Scuderia Ferrari|''Ferrari'']]{{·}}[[Honda Formula 1|''Honda RBPT'']]{{·}}[[Mercedes F1|''Mercedes'']]{{·}}[[Renault F1|''Renault'']]
| riepas = ''[[Pirelli]]''<ref>[http://www.fia.com/news/fia-confirms-pirelli-official-tyre-supplier-formula-one-2017-2019 "FIA Confirms Pirelli As Official Tyre Supplier For Formula One For 2017-2019"]. ''FIA.com'', Federation Internationale de l'Automobile administration. June 17, 2016. Aplūkots 12.08.2016.</ref>
| čempions_br = {{flagicon|NED}} [[Makss Verstapens]]<br />({{small|''[[Red Bull Racing]]''–''[[Honda Formula 1|Honda RBPT]]''}})
| čempions_km = {{flagicon|AUT}} ''[[Red Bull Racing]]''–''[[Honda Formula 1|Honda RBPT]]''
| mlapa = {{URL|http://www.formula1.com}}
}}

sentences:
{{citas nozīmes|padomju politiķi|Andrejs Kiriļenko|Andrejs Kiriļenko}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Andrejs Kiriļenko
 |    vārds_orig = Андрей Павлович Кириленко
 |        attēls = Kirilenko, Andrey Pavlovich.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1906
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 8
 |      dz_vieta = [[Aleksejevka]], [[Vozoņežas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Belgorodas apgabals]], {{RUS}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1990
 |     m_mēnesis = 5
 |       m_diena = 12
 |       m_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
({{RUS}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vārānasī
 | native_name              = वाराणसी
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Varanasi, India, Varanasi skyline in the evening.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Indija#Āzija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IND}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Utarpradēša]]
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Vārānasī apgabals]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 163.8
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1201815
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1435113
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Indijas standarta laiks|IST]]
 | utc_offset               = +5:30
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 25 | latm = 17 | lats =  | latNS = N
 | longd = 82 | longm = 57 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 221456
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 76
 | website                  = {{url|http://www.nnvns.org/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
virsmas]]
'''Koronizlāde''' (no {{val|la|corona}} — 'vainags') ir [[mirdzizlāde]]s veids [[gāze|gāzēs]] [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienā]]. Tā rodas intensīva un neviendabīga [[elektriskais lauks|elektriskā lauka]] iedarbībā. Šādi lauki iegūstami ar [[elektrods|elektrodiem]], kam ir mazs virsmas liekuma [[rādiuss]] (asiem un tieviem priekšmetiem). Koronas izlādes laikā šādu elektrodu tuvumā novērojams spīdums un kluss šņācošs troksnis. Dabā koronas izlāde novērojama negaisa laikā vai pirms tā, kad [[atmosfēra|atmosfērā]] ir spēcīgi elektriskie lauki, un to dēvē par [[Elma ugunis|Elma ugunīm]].

sentences: '''Piens''' ir [[zīdītāji|zīdītāju]] [[piena dziedzeri|piena dziedzeru]] [[sekrēcija]]s produkts. Dabā tas paredzēts kā [[barība]] zīdītāju jaunajiem pēcnācējiem, kamēr tie nav spējīgi [[gremošana|sagremot]] cita veida barību.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Terenss Trammels
 |      vārds_orig = ''Terrence Trammell''
 |          attēls = Terrence Trammell Doha 2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|11|23}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Džordžija|Atlanta}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 188 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 84 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Barjersprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 12,95 s (2007)
 |           PR1_d = 110 m/b
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Terenss Trammels''' ({{val|en|Terrence R. Trammell}}; dzimis {{dat|1978|11|23}} [[Atlanta|Atlantā]], [[Džordžija|Džordžijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir profesionāls amerikāņu [[vieglatlēts]], startē barjersprintā.

sentences:
— — ierīce asinsspiediena izmērīšanai]]
'''Asinsspiediens''' ir hidrodinamiskais [[spiediens]], kuru uz [[asinsvadi|asinsvadu]] sieniņām rada [[asinis|asiņu]] cirkulācija organismā. Asinsspiediens ir viena no medicīniskajām [[dzīvības pazīmes|dzīvības pazīmēm]]. Asinsspiediena mērījums parasti tiek attiecināts uz [[artērijas|arteriālo]] spiedienu, bet atsevišķos gadījums, kad tas ir nepieciešams, mēra arī [[vēnas|venozo]] un [[kapilāri|kapilāro]] spiedienu. Tā kā asinsspiediens svārstās [[sirdsdarbība]]s rezultātā, tad izšķir sistolisko spiedienu ([[sirds|sirdij]] saraujoties) un diastolisko spiedienu (sirdij atslābinoties). Mērot asinsspiedienu, tiek nolasīti abi šie spiedieni. Katram cilvēkam normāls asinsspiediens var būt atšķirīgs. To ietekmē vairāki faktori, piemēram, [[cilvēka vecums|vecums]], [[dzimums]], ķermeņa stāvoklis (stāvus, sēdus vai guļus) un tā tālāk. Tiek pieņemts, ka normāls asinsspiediens ir tad, kad arteriālais sistoliskais spiediens ir 120 [[mm Hg]], bet diastoliskais spiediens — 80 mm Hg. Arteriālā [[hipotensija]] ir pazemināts asinsspiediens, [[hipertensija]] - paaugstināts asinsspiediens.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Tavlas de Daimjelas nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = 291114B-_Tablas_Daimiel_-_El_puente_-_Castilla-La_Mancha.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Spānija#Eiropa
| map_relief          = jā
| latd                = 39.15
| longd               = -3.666667
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Spānija|Kastīlija-Lamanča|Sjudadrealas province}}
| nearest_city        =
| area                = 30,3 km2
| established         = 1973
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 =
| child               =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Tavlas de Daimjela (''Las Tablas de Daimiel'')
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1982|05|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 1928 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/235 235]
}}
}}
<mapframe text="Tavlas de Daimjelas nacionālais parks" width=290 height=290 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1520216"
}
</mapframe>
'''Tavlas de Daimjelas nacionālais parks''' ({{val|es|Parque Nacional de las Tablas de Daimiel}}) ir 1973. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Spānija]]s vidienē, [[Sjudadrealas province|Sjudadrealas provincē]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dziedi!
| attēls                   = Dziedi.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sing''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Gērts Dženingss]]
| producents               =
* [[Kriss Meledandri]]
* [[Dženeta Hīlija]]
| scenārija autors         = Gērts Dženingss
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Sets Makfārlins]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Tarons Edžertons]]
| mūzika                   = [[Džobijs Talbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Illumination|Illumination Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|9|11|Toronto kinofestivāls|2016|12|21|ASV|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sing-2016|title=Sing|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 29, 2018|archive-date={{dat|2018|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180924031954/http://www.bbfc.co.uk/releases/sing-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt3470600/|title=Sing (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|4|7||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|634,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Dziedi! 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Dziedi!"''' ({{val|en|Sing}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Gērts Dženingss]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Metjū Makonahijs]], [[Rīza Viterspūna]], [[Sets Makfārlins]], [[Skārleta Johansone]], [[Džons Reilijs]] un [[Tarons Edžertons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
| name = Džoijs Tribiāni
| series = [[Friends]]
| image =
| caption =
| first            = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last             = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| occupation = Aktieris
| title =
| portrayer = [[Mets Leblāns]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
Kevins S. Braits
|religion = Katolis
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alans Tjūrings
|     vārds_orig = ''Alan Turing''
|         attēls = Alan Turing photo.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vilmslova]], [[Češīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = {{ENG}}
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Džūljuss Metisons Tjūrings, Sāra Tjūringa (Stounija)
|          brāļi = Džons
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Mančestras Universitāte]]
[[Nacionālā fizikas laboratorija (Apvienotā Karaliste)|Nacionālā fizikas laboratorija]]
[[Kembridžas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[loģika]], [[kriptoanalīze]]
|    pasniedzēji = [[Alonzo Čērčs]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Apstāšanās problēma]]
[[Tjūringa mašīna]]
|    apbalvojumi = [[File:Order of the British Empire (Civil) Ribbon.svg|90px]] [[Britu impērijas ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sibolga
 | official_name            = ''Kota Sibolga''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Sibolga dari Tor Simarbarimbing.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Sibolga.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļsumatra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 10.77
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 89584
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 1 | latm = 44 | lats =  | latNS = N
 | longd = 98 | longm = 47 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 90
 | website                  = {{url|http://www.sibolgakota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Paplašināta spektra bēta laktamāzes''' ('''PSBL''' jeb '''ESBL''' no {{val-en|Extended-Spectrum Beta-Lactamases}}) ir [[Enzīms|enzīmi]], kurus producē galvenokārt [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīvas baktērijas]] un kas nosaka šo [[Baktērijas|baktēriju]] rezistenci pret visām bēta laktāmu grupas antibiotikām ([[penicilīni]], [[cefalosporīni]] (pirmās, otrās un trešās paaudzes<ref name="Naas.etal2008"/>), [[aztreonāms]]).<ref name="Strachunsky"/> PSBL ir iekodēti baktēriju gēnos vai plazmīdās un veidojas šūnu sienā.<ref name="Glupczynski"/><ref name="findpatent"/> Tālāk tie atbrīvojas apkārtējā vidē (starpšūnu telpā), kur iedarbojas uz bēta laktāmu grupas antibiotikām.<ref name="Ershova.etal2008"/>

sentences:
{{infokaste+|Bijušās valsts infokaste}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Nederlandse Antillen
Antias Hulandes
Netherlands Antilles
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Netherlands Antilles
|               karoga_attēls = Flag_of_the_Netherlands_Antilles_(1986–2010).svg
|            karoga_nosaukums = Nīderlandes Antiļu karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_the_Netherlands_Antilles_(1986-2010).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Nīderlandes Antiļu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto = ''Libertate unanimus''
Brīvības apvienotie
|                valsts_himna = Nīderlandes Antiļu himna
|               kartes_attēls = LocationNetherlandsAntilles.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Vilemstade]]
| latd=12 | latm=7 | latNS=N | longd=68 | longm=56 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]], [[papjamento]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = [[Nīderlandes valdnieku uzskaitījums|Monarhs]]
|                valsts_galva = [[Karaliene Beatrikse]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Nīderlandes Antiļu gubernators|Gubernators]]
|               valsts_galva2 = Fics Gedgedrags
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Nīderlandes Antiļu premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = Emīlija de Jonga-Elhage
|        neatkarības_iegūšana = Asociēta valsts [[Nīderlande]]s sastāvā
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Nīderlandes kolonija
|          neatkarības_datums = 17. gs.
|       neatkarības_notikums2 = Asociēta valsts
|         neatkarības_datums2 = [[1954]].g.
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 800
|               platība_rangs = 184
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2005
|          iedzīvotāju_skaits = 183000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 185
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 229
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 51
|                     IKP_PPP = 2.45 mld.
|                IKP_PPP_gads = 2003
|               IKP_PPP_rangs = 180
|          IKP_PPP_per_capita = 11400
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 79
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = Nīderlandes Antiļu guldenis
|                valūtas_kods = ANG
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .an
|              tālsarunu_kods = 599
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num = 530
|              iso_kods_alfa2 = AN
|              iso_kods_alfa3 = ANT
}}
'''Nīderlandes Antiļas''' ({{val-nl|Nederlandse Antillen}}, {{val-pap|Antias Hulandes}}, {{val-en|Netherlands Antilles}}) bija ar [[Nīderlandes Karaliste|Nīderlandes Karalisti]] asociēta valsts [[Karību jūra]]s austrumos un dienvidaustrumos. Sastāvēja no divām salu grupām: [[Kirasao]] un [[Bonaire]] [[Aizvēja sala|Aizvēja salās]] [[Venecuēla]]s piekrastē un [[Sintēstatiusa]], [[Saba]] un [[Sintmārtena]] [[Vējpuses salas|Vējpuses salu]] ziemeļos. 2010. gadā valsts sadalījās, [[Kirasao]] un [[Sintmārtena]] kļuva par valstīm [[Nīderlandes Karaliste]]s sastāvā, bet pārējās salas pievienojās Nīderlandei kā īpašas pašvaldības.

sentences: '''Uzturlīdzekļi''' jeb '''alimenti''' (no {{val|la|alimentum}} — 'uzturs, barība') ir materiāls atbalsts un iztikas līdzekļi, kas atbilstoši likumam jānodrošina kādai personai sakarā ar [[ģimene]]s vai [[adopcija]]s attiecībām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/#/sv/alimenti|title=Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2020-06-23|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200315142631/https://tezaurs.lv/#/sv/alimenti|archivedate=2020-03-15}}</ref> Tie var būt naudas līdzekļu, [[apģērbs|apģērba]], mājokļa vai [[pārtika]]s formā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šreks Trešais
| attēls                   = Shrek the third ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shrek the Third''
| žanrs                    = animācijas komēdija
| režisors                 =
* [[Kriss Millers]]
* [[Ramans Hui]]
| producents               =
* [[Eirons Vārners]]
* [[Endrjū Adamsons]]
* [[Denīze Nolana]]
| scenārija autors         =
* [[Džefrijs Praiss]]
* [[Pīters S. Sīmans]]
* [[Kriss Millers]]
* [[Eirons Vārners]]
* [[Endrjū Adamsons]]
* [[Viljams Steigs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maiks Maierss]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Rūperts Everets]]
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Maikls Endrjūss]]
* [[Džois Arastia]]
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Animation]]''
* ''[[Pacific Data images]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 93 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = "[[Šreks 2]]"
| nākamā                   = "[[Šreks: Ilgi un laimīgi]]"
| imdb                     =
}}
'''"Šreks Trešais"''' ({{val|en|Shrek the Third}}) ir 2007. gada ASV animācijas filma, turpinājums filmām "[[Šreks]]" un "[[Šreks 2]]". Pēc šīs filmas uzņemta [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] īsfilma "[[Šreka Ziemassvētki]]". Filmai, atšķirībā no pirmajām divām, mainījusies režisoru komanda.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| dz_gads =1936
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta =
[[Rīga]], [[Latvija]];

sentences: {{Citas nozīmes|mūzikas veidu|sonāte (nozīmju atdalīšana)|sonāte}}

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
|name        = Haralds V
|name-orig   = ''Harald V''
|image       = King Harald V 2021.jpg
|caption = Haralds V 2021. gadā
|succession  = [[Norvēģijas karalis]]
|reign-start = {{Dat|1991|01|17|N}}
|reign-end   = pašlaik
|predecessor = [[Olafs V]]
|suc-type    = Troņmantnieks
|successor   = [[Kroņprincis Hākons]]
|spouse      = [[Karaliene Sonja]]
|issue       = * [[Princese Marta Luīze]]
* [[Kroņprincis Hākons]]
|house       = [[Gliksburgas dinastija]]
|father      = [[Olafs V]]
|mother      = [[Marta Bernadote]]
|birth_date  = {{dzimšanas datums un vecums|1937|2|21}}
|birth_place = {{vieta|Norvēģija|Skauguma}}
|death_date  =
|death_place =
|signature   = Harald V of Norway Signature.svg
}}
'''Haralds V''' ({{val-no|Harald V}}; dzimis {{dat|1937|02|21}}) ir [[Norvēģija]]s karalis. Sācis valdīt pēc tēva karaļa [[Ūlavs V|Ūlava V]] nāves 1991. gadā.

sentences: '''El Ninjo''' ({{val|es|El Niño}} — 'mazulis') ir globāla rakstura dabas parādība, kas aptver [[okeāns|okeānu]] un [[atmosfēra|atmosfēru]]. El Ninjo un pretēja rakstura parādība — ''[[La-Ninja]]'' — ir visizteiktākās globālās cikliskās klimata izmaiņas, kas izpaužas vairāku gadu laikā<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://lindishhh.blogspot.com/2005/10/kas-ir-el-ninjo-un-la-ninja.html |title=Kas ir „El-Ninjo” un „La-Ninja”??? |access-date={{dat|2008|05|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071124152947/http://lindishhh.blogspot.com/2005/10/kas-ir-el-ninjo-un-la-ninja.html |archivedate={{dat|2007|11|24||bez}} }}</ref>. El Ninjo ir anomāli liels (virs 0,5 °C vairāk nekā 5 mēnešu laikā) [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] virsmas ūdeņu [[temperatūra]]s pieaugums (attiecīgi La Ninja ir šo ūdeņu temperatūras kritums). Šāda pasiltināšanās notiek neregulāri ik pēc 2 līdz 7 gadiem un turpinās parasti 1—2 gadus. El Ninjo ietekme uz [[dienvidu puslode]]s un visas pasaules [[klimats|klimatu]] ir milzīga.

sentences: '''Pārbrauktuve''' ir [[Sliežu ceļš|sliežu ceļa]] un autoceļa viena līmeņa krustojums. Vilcienam ir priekšroka šķērsot pārbrauktuvi. Viena līmeņa krustošanās nevēlamos faktorus — iespējamos sadursmes draudus — novērš [[Ceļa pārvads|ceļa pārvada]] izbūve, t.i. krustošana atšķirīgos līmeņos — pa augšu vai apakšu. Pārbrauktuve rada neērtības gan autovadītājiem — sakarā ar gaidīšanai patērēto laiku, gan visādā ziņā prasa dzelzceļa speciālistu ievērojamu piepūli.

sentences:
[[Kategorija:Anglikāņi|Garidznieki]]
[[Kategorija:Anglikāņu baznīca|Garidznieki]]
[[Kategorija:Garīdznieki]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Tu Joujou
|     vārds_orig = 屠呦呦
|         attēls = Tu Youyou 5012-1-2015.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Republic of China.svg}} [[Ninbo]], [[Džedzjana]], [[Ķīnas Republika (1912—1949)|Ķīnas Republika]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Li Tindžao
|          bērni = divas meitas
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[farmakoloģija]]|[[tradicionālā ķīniešu medicīna]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Pekinas medicīnas institūts]] (1955)|[[Pekinas Ķīniešu medicīnas akadēmija]]}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = zināma kā pret [[malārija]]s preparāta [[artemizinīns|artemizinīna]] ieguvēja un tā izpētes veicēja
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (2015)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mans tēvs varonis
| attēls                   = My father the hero.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Father the Hero''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvs Mainers]]
| producents               =
* [[Žaks Bars]]
* [[Žans-Luiss Livi]]
| scenārija autors         =
* [[Frānsiss Vēbers]]
* [[Čārlijs Pīterss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Žerārs Depardjē]]
* [[Ketrīna Heigla]]
* [[Daltons Džeimss]]
* [[Lorēna Hatone]]
* [[Feita Prinsa]]
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1994|2|4||bez}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-father-hero-1994|title=My Father the Hero|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 3, 2019|archive-date={{dat|2018|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180202160513/http://bbfc.co.uk/releases/my-father-hero-1994}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|25,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=myfatherthehero.htm|title=My Father the Hero (1994)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 3, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mans tēvs varonis"''' ({{val|en|My Father the Hero}}) ir 1994. gada komēdija, kuras režisors ir [[Stīvs Mainers]]. Galvenās lomas atveido [[Žerārs Depardjē]], [[Ketrīna Heigla]], [[Daltons Džeimss]], [[Lorēna Hatone]] un [[Feita Prinsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|2|4||bez}}.

sentences:
{{#if:{{{title|}}}|
{{{title}}}
}}{{#if:{{{above|}}}|{{Infobox3cols/row
 |header={{{above}}} |headerstyle=text-align:center; font-size:125%; font-weight:bold; {{{abovestyle|}}}
 |class={{{aboveclass|}}} |rowclass={{{aboverowclass|}}}
}} }}{{#if:{{{subheader|}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{{subheader}}}     |datastyle={{{subheaderstyle|}}}
 |class={{{subheaderclass|}}}   |rowclass={{{subheaderrowclass1|}}}
}} }}{{#if:{{{subheader2|}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{{subheader2}}}     |datastyle={{{subheaderstyle|}}}
 |class={{{subheaderclass|}}}   |rowclass={{{subheaderrowclass2|}}}
}} }}{{#if:{{{image|{{{image1|}}}}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{{image|{{{image1}}} }}}{{#if:{{{caption|{{{caption1|}}}}}}|
{{{caption|{{{caption1}}}}}}}}     |datastyle={{{imagestyle|}}}
 |class={{{imageclass|}}}   |rowclass={{{imagerowclass1|}}}
}} }}{{#if:{{{image2|}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{{image2}}}{{#if:{{{caption2|}}}|
{{{caption2|}}}}}     |datastyle={{{imagestyle|}}}
 |class={{{imageclass|}}}   |rowclass={{{imagerowclass2|}}}
}} }}{{ infobox3cols/row
 | header = {{{header0|}}} | headerstyle = {{{headerstyle|}}}
 | label  = {{{label0|}}}  | labelstyle  = {{{labelstyle|}}}
 | data   = {{{data0|}}}   | datastyle   = {{{datastyle|}}}
 | dataa  = {{{data0a|}}}  | datastylea  = {{{datastylea|}}}
 | datab  = {{{data0b|}}}  | datastyleb  = {{{datastyleb|}}}
 | datac  = {{{data0c|}}}  | datastylec  = {{{datastylec|}}}
 | class  = {{{class0|}}}  | rowclass    = {{{rowclass0|}}}
 | multidatastyle = {{{multidatastyle|}}}
}}{{ infobox3cols/row
 | header = {{{header1|}}} | headerstyle = {{{headerstyle|}}}
 | label  = {{{label1|}}}  | labelstyle  = {{{labelstyle|}}}
 | data   = {{{data1|}}}   | datastyle   = {{{datastyle|}}}
 | dataa  = {{{data1a|}}}  | datastylea  = {{{datastylea|}}}
 | datab  = {{{data1b|}}}  | datastyleb  = {{{datastyleb|}}}
 | datac  = {{{data1c|}}}  | datastylec  = {{{datastylec|}}}
 | class  = {{{class1|}}}  | rowclass    = {{{rowclass1|}}}
 | multidatastyle = {{{multidatastyle|}}}
}}{{{hook2|}}}{{#if:{{{header2|}}}|
{{{header2|}}}
| {{#if:{{{label2|}}}|{{#if:{{{data2|}}}|
{{{label2|}}}	{{{data2|}}}
|{{#if:{{{data2a|}}}{{{data2b|}}}|
{{{label2|}}}	{{{data2a|}}}	{{{data2b|}}}	{{{data2c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data2|}}}|
{{{data2|}}}
}} }} }}{{{hook3|}}}{{#if:{{{header3|}}}|
{{{header3|}}}
| {{#if:{{{label3|}}}|{{#if:{{{data3|}}}|
{{{label3|}}}	{{{data3|}}}
|{{#if:{{{data3a|}}}{{{data3b|}}}|
{{{label3|}}}	{{{data3a|}}}	{{{data3b|}}}	{{{data3c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data3|}}}|
{{{data3|}}}
}} }} }}{{{hook4|}}}{{#if:{{{header4|}}}|
{{{header4|}}}
| {{#if:{{{label4|}}}|{{#if:{{{data4|}}}|
{{{label4|}}}	{{{data4|}}}
|{{#if:{{{data4a|}}}{{{data4b|}}}|
{{{label4|}}}	{{{data4a|}}}	{{{data4b|}}}	{{{data4c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data4|}}}|
{{{data4|}}}
}} }} }}{{{hook5|}}}{{#if:{{{header5|}}}|
{{{header5|}}}
| {{#if:{{{label5|}}}|{{#if:{{{data5|}}}|
{{{label5|}}}	{{{data5|}}}
|{{#if:{{{data5a|}}}{{{data5b|}}}|
{{{label5|}}}	{{{data5a|}}}	{{{data5b|}}}	{{{data5c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data5|}}}|
{{{data5|}}}
}} }} }}{{{hook6|}}}{{#if:{{{header6|}}}|
{{{header6|}}}
| {{#if:{{{label6|}}}|{{#if:{{{data6|}}}|
{{{label6|}}}	{{{data6|}}}
|{{#if:{{{data6a|}}}{{{data6b|}}}|
{{{label6|}}}	{{{data6a|}}}	{{{data6b|}}}	{{{data6c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data6|}}}|
{{{data6|}}}
}} }} }}{{{hook7|}}}{{#if:{{{header7|}}}|
{{{header7|}}}
| {{#if:{{{label7|}}}|{{#if:{{{data7|}}}|
{{{label7|}}}	{{{data7|}}}
|{{#if:{{{data7a|}}}{{{data7b|}}}|
{{{label7|}}}	{{{data7a|}}}	{{{data7b|}}}	{{{data7c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data7|}}}|
{{{data7|}}}
}} }} }}{{{hook8|}}}{{#if:{{{header8|}}}|
{{{header8|}}}
| {{#if:{{{label8|}}}|{{#if:{{{data8|}}}|
{{{label8|}}}	{{{data8|}}}
|{{#if:{{{data8a|}}}{{{data8b|}}}|
{{{label8|}}}	{{{data8a|}}}	{{{data8b|}}}	{{{data8c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data8|}}}|
{{{data8|}}}
}} }} }}{{{hook9|}}}{{#if:{{{header9|}}}|
{{{header9|}}}
| {{#if:{{{label9|}}}|{{#if:{{{data9|}}}|
{{{label9|}}}	{{{data9|}}}
|{{#if:{{{data9a|}}}{{{data9b|}}}|
{{{label9|}}}	{{{data9a|}}}	{{{data9b|}}}	{{{data9c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data9|}}}|
{{{data9|}}}
}} }} }}{{{hook10|}}}{{#if:{{{header10|}}}|
{{{header10|}}}
| {{#if:{{{label10|}}}|{{#if:{{{data10|}}}|
{{{label10|}}}	{{{data10|}}}
|{{#if:{{{data10a|}}}{{{data10b|}}}|
{{{label10|}}}	{{{data10a|}}}	{{{data10b|}}}	{{{data10c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data10|}}}|
{{{data10|}}}
}} }} }}{{{hook11|}}}{{#if:{{{header11|}}}|
{{{header11|}}}
| {{#if:{{{label11|}}}|{{#if:{{{data11|}}}|
{{{label11|}}}	{{{data11|}}}
|{{#if:{{{data11a|}}}{{{data11b|}}}|
{{{label11|}}}	{{{data11a|}}}	{{{data11b|}}}	{{{data11c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data11|}}}|
{{{data11|}}}
}} }} }}{{{hook12|}}}{{#if:{{{header12|}}}|
{{{header12|}}}
| {{#if:{{{label12|}}}|{{#if:{{{data12|}}}|
{{{label12|}}}	{{{data12|}}}
|{{#if:{{{data12a|}}}{{{data12b|}}}|
{{{label12|}}}	{{{data12a|}}}	{{{data12b|}}}	{{{data12c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data12|}}}|
{{{data12|}}}
}} }} }}{{{hook13|}}}{{#if:{{{header13|}}}|
{{{header13|}}}
| {{#if:{{{label13|}}}|{{#if:{{{data13|}}}|
{{{label13|}}}	{{{data13|}}}
|{{#if:{{{data13a|}}}{{{data13b|}}}|
{{{label13|}}}	{{{data13a|}}}	{{{data13b|}}}	{{{data13c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data13|}}}|
{{{data13|}}}
}} }} }}{{{hook14|}}}{{#if:{{{header14|}}}|
{{{header14|}}}
| {{#if:{{{label14|}}}|{{#if:{{{data14|}}}|
{{{label14|}}}	{{{data14|}}}
|{{#if:{{{data14a|}}}{{{data14b|}}}|
{{{label14|}}}	{{{data14a|}}}	{{{data14b|}}}	{{{data14c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data14|}}}|
{{{data14|}}}
}} }} }}{{{hook15|}}}{{#if:{{{header15|}}}|
{{{header15|}}}
| {{#if:{{{label15|}}}|{{#if:{{{data15|}}}|
{{{label15|}}}	{{{data15|}}}
|{{#if:{{{data15a|}}}{{{data15b|}}}|
{{{label15|}}}	{{{data15a|}}}	{{{data15b|}}}	{{{data15c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data15|}}}|
{{{data15|}}}
}} }} }}{{{hook16|}}}{{#if:{{{header16|}}}|
{{{header16|}}}
| {{#if:{{{label16|}}}|{{#if:{{{data16|}}}|
{{{label16|}}}	{{{data16|}}}
|{{#if:{{{data16a|}}}{{{data16b|}}}|
{{{label16|}}}	{{{data16a|}}}	{{{data16b|}}}	{{{data16c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data16|}}}|
{{{data16|}}}
}} }} }}{{{hook17|}}}{{#if:{{{header17|}}}|
{{{header17|}}}
| {{#if:{{{label17|}}}|{{#if:{{{data17|}}}|
{{{label17|}}}	{{{data17|}}}
|{{#if:{{{data17a|}}}{{{data17b|}}}|
{{{label17|}}}	{{{data17a|}}}	{{{data17b|}}}	{{{data17c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data17|}}}|
{{{data17|}}}
}} }} }}{{{hook18|}}}{{#if:{{{header18|}}}|
{{{header18|}}}
| {{#if:{{{label18|}}}|{{#if:{{{data18|}}}|
{{{label18|}}}	{{{data18|}}}
|{{#if:{{{data18a|}}}{{{data18b|}}}|
{{{label18|}}}	{{{data18a|}}}	{{{data18b|}}}	{{{data18c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data18|}}}|
{{{data18|}}}
}} }} }}{{{hook19|}}}{{#if:{{{header19|}}}|
{{{header19|}}}
| {{#if:{{{label19|}}}|{{#if:{{{data19|}}}|
{{{label19|}}}	{{{data19|}}}
|{{#if:{{{data19a|}}}{{{data19b|}}}|
{{{label19|}}}	{{{data19a|}}}	{{{data19b|}}}	{{{data19c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data19|}}}|
{{{data19|}}}
}} }} }}{{{hook20|}}}{{#if:{{{header20|}}}|
{{{header20|}}}
| {{#if:{{{label20|}}}|{{#if:{{{data20|}}}|
{{{label20|}}}	{{{data20|}}}
|{{#if:{{{data20a|}}}{{{data20b|}}}|
{{{label20|}}}	{{{data20a|}}}	{{{data20b|}}}	{{{data20c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data20|}}}|
{{{data20|}}}
}} }} }}{{{hook21|}}}{{#if:{{{header21|}}}|
{{{header21|}}}
| {{#if:{{{label21|}}}|{{#if:{{{data21|}}}|
{{{label21|}}}	{{{data21|}}}
|{{#if:{{{data21a|}}}{{{data21b|}}}|
{{{label21|}}}	{{{data21a|}}}	{{{data21b|}}}	{{{data21c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data21|}}}|
{{{data21|}}}
}} }} }}{{{hook22|}}}{{#if:{{{header22|}}}|
{{{header22|}}}
| {{#if:{{{label22|}}}|{{#if:{{{data22|}}}|
{{{label22|}}}	{{{data22|}}}
|{{#if:{{{data22a|}}}{{{data22b|}}}|
{{{label22|}}}	{{{data22a|}}}	{{{data22b|}}}	{{{data22c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data22|}}}|
{{{data22|}}}
}} }} }}{{{hook23|}}}{{#if:{{{header23|}}}|
{{{header23|}}}
| {{#if:{{{label23|}}}|{{#if:{{{data23|}}}|
{{{label23|}}}	{{{data23|}}}
|{{#if:{{{data23a|}}}{{{data23b|}}}|
{{{label23|}}}	{{{data23a|}}}	{{{data23b|}}}	{{{data23c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data23|}}}|
{{{data23|}}}
}} }} }}{{{hook24|}}}{{#if:{{{header24|}}}|
{{{header24|}}}
| {{#if:{{{label24|}}}|{{#if:{{{data24|}}}|
{{{label24|}}}	{{{data24|}}}
|{{#if:{{{data24a|}}}{{{data24b|}}}|
{{{label24|}}}	{{{data24a|}}}	{{{data24b|}}}	{{{data24c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data24|}}}|
{{{data24|}}}
}} }} }}{{{hook25|}}}{{#if:{{{header25|}}}|
{{{header25|}}}
| {{#if:{{{label25|}}}|{{#if:{{{data25|}}}|
{{{label25|}}}	{{{data25|}}}
|{{#if:{{{data25a|}}}{{{data25b|}}}|
{{{label25|}}}	{{{data25a|}}}	{{{data25b|}}}	{{{data25c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data25|}}}|
{{{data25|}}}
}} }} }}{{{hook26|}}}{{#if:{{{header26|}}}|
{{{header26|}}}
| {{#if:{{{label26|}}}|{{#if:{{{data26|}}}|
{{{label26|}}}	{{{data26|}}}
|{{#if:{{{data26a|}}}{{{data26b|}}}|
{{{label26|}}}	{{{data26a|}}}	{{{data26b|}}}	{{{data26c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data26|}}}|
{{{data26|}}}
}} }} }}{{{hook27|}}}{{#if:{{{header27|}}}|
{{{header27|}}}
| {{#if:{{{label27|}}}|{{#if:{{{data27|}}}|
{{{label27|}}}	{{{data27|}}}
|{{#if:{{{data27a|}}}{{{data27b|}}}|
{{{label27|}}}	{{{data27a|}}}	{{{data27b|}}}	{{{data27c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data27|}}}|
{{{data27|}}}
}} }} }}{{{hook28|}}}{{#if:{{{header28|}}}|
{{{header28|}}}
| {{#if:{{{label28|}}}|{{#if:{{{data28|}}}|
{{{label28|}}}	{{{data28|}}}
|{{#if:{{{data28a|}}}{{{data28b|}}}|
{{{label28|}}}	{{{data28a|}}}	{{{data28b|}}}	{{{data28c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data28|}}}|
{{{data28|}}}
}} }} }}{{{hook29|}}}{{#if:{{{header29|}}}|
{{{header29|}}}
| {{#if:{{{label29|}}}|{{#if:{{{data29|}}}|
{{{label29|}}}	{{{data29|}}}
|{{#if:{{{data29a|}}}{{{data29b|}}}|
{{{label29|}}}	{{{data29a|}}}	{{{data29b|}}}	{{{data29c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data29|}}}|
{{{data29|}}}
}} }} }}{{{hook30|}}}{{#if:{{{header30|}}}|
{{{header30|}}}
| {{#if:{{{label30|}}}|{{#if:{{{data30|}}}|
{{{label30|}}}	{{{data30|}}}
|{{#if:{{{data30a|}}}{{{data30b|}}}|
{{{label30|}}}	{{{data30a|}}}	{{{data30b|}}}	{{{data30c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data30|}}}|
{{{data30|}}}
}} }} }}{{{hook31|}}}{{#if:{{{header31|}}}|
{{{header31|}}}
| {{#if:{{{label31|}}}|{{#if:{{{data31|}}}|
{{{label31|}}}	{{{data31|}}}
|{{#if:{{{data31a|}}}{{{data31b|}}}|
{{{label31|}}}	{{{data31a|}}}	{{{data31b|}}}	{{{data31c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data31|}}}|
{{{data31|}}}
}} }} }}{{{hook32|}}}{{#if:{{{header32|}}}|
{{{header32|}}}
| {{#if:{{{label32|}}}|{{#if:{{{data32|}}}|
{{{label32|}}}	{{{data32|}}}
|{{#if:{{{data32a|}}}{{{data32b|}}}|
{{{label32|}}}	{{{data32a|}}}	{{{data32b|}}}	{{{data32c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data32|}}}|
{{{data32|}}}
}} }} }}{{{hook33|}}}{{#if:{{{header33|}}}|
{{{header33|}}}
| {{#if:{{{label33|}}}|{{#if:{{{data33|}}}|
{{{label33|}}}	{{{data33|}}}
|{{#if:{{{data33a|}}}{{{data33b|}}}|
{{{label33|}}}	{{{data33a|}}}	{{{data33b|}}}	{{{data33c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data33|}}}|
{{{data33|}}}
}} }} }}{{{hook34|}}}{{#if:{{{header34|}}}|
{{{header34|}}}
| {{#if:{{{label34|}}}|{{#if:{{{data34|}}}|
{{{label34|}}}	{{{data34|}}}
|{{#if:{{{data34a|}}}{{{data34b|}}}|
{{{label34|}}}	{{{data34a|}}}	{{{data34b|}}}	{{{data34c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data34|}}}|
{{{data34|}}}
}} }} }}{{{hook35|}}}{{#if:{{{header35|}}}|
{{{header35|}}}
| {{#if:{{{label35|}}}|{{#if:{{{data35|}}}|
{{{label35|}}}	{{{data35|}}}
|{{#if:{{{data35a|}}}{{{data35b|}}}|
{{{label35|}}}	{{{data35a|}}}	{{{data35b|}}}	{{{data35c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data35|}}}|
{{{data35|}}}
}} }} }}{{{hook36|}}}{{#if:{{{header36|}}}|
{{{header36|}}}
| {{#if:{{{label36|}}}|{{#if:{{{data36|}}}|
{{{label36|}}}	{{{data36|}}}
|{{#if:{{{data36a|}}}{{{data36b|}}}|
{{{label36|}}}	{{{data36a|}}}	{{{data36b|}}}	{{{data36c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data36|}}}|
{{{data36|}}}
}} }} }}{{{hook37|}}}{{#if:{{{header37|}}}|
{{{header37|}}}
| {{#if:{{{label37|}}}|{{#if:{{{data37|}}}|
{{{label37|}}}	{{{data37|}}}
|{{#if:{{{data37a|}}}{{{data37b|}}}|
{{{label37|}}}	{{{data37a|}}}	{{{data37b|}}}	{{{data37c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data37|}}}|
{{{data37|}}}
}} }} }}{{{hook38|}}}{{#if:{{{header38|}}}|
{{{header38|}}}
| {{#if:{{{label38|}}}|{{#if:{{{data38|}}}|
{{{label38|}}}	{{{data38|}}}
|{{#if:{{{data38a|}}}{{{data38b|}}}|
{{{label38|}}}	{{{data38a|}}}	{{{data38b|}}}	{{{data38c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data38|}}}|
{{{data38|}}}
}} }} }}{{{hook39|}}}{{#if:{{{header39|}}}|
{{{header39|}}}
| {{#if:{{{label39|}}}|{{#if:{{{data39|}}}|
{{{label39|}}}	{{{data39|}}}
|{{#if:{{{data39a|}}}{{{data39b|}}}|
{{{label39|}}}	{{{data39a|}}}	{{{data39b|}}}	{{{data39c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data39|}}}|
{{{data39|}}}
}} }} }}{{{hook40|}}}{{#if:{{{header40|}}}|
{{{header40|}}}
| {{#if:{{{label40|}}}|{{#if:{{{data40|}}}|
{{{label40|}}}	{{{data40|}}}
|{{#if:{{{data40a|}}}{{{data40b|}}}|
{{{label40|}}}	{{{data40a|}}}	{{{data40b|}}}	{{{data40c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data40|}}}|
{{{data40|}}}
}} }} }}{{{hook41|}}}{{#if:{{{header41|}}}|
{{{header41|}}}
| {{#if:{{{label41|}}}|{{#if:{{{data41|}}}|
{{{label41|}}}	{{{data41|}}}
|{{#if:{{{data41a|}}}{{{data41b|}}}|
{{{label41|}}}	{{{data41a|}}}	{{{data41b|}}}	{{{data41c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data41|}}}|
{{{data41|}}}
}} }} }}{{{hook42|}}}{{#if:{{{header42|}}}|
{{{header42|}}}
| {{#if:{{{label42|}}}|{{#if:{{{data42|}}}|
{{{label42|}}}	{{{data42|}}}
|{{#if:{{{data42a|}}}{{{data42b|}}}|
{{{label42|}}}	{{{data42a|}}}	{{{data42b|}}}	{{{data42c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data42|}}}|
{{{data42|}}}
}} }} }}{{{hook43|}}}{{#if:{{{header43|}}}|
{{{header43|}}}
| {{#if:{{{label43|}}}|{{#if:{{{data43|}}}|
{{{label43|}}}	{{{data43|}}}
|{{#if:{{{data43a|}}}{{{data43b|}}}|
{{{label43|}}}	{{{data43a|}}}	{{{data43b|}}}	{{{data43c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data43|}}}|
{{{data43|}}}
}} }} }}{{{hook44|}}}{{#if:{{{header44|}}}|
{{{header44|}}}
| {{#if:{{{label44|}}}|{{#if:{{{data44|}}}|
{{{label44|}}}	{{{data44|}}}
|{{#if:{{{data44a|}}}{{{data44b|}}}|
{{{label44|}}}	{{{data44a|}}}	{{{data44b|}}}	{{{data44c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data44|}}}|
{{{data44|}}}
}} }} }}{{{hook45|}}}{{#if:{{{header45|}}}|
{{{header45|}}}
| {{#if:{{{label45|}}}|{{#if:{{{data45|}}}|
{{{label45|}}}	{{{data45|}}}
|{{#if:{{{data45a|}}}{{{data45b|}}}|
{{{label45|}}}	{{{data45a|}}}	{{{data45b|}}}	{{{data45c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data45|}}}|
{{{data45|}}}
}} }} }}{{{hook46|}}}{{#if:{{{header46|}}}|
{{{header46|}}}
| {{#if:{{{label46|}}}|{{#if:{{{data46|}}}|
{{{label46|}}}	{{{data46|}}}
|{{#if:{{{data46a|}}}{{{data46b|}}}|
{{{label46|}}}	{{{data46a|}}}	{{{data46b|}}}	{{{data46c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data46|}}}|
{{{data46|}}}
}} }} }}{{{hook47|}}}{{#if:{{{header47|}}}|
{{{header47|}}}
| {{#if:{{{label47|}}}|{{#if:{{{data47|}}}|
{{{label47|}}}	{{{data47|}}}
|{{#if:{{{data47a|}}}{{{data47b|}}}|
{{{label47|}}}	{{{data47a|}}}	{{{data47b|}}}	{{{data47c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data47|}}}|
{{{data47|}}}
}} }} }}{{{hook48|}}}{{#if:{{{header48|}}}|
{{{header48|}}}
| {{#if:{{{label48|}}}|{{#if:{{{data48|}}}|
{{{label48|}}}	{{{data48|}}}
|{{#if:{{{data48a|}}}{{{data48b|}}}|
{{{label48|}}}	{{{data48a|}}}	{{{data48b|}}}	{{{data48c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data48|}}}|
{{{data48|}}}
}} }} }}{{{hook49|}}}{{#if:{{{header49|}}}|
{{{header49|}}}
| {{#if:{{{label49|}}}|{{#if:{{{data49|}}}|
{{{label49|}}}	{{{data49|}}}
|{{#if:{{{data49a|}}}{{{data49b|}}}|
{{{label49|}}}	{{{data49a|}}}	{{{data49b|}}}	{{{data49c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data49|}}}|
{{{data49|}}}
}} }} }}{{{hook50|}}}{{#if:{{{header50|}}}|
{{{header50|}}}
| {{#if:{{{label50|}}}|{{#if:{{{data50|}}}|
{{{label50|}}}	{{{data50|}}}
|{{#if:{{{data50a|}}}{{{data50b|}}}|
{{{label50|}}}	{{{data50a|}}}	{{{data50b|}}}	{{{data50c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data50|}}}|
{{{data50|}}}
}} }} }}{{{hook51|}}}{{#if:{{{header51|}}}|
{{{header51|}}}
| {{#if:{{{label51|}}}|{{#if:{{{data51|}}}|
{{{label51|}}}	{{{data51|}}}
|{{#if:{{{data51a|}}}{{{data51b|}}}|
{{{label51|}}}	{{{data51a|}}}	{{{data51b|}}}	{{{data51c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data51|}}}|
{{{data51|}}}
}} }} }}{{{hook52|}}}{{#if:{{{header52|}}}|
{{{header52|}}}
| {{#if:{{{label52|}}}|{{#if:{{{data52|}}}|
{{{label52|}}}	{{{data52|}}}
|{{#if:{{{data52a|}}}{{{data52b|}}}|
{{{label52|}}}	{{{data52a|}}}	{{{data52b|}}}	{{{data52c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data52|}}}|
{{{data52|}}}
}} }} }}{{{hook53|}}}{{#if:{{{header53|}}}|
{{{header53|}}}
| {{#if:{{{label53|}}}|{{#if:{{{data53|}}}|
{{{label53|}}}	{{{data53|}}}
|{{#if:{{{data53a|}}}{{{data53b|}}}|
{{{label53|}}}	{{{data53a|}}}	{{{data53b|}}}	{{{data53c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data53|}}}|
{{{data53|}}}
}} }} }}{{{hook54|}}}{{#if:{{{header54|}}}|
{{{header54|}}}
| {{#if:{{{label54|}}}|{{#if:{{{data54|}}}|
{{{label54|}}}	{{{data54|}}}
|{{#if:{{{data54a|}}}{{{data54b|}}}|
{{{label54|}}}	{{{data54a|}}}	{{{data54b|}}}	{{{data54c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data54|}}}|
{{{data54|}}}
}} }} }}{{{hook55|}}}{{#if:{{{header55|}}}|
{{{header55|}}}
| {{#if:{{{label55|}}}|{{#if:{{{data55|}}}|
{{{label55|}}}	{{{data55|}}}
|{{#if:{{{data55a|}}}{{{data55b|}}}|
{{{label55|}}}	{{{data55a|}}}	{{{data55b|}}}	{{{data55c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data55|}}}|
{{{data55|}}}
}} }} }}{{{hook56|}}}{{#if:{{{header56|}}}|
{{{header56|}}}
| {{#if:{{{label56|}}}|{{#if:{{{data56|}}}|
{{{label56|}}}	{{{data56|}}}
|{{#if:{{{data56a|}}}{{{data56b|}}}|
{{{label56|}}}	{{{data56a|}}}	{{{data56b|}}}	{{{data56c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data56|}}}|
{{{data56|}}}
}} }} }}{{{hook57|}}}{{#if:{{{header57|}}}|
{{{header57|}}}
| {{#if:{{{label57|}}}|{{#if:{{{data57|}}}|
{{{label57|}}}	{{{data57|}}}
|{{#if:{{{data57a|}}}{{{data57b|}}}|
{{{label57|}}}	{{{data57a|}}}	{{{data57b|}}}	{{{data57c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data57|}}}|
{{{data57|}}}
}} }} }}{{{hook58|}}}{{#if:{{{header58|}}}|
{{{header58|}}}
| {{#if:{{{label58|}}}|{{#if:{{{data58|}}}|
{{{label58|}}}	{{{data58|}}}
|{{#if:{{{data58a|}}}{{{data58b|}}}|
{{{label58|}}}	{{{data58a|}}}	{{{data58b|}}}	{{{data58c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data58|}}}|
{{{data58|}}}
}} }} }}{{{hook59|}}}{{#if:{{{header59|}}}|
{{{header59|}}}
| {{#if:{{{label59|}}}|{{#if:{{{data59|}}}|
{{{label59|}}}	{{{data59|}}}
|{{#if:{{{data59a|}}}{{{data59b|}}}|
{{{label59|}}}	{{{data59a|}}}	{{{data59b|}}}	{{{data59c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data59|}}}|
{{{data59|}}}
}} }} }}{{{hook60|}}}{{#if:{{{header60|}}}|
{{{header60|}}}
| {{#if:{{{label60|}}}|{{#if:{{{data60|}}}|
{{{label60|}}}	{{{data60|}}}
|{{#if:{{{data60a|}}}{{{data60b|}}}|
{{{label60|}}}	{{{data60a|}}}	{{{data60b|}}}	{{{data60c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data60|}}}|
{{{data60|}}}
}} }} }}{{{hook61|}}}{{#if:{{{header61|}}}|
{{{header61|}}}
| {{#if:{{{label61|}}}|{{#if:{{{data61|}}}|
{{{label61|}}}	{{{data61|}}}
|{{#if:{{{data61a|}}}{{{data61b|}}}|
{{{label61|}}}	{{{data61a|}}}	{{{data61b|}}}	{{{data61c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data61|}}}|
{{{data61|}}}
}} }} }}{{{hook62|}}}{{#if:{{{header62|}}}|
{{{header62|}}}
| {{#if:{{{label62|}}}|{{#if:{{{data62|}}}|
{{{label62|}}}	{{{data62|}}}
|{{#if:{{{data62a|}}}{{{data62b|}}}|
{{{label62|}}}	{{{data62a|}}}	{{{data62b|}}}	{{{data62c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data62|}}}|
{{{data62|}}}
}} }} }}{{{hook63|}}}{{#if:{{{header63|}}}|
{{{header63|}}}
| {{#if:{{{label63|}}}|{{#if:{{{data63|}}}|
{{{label63|}}}	{{{data63|}}}
|{{#if:{{{data63a|}}}{{{data63b|}}}|
{{{label63|}}}	{{{data63a|}}}	{{{data63b|}}}	{{{data63c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data63|}}}|
{{{data63|}}}
}} }} }}{{{hook64|}}}{{#if:{{{header64|}}}|
{{{header64|}}}
| {{#if:{{{label64|}}}|{{#if:{{{data64|}}}|
{{{label64|}}}	{{{data64|}}}
|{{#if:{{{data64a|}}}{{{data64b|}}}|
{{{label64|}}}	{{{data64a|}}}	{{{data64b|}}}	{{{data64c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data64|}}}|
{{{data64|}}}
}} }} }}{{{hook65|}}}{{#if:{{{header65|}}}|
{{{header65|}}}
| {{#if:{{{label65|}}}|{{#if:{{{data65|}}}|
{{{label65|}}}	{{{data65|}}}
|{{#if:{{{data65a|}}}{{{data65b|}}}|
{{{label65|}}}	{{{data65a|}}}	{{{data65b|}}}	{{{data65c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data65|}}}|
{{{data65|}}}
}} }} }}{{{hook66|}}}{{#if:{{{header66|}}}|
{{{header66|}}}
| {{#if:{{{label66|}}}|{{#if:{{{data66|}}}|
{{{label66|}}}	{{{data66|}}}
|{{#if:{{{data66a|}}}{{{data66b|}}}|
{{{label66|}}}	{{{data66a|}}}	{{{data66b|}}}	{{{data66c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data66|}}}|
{{{data66|}}}
}} }} }}{{{hook67|}}}{{#if:{{{header67|}}}|
{{{header67|}}}
| {{#if:{{{label67|}}}|{{#if:{{{data67|}}}|
{{{label67|}}}	{{{data67|}}}
|{{#if:{{{data67a|}}}{{{data67b|}}}|
{{{label67|}}}	{{{data67a|}}}	{{{data67b|}}}	{{{data67c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data67|}}}|
{{{data67|}}}
}} }} }}{{{hook68|}}}{{#if:{{{header68|}}}|
{{{header68|}}}
| {{#if:{{{label68|}}}|{{#if:{{{data68|}}}|
{{{label68|}}}	{{{data68|}}}
|{{#if:{{{data68a|}}}{{{data68b|}}}|
{{{label68|}}}	{{{data68a|}}}	{{{data68b|}}}	{{{data68c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data68|}}}|
{{{data68|}}}
}} }} }}{{{hook69|}}}{{#if:{{{header69|}}}|
{{{header69|}}}
| {{#if:{{{label69|}}}|{{#if:{{{data69|}}}|
{{{label69|}}}	{{{data69|}}}
|{{#if:{{{data69a|}}}{{{data69b|}}}|
{{{label69|}}}	{{{data69a|}}}	{{{data69b|}}}	{{{data69c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data69|}}}|
{{{data69|}}}
}} }} }}{{{hook70|}}}{{#if:{{{header70|}}}|
{{{header70|}}}
| {{#if:{{{label70|}}}|{{#if:{{{data70|}}}|
{{{label70|}}}	{{{data70|}}}
|{{#if:{{{data70a|}}}{{{data70b|}}}|
{{{label70|}}}	{{{data70a|}}}	{{{data70b|}}}	{{{data70c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data70|}}}|
{{{data70|}}}
}} }} }}{{{hook71|}}}{{#if:{{{header71|}}}|
{{{header71|}}}
| {{#if:{{{label71|}}}|{{#if:{{{data71|}}}|
{{{label71|}}}	{{{data71|}}}
|{{#if:{{{data71a|}}}{{{data71b|}}}|
{{{label71|}}}	{{{data71a|}}}	{{{data71b|}}}	{{{data71c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data71|}}}|
{{{data71|}}}
}} }} }}{{{hook72|}}}{{#if:{{{header72|}}}|
{{{header72|}}}
| {{#if:{{{label72|}}}|{{#if:{{{data72|}}}|
{{{label72|}}}	{{{data72|}}}
|{{#if:{{{data72a|}}}{{{data72b|}}}|
{{{label72|}}}	{{{data72a|}}}	{{{data72b|}}}	{{{data72c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data72|}}}|
{{{data72|}}}
}} }} }}{{{hook73|}}}{{#if:{{{header73|}}}|
{{{header73|}}}
| {{#if:{{{label73|}}}|{{#if:{{{data73|}}}|
{{{label73|}}}	{{{data73|}}}
|{{#if:{{{data73a|}}}{{{data73b|}}}|
{{{label73|}}}	{{{data73a|}}}	{{{data73b|}}}	{{{data73c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data73|}}}|
{{{data73|}}}
}} }} }}{{{hook74|}}}{{#if:{{{header74|}}}|
{{{header74|}}}
| {{#if:{{{label74|}}}|{{#if:{{{data74|}}}|
{{{label74|}}}	{{{data74|}}}
|{{#if:{{{data74a|}}}{{{data74b|}}}|
{{{label74|}}}	{{{data74a|}}}	{{{data74b|}}}	{{{data74c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data74|}}}|
{{{data74|}}}
}} }} }}{{{hook75|}}}{{#if:{{{header75|}}}|
{{{header75|}}}
| {{#if:{{{label75|}}}|{{#if:{{{data75|}}}|
{{{label75|}}}	{{{data75|}}}
|{{#if:{{{data75a|}}}{{{data75b|}}}|
{{{label75|}}}	{{{data75a|}}}	{{{data75b|}}}	{{{data75c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data75|}}}|
{{{data75|}}}
}} }} }}{{{hook76|}}}{{#if:{{{header76|}}}|
{{{header76|}}}
| {{#if:{{{label76|}}}|{{#if:{{{data76|}}}|
{{{label76|}}}	{{{data76|}}}
|{{#if:{{{data76a|}}}{{{data76b|}}}|
{{{label76|}}}	{{{data76a|}}}	{{{data76b|}}}	{{{data76c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data76|}}}|
{{{data76|}}}
}} }} }}{{{hook77|}}}{{#if:{{{header77|}}}|
{{{header77|}}}
| {{#if:{{{label77|}}}|{{#if:{{{data77|}}}|
{{{label77|}}}	{{{data77|}}}
|{{#if:{{{data77a|}}}{{{data77b|}}}|
{{{label77|}}}	{{{data77a|}}}	{{{data77b|}}}	{{{data77c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data77|}}}|
{{{data77|}}}
}} }} }}{{{hook78|}}}{{#if:{{{header78|}}}|
{{{header78|}}}
| {{#if:{{{label78|}}}|{{#if:{{{data78|}}}|
{{{label78|}}}	{{{data78|}}}
|{{#if:{{{data78a|}}}{{{data78b|}}}|
{{{label78|}}}	{{{data78a|}}}	{{{data78b|}}}	{{{data78c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data78|}}}|
{{{data78|}}}
}} }} }}{{{hook79|}}}{{#if:{{{header79|}}}|
{{{header79|}}}
| {{#if:{{{label79|}}}|{{#if:{{{data79|}}}|
{{{label79|}}}	{{{data79|}}}
|{{#if:{{{data79a|}}}{{{data79b|}}}|
{{{label79|}}}	{{{data79a|}}}	{{{data79b|}}}	{{{data79c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data79|}}}|
{{{data79|}}}
}} }} }}{{{hook80|}}}{{#if:{{{header80|}}}|
{{{header80|}}}
| {{#if:{{{label80|}}}|{{#if:{{{data80|}}}|
{{{label80|}}}	{{{data80|}}}
|{{#if:{{{data80a|}}}{{{data80b|}}}|
{{{label80|}}}	{{{data80a|}}}	{{{data80b|}}}	{{{data80c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data80|}}}|
{{{data80|}}}
}} }} }}{{{hook81|}}}{{#if:{{{header81|}}}|
{{{header81|}}}
| {{#if:{{{label81|}}}|{{#if:{{{data81|}}}|
{{{label81|}}}	{{{data81|}}}
|{{#if:{{{data81a|}}}{{{data81b|}}}|
{{{label81|}}}	{{{data81a|}}}	{{{data81b|}}}	{{{data81c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data81|}}}|
{{{data81|}}}
}} }} }}{{{hook82|}}}{{#if:{{{header82|}}}|
{{{header82|}}}
| {{#if:{{{label82|}}}|{{#if:{{{data82|}}}|
{{{label82|}}}	{{{data82|}}}
|{{#if:{{{data82a|}}}{{{data82b|}}}|
{{{label82|}}}	{{{data82a|}}}	{{{data82b|}}}	{{{data82c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data82|}}}|
{{{data82|}}}
}} }} }}{{{hook83|}}}{{#if:{{{header83|}}}|
{{{header83|}}}
| {{#if:{{{label83|}}}|{{#if:{{{data83|}}}|
{{{label83|}}}	{{{data83|}}}
|{{#if:{{{data83a|}}}{{{data83b|}}}|
{{{label83|}}}	{{{data83a|}}}	{{{data83b|}}}	{{{data83c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data83|}}}|
{{{data83|}}}
}} }} }}{{{hook84|}}}{{#if:{{{header84|}}}|
{{{header84|}}}
| {{#if:{{{label84|}}}|{{#if:{{{data84|}}}|
{{{label84|}}}	{{{data84|}}}
|{{#if:{{{data84a|}}}{{{data84b|}}}|
{{{label84|}}}	{{{data84a|}}}	{{{data84b|}}}	{{{data84c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data84|}}}|
{{{data84|}}}
}} }} }}{{{hook85|}}}{{#if:{{{header85|}}}|
{{{header85|}}}
| {{#if:{{{label85|}}}|{{#if:{{{data85|}}}|
{{{label85|}}}	{{{data85|}}}
|{{#if:{{{data85a|}}}{{{data85b|}}}|
{{{label85|}}}	{{{data85a|}}}	{{{data85b|}}}	{{{data85c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data85|}}}|
{{{data85|}}}
}} }} }}{{{hook86|}}}{{#if:{{{header86|}}}|
{{{header86|}}}
| {{#if:{{{label86|}}}|{{#if:{{{data86|}}}|
{{{label86|}}}	{{{data86|}}}
|{{#if:{{{data86a|}}}{{{data86b|}}}|
{{{label86|}}}	{{{data86a|}}}	{{{data86b|}}}	{{{data86c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data86|}}}|
{{{data86|}}}
}} }} }}{{{hook87|}}}{{#if:{{{header87|}}}|
{{{header87|}}}
| {{#if:{{{label87|}}}|{{#if:{{{data87|}}}|
{{{label87|}}}	{{{data87|}}}
|{{#if:{{{data87a|}}}{{{data87b|}}}|
{{{label87|}}}	{{{data87a|}}}	{{{data87b|}}}	{{{data87c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data87|}}}|
{{{data87|}}}
}} }} }}{{{hook88|}}}{{#if:{{{header88|}}}|
{{{header88|}}}
| {{#if:{{{label88|}}}|{{#if:{{{data88|}}}|
{{{label88|}}}	{{{data88|}}}
|{{#if:{{{data88a|}}}{{{data88b|}}}|
{{{label88|}}}	{{{data88a|}}}	{{{data88b|}}}	{{{data88c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data88|}}}|
{{{data88|}}}
}} }} }}{{{hook89|}}}{{#if:{{{header89|}}}|
{{{header89|}}}
| {{#if:{{{label89|}}}|{{#if:{{{data89|}}}|
{{{label89|}}}	{{{data89|}}}
|{{#if:{{{data89a|}}}{{{data89b|}}}|
{{{label89|}}}	{{{data89a|}}}	{{{data89b|}}}	{{{data89c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data89|}}}|
{{{data89|}}}
}} }} }}{{{hook90|}}}{{#if:{{{header90|}}}|
{{{header90|}}}
| {{#if:{{{label90|}}}|{{#if:{{{data90|}}}|
{{{label90|}}}	{{{data90|}}}
|{{#if:{{{data90a|}}}{{{data90b|}}}|
{{{label90|}}}	{{{data90a|}}}	{{{data90b|}}}	{{{data90c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data90|}}}|
{{{data90|}}}
}} }} }}{{{hook91|}}}{{#if:{{{header91|}}}|
{{{header91|}}}
| {{#if:{{{label91|}}}|{{#if:{{{data91|}}}|
{{{label91|}}}	{{{data91|}}}
|{{#if:{{{data91a|}}}{{{data91b|}}}|
{{{label91|}}}	{{{data91a|}}}	{{{data91b|}}}	{{{data91c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data91|}}}|
{{{data91|}}}
}} }} }}{{{hook92|}}}{{#if:{{{header92|}}}|
{{{header92|}}}
| {{#if:{{{label92|}}}|{{#if:{{{data92|}}}|
{{{label92|}}}	{{{data92|}}}
|{{#if:{{{data92a|}}}{{{data92b|}}}|
{{{label92|}}}	{{{data92a|}}}	{{{data92b|}}}	{{{data92c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data92|}}}|
{{{data92|}}}
}} }} }}{{{hook93|}}}{{#if:{{{header93|}}}|
{{{header93|}}}
| {{#if:{{{label93|}}}|{{#if:{{{data93|}}}|
{{{label93|}}}	{{{data93|}}}
|{{#if:{{{data93a|}}}{{{data93b|}}}|
{{{label93|}}}	{{{data93a|}}}	{{{data93b|}}}	{{{data93c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data93|}}}|
{{{data93|}}}
}} }} }}{{{hook94|}}}{{#if:{{{header94|}}}|
{{{header94|}}}
| {{#if:{{{label94|}}}|{{#if:{{{data94|}}}|
{{{label94|}}}	{{{data94|}}}
|{{#if:{{{data94a|}}}{{{data94b|}}}|
{{{label94|}}}	{{{data94a|}}}	{{{data94b|}}}	{{{data94c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data94|}}}|
{{{data94|}}}
}} }} }}{{{hook95|}}}{{#if:{{{header95|}}}|
{{{header95|}}}
| {{#if:{{{label95|}}}|{{#if:{{{data95|}}}|
{{{label95|}}}	{{{data95|}}}
|{{#if:{{{data95a|}}}{{{data95b|}}}|
{{{label95|}}}	{{{data95a|}}}	{{{data95b|}}}	{{{data95c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data95|}}}|
{{{data95|}}}
}} }} }}{{{hook96|}}}{{#if:{{{header96|}}}|
{{{header96|}}}
| {{#if:{{{label96|}}}|{{#if:{{{data96|}}}|
{{{label96|}}}	{{{data96|}}}
|{{#if:{{{data96a|}}}{{{data96b|}}}|
{{{label96|}}}	{{{data96a|}}}	{{{data96b|}}}	{{{data96c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data96|}}}|
{{{data96|}}}
}} }} }}{{{hook97|}}}{{#if:{{{header97|}}}|
{{{header97|}}}
| {{#if:{{{label97|}}}|{{#if:{{{data97|}}}|
{{{label97|}}}	{{{data97|}}}
|{{#if:{{{data97a|}}}{{{data97b|}}}|
{{{label97|}}}	{{{data97a|}}}	{{{data97b|}}}	{{{data97c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data97|}}}|
{{{data97|}}}
}} }} }}{{{hook98|}}}{{#if:{{{header98|}}}|
{{{header98|}}}
| {{#if:{{{label98|}}}|{{#if:{{{data98|}}}|
{{{label98|}}}	{{{data98|}}}
|{{#if:{{{data98a|}}}{{{data98b|}}}|
{{{label98|}}}	{{{data98a|}}}	{{{data98b|}}}	{{{data98c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data98|}}}|
{{{data98|}}}
}} }} }}{{{hook99|}}}{{#if:{{{header99|}}}|
{{{header99|}}}
| {{#if:{{{label99|}}}|{{#if:{{{data99|}}}|
{{{label99|}}}	{{{data99|}}}
|{{#if:{{{data99a|}}}{{{data99b|}}}|
{{{label99|}}}	{{{data99a|}}}	{{{data99b|}}}	{{{data99c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data99|}}}|
{{{data99|}}}
}} }} }}{{{hook100|}}}{{#if:{{{header100|}}}|
{{{header100|}}}
| {{#if:{{{label100|}}}|{{#if:{{{data100|}}}|
{{{label100|}}}	{{{data100|}}}
|{{#if:{{{data100a|}}}{{{data100b|}}}|
{{{label100|}}}	{{{data100a|}}}	{{{data100b|}}}	{{{data100c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data100|}}}|
{{{data100|}}}
}} }} }}{{{hook101|}}}{{#if:{{{header101|}}}|
{{{header101|}}}
| {{#if:{{{label101|}}}|{{#if:{{{data101|}}}|
{{{label101|}}}	{{{data101|}}}
|{{#if:{{{data101a|}}}{{{data101b|}}}|
{{{label101|}}}	{{{data101a|}}}	{{{data101b|}}}	{{{data101c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data101|}}}|
{{{data101|}}}
}} }} }}{{{hook102|}}}{{#if:{{{header102|}}}|
{{{header102|}}}
| {{#if:{{{label102|}}}|{{#if:{{{data102|}}}|
{{{label102|}}}	{{{data102|}}}
|{{#if:{{{data102a|}}}{{{data102b|}}}|
{{{label102|}}}	{{{data102a|}}}	{{{data102b|}}}	{{{data102c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data102|}}}|
{{{data102|}}}
}} }} }}{{{hook103|}}}{{#if:{{{header103|}}}|
{{{header103|}}}
| {{#if:{{{label103|}}}|{{#if:{{{data103|}}}|
{{{label103|}}}	{{{data103|}}}
|{{#if:{{{data103a|}}}{{{data103b|}}}|
{{{label103|}}}	{{{data103a|}}}	{{{data103b|}}}	{{{data103c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data103|}}}|
{{{data103|}}}
}} }} }}{{{hook104|}}}{{#if:{{{header104|}}}|
{{{header104|}}}
| {{#if:{{{label104|}}}|{{#if:{{{data104|}}}|
{{{label104|}}}	{{{data104|}}}
|{{#if:{{{data104a|}}}{{{data104b|}}}|
{{{label104|}}}	{{{data104a|}}}	{{{data104b|}}}	{{{data104c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data104|}}}|
{{{data104|}}}
}} }} }}{{{hook105|}}}{{#if:{{{header105|}}}|
{{{header105|}}}
| {{#if:{{{label105|}}}|{{#if:{{{data105|}}}|
{{{label105|}}}	{{{data105|}}}
|{{#if:{{{data105a|}}}{{{data105b|}}}|
{{{label105|}}}	{{{data105a|}}}	{{{data105b|}}}	{{{data105c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data105|}}}|
{{{data105|}}}
}} }} }}{{{hook106|}}}{{#if:{{{header106|}}}|
{{{header106|}}}
| {{#if:{{{label106|}}}|{{#if:{{{data106|}}}|
{{{label106|}}}	{{{data106|}}}
|{{#if:{{{data106a|}}}{{{data106b|}}}|
{{{label106|}}}	{{{data106a|}}}	{{{data106b|}}}	{{{data106c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data106|}}}|
{{{data106|}}}
}} }} }}{{{hook107|}}}{{#if:{{{header107|}}}|
{{{header107|}}}
| {{#if:{{{label107|}}}|{{#if:{{{data107|}}}|
{{{label107|}}}	{{{data107|}}}
|{{#if:{{{data107a|}}}{{{data107b|}}}|
{{{label107|}}}	{{{data107a|}}}	{{{data107b|}}}	{{{data107c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data107|}}}|
{{{data107|}}}
}} }} }}{{{hook108|}}}{{#if:{{{header108|}}}|
{{{header108|}}}
| {{#if:{{{label108|}}}|{{#if:{{{data108|}}}|
{{{label108|}}}	{{{data108|}}}
|{{#if:{{{data108a|}}}{{{data108b|}}}|
{{{label108|}}}	{{{data108a|}}}	{{{data108b|}}}	{{{data108c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data108|}}}|
{{{data108|}}}
}} }} }}{{{hook109|}}}{{#if:{{{header109|}}}|
{{{header109|}}}
| {{#if:{{{label109|}}}|{{#if:{{{data109|}}}|
{{{label109|}}}	{{{data109|}}}
|{{#if:{{{data109a|}}}{{{data109b|}}}|
{{{label109|}}}	{{{data109a|}}}	{{{data109b|}}}	{{{data109c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data109|}}}|
{{{data109|}}}
}} }} }}{{{hook110|}}}{{#if:{{{header110|}}}|
{{{header110|}}}
| {{#if:{{{label110|}}}|{{#if:{{{data110|}}}|
{{{label110|}}}	{{{data110|}}}
|{{#if:{{{data110a|}}}{{{data110b|}}}|
{{{label110|}}}	{{{data110a|}}}	{{{data110b|}}}	{{{data110c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data110|}}}|
{{{data110|}}}
}} }} }}{{{hook111|}}}{{#if:{{{header111|}}}|
{{{header111|}}}
| {{#if:{{{label111|}}}|{{#if:{{{data111|}}}|
{{{label111|}}}	{{{data111|}}}
|{{#if:{{{data111a|}}}{{{data111b|}}}|
{{{label111|}}}	{{{data111a|}}}	{{{data111b|}}}	{{{data111c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data111|}}}|
{{{data111|}}}
}} }} }}{{{hook112|}}}{{#if:{{{header112|}}}|
{{{header112|}}}
| {{#if:{{{label112|}}}|{{#if:{{{data112|}}}|
{{{label112|}}}	{{{data112|}}}
|{{#if:{{{data112a|}}}{{{data112b|}}}|
{{{label112|}}}	{{{data112a|}}}	{{{data112b|}}}	{{{data112c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data112|}}}|
{{{data112|}}}
}} }} }}{{{hook113|}}}{{#if:{{{header113|}}}|
{{{header113|}}}
| {{#if:{{{label113|}}}|{{#if:{{{data113|}}}|
{{{label113|}}}	{{{data113|}}}
|{{#if:{{{data113a|}}}{{{data113b|}}}|
{{{label113|}}}	{{{data113a|}}}	{{{data113b|}}}	{{{data113c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data113|}}}|
{{{data113|}}}
}} }} }}{{{hook114|}}}{{#if:{{{header114|}}}|
{{{header114|}}}
| {{#if:{{{label114|}}}|{{#if:{{{data114|}}}|
{{{label114|}}}	{{{data114|}}}
|{{#if:{{{data114a|}}}{{{data114b|}}}|
{{{label114|}}}	{{{data114a|}}}	{{{data114b|}}}	{{{data114c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data114|}}}|
{{{data114|}}}
}} }} }}{{{hook115|}}}{{#if:{{{header115|}}}|
{{{header115|}}}
| {{#if:{{{label115|}}}|{{#if:{{{data115|}}}|
{{{label115|}}}	{{{data115|}}}
|{{#if:{{{data115a|}}}{{{data115b|}}}|
{{{label115|}}}	{{{data115a|}}}	{{{data115b|}}}	{{{data115c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data115|}}}|
{{{data115|}}}
}} }} }}{{{hook116|}}}{{#if:{{{header116|}}}|
{{{header116|}}}
| {{#if:{{{label116|}}}|{{#if:{{{data116|}}}|
{{{label116|}}}	{{{data116|}}}
|{{#if:{{{data116a|}}}{{{data116b|}}}|
{{{label116|}}}	{{{data116a|}}}	{{{data116b|}}}	{{{data116c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data116|}}}|
{{{data116|}}}
}} }} }}{{{hook117|}}}{{#if:{{{header117|}}}|
{{{header117|}}}
| {{#if:{{{label117|}}}|{{#if:{{{data117|}}}|
{{{label117|}}}	{{{data117|}}}
|{{#if:{{{data117a|}}}{{{data117b|}}}|
{{{label117|}}}	{{{data117a|}}}	{{{data117b|}}}	{{{data117c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data117|}}}|
{{{data117|}}}
}} }} }}{{{hook118|}}}{{#if:{{{header118|}}}|
{{{header118|}}}
| {{#if:{{{label118|}}}|{{#if:{{{data118|}}}|
{{{label118|}}}	{{{data118|}}}
|{{#if:{{{data118a|}}}{{{data118b|}}}|
{{{label118|}}}	{{{data118a|}}}	{{{data118b|}}}	{{{data118c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data118|}}}|
{{{data118|}}}
}} }} }}{{{hook119|}}}{{#if:{{{header119|}}}|
{{{header119|}}}
| {{#if:{{{label119|}}}|{{#if:{{{data119|}}}|
{{{label119|}}}	{{{data119|}}}
|{{#if:{{{data119a|}}}{{{data119b|}}}|
{{{label119|}}}	{{{data119a|}}}	{{{data119b|}}}	{{{data119c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data119|}}}|
{{{data119|}}}
}} }} }}{{{hook120|}}}{{#if:{{{header120|}}}|
{{{header120|}}}
| {{#if:{{{label120|}}}|{{#if:{{{data120|}}}|
{{{label120|}}}	{{{data120|}}}
|{{#if:{{{data120a|}}}{{{data120b|}}}|
{{{label120|}}}	{{{data120a|}}}	{{{data120b|}}}	{{{data120c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data120|}}}|
{{{data120|}}}
}} }} }}{{{hook121|}}}{{#if:{{{header121|}}}|
{{{header121|}}}
| {{#if:{{{label121|}}}|{{#if:{{{data121|}}}|
{{{label121|}}}	{{{data121|}}}
|{{#if:{{{data121a|}}}{{{data121b|}}}|
{{{label121|}}}	{{{data121a|}}}	{{{data121b|}}}	{{{data121c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data121|}}}|
{{{data121|}}}
}} }} }}{{{hook122|}}}{{#if:{{{header122|}}}|
{{{header122|}}}
| {{#if:{{{label122|}}}|{{#if:{{{data122|}}}|
{{{label122|}}}	{{{data122|}}}
|{{#if:{{{data122a|}}}{{{data122b|}}}|
{{{label122|}}}	{{{data122a|}}}	{{{data122b|}}}	{{{data122c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data122|}}}|
{{{data122|}}}
}} }} }}{{{hook122|}}}{{#if:{{{header122|}}}|
{{{header122|}}}
| {{#if:{{{label122|}}}|{{#if:{{{data122|}}}|
{{{label122|}}}	{{{data122|}}}
|{{#if:{{{data122a|}}}{{{data122b|}}}|
{{{label122|}}}	{{{data122a|}}}	{{{data122b|}}}	{{{data122c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data122|}}}|
{{{data122|}}}
}} }} }}{{{hook123|}}}{{#if:{{{header123|}}}|
{{{header123|}}}
| {{#if:{{{label123|}}}|{{#if:{{{data123|}}}|
{{{label123|}}}	{{{data123|}}}
|{{#if:{{{data123a|}}}{{{data123b|}}}|
{{{label123|}}}	{{{data123a|}}}	{{{data123b|}}}	{{{data123c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data123|}}}|
{{{data123|}}}
}} }} }}{{{hook124|}}}{{#if:{{{header124|}}}|
{{{header124|}}}
| {{#if:{{{label124|}}}|{{#if:{{{data124|}}}|
{{{label124|}}}	{{{data124|}}}
|{{#if:{{{data124a|}}}{{{data124b|}}}|
{{{label124|}}}	{{{data124a|}}}	{{{data124b|}}}	{{{data124c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data124|}}}|
{{{data124|}}}
}} }} }}{{{hook125|}}}{{#if:{{{header125|}}}|
{{{header125|}}}
| {{#if:{{{label125|}}}|{{#if:{{{data125|}}}|
{{{label125|}}}	{{{data125|}}}
|{{#if:{{{data125a|}}}{{{data125b|}}}|
{{{label125|}}}	{{{data125a|}}}	{{{data125b|}}}	{{{data125c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data125|}}}|
{{{data125|}}}
}} }} }}{{{hook126|}}}{{#if:{{{header126|}}}|
{{{header126|}}}
| {{#if:{{{label126|}}}|{{#if:{{{data126|}}}|
{{{label126|}}}	{{{data126|}}}
|{{#if:{{{data126a|}}}{{{data126b|}}}|
{{{label126|}}}	{{{data126a|}}}	{{{data126b|}}}	{{{data126c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data126|}}}|
{{{data126|}}}
}} }} }}{{{hook127|}}}{{#if:{{{header127|}}}|
{{{header127|}}}
| {{#if:{{{label127|}}}|{{#if:{{{data127|}}}|
{{{label127|}}}	{{{data127|}}}
|{{#if:{{{data127a|}}}{{{data127b|}}}|
{{{label127|}}}	{{{data127a|}}}	{{{data127b|}}}	{{{data127c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data127|}}}|
{{{data127|}}}
}} }} }}{{{hook128|}}}{{#if:{{{header128|}}}|
{{{header128|}}}
| {{#if:{{{label128|}}}|{{#if:{{{data128|}}}|
{{{label128|}}}	{{{data128|}}}
|{{#if:{{{data128a|}}}{{{data128b|}}}|
{{{label128|}}}	{{{data128a|}}}	{{{data128b|}}}	{{{data128c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data128|}}}|
{{{data128|}}}
}} }} }}{{{hook129|}}}{{#if:{{{header129|}}}|
{{{header129|}}}
| {{#if:{{{label129|}}}|{{#if:{{{data129|}}}|
{{{label129|}}}	{{{data129|}}}
|{{#if:{{{data129a|}}}{{{data129b|}}}|
{{{label129|}}}	{{{data129a|}}}	{{{data129b|}}}	{{{data129c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data129|}}}|
{{{data129|}}}
}} }} }}{{#if:{{{below|}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{{below}}}     |datastyle={{{belowstyle|}}}
 |class={{{belowclass|}}}   |rowclass={{{belowrowclass|}}}
}} }}{{#if:{{{name|}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{navbar|{{{name}}} }}
}} }}

<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences: '''Dielektroforēze''' ir [[Polarizācija|polarizējamu]] dielektrisku daļiņu kustība šķidrā vidē nehomogēnā [[Elektriskais lauks|elektriskajā laukā]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Pohl|first=Herbert A.|date=1951-07-01|title=The Motion and Precipitation of Suspensoids in Divergent Electric Fields|url=https://aip.scitation.org/doi/abs/10.1063/1.1700065|journal=Journal of Applied Physics|volume=22|issue=7|pages=869–871|doi=10.1063/1.1700065|issn=0021-8979}}</ref> Dielektroforēzes spēks ir atkarīgs no šķidrās vides, daļiņas izmēriem un elektriskajām īpašībām, kā arī elektriskā lauka [[Frekvence|frekvences]]. To iespējams izmantot, lai ar zināmām frekvencēm ietekmētu daļiņas ar konkrētu formu un izmēru. Ar dielektroforēzes palīdzību iespējams [[Šķīdums|šķīdumā]] izdalīt [[Šūna|šūnas]] vai orientēt un manipulēt [[Nanodaļiņa|nanodaļiņas]]<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Hughes|first=Michael Pycraft|date=2000-06-01|title=AC electrokinetics: applications for nanotechnology|url=https://iopscience.iop.org/article/10.1088/0957-4484/11/2/314|journal=Nanotechnology|volume=11|issue=2|pages=124–132|doi=10.1088/0957-4484/11/2/314|issn=0957-4484}}</ref> vai nanovadus.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Constantinou|first=Marios|last2=Rigas|first2=Grigorios Panagiotis|last3=Castro|first3=Fernando A.|last4=Stolojan|first4=Vlad|last5=Hoettges|first5=Kai F.|last6=Hughes|first6=Michael P.|last7=Adkins|first7=Emily|last8=Korgel|first8=Brian A.|last9=Shkunov|first9=Maxim|date=2016-04-26|title=Simultaneous Tunable Selection and Self-Assembly of Si Nanowires from Heterogeneous Feedstock|url=https://pubs.acs.org/doi/10.1021/acsnano.6b00005|journal=ACS Nano|language=en|volume=10|issue=4|pages=4384–4394|doi=10.1021/acsnano.6b00005|issn=1936-0851}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Aizputes katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Aizputes katoļu baznīca.jpg
| image_size            =
| caption               = Aizputes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| position = right
| latd  = 56 | latm  = 43  | lats  = 18| latNS  = N
| longd = 21 | longm = 36  | longs = 16.7| longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Dienvidkurzemes novads]], [[Aizpute]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[2009. gads|2009]]
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] <br />Mariušs Kempa
| website               = [http://www.katedrale.lv/index.php?id=3465 www.katedrale.lv]
| architecture_style    = [[modernisms]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[2002. gads|2002]]
| year_completed        = [[2009. gads|2009]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[ķieģelis|ķieģeļi]], [[koks]]
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Akrokorinta
| native_name    = {{gree|Ακροκόρινθος}}
| image          = DSC 0136 ΑΚΡΟΚΟΡΙΝΘΟΣ.jpg
| image_size     =
| caption        = Akrokorintas nocietinājuma mūri.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 53| lats = 29| latNS = N
| longd = 22| longm = 52| longs = 15| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Akropole
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu, bizantiešu, turku, venēciešu
| excavations    = no 1929. gada
| archaeologists = American School's Corinth Excavations
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Akrokorinta''' ({{val|el|Ακροκόρινθος}}) bija [[Senā Korinta|Senās Korintas]] [[akropole]], kas izvietota uz monolītas klints, un kuras pakājē atrodas senā pilsēta (mūsdienu [[Korinta]] atrodas apmēram 5 km uz ziemeļaustrumiem no tās). Kā [[cietoksnis]] tā pastāvēja no seniem laikiem līdz pat 19. gadsimta sākumam. Labvēlīgs [[reljefs]] veidoja izdevīgu pozīciju aizsardzībai. Turklāt aizstāvjiem bija pieeja dzeramā ūdens avotam. Cietoksnis kontrolēja [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumu]] un bija pēdējais šķērslis ceļā no ziemeļiem uz [[Peloponēsa|Peloponēsu]].

sentences: '''Aleksandra II tiesu reforma''' tika izstrādāta no 1861. līdz 1863. gadam, apstiprināta 1864. gadā un [[Krievijas Impērija|Krievijas impērijā]] pakāpeniski ieviesta līdz 1899. gadam. Reforma izveidoja pilnīgi jaunu tiesu sistēmu un tiesas procesu norisi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Metoksetamīna struktūrformula un modulis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1239943-76-0
|      ķīmiskā formula = C15H21NO2
|              molmasa = 247,33
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 389,084 °C (pie 760 mmHg)
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metoksetamīns''' ('''MXE''') jeb '''3-MeO-2-Oxo-PCE''' ir no [[ketamīns|ketamīna]] atvasināta [[arilcikloheksilamīni|arilcikloheksilamīnu]] grupas [[viela]]. Metoksetamīns darbojas kā [[NMDA receptoru antagonisti|NMDA receptoru antagonists]] un [[serotonīna transportviela]] (SERT).<ref name="MXE Binding Profile">{{cite web|title=ACMD Methoxetamine Report (2012)|url=http://www.homeoffice.gov.uk/publications/agencies-public-bodies/acmd1/methoxetamine2012?view=Binary|publisher=Advisory Council on the Misuse of Drugs|accessdate=2013. gada 6.februāris|pages=14–15|date=2012. gada oktobris}} {{en ikona}}</ref> Metoksetamīns atšķiras no citām disociatīvajām [[anestēzija]]s vielām ar to, ka tas ir radīts speciāli [[pelēkais tirgus|pelēkajam tirgum]].<ref name="Interview with a ketamine chemist">Morris, H., [http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 Interview with a ketamine chemist: or to be more precise, an arylcyclohexylamine chemist] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813091725/http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} (2011. gada 11. februāris). Vice Magazine. Atjaunots: {{dat|2011|02|11}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Bibliotēkzinātne]]
[[Kategorija:Sistēmas]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]

sentences:
{{Commonscat|Fiction|Izdomājumi}}
[[Kategorija:Alternatīvā realitāte]]
[[Kategorija:Izklaide]]
[[Kategorija:Kultūra]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Adven Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2011. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vantā]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[siltums]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''AMP Capital'', {{AUS}}<br />''Infracapital'', {{GBR}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.adven.com adven.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Adven Oy''''' ir [[Somija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums. Tas pieder investīciju uzņēmumiem ''AMP Capital'' un ''Infracapital''. Galvenais birojs atrodas [[Vantā]]. Uzņēmums ir dibināts 2011. gadā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Dzīvojamā ēka Ozolciema ielā 18
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Ozolciema iela, Ziepniekkalns, Riga, Latvia.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Ēka 2022. gadā.
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{Coord|56|53|55.02|N|24|5|15.12|E|display=inline,title}}
| address             = Ozolciema iela 18
| location_town       = Rīga
| location_country    = Latvija
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Starptautiskā statistiskā slimību un veselības problēmu klasifikācija''' ({{val|en|International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems}}) ir [[dokuments]], kas tiek izmantots kā vadošais statistikas un klasifikācijas pamats [[veselības aizsardzība|veselības aizsardzībā]]. Apmēram desmit gados reizi [[Pasaules Veselības organizācija]]s (PVO) vadībā tas tiek pārskatīts. Starptautiskā slimību klasifikācija (SSK) ir normatīvs dokuments, kas nodrošina metodisko pieeju un materiālu starptautisku [[standartizācija|standartizāciju]].

sentences: {{Commonscat|Urban studies and planning}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mālupes pagasts
| karte             = Mālupes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Alūksnes novads
| centrs2            = [[Mālupe (ciems)|Mālupe]]
| platība           = 129,75
| iedzīvotāji       = 652<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 652 / 129.75 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Malup<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Малупская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Lewis Gun (derivated).jpg
|paraksts           =
|nosaukums          = Lūisa patšautene<br> Lewis automatic machine gun

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Aeroflot}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
 | name            = ''An-24'' katastrofa Liepājā
 | occurrence_type =
 | image           = Antonov An-24B, Aeroflot AN1010693.jpg
 | caption         = ''An-24B''
 | image2          = An-24 crash near Liepaja.jpg
 | caption2        = ''An-24B'' atlūzas
 | date            = {{dat|1967|12|30|N|bez}}
 | summary         = Pilota kļūda
 | site            = Netālu no [[LPX|Liepājas lidostas]]
 | coordinates     = {{coord|56.523892|21.117750|region:FR-04_type:event|display=inline,title|format=dms}}
 | aircraft_type   = ''[[An-24|An-24B]]''
 | operator        = ''[[Aeroflot]]''
|tail_number      = SSSR-46215
|origin           = {{vieta|Latvijas PSR|Rīga}}
|destination      = {{vieta|Latvijas PSR|Liepāja}}
|passengers       = 46
|crew             = 5
|injuries         = 8
|fatalities       = 43
|survivors        = 8
}}
'''''An-24'' katastrofa Liepājā''' bija ''[[Aeroflot]]'' lidmašīnas ''[[An-24|An-24B]]'' [[katastrofa]] regulārā iekšzemes gaisa satiksmes pasažieru reisā ''L-51'' no [[Rīga]]s uz [[Liepāja|Liepāju]], kas notika 1967. gada 30. decembrī netālu no Liepājas. Bojā gāja 43 (saskaņā ar citiem avotiem 44) cilvēki, un tā ir līdz šim nāvējošākā aviācijas avārija Latvijas vēsturē.<ref name="asn">{{Tīmekļa atsauce|url=https://aviation-safety.net/database/record.php?id=19671230-0|title=Accident description Saturday 30 December 1967|website=aviation-safety.net|access-date=2018-05-28}}</ref> Izmeklēšanā noskaidroja, ka negadījuma iemesls bija pilota kļūda.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Akvinka
| native_name    =
| image          = Aquincum Amphitheatre 01.jpg
| image_size     =
| caption        = Akvinkas militārā amfiteātra drupas
| map_type       = Ungārija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 47| latm = 33| lats = 51| latNS = N
| longd = 19| longm = 02| longs = 58| longEW = E
| location       = {{vieta|Ungārija}}
| region         = [[Panonija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           = 473.3 ha
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Romiešu
| excavations    = no 1879. gada
| archaeologists = Torma Karoli
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskā zona
| notes          =
| designation    =
}}
'''Akvinka''' ({{val|la|Aquincum}}) bija sena [[Romieši|romiešu]] pilsēta, kas atradās [[Romas impērija|Romas impērijā]] pie [[Panonija]]s ziemeļaustrumu robežas. Pilsētas drupas atrodas mūsdienu [[Ungārija]]s galvaspilsētas [[Budapešta]]s teritorijā.

sentences:
'''16. janvāris''' ir 16. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 349 dienas (350 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Lida (personvārds)|Lida]], [[Lidija (personvārds)|Lidija]]

sentences: '''Tektoniskais valnis''' ir gara, lēzena [[antiklināle|antiklināla]] platformas struktūrforma. Tās garums var sasniegt vairākus desmitus vai pat simtus kilometru, bet platums parasti nepārsniedz dažus desmitus kilometru. Relatīvais augstums visbiežāk ir vairāki simti metru. Virs šāda vaļņa bieži vien atrodas vairāki, parasti virknē izvietoti pacēlumi. Tektoniskie vaļņi bieži ir saistīti ar [[Tektonika|tektonisko]] [[Lūzuma līnija|lūzumu līnijām]], un ir novietojušies paralēli tām. Parasti šie vaļņi ir veidojušies vairāku [[Ģeoloģiskais periods|ģeoloģisko periodu]] garumā. [[Latvija|Latvijā]] tipisks tektoniskais valnis ir [[Valmieras-Lokno izcilnis]].<ref name="ld">{{Latvijas daba|6|30}}</ref>

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Privātums internetā''' ir iespēja [[internets|internetā]] nošķirt sevi un informāciju par sevi no citiem. Tas ir stāvoklis, kurā konkrēto indivīdu citi nenovēro un netraucē. Privātums internetā ietver tiesības vai pilnvaras uz personas privātumu attiecībā uz informācijas glabāšanu, atkārtotu izmantošanu, sniegšanu trešajām personām un ar sevi saistītas informācijas atspoguļošanu internetā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Editorial Board (March 29, 2017). "Republicans Attack Internet Privacy". New York Times. |url=https://www.nytimes.com/2017/03/29/opinion/republicans-attack-internet-privacy.html |accessdate=28.11.2019.}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=Wheeler, Tom (March 29, 2017). "How the Republicans Sold Your Privacy to Internet Providers". New York Times. |url=https://www.nytimes.com/2017/03/29/opinion/how-the-republicans-sold-your-privacy-to-internet-providers.html |accessdate=28.11.2019.}}</ref> Interneta konfidencialitāte ir datu konfidencialitātes apakškopa. Bažas par privātumu ir paustas, sākoties liela mēroga datoru lietošanai.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=E. E. David; R. M. Fano (1965). "Some Thoughts About the Social Implications of Accessible Computing. Proceedings 1965 Fall Joint Computer Conference" |url=https://www.multicians.org/fjcc6.html |accessdate=28.11.2019.}}</ref>

sentences: '''15. augusts''' ir gada 227. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (228. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 138 dienas.

sentences:
, 14. gs.)]]
'''Klaušas''' ({{val-la|Angaria}}, {{val-fr|Corvée}}, {{val-pl|Pansczyzna}}, {{val-de|Fron, Frondienst}}) ir regulāri pienākumi atkarīgajam pret zemes kungu, visbiežāk, normēts [[strādāšana|darbs]] zemes kunga lielsaimniecībā, ko veic atkarīgais [[zemnieks]] jeb dzimtcilvēks ar savu inventāru, tā maksājot par tiesībām dzīvot un strādāt tam piešķirtajā saimniecībā, kā arī par kunga aizgādību, rūpēm un palīdzību.

sentences:
(5Moz 9:6—29) no kāda 1901. gada kristīgās ticības mācības attēla).]]
'''Elku pielūgšana''' [[Kristietība|kristietībā]], [[islāms|islāmā]] un [[Jūdaisms|jūdaismā]] ir nievājošs apzīmējums par novēršanos no [[Ābrama reliģijas]] [[Dievs|Dieva]] par labu citiem reliģiskas pielūgsmes veidiem. Ebreju [[Bībele|Bībelē]] tas aizliegts ar otro no [[Desmit baušļi]]em. Islāms aizliedz izmantot jebkādu dzīvu būtņu attēlus vai citādus to atveidojumus, lai nevarētu gadīties, ka sajūsma par pašu Dievu pārsviežas uz mākslinieku vai viņa radīto [[Tēls|tēlu]]. [[Kristīgā baznīca]] dažādos laikos šo bausli definējusi un tulkojusi atšķirīgi. Atsevišķi reliģiskie novirzieni, it īpaši [[protestants|protestantu]] baznīcas, izvairās no jebkādiem reliģiskiem tēliem, turpretī [[Romas Katoļu Baznīca|Romas Katoļu]] un [[Pareizticība|Pareizticīgo baznīca]] atbalsta [[Glezna|gleznu]] un [[Skulptūra|skulptūru]] izmantojumu par [[Ikona (svētbilde)|ikonām]], kas atgādinātu par Dievu. Vārds „elks” ir ļoti aizskarošs [[hinduisti]]em, kuri kā ļoti svarīgu ticības apliecinājuma elementu izmanto arčanu — kāda tēla pielūgšanu.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Aegilops geniculata 01.JPG|att_nosaukums=<i>Aegilops geniculata</i>|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Aegilops|ģints_lv=Egilopsi|sinonīmi=|kategorijas=nē|binomial=Aegilops|autors=}}'''Egilopsi''' ({{val|la|Aegilops}}) ir [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtas]] ģints, kura savvaļā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Caroli Linnaei ... Species plantarum :exhibentes plantas rite cognitas, ad genera relatas, cum differentiis specificis, nominibus trivialibus, synonymis selectis, locis natalibus, secundum systema sexuale digestas...|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/13830|publisher=Impensis Laurentii Salvii|date=1753|location=Holmiae|volume=2|first=Carl von|last=Linné|first2=Lars|last2=Salvius}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://luirig.altervista.org/flora/taxa/floraspecie.php?genere=Aegilops|title=Genere Aegilops - Flora Italiana|website=luirig.altervista.org|access-date=2022-08-17}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=100654|title=Aegilops in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-08-17}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Heksamilions
| native_name    = {{gree|Εξαμίλιον τείχος}}
| image          = Heksamilions.JPG
| image_size     =
| caption        = Heksamilions
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 55| lats = 34| latNS = N
| longd = 22| longm = 58| longs = 21| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Korintija]]
| type           = Šaurums
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Bizantija
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva pieeja
| notes          =
| designation    =
}}
'''Heksamilions''' ({{val|grc|Εξαμίλιον τείχος}} — 'sešjūdžu siena') ir [[aizsargmūris]], kas tika uzcelts šķērsām pāri visam [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumam]], lai aizsargātu vienīgo sauszemes ceļu, kas savieno [[Peloponēsa|Peloponēsu]] ar kontinentālo [[Grieķija|Grieķiju]].

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Skābeklis]]
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]

sentences:
i).]]
'''Grodņas ūnija''' ({{val|la|Privilegium Unionis Livoniae cum Magno Ducatu Lithuania}}) bija [[1566]]. gada 26. decembrī [[Lietuvas Seims|Lietuvas Seimā]] [[Grodņa|Grodņā]] noslēgta [[Livonijas un Lietuvas reālūnija]], ko 1566. gada 10. decembrī [[Cēsu pils|Cēsu pilī]] bija apstiprinājis [[Livonijas landtāgs]]. Pēc līguma noslēgšanas [[Rīgas arhibīskapija]]s zemes apvienoja ar bijušajām [[Livonijas ordeņa valsts]] [[Daugava]]s labā krasta zemēm vienotā [[Livonijas hercogiste|Livonijas hercogistē]], ko vēlāk sāka dēvēt par "Pārdaugavas hercogisti".

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Lemesis (kauls) |
  Latin        = Vomer |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray854.png |
  Caption      = Lemesis (kreisajā pusē) un citi deguna starpsienu veidojošie kauli. |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilformamīda struktūrformula

Dimetilformamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ''N'',''N''-dimetilformamīds,
DMF, DMFA
|           CAS numurs = 68-12-2
|      ķīmiskā formula = С3Н7NO
|              molmasa = 73,10
|              blīvums = 948
|  kušanas temperatūra = −60,5 °C
| viršanas temperatūra = 153 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilformamīds''' (DMF, DMFA) ir organisks savienojums, kas pieder pie karbonskābju [[amīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, samērā viskozs šķidrums. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet parasti dimetilformamīdam piemīt vāja zivju smaka sadalīšanās produkta [[dimetilamīns|dimetilamīna]] dēļ. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar vairumu citu [[šķīdinātājs|šķīdinātāju]], izņemot [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. DMFA pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī vairāki neorganiskie [[sāļi]].

sentences:
{{commonscat|Michael Jackson|Maikls Džeksons}}
{{Catmore}}

sentences: '''Kutikula''' ir ārējs epidermas [[apvalks]], kas sedz dažādus dzīvos [[Organisms|organismus]] vai to daļas. Kutikulas ir mehāniski stingras, bet elastīgas, pildot aizsardzības funkciju no ārējās vides. Ķīmiski tās sastāv no [[Organiskās vielas|organiskām vielām]]. Dažādi kutikulu tipi nav [[Homoloģija|homoloģiski]], bet atšķiras pēc izcelsmes, [[struktūra]]s, funkcijām un ķīmiskā sastāva.

sentences:
'''Revolucionārais sociālisms''' apzīmē [[Sociālisms|sociālisma]] novirzienu, kas uzskata, ka sociālisma sasniegšanai ir nepieciešama sociāla un politiska [[revolūcija]]. Turklāt revolūcija ir arī nepieciešams nosacījums pārejai no [[kapitālisms|kapitālisma]] uz sociālismu.
Tomēr tā ne vienmēr nozīmē vardarbīgu sacelšanos. Tā var apzīmēt arī [[strādnieku šķira]]s veiktu politiskās varas sagrābšanu, pretojoties tam, ka to pašu mēģina sasniegt arī kapitālistu šķira ([[buržuāzija]]).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.marxists.org/history/usa/parties/spusa/1903/1000-thompson-whatrevsoc.pdf|title=What Revolutionary Socialism Means.|publisher=The Vanguard|accessdate={{dat|2016|7|12||bez}}|author=Karls D. Tompsons (Carl D. Thompson)}}</ref>

sentences: {{nosaukums slīprakstā}}{{Infobox stadium|stadium_name=''Signal Iduna Park''|logo_image=|image=Signal Iduna Park new sign.jpg|map_type=Vācija|latNS=N|latd=51|latm=29|lats=33.2|longEW=E|longd=7|longm=27|longs=5.8|UEFA_rating=4|location={{vieta|Vācija|Dortmunde}}|broke_ground=1971|opened={{dat|1974|4|2|N|bez}}|surface=zāle|construction_cost=32,7 miljoni [[Vācu marka|vācu marku]]|seating_capacity=81 360|tenants=[[Dortmundes "Borussia"]]}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Cīnītājs
| attēls                   = Warrior Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Warrior''
| žanrs                    = sporta filma, drāma
| režisors                 = [[Gevins O'Konors]]
| producents               =
* [[Gregs O'Konors]]
* [[Deivids Mimrans]]
* [[Džordans Šurs]]
* Gevins O'Konors
| scenārija autors         =
* [[Entonijs Tambakis]]
* [[Klifs Dorfmens]]
* Gevins O'Konors
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Niks Nolte]]
* [[Dženifere Morisone]]
* [[Frenks Grillo]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mimran Schur Pictures]]''
* ''[[Solaris Entertainment]]''
* ''[[Filmtribe]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2011|9|9||bez}}
| ilgums                   = 137 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/warrior-2011|title=Warrior|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 9, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106093319/http://bbfc.co.uk/releases/warrior-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=warrior10.htm|title=Warrior (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 9, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Cīnītājs"''' ({{val|en|Warrior}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Gevins O'Konors]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Hārdijs]], [[Džoels Edžertons]], [[Niks Nolte]], [[Dženifere Morisone]] un [[Frenks Grillo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|9||bez}}.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Afganīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts
|ŠtruncaID=8/J.09-50
|ķīm_formula=(Na,Ca,K)8(Si,Al)12O24(SO4,Cl,CO3)3·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišzila, zila, arī bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, atrodami arī skaisti, zili kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.523 nε = 1.529
|pleohroisms=
|blīvums=2,59
}}

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Mišna''' ({{val|he|משנה}} — 'atkārtošana') ir ievērojams rabīniskā [[jūdaisms|jūdaisma]] pamatkodekss un pirmais rakstu avots, kurā apkopota nerakstītā, mutvārdu [[Tora]].

sentences: '''Varakļānu Svētā Viktora kapela''' ir [[Borhu dzimta]]s kapeņu ēka [[Varakļāni|Varakļānos]], kas celta [[1814]]. gadā klasicisma stilā (arhitekts Vinčento Mazoti). Vieglā portika piebūve ar kāpnēm, kolonnām un jumtiņu līdzsvaro celtnes kopējo, nedaudz smagnējo raksturu.<ref name ="varaklanubaznica">[https://www.varaklanubaznica.lv/sveta-viktora-kapela/ Svētā Viktora kapela]</ref>

sentences: '''Atmosfēras fronte''' ir robeža starp divu atšķirīgu gaisa masu veidiem — siltā un aukstā gaisa masu pārejas zona [[troposfēra|troposfērā]], kurā parasti ir arī [[nokrišņi]]. Ir siltā un aukstā atmosfēras fronte. [[Siltā atmosfēras fronte|Siltajā frontē]] siltais [[gaiss]] nomaina auksto, bet [[aukstā atmosfēras fronte|aukstajā]] — aukstais nomaina silto. Siltajai frontei saplūstot ar auksto, var veidoties [[oklūzijas fronte]]s.

sentences: '''Somijas Republikas karogs''' ir [[Somijas Republika]]s karogs, kurš tika pieņemts [[1918]]. gada martā - četrus mēnešus pēc valsts izveidošanas. Karoga atveidojuma pamatā ir skandināvu krusts. Zilais krusts karogā simbolizē Somijas ezerus un debesis, bet baltā krāsa - sniegu un Somijas vasaru gaišās naktis.

sentences: '''Striptīzs''' ir [[erotiska deja|erotiska]] vai [[eksotiska deja|eksotiska]] deja, kuras laikā dejotājs pakāpeniski [[Kailums|izģērbjas]], parasti tas notiek mūzikas pavadījumā. [[Persona]], kas izpilda striptīzu, parasti tiek saukta par striptīzdejotāju.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kerčas pussala
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Krima#Ukraina
|reljefa_karte = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            = left
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Krima]]
|arhipelāgs          =
|latd=45|latm=15|lats=0|latNS=N |longd=36|longm=0|longs=0|longEW=E
|platība             = 3000
|garums              = 90
|platums             = 17—50
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Hroni]]
|augstums            = 175
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{UKR}} (de jure)<br/>{{RUS}} (faktiski)
|valsts adm vienības tips1 = Adm. vien.
|valsts adm vienība1       = [[Krimas Autonomā Republika]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Kerča]]
|piezīme =
}}
'''Kerčas pussala''' ({{val|uk|Керченський півострів}}, {{val|crh|Keriç yarımadası}}, {{val|ru|Керченский полуостров}}) ir ap 90 km gara un platākajā vietā līdz 50 km plata [[pussala]] [[Krima]]s austrumos, [[Ukraina|Ukrainā]]. Pussala atdala [[Azovas jūra|Azovas jūru]] ziemeļos no [[Melnā jūra|Melnās jūras]] dienvidos, [[Kerčas šaurums]] to atdala no [[Krievija]]i piederošās [[Tamaņas pussala]]s austrumos. Rietumos [[Akmanajas zemesšaurums]] to savieno ar pārējo Krimu. Pussalas ziemeļrietumos atdalās [[Arabata strēle]]. Reljefs paugurains, līdzenumos — [[stepe]].<ref>{{PZT|352}}</ref> Administratīvi pussalas teritoriju aizņem [[Krimas Autonomā Republika|Krimas Autonomās Republikas]] [[Kerča]]s pilsēta un [[Lenines rajons]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Fransiss Pikabia
| image = Francis Picabia, 1919, Danse de Saint-Guy, The Little Review, Picabia number, Autumn 1922.jpg
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1879|1|22}}
| location = [[Parīze]], {{FRA}}
| deathdate = {{dat|1953|11|30}}
| deathplace =  [[Parīze]], {{FRA}}
| nationality =
| field = [[Glezniecība|gleznošana]]
| training = ''École des Arts Décoratifs'' (1895–1897)
| movement = [[kubisms]], [[dadaisms]], [[sirreālisms]]
| famous works = ''La Danse a la Source'', 1912
| influenced by =
| influenced =
| patrons =
| awards =
}}

sentences:
[[Kategorija:Abhāzija]]
[[Kategorija:Gruzijas nacionālie simboli]]

sentences: '''Avēnija''' ({{val|fr|avenue}} no {{val|la|advenire}} — "atnākt"), arī [[gatve]] vai [[aleja]], ir plata [[iela]] vai [[bulvāris]], kam abas puses apstādītas ar kokiem.<ref>[https://tezaurs.lv/av%C4%93nija tezaurs.lv]</ref> Dažās lielpilsētās par avēnijām sauc parādes ielas vai diagonālās ielas, bet [[Manhetena]]s numurētās avēnijas ved [[perpendikuls|perpendikulāri]] numurētajām ielām.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Zjanons Pazņaks
| vārds_orģ = ''Зянон Пазняк''
| attēls = 2008.06.16._Zianon_Pazniak_Fot_Mariusz_Kubik_01.JPG
| att_izm =
| apraksts =
| amats = Konservatīvās kristīgās partijas-BTF priekšsēdētājs
| term_sākums = {{dat|1999|9|26|N}}
| term_beigas = pašlaik
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis =
| amats2 = [[Baltkrievijas Tautas fronte "Atdzimšana"|Baltkrievijas Tautas frontes]] priekšsēdētājs
| term_sākums2 = {{dat|1989|7|25|N}}
| term_beigas2 = {{dat|1999|7|31|N}}
| prezidents2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 = [[Vincuks Vjačerka]]
| amats3 =
| term_sākums3 =
| term_beigas3 =
| prezidents3 =
| premjers3 =
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1944|4|24}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Baltkrievijas PSR|Subotņiki|Grodņas apgabals|td=Baltkrievija}}
| dzīves_vieta = {{vieta|Polija|Varšava}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība = [[Baltkrievi|baltkrievs]]
| partija = * [[Baltkrievijas Tautas fronte "Atdzimšana"]] (1989—1999)
* [[Konservatīvā kristīgā partija-BNF]] (kopš 1999)
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs = Staņislavs Pazņaks
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija =
| alma_mater = * [[Baltkrievijas Valsts Mākslas akadēmija]]
| reliģija = [[Katoļticība|katoļis]]
| paraksts = ZianonSign.svg
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}'''Zjanons Pazņaks''' ([[Baltkrievu valoda|baltkrievu]]: ''Зяно́н Станісла́вавіч Пазня́к''; dzimis [[1944. gads|1944]]. gada [[24. aprīlis|24]]. aprīlī, [[Subotņiki (ciems)|Subotņikos]], [[Baltkrievijas PSR]]) ir [[Baltkrievi|baltkrievu]] [[politiķis]] un sabiedriskais aktīvists, [[disidents]], [[fotogrāfs]], [[arheologs]], mākslas vēsturnieks, [[dzejnieks]] un prozaiķis.

sentences: '''Autoskopija''' ({{val|en|Autoscopy}}) ir [[halucinācija]]s veids, kad cilvēks redz pats sevi no malas. Termina izcelsme ir no [[grieķu valoda]]s vārdiem {{gree|αὐτός}} ("pats") un {{gree|σκοπός}} ("skatītājs"). Autoskopija ir [[ārpusķermeņa pieredze]]s paveids.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Martins Benjamins Mellers''' ({{dat|1763|11|11|N}} -  {{dat|1834|5|24|N}}) bija [[Kēnigsberga|Kēnigsbergā]] dzimis [[ķirurgs]], kurš dzīvoja Kurzemē. Gleznotāja [[Johans Lēberehts Eginks|Johanna Lēberehta Eginka]] audžutēvs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Augšanas hormona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = STH, somatotropais hormons,
HGH, somatotropīns
|           CAS numurs = 12629-01-5
|      ķīmiskā formula =
|              molmasa = 22 124
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Augšanas hormons''' jeb '''somatotropais hormons''' ir nesteroīdais anaboliskais [[hormons]], kuru organismā producē [[hipofīze]]s priekšējā daiva ([[adenohipofīze]]). Augšanas hormona sintēze tiek regulēta ar [[hipotalāms|hipotalāma]] bioloģiski aktīvajām vielām — šo sintēzi veicina [[somatoliberīns]], bet kavē — [[somatostatīns]]. Augšanas hormons pieder pie polipeptīdiem (sastāv no 191 aminoskābes).

sentences: '''Trīs jaunas māsas''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] apdarē, kas pirmo reizi atskaņota [[VI Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Sestajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1926. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolass de Ovando
|     vārds_orig = ''Nicolás de Ovando''
|         attēls = Nicolás de Ovando y Cáceres.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1460
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{Vieta|Spānija|Estremadura|Brosasa}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1511
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 29
|        m_vieta = {{Vieta|Spānija|Madride}}
}}
'''Nikolass de Ovando i Kaseress''' ({{val|es|Nicolás de Ovando y Cáceres}}; dzimis [[1460. gads|1460. gadā]] [[Brosasa|Brosasā]], miris {{dat|1511|5|29}} [[Madride|Madridē]]) bija [[spāņi|spāņu]] jūrasbraucējs, [[konkistadors]], trešais [[Indiju gubernators]] (1502—1509). Iegājis vēsturē ar nežēlību Espanjolas ([[Haiti]]) vietējo iedzīvotāju — [[taino]] indiāņu pakļaušanā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvadrātskābes struktūrformula

Kvadrātskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 3,4-dioksiciklobutēn-3-dions-1,2
 1,2-dihidroksiciklobutēndions
|           CAS numurs = 2892-51-5
|      ķīmiskā formula = C4H2O4
|              molmasa = 114,06
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 293 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Kvadrātskābe''' jeb '''dihidroksiciklobutēndions''' (C4H2O4) pieder pie cikliskajiem [[ketospirti]]em. Tā ir balta kristāliska viela. Kvadrātskābe ir [[ciklobutēns|ciklobutēna]] atvasinājums un tās [[molekula|molekulā]] [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomi]] izvietojušies [[kvadrāts|kvadrāta]] veidā — no tā cēlies vielas triviālais nosaukums (īstenībā kvadrātskābes molekula nav precīzs kvadrāts, jo saišu garumi starp oglekļa atomiem nav pilnīgi vienādi). Kvadrātskābe pieder pie stiprām skābēm (pK2=2,2<ref>Л. Физер. М. Физер. Реагенты для органического синтеза. Том VII. Москва: "Мир", 1978. 177. lpp. {{ru ikona}}</ref>) un tās sāļus sauc par '''skvarātiem'''. Kvadrātskābe ir viena no retajām stabilajām vielām, kuras molekulā [[hidroksilgrupa]]s pievienojušās [[dubultsaite]]i (parasti šādi savienojumi nekavējoties pārgrupējas; sk. arī [[enoli]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumainais dārzs
| operators =
| attēls = The Secret Garden 2020 film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = fantāzija, drāma
| režisors = [[Marks Mandens]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kolins Fērts]]
* [[Džūlija Voltersa]]
* [[Diksija Egeriksa]]
* [[Īdans Heihērsts]]
* [[Amirs Vilsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Secret Garden''
| studija = * ''StudioCanal''
* ''Heyday Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Sky''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|8|7}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2702920/?ref_=bo_se_r_1|title=The Secret Garden (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noslēpumainais dārzs"''' ({{Val|en|The Secret Garden}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] fantāzijas filma, kuras režisors ir [[Marks Mandens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kolins Fērts]], [[Džūlija Voltersa]], [[Diksija Egeriksa]], [[Īdans Heihērsts]] un [[Amirs Vilsons]]. Filma balstīta uz [[Frānsisa Hodžsone Bērneta|Frānsisas Hodžsones Bērnetas]] 1911. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
]]
'''Izkliedes induktivitāte''' ir [[induktivitāte]] reālā [[Transformators|transformatorā]], kuru izraisa izkliedes [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskā plūsma]]. Izkliedes plūsma ir tā daļa viena vijuma radītās plūsmas, kas nešķērso otru vijumu. Izkliedes induktivitāte ir transformatora nepilnību raksturojošs [[Fizikāls lielums|lielums]].
{{Fizika-aizmetnis}}
[[Kategorija:Elektromagnētisms]]
[[Kategorija:Elektrotehnika]]

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Limbažu lidlauks
| attels                     = Limbažu pagasts, Latvia - panoramio.jpg
| attela-platums             = 250px
| paraksts                   =
| paraksts2                  =
| IATA                       =
| ICAO                       = EVLI
|lat_deg=57|lat_min=29|lat_sec=06|lat_dir=N
|lon_deg=024|lon_min=40|lon_sec=20|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidlauka atrašanās vieta Latvijā
| kartes_marķieris           = EVLI
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  = SIA "Vidrižu Atvari"
| atrasanas_vieta            = [[Limbažu pagasts]], [[Limbažu novads]]
| elevation-f                = 216
| elevation-m                = 66
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 16/34
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 695
400<ref group="P">Nesertificēts</ref>
| r1-surface                 = zāle
asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| majas_lapa                 = {{url|http://langaci.wordpress.com/}}
}}
'''Limbažu lidlauks''' (ICAO: '''EVLI'''; līdz 2011. gadam — '''Langaču lidlauks''', ICAO: '''EVHA''') ir privāts vispārējās aviācijas [[lidlauks]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.caa.lv/lv/informacija-un-uzzinas/civilas-aviacijas-lidlauki |title=Civilās aviācijas aģentūra. Civilās aviācijas lidlauki |access-date={{dat|2014|07|01||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|28||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201028192438/http://www.caa.lv/lv/informacija-un-uzzinas/civilas-aviacijas-lidlauki }}</ref> [[Limbažu novads|Limbažu novadā]]. Izvietojies [[Limbažu pagasts|Limbažu pagasta]] vidienē pie autoceļa [[P53]] {{nobr|4,9 km}} no [[Limbaži|Limbažu]] pilsētas centra. Sertificēts (2014) vizuālajiem lidojumiem diennakts gaišajā laikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ais.lgs.lv/eAIPfiles/26-JUN-2014-AIRAC/html/eAIP/EV-AD-2.EVLI-en-GB.html#AD-2.EVLI |title=Latvian AIP |access-date={{dat|2014|07|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160306190814/https://ais.lgs.lv/eAIPfiles/26-JUN-2014-AIRAC/html/eAIP/EV-AD-2.EVLI-en-GB.html#AD-2.EVLI |archivedate={{dat|2016|03|06||bez}} }}</ref> Lidlaukā ir divi paralēli skrejceļi: sertificēts {{nobr|695 m}} garš un {{nobr|30 m}} plats zāles seguma skrejceļš un nesertificēts {{nobr|400 m}} garš un {{nobr|20 m}} plats asfalta seguma skrejceļš. Lidlauks paredzēts gaisa kuģiem ar masu līdz {{nobr|5700 kg}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Meitene ar pūķa tetovējumu
|    oriģinālnos = ''The Girl with the Dragon Tattoo''
|         attēls =The Girl with the Dragon Tattoo Poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = [[Trilleris]]
|       režisors = [[Deivids Finčers]]
|     producents = * [[Skots Radins]]
|      scenārijs =  [[Stīvens Zeiliāns]]
| galvenajās lomās         = * [[Denjels Kreigs]]
* [[Rūnija Mara]]
* [[Kristofers Plamers]]
* [[Stellans Skašgords]]
* [[Stīvens Berkofs]]
* [[Robina Raita]]
|         mūzika = * [[Trents Reznors]]
* [[Atikuss Ross]]
|      operators = [[Džefs Kronenvets]]
|        montāža = * [[Kērks Baksters]]
* [[Enguss Vols]]
|        studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|Metro-Goldwyn-Mayer Pictures]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
* ''Yellow Bird''
|    izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2011|12|20|ASV|2011|12|21|Zviedrija|2012|1|6|Latvija}}
|         ilgums = 158 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-dragon-tattoo-film|title=THE GIRL WITH THE DRAGON TATTOO|publisher=the-numbers.com|accessdate={{dat|2018|12|02||bez}}|archive-date={{dat|2019|01|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190123025608/http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-dragon-tattoo-film}}</ref>
|         valsts = * {{USA}}
* {{SWE}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=girldragontattoo11.htm|title=The Girl with the Dragon Tattoo (2011)|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|12|12||bez}}}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|232 miljoni}}
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb = 1568346
}}
'''"Meitene ar pūķa tetovējumu"''' ({{val|en|The Girl with the Dragon Tattoo}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Zviedrija]]s kopražojuma [[trilleris]], kuras režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filma balstīta [[Stīgs Lāšons|Stīga Lāšona]] [[Meitene ar pūķa tetovējumu|tāda paša nosaukuma romānā]], galvēnās lomas atveido [[Denjels Kreigs]], [[Rūnija Mara]], [[Kristofers Plamers]], [[Stellans Skašgords]], [[Stīvens Berkofs]] un [[Robina Raita]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|2011|12|20|}}, bet [[Latvija|Latvijā]] – {{dat|2012|1|6|}}.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Radžaampatu salas
|attēls              = Raja Ampat Islands - journal.pbio.1001457.g001.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Moluku-Papua
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Kepulauan Raja Ampat''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd= 0 |latm= 50 |lats= |latNS= S
|longd=130 |longm= 30 |longs= |longEW=E
|platība             = 8034,44
|garums              = 280
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Batanta
|augstums            = 1184
|salu skaits         = >1500
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Dienvidrietumu Papua]]
|iedzīvotāji         = 64 141 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 8,0
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Vaisai]]
|piezīme =
}}
'''Radžaampatu salas''' ({{val|id|Kepulauan Raja Ampat}}) ir arhipelāgs [[Indonēzija|Indonēzijā]]. Administratīvi ietilpst [[Dienvidrietumu Papua]] provincē, lielākā daļa veido atsevišķu Radžaampatas apriņķi, bet [[Salavati]] salas dienviddaļa ietlpst Soronas apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir Radžaampatas apriņķa centrs [[Vaisai]].

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Land Rover
| logo             =
| caption          =
| type             = meitas uzņēmums
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1978]]<ref name="robson_">{{Grāmatas atsauce|title=The Rover company |first=Graham |last=Robson |publisher=Patrick Stephens |edition=2 |year=1981 |isbn=0850595436}}</ref>
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Gejdona]]
| location_country = [[Apvienotā Karaliste]]<ref>{{ziņu atsauce|url=http://www.hindu.com/thehindu/holnus/006200806021860.htm|title=Tata completes JLR buyout; appoints David Smith as CEO|accessdate=10 March 2011|newspaper=The Hindu|date=2 June 2008|archive-date={{dat|2012|02|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120224041946/http://www.hindu.com/thehindu/holnus/006200806021860.htm}}</ref>
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = [[Ratans Tata]] (priekšsēdētājs Tata Motors)
Ralfs Spets (priekšsēdētājs Jaguar Land Rover)
Džons Edvards (globālais zīmola direktors)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.media.landrover.com/php/biographies.php?biography_id=178 |title=Global Brand Director, Land Rover: John Edwards |publisher=media.landrover.com |accessdate=10 March 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170702083624/http://media.landrover.com/php/biographies.php?biography_id=178 |archivedate={{dat|2017|07|02||bez}} }}</ref>
| industry         = [[Autobūve]]
| products         = [[Automobilis|automobiļi]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = [[Tata Motors]]
| num_employees    = 13,000
| parent           = [[Jaguar Land Rover]]
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.landrover.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''Land Rover''' ir [[Lielbritānija|britu]] autobūves kompānija, kas specializējās ''premium'' klases paaugstinātas caurejamības [[Apvidus automobilis|apvidus automobiļu]] ražošanā. Kopš 2008. gada kompānija pieder [[Indija]]s kompānijai [[Tata Motors]]. Kompānija ietilpst grupas [[Jaguar Land Rover]] sastāvā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Četri Lāči<br />Mato-Tope
|         attēls = Catlin Chief Four Bears.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Mato-Tope. Džordža Ketlina glezna
|        dz_gads = 1795
|       dz_vieta = [[Misūri (upe)|Misūri]] augštece, tag. [[Ziemeļdakota]]
|         m_gads = 1837
|      m_mēnesis = 7
|         m_diena = 30
|         m_vieta = [[Misūri (upe)|Misūri]] augštece, tag. [[Ziemeļdakota]]
|         tautība = [[mandani|mandanu]] cilts [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
}}
'''Četri Lāči''' jeb '''Mato-Tope''' (''Mah-to-toh-pe'', dzimis ap [[1795]]. gadu, miris {{dat|1837|7|30}}) bija [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] [[mandani|mandanu]] cilts virsaitis. Savu vārdu ieguvis pēc sadursmes ar [[asiniboini]]em, kuras laikā viņš esot cīnījies ar četru [[lācis|lāču]] spēku. Virsaiša attēlu 1831. gadā gleznoja mākslinieks [[Džordžs Ketlins]], bet divus citus 1833.-1834. gadā radīja [[Karls Bodmers]]. Mandani viņu cienīja kā drošsirdīgu karotāju. Slavens kļuva pēc uzvaras divkaujā ar [[šaijeni|šaijenu]] virsaiti.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Krustpils pamatskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Krustpils pamatskola.jpg
|image size             =
|alt                    =
|caption                = Krustpils pamatskolas ēka 2011. gadā
|motto                  =
|location               = Madonas iela 48, [[Jēkabpils]], [[Jēkabpils novads]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 31 | lats  = 20 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 3 | longEW = E
|schooltype             = valsts pamatskola
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = 1868. gads
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmistress           = Vija Stiebriņa
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =
|teaching_staff         = 23
|employees              =
|key_people             =
|grades                 =
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 = 248(2023)
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu valoda
|schedtyp               =
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|colors                 =
|slogan                 =
|himna                   = "Pār Krustpils skolu varavīksnes zied"
|sports                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|revenue                =
|graduates              =
|year                   =
|alumni                 =
|free_text              =
|homepage               = https://www.krustpilspamatskola.lv/
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ostrovkoteļnija
| oriģinālnosaukums    = ''Остров Котельный''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=75| latm=59| lats=29| latNS=N
| longd=137| longm=53| longs=14| longEW=E
| novietojums          = [[Koteļnija]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1933
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = Jakutijas Hidrometeoroloģijas un vides monitorēšanas pārvalde
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 10<ref>[http://climatebase.ru/station/21432 Climatebase.ru Остров Котельный, Саха (Якутия) респ., Российская Федерация #21432]</ref>
| vid_t                = -13,3
| vas_t                = 25,1
| ziem_t               = -49,9
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Aeroloģiskā stacija «Ostrovkoteļnija»''' ({{val|ru|Аэрологическая станция «Остров Котельный»}}),<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ugms14.ru/index_7.php |title=Устав ФГБУ ЯУГМС |access-date={{dat|2021|02|10||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210110094053/http://ugms14.ru/index_7.php }}</ref> ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=991 Полярная Почта. Котельный остров, АЭ]</ref> Izvietojusies [[Jaunsibīrijas salas|Jaunsibīrijas salu]] arhipelāgā, [[Koteļnija]]s salas ziemeļrietumos pie Stacijas lagūnas dienvidu ieejas. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s Bulunas ulusā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Galium odoratum
|        attēls = Waldmeister(Mai).JPG
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Gentianales
|      rinda_lv = Genciānu rinda
|        dzimta = Rubiaceae
|     dzimta_lv = Rubiju dzimta
|         ģints = Galium
|      ģints_lv = Madaras
|          suga = G. odoratum
|       suga_lv = Smaržīgā madara
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = [[Duče]]
Benito Musolīni
| vārds_orģ = Benito Mussolini
| attēls = Bundesarchiv Bild 183-2007-1022-506, Italien, deutsche Frontkämpfer in Rom crop.jpg
| amats = 40. [[Itālija]]s [[premjerministrs]]
| term_sākums = {{dat|1922|10|31|N}}
| term_beigas = {{dat|1943|7|25|N}}
| priekštecis = [[Luidži Fakta]]
| pēctecis = [[Pjetro Badoljo]]
| amats2 = [[Pirmais impērijas maršals]]
| term_sākums2 = {{dat|1938|3|30|N}}
| term_beigas2 = {{dat|1943|7|25|N}}
| priekštecis2 =
| pēctecis2 = [[Pjetro Badoljo]]
| amats3 = [[Itālijas Sociālā Republika|Itālijas Sociālās Republikas]] duče
| term_sākums3 = {{dat|1943|9|23|N}}
| term_beigas3 = {{dat|1945|4|25|N}}
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| amats4 = [[Fašisms|Fašisma]] duče
| term_sākums4 = {{dat|1919|3|23|N}}
| term_beigas4 = {{dat|1945|4|28|N}}
| priekštecis4 =
| pēctecis4 =
| dzim_dati = {{dat|1883|7|29}}
| dzim_vieta = [[Predapio]], [[Itālija]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1945|4|28|1883|7|29}}
| mir_vieta = [[Džulīno]], [[Itālija]]
| tautība = [[itāļi|itālis]]
| partija = [[Nacionālā fašistu partija]]
[[Itālijas sociālistiskā partija]]
| dzīvesb = [[Rakele Musolīni]], laulībā no 1915
[[Ida Dalzera]], laulībā 1914—1915
| profesija = [[politiķis]], [[žurnālists]]
| reliģija = [[katoļticība|Romas katolis]] no 1927. gada, sākotnēji [[ateists]]
| bērni = [[Eda Musolīni]]
[[Vitorio Musolīni]]
[[Bruno Musolīni]]
[[Romāno Musolīni]]
[[Anna Marija Musolīni]]
[[Benito Albīno Dalzers]] (neatzīts)
| tēvs = [[Alesandro Musolīni]]
| māte = [[Roza Maltoni]]
| paraksts = Benito Mussolini Signature.svg
| alma_mater = [[Lozannas Universitāte]]
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mazzalves pagasts
| karte             = Mazzalves pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs            = Ērberģe
| platība           = 209,4
| iedzīvotāji       = 1273<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1273 / 209.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Herbergen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Гербергенская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Džūlija
| attēls = Julia (1977 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Julia''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Freds Cinnemans]]
| producents = [[Ričards Rots]]
| scenārija autors = [[Alvins Sardžents]]
| galvenajās lomās = * [[Džeina Fonda]]
* [[Džeisons Robardss]]
* [[Vanesa Redgreiva]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Rouzmarija Mērfija]]
* [[Maksimilians Šells]]
* [[Merila Strīpa]]
| mūzika = [[Džordžess Delerū]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1977|10|2|}}
| ilgums = 115 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/julia-1977|title=Julia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 2, 2019|archive-date={{dat|2019|05|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190502164724/http://www.bbfc.co.uk/releases/julia-1977}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|20,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=julia.htm|title=Julia|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = اسلامی جمہورہہ پاکستا
''Islāmī Jumhūrīyah Pākistān''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Pakistānas Islāma Republika
|            valsts_nosaukums = Pakistan
|               karoga_attēls = Flag of Pakistan.svg
|            karoga_nosaukums = Pakistānas karogs
|              ģerboņa_attēls =State_emblem_of_Pakistan.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Pakistānas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = اتحاد، تنظيم، يقين محکم
''Ittehad, Tanzim, Yaqeen-e-Muhkam''
|                valsts_himna = قومی ترانہ
''[[Qaumī Tarāna]]''
|               kartes_attēls = Pakistan_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts = Pakistāna un strīdus teritorijas (iesvītrotas)
|               galvaspilsēta = [[Islāmābāda]]
|             lielākā_pilsēta = [[Karāči]]
|              valsts_valodas = [[urdu]], [[angļu valoda|angļu]]
|              valsts_iekārta = [[Islāma republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Pakistānas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Asifs Ali Zardārī]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Pakistānas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Šebāzs Šarīfs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Pakistānas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Lielbritānijas impērija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1947|8|14}}
|       neatkarības_notikums2 = Islāma republika
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1956|3|23}}
|                 platība_km2 = 796 0951
|               platība_rangs = 36.
|              procenti_ūdens = 3,1
|          iedzīvotāju_skaits = 241 499 431<ref name="2023census">{{cite web |url=https://www.pbs.gov.pk/sites/default/files/population/2023/Pakistan.pdf |title = Announcement of Results of 7th Population and Housing Census-2023 'The Digital Census'  |date= 5 August 2023 |website = Pakistan Bureau of Statistics (www.pbs.gov.pk) </ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2023. gads|2023]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 5.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 273,8
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 55.
|                     IKP_PPP = $459,95 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2008
|               IKP_PPP_rangs = 26.
|          IKP_PPP_per_capita = $2592
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 128.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,551
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 136.
|                        Gini = 30,6
|                   Gini_gads = 2002
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Pakistānas rūpija]] (Rs.)
|                valūtas_kods = PKR
|                  laika_zona = PST
|                  utc_offset = +5
|              laika_zona_DST = PDT
|              utc_offset_DST = +6
|                      domēns = [[.pk]]
|              tālsarunu_kods = 92
|                iso_kods_num = 586
|              iso_kods_alfa2 = PK
|              iso_kods_alfa3 = PAK
|                    piezīme1 = Pakistānai ir konflikts ar Indiju par Azadkašmīru un Ziemeļu teritorijām. Ar šīm teritorijām Pakistānas kopējā platība ir 880 254 km²
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Brižita Bardo
| vārds_orig = ''Brigitte Bardot''
| attēls = Brigitte Bardot - 1962.jpg
| att_izmērs =
| komentārs = Brižita Bardo 1962. gadā
| dz vārds = Brižita Annemarija Bardo
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1934|9|28}}
| dz vieta = {{flagicon image|Flag of France.svg}} [[Parīze]], [[Francijas Trešā republika|Francija]]
| mirš datums =
| mirš vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktrise]], [[modele]], [[dziedātāja]], [[Dzīvnieku tiesības|dzīvnieku tiesību]] aktīviste
| darbības gadi = 1952—1973
| vecāki = Luijs Bardo<br />Annemarija Musela
| brāļi =
| māsas = Mižanū Bardo
| dzīvesbiedrs = * [[Rožē Vadims]] (1952—1957)
* [[Žaks Šarjē]] (1959—1962)
* [[Ginters Zakss]] (1966—1969)
* Bernards d'Ormals (1992—pašlaik)
| bērni = Nikolā Žaks Šarjē
| mājaslapa = https://www.fondationbrigittebardot.fr/
| paraksts = Brigitte Bardot Signature.svg
| paraksts_izm =
| apbalvojumi =
| dzimums = s
| citas daļas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|terminu astronomijā|Terminators|Terminators}}
 Zemes un Mēness attēls, kurā redzamas terminatoru līnijas, kas dala to diskus uz pusēm]]
'''Terminators''' ir robeža starp [[Debess ķermenis|debess ķermeņa]] apgaismoto (dienas) un neapgaismoto (nakts) daļu. Vārds cēlies no latīņu vārda ''terminare'' — ierobežot. Debess ķermenim rotējot, terminators pārvietojas attiecībā pret tā virsmu. Mūsu planētas gadījumā tas izpaužas kā [[saullēkts]] vienā planētas pusē un [[saulriets]] pretējā pusē.

sentences:
{{Citas nozīmes|Mārtiņu Luteru|Luters (nozīmju atdalīšana)|Luters|uzvārds}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Mārtiņš Luters
|          vārds_orig = ''Martin Luther''
|              attēls = Lucas Cranach (I) workshop - Martin Luther (Uffizi).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = "Mārtiņš Luters" — [[Lūkass Krānahs Vecākais|Lūkasa Krānaha Vecākā]] glezna (1529. gads)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1483
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = {{flaga|Svētā Romas impērija}} [[Eislēbene]], [[Svētā Romas impērija]]
|              m_gads = 1546
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{flaga|Svētā Romas impērija}} [[Eislēbene]], [[Svētā Romas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Autograf, Martin Luther, Nordisk familjebok.png
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
{{Protestantisms}}
'''Mārtiņš Luters''' ({{val|de|Martin Luther}}; {{dat|1483|11|10|N}} — {{dat|1546|2|18|N}}) bija katoļu [[Augustīniešu ordenis|augustīniešu ordeņa]] [[mūks]], [[mācītājs]], [[teologs]], [[profesors]], [[Kristīgā baznīca|baznīcas]] reformu [[ideoloģija|ideologs]].

sentences: '''Lielais Magelāna Mākonis''' ({{val|en|Large Magellanic Cloud, LMC}}) ir [[pundurgalaktika]], kas kalpo par lielāko [[dabiskais pavadonis|pavadoni]] [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] [[galaktika]]i. Lai gan Lielais Magelāna Mākonis atrodas gandrīz 160 000 gaismas gadu attālumā, tas ir saskatāms ar neapbruņotu aci tikai [[Dienvidu puslode|Dienvidu puslodē]] starp [[Zelta Zivs]] un [[Galds (zvaigznājs)|Galda]] zvaigznāju.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=140 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Oksihidrohinons''' (1,2,4-trihidroksibenzols, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em.

sentences: Veselības aprūpē '''diferenciāldiagnoze''' (saīsināti, {{Val-en|DDx}}) ir pacienta vēstures analīzes un fiziskās izmeklēšanas metode, lai noteiktu pareizu [[Diagnoze|diagnozi]]. Tas ietver noteiktas slimības vai stāvokļa nošķiršanu no citiem, kam ir līdzīgas klīniskas pazīmes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/differential+diagnosis|title=Definition of DIFFERENTIAL DIAGNOSIS|website=www.merriam-webster.com|access-date=2023-02-03|language=en}}</ref> Klīnicisti izmanto diferenciāldiagnostikas procedūras, lai diagnosticētu konkrēto pacienta slimību vai, vismaz, lai ņemtu vērā jebkādus tūlītējus dzīvībai bīstamus apstākļus. Bieži katru atsevišķo iespējamās slimības variantu sauc par diferenciāldiagnozi (piemēram, akūts [[bronhīts]] var būt diferenciāldiagnoze klepus novērtēšanā, pat ja galīgā diagnoze ir [[saaukstēšanās]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kālija perhlorāta struktūrformula

Kālija perhlorāta kristāls
|ķīmiskā formula=KClO4
|molmasa=138,55
|blīvums=2520
|kušanas temperatūra=610 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Kālija perhlorāts''' ir [[perhlorskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]] ar ķīmisko formulu [[kālijs|K]][[hlors|Cl]][[skābeklis|O]]4. Tas ir stiprs [[oksidētājs]]. Bezkrāsaina, kristāliska viela (rombiski vai kubiski kristāli), kas kūst aptuveni pie 610 °C. Viens no pazīstamākajiem oksidētājiem, kas tiek lietots [[pirotehnika|pirotehnikā]], [[kapsele|šāviņu kapselēs]] u.c. KClO4 piemīt zemākā [[šķīdība]] no visiem perhlorātiem (1,5 grami 100 mililitros [[ūdens]] pie 25 °C).

sentences: '''Atomfizika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[atoms|atomu]] kā izolētu sistēmu, kas sastāv no [[atoma kodols|atoma kodola]] un [[elektrons|elektroniem]]. Sākotnēji tika pētīts elektronu izvietojums atomos un to izmaiņas. Atomfizikas nozarē iekļaujas gan neitrālu atomu, gan [[jons|jonu]] pētījumi.

sentences: '''Latvijas pilsētu karogi''' kopā ar [[ģerbonis|ģerboņiem]], [[himna|himnām]] un [[logo]] ir [[Latvijas pilsētu uzskaitījums|Latvijas pilsētu]] simboli. Atšķirībā no ģerboņiem, ko pilsētai piešķīra tās sizerēns, [[karogs|karogi]] veidojās pēc citiem principiem. Vēsturiski karogi ir viens no [[jūrniecība]]s identitātes simboliem un tie pārsvarā bija raksturīgi [[osta|ostu]] pilsētām ar savu [[tirdzniecības flote|floti]]. Senākais zināmais Latvijas pilsētu karogs ir 14. gadsimta [[Rīga]]s karogs, kurā uz melna audekla attēlots balts krusts.<ref>Flags of the World: [http://flagspot.net/flags/lv_riga.html Riga - Historical Flags (Latvia)]</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = ''Bleach''
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Tite Kubo]]
|  orig nosaukums = ブリーチ
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda =
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = piedzīvojumi, cīņas mākslas, pārdabiskums
|        izdevejs = ''[[Shueisha]]''
|          izdota = no {{dat|2001|8|7|ģ|bez}} līdz {{dat|2016|8|22|d|bez}}
| izdota latviski =
|       tulkotajs =
|         formats = [[manga]]
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|           isbn2 =
|           isbn3 =
<!-- var tikt ievietoti līdz 6 ISBN numuriem -->
|        izdevums = <!-- ja ir izdevums nevis sējums, tad ierakstīt "jā" -->
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''Bleach''' ({{val|ja|ブリーチ}}, ''Burīchi'') ir [[Tite Kubo]] veidota [[manga]] sērija.

sentences:
{{infokaste+}}
{{Vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Mihailo-Larine''' ({{val|uk|Михайло-Ларине, Mihailo-Larine}}) ir ciems [[Ukraina|Ukrainā]], [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[Mikolajivas rajons (Mikolajivas apgabals)|Mikolajivas rajonā]].

sentences:
{{papildu atsauces+}}<!-- it īpaši nodaļā "Cilvēku grēks ikdienā" -->
 grēks attēlots uz [[Siksta kapela]]s sienas. [[Mikelandželo]]]]
'''Grēks''' ir [[Reliģija|reliģisks]] termins, kas nozīmē [[Morāle|morāles]] normām neatbilstošu rīcību, domu vai atturēšanos no rīcības. Grēka jēdziens radies no idejas par universālu morālisko kārtību, principiem, kuri nosaka, kas ir labs un kas ir ļauns. Šo principu pārkāpšana un novirzīšanās no morāliskās kārtības tiek saukta par grēku. Parasti grēks morāliskajā nozīmē ir pretstats [[tikums|tikumam]] vai novirzīšanās no tā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Ficrojs
|     vārds_orig = ''Robert FitzRoy''
|         attēls = Robert Fitzroy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1805
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Emptona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Norvuda}}
|  dzīvesbiedrs  =
| bērni          = 5
}}
'''Roberts Ficrojs''' ({{val|en|Robert FitzRoy}}; dzimis {{dat|1805|7|5}}, miris {{dat|1864|4|30}}) bija [[angļi|angļu]] flotes virsnieks, viceadmirālis un zinātnieks.

sentences:
{{cita nozīme|upi|basketbolistu|Edgars Rūja}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rūja
| citvalsts         = Igaunija
| citnosaukums      = Ruhja
| citvaloda         = et
| citvaloriģin      = Ruhja jõgi
| attēls            = Rūja pie Jeriem 2004-09-25.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rūja pie [[Jeri (Jeru pagasts)|Jeri]]em
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ruhijervs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Burtnieks]]
| sāk_plat_d=58 | sāk_plat_m=00 | sāk_plat_s=35 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=47 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=45 | iet_plat_s=58 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=14 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{EST}}<br />{{LAT}}
| garums            = 77
| garums_latvijā    = 72
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 39,5
| kritums           = 40
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,29
| baseins           = 962,7
| baseins_latvijā   = 792,0
| pietekas          = [[Sapraša]], [[Acupīte]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = "Memento"
|    oriģinālnos = ''Memento''
|         attēls = Memento poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = psiholoģiskais trilleris
|       režisors = [[Kristofers Nolans]]
|     producents =
* [[Dženifere Toda]]
* [[Sjūzana Toda]]
|      scenārijs = Kristofers Nolans
|        aktieri =
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Džo Pantoliāno]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* ''[[Summit Entertainment]]''
* ''Team Todd''
|    izplatītājs = ''[[Newmarket Films|Newmarket]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2000|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2001|3|16|ASV}}
|         ilgums = 113 minūtes<!--Theatrical runtime: 113:15--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=MEMENTO|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/memento-0|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 10, 2013|archive-date={{dat|2014|11|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141129081446/http://www.bbfc.co.uk/releases/memento-0}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Memento (2000) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0209144/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|9|24||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Memento"''' ({{val|en|Memento}}) ir 2000. gada ASV [[psiholoģiskais trilleris|psiholoģiskā trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kristofers Nolans]]. Filmas sižets veidots pēc režisora brāļa [[Džonatans Nolans|Džonatana Nolana]] īsā stāsta ''Memento Mori''.

sentences: '''Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanā''' ir čempionāts, kas apvieno trīs ziemeļu slēpošanas disciplīnas: [[distanču slēpošana|distanču slēpošanu]], [[tramplīnlēkšana|tramplīnlēkšanu]] un [[ziemeļu divcīņa|ziemeļu divcīņu]], kas ir abu iepriekšminēto disciplīnu kombinācija. To organizē [[Starptautiskā slēpošanas federācija]]. Tas notiek kopš [[1925]]. gada vīriešiem, bet sievietes tajā piedalās no [[1954]]. gada. No [[1925]]. gada līdz [[1939]]. gadam pasaules čempionāts notika katru gadu, ieskaitot [[Ziemas Olimpiskās spēles|olimpiskos gadus]]. Pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] no [[1950]]. gada līdz [[1982]]. gadam tas notika reizi četros gados, bet kopš [[1985]]. gada tas notiek nepāra gados.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Desolasjona
|attēls              = Isla Desolación, Estrecho de Magallanes, 1843.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Čīle
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Isla Desolación''
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Ugunszeme]]
|latd=53|latm=06|lats= |latNS=S
|longd=73|longm= 54|longs= |longEW=W
|platība             = 1352
|garums              = 130
|platums             = 22
|krasta līnija       = 866
|augstākais kalns    = Hartes Deika kalns
|augstums            = 1097
|salu skaits         =
|valsts             = Čīle
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Magaljanesa]]
|iedzīvotāji         = 0
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Desolasjona''' ({{val-es|Isla Desolación}}) ir neapdzīvota [[Čīle]]i piederoša sala [[Ugunszeme]]s arhipelāgā [[Dienvidamerika]]s pašos dienvidos. Administratīvi ietilpst [[Magaljanesa]]s reģiona [[Magaljanesas province]]s [[Puntaarenasa]]s komūnā. Desolasjona ir arhipelāga ceturtā lielākā sala.

sentences:
{{Valodas infokaste
| name          = Hakasu valoda
| nativename    = ''хакас тілі''
| familycolor   = Altajiešu
| pronunciation =
| states        = [[Krievija|Krievijas Federācijā]] (galvenokārt [[Hakasija|Hakasijā]])
| speakers      = 43 tūkstoši
| region        =
| rank          =
| fam1          = [[Altajiešu valodas|Altajiešu]]
| fam2          = [[Tjurku valodas|Tjurku]]
| fam3          = [[Sibīrijas tjurku valodas|Sibīrijas tjurku]]
| fam4          = Dienvidsibīrijas tjurku
| script        = [[kirilica]]
| nation        =  [[Hakasija]] (Krievija)
| agency        =
| iso1          =
| iso2          =
| iso3          = kjh
| map           =
}}

sentences:
{| class="toccolours infobox" cellpadding="1" cellspacing="1" style="float:right; clear:right; width:{{px|{{{platums|270}}}}}; padding:0px; margin:0px 0px 1em 1em; font-size:85%;"
{{#If:{{{virsraksts|}}}|
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}" align="center" colspan="2" {{!}} '''<big>{{#If:{{{virsraksts|}}}|{{#If:{{{color|}}}|{{#If:{{{linkcolor|}}}|{{{virsraksts}}}|{{{virsraksts}}}}}|{{{virsraksts}}}}}}}</big>'''
{{!}}-|{{#If:{{{virsraksta_indekss|}}}{{{indekss1|}}}{{{indekss2|}}}||
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}" align="center" colspan="2" {{!}} '''<big>{{PAGENAME}}</big>'''
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{virsraksta_indekss|}}}|
{{!}} style="font-size:1.8em; background-color:{{{bgcolorkop|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}}; padding-top:5px; padding-bottom:5px;border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolorkop|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}} {{#If:{{{indekss1|}}}|{{#If:{{{indekss1|}}}|}}{{#If:{{{indekss2|}}}|}} | {{{virsraksta_indekss|}}} }}{{#if:{{{virsraksta_indekss2|}}}|

{{{virsraksta_indekss2|}}} }}
{{!}}-}}
{{#If:{{{attēls|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{!}}-}}{{#If:{{{attēls|}}}||<includeonly>[[Kategorija:Latvijas autoceļi bez fotoattēla]]</includeonly>}}
{{#If:{{{attēls|}}}|{{#If:{{{paraksts|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} {{{paraksts}}}
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{virsraksts1|}}}|
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}; border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}}'''{{{virsraksts1}}}'''
{{!}}-}}
{{#If:{{{eirokarte|}}}|{{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{{!}} class="vatop" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"
{{!}}style="padding:0px; margin:0px 0px; border:solid 1px #aaaaaa;"{{!}}
{{!}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{karte|}}}|{{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{{!}} class="vatop" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"
{{!}}style="padding:0px; margin:0px 0px; border:solid 1px #aaaaaa;"{{!}}
{{!}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{karte|}}}|{{#If:{{{leģenda|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} {{{leģenda}}}
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{beheerder|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{#if:{{{beheerderlabel|}}}|{{{beheerderlabel}}}|Beheerder}} {{!!}} {{{beheerder}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{tol|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{#if:{{{tollabel|}}}|{{{tollabel}}}|Tol}} {{!!}} {{{tol}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{garums|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} Garums {{!!}} {{#if:{{{garums|}}}|{{{garums}}} km}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{garums_lv|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} Garums Latvijā{{!!}} {{#if:{{{garums_lv|}}}|{{{garums_lv}}} km}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_2|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_2|}}} {{!!}} {{{item1_2}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_3|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_3|}}} {{!!}} {{{item1_3}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_5|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_5|}}} {{!!}} {{{item1_5}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_4|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_4|}}} {{!!}} {{{item1_4}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{novietojums|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{lv_reģions}}} {{!!}} {{{novietojums}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_1|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_1|}}} {{!!}} {{{item1_1}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_6|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_6|}}} {{!!}} {{{item1_6}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_7|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_7|}}} {{!!}} {{{item1_7}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_8|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_8|}}} {{!!}} {{{item1_8}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_9|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_9|}}} {{!!}} {{{item1_9}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{website|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} [{{{website}}} {{{websitelabel}}}]
{{!}}-}}
{{!}}-
{{#If:{{{maršruta_tabula|}}}|
{{!}} colspan="2" {{!}}
{{!}}-
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}; border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}} '''Maršruts'''
{{!}}-
{{!}} colspan="2" {{!}}
{{{!}} border="0" width="100%" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"|
{{!}}} }}<noinclude>
[[Kategorija:Autoceļu veidnes]]
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences: '''Maize''' ir karstumā apstrādāts [[pārtika]]s produkts, ko gatavo no [[milti]]em un [[ūdens]], parasti pievienojot arī [[sāls|sāli]] un [[raugs|raugu]]. Maize dažādās formās jau no agrīniem laikiem ir bijusi viens no nozīmīgākajiem pārtikas produktiem. [[Maiznieks|Maiznieka]] arods ir viens no vecākajiem amatiem pasaulē.<ref name="Botham">[http://www.botham.co.uk/bread/history1.htm HISTORY OF BREAD] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100127095815/http://www.botham.co.uk/bread/history1.htm |date={{dat|2010|01|27||bez}} }} Botham’s Educational Pages</ref> Viena no pasaulē izplatītākajām maizēm ir [[baltmaize]], kuras galvenā sastāvdaļa ir [[kvieši|kviešu]] milti. [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], [[Vācija|Vācijā]] un [[Skandināvija|Skandināvijā]] izplatīta ir arī [[rudzu maize]]. [[Tālie Austrumi|Tālajos Austrumos]] līdz [[Otrais pasaules karš|Otrajam pasaules karam]] maize [[uzturs|uzturā]] tika lietota ļoti reti, jo tur pamatēdiens vienmēr ir bijuši [[rīsi]]. Piemēram, [[Japāna|Japānā]] maizes rūpniecība sāka attīstīties tikai pēc kara.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Tempļa institūts
| native_name         = מכון המקדש
| image               = מכון המקדש 2016 - 1.jpg
| imagesize           = 235px
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 31 | latm  = 46 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 35 | longm = 13 | longs = 59 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1987. gadā
| dissolved           =
| location            = {{vieta|Izraēla|Jeruzaleme}}
| type                = [[arheoloģija]] un [[vēsture]]
| collection          =
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://www.templeinstitute.org/}}
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Badlands''
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets = {{ASV dolārs|300 tūkstoši}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 93 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1973|10|15}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| studija =
| operators = * [[Taks Fudžimoto]]
* [[Stīvens Lārners]]
* [[Braiens Probins]]
| oriģinālnos = ''Badlands''
| mūzika = * [[Džordžs Tiptons]]
* [[Kārlis Orfs]]
* [[Džeimss Teilors]]
| aktieri = * [[Mārtins Šīns]]
* [[Sisija Speiseka]]
| scenārijs = Terenss Maliks
| producents = Terenss Maliks
| režisors = [[Terenss Maliks]]
| žanrs = ''neo-noir'', krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Badlands movie poster.jpg
| imdb =
}}'''''Badlands''''' ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināldrāma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Terenss Maliks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mārtins Šīns]] un [[Sisija Speiseka]]. ''Badlands'' ir Malika pirmā režisētā pilnmetrāžas filma.

sentences: {{Commonscat|Musicians from Ukraine|Mūziķi no Ukrainas}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vēršu dzinējs
| abbreviation = Boo
| name_latin = Boötes
| RA = 15
| dec = +30
| areatotal = 906.831
| arearank = 13. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 6
| brighteststarname = [[Arkturs]]
| starmagnitude = -0.04
| neareststarname =[[ξ Boo]]
| stardistance = 21.8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =[[Kvadrantīdas]]
| bordering = [[Medību Suņi]]
[[Berenikes Mati]]
[[Ziemeļu Vainags]]
[[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Lielais Lācis]]
| r_latvija =pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 50
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrīta formulvienības struktūrformula

Amonija nitrīta formulvienības modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 13446-48-5
|      ķīmiskā formula = NH4NO2
|              molmasa = 68,03
|              blīvums = 1690
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 118,3 g / 100 ml
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrīts''' (NH4NO2) ir [[slāpekļpaskābe]]s amonija sāls. Tā ir kristāliska bezkrāsaina viela (smalki prizmveida kristāli, uzglabājot kļūst dzeltenīgi). Amonija nitrīts glabājot pamazām sadalās, it sevišķi paaugstinātā temperatūrā. Sadaloties izdalās [[slāpeklis]], tādēļ amonija nitrītu nedrīkst uzglabāt hermētiski noslēgtos traukos, jo, pieaugot spiedienam, pēc kāda laika var notikt eksplozija. Karsējot sausu amonija nitrītu, jau pie 60—70 °C notiek spēcīgs sprādziens. Amonija nitrīts viegli eksplodē arī trieciena iedarbībā, vai beržot [[piesta|piestā]].  Labi šķīst ūdenī, [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], slikti šķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Koncentrētos ūdens šķīdumos amonija nitrīts ātri sadalās, it sevišķi temperatūrā virs 33 °C. Amonija nitrīts ir samērā toksiska viela.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Osteoblasti''' ir [[šūna]]s ar vienu [[šūnas kodols|kodolu]], kas sintezē [[Kaulaudi|kaulaudus]]. Osteoblasti ir specializētas, augstu diferenciētas un veidojušās no [[mezenhīma]]s šūnām<ref>Pittenger MF, Mackay AM, Beck SC, Jaiswal RK, Douglas R, Mosca JD, Moorman MA, Simonetti DW, Craig S, Marshak DR. (1999). "Multilineage potential of adult human mesenchymal stem cells". ''Science''. 284: 143-7.doi:10.1126/science.284.5411.143 {{PMID|10102814}}</ref>. Tie sintezē ļoti blīvu [[kolagēns|kolagēnu]]<ref name=":0">Reddi AH, Gay R, Gay S, Miller EJ. (1977) "Transitions in collagen types during matrix-induced cartilage, bone, and bone marrow formation". ''Proc Natl Acad Sci U S A''. 74:5589-92. {{PMID|271986}}</ref> un citas papildus olbaltumvielas, piemēram, osteokalcīnu un osteopontīnu. Sintezētās vielas veido kaula organisko daļu. Osteoblasti veido uz kalcija un fosfāta bāzes minerālus, kas tiek izgulsnēti organiskajā daļā, nodrošinot kaulu cietību. Tie piedalās arī fizioloģiskajā [[Homeostāze|homeostāzē]], lai nodrošinātu optimālu [[kalcijs|kalcija]] un [[fosfāts|fosfātu]] līmeni.<ref>Arnett T. (2003). Regulation of bone cell function by acid-base balance. Proc Nutr Soc. 62: 511-20. {{PMID|14506899}}</ref> Kaula veidošanās laikā osteoblasti funkcionē novietojošies grupās, jo individuālas šūnas nespēj sintezēt kaulu. Šīs kaulu grupas kopā ar veidoto kaulu sauc par osteonu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        binomial = Allium ampeloprasum'' var. ''porrum
|          attēls = Leeks.JPG
|      att_izmērs = 200px
|          valsts = Plantae
|       valsts_lv = Augi
|      nodalījums = Magnoliophyta
|   nodalījums_lv = Segsēkļi
|           klase = Liliopsida
|        klase_lv = Viendīgļlapji
|           rinda = Asparagales
|        rinda_lv = Sparģeļu rinda
|          dzimta = Amaryllidaceae
|       dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|     apakšdzimta = Allioideae
|  apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|           ģints = Allium
|        ģints_lv = Sīpoli
|            suga = A. ampeloprasum
|         suga_lv = Savvaļas puravi
|          pasuga = A. ampeloprasum'' var. ''porrum
|       pasuga_lv = Puravi
| izcelsmes_vieta =
|     kategorijas = nē
}}

sentences: '''Pentamino''' ir visi tie [[polimino]], kas sastāv no tieši pieciem kvadrātiem. Turklāt pentamino netiek uzskatīti par dažādiem, ja tie iegūstami viens no otra ar pagriešanu vai "apgāšanu" (spoguļattēlošanu). Pastāv tikai divpadsmit unikāli pentamino. Lai saīsinātu pierakstus, pentamino apzīmēšanai bieži lieto burtus F, I, L, N, P, T, U, V, W, X, Y un Z. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas, iegūst 63 pentamino pozīcijas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Normans Lokjers
|     vārds_orig = ''Norman Lockyer''
|         attēls = Lockyer-Norman.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Normans Lokjers 1909. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Ragbi]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1920
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 16
|        m_vieta = Solkomredžisa (''Salcombe Regis''), [[Devona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[hēlijs|hēlija]] atklāšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s [[holēra]]s slimniekam dod uzņemt šķidrumu, lai novērstu atūdeņošanos.]]
'''Atūdeņošanās''' jeb '''dehidratācija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ὕδωρ hýdōr'' — 'ūdens') tiek definēta kā pārmērīgs [[ķermeņa šķidrums|ķermeņa šķidruma]] zaudējums (piemēram [[holēra]]s slimniekiem).

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Nanomedicīna''' ir nanotehnoloģiju pielietošana medicīnā.<ref name="nano1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |title=What is nanotechnology and what is nanomedicine? |access-date={{dat|2015|11|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150929140807/http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |archivedate={{dat|2015|09|29||bez}} }}</ref> Tā ir saistīta ar materiālu un ierīču izveidi un to izmantošanu molekulāros un atomāros procesos šūnu līmenī.<ref name="nano2">[http://www.genome.gov/11508736#al-3  Nanomedicine fact sheet]</ref><ref name="nano3">[Tibbals, H.F. Medical Nanotechnology and Nanomedicine. CRC Press, 2010. 527 p.]</ref> Šobrīd nanomedicīnas nozīmīgākie sasniegumu ir redzami nanodaļiņu pielietojumā zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā. Metodes ir dažādās izstrādes stadijās: teorētiskās metodes, metodes, kuras ir dažādās pārbaudes stadijās, metodes, kuras jau tiek pielietotas praktiski.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīna, kura šobrīd ir pieejama, palīdz pārvarēt dažas grūtības, ar kurām sastopas tradicionālā medicīna:
* zāļu molekulu sliktā šķīdība ūdenī, līdz ar to cilvēka ķermenis tās pietiekami lielā daudzuma nevar neabsorbēt, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāļu molekulu izvadīšanās no cilvēka ķermeņa pirms tās ir paspējušas sasniegt vai iedarboties uz mērķa audiem vai orgāniem, neskatoties uz to, ka cilvēka ķermenis zāļu molekulas labi un pietiekamā daudzumā bija absorbējis,
* zāļu izraisītie blakusefekti, jo tās var iedarboties ne tikai uz slimajiem audiem un orgāniem, bet arī uz veselajiem. Piemēram, zāles, kuras tiek izmantotas vēža ārstēšanai un kurām vajadzētu iedarboties tikai uz vēža šūnām, iedarbojas arī uz veselajiem audiem un orgāniem, tos bojājot.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīnas devums zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā:
* organisms absorbē pietiekami lielu zāļu daudzumu, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles, kuras tiek ievadītas organismā, organismā paliek pietiekami ilgi, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles iedarbojas tikai uz mērķa šūnām, mērķa audiem un mērķa orgāniem.<ref name="nano2"/>
Ir zināms, ka agrīna slimības diagnosticēšana var palīdzēt laicīgi uzsākt slimības ārstēšanu, uzlabot pacienta prognozes, uzlabot un saglabāt pacienta dzīves kvalitāti un pat novērst pacienta nāvi. Daudzas slimības gadiem neizraisa sūdzības un simptomus, bet cilvēka ķermenī jau ir atrodami pierādījumi par esošo slimību molekulārā līmenī. Nanomedicīna var būt pielietojama agrīnā slimību diagnostikā.<ref name="nano2"/> Nanotehnoloģijas ļauj strādāt ar instrumentiem, kuri var novērtēt lielu daudzumu šūnu ātri, precīzi un lēti, un cilvēka ķermeni var pētīt kā dinamisku molekulārās bioloģijas procesu tīklu. Tas atver jaunas iespējas slimību ārstēšanā ar specifiskām stratēģijām, kas mērķētas mainīt un kontrolēt molekulāros ceļus šajā tīklā. Tas viss noved pie medikamentu pielāgošanas individuālam genomam un fizioloģiskam stāvoklim, balstoties uz ātriem un detalizētiem individualizētiem izmeklējumiem. Vienkāršāk sakot — medicīna ir daudz personalizētāka un smalkāka.<ref name="nano3"/><ref name="nano5">[Prasad, P.N. Introduction to nanomeidicine and nanobioengineering. John Wiley & Sons, 2012. 608 p.]</ref> Nanomedicīnas devums jaunām slimību diagnostikas un ārstēšanas metodēm un ierīcēm palīdzētu ievērojami uzlabot vispasaules veselības stāvokli.<ref name="nano2"/><ref name="nano3"/><ref name="nano5"/> Nanomedicīna tiek pielietota, lai uzlabotu pacientu ārstēšanas un dzīves kvalitāti, kuri cieš no dažādiem saslimšanām, kā olnīcu un krūts vēzis, nieru slimības, sēnīšu infekcijas, paaugstināts holesterīna līmenis asinīs, menopauzes simptomi, multiplā skleroze, dažādas izcelsmes hroniskas sāpes, astma un emfizēma.<ref name="nano2"/>

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Cirkulis
| abbreviation = Cir
| name_latin = Circinus
| RA = 15
| dec = −60
| areatotal = 93
| arearank = 85. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cir''
| starmagnitude = 3,2
| neareststarname = ''α Cir''
| stardistance = 53,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Paradīzes Putns]]
[[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 10
| latmin = 90
}}

sentences: '''Oglekļa šķiedra''' ir materiāls, kurš sastāv no [[šķiedra|šķiedrām]] aptuveni 5–10 μm diametrā un satur pārsvarā [[ogleklis|oglekļa]] atomus. Oglekļa atomi ir sasaistīti [[kristāls|kristālos]], kuri ir vairāk vai mazāk izlīdzināti paralēli šķiedras garākajai asij. Kristālu izlīdzinājums dod šķiedrai augstu izturības/apjoma attiecību (padara to stipru savam izmēram). Vairāki tūkstoši oglekļa šķiedru tiek savīti kopā, veidojot pavedienu, kuru var izmantot atsevišķi vai saaust [[audums|audumā]].

sentences: '''Priekšindoeiropiešu valodas''' jeb '''pirmsindoeiropiešu valodas''' ir neidentificējamu valodu grupa, kurā runāja [[Eiropa]]s, daļēji arī [[Āzija]]s iedzīvotāji pirms [[Indoeiropiešu pirmvaloda|indoeiropiešu pirmvalodā]] runājošo cilšu ierašanās. Uzskatīta, ka priekšindoeiropiešu valodu substrāts ir ietekmējis daudzas [[indoeiropiešu valodas]] gan vārdu krājuma, gan gramatikas ziņā. Vienīgās Eiropā saglabājušās pirmsindoeiropiešu valodas ir [[basku valoda]] un [[Kaukāza valodas]], bet Āzijā [[dravīdu valodas]].

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = Škoda 15TrM
|fona krāsa         = #0432C8
|attēls             =
|attēls paraksts    = Trolejbuss Škoda 15TrM [[Čehija]]s pilsētā [[Hradeckrālovē]].
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = [[Škoda]]
|rūpnīca            = {{flag|Čehija}}, [[Ostrova (Čehija)|Ostrova]]
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[1995]] — [[2004]]
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      = 15TrM
|garums             = 17,36 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 3,41 m
|pašmasa            = 16,4 t
|grīdas tips        =
|durvju skaits      = 4
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      = 2 x 100 — 2 x 120 kW
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 45
|stāvvietu skaits   = 100
|pasažieri kopā     = 145
|izmanto            =
}}

sentences: '''25. maijs''' ir gada 145. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (146. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 220 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Kari]]
[[Kategorija:Koloniālisms]]
[[Kategorija:Revolūcijas]]
[[Kategorija:Apstrīdētās teritorijas]]

sentences: '''Fullerēns''' ir [[ogleklis|oglekļa]] alotropiskais veids - slēgta tipa [[molekula]]s C32, C60, C70, C90 u.c. Vispazīstamākais un visplašāk pielietotais fullerēns ir C60, kas savas [[simetrija]]s un stabilitātes dēļ ir izraisījis lielu interesi daudzos zinātniekos.

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Kolkas pagasts}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Commune de Paris''
|nosaukums_latv_val  = Parīzes Komūna
|sugasvārds          = Parīzes Komūnas
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Rietumeiropa
|valsts              = Francija
|laikmets            =
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = Komūna
|
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1871
|gads_beigas         = 1871
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = Dibināta
|date_start          = {{dat|1871|3|18}}
|event_end           = Izbeigta
|date_end            = {{dat|1871|5|28}}
|
|event1              = <!--- Optional: other events between "start" and "end" --->
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|
|event_pre           = <!--- Optional: A crucial event that took place before "event_start"--->
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place after "event_end"--->
|date_post           =
|
|<!--- Flag navigation: Preceding and succeeding entities p1 to p5 and s1 to
       s5 --->
|p1                  = Francijas vēsture#Trešā republika (1872.-1940. g.)
|flag_p1             = Flag of France.svg
|image_p1            =

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Medicīnas eponīmi'''{{fact}} ir pazīmes un simptomi, kas parasti tiek nosaukti atklājēju vai pacientu vārdos. Šajā sarakstā uzskaitīti arī citi jēdzieni, kas ir nozīmīgi klīniskajā praksē, piemēram, testi, refleksi u.c.
{| class="sortable wikitable"
! Burts
! Pazīme/Simptoms
! Termins angļu valodā
! Specialitāte
! Saistītā slimība/stāvoklis
! Apraksts
 |-
 | A ||  Ārona pazīme   ||Aaron sign|| [[Ķirurģija]] || [[Apendicīts]]  ||Sāpes epigastrijā izdarot spiedienu Makbērnija punktā.
 |-
 | A ||  Abadija pazīme   ||  Abadie's sign||[[Endokrinoloģija]]  ||[[Greivsa slimība]] ||m.levator palpebrae superioris spazma
 |-
 | A ||  Abadija simptoms   ||  Abadie's symptom||[[Neiroloģija]]  ||Tabes dorsalis   ||Sāpju izzušana uzspiežot uz [[ahileja cīpsla]]s.
 |-
 | A ||  Addis skaits   ||  Addis count||[[Nefroloģija]]  ||[[Pielonefrīts]]  ||[[Šūna|Šūnu]] un cilindru skaits 24 stundu urīnā
 |-
 | A ||  Adija zīlīte   ||  Adie pupil|| Neiroloģija  || N.ciliaris bojājums  || Paplašināta [[Acs zīlīte|zīlīte]], vāja reakcija, bet ar gandrīz normālu akomodāciju
 |-
 | A ||  Aleksandra likums  ||Alexander's law||Neiroloģija   ||[[Vestibulārais aparāts|Vestibulārie]] bojājumi   ||Apraksta nistagmu vestibulāro traucējumu gadījumā
 |-
 | A ||  Allena tests   ||  Allen's test|| [[Asinsvadi|Asinsvadu]] ķirurģija  || Plaukstas arteriālās apasiņošanas traucējumi   ||Pārbauda ulnāro-radiālo anastamozi.
 |-
 | A ||  Apgara skala   ||  Apgar score||[[Dzemdniecībā]] || ||Novērtē jaundzimušā stāvokli.
 |-
 | A ||  Aplija berzes tests   ||  Apley grind test||[[Ortopēdija]]  ||[[Menisks|Meniska]] bojājums   ||Manevri, kas provocē sāpes celī
 |-
|A
|Aušpices pazīme
|Auspitz's sign
|[[Dermatoloģija]]
|[[Psoriāze]]
|Noņemot zvīņas, parādās neliela asiņošana no asinsvadiem
|-
|D
|Denija-morgana līnija
|Dennie–Morgan fold
|Dermatoloģija
|[[Atopiskais dermatīts]]
|Kroka zem apakšējā plakstiņa [[tūska]]s rezultātā
|-
|K
|Kobnera fenomens
|Koebner phenomenon
|Dermatoloģija
|Dažādi
|Bojājumi, piem., izsitumi parādās līnijas veidā
|-
|R
|Renboka fenomens
|Renbök phenomenon
|Dermatoloģija
|Dažādi
|Apraksta gadījumus dermatoloģijā, kad viens simptoms pārklājas citam to apslēpjot.
|-
|N
|Nikolskija pazīme
|Nikolsky's sign
|Dermatoloģija
|Pemphigus vulgaris, toksiskā epidermolītiskā [[nekroze]]
|Uzspiežot uz ādas un viegli parīvējot atlobās āda
|-
|K
|Kurvuazjē simptoms
|Courvoisier symptom
|[[Gastroenteroloģija]]
|[[Žultspūslis|Žultspūšļa]] vai [[Aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzera]] audzējs
|Iegremdējot īkšķi žultspūšļa projekcijas vietā un kustina. Pozitīvs simptoms ir tad, ja žultspūslis ir palpējams, pārvietojams un nesāpīgs.
|-
|Z
|Zaharjina simptoms
|
|Gastroenteroloģija
|[[Holecistīts]]
|Siptoms ir pozitīvs, ja sāpes rodas, apklauvējot vai uzspiežot uz žultspūšļa projekcijas vietas
|}

sentences:
'''Dārzs''' ir cilvēku radīta [[mākslīgā ekosistēma]], kurā aug cilvēka stādīti [[koks|koki]], krūmi un [[puķe]]s. Ir vairāku veidu dārzi:
* [[Botāniskais dārzs]]
* [[Ziemas dārzs]]
* [[Augļu dārzs]]
* [[Sakņu dārzs]]
* [[Japāņu dārzs]]

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Auss |
  Latin        = Auris |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Earcov.JPG |
  Caption      = Cilvēka auss <sub>(redzama auss gliemežnīca un ārējā auss atvere)</sub>|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|gleznotāju, izgudrotāju|Leonardo|Leonardo}}
{{Mākslinieka infokaste
 |            name = Leonardo da Vinči
 |       name_orig =
 |           image = Leonardo_self.jpg
 |       imagesize = 220px
 |         caption = Leonardo da Vinči pašportrets
 |       birthname = Leonardo di ser Pjēro da Vinči
 |       birthdate = {{dat|1452|4|15}}
 |        location = [[Vinči]], [[Florences province|Florence]] (mūsdienās [[Itālija]])
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1519|5|2|1452|4|15}}
 |      deathplace = [[Amboise]], [[Endrasa pie Luāras]] (mūsdienās [[Francija]])
 |          places =
 |     nationality = [[Toskāna|toskānietis]], [[Itāļi|itālis]]
 |           field = daudzas un atšķirīgas [[māksla]]s un [[zinātne]]s nozarē
 |        training =
 |        movement = [[Renesanse|Renesanses māksla]]
 |    famous works = "[[Mona Liza]]", "[[Svētais vakarēdiens (glezna)|Svētais vakarēdiens]]", "[[Vitrūvija Cilvēks]]"
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Leonardo da Vinči''' ({{val|it|Leonardo da Vinci}}; dzimis {{dat|1452|4|15}}, miris {{dat|1519|5|2}}) bija [[Toskāna]]s cilmes zinātnieks ar enciklopēdiskām zināšanām dažādās jomās. Leonardo da Vinči kā personība visspilgtāk ilustrē renesanses laika cilvēku.<ref>Gardner, Helen (1970), Art through the Ages, Harcourt, Brace and World</ref> Viņš bija izcils [[Arhitektūra|arhitekts]], [[Anatomija|anatoms]], [[botānika|botāniķis]], [[skulptors]], [[inženieris]], [[izgudrotājs]], [[matemātika|matemātiķis]], [[gleznošana|gleznotājs]], [[mūzika|mūziķis]] un [[rakstnieks]]. Viņu uzskata par vienu no pasaulē izcilākajiem gleznotājiem un dižākajiem [[ģēnijs|ģēnijiem]], par talantīgāko cilvēku, kāds jebkad ir dzīvojis.<ref>Vasari, Boltraffio, Castiglione, "Anonimo" Gaddiano, Berensen, Taine, Fuseli, Rio, Bortolon, etc. See specific quotations under heading "Leonardo, the legend".</ref>

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}

sentences: '''Grifins''' ir [[Angļu valoda|angļu]] [[uzvārds]] (sieviešu dzimtē '''Grifina'''). Personas ar šādu uzvārdu:

sentences: '''21. janvāris''' ir gada 21. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 344 dienas (345 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ambrozijs Bergmanis
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1740
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|              m_gads = 1784
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Kijiva]] (tagad {{UKR}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Ambrozijs Bergmanis''' ({{val-de|Ambrosius Bergmann}}, 1740–1784) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts, Rīgas [[Brīvmūrniecība|brīvmūrnieku]] ložas "[[Zum Schwerdt]]" brālis.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nora Kalna
|     vārds_orig =
|         attēls = Nora Kalna.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Noras Kalnas dzejolis "Jūrai" uz ēkas sienas Nīderlandes pilsētā [[Leidene|Leidenē]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1939
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = ''Mežsētas'', [[Rucavas pagasts]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnāliste, tulkotāja
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Reģions''' (no {{val|la|regio}} — 'valsts, apgabals') ir [[ģeogrāfija]]s termins, kurš tiek izmantots dažādi. Galvenokārt ar terminu "reģions" apzīmē nelielu [[sauszeme]]s vai ūdens [[teritorija|teritoriju]], kuru vieno kāda kopīga lieta, piemēram, [[sala]]s ([[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzija]]), [[jūra]] ([[Marmora jūras reģions]]) u.c.

sentences:
{{Jāpārraksta}}
'''Izpratne''' ir [[Cilvēks|cilvēku]] garīgās darbības specifiska forma, kurā [[zināšanas]] savijas ar emocionālo pieredzi un pārliecību; saprašanas procesa gala rezultāts. Izpratne vērsta uz nozīmes, [[Jēga|jēgas]] apguvi. [[Zinātne|Zinātnē]] par kultūru izpratne attiecina galvenokārt uz izteikumu [[Valodniecība|valodisko]] saturu, bet jēgu - uz cilvēcisko darbību, rīcību, mērķi. Tādējādi izpratne attiecas gan uz valodas, [[Runa|runas]], teksta apguvi un saprašanu, gan arī uz cilvēku darbības un [[Rīcība|rīcības]] saprašanu. Vārdu nozīmes un darbības jēgas izpratne ir ļoti būtiska starppersoniskajās attiecībās, [[Saskarsme|saskarsmē]], komunikācijā. Cita cilvēku darbības ieceru un mērķu izpratne ir pamats efektīvai cilvēku kopdarbībai. Izpratne atšķiras no izziņas ar to, ka tajā noteicošais ir atsevišķais individuālais, neatkārtojamais izpausmes moments, konkrētā situācija, [[konteksts]]. Būtisks izpratnes nosacījums ir atkārtošanās: nevar izprast konkrētu cilvēku mākslas darbu vienreiz un uz visiem laikiem. Ik reizi, kad no jauna tiekamies ar vienu un to pašu cilvēku, saskaramies ar mākslas darbu, darbības, rīcības [[Stereotips|stereotipu]], ir cita situācija, cits laiks un apstākļi, tāpēc katrreiz to nepieciešams izprast no jauna. Izpratne ir laiciska, vēsturiska, sociāli nosacīta, tā nemitīgi jāpilnveido, izpratnes pilnveidošana ir būtisks nosacījums labvēlīgai garīgai situācijai ģimenē.
<ref>Ģimenes enciklopēdija 1.sējums, Valda Ritenberga, 54. lpp., {{ISBN|5899600012}}</ref>

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums        = Latgales ģerbonis
|attēls           = Coat of arms of Latgale.svg
|attēla_platums   = 220
|mazais           =
|mazais_platums   = 100
|mazais_paraksts  =
|īpašnieks        = [[Latvija]]s Republika
|ieviests         = 1930. gadā
|vairogs          = zilā laukā pretēji pagriezts sudraba [[grifs]] ar tādu pašu zobenu labajā ķetnā.
|agr_versijas     =
|lietojums        =
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Eridāna
| abbreviation = Eri
| name_latin = Eridanus
| RA = 3,25
| dec = −29
| areatotal = 1138
| arearank = 6. vieta
| numbermainstars = 24
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 12
| brighteststarname = Ahernars
| starmagnitude = 0,46
| neareststarname = ''ε Eri''
| stardistance = 10,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Greblis]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Orions]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 32
| latmin = 90
}}

sentences: ir viens no dižākajiem matemātiķiem vēsturē]]'''Matemātiķis''' ir [[persona]], kurai [[Matemātika|matemātikā]] ir plašas zināšanas, un kura tās izmanto savā darbā, parasti risinot dažādas matemātiskas problēmas. Matemātiķi savā darbā izmanto skaitļus, datus, matemātiskos modeļus un rēķināšanu. Matemātiķi veicina arī tālāku matemātikas attīstību.

sentences: {{Citas nozīmes|pārakmeņotiem sveķiem|dzintars (nozīmju atdalīšana)|dzintars}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Astrida Lindgrēna
|         vārds_orig = ''Astrid Lindgren''
|             attēls = Lindgren 1960.jpg
|         att_izmērs = 255px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1907
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 14
|           dz_vieta = {{Vieta|Zviedrija|Vimmerbī}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2002
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 28
|            m_vieta = {{Vieta|Zviedrija|Stokholma}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Bērnu daiļliteratūras autore
| rakstīšanas valoda = [[Zviedru valoda|Zviedru]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Astrida Anna Emīlija Lindgrēna''' ({{val|sv|Astrid Anna Emilia Lindgren}}; dzimusi '''Ēriksone''' (''Ericsson'') {{dat|1907|11|14}} [[Vimmerbī]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]; mirusi {{dat|2002|1|28}} [[Stokholma|Stokholmā]], Zviedrijā) bija zviedru [[rakstniece]], rakstīja bērnu daiļliteratūru. Viņa ir 25. visu laiku visvairāk valodās tulkoto darbu autore,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://databases.unesco.org/xtrans/stat/xTransStat.a?VL1=A&top=50&lg=0 |title=UNESCO's statistics on whole Index Translationum database |access-date={{dat|2010|10|29||bez}} |archive-date={{dat|2012|02|28||bez}} |archive-url=https://www.webcitation.org/65ne0yshZ?url=http://www.unesco.org/xtrans/bsstatlist.aspx }}</ref> A. Lindgrēnas darbi ir tikuši pārdoti aptuveni 145 miljonos kopiju visā pasaulē.<ref>[http://www.astridlindgren.se/faq#faq-522 FAQ at Astrid Lindgren official site] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100811001155/http://www.astridlindgren.se/faq#faq-522 |date={{dat|2010|08|11||bez}} }} (in Swedish)</ref> Viņas slavenākie darbi ir "[[Karlsons, kas dzīvo uz jumta]]" (''Karlsson på taket''), "[[Pepija Garzeķe]]" (''Pippi Långstrump''), "[[Mio, manu Mio]]" (''Mio, min Mio''), "[[Brāļi Lauvassirdis]]" (''Bröderna Lejonhjärta''), "[[Ronja — laupītāja meita]]" (''Ronja rövardotter''). Daudzās no viņas grāmatām ir attēlotas viņas ģimenes un bērnības atmiņas un ainavas. Pirms kļūšanas par rakstnieci viņa nodarbojās ar žurnālistiku.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
{{jāuzlabo|tulkojuma problēmas}}

sentences: '''18. augusts''' ir gada 230. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (231. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 135 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīmens Daisons
|     vārds_orig = ''Freeman Dyson''
|         attēls = Freeman Dyson cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Krautorna, [[Bērkšīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2020
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Karaliskie gaisa spēki]], [[Padziļināto studiju institūts]], [[Djūka Universitāte]], [[Kornela Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]], [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Hanss Bēte]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Daisona sfēra]], [[projekts ''Orion'']], [[TRIGA]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Frīmens Džons Daisons''' ({{val|en|Freeman John Dyson}}; dzimis {{dat|1923|12|15}}, miris {{dat|2020|2|28}}) bija [[Anglija|angļu]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] fiziķis un matemātiķis. Pazīstams ar darbiem [[kvantu elektrodinamika|kvantu elektrodinamikā]], [[cietvielu fizika|cietvielu fizikā]], [[astronomija|astronomijā]] un [[kodolinženierija|kodolinženierijā]]. Zinātnieka vārdā nosaukta [[Daisona sfēra]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Виталий Лазаревич Гинзбург''
| attēls =Ginzburg in MSU opaque.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads =1916
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =4
| dz_vieta =[[Maskava]], [[Krievijas impērija]]
| m_gads =2009
| m_mēnesis=11
| m_diena=8
| m_vieta =[[Maskava]] {{RUS}}
| pilsonība ={{RUS}}
| tautība = [[ebrejs]]
| darba_vietas =[[Ļebedeva fizikālais institūts]], [[Maskavas fizikāli-tehniskais institūts]]
| alma_mater =[[M. Lomonosova Maskavas Valsts universitāte|Maskavas Valsts universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Igors Tamms]]
| studenti =[[Vjačeslavs Mukhanovs]]
| sasniegumi =[[Ginzburga-Landausa teorija]] par [[supravadītspēja|supravadītspēju]]
| apbalvojumi = 2003. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Vitālijs Ginzburgs''' ({{val-ru|Вита́лий Ла́заревич Ги́нзбург}}) (dzimis 1916. gada 4.oktobrī, miris 2009. gada 8. novembrī) bija [[ebreji|ebreju]] tautības [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija]]s [[fizika|fiziķis]] teorētiķis. 2003. gadā kopā ar [[Aleksejs Abrikosovs|Alekseju Abrikosovu]] un [[Entonijs Legets|Entoniju Legetu]] ieguvis [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] par ieguldījumu [[supravadītspēja|supravadītāju]] un [[supraplūstamība|suprašķidrumu]] teorijā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 2003 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2003/}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Santakrusa
 | official_name            = ''Santa Cruz''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/3/2/2
| image1                   = SantaCruzMunicipalHaljf9559 04.JPG
| image2                   = Pila & Sta Cruz Laguna.JPG
| image3                   = BattleofSantaCruzjf9467 02.JPG
| image4                   = Laguna Provincial Capitol (P. Guevara Avenue, Santa Cruz, Laguna; 06-28-2023).jpg
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Santa Cruz, Laguna.png
 | image_seal               =
 | seal_size                = 70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator laguna santa cruz.svg
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kalabarsona]]
 | subdivision_name2        = [[Laguna]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1602
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 26
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 38.59
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 123574
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 17 | lats =  | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 25 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4009
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 12
 | website                  = {{URL|http://www.santacruzlaguna.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Globulina gibba.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Nodosariata
|         klase_lv = Nodosariātas
|            kārta = Polymorphinida
|         kārta_lv = Polimorfinīdas
|           dzimta = Polymorphinidae
|        dzimta_lv = Polimorfinīdes
|            ģints = Globulina
|         ģints_lv = Globulīnas
|             suga = Globulina gibba
|         binomial = <small>(d'Orbigny in Deshayes, 1832)</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Globulina gibba''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Polimorfinīdas|polimorfinīdu]] kārtā un [[Polimorfinīdes|polimorfinīžu]] dzimtā. Sugu 1832. gadā kā ''Polymorphina gibba'' aprakstīja franču naturālists [[Alsids Orbiņī]], taču pirmo reizi bez apraksta viņš to pieminēja vēl 1826. gadā. Nosaukums "''gibba''" [[Latīņu valoda|latīniski]] nozīmē kupris vai kuprainis. ''Globulina gibba'' ir [[globulīnas|globulīnu]] ģints [[tipiskā suga]]. Suga ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Egejas jūra|Egejas jūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]] un pie [[Kuba]]s, [[Biskajas līcis|Biskajas līcī]], [[Ķeltu jūra|Ķeltu jūrā]], [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], pie [[Ķīna]]s un [[Japāna]]s u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/Foraminifera/aphia.php?p=taxdetails&id=113656#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref> [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] suga ir zināma no [[Eocēns|eocēna]] līdz mūsdienām.

sentences:
spēles laikā [[Honkonga|Honkongā]].]]
'''Ekshibicionisms''' ir rīcība, kad cilvēks izrāda savas ķermeņa daļas, kuru izrādīšana sabiedrībā nav pieņemta, citiem svešiem cilvēkiem. Šīs ķermeņa daļas ir, piemēram, [[Krūts|krūtis]], [[Sēžamvieta|dibens]] un [[ģenitālijas]]. Ekshibicionismam var būt dažādi mērķi: tas var būt gan [[žests]], gan [[dzimumtieksme]]s apmierināšanas veids, gan [[humors|humora]] sastāvdaļa, gan šoka paņēmiens.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Triticum spelta
|        attēls = Triticum spelta RF.jpg
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Liliopsida
|      klase_lv = Viendīgļlapji
|         rinda = Poales
|      rinda_lv = Graudzāļu rinda
|        dzimta = Poaceae
|     dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|   apakšdzimta = Pooideae
|         ģints = Triticum
|      ģints_lv = Kvieši
|       ģints_r = Kviešu ģints
|          suga = T. spelta
|       suga_lv = Plēkšņu kvieši
|      sinonīmi =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Motorsporta trases infokaste
|Nosaukums        = Kandavas kartodroms
|Laiks            = [[UTC]]+2
|Atrodas          = {{flaga|Latvija}}[[Latvija]], [[Kandava]]
|Koordinātas      =
|Shēma            =
|Apraksts         =
|Ietilpība        =
|Īpašnieks        =
|Vadītājs         = Juta Krīgere
|Būvniecība       = [[1972]]. gadā
|Atklāta          = [[2008. gads|2008]]. gadā pēc rekonstrukcijas
|Slēgta           =
|Izmaksas         =
|Arhitekts        = [[Hermans Tilke]]
|Iepr_vārdi       =
|Sacensības       =
|Klājums2         = asfalts
|Garums_km2       = 1,012
|Līkumi2          = 11
|Slīpums2         =
}}

sentences: '''Purvciema tirgus''' bija [[tirgus]], kas atradās [[Rīga]]s [[Purvciems (Rīga)|Purvciema]] apkaimē, [[Dzelzavas iela|Dzelzavas]] un [[Stirnu iela (Rīga)|Stirnu ielas]] krustojumā (adrese Stirnu iela 25). Atklāts 1993. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.delfi.lv/tasty/jaunumi/semockas-un-baltkrievu-krusturi-tasty-peta-kas-notiek-purvciema-tirgu.d?id=50867693 |title=Semočkas un baltkrievu krūšturi: 'Tasty' pēta, kas notiek Purvciema tirgū |access-date={{dat|2020|05|17||bez}} |archive-date={{dat|2020|07|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200731143409/https://www.delfi.lv/tasty/jaunumi/semockas-un-baltkrievu-krusturi-tasty-peta-kas-notiek-purvciema-tirgu.d?id=50867693 }}</ref> 2020. gada martā slēgtajā tirgū demontēja [[tirdzniecība]]s vietas. Plānots, ka tirgus vietā uzbūvēs [[lielveikals|lielveikalu]].<ref>[https://www.tvnet.lv/6973214/sakta-purvciema-tirgus-teritorijas-labiekartosana Sākta Purvciema tirgus teritorijas labiekārtošana]</ref>

sentences: '''Degslāneklis''' jeb '''degakmens''' ir sīkgraudains [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir minerāli ([[dolomīts]], [[kvarcs]], [[kaolinīts]] u.c.) un [[kerogēns]] (cietu organisku [[ķīmisks savienojums|ķīmisku savienojumu]] maisījums). Tas ir arī [[derīgais izraktenis]], kas ir jo vērtīgāks, jo vairāk tā sastāvā ir kerogēna. Pēc organiskās daļas [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] degslāneklis ir ļoti līdzīgs [[nafta]]i. Tas ir veidojies 450 miljonus gadu no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]]  atliekām.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Visvaldis Georgs Nagobads
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1921
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Minesota|Edaina}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latvietis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Ernests Nagobads]]<br>Emma Nagobads (dz. Brūniņa)
|          brāļi = Ilgvars Nagobads
|          māsas = [[Aina Nagobads-Ābola]]
|   dzīvesbiedrs = [[Velta Marija Nagobads]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Visvaldis Georgs Nagobads''' (dzimis {{dat|1921|11|18}}, miris {{dat|2023|3|31}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://olympics.nbcsports.com/2023/03/31/george-nagobads-dead-olympic-hockey-team-doctor-miracle-on-ice/|title=Dr. George Nagobads, 1980 U.S. Olympic hockey team physician, dies|website=OlympicTalk {{!}} NBC Sports|access-date=2023-04-01|date=2023-03-31|language=en-US|archive-date=2023-04-01|archive-url=https://web.archive.org/web/20230401034003/https://olympics.nbcsports.com/2023/03/31/george-nagobads-dead-olympic-hockey-team-doctor-miracle-on-ice/}}</ref> bija latviešu izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta ārsts, ASV hokeja slavas zāles (''US Hockey Hall of Fame'') loceklis.

sentences: '''Dogma''' ir autoritātes noteikts princips, kas tiek pieņemts par neapstrīdamu patiesību.<ref>Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. Rīga, Zinātne, 1972.–1996.</ref> Tas ir ideoloģijas vai ticības sistēmas pamatā un nedrīkst tikt mainīts vai ignorēts bez visas sistēmas [[paradigma]]s ietekmēšanas.

sentences: '''Sekcijas izolators''' ir [[dzelzceļš|dzelzceļa]], [[tramvajs|tramvaja]] vai [[trolejbuss|trolejbusa]] [[kontakttīkls|kontakttīkla]] specdaļa, kas sadala tīklu uz daļām, nodrošinot vienmērīgu [[elektriskā strāva|strāvas]] piegādi no [[vilces apakšstacija|vilces apakšstacijām]]. Katru sekciju darbina atsevišķs barošanas [[fīderis]], kas nepieciešamības gadījumā ļauj atslēgt no strāvas tikai nelielu kontakttīkla daļu, nevis visu tīklu, kā arī darbināt sekcijas no dažādām vilces apakšstacijām utt.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 235px
|           attēls = Magnificent tree frog (Litoria splendida) crop.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Litoria caerulea|Austrālijas zaļā kokvarde}}
|          attēls2 = Salamander-olympus.jpg
|   att2_nosaukums = [[Uguns salamandra]] (''Salamandra salamandra'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|       apakšklase = Lissamphibia
|    apakšklase_lv = Kailamfībijas
|        virskārta = Batrachia
|     virskārta_lv = Varžu virskārta
|         binomial = Batrachia <small>([[Latreille]], 1800)</small>
|      kategorijas = nē
|       iedalījums = 2 mūsdienās dzīvojošas kārtas:
*[[Astainie abinieki]] (''Caudata'')
*[[Bezastainie abinieki]] (''Anura'')
}}
'''Varžu virskārta''' (''Batrachia'') ir [[abinieki|abinieku klases]] (''Amphibia'') virskārta, kas apvieno [[bezastainie abinieki|vardes]], [[bezastainie abinieki|krupjus]] un [[astainie abinieki|salamandras]] ([[astainie abinieki|astaino abinieku]] un [[bezastainie abinieki|bezastaino abinieku kārtas]]), kā arī vienu izmirušu kārtu ''[[Allocaudata]]'', kuras pārstāvji ārēji atgādināja [[salamandras]]. Šajā virskārtā netiek iekļauta tikai viena [[kailamfībijas|kailamfībiju]] grupa — [[bezkājainie abinieki]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Alfrēds Vēgeners
| vārds_orig = ''Alfred Wegener''
| attēls = Alfred Wegener ca.1924-30.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Alfrēds Vēgeners starp 1924. un 1930. gadu
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1880
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 1
| dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Berlīne}}
| m_dat_alt = 1930. gada novembrī
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{vieta|Grenlande}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| nodarbošanās =
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Alfred Wegener Signature.svg
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Alfrēds Lotārs Vēgeners''' ({{val|de|Alfred Lothar Wegener}}; dzimis {{dat|1880|11|1}}, miris [[1930]]. gada novembrī) bija [[vācieši|vācu]] [[polārpētnieks]], [[ģeofiziķis]] un [[meteorologs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hypericum perforatum1.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Malpighiales
| dzimta =Hypericaceae
| dzimta_lv =Asinszāļu dzimta
| ģints =Hypericum
| ģints_lv =Asinszāles
| suga =H. perforatum
| suga_lv =Divšķautņu asinszāle
| binomial =Hypericum perforatum
|rinda_lv=Malpīgiju rinda}}
'''Divšķautņu asinszāle''' ({{val|la|Hypericum perforatum}}) ir [[asinszāļu dzimta]]i piederošs [[ārstniecības augi|ārstniecības augs]], ko tautas medicīnā lieto pret dažādām ar [[asinsrite]]s darbību saistītām kaitēm, [[sāpes|sāpēm]] un [[krampji]]em, [[bezmiegs|bezmiegu]] un [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]], kā arī citiem veselības traucējumiem. Klīniskajos pētījumos visvairāk pierādītas auga [[antidepresants|antidepresanta]] īpašības.

sentences: '''Leņķiskais ātrums''' ir leņķa mainīšanās ātrums. Fizikā un matemātikā tas ir [[vektors|vektoriāls]] lielums, pēc kura var noteikt uzreiz trīs parametrus - rotācijas ātrumu, rotācijas virzienu un asi, ap kuru objekts griežas. [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienībās leņķisko ātrumu mēra [[radiāns|radiānos]] [[sekunde|sekundē]]. Leņķisko ātrumu parasti apzīmē ar grieķu burtu "omega" (<math> \textstyle \omega</math>). Leņķiskā ātruma vektors ir perpendikulārs rotācijas plaknei, bet to virzienu parasti nosaka pēc [[svārpsta likums|svārpsta likuma]] vai [[labās rokas likums|labās rokas likuma]] (abi likumi dod vienādu vektora virzienu).

sentences: '''Adenīns''' ('''A''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[purīna bāze|purīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]] adenīna, [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un [[citozīns|citozīna]] daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet guanīna daudzums — ar citozīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

sentences: [[Programmatūra|Programmatūrā]] '''ielāps'''<ref>[http://termini.lv/index.php?term=patch&lang=EN&terms=patch Lielā datorterminu vārdnīca]{{Novecojusi saite}} {{lv ikona}}</ref> ir neliels [[programma]]s labojums, ko parasti veic tās izstrādātājs, lai novērstu iepriekš neparedzētus trūkumus programmas darbībā un/vai [[Drošības caurums|drošības caurumus]].

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Apvienotajā Karalistē]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences: '''16. novembris''' ir gada 320. diena (321. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 45 dienas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Umurgas pagasts
| karte             = Umurgas_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Umurgas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Umurgas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Umurga
| platība           = 189,7
| iedzīvotāji       = 1227<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1227 / 189.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Umurgas pagasts''' ir viena no [[Limbažu novads|Limbažu novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Limbaži|Limbažu]] pilsētu un [[Katvaru pagasts|Katvaru]] un [[Limbažu pagasts|Limbažu pagastiem]], [[Valmieras novads|Valmieras novada]] [[Dikļu pagasts|Dikļu pagastu]] un [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Stalbes pagasts|Stalbes pagastu]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Absvurmbahīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts, braunīta - langabnīta - katoptrīta sērija
|ŠtruncaID=8/B.09-05
|ķīm_formula=(Cu,Mn2+)Mn3+6<nowiki>[</nowiki>O8<nowiki>|</nowiki>SiO4<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Tetragonālā singonija|Tetragonālā]]
|krāsa=Melna
|svītra=Brūni melna
|habituss=
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=
|cietība=6,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=Nav
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,96
}}
'''Absvurmbahīts''' ({{val-en|Abswurmbachite}}) ir rets [[varš|varu]] un [[mangāns|mangānu]] saturošs [[silikātu minerāls]]. Atklāts 1991. gadā [[Grieķija|Grieķijā]], [[Andra]]s salā stipri metamorfizētā [[kvarcīts|kvarcītā]], nodēvēts vācu mineraloģes Irmgardes Absas-Vurmbahas (''Irmgard Abs-Wurmbach'', 1938) vārdā.

sentences:
]]
'''Militārisms''' ir [[valsts]] [[politika]], kurai raksturīga intensīva bruņošanās, lai stiprinātu militāro potenciālu [[agresija]]i pret citām valstīm, kā arī [[ideoloģija]], kas attaisno militāra spēka lietošanu attiecībā pret citām valstīm.

sentences: {{Commonscat|Eurovision Song Contest contestants|Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki}}

sentences: '''Suprēms''' ir vismazākais no tādiem [[skaitlis|skaitļiem]], kuri ir lielāki vai vienādi par jebkuru kādas skaitļu kopas elementiem. Piemēram, skaitļu kopas {3, 5, 6} suprēms ir skaitlis 6, [[Intervāls (matemātika)|intervāla]] [2; 4] suprēms ir 4 utt.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Zaļā kalna funikulers
| native_name         = ''Žaliakalnio funikulierius''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Kauņa#Lietuva
| status              =
| image               = Zaliakalnio funikulierius 2006-06-17.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             = Funikulera apakšējā pietura
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Centra seņūnija]], [[Kauņa]], [[Kauņas apriņķis]]. {{LTU}}
| pushpin_map         =
| latd  = 54.900833 | latNS  = N
| longd = 23.9175 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1931. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Klients
| attēls                   = Clientfilmposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Client''
| žanrs                    = trilleris
| režisors                 = [[Džoels Šūmahers]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Stīvens Reiters]]
| scenārija autors         =
* [[Roberts Gečels]]
* [[Akiva Goldsmans]]
* (pēc [[Džons Grišams|Džona Grišama]] romāna "Klients" motīviem)
| galvenajās lomās         =
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Breds Renfro]]
* [[Mērija-Luīze Pārkere]]
* [[Entonijs Lapaglija]]
* [[Entonijs Edvardss]]
* [[Osijs Deiviss]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alcor Films]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|7|20|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/client-1994|title=The Client|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 19, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|117,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=client.htm|title=The Client|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Klients''' ({{val|en|The Client}}) ir 1994. gada ASV trillera filma, kas balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sūzana Sarandona]], [[Tomijs Lī Džonss]], [[Breds Renfro]], [[Mērija-Luīze Pārkere]], [[Entonijs Lapaglija]], [[Entonijs Edvardss]] un [[Osijs Deiviss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|7|20||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Hipotēzes]]
[[Kategorija:Materiāli]]
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Etiopija]]s valsts vadītāji''' kopš [[1974]]. gada, kad tā no [[Etiopijas Impērija]]s kļuva par republiku. Prezidents ir Etiopijas [[valsts vadītājs]]. Uzskaitījumā iekļauti arī Etiopijas valsts vadītāji [[Dergs|Derga]] periodā (1974 — 1987).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stirola struktūrformula

Stirola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5CH=CH2
|molmasa=104,15
|blīvums=900
|kušanas temperatūra=243,15 K (-30 °C)
|viršanas temperatūra=418,15 K (145 °C)
}}
'''Stirols''' (vinilbenzols, C6H5CH=CH2) ir caurspīdīgs šķidrums. Stirols ir [[aromātisks ogļūdeņradis]].

sentences:
'''Hess''' var būt:
* [[Harijs Hess]] (''Harry Hess'') — Kanādas mūziķis (dzimis 1968);
* [[Rūdolfs Hess]] (''Rudolf Heß'') — vācu politiķis (1894—1987);
* [[Viktors Hess]] (''Victor Franz Hess'') —  austriešu-amerikāņu fiziķis (1883—1964).

sentences:
kažoki]]
'''Kažokāda''' ir nonāvēta kažokzvēra vai cita [[dzīvnieks|dzīvnieka]] (parasti [[zīdītāji|zīdītāja]]) [[āda]], kurai ir biezs [[mati|apmatojums]] un kuru pēc īpašas apstrādes izmanto [[apģērbs|apģērba]], piemēram, kažoku, apkakļu un cepuru izgatavošanai.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=ka%C5%BEok%C4%81da Latviešu valodas skaidrojošā vārdnīca]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=ka%C5%BEok%C4%81da |title=Latviešu valodas vārdnīca |access-date={{dat|2012|03|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305094621/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=ka%C5%BEok%C4%81da |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Marko Polo
|     vārds_orig = ''Marco Polo''
|         attēls = Marco Polo portrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Marko Polo 16. gadsimta gravīrā
|     dz_dat_alt = ap [[1254]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = iespējams, [[Venēcija]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1324
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Venēcija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Bebrenes pagasts}}

sentences: {{citas nozīmes|simbolu latviešu kūltūrā|Auseklis|Auseklis}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Mēs nopirkām zvērudārzu
| attēls = We Bought a Zoo Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''We Bought a Zoo''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Marks Gordons]]
* [[Džūlija Jorna]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = * Kemerons Krovs
* [[Alīna Broša Makkerna]]
| galvenajās lomās = * [[Mets Deimons]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Tomass Heidens Čērčs]]
* [[Patriks Fudžits]]
* [[Kolins Fords]]
* [[Elle Faninga]]
| mūzika = ''[[Jonsi]]''
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Vinyl Films]]''
* ''[[LBI Entertainment]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2011|12|23||bez}}
| ilgums = 124 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=weboughtazoo.htm|title=We Bought a Zoo (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 29, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|120,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Mēs nopirkām zoodārzu"''' ({{val|en|We Bought a Zoo}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Mets Deimons]], [[Skārleta Johansone]], [[Tomass Heidens Čērčs]], [[Patriks Fudžits]], [[Kolins Fords]] un [[Elle Faninga]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|12|23||bez}}.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Manuels Asanja
| vārds_orģ           = ''Manuel Azaña''
| attēls              = Manuel Azaña, 1933.jpg
| att_izm             = 175px
| apraksts            = 1933. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = Spānijas prezidents
| term_sākums         = {{dat|1936|5|10}}
| term_beigas         = {{dat|1939|3|3}}
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = Spānijas premjerminists
| term_sākums2        = {{dat|1936|2|19}}
| term_beigas2        = {{dat|1936|5|10}}
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              =
| term_sākums3        = {{dat|1931|10|14}}
| term_beigas3        = {{dat|1933|9|6}}
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1880|1|10}}
| dzim_vieta          = [[Madride]], [[Spānija]]
| mir_dati            = {{mdv|1940|11|3|1880|1|10}}
| mir_vieta           = [[Dienvidi-Pireneji]], [[Francija]]
| tautība             = [[spānis]]
| partija             = [[Spānijas Kreiso republikāņu partija|Kreiso republikāņu partija]]
| apvienība           =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = jurists, žurnālists, rakstnieks
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Kursenieku apdzīvotā teritorija 1649. gadā
|tauta= Kursenieki
|skaits=~1200 (1897)<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kursenieku etniskās kopības attīstība XX gadsimtā — XX gadsimta pirmajā pusē |author=Krišs Kapenieks |year= 2013 |location=Rīga |publisher= [[Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultāte]]s Latvijas un Austrumeiropas jauno un jaunāko laiku vēstures katedra |url= https://dspace.lu.lv/dspace/bitstream/handle/7/4842/33890-Kriss_Kapenieks_2013.pdf#page=56 |pages=56.—57}}</ref>
|vieta={{LTU}} {{GER}} {{POL}}
|valoda=[[kursenieku valoda]] ([[latviešu valoda]])
|reliģija=[[luterticība]]
|grupas=
|radi=
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Paddyfield Warbler Acrocephalus agricola by Dr. Raju Kasambe DSCN8336 (11).jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Acrocephalidae
 |     dzimta_lv = Kāpelētājķauķu dzimta
 |         ģints = Acrocephalus
 |      ģints_lv = Kāpelētājķauķi
 |          suga = Acrocephalus agricola
 |       suga_lv = Palieņu ķauķis
 |      binomial = Acrocephalus agricola
([[Thomas Caverhill Jerdon|Jerdon]], 1845)
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
 |   kategorijas = nē
}}
'''Palieņu ķauķis''' jeb '''palsais ķauķis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.latvijasdaba.lv/putni/acrocephalus-agricola-jerdon/ |title=Latvijas Daba: Palsais ķauķis |access-date={{dat|2018|08|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160526230733/http://www.latvijasdaba.lv/putni/acrocephalus-agricola-jerdon/ |archivedate={{dat|2016|05|26||bez}} }}</ref> (''Acrocephalus agricola'') ir neliels [[kāpelētājķauķu dzimta]]s (''Acrocephalidae'') [[dziedātājputns]]. Sastopams [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22714714/0 IUCN: Acrocephalus agricola]</ref> Izdala divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/bushtits/ World Bird List: Bushtits, leaf warblers, reed warblers, 2018]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenibuta R (pa kreisi) un S (pa labi) enantiomēru racēmiskais maisījums
|       citi nosaukumi = γ-amino-β-fenilsviestskābe, (±)-4-amino-3-fenilbutānskābe, ''Phenibut'', ''Anvifen'', ''Fenibut'', ''Noofen''
|           CAS numurs = 3060-41-1 (hidrohlorīds)
|      ķīmiskā formula = C10H13NO2
|              molmasa = 179,216
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 253 °C
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
zelta statuja]]
'''Ahimsa''' ({{val-sa|अहिम्स}}) ir būtisks jēdziens [[Indija|Indijā]] radušajās [[Reliģija|reliģiski]] [[Filozofija|filosofiskajās]] mācībās, piemēram, [[Budisms|budismā]], [[Hinduisms|hinduismā]] un īpaši [[Džainisms|džainismā]], ar ko apzīmē nevardarbīgu izturēšanos pret dzīvajām būtnēm. Tas ir cieši saistīts ar uzskatu, ka jebkāda vardarbība izraisa negatīvas [[Karma|karmiskas]] sekas. Cilvēki, kas pieņem šo principu, parasti izvēlas [[Veģetārisms|veģetāru]] ēdienu, jo tā pagatavošanā nav nodarīts pāri [[dzīvnieki]]em, tie arī nepiedalās dzīvnieku upurēšanas rituālos. Tomēr jautājums par to, uz kādām būtnēm un, cik lielā mērā attiecināt ahimsas principu, ir diskutabls jau tūkstošiem gadu, jo dažādās minēto mācību kustībās un strāvojumos valda atšķirīgi uzskati.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Poa annua 131359287.jpg
| att_nosaukums = [[Maura skarene]] (''Poa annua'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Poa
| ģints_lv = Skarenes
| kategorijas = nē
| binomial = Poa
| autors =
}}'''Skarenes''' ({{val|la|Poa}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kurā ir klasificētas apmēram 570 [[Lakstaugs|lakstaugu]] sugas, kuras savvaļā ir sastopamas abu pusložu [[Mērenā josla|mērenajā joslā]]. ''Poa'' (πόα) [[Grieķu valoda|grieķu valodā]] nozīmē "[[lopbarība]]".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=126123|title=Poa in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-02-10}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=5&taxon_id=126123|title=Poa in Flora of Pakistan @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-02-10}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30001404-2|title=Poa L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-02-10|language=en}}</ref>

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste 2
| nosaukums           = Microsoft Windows
| saime               =
| logo                = Windows logo and wordmark - 2021.svg
| logo izmērs         = 200px
| ekrānuzņēmums       =
| paraksts            =
| izstrādātājs        = [[Microsoft]]
| mājas lapa          = [http://windows.microsoft.com/lv-LV/windows/home microsoft.com]
| pirmkoda modelis       =
| licence                =
| kodola tips            = Hibrīda kodols
| valoda                 = Daudzvalodu
| atjaunošanas metode    = [[Windows Update]]
| atbalstītas platformas = [[ARM]], [[IA-32]], [[x86-64]], Itanium
| pirmā izlaiduma versija  = x
| pirmā izlaiduma datums   = {{dat|1985|11|20|SK}}<br />(kā [[Windows 1.0]])
| pirmā izlaiduma url      = http://support.microsoft.com/kb/32905
| izlaiduma versija        =
| izlaiduma datums         =
| izlaiduma url            =
| iepriekšējā         =
| nākamā              =
| pirmskata versija      =
| pirmskata datums       =
| pirmskata url          =
| atbalsta statuss       =
| citi raksti            =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Konsoles infokaste|logo=Nintendo_3ds_logo.svg|media={{Unbulleted list
| [[Nintendo 3DS spēļu kartes]]
| [[Nintendo DS spēļu kartes]]
}}|kontrolieri=2 GB|atmina=|pardotk='''Visi modeļi''': ~75 miljons|operetajsistema=[[Nintendo 3DS sistēmas programmatūra]]|pectecis=[[Wii U]]|priekstecis={{Unbulleted list
| Faktiski: [[Nintendo DSi]]
| Bez versijām un revīzijām: [[Nintendo DS]]
}}|sakt={{Unbulleted list
| [[Japāna]]: Februārī 26, 2011
| [[Eiropa]]: Martā 25, 2011
| [[Ziemeļamerika]]: Martā 27, 2011
| [[Austrālija]]: Martā 31, 2011
}}|logo_izm=215px|razotajs=[[Nintendo]], [[Foxconn]]|paaudze=Astotā paaudze|gimene=Nintendo 3DS ģimene|izveidotājs=[[Nintendo]]|paraksts=Nintendo 3DS "aqua" gaiši zilā krāsā|attēls_izm=325px|attēls=Nintendo-3DS-AquaOpen.png|beigt=Septembrī 16, 2020}}

sentences: '''Dzīvības zinātnes''' ir [[Dabaszinātnes|dabaszinātņu]] sadaļa, kura ietver sevī [[zinātne]]s, kas pēta dzīvos organismus. Starp dzīvības zinātnēm ir:

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rugāju pagasts
| karte             = Rugāju pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Rugāju pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Rugāju pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Rugāju pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Rugāji
| platība           = 317,6
| iedzīvotāji       = 1446<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|11|01||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1446 / 317.6 round 1}}
| izveidots         = 1922
| mājaslapa         = www.rugaji.lv
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
'''Kučers''' var būt:

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Olga Ripakova
 |      vārds_orig = ''Ольга Рыпакова''
 |          attēls = Olga Rypakova Memorial Van Damme 2010.jpg
 |         att_izm = 300px
 |        paraksts = Olga Ripakova 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1984|11|30}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Kazahijas PSR|Ustjkamenogorska|td=Kazahstāna}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Kazahstāna}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=183}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=62}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Trīssoļlēkšana, tāllēkšana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 15,25 m (2010)
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR2 = 6,85 m (2007)
 |           PR2_d = Tāllēkšana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Olga Ripakova''' ({{val|ru|Ольга Сергеевна Рыпакова}}; dzimusi '''Aleksejeva''' {{dat|1984|11|30}}) ir [[Kazahstāna]]s [[vieglatlēte]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mazās sievietes
| attēls                   = Little women poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Little Women''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džiliana Ārmstronga]]
| producents               = [[Denīze Di Novi]]
| scenārija autors         = [[Robina Svikorda]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vinona Raidere]]
* [[Gabriels Bairns]]
* [[Trinija Alvarado]]
* [[Samanta Matisa]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Klēra Deinsa]]
* [[Kristians Beils]]
* [[Ēriks Stolcs]]
* [[Mērija Viksa]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1994|12|21||bez}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/little-women-1995|title=Little Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 17, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=littlewomen.htm|title=Little Women (1994)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mazās sievietes"''' ({{val|en|Little Women}}) ir 1994. gada drāma, kas balstīta uz [[Luīza Meja Olkota|Luīzas Mejas Olkotas]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Džiliana Ārmstronga]]. Galvenās lomas atveido [[Vinona Raidere]], [[Gabriels Bairns]], [[Trinija Alvarado]], [[Samanta Matisa]], [[Kirstena Dansta]], [[Klēra Deinsa]], [[Kristians Beils]], [[Ēriks Stolcs]], [[Mērija Viksa]] un [[Sūzana Sarandona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|12|21||bez}}.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Parken}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Telia Parken''
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Parken_02.JPG
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         = 4
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
| map_type            = Kopenhāgena
| map_caption         = Atrašanās vieta Kopenhāgenas kartē
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =55  | latm  =42  | lats  =9.7  | latNS  =N
| longd =12  | longm =34  | longs =20.1 | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = DK
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        = {{dat|1990}}
| built               = 1990—1992
| opened              = {{dat|1992|9|9||bez}}
| renovated           = 	2001. un 2009. gadā
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               = ''Parken Sport & Entertainment''
| operator            =
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Dānijas futbola izlase]] (1992—pašlaik)<br>''[[FC København]]''  (1992—pašlaik)
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        = 	38 065
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{URL|www.teliaparken.dk/}}
| publictransit       =
}}
'''''Parken''''' (sponsorēšanas nolūkos pašlaik saukts '''''Telia Parken''''') ir [[futbols|futbola]] [[stadions]] [[Kopenhāgena|Kopenhāgenā]], [[Dānija|Dānijā]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Dānijas futbola izlase]] un klubs ''[[FC København]]''. Stadionā tiek rīkotī arī [[koncerts|koncerti]]. ''Parken'' ir [[UEFA stadionu kategorijas|UEFA 4. kategorijas stadions]], tas ir ar ievelkamu jumtu. Tā ietilpība ir 38 065 vietas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://stadiumdb.com/tournaments/euro/2020/parken_stadion |title=Parken |language=en |website=stadiumdb.com |accessdate={{dat|2019|4|7||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190407195100/http://stadiumdb.com/tournaments/euro/2020/parken_stadion |archivedate={{dat|2019|04|07||bez}} }}</ref>

sentences: '''Nepotisms''' ({{val|la|nepōs}} — ‘brāļa (māsas) dēls’), arī '''radu būšana''' vai '''draugu būšana''', ir priekšrocību, privilēģiju vai stāvokļa piešķiršana [[radinieks|radiniekiem]] vai tuviem [[draugs|draugiem]]. Nepotisms izpaužas kā ienesīgu [[amats|amatu]], augstu [[tituls|titulu]], [[zeme (teritorija)|zemju]], [[īpašums|īpašumu]] piešķiršana radiniekiem vienkārši tāpēc, ka tie ir saistīti ar viņu pašu ģimeni, nevis pamatojoties uz viņu profesionālo kompetenci, pieredzi vai sasniegumiem. Nepotisms var negatīvi ietekmēt [[organizācija]]s darbību, tas var novest pie neprofesionālas pārvaldības un zemas efektivitātes. Tāpēc daudzas organizācijas cenšas ieviest iekšējo politiku un sistēmu, lai novērstu nepotismu, nodrošinot objektīvu un taisnīgu darba vidi.

sentences:
kūrorta galvenais korpuss]]
'''Kūrorts''' (no {{val|de|Kurort}} — ‘ārstniecības vieta’) ir ainavisks apvidus ar dabiskiem dziedniecības faktoriem un kur uzceltas ārstniecības iestādes.<ref>[https://tezaurs.lv/k%C5%ABrorts Tezaurs. Kūrorts]</ref> Kūrortos radīta iespēja daudzveidīgai atpūtai, rekreācijai, izklaidei, ārstniecībai, rehabilitācijai un dažādu saslimšanu profilaksei.

sentences:
{{citas nozīmes|gāzveida apvalku ap debess ķermeņiem|atmosfēra (nozīmju atdalīšana)|atmosfēra}}
{{cita nozīme|gāzveida apvalku ap debess ķermeņiem|Zemes atmosfēru|Zemes atmosfēra}}
 aktīvo atmosfēru.]]
'''Atmosfēra''' ({{val|el|ἀτμός}}, ''atmós'' — 'tvaiks' un {{gree|σφαῖρα}}, ''sphaîra'' — 'lode') ir [[gāze|gāzveida]] apvalks, ko [[astronomisks objekts|debess ķermeņi]] savas [[gravitācija]]s dēļ notur ap sevi. Tā kā nav asu robežu starp atmosfēru un starpplanētu telpu, tad parasti par atmosfēru uzskata to gāzu, tvaiku un putekļu apvalku, kas rotē kopā ar debess ķermeni.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus:text:1999.04.0057:entry=a)tmo/s|title=Henry George Liddell, Robert Scott, A Greek-English Lexicon, ἀτμός|website=www.perseus.tufts.edu|access-date=2022-08-23}}</ref> Atmosfēras slāņa biezums dažādiem debess ķermeņiem var būt krasi atšķirīgs. Tas ir īpaši biezs [[gāzu planēta|gāzu planētām]]. Ne tikai [[planēta|planētām]], bet arī [[zvaigzne|zvaigznēm]] ir atmosfēra, kas ir to ārējais slānis, sākot ar [[fotosfēra|fotosfēru]].

sentences:
{{Notikuma infokaste
|title                    = Baltijas valstu okupācija
|image                    = Red Army enters the territory of Lithuania during its occupation, 1940 (cropped).jpg
|image_size               = 250px
|caption                  = [[Sarkanā armija]] 1940. gadā šķērso PSRS—Lietuvas robežu un ieiet Lietuvā
|date                     = 1940. gada 15. jūnijs — 1991. gada 6. septembris
|place                    = [[Igaunija]], [[Latvija]], un [[Lietuva]]
|also known as            = Baltijas operācija ([[Padomju Savienība|PSRS]])
|outcome                 =
}}
'''Baltijas valstu okupācija''' ({{val|ru|Прибалтийская кампания}} — Baltijas kampaņa) bija triju [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] militāra sagrābšana [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] sākumā ar sekojošu pievienošanu [[Padomju Savienība|PSRS]]. 1939. gada 23. martā Lietuva bija spiesta parakstīt līgumu par [[Klaipēdas apgabals|Klaipēdas apgabala]] atdošanu Vācijai. Neilgi pēc [[Polijas kampaņa]]s 1939. gada oktobrī PSRS uzspieda trim Baltijas valstīm parakstīt vienošanos par militāro bāzu izvietošanu to teritorijās, kas iesāka PSRS protektorāta periodu (1939—1940). Ceturtā valsts [[Somija]] protektorāta līgumu parakstīt sākotnēji atteicās, tāpēc [[Ziemas karš|Ziemas karā]] [[Sarkanā armija]] okupēja tās austrumu un ziemeļu daļas un 1940. gada martā tomēr piespieda Somiju parakstīt līgumu par militāro bāzu izvietošanu.
 1939. gadā paredzētās teritoriālās izmaiņas (pa kreisi) un to izpilde 1940. gadā (pa labi)]]

sentences:
{{Infobox currency
| local_name1 = svensk krona
| local_name_lang1 = sv
| image_1 = Swedish 10 crown coin front side.jpg
| image_title_1 = 10 kronu monēta
| image_width_1 = 150
| image_2 =
| image_title_2 =
| image_width_2 =
| iso_code = SEK
| using_countries = {{flaga|Sweden}} [[Zviedrija]]
| inflation_rate = 10.2% (mērķis 2.0%<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.riksbank.se/en-gb/monetary-policy/the-inflation-target/current-inflation-rate/ |publisher=[[Sveriges Riksbank]] |title=Current inflation (in Swedish) |date=14 January 2022 |access-date=15 January 2023}}</ref>)
| inflation_source_date = 2022. gada decembrī<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.riksbank.se/en-gb/monetary-policy/the-inflation-target/current-inflation-rate/ |publisher=[[Sveriges Riksbank]] |title=Current inflation rate |date=14 January 2022 |access-date=15 January 2023}}</ref>
| inflation_method = [[Patēriņa cenu indekss|PCI]]
| subunit_ratio_1 = {{frac|1|100}}
| subunit_name_1 = [[ēra]]
| plural_subunit_1 = ēra/ēras
| symbol = kr
| nickname = spänn, [[Swedish riksdaler|riksdaler]], crowns (angļu val.), lax/lakan/lök, bagare/bagis (reti lieto mūsdienās)(1000 kr), röding (500 kr)
| plural = kronor
| used_coins = 1, 2, 5, 10 kr
| frequently_used_banknotes = 20 kr, 50 kr, 100 kr, 200 kr, 500 kr
| rarely_used_banknotes = 1000 kr
| issuing_authority = [[Zviedrijas Centrālā Banka]]
| issuing_authority_website = {{URL|www.riksbank.se/}}
| printer = Nav kopš 2018. gada 19. jūnija
}}
{{infokaste+}}
'''Zviedrijas krona''' ({{val|sv|krona}}) ir [[Zviedrija]]s [[valūta]] kopš 1873. gada. Viena kronā ir 100 ''[[ēra (nauda)|ēru]]''. Angļu un fanču valodās zviedru kronu neformāli sauc attiecīgi par "Swedish crown" un "couronne suédoise" (Zviedru kroni).

sentences: '''Bioloģiskā daudzveidība''' jeb '''biodaudzveidība''' ir visu [[dzīvība]]s formu variācija jebkurā bioloģiskās organizācijas līmenī.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Amerikāņu pīrāgs"
| attēls                   = American pie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Pie''
| žanrs                    = Pusaudžu komēdija
| režisors                 =
* [[Pols Veitcs]]
* [[Kriss Veitcs]]
| producents               =
* [[Kriss Mūrs]]
* [[Kriss Veitcs]]
| scenārija autors         = [[Adams Hercs]]
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = [[Universal Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|7|9}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{karogs|ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = 10 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]
| ienākumi                 = 235 483 004 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Amerikāņu pīrāgs 2]]"
| imdb                     = 0163651
}}
'''"Amerikāņu pīrāgs"''' ({{val|en|American Pie}}) ir [[1999]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] pusaudžu komēdija, kuras režisori ir [[Pols Veitcs|Pols]] un [[Kriss Veitcs|Kriss]] Veitci. Šī ir ''[[Amerikāņu pīrāgs|Amerikāņu pīrāga]]'' sērijas pirmā daļa. Nākamā filmas daļa [[Amerikāņu pīrāgs 2]] iznāca [[2001. gads|2001]]. gadā.

== Filmas stāsts ==
Filmas stāsts ir par četriem pusaudžiem Džimu, Finču, Ozu un Kevinu no Rietumu [[Mičigana]]s vidusskolas, kuri ir nolikuši paktu, ka līdz vidusskolas beigšanai ir jāzaudē [[nevainība]]. Kādā vidusskolas ballītē viņi saprot, ka vienošanos nemaz nebūs tik viegli izpildīt. Taču viņi vēl joprojām domā, ka jāzaudē nevainība pirms vidusskolas pabeigšanas, un vidusskolas izlaiduma ballīte ir pēdējā iespēja to īstenot. Kad sāk tuvoties liktenīgais brīdis, puiši sāk iztēloties kā tas varētu notikt un galvenais sākt meklēt meiteni, kura būtu uz mieru vienas nakts sakaram.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Zebra Botswana edit.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| iedalījums =
* '''Zebru apakšģints''' (''Hippotigris'')
* '''Tuksneša zebru apakšģints''' (''Dolichohippus'')
| binomial=Hippotigris un Dolichohippus
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Dorothy Crowfoot Hodgkin''
| attēls =Old Dorothy Hodgkin from Pugwash site.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Dorotija Kraufuta Hodžkina ar insulīna struktūru
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =12
| dz_vieta =[[Kaira]], [[Ēģipte]], formāli {{OTA}}
| m_gads =1994
| m_mēnesis=7
| m_diena=29
| m_vieta =[[Šiptona pie Storas]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|angliete]]
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =[[Džons Desmonds Bernals]]
| studenti =
| sasniegumi =bioloģiski aktīvu vielu ([[penicilīns|penicilīna]], [[insulīns|insulīna]]) struktūras noteikšana ar [[rentgendifraktometrija]]s palīdzību
| apbalvojumi =1964. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Skansena kalnu vilcieniņš''' ir [[kalns|kalnu]] [[vilciens]] — [[funikulieris]], kas atrodas [[Skansens|Skansena]] [[muzejs|muzeja]] teritorijā [[Jūrgordena|Jūrgordenā]], [[Stokholma|Stokholmā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Megamainds
| attēls                   = Megamind2010Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Megamind''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Toms Makgrets]]
| producents               =
* [[Lara Brīja]]
* [[Denīze Nolana Kaskino]]
| scenārija autors         =
* [[Alans Dž. Skūlkrafts]]
* [[Brents Simonss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Tīna Feja]]
* [[Džona Hills]]
* [[Deivids Kross]]
* [[Vills Ferels]]
* [[Breds Pits]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Lorne Balfe]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Animation]]''
* ''[[Pacific Data Images]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|10|28|Krievija|2010|11|5|ASV|2010|12|17|Latvija|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/megamind-2010|title=Megamind|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mastermind.htm|title=Megamind (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|321,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Megamainds"''' ({{val|en|Megamind}}) ir 2010. gada [[Austrālija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors ir [[Toms Makgrets]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|10|28||bez}} Krievijā. Galvenos tēlus ierunājuši [[Tīna Feja]], [[Džona Hills]], [[Deivids Kross]], [[Vills Ferels]] un [[Breds Pits]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Sniegavīrs
| attēls = The Snowman (2017) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Snowman''
| žanrs = psiholoģiska filma, kriminālfilma, šausmu filma, trilleris
| režisors = [[Tomass Alfredsons]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Pīters Gustafsons]]
* [[Robina Slovo]]
| scenārija autors = * [[Hoseins Amini]]
* [[Pīters Strogans]]
* [[Sūrens Sveistrups]]
| galvenajās lomās = * [[Maikls Fasbenders]]
* [[Rebeka Fērgusone]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
* [[Vals Kilmers]]
* [[Dž. K. Simonss]]
| mūzika = [[Marko Beltrami]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Perfect World Pictures]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Another Park Film]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2017|10|7|Haifas filmu festivāls|2017|10|13|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/snowman-2017|title=The Snowman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 9, 2019|archive-date={{dat|2019|02|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190221182450/http://www.bbfc.co.uk/releases/snowman-2017}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{SWE}}
* {{JAP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thesnowman.htm|title=The Snowman (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 9, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|43,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Sniegavīrs"''' ({{val|en|The Snowman}}) ir 2017. gada psiholoģisks krimināltrilleris, kas balstīts uz [[Jū Nēsbē]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Tomass Alfredsons]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Rebeka Fērgusone]], [[Šarlote Gensbūra]], [[Vals Kilmers]] un [[Dž. K. Simonss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|7||bez}} Haifas filmu festivālā.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Čīles Antarktikas institūts
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valdības institūcija
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1963}}
| Sēdeklis            = [[Puntaarenasa]], {{CHL}}
| Vadība              = Hose Retamaless Espinosa
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.inach.cl www.inach.cl]
}}
'''Čīles Antarktikas institūts''' ({{val|es|Instituto Antártico Chileno}}, INACH) ir [[Čīle]]s Ārlietu ministrijai pakļauta valdības institūcija, kas nodarbojas ar [[Antarktika]]s zinātnisko izpētes programmu organizēšanu un koordinēšanu.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Mika Ņūtone
|      Vārds_orig = ''Мiка Ньютон''
|          Attēls = Mika Newton, ESC 2011.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Mika Ņūtone 2011. gadā
|        Dz_vārds = Oksana Grisai
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|3|5}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Burština}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]], [[soulmūzika]], [[poproks]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|     Instrumenti = Vokāls
|            Gadi = 2002—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Oksana Gricaja''' ({{val|uk|Оксана Стефанівна Грицай}}; dzimusi {{dat|1986|3|5}}), plašāk pazīstama kā '''Mika Ņūtone''' ({{val|uk|Мiка Ньютон}}, {{val|en|Mika Newton}}), ir ukraiņu mūziķe. Dzied jau kopš deviņu gadu vecuma.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=20160929Rumex obtusifolius3.jpg|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Caryophyllales|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta=Polygonaceae|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|ģints=Rumex|ģints_lv=Skābenes|suga=Rumex obtusifolius|suga_lv=Struplapu skābene|binomial=Rumex obtusifolius|autors=L.}}'''Struplapu skābene''' ({{val|la|Rumex obtusifolius}}) ir ļoti mainīga izskata [[Skābenes|skābeņu]] suga, kuras ietvaros nodala vairākas pasugas. Tā ir sastopama [[Eiropa]]s krūmājos, mežmalās, izmīdītos mežos, kā arī ceļmalās un dažādās nezālienēs. [[Latvija|Latvijā]] bieži visā teritorijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zils-Marijas mākoņi
| oriģinālnos = ''Clouds of Sils Maria''
| attēls = Clouds of Sils Maria film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Olivjē Asajass]]
| producents = [[Čārlzs Giliberts]]
| scenārijs = Olivjē Asajass
| aktieri = * [[Kristena Stjuarta]]
* [[Žiljeta Binoša]]
* [[Hloja Greisa Moreca]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[CG Cinéma]]''
* ''[[Pallas Film]]''
* ''[[CAB Productions]]''
* ''[[Vortex Sutra]]''
* ''[[Arte France Cinéma]]''
* ''[[Orange Studio]]''
* ''[[Radio Télévision Suisse]]''
* ''[[SRG SSR idée suisse]]''
| izplatītājs = * ''[[IFC Films]]''
* ''[[Les Films du Losange]]''
* ''[[NFP Marketing & Distribution]]''
* ''[[Filmcoopi Zürich]]''
| izdošana = {{filmas datums|2014|5|23|Kannu filmu festivāls|2014|8|20|Francija|}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/clouds-sils-maria-2014|title=Clouds of Sils Maria|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
| valsts = * {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{CHE}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,1 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cloudsofsilsmaria.htm|title=Clouds of Sils Maria (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Zils-Marijas mākoņi"''' ({{val|en|Clouds of Sils Maria}}) ir 2014. gada [[Francija]]s, [[Vācija]]s un [[Šveice]]s drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Olivjē Asajass]]. Galvenās lomas atveido [[Kristena Stjuarta]], [[Žiljeta Binoša]] un [[Hloja Greisa Moreca]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|5|23||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Navbox
|name = Islandes premjerministri
|title = {{flaga|Islande}} [[Islande]]s premjerministri ([[Islandes premjerministru uzskaitījums|uzskaitījums]])
|state = collapsed
|listclass = hlist

sentences:
'''Kriptodepresija''' ir:
* Iekšzemē esoša, ar [[ūdens|ūdeni]] pildīta [[ieplaka]], kuras gultne atrodas zemāk par jūras līmeni.
* Tā [[ezers|ezera]] vai [[upe]]s gultnes daļa, kas atrodas zem jūras līmeņa.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfāta struktūrformula

Bezūdens nātrija sulfāts
|       citi nosaukumi = glaubersāls
|           CAS numurs = 7757-82-6 (bezūdens sāls),
 7727-73-3 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2SO4
|              molmasa = 142,04
|              blīvums = Bezūdens sālim 2680 kg/m3,
 dekahidrātam 1464
|  kušanas temperatūra = 1157 K (884 °C) (bezūdens),
32,4 °C (dekahidrāts)
| viršanas temperatūra = 1429 °C (bezūdens)
| šķīdība ūdenī        = 4,76 g/100ml (0 °C);
 42,7 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfāts''' (Na2SO4, glaubersāls Na2SO4·10 H2O) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir stabils, neitrāls [[sāļi|sāls]]. Dabā nātrija sulfāts parasti ir sastopams dekahidrāta formā ar 10 kristalizācijas ūdens molekulām ([[mirabilīts]]).

sentences:
'' un ''[[Pfizer]]'' izstrādātās mRNS vakcīnas ''BNT162b2'' ([[tozinamerāns|tozinamerāna]] jeb ''Comirnaty'') pudelīte]]
'''RNS''' jeb '''mRNS vakcīna''' ir [[vakcīna]]s veids, kas cilvēka šūnās nogādā vīrusa [[mRNS]] fragmentus, kuri tiek pārprogrammēti, lai iegūtu [[Patogēns|patogēnu]] [[Antigēns|antigēnus]] (piemēram, [[SARS-CoV-2 vīruss|koronavīrusa]] pīķa proteīnu vai vēža antigēnus), kas pēc tam stimulē adaptīvu imūnreakciju pret patogēnu.<ref name="STAT1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.statnews.com/2020/11/10/the-story-of-mrna-how-a-once-dismissed-idea-became-a-leading-technology-in-the-covid-vaccine-race/|title=The story of mRNA: How a once-dismissed idea became a leading technology in the Covid vaccine race|last=Garade|first=Damien|website=[[Stat (website)|Stat]]|access-date=16 November 2020|date=10 November 2020}}</ref> mRNS parasti atrodas īpašā molekulu nesējā, piemēram, lipīdu nanodaļiņās, kas trauslās mRNS virknes aizsargā un veicina to absorbciju cilvēka šūnās.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Verbeke|first=Rein|last2=Lentacker|first2=Ine|last3=De Smedt|first3=Stefaan C.|last4=Dewitte|first4=Heleen|date=October 2019|title=Three decades of messenger RNA vaccine development|journal=Nano Today|volume=28|pages=100766|doi=10.1016/j.nantod.2019.100766}}</ref><ref name="horizon-magazine.eu">{{Tīmekļa atsauce|url=https://horizon-magazine.eu/article/five-things-you-need-know-about-mrna-vaccines.html|title=Five things you need to know about: mRNA vaccines|website=Horizon: the EU Research & Innovation magazine|access-date=2020-11-23|language=en|archive-date=2020-04-04|archive-url=https://web.archive.org/web/20200404043837/https://horizon-magazine.eu/article/five-things-you-need-know-about-mrna-vaccines.html}}</ref> RNS vakcīnu priekšrocības salīdzinājumā ar tradicionālajām [[Vakcīna|olbaltumvielu vakcīnām]] ir lielāks ražošanas ātrums un zemākas izmaksas,<ref name="PHG1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.phgfoundation.org/briefing/rna-vaccines|title=RNA vaccines: an introduction|last=PHG Foundation|website=[[Kembridžas Universitāte]]|access-date=18 November 2020|date=2019}}</ref><ref name="NAT1">{{Publikācijas atsauce|last=Pardi|first=Norbert|last2=Hogan|first2=Michael J.|last3=Porter|first3=Frederick W.|last4=Weissman|first4=Drew|date=April 2018|title=mRNA vaccines — a new era in vaccinology|journal=Nature Reviews Drug Discovery|volume=17|issue=4|pages=261–279|doi=10.1038/nrd.2017.243|pmc=5906799|pmid=29326426}}</ref> kā arī šūnu imunitātes indukcijas un humorālās imunitātes nodrošināšana.<ref name="bk1">{{Grāmatas atsauce|isbn=978-1-4939-6479-6|title=RNA Vaccines: Methods and Protocols|url=https://link.springer.com/protocol/10.1007%2F978-1-4939-6481-9_1|first=Thomas|last=Kramps|first2=Knut|last2=Elders|date=2017}}</ref> Tā kā mRNS molekulas ir nestabilas, vakcīna jāuzglabā zemā temperatūrā, un jānodrošina loģistikas [[aukstumķēde]]. Nepietiekamas devas dēļ var pasliktināties vakcīnas iedarbīgums.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
 | name                = ''GNU/Linux''
 | logo                = Tux.svg
 | logo caption        = Linux simbols — pingvīns [[Tukss]]<ref name="LinuxOnLine2008"/>
 | logo_size           = 150px
 | logo_alt            = Tux
 | family              = [[Unix-tips]]
 | developer           = kopiena
 | source model        = galvenokārt [[atvērtais pirmkods]], [[slēgtais pirmkods]] arī pieejams
 | frequently updated  = yes <!-- Release version update? Don't edit this page, just click on the version number! -->
 | marketing target    = personālie datori, mobilās ierīces, iegultās ierīces, serveri, lieldatori, superdatori
 | kernel type         = [[viengabalains kodols|viengabalains]] (''[[Linux]]'')
 | ui                  = daudzas
 | released            = 1991. gadā
 | programmed in       = dažādas (īpaši [[C (programming language)|C]] un [[Assembly language|Assembly]])
 | prog language       = daudzas
 | userland            = dažādas
 | supported platforms = [[DEC Alpha|Alpha]], [[Synopsys ARC|ARC]], [[ARM architecture|ARM]], [[AVR32]], [[Blackfin]], [[C6x]], [[ETRAX CRIS]], [[FR-V]], [[H8/300]], [[Qualcomm Hexagon|Hexagon]], [[Itanium]], [[M32R]], [[m68k]], [[Imagination META|META]], [[Microblaze]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[MN103]], [[OpenRISC]], [[PA-RISC]], [[PowerPC]], [[s390]], [[S+core]], [[SuperH]], [[SPARC]], [[TILE64]], [[Unicore32]], [[x86]], [[Xtensa]] <!-- Do not include 64 bit extensions of 32 bit ISAs, e.g. sparc64, ppc64, x86-64, etc. -->
 | license             = galvenokārt [[GNU GPL]] un citi<ref name="ohloh.net"/> (''Linux'' prečzīme pieder [[Līnuss Tūrvaldss|Līnusam Tūrvaldsam]]<ref name="US_trademark"/> un pārvalda ''[[Linux Mark Institute]]'')
 | language            = daudzvalodu
 | updatemodel         =
 | working state       = pašreizējs
 | year                = 1991
 | date                = 2014. gada jūlijs
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Tartu Doma baznīca
| native_name    =  ''Tartu toomkirik''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Tartu Toomkiriku varemed 2012.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Tartu Doma baznīcas drupas
| map            = Igaunija#Eiropa
| map_type       =
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 58.380194 | latNS  = N
| longd = 26.715 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 13. gadsimts
| abandoned      = 1525. gads
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|augiem|Kosas (nozīmju atdalīšana)|Kosas}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Skrzyp_olbrzymi_Equisetum_telmateia.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Equisetum telmateia|Lielā kosa}}
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Equisetophyta
| nodalījums_lv =Kosveidīgie
| klase =Equisetopsida
| klase_lv =Kosu klase
| klase_r =Kosas
| rinda =Equisetales
| rinda_lv =Kosu kārta
| rinda_r =Kosas
| dzimta =Equisetaceae
| dzimta_lv =Kosu dzimta
| dzimta_r =Kosas
| ģints =Equisetum
| ģints_lv =Kosas
| iedalījums=
| kategorijas =nē
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ar hroma maisījumu samitrināts keramiskais filtrs.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Rūdolfs Bultmanis
|          vārds_orig = ''Rudolf Bultmann''
|              attēls =
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1884
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = Vīfelstede, [[Vācijas Impērija]]<br />(tagad [[Lejassaksija]], {{GER}})
|              m_gads = 1976
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 30
|             m_vieta = [[Marburga]], [[Hesene]], {{GER}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola = [[dialektiskā teoloģija]]
|           intereses =
|              idejas = [[Jaunā derība|Jaunās derības]] [[demitoloģizācija]]
|          alma_mater = [[Tībingenes Universitāte]], [[Berlīnes Universitāte]], [[Marburgas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks = [[Hanss Jonass]], [[Hanna Ārente]]
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Venteris''' var būt:

sentences: '''Karbonāti''' ir [[ogļskābe]]s (H2CO3) [[sāļi]]. Lielākā daļa karbonātu slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]], šķīstoši ir tikai [[nātrijs|nātrija]], [[kālijs|kālija]] un [[amonjaks|amonija]] karbonāti. [[Sārmzemju metāli|Sārmzemju metālu]] karbonāti ir sastopami dabā [[karbonātieži|karbonātiežu]] sastāvā. Par karbonātiem dažreiz sauc arī ogļskābes [[esteri|esterus]] (R1R2CO3). '''Karbonātjons''' (CO32-) ir ogļskābes anjons. Ogļskābe ir vāja divvērtīga skābe. '''Hidrogēnkarbonāti''' ir ogļskābes skābie sāļi. '''Hidrogēnkarbonātjons''' - HCO3-.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{Citas nozīmes|mājas kaķi|kaķis (nozīmju atdalīšana)|kaķis}}
{{BioTakso infokaste
| platums        = 235px
| nosaukums      = Mājas kaķis
| attēls         = Domestic cat cropped.jpg
| att_izmērs     = 235px
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Mammalia
| klase_lv       = Zīdītāji
| kārta          = Carnivora
| kārta_lv       = Plēsēji
| dzimta         = Felidae
| dzimta_lv      = Kaķu dzimta
| apakšdzimta    = Felinae
| apakšdzimta_lv = Kaķu apakšdzimta
| ģints          = Felis
| ģints_lv       = Kaķi
| suga           = F. silvestris
| suga_lv        = Meža kaķis
| pasuga         = F. s. catus
| pasuga_lv      = Mājas kaķis
| pasuga_r       = Kaķis
| binomial       = Felis silvestris catus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi=
*''Felis catus''
}}
'''Mājas kaķis''' jeb '''kaķis''' (''Felis silvestris catus''), arī '''[[domestikācija|domesticētais]] kaķis''' ir mazs, plēsīgs [[kaķu dzimta]]s [[zīdītājs]], kas pieradināts pirms vairāk nekā 9500 gadiem.<ref name="9500 years">{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | title = Oldest Known Pet Cat? 9500-Year-Old Burial Found on Cyprus | url = http://news.nationalgeographic.com/news/2004/04/0408_040408_oldestpetcat.html | accessdate = 2007-03-06 |date=2004-04-08 | publisher = National Geographic News}}</ref> Kaķis ir ļoti populārs [[mājdzīvnieks]], jo palīdz cilvēkam cīnīties ar dažādiem [[kaitēkļi]]em, piemēram, [[pele|pelēm]], [[čūska|čūskām]] un pat [[skorpions|skorpioniem]]. Mājas kaķa tēviņus dēvē par '''runčiem''', bet mātītes — par '''kaķenēm'''.

sentences:
{{cita nozīme|zvaigznāju|zodiaka zīmi|Mežāzis (zodiaka zīme)}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mežāzis
| abbreviation = Cap
| name_latin = Capricornus
| RA = 21
| dec = -20
| areatotal = 414
| arearank = 40. vieta
| numbermainstars = 9, 13
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''δ Cap''
| starmagnitude = 3
| neareststarname = ''HD 192310''
| stardistance = 28,78
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Ūdensvīrs]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Dienvidu Zivs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Weaver''''' var būt:
* [[Džeki Vīvere]];
* [[Sigurnija Vīvere]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''
| operators = [[Dariuss Hondži]]
| attēls = Bardo 2022 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* Steisija Perskija Kanisa
| scenārijs = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* Nikolass Džakobone
| aktieri = * [[Daniels Himeness Kačo]]
* [[Hriselda Sisiliani]]
| mūzika = * [[Braiss Desners]]
* Alehandro Gonsaless Injaritu
| oriģinālnos = ''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''
| studija = * ''M Productions''
* ''Redrum''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2022|10|27|Meksika}}
| ilgums = 160 minūtes
| valsts = {{MEX}}
| valoda = * [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Meksika]]s melnā [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Daniels Himeness Kačo]] un [[Hriselda Sisiliani]].

sentences:
{{cita nozīme|salu ASV|salu Gvinejā|Alkatrasa (Gvineja)}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Alkatrasa
|attēls              = Alcatraz Island as seen from the East.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = ASV#Kalifornija
|mark                = Orange pog.svg
|position            = left
|vietējais nosaukums = ''Alcatraz Island''
|izvietojums         = Klusais okeāns
|arhipelāgs          =
|latd=37|latm=49|lats=36|latNS=N |longd=122|longm=25|longs=22|longEW=W
|platība             = 8,9 ha
|garums              = 0,511
|platums             = 0,180
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips = Pavalsts
|valsts adm vienība       = [[Kalifornija]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Alkatrasa''' (''Alcatraz'') ir sala [[Sanfrancisko līcis|Sanfrancisko līcī]], 2 km no krasta [[Sanfrancisko]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[ASV]]. Sala ir 511x180 m liela (8,9 ha).

sentences:
[[Kategorija:Kinooperatori]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un tautības]]

sentences: '''Anaboliskie steroīdi''', '''androgēnie anaboliskie steroīdi''' jeb '''AAS''' ir [[steroīdi|steroīdu]] klases [[hormoni]], kas uzskatāmi par vīriešu dzimumhormonu, galvenokārt [[testosterons|testosterona]], atvasinājumiem.  Tie šūnās pastiprina [[olbaltumvielu biosintēze|olbaltumvielu sintēzi]], kā rezultātā ir novērojams [[šūnaudi|šūnaudu]] pieaugums, īpaši [[muskuļi|muskuļos]], slāpekļa, fosfora un kalcija aizture organismā, kaulu lūzumu ātrāka saaugšana.

sentences: '''8. marts''' ir 67. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (68. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 298 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorpaskābes struktūrformula

Hlorpaskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīts, ūdeņraža dioksohlorāts(III)
|           CAS numurs = 13898-47-0
|      ķīmiskā formula = HClO2
|              molmasa = 68,46
|              blīvums = šķīdumam ap 1000
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās, kamēr nesāk sadalīties
|                 citi =
}}
'''Hlorpaskābe''' (HClO2) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +3. Brīvā veidā hlorpaskābi nav iespējams iegūt, tā eksistē tikai ūdens šķīdumos un arī tad ātri sadalās.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 288. lpp.</ref> Hlorpaskābes ūdens šķīdums ir vidēji stipra skābe, kuras sāļus sauc par [[hlorīti (sāļi)|hlorītiem]]. Hlorīti ir samērā stabilas vielas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Linda Nemiera
|         attēls =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1981
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Rakstniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        periods =
|          žanri = [[Fantastika]], [[fantāzijas literatūra|fantāzija]], [[mūsdienu fantāzija]],
|         temati =
|   lit virzieni =
|zināmākie darbi = "[[Septiņi]]", "[[Kaķa lāsts]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi = Lielā lasītāju gada balva 2011
|    kategorijas = nē
|        dzimums = S
}}
'''Linda Nemiera''' (dzimusi '''Linda Dreimane''' {{dat|1981|03|11}}) ir latviešu [[rakstniece]], kas visbiežāk raksta Latvijas [[mūsdienu fantāzija]]s žanrā. Viņas pirmā grāmata "[[Vilcenes stāsts]]" 2011. gadā ieguva Lielo lasītāju balvu nominācijā "Bērnu oriģinālliteratūra".

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Jaunava
| abbreviation = Vir
| name_latin = Virgo
| RA = 13
| dec = 0
| areatotal = 1294
| arearank = 2. vieta
| numbermainstars = 9, 15
| numberstarsplanets = 8
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 9
| brighteststarname = Spika
| starmagnitude = 1
| neareststarname = ''Ross 128''
| stardistance = 10,92
| numbermessierobjects = 11
| meteorshowers =
| bordering = [[Vēršu Dzinējs]]
[[Berenikes Mati]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences:
s laikā (Somija)]]
'''Students''' ({{val-la|students (studentis)}} — tāds, kas cenšas pēc kaut kā) ir cilvēks, kurš studē [[augstskola|augstskolā]] [[Bakalaurs (grāds)|bakalaura]] vai [[Maģistrs (grāds)|maģistra]] līmeņa studiju programmā.

sentences: '''Paralēlskaldnis''' ir [[heksaedrs|heksaedra]] paveids, kuram ir sešas [[skaldne]]s, kas ir pa pāriem paralēlas. Paralēlskaldni var uzskatīt arī par [[paralelograms|paralelograma]] [[prizma|prizmu]]. Izplatītākie ir taisnstūra paralēlskaldņi, kuru skaldnes ir taisnstūri, kas savstarpēji krustojoties veido taisnus [[leņķis|leņķus]]. Taisnstūra paralēlskaldnim, tāpat kā [[kubs|kubam]], ir 6 skaldnes, 12 šķautnes un 8 virsotnes.

sentences:
[[Kategorija:Programmatūra]]
[[Kategorija:Mobilie telefoni|Programmatūra]]
[[Kategorija:Mobilie datori|Programmatūra]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Planīcas ieleja
|attēls                 = Julian Alps - mountain3.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skats no Planīcas uz kalniem tās austrumpusē
 | pushpin_map           = Slovēnija
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =46|lat_min =28 |lat_sec =37
|lon_dir =E |lon_deg =13|lon_min =43 |lon_sec =20
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{SLO}}
|ģeo_apgabals           = Jūlija Alpi
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|platība                =
|kalns                  =
|augstums               = 850—870
|pilsētas               = Rateče
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC-COOH
|molmasa=90,03 (dihidrātam 126,07)
|blīvums=1900 (dihidrātam 1653)
|kušanas temperatūra=101 °C (ātri karsējot); sublimējas 157 °C temperatūrā
|viršanas temperatūra=sadalās 189,5 °C temperatūrā
}}
'''Skābeņskābe''' (etāndiskābe, HOOC−COOH) ir vienkāršākā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Tā ir viena no spēcīgākajām organiskajām skābēm. Skābeņskābes [[sāļi|sāļus]] un [[esteri|esterus]] sauc par '''[[oksalāti]]em''' (no {{val|la|oxalis}} — '[[zaķskābene]]s'). Skābeņskābe ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Veido kristālhidrātu ar divām molekulām ūdens (C2H2O4· 2H2O). Skābeņskābe ir kaitīga veselībai (lielos daudzumos), jo tā piesaista un nogulsnē [[kalcijs|kalciju]], kas var radīt [[nierakmeņi|nierakmeņus]], [[podagra|podagru]] un kalcija nepietiekamību.

sentences:
{{Citas nozīmes|Linux operētājsistēmu|Ubuntu|Ubuntu}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox OS
| name = Ubuntu
| logo =
| screenshot = File:Ubuntu 23.10 with App Center - English.png
| caption = Ubuntu 23.10 "Mantic Minotaur"
| developer = [[Canonical Ltd.]]
| family = [[Linux]]
| working_state = Aktuāls
| source_model = [[Brīvā programmatūra|Brīvā un atvērtā pirmkoda programmatūra]]<ref name="Ubuntu kernel sources">{{Tīmekļa atsauce|title=kernel.ubuntu.com|url=http://kernel.ubuntu.com/git/|website=kernel.ubuntu.com|access-date={{dat|2020|05|20||bez}}|archive-date={{dat|2018|08|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180821121416/http://kernel.ubuntu.com/git/}}</ref><ref name="Ubuntu archive">{{Tīmekļa atsauce|title=Index of /ubuntu|url=http://archive.ubuntu.com/ubuntu/|website=archive.ubuntu.com|access-date={{dat|2020|05|20||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200511162437/http://archive.ubuntu.com/ubuntu/|archivedate={{dat|2020|05|11||bez}}}}</ref>
| latest_release_version = Ubuntu 20.04 LTS
| latest_release_date = {{dat|2020|04|23|N|bez}}
| marketing target = [[Mākoņskaitļošana]], [[lietu internets]], [[personālais dators]], [[serveris]]
| language = Vairāk nekā 55 valodas
| updatemodel = [[Software Updater]]
| package_manager = [[GNOME Software]], [[APT (Debian)|APT]], [[dpkg]], [[Snappy (package manager)|Snappy]], [[flatpak]]
| supported_platforms = {{bulleted list |[[IA-32]], [[x86-64]] |[[ARM64]], [[ARMhf]] ([[ARMv7]] + [[VFPv3-D16]]) |[[ppc64le]] ([[POWER8]] un jaunāk) |[[s390x]]<ref name="supported_hardware">{{Tīmekļa atsauce |url=https://help.ubuntu.com/18.04/serverguide/preparing-to-install.html |quote=Ubuntu 18.04 LTS Server Edition supports four (4) major architectures: AMD64, ARM, POWER8, LinuxONE and z Systems |title=Preparing to Install |work=Ubuntu Official Documentation |year=2018 |publisher=Canonical Ltd. |access-date=16 November 2018 |archive-date={{dat|2019|06|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190602173029/https://help.ubuntu.com/18.04/serverguide/preparing-to-install.html }}</ref>}}
| kernel_type = [[Linux kernel]]
| userland = [[GNU Core Utilities|GNU]]
| ui = [[GNOME]]
| license = [[GNU General Public License|GPL]] un citas licences
| website = {{URL|https://ubuntu.com}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
{{noformējums+}}
{{iw+}}
{{vikisaites+}}
'''Diskrētā kapitāla uzkrāšana''' nozīmē, ka [[procenti|procentu]] pieskaitīšanas starplaiks ir fiksēts, proti, notiek vienu reizi gadā, pusgadā, ceturksnī vai mēnesī.

sentences: '''Prece''' ir lieta vai [[pakalpojums]], ko [[ražotājs]] vai [[tirgotājs]] par attiecīgu [[cena|cenu]] nodod citam īpašniekam, kas parasti zināms kā pircējs vai klients. Prece (pakalpojums) var būt jebkura lieta (īpašums) vai darbība, kuru tās īpašnieks maina vai veic pret atlīdzību. Savukārt apmaiņa ir preces vai pakalpojuma iegūšanas akts no kāda cita, piedāvājot kaut ko pretī, parasti naudu. Šī apmaiņas akta bāzi veido plānotas vai impulsīvas pircēja vēlmes un vajadzības. Preces var iedalīt plaša patēriņa precēs (pārtika, apģērbs, viedtālruņi) un industriālajās precēs (izejvielas, ēkas, ražošanas iekārtas).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Holo
 | official_name            = ''Jolo''<br/>''Tiyanggi''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Jolo town proper, Tulay Mosque bay view (Jolo, Sulu; 10-10-2023).jpg
| image2                   = Jolo town proper, Serantes (Jolo, Sulu; 10-10-2023).jpg
| image3                   = Sulu Provincial Capitol building.JPG
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator sulu jolo.png
 | pushpin_map              = Philippines#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Bangsamoro]]
 | subdivision_name2        = [[Sulu]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1952
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 8
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 22.24
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 137266
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 6 | latm = 03 | lats =  | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 00 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 7400
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 70
 | website                  = {{URL|http://www.jolo.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Eiropas
| Article =
| Nickname =
| Image = Flag of Europe.svg
| Use = 111000
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = {{dat|1955|12|8|N|bez}} ([[Eiropas Padome|EP]])<br />{{dat|1985|6|29|N|bez}} ([[Eiropas Savienība|ES]])
| Design =
}}
'''Eiropas karogs''' ir [[Eiropas Savienība]]s un [[Eiropas Padome]]s karogs un emblēma. Tas ir taisnstūra formas, malu attiecība ir 2:3, tam uz zila fona ir 12 aplī izvietotas piecstaru zelta (dzeltenas) zvaigznes. Bieži karogs tiek izmantots arī [[eirozona]]s valstu norādīšanai. Zvaigžņu skaits netiek mainīts atkarībā no organizāciju dalībnieku skaita, tās tika paredzētas, lai pārstāvētu visu Eiropas tautu.<ref>{{citation|title=EUROPA – The EU at a glance – The symbols of the European Union – The European Flag|accessdate=24 December 2011|url=http://europa.eu/abc/symbols/emblem/index_en.htm}}</ref>

sentences: '''Aberācija''' [[astronomija|astronomijā]] ir parādība, kas rada debess objektu šķietamu kustību ap to patieso atrašanās vietu atkarībā no novērotāja ātruma. Tās rezultātā objekti šķiet pārvietoti novērotāja kustības virzienā, salīdzinot ar to redzamo stāvokli, kad novērotājs ir nekustīgs. [[Grāds (leņķis)|Leņķa]] izmaiņas ir v/c, kur c ir [[gaismas ātrums]] un v novērotāja ātrums. "Zvaigžņu" vai "ikgadējās" aberācijas gadījumā [[zvaigzne]]s redzamā pozīcija novērotājam uz [[Zeme]]s periodiski mainās gada laikā, mainoties Zemes kustības virzienam, kad tā riņķo ap [[Saule|Sauli]], ar maksimālo leņķi aptuveni 20 loka sekundes.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada aprīlis}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = Rungrado 1st of May Stadium
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Views from Yanggakdo International Hotel 10.JPG
| caption             =
| location            = {{vieta|Ziemeļkoreja|Phenjana}}
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = {{dat|1989|05|1|N|bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[Ziemeļkorejas futbola izlase]]
| cap_concert         =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_other          = 114 000
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Entonijs Bordeins
|     vārds_orig = ''Anthony Bourdain''
|         attēls = Anthony Bourdain 2014 (cropped).jpg
|  att_nosaukums = Bordeins [[2014. gads|2014]]. gada septembrī
|        dz_gads = 1956
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|         m_gads = 2018
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 8
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = šefpavārs, aktieris, aktīvists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi = 2002—2017
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = ''[[Vassar College]]''
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Entonijs Maikls Bordeins''' ({{val|en|Anthony Michael Bourdain}}, dzimis {{dat|1956|6|25}}, miris {{dat|2018|6|8}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=2018. gada 8. jūnijs |title=Mirusi populārā CNN ētera personība Entonijs Bordeins |website=[[tvnet.lv]] |url=https://sejas.tvnet.lv/4514374/mirusi-populara-cnn-etera-personiba-entonijs-bordeins |access-date=2018. gada 10. jūnijā}}</ref>) bija amerikāņu [[šefpavārs]], rakstnieks un ceļotājs.

sentences:
{{citas nozīmes|ASV štatu|Kalifornija (nozīmju atdalīšana)|Kalifornija}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Kalifornija
| official_name           = ''California''
| other_name              =
| settlement_type         = Štats
| image_skyline           = Sierra Nevada-terabass.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Sjerranevadas kalnu grēdas teritorija Kalifornijā
| image_flag              = Flag of California.svg
| flag_size               =
| flag_alt                =
| flag_link               =
| image_seal              = Seal of California.svg
| seal_size               =
| seal_alt                =
| seal_link               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| shield_alt              =
| shield_link             =
| nickname                = ''The Golden State''
| motto                   = ''Eureka''<ref name="motto-symbols">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.leginfo.ca.gov/cgi-bin/displaycode?section=gov&group=00001-01000&file=420-429.8 |title=Government Code Section 420-429.8 |publisher=State of California Legislative Council |accessdate=December 24, 2009 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090628233244/http://www.leginfo.ca.gov/cgi-bin/displaycode?section=gov&group=00001-01000&file=420-429.8 |archivedate={{dat|2009|06|28||bez}} }}</ref>
| anthem                  =
| capital                 = [[Sakramento]]
| largest_city            = [[Losandželosa]]
| official_language       = [[Angļu valoda|Angļu]]
| spoken_language         = [[Angļu valoda|Angļu]] (57,6%)
[[Spāņu valoda|Spāņu]] (28,2%)<ref>{{grāmatas atsauce| url=http://www.census.gov/population/cen2000/phc-t20/tab05.pdf| title= California — Languages| publisher=Census| accessdate=2010-04-15}}</ref>
| image_map               = California in United States.svg
| mapsize                 = 250px
| map_alt                 =
| map_caption             = Kalifornijas atrašanās vieta ASV
| image_map1              =
| mapsize1                =
| map_alt1                =
| map_caption1            =
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = '''{{karogs|ASV}}'''
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| established_title       = Iestāšanās ASV
| established_date        = {{dat|1850|9|9|N}} (31.)
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Gavins Ņūsoms]] ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
| leader_title1           = Vicegubernators
| leader_name1            = [[Eleni Kounalakis]] ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.sfgate.com/cgi-bin/blogs/cityinsider/detail?entry_id=80090|title=Lt. Gov.-elect Gavin Newsom to be sworn in by Jan. 10|last=Coté|first=John|date=December 31, 2010|accessdate=January 3, 2010|publisher=[[Hearst Newspapers]] |work=[[SFGate.com]]}}</ref>
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 423970
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      = 4.7
| area_rank               =
| area_blank1_title       =
| area_blank1_km2         =
| elevation_max_m         = 4418
| elevation_max_ft        =
| elevation_min_footnotes =
| elevation_min_m         = -86
| elevation_min_ft        =
| population_footnotes    =
| population_total        = 39 185 605
| population_as_of        = 2021
| population_rank         =
| population_density_km2  = 88
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — <nowiki>60,9%</nowiki>
melnie — <nowiki>6,1%</nowiki>
Āzijas ieceļotāji — <nowiki>12,4%</nowiki>
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 44%
[[katoļi]] — 32%
nereliģiozi — 14%
| blank_name_sec1         = Platums
| blank_info_sec1         = 400 km
| blank1_name_sec1        = Garums
| blank1_info_sec1        = 1240 km
| blank2_name_sec1        = Ģeogrāfiskais platums
| blank2_info_sec1        = No 32° 32′ N līdz 42° N
| blank3_name_sec1        = Ģeogrāfiskais garums
| blank3_info_sec1        = No 14° 8′ W līdz 124° 26′ W
| utc_offset              =
| website                 = {{URL|http://ca.gov/}}
| footnotes               =
}}
'''Kalifornija''' ({{val|en|California}}) ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], kurš atrodas ASV rietumu piekrastē. Štats tiek saukts par "Zelta štatu",<ref>{{Tīmekļa atsauce| title= Zelta neprāta vējš pār Kaliforniju  | work= Latvijas Avīze|author= Anita Bormane | url= http://la.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=371234:zelta-neprta-vj-pr-kaliforniju&catid=156:pasaul&Itemid=181 | accessdate= 2013. gada 11. februārī | language= latviski}}</ref> tas ir visapdzīvotākais štats visā ASV.<ref name="popEst">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.census.gov/popest/states/tables/NST-EST2009-01.csv|format=CSV|title=Table 1. Annual Estimates of the Population for the United States, Regions, States, and Puerto Rico: April 1, 2000 to July 1, 2009|date=December 22, 2009|publisher=[[U.S. Census Bureau]]|accessdate=December 24, 2009|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100104221821/http://www.census.gov/popest/states/tables/NST-EST2009-01.csv|archivedate={{dat|2010|01|04||bez}}}}</ref> Kalifornija ir trešais lielākais štats pēc platības pēc [[Aļaska]]s un [[Teksasa]]s. Kalifornijas piecas lielākās pilsētas ir [[Losandželosa]], [[Sandjego]], [[Sanhosē (Kalifornija)|Sanhosē]], [[Sanfrancisko]] un [[Frezno]]. Kalifornijas administratīvais centrs ir [[Sakramento]]. Kalifornija robežojas ar [[Arizona]]s, [[Nevada]]s un [[Oregona]]s štatiem, [[Meksika|Meksiku]] un [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]].

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Ķeguma ūdenskrātuve
| attēls       = Puduri - panoramio - Dmitrij M (2).jpg
| paraksts     = Ūdenskrātuve un HES skatā no Puduriem
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| map = Latvija
| map_label =
| plat_d=56 | plat_m=44 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=43 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 24,9
| garums       = 50
| platums      = 1,5<ref name="muzejs" />
| Vid_dziļums  = 6,3
| Max_dziļums  = 16,5
| tilpums      = 0,157
| augstums_vjl = 32<ref>{{LPE|5-1|629}}</ref>
| izteka       = [[Daugava]]
| baseins      =
| lielbaseins  = [[Daugava]]s
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        = 9 (lielākā — Jumpravas sala)
| pilsētas     = [[Ķegums]], [[Lielvārde]]
}}
'''Ķeguma ūdenskrātuve''' vai '''Ķeguma HES ūdenskrātuve''' ir mākslīga ūdenstilpe [[Daugava]]s vidustecē 70 km no upes grīvas.<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=104169 LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref><ref name="ezeri">[http://www.ezeri.lv/database/2018/ ezeri.lv Ķeguma ūdenskrātuve]</ref><ref name="CAP">[http://www.perm.lv/wp-content/uploads/2017/05/KHES-CAP_riski.pdf KHES-CAP_riski.pdf]</ref> Izbūvēta 1930. gados [[Ķeguma HES]] vajadzībām. Tās platība ir līdz 24,9 km², bet tilpums — ap 157 miljoniem kubikmetru, no kuriem 36,4 miljoni m³ ir enerģētiski lietderīgais tilpums. Daugavas gada vidējā caurplūde HES rajonā ir 600 m³/s, taču palu laikā tā var pārsniegt 8000 m³/s un ziemās vai sausās vasarās kristies līdz 100—150 m³/s. <ref name="CAP" />

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Grigorijs Kaidanovs
|     vārds_orig = ''Gregory Kaidanov''
|         attēls = Kaidanov0201 051.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Grigorijs Kaidanovs 2002. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1959
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Berdičiva|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{URS}} <br />{{USA}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ilzeskalns
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Skats uz Ilzeskalnu.jpg
| image_caption =
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Ilzeskalna pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=64127&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 165
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 38
| lats = 31
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 23
| longs = 32
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 153
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4619 Ilzeskalns
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetoīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,10
|blīvums=1002
|kušanas temperatūra=15 °C
|viršanas temperatūra=144-148 °C
}}
'''Acetoīns''' (acetilmetilkarbinols, 3-oksi-2-butanons, 3-hidroksibutanons, CH3COCH(OH)CH3) pieder pie oksi[[ketoni]]em. Acetoīns ir bezkrāsaina vai dzeltenīga šķidra viela ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Fromholds-Treijs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1859
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Ditmars Fromholds-Treijs (1827—1873)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Rožkrustieši''' jeb '''rozenkreiceri''' ({{val|de|Rosenkreuzer}}, no ''Rose'' — 'roze' un ''Kreuz'' — 'krusts') ir slepena [[teozofija|teozofiska]] [[brālība]], kuras darbības uzplaukuma posmu saista ar 15.—17. gadsimtu. Brālības nosaukums cēlies no viņu izmantotā Rozes krusta simbola, kuru izmanto arī dažos [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] rituālos. [[Rozes|Roze]] simbolizē augšāmcelšanos, savukārt [[krusts]] — atpestīšanu. Daudzi uzskata, ka mūsdienu rožkrustieši nav saistīti ar 17. gadsimta Rozes krusta brālību, lai arī seko tās mācībai.

sentences:
[[Kategorija:Mali]]
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Mali]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republic of Zambia''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Zambijas Republika
|            valsts_nosaukums = Zambija
|               karoga_attēls = Flag of Zambia.svg
|            karoga_nosaukums = Zambijas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Zambia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Zambijas Republikas  ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 80px
|                 valsts_moto = ''One Zambia, One Nation'' (Viena Zambija, viena nācija)
|                valsts_himna = ''[[Zambijas himna|Stand and Sing of Zambia, Proud and Free]]'' (Stāvu un dziedi Zambijā lepni un brīvi)
|               kartes_attēls = Zambia (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Lusaka]]1
|latd=15|latm=25|latNS=S|longd=28|longm=17|longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]2
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Prezidentālisms|prezidentāla]] [[republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Zambijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Hakainde Hichilema]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Zambijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1964|11|24}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 752,618
|               platība_rangs = 39.
|              procenti_ūdens = 1
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|          iedzīvotāju_skaits = 12 935 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 71.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 17,2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 191.
| GDP_nominal = $25,504	 miljardi<ref name=imf2>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=43&pr.y=6&sy=2017&ey=2019&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=512%2C946%2C914%2C137%2C612%2C546%2C614%2C962%2C311%2C674%2C213%2C676%2C911%2C548%2C193%2C556%2C122%2C678%2C912%2C181%2C313%2C867%2C419%2C682%2C513%2C684%2C316%2C273%2C913%2C868%2C124%2C921%2C339%2C948%2C638%2C943%2C514%2C686%2C218%2C688%2C963%2C518%2C616%2C728%2C223%2C836%2C516%2C558%2C918%2C138%2C748%2C196%2C618%2C278%2C624%2C692%2C522%2C694%2C622%2C142%2C156%2C449%2C626%2C564%2C628%2C565%2C228%2C283%2C924%2C853%2C233%2C288%2C632%2C293%2C636%2C566%2C634%2C964%2C238%2C182%2C662%2C359%2C960%2C453%2C423%2C968%2C935%2C922%2C128%2C714%2C611%2C862%2C321%2C135%2C243%2C716%2C248%2C456%2C469%2C722%2C253%2C942%2C642%2C718%2C643%2C724%2C939%2C576%2C644%2C936%2C819%2C961%2C172%2C813%2C132%2C726%2C646%2C199%2C648%2C733%2C915%2C184%2C134%2C524%2C652%2C361%2C174%2C362%2C328%2C364%2C258%2C732%2C656%2C366%2C654%2C734%2C336%2C144%2C263%2C146%2C268%2C463%2C532%2C528%2C944%2C923%2C176%2C738%2C534%2C578%2C536%2C537%2C429%2C742%2C433%2C866%2C178%2C369%2C436%2C744%2C136%2C186%2C343%2C925%2C158%2C869%2C439%2C746%2C916%2C926%2C664%2C466%2C826%2C112%2C542%2C111%2C967%2C298%2C443%2C927%2C917%2C846%2C544%2C299%2C941%2C582%2C446%2C474%2C666%2C754%2C668%2C698%2C672&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPRPPPPC%2CNGDPDPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database: Zambia |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |date=April 2018 |accessdate=11 June 2018}}</ref>
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_year = 2017
| GDP_nominal_per_capita = $1,480<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|                     IKP_PPP = $68,885 miljardi<ref name=imf2/>
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $3,640<ref name="imf2" />
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.579 <ref name="HDI">{{tīmekļa atsauce |url=http://hdr.undp.org/sites/default/files/2016_human_development_report.pdf |title=2016 Human Development Report |date=2016 |accessdate=21 March 2017 |publisher=United Nations Development Programme }}</ref>
|                    HDI_gads = 2015
|              HDI_kategorija = zems
|                   HDI_rangs = 139.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Zambijas kvanča]]
|                valūtas_kods = ZMK
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.zm]]
|              tālsarunu_kods = 260
|                iso_kods_num = 894
|              iso_kods_alfa2 = ZM
|              iso_kods_alfa3 = ZMB
}}

sentences:
[[izbāzenis]]]]
'''Ornitoloģija''' ({{Val-el|ὄρνις}}; ''ornis'' — ‘putns’) ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta [[putni|putnus]], to [[Embrioloģija|embrioloģiju]], [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiju]], [[Fizioloģija|fizioloģiju]], [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Sistemātika|sistemātiku]] un ģeogrāfisko izplatību. Termins "ornitoloģija" pirmo reizi lietots [[16. gadsimts|16. gadsimtā]], to ieviesis [[Itāļi|itāļu]] [[Dabaszinātnes|dabaszinātnieks]] [[Uliss Aldrovandi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://definify.com/word/ornitolo%C4%A3ija|title=ornitoloģija {{!}} Definition of ornitoloģija at Definify|website=definify.com|access-date=2022-03-06}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lerna
| native_name    = {{gree|Λέρνη}}
| image          = Lerna1.JPG
| image_size     =
| caption        = "Dakstiņu nama" kāpnes uz 2. stāvu.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 33| lats = 04| latNS = N
| longd = 22| longm = 43| longs = 06| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Hellādas (Lernas I-V)
| excavations    = no 1952. gada
| archaeologists = Džons Kaski
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Lerna''' (gr. ''Λέρνη'') ir klasiskās [[Grieķija]]s vēsturiskais apgabals, kas pazīstams ar saviem avotiem ([[Strabons]] rakstīja, ka Lernas avoti bija ārstnieciski) un seno ezeru netālu no [[Peloponēsa]]s austrumu piekrastes uz dienvidiem no [[Argosa]]s. Tā atradās netālu no mūsdienu Mili ciemata pie [[Argoliks|Argolika]]. Grieķu mitoloģijā Lerna ir pazīstama ar [[Lernas hidra|Lernas hidru]], kas sargāja ieeju mirušo valstībā, un kuru nosita [[Hērakls]], veicot savu kārtējo [[Hērakla varoņdarbi|varoņdarbu]].<ref>N. Kūns, Sengrieķu mīti un varoņteikas, Latvijas Valsts Izdevniecība, Rīga, 1959. g., 142. lpp.</ref> [[Karsta process|Karsta]] avoti ir saglabājušies līdz mūsdienām, bet lagūnu ezers 19. gadsimtā samazinājās izmēros un pēc tam izžuva.

sentences:
[[Kategorija:Dzīvnieki|Produkti]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]
[[Kategorija:Pārtika]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Muļķu nauda
| operators =
| attēls = DumbMoney B1Tsr LV Preview.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, komēdija, drāma
| režisors = [[Kreigs Gilespi]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Pols Deino]]
* [[Pīts Deividsons]]
* [[Vinsents D'Onofrio]]
* [[Amerika Ferrera]]
* [[Niks Ofermens]]
* [[Entonijs Ramoss]]
* [[Sebastians Stens]]
* [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Klensijs Brauns]]
* [[Deins Dehāns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dumb Money''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Stage 6 Films''
* ''Black Bear Pictures''
* ''Ryder Picture Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''Sony Pictures Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|8|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2023|9|15|ASV|2023|10|13|Latvija}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|20,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt13957560/|title=
Dumb Money (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Muļķu nauda"''' ({{Val|en|Dumb Money}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Kreigs Gilespi]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Deino]], [[Šeilīna Vudlija]], [[Pīts Deividsons]], [[Vinsents D'Onofrio]], [[Amerika Ferrera]], [[Niks Ofermens]], [[Entonijs Ramoss]], [[Sebastians Stens]], [[Sets Rogens]], [[Klensijs Brauns]] un [[Deins Dehāns]]. Filma ir balstīta uz Bena Mezrika 2021. gada grāmatu ''The Antisocial Network''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Barbel.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Cyprinidae
|      dzimta_lv = Karpu dzimta
|    apakšdzimta = Barbinae
| apakšdzimta_lv = Barbju apakšdzimta
|          ģints = Barbus
|       ģints_lv = Barbes
|           suga = Barbus barbus
|        suga_lv = Barbe
|       binomial = Barbus barbus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
|      izplatība =
}}
'''Barbe''' (''Barbus barbus'') ir [[karpu dzimta]]s (''Cyprinidae'') saldūdens zivju suga, kuras dabīgais izplatības areāls aptver plašu reģionu [[Eiropa|Eiropā]].<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/Barbus-barbus.html FishBase: Barbus barbus (Linnaeus, 1758) Barbel]</ref> Tā ir iecienīts loms makšķerēšanas sporta cienītājiem, bet pārtikā to lietot nebūtu ieteicams, tā kā mātītes nārsta laikā un ikri ir indīgi.<ref name=memb/>

sentences:
{{Filmas infokaste
|   nosaukums = Frekvence
|      attēls = Frequency film.jpg
|     att_izm =
| oriģinālnos = ''Frequency''
|       žanrs = [[fantastika]]
|    režisors = [[Gregorijs Hoblits]]
|  producents =
|   scenārijs = [[Tobijs Emerihs]]
|     aktieri =
* [[Deniss Kveids]]
* [[Džeimss Kavizels]]
* [[Šons Doils]]
* [[Elizabete Mičela]]
* [[Andrē Brauers]]
* [[Melisa Eriko]]
* [[Marina Hinkla]]
* [[Noass Emerihs]]
* [[Pīters Maknīls]]
|      mūzika = [[Maikls Keimens]]
|   operators =
|     montāža =
|     studija =
| izplatītājs = ''New Line Cinema''
|    izdošana = 2000
|      ilgums = 118 minūtes
|      valsts = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = 31 miljons dolāru<ref name="boxofficemojo.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=frequency.htm|title=Frequency (2000) - Box Office Mojo|work=boxofficemojo.com}}</ref>
|    ienākumi = 68,1 miljons dolāru<ref name="boxofficemojo.com"/>
| iepriekšējā =
|      nākamā =
|        imdb = 0186151
|    paraksts = Filmas plakāts
}}
'''"Frekvence"''' ({{val|en|Frequency}}) ir 2000. gadā uzņemta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[drāma]] — [[trilleris]]. Tās [[scenārists|scenārija autors]] ir [[Tobijs Emerihs]], [[kinorežisors|režisors]] — [[Gregorijs Hoblits]]. Filmā galvenās lomas tēlo [[Deniss Kveids]] un [[Džeimss Kavizels]], tā uzņemta [[Toronto]] un [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Vammas Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        = ''[[Patria (uzņēmums)|Patria]]'', ''[[Veekmas]]''
| foundation       = 1991. gads
| founder          =
| defunct          = 2008. gads
| location_city    = [[Vammala]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mašīnbūve]]
| products         = [[ekskavators|ekskavatori]], [[greiders|greideri]], lidostu apkalpošanas tehnika, šaujamieroči
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''Vammas''' bija [[Somija]]s uzņēmums, kas nodarbojās ar ceļu apkopes, rakšanas un sniega novākšanas tehnikas, kā arī ieroču sistēmu ražošanu. Tas tika izveidots 1991. gadā; kopš 1996. gada ''[[Patria (uzņēmums)|Patria Oy]]'' meitas uzņēmums; 2000. gadu beigās civilās produkcijas bizness pārdots, bet ieroču ražošana integrēta ''Patria'' sastāvā.

sentences: '''Profesors''' ({{val-la|professor}} — 'skolotājs, pasniedzējs') ir augstākais [[augstskola]]s akadēmiskā personāla zinātniskā darbinieka nosaukums un amats.

sentences:
'''Velbeks''' var būt:
* [[Denijs Velbeks]] — angļu futbolists;
* [[Mišels Velbeks]] — franču rakstnieks.

sentences:
kristālhidrāts]]
'''Perhlorāti''' ir [[perhlorskābe]]s sāļi. Perhlorāti, izņemot tos, kam ir krāsaini katjoni, parasti ir baltas kristāliskas vielas. Perhlorāti ir visstabilākie no [[skābeklis|skābekli]] saturošajiem [[hlors|hlora]] savienojumiem.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 863. lpp. {{ru ikona}}</ref> Daudzi no tiem ir pilnīgi stabili kā cietā veidā, tā arī ūdens šķīdumos. Tomēr karsējot perhlorāti sadalās (parasti rodas attiecīgie [[hlorīdi]] un izdalās skābeklis). [[Kālija perhlorāts]] sāk sadalīties tikai pie apmēram 400 °C, citi perhlorāti, it īpaši [[kristālhidrāti]] vai organiskie perhlorāti, ir nestabilāki. Vairums perhlorātu ļoti labi šķīst ūdenī, turklāt šķīdumi praktiski nehidrolizējas. Kālija, rubīdija un cēzija perhlorāti slikti šķīst aukstā ūdenī, bet sildot šķīdība strauji pieaug, tādēļ šīs vielas ir viegli pagatavojamas un attīrāmas [[pārkristalizēšana|pārkristalizējot]]. Samērā slikti šķīstošs ir arī [[amonija perhlorāts]]. Perhlorāta joni nemēdz būt [[kompleksie savienojumi|komplekso savienojumu]] sastāvā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Edvards Ratnieks

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Pols van Daiks
|Attēls           = Paul van Dyk DJing.jpg
|Att_izm          = 200px
|Apraksts         =
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Vieta_dz         = {{flaga|Vācija}} [[Eizenhitenštate]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], [[Vācija]]
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1971|12|16}}
|Žanrs            = [[transs (mūzika)|Trance]], [[deju mūzika|Dance]], [[Techno (mūzika)|Techno]]
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]]
|Gadi             = 1991—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Vandit]]
 [[Deviant Records]]
 [[MFS (label)|MFS]] (1992-1998)
| Darbojies_arī = [[Benassi Bros.]], Bat67, The Biz, FB, KMC, M&M, Two Men
|Mlapa            = [http://www.paulvandyk.com paulvandyk.com]
|Dzimums          = V
}}
'''Pols van Daiks''' vai '''Pauls van Daiks''' (''Paul van Dyk''), īstajā vārdā '''Matiass Pauls''' ({{val|de|Matthias Paul}}; dzimis [[1971]]. gada [[16. decembris|16. decembrī]] [[Eizenhitenštate|Eizenhitenštatē]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas zemē]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|Vācijas Demokrātiskajā Republikā]]), ir vācu dīdžejs un deju mūzikas producents.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pienskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=Optiskajiem izomēriem — 1248,5 kg/m3
Racemātam pie 15 °C — 1249
|kušanas temperatūra=Optiskajiem izomēriem 25—26 °C
Racemātam 18 °C
|viršanas temperatūra=Optiskajiem izomēriem — sadalās
Racemātam 122 °C pie 14 mmHg
}}
'''Pienskābe''' (α-hidroksipropionskābe, 2-hidroksipropānskābe, CH3CHOHCOOH) pieder pie hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pienskābe ir higroskopiska pulverveida viela vai bezkrāsains sīrupveida šķidrums, kas ļoti labi šķīst ūdenī. Pienskābes sāļus sauc par '''laktātiem''' ({{val|la|lac(tis)}} — '[[piens]]').

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Pomoru ģimene 20. gadsimta sākumā
|tauta=Pomori
|native_name = ''поморы''
|skaits=ap 3000
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[krievu valoda]]<br />([[pomoru dialekts]])
|reliģija=[[vecticībnieki]]
|grupas=
|radi=
}}
'''Pomori''' ir mazskaitlīga [[Krievija]]s ziemeļrietumos dzīvojoša [[krievi|krievu]] etniska grupa. Runā [[krievu valoda]]s [[pomoru dialekts|pomoru dialektā]]. Kopskaits tiek lēsts ap 3—5 tūkstošiem. Apdzīvo [[Baltā jūra|Baltās jūras]] piekrasti un [[Mezeņa]]s, [[Pečora (upe)|Pečora]]s, [[Oņega]]s un [[Ziemeļu Dvina]]s lejteci. Pēc reliģiskās pārliecības lielākoties [[vecticībnieki]], kā arī [[Pareizticība|pareizticīgie]].

sentences: '''18. marts''' ir gada 77. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (78. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 288 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Voleri]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Voleri]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa         =
| vārds         = Emīls Krēpelins
| vārds_orig = ''Emil Kraepelin''
|  attēls       = E. Kraepelin.jpg
| att_izmērs    = 200px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1856
| dz_mēnesis    = 2
| dz_diena      = 15
| dz_vieta      = {{vieta|Vācija|Neištrēlica}}
| m_gads        = 1926
| m_mēnesis     = 10
| m_diena       = 7
| m_vieta       = {{vieta|Vācija|Minhene}}
| dzīves_vieta  =
| pilsonība     =
| tautība       =
| alma_mater    = [[Leipcigas Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
| darba_vietas  = [[Minhenes Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]]
| zinātne       = [[psihiatrija]]
| pasniedzēji   = [[Vilhelms Vunts]]
| sasniegumi    =
| apbalvojumi   =
| paraksts      =
| piezīmes      =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nāvi večiņām!
| attēls                   = The Ladykillers movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ladykillers''
| žanrs                    = melnā komēdija, trilleris
| režisors                 = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| producents               =
* [[Berijs Sonenfīlds]]
* [[Berijs Džozefsons]]
* [[Toms Džeikobsons]]
* Džoels un Ītans Koeni
| scenārija autors         = Džoels un Ītans Koeni
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Irma P. Hola]]
* [[Marlons Vaijans]]
* [[Dž. K. Simonss]]
* [[Tzi Ma]]
* [[Raiens Hērsts]]
* [[Bleiks Klārks]]
| mūzika                   = [[Kārters Burvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Tom Jacobson Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|3|26||bez}}
| ilgums                   = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ladykillers-2004|title=The Ladykillers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 29, 2019|archive-date={{dat|2016|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160413222219/http://www.bbfc.co.uk/releases/ladykillers-2004}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ladykillers.htm|title=The Ladykillers (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nāvi večiņām!"''' ({{val|en|The Ladykillers}}) ir 2004. gada melnā komēdija, kas balstīta uz Viljama Rouza tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Irma P. Hola]], [[Marlons Vaijans]], [[Dž. K. Simonss]], [[Tzi Ma]], [[Raiens Hērsts]] un [[Bleiks Klārks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|3|26||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Tilia amurensis|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malvales|rinda_lv=Malvu rinda|dzimta=Malvaceae|dzimta_lv=Malvu dzimta|apakšdzimta=Tilioideae|apakšdzimta_lv=Liepu apakšdzimta|ģints=Tilia|ģints_lv=Liepas|suga=Tilia amurensis|suga_lv=Amūras liepa|attēls=Tilia amurensis 2777.jpg}}
'''Amūras liepa''' ({{val-la|Tilia amurensis}}) ir [[malvu dzimta]]s suga, kura savvaļā ir sastopama [[Austrumāzija|Austrumāzijā]]. Tā ir līdzīga [[Parastā liepa|parastajai liepai]] (''Tilia cordata'') atšķiras ar nedaudz mazākām lapām, seglapām un ziedu čemuriem. Suga ir nozīmīga koksnes ieguvei [[Krievija|Krievijā]], [[Ķīna|Ķīnā]] un [[Koreja|Korejā]], un dažkārt tiek stādīta uz ielām dekoratīvos apstādījumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Lime-trees and basswoods : a biological monograph of the genus Tilia|url=https://www.worldcat.org/oclc/810933105|publisher=Cambridge University Press|date=2012|location=Cambridge|isbn=978-1-139-54911-0|oclc=810933105|first=Donald|last=Pigott|year=2012|pages=137–150}}</ref>

sentences: '''Karneols''' (no {{val|la|cornus}} — 'kizila kauliņi' — pēc akmens krāsas, kas nav saistāma ar gaļas (''carne'') nosaukumu) jeb '''serdoliks''' (no {{val|ru|сердолик}} — 'sirdsprieks') ir vienmērīgas sarkanas krāsas [[halcedons]]. Karneolam raksturīgo krāsu rada [[dzelzs]] oksīds (sarkano krāsu) un/vai hidroksīds (brūno krāsu).

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Kemerovas apgabals
|official_name=''Кемеровская область''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|apgabals]]
|image_skyline = Kuznetsk Alatau 1.jpg
|image_caption = Kuzņeckas Alatau
|image_flag = Flag of Kemerovo Oblast.svg
|image_shield = Coat of arms of Kemerovo Oblast.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Kemerovo in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Sibīrijas federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Kemerova]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1943
|official_language = [[krievu valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=39
|p1 = '''19 apgabala pilsētas'''
|p2 = [[Kemerova]]
|p3 = [[Novokuzņecka]]
|p4 = [[Anžerosudženska]]
|p5 = [[Belova]]
|p6 = [[Berjozovska]]
|p7 = [[Gurjevska (Kemerovas apgabals)|Gurjevska]]
|p8 = [[Kaltana]]
|p9 = [[Kiseļovska]]
|p10 = [[Mariinska]]
|p11 = [[Ļeņinska-Kuzņecka]]
|p12 = [[Meždurečenska]]
|p13 = [[Miski]]
|p14 = [[Osiņņiki (pilsēta)|Osiņņiki]]
|p15 = [[Polisajeva]]
|p16 = [[Prokopjevska]]
|p17 = [[Taiga (pilsēta)|Taiga]]
|p18 = [[Taštagola]]
|p19 = [[Topki]]
|p20 = [[Jurga]]
|p21 = '''1 apgabala pilsētciemats'''
|p22 = [[Krasnobrodska]]
|p23 = '''19 rajoni'''
|p24 = [[Belovas rajons]]
|p25 = [[Gurjevskas rajons (Kemerovas apgabals)|Gurjevskas rajons]]
|p26 = [[Ižmorskas rajons]]
|p27 = [[Kemerovas rajons]]
|p28 = [[Krapivinskas rajons]]
|p29 = [[Ļeņinskas-Kuzņeckas rajons]]
|p30 = [[Mariinskas rajons]]
|p31 = [[Meždurečenskas rajons]]
|p32 = [[Novokuzņeckas rajons]]
|p33 = [[Prokopjevskas rajons]]
|p34 = [[Promišļennajas rajons]]
|p35 = [[Taštagolas rajons]]
|p36 = [[Tisuļas rajons]]
|p37 = [[Topku rajons]]
|p38 = [[Tjažinskas rajons]]
|p39 = [[Čebulas rajons]]
|p40 = [[Jurgas rajons]]
|p41 = [[Jajas rajons]]
|p42 = [[Jaškinas rajons]]
|area_total_km2 = 95725
|total_type=Kopā
|population_total = 2567990
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[krievi]] (93,7 %)<br/>[[tatāri]] (1,5 %)
| population_density_km2   = auto
|website={{url|http://ako.ru/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KEM
|footnotes =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Bagobo
|attēls          =
|image_caption   = Bagobo tradicionālos tērpos Kadajavana svētkos
|native_name     = ''Bagobo''
|skaits          = 118 316 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[gjanganu valoda]]
[[tagabavu valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
|reliģija        = [[politeisms]]
|grupas=
|radi            = [[lumadi]], [[moro]]
}}
'''Bagobo''' (''Bagobo'') ir [[lumadi|lumadu]] tauta [[Filipīnas|Filipīnās]], viena no [[Mindanao]] salas aborigēnajām etniskajām kopienām; dažkārt tiek pieskaitīta plašākajam [[manobo]] etnosam. Bagobo kopskaits ir ap 120 tūkstošiem un tie apdzīvo kalnainu apvidu ap [[Apo (kalns)|Apo]] vulkānu Mindanao dienvidu daļā [[Davao]] pilsētas administratīvajā teritorijā (51 174 cilvēki, 2,9 % no pilsētas iedzīvotāju kopskaita), kā arī [[Dienviddavao]] (39 594; 5,8 %) un [[Ziemeļkotabato]] (11 646; 0,9 %) provincēs.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Bagobo iedalās vairākās cilšu grupās: atavi, eto, kailavani, langilani, manuvu, matigsalugi, tagaluro, tigdapaja.<ref name=govph>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/bagobo/ |title=Peoples of the Philippines: Bagobo |access-date={{dat|2024|03|02||bez}} |archive-date={{dat|2022|10|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20221012233039/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/bagobo/ }}</ref> Bagobo runā divās valodās — [[gjanganu valoda|gjanganu]] un [[tagabavu valoda|tagabavu]], kas pieder dažādām [[austronēziešu valodas|austronēziešu]] saimes apakšgrupām; oficiālā saziņā bieži izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]], [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un [[angļu valoda|angļu]] valodas.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/bagobo/ Ethnic Groups of the Philippines. Bagobo]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = ''Fergie''
|Attēls = Les Black Eyed Peas en concert au VIP Room Paris 2.jpg
|Att_izm =
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = Steisija Anna Fergusone
|Pseidonīms =
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1975|3|27}}
|Miris =
|Vieta = {{flaga|ASV}} [[Asjenda Heitsa]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = balss
|Žanrs = [[popmūzika]], [[deju pops]], [[ritmblūzs]], [[hiphops]], [[popreps]]
|Nodarbošanās = dziedātāja, dziesmu autore, aktrise, modele
|Gadi = [[1991]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[A&M Records|A&M]]'', ''[[Interscope Records|Interscope]]'', ''will.i.am Music Group''
|Darbojies_arī = ''[[Wild Orchid]]''<br />''[[The Black Eyed Peas]]''
|Mlapa = [http://www.fergie.com/ fergie.com]
|Dzimums = S
}}
'''Steisija Anna Fergusone''' ({{val|en|Stacey Ann Ferguson}}) (dzimusi {{dat|1975|3|27}}), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu '''''Fergie''''', ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[popmūzika]]s/[[ritmblūzs|ritmblūza]] dziedātāja, dziesmu autore un aktrise. Viņa ir pazīstama kā grupas ''[[The Black Eyed Peas]]'' dalībniece un arī kā solomāksliniece.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Konstantīns Grēvinks
|          vārds_orig = ''Constantin von Grewingk''
|              attēls = Constantin Grewingk.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1819
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Vīlande]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1887
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 30
|             m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas = Krievijas zinātņu akadēmija Sanktpēterburgā
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[ģeoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Konstantīns Kaspars Andrejs fon Grēvinks''' ({{val|de|Constantin Caspar Andreas von Grewingk}}, 1819-1887) bija [[latvieši|latviešu]] cilmes [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[ģeologs]]. [[Tērbatas Universitāte]]s ģeoloģijas profesors (1854—1887).

sentences: '''Tiesības uz atbilstošu dzīves līmeni''' ir daļa no "otrās paaudzes" (ekonomiskajām, sociālajām un kultūras) cilvēktiesībām.

sentences:
'''Rektascensija''' ({{val|la|rectus}} — 'taisns' un ''ascensio'' — 'uzlēkšana, uzkāpšana') ir viena no sfēriskajām koordinātām astronomiskajā [[ekvatoriālā koordinātu sistēma|ekvatoriālajā koordinātu sistēmā]]. Rektascensiju apzīmē ar grieķu burtu '''α'''
<ref>J. Žagars, I.Vilks "Astronomija augstskolām", LU, 2005, 13. lpp.</ref>. Rektascensijas vērtība tiek skaitīta pretpulksteniski pa [[debess ekvators|debess ekvatoru]], kā atskaites punktu ņemot [[pavasara punkts|pavasara punktu]] un skaitot līdz vietai, kur debess ekvatoru krusto attiecīgā spīdekļa vai cita astronomiska objekta [[Deklinācija (astronomijā)|deklinācijas]] riņķis. Parasti rektascensiju izsaka [[stunda|stundās]], [[minūte|minūtēs]] un [[sekunde|sekundēs]], sadalot debess ekvatoru 24 stundās. To var izteikt arī [[leņķa grāds|leņķa grādos]]. Vienai rektascensijas stundai atbilst 15 leņķa grādi, vienai rektascensijas minūtei — 15 leņķa minūtes, bet vienai rektascensijas sekundei — 15 leņķa sekundes.

sentences: '''Grozāmgrābslis''' jeb '''virpināmais'''<ref>{{ziņu atsauce|title=Valsts valodas centrs: Fidžet spineris latviski saucams par virpināmo vai grozāmgrābsli|url=http://www.db.lv/ekonomika/tirdznieciba-un-pakalpojumi/mazumtirdznieciba/valsts-valodas-centrs-fidzet-spineris-latviski-saucams-par-virpinamo-vai-grozamgrabsli-463748|accessdate={{dat|2017|6|29||bez}}|work=[[Dienas Bizness]]|date={{dat|2017|6|13||bez}}}}</ref> ({{val|en|Fidget spinner}}) ir [[rotaļlieta]], kas sastāv no [[gultnis|gultņa]] centrā un plakanas vairāku izciļņu struktūras. Tas parasti veidots no [[Metāli|metāla]] un [[plastmasas]], veidots tā, lai bez lielas piepūles brīvi grieztos ap savu asi.

sentences: '''Cepurīšu sēnes''' ir nosacīts nosaukums, ar kuru populārajā literatūrā apzīmē tādus [[sēnes|sēņu valsts]] organismu [[sēne|augļķermeņus]], kuri izveido [[cepurīte (sēnes)|cepurīti]]. Cepurīte sastāv no [[trama (mikoloģija)|mīkstuma]], kas klāts ar virsmiziņu, un [[spora]]s veidojošo slāni — [[himēnijs|himēniju]] tās apakšdaļā.<ref>A.Balodis, “Rokasgrāmata sēņotājiem”, Liesma, 1974., 8. lpp.</ref><ref>«Грибы СССР», Мысль, Москва, 1980., 90. lpp.</ref><ref>Музей природы Латвийской ССР, “Грибы. Каталог выставки”, Avots, 1988., 4. lpp.</ref> [[Sēņu sistemātika|Sēņu sistemātikā]] šāds termins vairs netiek lietots, bet sastopams sēņu noteicējos un rokasgrāmatās.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Romāns fon Ungerns-Šternbergs
|     vārds_orig = ''Roman Nicolaus Maximilian von Ungern-Sternberg
Роман Фёдорович фон Унгерн-Штернберг''
|         attēls = Baron ungern.ruem.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Romāns fon Ungerns-Šternbergs pēc apcietināšanas 1921. gadā
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1885
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Grāca]], [[Austroungārija]]
(tagad {{AUT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1921
| m_mēnesis = 09
| m_diena = 15
| m_vieta = [[Novosibirska]],  [[KPFSR]]
(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālis]]
|  dienesta_laiks = 1908.—1921.
|          valsts = [[Krievijas impērija]] (1908—1917),
[[Balto kustība]] (1917-1920)
[[Mongolija]] (1920-1921)
|       struktūra = Kavalērija
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas-Japānas karš]], [[Pirmais pasaules karš]], [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība = Jūras kadetu korpuss, Pāvela karaskola [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|nosaukums_latv_val  = Vidusfranku valsts
|sugasvārds          =
|kontinents          = [[Eirāzija]]
|reģions             = [[Rietumeiropa]]
|valsts              =
|laikmets            = [[Viduslaiki]]
|statuss             = [[valsts]]
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = [[Monarhija]]
|gads_sākums         = 843
|gads_beigas         = 855

sentences:
{{infokaste+}}
'''Jorgs Rumbanis''' ({{val|el|Γεώργιος Ρουμπάνης}}, dzimis {{dat|1929|08|15}} [[Tripole (Grieķija)|Tripolē]], [[Grieķija|Grieķijā]]) ir grieķu [[atlēts]]. [[1956]]. gada olimpiskajās spēlēs [[Melburna|Melburnā]] viņš ieguva bronzas medaļu [[kārtslēkšana|kārtslēkšanā]], sasniedzot rezultātu 4,50 m (tā laika Grieķijas nacionālais rekords). Viņš pārtrauca nodarboties ar vieglatlētiku [[1961]]. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Lencmanis
|     vārds_orig =
|         attēls = Jānis Lencmanis.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Naudītes pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 07
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Elizabete Krustiņsone]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jānis Lencmanis''', segvārds '''Ķencis''' (1881—1939), bija latviešu [[marksisms|marksists]] un profesionāls revolucionārs, Latvijas Sociāldemokrātijas Centrālkomitejas Krievijas biroja loceklis (1918), [[LSPR]] Komisāru padomes priekšsēdētāja biedrs un Iekšlietu tautas komisārs (1919).

sentences: {{jāuzlabo|saviem vārdiem jāuzraksta no http://medicina-fiziologija.blogspot.com/2013_09_03_archive.html pārkopētie teksti}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ciskādu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Ciskādu Sv. Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 250px
| caption               = Ciskādu katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 300
|map_label = Ciskādu baznīca
| position=left
| latd  = 56  | latm  = 29  | lats  = 32  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 08  | longs = 09  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Sakstagala pagasts]], [[Ciskādi]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1914]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Imants Petrovskis
| website               =
| architecture_style    = [[romānika]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1900]]
| length                = 42m
| width                 = 17m
| width_nave            =
| height_max            = 49m
| materials             = sarkani [[ķieģelis|ķieģeļi]]
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Ciskādu katoļu baznīca
|      numurs = 5862
|       grupa = Reģiona nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}
'''Ciskādu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes [[Baznīca (celtne)|baznīca]].<ref name="catholic">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=Romas katoļu baznīca Latvijā |access-date={{dat|2011|09|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Sakstagala pagasts|Sakstagala pagasta]] [[Ciskādi|Ciskādos]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šafts
| operators =
| attēls = Shaftposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma
| režisors = [[Gordons Pārkss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Ričards Roundtrijs]]
| mūzika = [[Aizeks Heiss]]
| oriģinālnos = ''Shaft''
| studija = ''Shaft Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Shaft-(1971)#tab=summary|title=Shaft (1971) |publisher=''The Numbers'' |accessdate= {{dat|2022|6|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šafts"''' ({{Val|en|Shaft}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Gordons Pārkss]]. Filmā galveno Džona Šafta lomu atveido [[Ričards Roundtrijs]]. Filma ir balstīta uz viena no filmas scenārista [[Ernests Taidimens|Ernesta Taidimena]] [[Šafts (romāns)|tāda paša nosaukuma]] romāna.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Boeing apakšveidne}}
|nosaukums            = Boeing 717
|attēls               = AeBal B717 EC-HOA.jpg
|paraksts             = [[Spānija|Spāņu]] ''Aerolíneas de Baleares'' Boeing 717
|tips                 = Pasažieru lidmašīma
|valsts               = {{flag|ASV}}
|ražotājs             = [[Boeing|Boeing Airplane Company]]
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{Dat|1998|9|2}}
|komerciālie lidojumi = {{Dat|1999|10|12}}
|izņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  = AirTran
Midwest Airlines
QantasLink
Hawaiian Airlines
|ražošanā             = [[1998]] - [[2006. gads|2006]]
|skaits               = 156
|izmaksas             =
|attīstīts no         = McDonnell Douglas MD-90
|modifikācijas        =
}}

sentences:
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Johans Reinholds fon Patkuls
|          vārds_orig = ''Johann Reinhold von Patkul''
|              attēls = Johann Patkul.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_gads = 1660
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = [[Zviedrijas karaliste]], [[Stokholma]]
|              m_gads = 1707
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]], Kazimira
(Tagad {{POL}})
|             dzimums = V
|              vecāki =Frīdrihs Vilhelms fon Patkuls
 Ģertrūde Patkula
|        dzīvesbiedrs =
|   brāļi =
|          māsas =
|               bērni =
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Infobox historic site
|area=112476 m2
|built=1016. gadā
|demolished=1834. gadā
|height=
|image=Parliament at Sunset.JPG
|image_size=250px
|latNS=N|latd=51|latm=29|lats=57
|longEW=W|longd=00|longm=07|longs=29
|location={{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Vestminstera}}
|map_size=250px
|name=Vestminsteras pils
|native_name=''Palace of Westminster''
|pushpin_map=Londonas centrs#Londona
|rebuilt=1870. gadā
| embedded =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vestminsteras pils, Vestminsteras abatija un Svētās Margaritas baznīca
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iv
|        designation1_date = 1987 <small>(11. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/426 426]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
<mapframe text="Vestminsteras pils" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q62408"
}
</mapframe>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Lipsbergs''' ir uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Skaitlis
|num = 4
|lv = Četri
}}
'''4''' ('''četri''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[3 (skaitlis)|3]] un [[5 (skaitlis)|5]].

sentences: '''Pedvāles mākslas parks''', līdz 2018. gadam '''Pedvāles brīvdabas mākslas muzejs''', ir valsts nozīmes kultūras piemineklis, kas kopā ar [[Firkspedvāle]]s un [[Briņķpedvāle]]s muižu ēkām ietilpst īpaši aizsargājamā kultūrvēsturiskā teritorijā "[[Abavas senleja (dabas parks)|Abavas ieleja]]". 150 hektāru teritorijā iekārtotas pastaigu takas ar garumu no 1 km līdz 5 km.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Zendaja
 | attēls                  = Zendaya - 2019 by Glenn Francis.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Zendaja 2019. gadā
 | dz. vārds               = {{dzimšanas datums un vecums|1996|9|1}}
 | dz. datums              = {{Vieta|ASV|Kalifornija|Oklenda|3s=Oklenda (Kalifornija)}}
 | dz. vieta               =
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, dziedātāja
 | darbības gadi           = 2009—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ataša
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte             = Latvija
| reljefs = jā
| izteka            =  [[Teiču purvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Nereta]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=34| sāk_plat_s= 23| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m= 29| sāk_gar_s=56| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56| iet_plat_m=28| iet_plat_s=6| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26| iet_gar_m=10| iet_gar_s=48| iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 27
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 1,6m
| gada_notece       =
| baseins           = 215
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Mārsna]], [[Taurupe (Atašas pieteka)|Taurupe]]
}}
'''Ataša''' (augštecē — '''Nikāzis''') ir [[upe]] [[Jēkabpils novads|Jēkabpils]] un [[Līvānu novads|Līvānu novadā]], [[Nereta (upe)|Neretas]] labā krasta [[pieteka]].<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95978&p_back=0*80*3 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Fascioloze''' ({{val-la|Fasciolosis}}) ir [[invāzija]]s [[slimība]], ko ierosina plakantārpu tipa sūcējtārpu klases parazīts [[aknu fasciola]] (''Fasciola hepatica''); viena no helmintozēm. [[Latvija|Latvijā]] aknu fasciolas ļoti izplatītas govīm un aitām. Aknu fasciolas dzimumgatavie indivīdi (2—3 cm gari, 1 cm plati sūcējtārpi) parazitē dzīvnieku, atsevišķos gadījumos cilvēku aknu žultsvados, retāk plaušās. Parazīts ir hermafrodīts. Tas producē olas, kas no invadētā dzīvnieka vai cilvēka aknām ar žulti nokļūst zarnās un tālāk ar izkārnījumiem izdalās ārējā vidē. Mitrās vietās, piemēram, purvainās ganībās, no olas izšķiļas kāpurs — miracīdijs, kas ieurbjas mazajā dīķgliemezī (''Calba truncatula''), kur pārdzīvo vairākas attīstības stadijas un savairojas. Pēc zināma laika jauni kāpuri atbrīvojas no mazā dīķgliemeža un brīvi peld pa ūdens virsu vai piestiprinās pie zāļu stiebriem, pēc tam pārklājas ar cietu apvalku ([[Cista (mikrobioloģija)|iecistējas]]) un ilgāku laiku saglabā dzīvotspēju. Ja kopā ar ūdeni vai zāļu stiebriem tos norij dzīvnieks, tā aknu žultsvados attīstās pieaugušas aknu fasciolas. Tā var invadēties arī cilvēks. Aknu fasciolu kustības un vielmaiņas produkti cilvēkam var radīt dažādus aknu bojājumus: iekaisumu, sastrutojumu, žultsvadu aizsprostojumu, aknu audu atrofiju utt. Novērojamas saindēšanās pazīmes, [[anēmija]], [[novājēšana]], [[tūska]]. Diagnoscē, izkārnījumos vai divpadsmitpirkstu zarnas saturā atrodot parazīta olas. Aknu fasciolu olas cilvēka izkārnījumos ne vienmēr liecina par saslimšanu; tās var konstatēt arī tad, ja uzturā lietotas ar aknu fasciolām invadēta dzīvnieka aknas. Šādos gadījumos izmeklēšana jāatkārto pēc 7 — 10 dienām, un šajā laikā nedrīkst ēst aknas. Fasciolozi ārstē ar hloksilu.

sentences:
{{citas nozīmes|bijušo mazumtirdzniecības uzņēmumu|Antila|Antila}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Anttila''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1952. gads
| founder          =
| defunct          = 2016. gads
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mazumtirdzniecība]]
| products         = plaša patēriņa preces, apģērbs, sadzīves ķīmija
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''4K Invest''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Anttila Oy''''' bija [[Somija]]s mazumtirdzniecības uzņēmums. Tas pārvaldīja universālveikalu tīklu ''Anttila'', kā arī interjera elementu veikalu tīklu ''Kodin1''. Uzņēmums bija pazīstams ar preču izplatīšanu pēc pasūtījumiem pa pastu vai internetu. Tā galvenais birojs atradās [[Helsinki|Helsinkos]]. Uzņēmums bija dibināts 1952. gadā.
2016. gada 19. jūlijā ''Anttila'' iesniedza bankrota pieteikumu.<ref name="tvnet 2016.07" /> Pēdējais veikals ''Itäkeskus'' tika slēgts 2016. gada 14. decembrī.

sentences:
{{Elementa infokaste
|tips=sārmu metāls
|kārtas skaitlis=3
|7. čaula=
|6. čaula=
|5. čaula=
|4. čaula=
|3. čaula=
|2. čaula=1
|1. čaula=2
|simbols=Li
|atommasa=6,941
|valences elektroni=[He]2s1
|tabulas attēls=
|attēls=
Parafīna eļļā uzglabāti litija gabaliņi
|oksidēšanas pakāpes=+1
|elektronegativitāte=0,98
|blīvums=535
|kušanas temperatūra=453,69 K (180,54 °C)
|viršanas temperatūra=1615 K (1342 °C)
}}
'''Litijs''' ir vieglākais no [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], kas brīvā veidā [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] nav [[gāze]]. Tā simbols ir '''Li''' un kārtas numurs [[Elementu periodiskā tabula|periodiskajā tabulā]] ir 3 un tas ir vieglākais pazīstamais [[metāls]]. Tas ir [[sārmu metāls]], jo ir ķīmiski ļoti aktīvs (reaģē ar gaisa [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdens|ūdeni]]), tāpēc brīvā veidā dabā nav sastopams. Litijs ir ķīmiski vismazāk aktīvais sārmu metāls. Dabā, savienojumu veidā litijs ir sastopams vairākos minerālos. Tāpat kā visi sārmu metāli, litijs savienojumos var būt tikai vienvērtīgs.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Jamanu sievietes
|tauta=Jamani
|skaits=1600(2017)
|vieta=[[Ugunszeme]]
{{ARG}}
{{CHL}}
|valoda=[[spāņu valoda]]
[[jamanu valoda]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]]
|grupas=
|radi= [[kaveskari]]
}}
'''Jamani''' (pašnosaukums: ''yámana'') vai '''jagani'''<ref>{{PZT|726|Ugunszemieši}}</ref> ir viena no [[Ugunszeme]]s aborigēnajām tautām [[Argentīna|Argentīnā]] un [[Čīle|Čīlē]]. Līdz 20. gadsimta sākumam apdzīvoja Ugunszemes arhipelāga dienvidu salas. Tiek uzskatīta par pasaulē vistālāk dienvidos dzīvojošo tautu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums                = Tas — otrā nodaļa
| attēls                   = ItChapterTwoTeaser.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| oriģinālnos              = ''It-Chapter two''
| žanrs                    = [[šausmu filma]]
| režisors                 = Endijs Musketi
| producents               =
* [[Barbra Musketi]]
* [[Dens Lins]]
* [[Rojs Lī]]
| scenārijs         = [[Gerijs Daubermans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Makevojs]]
* [[Džesika Česteina]]
* [[Bills Heiders]]
* [[Aizajs Mustafa]]
* [[Džejs Raians]]
* [[Džeimss Rensons]]
* [[Endijs Bīns]]
* [[Bills Skašgords]]
| mūzika                   = [[Bendžamins Volfišs]]
| operators                = Čeko Vareze
| montāža                  = [[Džeisons Balentains]]
| studija                  =
* ''KatzSmith Productions''
* ''Rideback''
* ''Vertigo Entertainment''
* ''[[New Line Cinema]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2019|9|6|ASV}}
| ilgums                   =
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi =
| iepriekšējā              = [[Tas (2017. gada filma)]]
| nākošā                   =
}}
'''"Tas — otrā nodaļa"''' ({{val|en|It Chapter Two}}) ir 2019. gada ASV pārdabiskā šausmu filma un turpinājums filmas "[[Tas (2017. gada filma)|Tas]]" 2017. gadā uzņemtajai versijai. Abas filmas ir balstītas uz [[Stīvens Kings|Stīvena Kinga]] 1986. gada romānu "[[Tas (romāns)|Tas]]" Otru filmas daļu ir režisējis Endijs Musketi un sarakstījis Gerijs Daubermans.

sentences:
un [[introns|introniem]]]]
'''Gēns''' ({{val|la|genos}} — ‘dzimšana’, ‘izcelsme’) ir noteikta [[dezoksiribonukleīnskābe]]s (DNS), retāk [[ribonukleīnskābe]]s (RNS), [[molekula]]s daļa, kura glabā [[informācija|informāciju]] par noteiktas funkcionāli aktīvas vielas, piemēram, [[olbaltumvielas]], molekulas [[sintēze|sintēzi]]. Gēni bioķīmiskās reakcijās ar ārējās vides apstākļiem nosaka visu organisma pazīmju veidošanos. Noteikti gēni atbild par organisma specifiskām īpašībām. Gēni atrodas šūnas [[hromosoma|hromosomās]], [[mitohondrijs|mitohondrijos]], [[plastīda|plastīdās]] un [[plazmīda|plazmīdās]]. Gēni veido organisma ģenētisko materiālu [[genoms|genomu]]. Pētījumos ir konstatēts, ka gēns sastāv no 400 līdz {{nobr|100 000}} [[nukleotīdi|nukleotīdu]] pāriem.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Populārā Dabas enciklopēdija | publisher= Jumava | location= R. | year= 2007 | isbn= 978-9984-38-271-5 | page= 161}}</ref> Gēnu struktūra un funkcijas var mainīties [[mutācija|mutāciju]] rezultātā, kā arī mainoties gēna atrašanās vietai hromosomā. Gēnu funkcijas ietekmē arī citi gēni.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2457''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2457''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2009
| Starts                 = {{dat|2009|12|14|SK}} 10:38 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2456]]'', ''[[Kosmos-2458]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2456]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2458]]''
}}
'''''Kosmos-2457''''' (''Космос-2457'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2009. gada decembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 733. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 6.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Diseases and disorders due to bacteria}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Andrejs Zeidaks
 |           image = Zeidaks.jpg
 |       imagesize = 200px
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1874|1|18}}
 |        location = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Kuldīga}}
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1964|1|12|1874|1|18}}
 |      deathplace = {{vieta|ASV|Ņūtona}}
 |          places =
 |     nationality = [[latvieši|latvietis]]
 |           field = Daiļdārzniecība
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers = [[Georgs Kūfalts]]
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Andrejs Zeidaks''' (dzimis {{dat|1874|1|18}} Kuldīgā, [[Kurzemes guberņa|Kurzemes guberņā]], miris {{dat|1964|1|12}}, Ņūtonā, ASV)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/arhivs/ko-sodien-teiktu-andrejs-zeidaks-10387187|title=Ko šodien teiktu Andrejs Zeidaks?|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2013|11|8||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] daiļdārznieks, ainavu [[arhitekts]].
Līdz 1900. gadam Zeidaka skolotājs bija [[Georgs Kūfalts]].<ref name="lat">{{LAT e|5|895}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 63
 | lv  = Sešdesmit trīs
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Marta Krūmiņa-Vitrupe
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Vitrupe]], [[Viļķenes pagasts]],
 [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] ( tagad [[Limbažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2010
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Ņujorka]]
|   dzīves_vieta = [[Ņujorka]]
|      pilsonība = {{LAT}}
 {{USA}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]], [[dzeja|dzejniece]], [[rakstnieks|literāte]]
|   dzimums = S
}}

sentences: '''Bass''' ({{val-it|basso}} — 'zems') var būt:

sentences:
testamenta]]
'''Testaments''' ({{val|la|testamentum}} — ‘vēlmju publikācija’), arī '''novēlējums''' vai '''pēdējā griba''', ir noteiktā formā rakstīts un oficiāli apliecināts [[dokuments]] ar kādas personas norādījumiem par šīs [[īpašums|personas mantas]] izlietošanu pēc [[nāve]]s, kā un kam pēc nāves pienākas [[mantojums]]. Testamenta rakstītāju sauc par testatoru. Testamentus dala publiskajos un privātajos testamentos. Publiskie testamenti ir oficiāli saskaņoti, tos taisa pie [[notārs|notāra]] vai [[bāriņtiesa|bāriņtiesā]], savukārt privātie testamenti ir testatora pašrocīgi rakstīts un parakstīts dokuments.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{ievads+}}
.]]
Sirds muskuļa kontrakciju visiem [[dzīvnieki]]em ierosina elektriskie impulsi, ko sauc par [[Darbības potenciāls|darbības potenciālu]]. Ātrums, ar kādu šie impulsi uzliesmo, kontrolē [[sirds]] kontrakcijas ātrumu, tas ir, [[Sirds ritms|sirdsdarbības ātrumu]]. [[Šūna]]s, kas rada šos [[Ritms|ritmiskos]] impulsus, nosakot asins sūknēšanas [[wiktionary:pace#Noun|tempu]], sauc par '''elektrokardiostimulatora šūnām''', un tās tieši kontrolē sirdsdarbības ātrumu. Tie veido '''elektrokardiostimulatoru''' jeb '''dabisko elektrokardiostimulatoru'''. Lielākajai daļai cilvēku elektrokardiostimulatora šūnu koncentrācija sinoatriālajā (SA) mezglā ir dabiskais elektrokardiostimulators un tā radītais [[ritms]] ir sinusa ritms.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Mūkupurvs
|attels             =
|paraksts           = Skats uz Skābeņu ielu
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 4,515 km²
|iedzivotaju_skaits = 212 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|22|32|43}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/mukupurvs/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Pusaudžu grūtniecība''' ir [[grūtniecība]] [[Pusaudzība|pusaudžu]] vecumā līdz 20 gadiem. [[Pasaules Veselības organizācija]] definē pusaudžu vecumu kā periodu no 10 līdz 19 gadiem.

sentences:
'''Kultūras materiālisms''' ir zinātniskās izpētes stratēģija un teorētiskā perspektīva [[antropoloģija|antropoloģijā]], kas ietver uzskatu, ka pastāv cēloniska saikne starp materiālajiem spēkiem un [[kultūra]]s aspektiem, ka fiziskā pasaule var ietekmēt un noteikt [[cilvēks|cilvēka]] uzvedību. Kultūras materiālisma pamatlicējs ir [[Marvins Hariss]].
Hariss kultūras materiālisma jēdzienu ieviesa 1968. gada darbā ''The Rise of Anthropological Theory'',<ref name=Harris2001a>{{citation |date=2001a. pirmizdevums 1968 |author=Harris, Marvin |authorlink=Marvins Hariss |title=The Rise of Anthropological Theory: A History of Theories of Culture |place=Walnut Creek, California |publisher=AltaMira Press |isbn=0-7591-0132-9 |url=http://books.google.com/books?id=yUUYN3X18dwC&printsec=frontcover&dq=Rise+Anthropological+Theory&hl=en&ei=KySLTMqBFI2IvgOjtY0Y&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=1&ved=0CCkQ6AEwAA#v=onepage&q&f=false |accessdate=2010. gada 10. septembris}} Paperback {{ISBN|0-7591-0133-7}} {{en ikona}}</ref> bet pilnībā to attīstīja 1979. gada darbā ''Cultural Materialism''.<ref name=Harris2001b>{{citation |date=2001b. pirmizdevums 1979 |author=Harris, Marvin |authorlink=Marvins Hariss |title=Cultural Materialism: the Struggle for a Science of Culture |edition=Updated |place=Walnut Creek, California |publisher=AltaMira Press |isbn=0-7591-0134-5|url=http://books.google.com/books?id=8Xc9DMbB5KQC&printsec=frontcover&dq=%22materialism%22&hl=en&ei=meSKTIetFMu8cZOwyMkE&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=10&ved=0CFUQ6AEwCQ#v=onepage&q&f=false |accessdate=2010. gada 10. septembris}} Paperback {{ISBN|0-7591-0135-3}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Literatūrzinātnieki]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares un tautības]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem

Sērskābes molekulas modelis

Sērskābes paraugs Latvijas ķīmijas vēstures muzejā
|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksosulfāts (VI), vitriola eļļa, vitrioleļļa
|           CAS numurs = 7664-93-9
|      ķīmiskā formula = H2SO4
|              molmasa = 98,08
|              blīvums = 1840
|  kušanas temperatūra = 283 K (10 °C)
| viršanas temperatūra = 610 K (337 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Sērskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]4) tīrā veidā ir eļļains, viegli sasalstošs šķidrums. [[Ūdens]] šķīdumos tā ir stipra, neorganiska divvērtīga [[skābe]]. Sērskābes sāļus sauc par [[sulfāti]]em (dažu metālu sulfātu [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] dēvē arī par [[vitrioli]]em).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Puertotoro
 | official_name            = ''Puerto Toro''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Puertotoro.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Čīle
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Čīle}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Magaljanesa]]
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name2        = [[Čīles Antarktikas province|Čīles Antarktika]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1892
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2002
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 36
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = CLST
 | utc_offset               = -3
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 55| latm =05| lats =  00| latNS =S
 | longd = 67| longm = 04| longs = 33 | longEW = W
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 5
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Puertotoro''' ({{val-es|Puerto Toro}}) ir ciems [[Čīle]]s dienvidos [[Ugunszeme]]s arhipelāgā. Izvietojies arhipelāga ceturtās lielākās salas [[Navarino]] austrumu krastā pie Piktona šauruma {{nobr|37 km}} no provinces centra [[Puertoviljamsa]]s. Administratīvi ietilpst [[Magaljanesa]]s reģiona [[Čīles Antarktikas province]]s Kabo de Ornosas komūnā. Puertotoro tiek uzskatīta par pasaules vistālāk uz dienvidiem esošo pastāvīgo civilo apdzīvoto vietu, ja neņem vērā [[Antarktika]]s [[polārstacija]]s. Ziemeļu puslodē šajos platuma grādos (55° 05') atrodas [[Lietuva]]s pilsēta [[Jonava]].

sentences: [[Image:Stack.png|right|thumb|230px|[[Steks (datu struktūra)|Stekā]] pēdējais ievietotais elements tiek apstrādāts (izņemts) kā pirmais.]]

sentences: '''Protekcionisms''' ir valsts [[ekonomiskā politika]], kas vērsta uz [[iekšējais tirgus|iekšējā tirgus]] aizsardzību pret [[imports|importu]]. To realizē ar [[nodoklis|nodokļiem]], [[importa kvota|kvotām]], [[subsīdija|subsīdijām]] un citām valstiskām regulēšanas metodēm, kas nostāda pašmāju ražotājus izdevīgākā stāvoklī par ārvalstu ražotājiem.

sentences: '''Kaklasaite''' jeb '''šlipse''' ({{val-de|Schlips}}) ir garš [[lente]]s veida [[apģērbs|apģērba]] gabals, kuru parasti sien ap [[kakls|kaklu]]. Kaklasaites viens gals parasti ir platāks nekā otrs. To parasti izmanto [[vīrietis|vīrieši]] kā dekoratīvu elementu, [[aksesuārs|aksesuāru]]. Kaklasaiti sien zem [[krekls|krekla]] vai [[blūze]]s apkakles.

sentences:
{{starpviki+}}
'''Morālais statuss''' ir [[Ētika|ētikas]] jēdziens, kas apzīmē pakāpi, kādā uz dzīvu būtni attiecas morāli apsvērumi, piemēram, tiesības uz dzīvību, nekaitēšanu utt. Pastāv vienošanās, ka pilnīgs morālais statuss piemīt cilvēkiem, kuri ir  autonomas personas. Viens no [[bioētika]]s jautājumiem ir — vai un kādā pakāpē morālais statuss piemīt citiem dzīviem organismiem, piemēram, augiem, dzīvniekiem, [[Ekosistēma|ekosistēmām]], cilvēka [[Embrijs|embrijiem]]? <ref>https://plato.stanford.edu/entries/grounds-moral-status/</ref>

sentences: '''Datorizētā projektēšana''' ('''CAD''') ({{val|en|Computer-aided design}}) pazīstama arī kā '''datorizētā rasēšana''' ('''CADD''') ({{val|en|Computer-aided drafting}}),<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=CADD Primer |author=Vijay Duggal |publisher=Mailmax Publishing |url=http://www.caddprimer.com/cadd_primer_chapters/drawing_design_automation_introduction_0.htm}}</ref> ir [[datorsistēma|datorsistēmu]] izmantošana [[projekts|projektu]] izstrādē, analizēšanai vai optimizēšanai.<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Narayan|first=K. Lalit|title=Computer Aided Design and Manufacturing|year=2008|publisher=Prentice Hall of India|location=New Delhi|page=3|url=http://books.google.com/books?id=zXdivq93WIUC&printsec=frontcover}}</ref> Dartorizētā projektēšana apraksta [[tehniskā rasējuma]] izveidošanu, izmantojot datora programmatūru.<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Madsen|first=David A.|title=Engineering Drawing & Design|year=2012|publisher=Delmar|location=Clifton Park, NY|pages=10|url=http://books.google.com/books?id=qdtJDEPZrrkC&pg=PA2}}</ref> CAD programmatūru izmanto, lai paaugstinātu projektētāja darba ražību, vienlaikus uzlabojot projekta kvalitāti, komunikāciju caur dokumentāciju un radītu ražošanas datubāzi.<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Narayan|first=K. Lalit|title=Computer Aided Design and Manufacturing|year=2008|publisher=Prentice Hall of India|location=New Delhi|page=4|url=http://books.google.com/books?id=zXdivq93WIUC&printsec=frontcover}}</ref> Bieži CAD produkcija veidota elektronisku failu formā drukāšanai vai mehāniskās apstrādes darbībām. CAD programmatūra lieto vai nu uz vektoriem balstītu grafiku, lai atainotu tradicionālās projektēšanas objektus, vai arī radītu rastra grafiku, kas ataino kopējos projektēto objektu apveidus.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Lietuva]]
[[Kategorija:Lietuva]]

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Grobiņas
| Image = Grobinas-karogs.jpg
| Nickname = Grobiņas karogs
| Design = Uz diagonāli dalīta lauka ar augšējo kreiso pusi sarkanu un apakšējo labo pusi baltu centrā izvietots Grobiņas ģerbonis - melnā laukā pa kreisi pagriezusies sudraba dzērve paceltā kreisā kājā tur zelta akmeni.
| Designer = [[Grobiņa]]s pilsēta 2023. gadā
}}'''Grobiņas pilsētas karogs''' ir viens no [[Grobiņa]]s pilsētas oficiālajiem simboliem. Izveidots par godu, sagaidot pilsētas 328. dzimšanas dienu 2023. gada 27. februārī.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Militārā vienība
|unit_name = Seišelu Tautas aizsardzības spēki
Seychelles People's Defence Force
|image = [[file:Flag of the Seychelles People's Defence Force.svg|200px]]
|caption = Seišelu Tautas aizsardzības spēku karogs
|dates  = 1977.gadā
|country = {{flaga|Seišelu salas}} [[Seišelu salas]]
|allegiance =
|branch = [[Šeiselu Krasta apsardze]]
Šeiselu gaisa spēki
Prezidenta drošības dienests
|type = [[Armija]]
|role =
|size = 650 karavīru (2012)
|command_structure =
|garrison =
|past_commanders =
|ceremonial_chief =
|notable_commanders =
|identification_symbol = [[File:Logo of the Seychelles People's Defence Force.svg|100px|Armijas emblēma]]
|identification_symbol_2 =
|nickname =
|patron =
|motto =''Service before self''
|colors =
|march =
|mascot =
|battles =
|anniversaries =
|decorations =
|battle_honors =
}}
'''Seišelu Tautas''' '''aizsardzības spēki''' ir [[Seišelu Republika|Seišelu Republikas]] armija, kas sastāv no kājnieku vienības, krasta apsardzes, gaisa spēkiem un prezidenta drošības dienesta.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aldermanīts
|attēls=
|klase=[[Fosfātu minerāls]]
|ŠtruncaID=7/D.17-10
|ķīm_formula=Mg5Al12(PO4)8(OH)22·32(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Šķiedraini agregāti, plakani kristāli
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=1-2
|spīdums=Pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.500
|pleohroisms=Nav
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences: - [[superkontinents]], kuru apskaloja [[Pantalasa]]s superokeāns]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Kitinena
| citvaloda      = fi
| oriģinālnosaukums = Ivalojoki
| attēls            = Kitinen_at_Pelkosenniemi.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Kitinena pie Pelkosenniemi
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Kemijoki]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m=| sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=67 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=04 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=27 | iet_gar_m=30 | iet_gar_s=01 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FIN}}
| garums            = 278
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Somija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Roberts Garets
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Robert Garrett''
 |              attēls = BASA-3K-7-422-22-Robert Garrett throwing the discus at 1896 Summer Olympics.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1875|5|24}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Mērilenda|Baltimoras apgabals}}
 |             mir_dat = {{dat|1961|4|25}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]] un [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 6 (2 zelta, 2 sudraba un 2 bronza)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — diska mešana vīriešiem|Diska mešana]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — lodes grūšana vīriešiem|Lodes grūšana]]}}
{{MedalSilver      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem|Augstlēkšana]]}}
{{MedalSilver      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — lodes grūšana vīriešiem|Lodes grūšana]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — Vīrieši, trīssoļlēkšana no vietas|Trīssoļlēkšana no vietas]]}}
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sēmes pagasts
| karte             = Sēmes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Sēmes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Sēmes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Sēme
| platība           = 145,4
| iedzīvotāji       = 1265<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1265 / 145.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.seme.lv
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Čuhņa''' jeb '''čuhna''' ({{val|ru|чухна́}}) ir [[krievu valoda|krievu valodā]] lietots nievājošs apzīmējums [[Baltijas somi|Baltijas somu]] tautām, kura sākotnējā forma ''чухно'' atvasināta no senākā etnonīma [[čudi]] (''чудь'' — "svešie").

sentences: '''Limbažu pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 132 [[iela]]s [[Limbaži|Limbažos]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Limbaži, Limbažu nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences: '''Organisms''' ({{val|el|οργανισμός}}, ''organismós'') [[bioloģija|bioloģijā]] un [[ekoloģija|ekoloģijā]] ir [[dzīvība|dzīva]] būtne, dzīvs ķermenis. Organismu izcelšanās vēl joprojām ir strīdīgs un diskutējams jautājums. Visi organismi tiek dalīti divās lielās organismu kategorijās — [[eikarioti|eikariotos]] un [[prokarioti|prokariotos]]. Tiek uzskatīts, ka prokariotiem var izšķirt divas atšķirīgas sfēras: [[baktērijas]] un [[arheji|arhebaktērijas]], kuras savā starpā nav tuvākas kā ar [[eikarioti]]em. Intervāls starp [[prokarioti]]em un eikariotiem ir plaši aplūkojis galvenās trūkstošās atšķirības [[evolūcija]]s vēsturē. Divi eikariotiskie organoīdi — mitohondriji un hloroplasti parasti tiek uzskatīti par atvasinātiem no endosimbiotiskām baktērijām.

sentences:
[[Kategorija:Lietojumprogrammatūra]]
[[Kategorija:Izglītība]]
[[Kategorija:Mācību materiāli]]

sentences:
]]
'''Viensēta''' ir [[Latvija]]s lauku apvidos izplatīts individuālās apbūves veids, kas ietver dzīvojamo un saimniecības ēkas ([[klēts|klēti]], [[kūts|kūti]], nereti arī [[stallis|stalli]] un/vai ratnīcu, [[rija|riju]], [[pirts|pirti]] un vienu vai vairākus šķūņus), kā arī vairākus [[Hektārs|hektārus]] zemes. Viensēta savu apzīmējumu ieguvusi, jo atrodas savrup no citām viensētām vai [[ciems|ciemiem]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dzintarskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–CH2–COOH
|molmasa=118,09
|blīvums=1564
|kušanas temperatūra=185 - 187 °C
|viršanas temperatūra=235 °C
}}
'''Dzintarskābe''' (butāndiskābe, etāndikarbonskābe, HOOC–CH2–CH2–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Dzintarskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''sukcinātiem''' ({{Val-la|succinum}} - [[dzintars]]). Dzintarskābe ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un [[etanols|spirtā]].

sentences: '''Neirozinātne''' (vai '''neirobioloģija''') ir zinātnes nozare, kas pēta [[Nervu sistēma|nervu sistēmu]].<ref name="Merriam2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.merriam-webster.com/medlineplus/neuroscience|title=Neuroscience|work=Merriam-Webster Medical Dictionary}}</ref> Tā ir daudzdisciplīnu zinātne, kas apvieno [[Fizioloģija|fizioloģiju]], [[Anatomija|anatomiju]], [[Molekulārā bioloģija|molekulāro bioloģiju]], [[Attīstības bioloģija|attīstības bioloģiju]], [[Citoloģija|citoloģiju]], [[Datorzinātne|datorzinātni]] un matemātisko modelēšanu, lai izprastu [[Neirons|neironu]] un [[Neironu ķēdes|neironu ķēžu]] pamata un emerģentās īpašības.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Principles of Neural Science, Fifth Edition|last=Kandel|first=Eric R.|publisher=McGraw-Hill Education|year=2012|isbn=978-0071390118|pages=I. Overall perspective}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=ea_QVG2BFy8C&q=neuroscience+multidisciplinary&pg=PA688|title=Lexicon of Psychiatry, Neurology and the Neurosciences|last=Ayd|first=Frank J., Jr.|date=2000|publisher=Lippincott, Williams & Wilkins|isbn=978-0781724685|page=688}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Brain Imaging: What it Can (and Cannot) Tell Us About Consciousness|url=https://archive.org/details/brainimagingwhat0000shul|last=Shulman|first=Robert G.|date=2013|publisher=Oxford University Press|isbn=9780199838721|page=[https://archive.org/details/brainimagingwhat0000shul/page/59 59]}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=3CK4BAAAQBAJ&q=neuroscience+multidisciplinary&pg=PR5|title=Methods in Neuroethological Research|last=Ogawa|first=Hiroto|last2=Oka|first2=Kotaro|date=2013|publisher=Springer|isbn=9784431543305|page=v}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Tanner|first=Kimberly D.|date=2006-01-01|title=Issues in Neuroscience Education: Making Connections|journal=CBE: Life Sciences Education|volume=5|issue=2|pages=85|doi=10.1187/cbe.06-04-0156|issn=1931-7913|pmc=1618510}}</ref> [[Eriks Kandels|Eriks Kandels]] [[mācīšanās]], [[atmiņa]]s, [[uzvedība]]s, [[uztvere]]s un [[apziņa]]s bioloģiskā pamata izpratni ir raksturojis kā [[Bioloģija|bioloģisko zinātņu]] "vislielāko izaicinājumu".<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Principles of Neural Science, Fifth Edition|last=Kandel|first=Eric R.|publisher=McGraw-Hill Education|year=2012|isbn=978-0071390118|pages=5|quote=The last frontier of the biological sciences – their ultimate challenge – is to understand the biological basis of consciousness and the mental processes by which we perceive, act, learn, and remember.}}</ref>

sentences:
".]]
'''Bozoni''' (no indiešu fiziķa [[Šatjendranats Boze|Šatjendranata Bozes]] uzvārda) ir [[elementārdaļiņas|daļiņas]] ar veselu [[spins|spina]] vērtību. Bozoni pakļaujas [[Bozes—Einšteina statistika]]i, kas nozīmē, ka vienā kvantu stāvoklī var atrasties neierobežots daudzums daļiņu. Tādēļ bozonus dēvē arī par "radiācijas daļiņām".

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Ismails Gaspirali
 |    vārds_orig = {{ubl|''İsmail Gaspıralı''|''Исмаил Гаспринский''}}
 |        attēls = Ismail Gaspirali 2.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1851|3|20}}|{{dat||3|8}}}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1914|9|24}}|{{dat||9|11}}}} (63 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Bahčisaraja}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{vieta|Krievijas Impērija}}
 |       tautība = [[Krimas tatāri|Krimas tatārs]]
 |  nodarbošanās = intelektuālis, izdevējs un [[panturkisms|panturkisma]] aktīvists
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Parīzes Universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1208. gada Sēlpils aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika uz austrumiem no Kokneses (kartē - ''Kokenhusen'').
|date=[[1208]]. gads
|place= [[Sēlpils pilskalns|Sēlpils]]
|result=Sēļu pils padošanās un miera līgums ar krustnešiem
|combatant1='''[[Sēlpils pilskalns|Sēlpils]] [[sēļi]]'''
|combatant2='''[[krustneši|Vācu krustneši]]
 [[Zobenbrāļu ordenis]]
 [[līvi]] un [[letgaļi]]'''
|commander1=
|commander2=[[Daugavgrīvas klostera abati|Daugavgrīvas abats]] [[Teoderihs no Turaidas]],
prāvests Engelberts
|strength1=
|strength2=
|casualties1=vairāki nogalinātie
|casualties2=
}}

sentences: [[Navigācija|Navigācijā]] par '''radiobāku''' sauca ierīci zināmās ģeogrāfiskās koordinātēs, kura ļāva ar [[Radiopeilēklis|radiopeilēkļa]] palīdzību atrast [[Peilējums|peilējumu]] uz to. Radiobākas pārraidīja [[Radioviļņi|radio signālu]], kuru uztvēra kuģu radiopeilēkļi, lai noteiktu virzienu uz bāku. Visas jūrniecībā izmantotās radiobākas mūsdienās ir izslēgtas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Bašārs al Asads
| vārds_orģ           = {{ara|بشار حافظ الأسد}}
| attēls              = Bashar al-Assad (cropped).jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Sīrija]]s [[Sīrijas prezidents|prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|2000|7|17|N}}
| term_beigas         =
| viceprezidents      =
* [[Abduls Halims Hadems]]
* [[Zuhairs Mašarka]]
* [[Faruks al Šara]]
* [[Nadžahs Atars]]
| premjers            =
* [[Muhammeds Mustafa Mero]]
* [[Muhammeds Nadži Otari]]
* [[Adels Safars]]
* [[Riāds Farids Hidžabs]]
* [[Omārs Ibrahims Galongs]]
* [[Vaels al Halaki]]
* [[Imads Hamiss]]
* [[Huseins Arnouss]]
| priekštecis         = [[Abduls Halims Kadams]]
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|Arābu sociālistiskās atdzimšanas<br />partija]]s līderis
| term_sākums2        = {{Dat|2000|10|6|N}}
| term_beigas2        =
| priekštecis2        = [[Hāfizs al Asads]]
| pēctecis2           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{Dzimšanas datums un vecums|1965|9|11}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Sīrija|Damaska}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| dzīves_vieta        =
| apglabāts           =
| tautība             = sīrietis
| partija             = [[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = [[Hāfizs al Asads]]
| māte                = [[Anīsa]]
| dzīvesb             = Asma Akrasa
| bērni               =
| profesija           = [[Oftalmologs]], [[politiķis]]
| alma_mater          = [[Damaskas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Bašārs al Asads''' ({{val-ar|بشار حافظ الأسد}}, ''{{transl|ar|DIN|Baššār Ḥāfiẓ al-ʾAsad}}''; dzimis {{dat|1965|9|11}})<ref>{{Cite book|last=Lesch |first=David W. |title=Syria: The Fall of the House of Assad |publisher=[[Yale University Press]] |year=2011 |isbn=978-0-300-18651-2 |page=4}}</ref> ir [[Sīrijas prezidents|Sīrijas prezidents]]. Par prezidentu kļuva 2000. gadā pēc tēva Hāfiza al Asada nāves, kurš Sīriju pārvaldīja 29 gadus.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Krusts
| abbreviation = Cru
| name_latin = Crux
| RA = 12,5
| dec = −60
| areatotal = 68
| arearank = 88. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cru''
| starmagnitude = 0,87
| neareststarname = ''η Cru''
| stardistance = 64,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]<br />[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 20
| latmin = 90
}}

sentences: '''UNIX laiks''' jeb '''POSIX laiks''' ir [[laiks|laika]] pieraksta sistēma, kura sākotnēji tika ieviesta [[UNIX]] [[operētājsistēma|operētājsistēmās]], bet to plaši izmanto arī citās datorsistēmās. Šajā sistēmā laiks tiek skaitīts [[sekunde|sekundēs]], kas pagājušas kopš {{dat|1970|1|1|Ģ}} [[pusnakts]] pēc [[UTC]], kas tiek uzskatīts par UNIX epohas (''Unix Epoch'') sākumu. Tā kā šajā formātā netiek iekļautas [[koordinācijas sekunde]]s (piem., 1998. gada 31. decembra plkst. 23.59.60), tad tas nav precīzs UTC laika attēlojums. UNIX sistēmās pašreizējo UNIX laika vērtību parasti var uzzināt ar komandrindas komandu {{code|date +%s}}.

sentences: '''C/2006 P1''' (arī '''Maknota komēta''') - [[komēta]], atklāta [[2006. gads|2006]]. gada [[7. augusts|7. augustā]] [[Austrālija|Austrālijā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eds Pārsonss
|     vārds_orig = ''Ed Parsons''
|         attēls = Ed_Parsons.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Eds Pārsonss
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1965
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Lielbritānija|Londona}}
|      pilsonība = [[Lielbritānija]]
|        tautība = [[anglis]]
|   nodarbošanās = [[ĢIS]] speciālists, [[tehnoloģiju evaņģēlists]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi = 1989 - pašlaik
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = <nowiki></nowiki>
* [[Kingstonas Universitāte]]
* [[Krenfīldas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
| website        = {{URL|http://www.edparsons.com/}}
}}
'''Eds Pārsonss''' ({{val|en|Ed Parsons}}; dzimis {{dat|1965|9|26}}) ir [[briti|britu]] [[ĢIS|ģeogrāfisko informācijas sistēmu]] (ĢIS) speciālists un [[tehnoloģiju evaņģēlists]], kas plašāk pazīstams ar savu darbu [[Google]] kā šī uzņēmuma ģeotelpiskās jomas pārraudzītājs. Viņš strādā pie ģeotelpisko datu izmantošanas popularizēšanas komercsektorā un pie uz atrašanās vietu balstītu rīku uzlabošanas. E. Pārsonsu uzskata par vienu no galvenajiem [[Google Maps]] ielas skata (''Street View'') idejas autoriem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.independent.co.uk/life-style/gadgets-and-tech/features/the-man-whos-making-google-maps-smarter-9544478.html |title= The Man who is making Google Maps Smarter |access-date= {{dat|2018|10|12||bez}} |archive-date= {{dat|2019|08|16||bez}} |archive-url= https://web.archive.org/web/20190816034451/https://www.independent.co.uk/life-style/gadgets-and-tech/features/the-man-whos-making-google-maps-smarter-9544478.html }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fastcompany.com/3060811/most-creative-people/google-map-quest|title=A Selfie for the Planet}}</ref>

sentences: '''Datu integritāte''' ir noteikumu kopums, kas nodrošina [[Dati|datu]] pareizības, nepretrunīguma un pilnības saglabāšanu. Datu integritāti ir svarīgi saglabāt pēc datu atjaunināšanas vai dzēšanas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada septembris}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Jans Jansons van Hārlems
 |    vārds_orig = ''Jan Janszoon van Haarlem''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap 1570. gadu
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = [[Hārlema]], [[Holande]]
 |     m_dat_alt = 1641. gadā vai vēlāk
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = [[Maroka]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = jūrnieks, pirāts
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džeimss Kīts
|     vārds_orig = ''James Francis Edward Keith''<br />''Jakob von Keith''
|         attēls = Generalfeldmarschall Keith (Pesne).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Džeimss Kīts uniformā
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1696
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 11
| dz_vieta = [[Piterhīda]], [[Skotija]] (tagad {{UK}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1758
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 14
| m_vieta = [[Hohkirhe]], [[Saksija]] (tagad {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = skots
| dzimums = V
| vecāki = [[Viljams Kīts]]
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Semba''' jeb '''Sambija''' ({{val|la|Sambia}}, {{val|de|Samland}}) bija viena no [[Prūši|prūšu]] zemēm, kas atradās [[Sembas pussala|Sembas pussalā]], kas atradās mūsdienu [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabala]] [[Baltijskas rajons|Baltijskas]], [[Zeļenogradskas rajons|Zeļenogradskas]], [[Svetlogorskas rajons|Svetlogorskas]], daļēji [[Gurjevskas rajons|Gurjevskas]] un [[Poļeskas rajons|Poļeskas rajona]] teritorijā.

sentences:
{{Novecojis}}
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             =
| attēls            = The city of Bucha after liberation from the Russians 01.jpg
| attēla_apraksts   = Bučā nogalināto iedzīvotāju līķi
| vieta             = [[Buča (pilsēta)|Buča]], [[Ukraina]]
| koordinātas       =
| datums            = 2022. gada marts
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             =
| bojā_gājušie      = Vairāk nekā 300
| ievainotie        =
| izraisītāji       =
| izraisītājs       = [[Krievijas Bruņotie spēki]]
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences: '''Aisbergs''' ({{val|de|Eisberg}} — 'ledus kalns') jeb '''leduskalns'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.tezaurs.lv/sv/?w=leduskalns |title= Leduskalns |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2016. gada 29. jūlijā }}{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeānā]] dreifējošs, no [[ledājs|ledājiem]] (parasti [[šelfs|šelfa]] ledājiem) atdalījies [[ledus]] gabals ar ļoti lielu [[masa|masu]], no segledāja ([[Ledus vairogs|ledusvairoga]]) atšķēlies un okeānā iekritis milzīgs ledus blāķis.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences: '''Datu bāzes administrators''' ('''DBA''') ir [[Informācijas tehnoloģijas|IT]] speciālists, kas sagatavo un nosaka prasības datu bāzēm, to projektēšanai, realizācijai, efektīvai izmantošanai un uzturēšanai, tostarp aizsardzības pasākumus, kas nodrošina aizsardzību pret nesankcionētu piekļuvi. Ne mazāk nozīmīga datu bāzu administratora funkcija ir datu bāzes uzturēšana - datu bāzes pieejamības un integritātes nodrošināšana. Šīs profesijas pārstāvji pazīstami arī kā Datubāžu koordinatori vai datubāžu programmētāji, un ir tuvu saistīti ar datubāžu analītiķiem, datubāžu modelētājiem, programmētāju analītiķiem, un sistēmu uzraudzītāju. Šī loma iekļauj datubāžu stratēģiju attīstību un dizainu, uzraudzību un datubāžu veiktspējas un ietilpības palielināšanu, tāpat arī nākotnes izplešanās vajadzības. Viņi arī plāno, koordinē, un izpilda drošības pasākumus lai pasargātu datubāzes. Organizācijām varētu būt nepieciešami datubāžu administratori kuriem ir sertifikāts vai grāds datubāžu sistēmās (piemēram Microsoft Sertificētais Datubāžu Administrators).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Berlīnes zilā kristāli
|       citi nosaukumi = dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III),
dzelzs ferocianīds, Prūsijas zilais,
Parīzes zilais, Turnbula zilais
|           CAS numurs = 14038-43-8
|      ķīmiskā formula = Fe7(CN)18
|              molmasa = 859,23
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 140 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = mazšķīstošs
|                 citi =
}}
'''Berlīnes zilais''' jeb '''dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III)''' ([Fe4[Fe(CN)6]3]) ir viens no [[cianoferāti|cianoferātu]] tipa [[kompleksie savienojumi|kompleksajiem savienojumiem]], kurš satur tikai [[dzelzs|dzelzi]] un [[cianīdi|cianīdgrupas]]. Berlīnes zilais ir tumšzili, ūdenī gandrīz nešķīstoši kristāli ar sarkanīgu atspīdumu (var iegūt arī līdzīgu kāliju saturošu savienojumu, kurš ūdenī veido [[koloīdi šķīdumu|koloīdu šķīdumu]]). Nešķīst arī atšķaidītās [[skābe|skābēs]], bet šķīst [[skābeņskābe|skābeņskābē]], rodoties tumši zilam šķīdumam (šādā veidā var izgatavot [[tinte|tinti]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 308. lpp. {{ru ikona}}</ref> Berlīnes zilais ir cilvēkam pilnīgi nekaitīgs, jo cianīdgrupas ir cieši saistītas kompleksajā cianoferāta jonā. Ļoti stipri (zem 5,5 K) atdzesējot, Berlīnes zilais kļūst par [[feromagnētiķis|feromagnētiķi]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Piedņestras Moldāvu Republika
 | native_name             = ''Република Молдовеняскэ
Нистрянэ''
''Приднестровская Молдавская
Республика''
''Придністровська Молдавська
Республіка''
 | settlement_type         = [[starptautiski neatzīta valsts|daļēji atzīta valsts]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Transnistria (state).svg
 | flag_link               = Piedņestras karogs
 | image_shield            = Coat of arms of Transnistria.svg
 | shield_link             = Piedņestras ģerbonis
 | shield_size             = 65px
 | image_map               = Transnistria in Moldova (de-facto) (semi-secession).svg
 | map_caption             = Piedņestras atrašanās vieta Moldovā
 | mapsize                 =
 | image_map1              = Transnistria in Europe (special marker).svg
 | map_caption1            = Piedņestras atrašanās vieta Eiropā
 | mapsize1                =
 | capital                 = [[Tiraspole]]
 | largest_city            =
 | official_language       = [[krievu valoda]], [[moldāvu valoda]], [[ukraiņu valoda]]
 | spoken_language         =
 | subdivision_type        = Valsts
 | subdivision_name        = {{MDA}}
 | established_title       = Pasludināta
 | established_date        = {{dat|1990|9|2}}
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            = [[Piedņestras prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
 | leader_name             = {{vikidati|properties|linked|P35}}
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 4163
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 469000
 | population_as_of        = 2018. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset              = +2
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
 | website                 =
 | blank_name              = Valūta
 | blank_info              = [[Piedņestras rublis]] (PRB)
 | blank1_name             = Starptautiskais tālsarunu kods
 | blank1_info             = 373 5xx
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kazimirs Būga
|     vārds_orig = Kazimieras Būga
|         attēls =Kazimieras_Buga.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1879
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 6
| dz_vieta = Pažiege, [[Kauņas guberņa]] (tagad [[Zarasu rajons]], Lietuvas Republika {{flaga|Lietuva}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1924
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 2
| m_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Vācija]] (tagad Krievijas Federācija {{flaga|Krievija}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[lietuvieši|lietuvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Kēnigsbergas Universitāte]], [[Kauņas Universitāte]]
| alma_mater = Pēterburgas Universitāte
| zinātne = [[valodniecība]]
| pasniedzēji = [[Kazimirs Jauņus]], [[Boduēns de Kurtenē]], [[Adalberts Becenbergers]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Nilgiri marten by N A Nazeer.jpg
| att_izmērs = 200px
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Martes
| ģints_lv = Caunas
| suga = Martes gwatkinsii
| suga_lv = Nilgiri cauna
| izplatība =

sentences:
]]
'''Fiziķis''' ir [[zinātnieks]], kas apmācīts izprast [[matērija]]s un [[enerģija]]s [[mijiedarbības]], kuram ir [[zināšanas]], [[iemaņas]] un [[prasmes]] pētījumu veikšanai [[fizika|fizikā]]. Fiziķus var iedalīt pēc fizikas nozares, kurās tie ir specializējušies, piemēram, biofiziķi, kvantu fiziķi, astrofiziķi. Lai gan jau kopš [[senie laiki|senajiem laikiem]] daudzi zinātnieki savu darbību ir saistījuši ar fiziku, piemēram, [[Aristotelis]], [[Arhimēds]], tomēr viņus pieņemts saukt par [[filozofs|filozofiem]], nevis par fiziķiem, jo viņu pētījumi ietvēra plašāku jautājumu loku.

sentences:
{{Pārvietot|Šālzē}}
{{Ezera infokaste
|ezers=Šālezers
|attēls=Schaalsee im Morgendunst.jpg
|map = Vācija
| plat_d=53 | plat_m=35 | plat_s=25 | plat_NS=N
| gar_d=10 | gar_m=54 | gar_s=52 | gar_EW=E
|vieta={{DEU}}
|platība=24
|garums=13,8
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=71,5
|tilpums=0,39
|augstums_vjl=35
|izteka=[[Šāle]]
|baseins=180
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Carentīne]]
}}
'''Šālezers''' ({{val|de|Schaalsee}}) ir [[ezers]] [[Vācija]]s ziemeļu daļā, uz [[Šlēzviga-Holšteina|Šlēzvigas-Holšteinas]] un [[Mēklenburga-Rietumpomerānija|Mēklenburgas-Rietumpomerānijas]] robežas. [[2000. gads|2000]]. gadā nodibināts [[biosfēras rezervāts]]. Lielākā sala — Kampenverdere.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēdējais duelis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,5 miljoni}}
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| ilgums = 153 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|10|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2021|10|15|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios]]''
| studija = * ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Pearl Street Films]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| operators = [[Darjušs Volskis]]
| oriģinālnos = ''The Last Duel''
| mūzika = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| aktieri = * Mets Deimons
* [[Ādams Draivers]]
* [[Džodija Komere]]
* Bens Afleks
| scenārijs = * Nikola Holofsenera
* Bens Afleks
* Mets Deimons
| producents = * Ridlijs Skots
* [[Kevins Volšs]]
* [[Dženifera Foksa]]
* [[Nikola Holofsenera]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Mets Deimons]]
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| žanrs = vēsturiska drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The Last Duel poster.jpg
| imdb =
}}'''"Pēdējais duelis"''' ({{Val|en|The Last Duel}}) ir 2021. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāma. Filmas režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mets Deimons]], [[Ādams Draivers]], [[Džodija Komere]] un [[Bens Afleks]]. Filma ir balstīta uz 2004. gada tāda paša nosaukuma grāmatu.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Karls Lūiss
 |          attēls = Save The World Awards 2009 show06 - Carl Lewis.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds = Frediriks Karltons Lūiss
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1961|7|1}}
 |         dz_viet = {{flaga|ASV}} [[Birmingema (ASV)|Birmingema]], [[Alabama]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 191 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 81 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]], [[4 x 100 m stafete]], [[tāllēkšana]]
 |         kar_sāk = 1979
 |        kar_beig = 1997
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}

sentences:
[[Kategorija:Nauda]]
[[Kategorija:Finanses]]
[[Kategorija:Tirdzniecība]]
[[Kategorija:Elektroniskā komercija]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propāna struktūrformula, vienkāršotā struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H8
|molmasa=44,096
|blīvums=1,83
|kušanas temperatūra=85,5 K (-187,6 °C)
|viršanas temperatūra=231,1 K (-42,09 °C)
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Tailers Čailderss
|          Attēls = Tyler Childers-19 (32662845828).jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Čailderss 2018. gadā
|        Dz_vārds = Timotijs Tailers Čailderss
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1991|6|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Kentuki}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti = ģitāra, vijole
|            Gadi = 2010–pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Hickman Holler''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences: '''Silīcija nitrīds''' (Si3N4) ir cieta kristāliska viela, tas ir neoksīdu keramikas materiāls. To iegūst tiešā reakcijā starp [[silīcijs|silīciju]] un [[slāpeklis|slāpekli]] (vai [[amonjaks|amonjaku]]). Silīcija nitrīda keramikai ir relatīvi laba triecienizturība. No silīcija nitrīda izgatavo [[atomspēku mikroskops|atomspēku mikroskopu]] konsoles (''cantilever''). Ir bijuši mēģinājumi silīcija nitrīda detaļas izmantot iekšdedzes dzinējiem, jo keramikai ir daudz labāka karstumizturība nekā [[metāls|metāliem]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dinagatas Salas
| official_name = ''Dinagat Islands''
| image_skyline = Dinagat Islands Provincial Capitol.jpg
| imagesize =
| image_caption = Dinagatas Salu provinces kapitolijs
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Dinagat Islands in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Karaga]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 2006
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1036.34
| population_total = 128117
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 10 | latm = 06 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 36 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Sanhosē (Dinagata)|Sanhosē]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 7
| p1 = '''7 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[visaji]], [[surigavieši]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-DIN
| website                  = {{URL|http://dinagatislands.gov.ph/}}
}}
'''Dinagatas Salas''' ({{val|fil|Lalawigan ng Mga Islang Dinagat}}, {{val|en|Province of Dinagat Islands}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Mga Pulo sa Dinagat}}, {{val|sgd|Probinsya nan Mga Puyo nan Dinagat}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Karaga]]s reģionā. Administratīvi dalās 7 municipalitātēs un sīkāk 100 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Sanhosē (Dinagata)|Sanhosē]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kornēlija Birkmane
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences: '''Kontrabanda''' ([[Itāļu valoda|itāļu]]: ''contrabando'', ''contra'' — "pret" + ''bando'' — "valdības rīkojums") ir preču, vērtslietu un citu priekšmetu nelikumīga pārvietošana (pārvadāšana, nešana, piegāde) pāri valsts robežai.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Sarkanais štats"
 | oriģinālnos = ''Red State''
 |      attēls = Red State Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[trilleris]], [[šausmu filma]], [[neatkarīgā filma]]
 |    režisors = [[Kevins Smits]]
 |  producents = Džonatans Gordons
 |   scenārijs = Kevins Smits
 |     aktieri =
* [[Maikls Angarano]]
* [[Kerija Bišē]]
* [[Nikolass Brauns]]
* [[Kails Gālners]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Maikls Pārkss]]
* [[Kevins Pollaks]]
* [[Stīvens Rūts]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža = Kevins Smits
 |     studija = ''[[The Harvey Boys]]''<ref>{{ziņu atsauce |last1=Utichi |first1=Joe |title=Red State's Kevin Smith marches on with his loyal legion of fans behind him |url=https://www.theguardian.com/film/filmblog/2011/jan/25/red-state-kevin-smith-fans |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}} |publisher=[[The Guardian]] |date={{dat|2011|1|26||bez}}}}</ref>
 | izplatītājs =
* ''[[SModcast Pictures]]''
* ''[[Lionsgate]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2011|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
 |      ilgums = 88 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Red State |url=https://www.bbfc.co.uk/release/red-state-film-qxnzzxq6vlgtodqyode1 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}}}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref>{{ziņu atsauce |last1=Sneider |first1=Jeff |title=Kevin Smith Fools Hollywood — SModcast Pictures to Release ‘Red State’ |url=https://www.thewrap.com/kevin-smith-fools-hollywood-smodcast-pictures-release-red-state-24164/ |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}} |publisher=[[The Wrap]] |date={{dat|2011|1|24||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Red State (2011) - International Box Office Results |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr256135685/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Sarkanais štats"''' ({{val|en|Red State}}) ir 2011. gada [[neatkarīgā filma|neatkarīgā]] šausmu trillera filma,<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Kevin Smith Answers Red State Questions |url=https://www.slashfilm.com/497033/kevin-smith-answers-red-state-questions/ |website=slashfilm.com |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}} |date={{dat|2007|9|3||bez}}}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |last1=Harrison |first1=Mark |title=Celebrating the performances of Kevin Smith’s Red State |url=https://www.denofgeek.com/movies/celebrating-the-performances-of-kevin-smiths-red-state/ |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}} |publisher=denofgeek.com |date={{dat|2011|9|26||bez}}}}</ref> kuras režisors, scenārija autors un montāžists ir [[Kevins Smits]]. Galvenās lomas tajā atveido [[Maikls Pārkss]] (mācītājs Kūpers), [[Džons Gudmens]] (Džo Kīnans), [[Maikls Angarano]] (Treiviss), [[Melisa Leo]] (Sāra Kūpera) un [[Stīvens Rūts]] (šerifs).

sentences:
'' interneta vizualizācija, kurā tiek attēloti dažādi tā starptīklu maršruti]]
'''Internets''' ir publiski pieejama savstarpēji saslēgtu [[datortīkls|datortīklu]] vispasaules sistēma, kas pārsūta [[dati|datus]], izmantojot [[Interneta Protokols|Interneta protokolu (IP)]]. Tas ir veidots no tūkstošiem mazāku komerciālu, akadēmisku un valdību tīklu. Tas ietver [[elektroniskais pasts|elektronisko pastu]], [[IRC|tērzēšanas retranslēšanu]], [[datne|datņu]] pārraidi, [[Vispasaules tīmeklis|tīmekļa]] dokumentus, sociālos tīklus utt.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Lopnūrs
|attēls=Desert Lop Nur 89.00E, 40.30N between Kuruktagh and Astintagh.jpg
|paraksts=Lopnūrs starp [[Kuruktags|Kuruktagu]] (pa kreisi) un [[Altintags|Altintagu]]
| map = Ķīna
| plat_d=40 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=90 | gar_m=30 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{CHN}}
|platība=
|garums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=780
|izteka=beznoteces
|baseins=435 000
|valstis=[[Ķīna]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Lopnūrs''' (arī '''Lobnors'''; {{val|ug|لوپنۇر}}, {{val|zh|罗布泊}} — ''Luóbù Pō'') ir izsīcis [[sālsezers]] [[Ķīna|Ķīnā]], veido nelielu sālsezeru un purvāju grupu. Atrodas starp [[Taklamakans|Taklamakana]] un Kumtaga tuksnešiem [[Siņdzjana|Šindžanas Uiguru autonomajā reģionā]]. Nosaukums cēlies no vienas no [[mongoļu valoda|mongoļu valodām]].

sentences: '''Deju mūzika''' ir [[mūzika]], kura ir speciāli radīta, kā [[deja]]s [[pavadījums]]. Tā var būt atsevišķa muzikāla darba formā vai arī, kā daļa no muzikālas [[aranžija]]s. Deju mūziku sīkāk iedala divos veidos: "[[dzīvā mūzika]]" un "ierakstītā mūzika"; galvenā šo veidu atšķirība ir tāda, ka "dzīvo mūziku" uz vietas izpilda kāda noteikta izpildītāju grupa: [[solists]], [[duets]], [[trio]] u.t.t. 20. gadsimta 70. gados parādījās "[[Disko]]" deju [[mūzikas žanrs]], kurš šādi tika nodēvēts, jo "Disko" mūzika tika izpildīta vai atskaņota [[diskotēka|diskotēkās]]. 20. gadsimta 80. gados sāka attīstīties [[elektroniskā deju mūzika]].  Aptuveni 20. gadsimta 90. gados no deju mūzikas atdalījās "[[tehno]]" mūzika.<ref>http://www.soundonsound.com/sos/oct09/articles/classictracks_1009.htm</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| dz_gads = 1898
| m_dat_alt = {{dat|1937|11|28}}
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Grobiņas apriņķis|Priekule}}
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskavas apgabals}}
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[korpusa komandieris]] (1935)
|  dienesta_laiks = 1917—1937
|          valsts = {{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = [[Sarkanā gvarde]]
[[Sarkanā armija]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība = M. Frunzes Kara akadēmija (1927)
|     apbalvojumi = [[Sarkanā Karoga ordenis]] (1928)
[[Sarkanās Zvaigznes ordenis]] (1936)
|      cits_darbs =
}}
| attēls = Attēls:Ernests Apoga.jpg
| att_izmērs = 190px
}}

sentences: '''19. decembris''' ir gada 353. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (354. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 12 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Kirgizstānas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Kirgizstānas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
]]
'''Metalurģija''' ({{val|el|μέταλλον}}, ''métallon'' — 'raktuve, šahta, metāls' un {{gree|ἔργον}}, ''érgon'' — 'darbs')<ref>{{grāmatas atsauce | title= Zinātnes un tehnikas vārdnīca | location= R. | publisher= Norden AB | year= 2001 | page= 428}}</ref> ir [[materiālzinātne]]s un [[tehnoloģija]]s nozare, kas pēta [[metāli|metālu]] iegūšanu (no [[rūda|rūdām]] vai otrreizējās pārstrādes izejvielām) un pirmējo apstrādi, kā arī lieto šīs zināšanas praksē — no rūdas iegūšanai līdz gataviem [[Metāla izstrādājumi|metāla izstrādājumiem]]. Metalurģija pēta arī metālu un to [[sakausējums|sakausējumu]] un [[intermetāliskie savienojumi|intermetālisko savienojumu]] [[ķīmiskais sastāvs|ķīmisko sastāvu]], struktūru un citas īpašības, kā arī īpašību izmainīšanas veidus un procesus. Metalurģija ir [[mašīnbūve]]s pamats un viena no [[rūpniecība]]s nozarēm. Metalurģijai ir ļoti liela nozīmē [[saimniecība|saimniecībā]], šajā sfērā saražotie produkti tālāk tiek izmantoti ļoti daudzās jomās.

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=(Rafn) Fr.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Amaranthaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Amarantu dzimta|ģints=Atriplex|ģints_lv=Balodenes|binomial=Atriplex calotheca|kategorijas=nē|att_nosaukums=|suga=Atriplex calotheca|suga_lv=Skaistaugļu balodene|attēls=Atriplex calotheca cleaned Lindmann.JPG|sinonīmi=Atriplex hastata var. calotheca.|att_izmērs=200}}
'''Skaistaugļu balodene''' ({{val|la|Atriplex calotheca}}) ir [[amarantu dzimta]]s suga, kurai ir šauras izplatības areāls jūras un okeāna piekrastēs. Daži autori to aplūko kā ļoti mainīgās [[šķēplapu balodene]]s (''Atriplex prostrata'') varietāti ar nosaukumu ''Atriplex hastata var. calotheca''. Dažāda lieluma grupas aug piejūras smiltājos un periodiski applūstošā [[Pludmale|pludmalē]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .qa
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Internet Qatar''
|sponsors              = ''Qatar Telecom''
|domātais-pielietojums = Ar [[Katara|Kataru]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots saistībā ar Kataru
|ierobežojumi          =
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.qtel.com.qa/ www.qtel.com.qa]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Roķīgā mamma
 | oriģinālnos = ''Ricki and the Flash''
 |      attēls = RokigaMamma.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džonatans Demme]]
 |  producents =
* [[Meisons Noviks]]
* [[Marks Plets]]
 |   scenārijs = [[Diablo Koudijs]]
 |     aktieri =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Odra Makdonalda]]
* [[Sebastians Stens]]
* [[Bens Plets]]
* [[Riks Springfīlds]]
* [[Mamija Gamere]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Badwill Entertainment]]''
* ''[[TriStar Productions]]''
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|8|7||bez}}
 |      ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ricki-and-flash-2015|title=Ricki and the Flash|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2020|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200407090724/https://www.bbfc.co.uk/releases/ricki-and-flash-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rickiandtheflash.htm|title=Ricki and the Flash (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|41,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Roķīgā mamma"''' ({{val|en|Ricki and the Flash}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Džonatans Demme]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Kevins Klains]], [[Odra Makdonalda]], [[Sebastians Stens]], [[Bens Plets]], [[Riks Springfīlds]] un [[Mamija Gamere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|8|7||bez}}.

sentences: '''Anticiklons''' ir liels atmosfēras veidojums ar augstu [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienu]]. Parasti atmosfēras spiediens ir 1020—1035 hPa liels, bet tas var sasniegt pat 1080 hPa. Tā diametrs ir no dažiem simtiem līdz dažiem tūkstošiem kilometru. Tas atnes sausu un skaidru laiku — [[vasara|vasarā]] siltu, ziemā aukstu laiku. [[ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodē]] anticiklons griežas pulksteņrādītājvirzienā, [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] — pretpulksteņrādītājvirzienā. Anticiklonā gaiss pārvietojas prom no centra.

sentences: '''Briljants''' ir noslīpēts [[dimants]], šādus dimantus izmanto [[juvelierizstrādājums|juvelierizstrādājumos]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Lāfantāles Alpi
|attēls                 = Zirbitzkogel_FromNW.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Cirbickogels no ziemeļrietumiem
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.066667 | latNS  = N
| longd = 14.95 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Cirbickogels]]
|augstums               = 2 396
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Spalvu viļņotie slāņmākoņi''' ({{val-la|Cirrostratus fibratus}}) (Cs fib) ir balts, plāns [[mākoņi|mākoņu]] slānis ar viļņveida izskatu. Galvenā mākoņu īpatnība ir tā, ka tie izskatās kā paralēli, šķietami vienādi viļņi. Parasti tie aizsedz visas debesis. Pamata augstums mērenajos platumos ir 6—8 km, biezums no 100 metriem līdz dažiem kilometriem. Dažreiz novērojams [[halo]] ap [[Saule|Sauli]] vai [[Mēness|Mēnesi]]. Cauri mākoņiem spīd Saule, Mēness un dažreiz arī spožas [[zvaigzne]]s. Dažreiz mākoņi ir tik plāni, caurspīdīgi un vienveidīgi, ka tos var pamanīt tikai pēc halo. [[Nokrišņi]] no Cs fib nesasniedz [[Zeme]]s virsu, tie gaisā iztvaiko, bet ļoti zemās temperatūrās no tiem krīt neliels [[sniegs]] vai [[ledus]] "adatiņas". Cs fib mākoņu parādīšanās debesīs mērenajos platumos dažreiz vēsta par iespējamajām laikapstākļu izmaiņām, t.i., ka līs [[lietus]].

sentences: '''22. jūnijs''' ir gada 173. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (174. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 192 dienas.

sentences:
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
'''Dzimtes binaritāte''' ([[Angļu valoda|angļu val.]] ''Gender Binary System'') ir vispārpieņemta [[ideja]], ka pastāv stingrs visu [[Cilvēks|cilvēku]] iedalījums tikai divos pilnīgi atšķirīgos [[Dzimums|dzimumos]] – [[Vīrietis|vīriešu]] un [[Sieviete|sieviešu]] - un ka katram cilvēkam jāpieder vai nu vienam, vai otram dzimumam. Šis iedalījums ietekmē visu [[Indivīds|indivīda]] dzīvi, proti, vienam vai otram dzimumam tiek piedēvētas noteiktas [[Sabiedrība|sociālas]] lomas, ar vienu vai otru dzimumu saistītas [[Apģērbs|ģērbšanās]] un [[Uzvedība|uzvedības]] normas, romantiskās un [[Sekss|seksuālās]] attiecības. Binārais dalījums neņem vērā lielu skaitu cilvēku, kas nejūtas nedz, kā vīrieši, nedz, kā sievietes, piemēram starpdzimuma cilvēki vai [[transseksuāļi]], [[Androgīnija|androgīni]] vai bezdzimtes cilvēki, [[Hermafrodīts|hermafrodīti]], kuru neatbilstība binārajai sistēmai izpaužas vai nu [[Bioloģija|bioloģiskajā]] [[Bioloģisks ķermenis|ķermeņa]] uzbūvē, vai sociālajā [[Dzimumidentitāte|dzimumidentitātē]].
[[Kategorija:Dzimums]]
[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:LGBT]]
[[Kategorija:Dzimtes identitāte]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ދިވެހިރާއްޖޭގެ ޖުމުހޫރިއްޔާ
|    pilnais_valsts_nosaukums = Maldīvijas Republika
|            valsts_nosaukums = Maldives
|               karoga_attēls = Flag of Maldives.svg
|            karoga_nosaukums = Maldīvijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Emblem of Maldives.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Maldīvijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = nav
|                valsts_himna = [[Maldīvijas himna|Gavmii mi ekuverikan matii tibegen kuriime salaam]]
|               kartes_attēls = Maldives on the globe (Afro-Eurasia centered).svg
|               galvaspilsēta = [[Male]]
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[maldīviešu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Maldīvijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Mohamed Muizzu]]
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{Dat|1965|07|26}}
|                 platība_km2 = 298
|               platība_rangs = 206.
|          iedzīvotāju_skaits = 393 500
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 175.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 1102,5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 11.
|                     IKP_PPP = $2,841 miljards
|                IKP_PPP_gads = 2011
|               IKP_PPP_rangs = 162.
|          IKP_PPP_per_capita = $8731
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 89.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,698
|                    HDI_gads = 2013
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 103.
|                      valūta = [[Rufija]]
|                valūtas_kods = MVR
|                  utc_offset = +5
|                      domēns = [[.mv]]
|              tālsarunu_kods = 960
|                iso_kods_num = 462
|              iso_kods_alfa2 = MV
|              iso_kods_alfa3 = MDV
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Biutiful''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Biutiful (2010 movie poster).jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
 |  producents =
* Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Džons Kiliks]]
* [[Fernando Bovaira]]
 |   scenārijs =
* Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Armando Bo]]
* [[Nikolass Gjakobone]]
 |     aktieri =
* [[Havjers Bardems]]
* [[Luo Džins]]
* [[Marisela Alvareza]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Televisió de Catalunya]]''
* ''[[Televisión Española]]''
* ''[[Cha Cha Cha Films]]''
* ''[[Focus Features|Focus Features International]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Roadside Attractions]]''
* ''[[LD Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|5|17|Kannu kinofestivāls|2010|10|22|Meksika|2010|12|3|Spānija|}}
 |      ilgums = 144 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/biutiful-2010|title=Biutiful|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 21, 2018|archive-date={{dat|2017|05|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170510100031/http://www.bbfc.co.uk/releases/biutiful-2010}}</ref>
 |      valsts =
* {{ESP}}
* {{MEX}}
 |      valoda =
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Ķīniešu valoda|ķīniešu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|25,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=biutiful.htm|title=Biutiful (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|19||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Biutiful''''' ir 2010. gada [[Spānija]]s un [[Meksika]]s drāmas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Galvenās lomas atveido [[Havjers Bardems]], [[Luo Džins]] un [[Marisela Alvareza]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|5|17||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences: {{Mājaslapas infokaste|nosaukums=Vikipēdija udmurtu valodā|logo_attēls=|lapas_attēls=|lozungs=|veids=[[Interneta enciklopēdija]]|valsts=|īpašnieks=[[Wikimedia Foundation]]|izveidotāji=|darbību_uzsāka={{dat|2005|10|24||bez}}|valodas=[[udmurtu valoda|udmurtu]]|komerciāla=Nē|reģistrācija=Iespējama|reģistrēti_lietotāji=|popularitāte=|mājas_lapa={{URL|https://udm.wikipedia.org/}}}}'''Vikipēdija udmurtu valodā''' ({{val|udm|Удмурт Википедия}}) ir bezmaksas tīmekļa [[enciklopēdija]]s [[Vikipēdija]]s [[udmurtu valoda]]s versija.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ramzess II Lielais
| vārds_orģ           =
| attēls              = RamsesIIEgypt.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = izkalts Ramzesa Lielā portrets [[Abū Simbelas tempļi|Abū Simbelas tempļu]] klints sienā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģipte]]s [[faraons]]
| term_sākums         = 1279. gads p.m.ē.
| term_beigas         = 1213. gads p.m.ē.
| priekštecis         = [[Seti I]]
| pēctecis            = [[Merneptahs]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = apmēram 1300. gadā p.m.ē.
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 1213. gadā p.m.ē.
| mir_vieta           =
| apglabāts           = Kapene KV7 [[Valdnieku ieleja]]
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = 19. dinastija
| tēvs                = Seti I
| māte                = Tija
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Ramzess II Lielais''' (ap 1300. p.m.ē. — 1213. p.m.ē.) bija [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] karavadonis un politiķis, deviņpadsmitās dinastijas trešais [[faraons]]. Tronī kāpa 1279. gadā p.m.ē un valdīja aptuveni 66 gadus. Tiek uzskatīts par vienu no varenākajiem un ietekmīgākajiem Senās Ēģiptes faraoniem.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = pilsētas
| Article = [[Rēzekne]]s
| Type =
| Image =Flag of Rēzekne.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use =
| Symbol =
| Proportion = 2:1:2
| Adoption =
| Design = Taisnstūra forma, tā audekls sadalīts trīs horizontālās vienāda platuma joslās: augšējā un apakšējā daļa - gaiši zilā, vidējā daļa - baltā krāsā. Karoga vidū attēlots Rēzeknes pilsētas ģerbonis
| Designer =
}}
'''Rēzeknes karogs''' ir viens no [[Rēzekne|Rēzeknes]] oficiālajiem simboliem kopā ar [[Rēzeknes ģerbonis|Rēzeknes pilsētas ģerboni]].
, Atbrīvošanas alejas laternas.]] Karogam ir 2 krāsas - zila un balta. Tas sadalīts trīs daļās, proporcionāli 2:1:2, gar malām ir zila krāsa, bet pa vidu balta. Karoga vidū ir novietots [[Rēzeknes ģerbonis]].<ref>http://www.likumi.lv/doc.php?id=246715</ref> Bieži karogs tiek izkārts vertikāli, piemēram, pie apgaismes stabiem, ēku sienām un citos gadījumos. Zilā krāsa tajā, iespējams, norāda uz pilsētas piederību Latgalei un Rēzeknes kā "Latgales sirds" simbolismu.
Karoga krāsas ir noteiktas Rēzeknes domes saistošajos noteikumos Nr.10 un ir šādas:
{{Rēzeknes karoga krāsas}}

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 1906. gada Sanfrancisko zemestrīce
|attēls            = Post-and-Grant-Avenue-Look.jpg
|attēla izm        =
|attēla virsraksts =
|karte             = Kalifornija
|kartes_paraksts   =
| plat_d =  37 | plat_m  = 45 | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 122 | gar_m   = 33 | gar_s  =  | gar_EW  = W
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  = 40
|datums            = {{dat|1906|4|18|N|bez}}
|laiks             =
|ilgums            = 48 sekundes
|stiprums          = 7,8 [[magnitūda]]s<ref name=BSL>[http://seismo.berkeley.edu/faq/1906_0.html Where can I learn more about the 1906 Earthquake?], Berkeley Seismological Laboratory.</ref>
|dziļums           = 8 km<ref name=lomax>[http://alomax.free.fr/posters/1906-focus/ Location of the Focal Region and Hypocenter of the California Earthquake of April 18, 1906]</ref>
|epicentrs         =
|tips              =
|skartās valstis   = {{USA}}
|postījumi         =
|intensitāte       =
|paātrinājums      =
|cunami            =
|nogruvumi         =
|pēcgrūdieni       =
|cietušie          = 3000+
|cietušie aptuveni =
}}
'''1906. gada Sanfrancisko [[zemestrīce]]''' notika {{dat|1906|4|18||bez}}, tā skāra [[Sanfrancisko]] pilsētu un Ziemeļkalifornijas krastu. Pilsētā pēc tam izcēlās postošs ugunsgrēks, kas ilga vairākas dienas. Zemestrīces un ugunsgrēka rezultātā mira apmēram 3000 cilvēku un vairāk nekā 80% Sanfrancisko tika iznīcināta.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Iecava (nozīmju atdalīšana)|Iecava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Iecava
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 260
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Iecava.jpg
| image2                   = Church in Iecava - Igors Jefimovs - Panoramio.jpg
| image3                   = Suur-Iecava mõis 22.JPG
| image4                   = Dartija.JPG
| image5                   = Iecava village 09.JPG
| image6                   =
}}
| image_caption =
| image_shield = Iecavas pilsētas ģerbonis.svg
| shield_link = Iecavas ģerbonis
| shield_size = 75
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Bauskas novads]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = {{dat|1492}}
| established_title1 = Pilsētciemats
| established_date1 = {{dat|1958}}
| established_title2 = Ciems
| established_date2 = {{dat|1990}}
| established_title3 = Pilsēta
| established_date3 = {{dat|2021}}
| area_total_km2 = 4.05
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2022
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3434 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 5677
| population_density_km2 = auto
| latd = 56
| latm = 35
| lats = 51
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 11
| longs = 48
| longEW = E
| elevation_m = 21
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
| image_flag = Flag of Iecava.png
| flag_link = Iecavas karogs
}}
'''Iecava''' ir pilsēta [[Zemgale|Zemgalē]], [[Bauskas novads (2021)|Bauskas novadā]]. Atrodas [[Iecava (upe)|Iecavas]] upes krastā 21 km attālumā no [[Bauska]]s, 30 km attālumā no [[Jelgava]]s un 45 km attālumā no [[Rīga]]s autoceļu [[A7]], [[P92]] un [[P93]] krustojumā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|binomial=Juncus alpino-articulatus
|autors=Chaix
|valsts=Plantae
|valsts_lv=Augi
|nodalījums=Magnoliophyta
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|klase=Liliopsida
|klase_lv=Viendīgļlapji
|rinda=Poales
|rinda_lv=Graudzāļu rinda
|dzimta=Juncaceae
|dzimta_lv=Doņu dzimta
|ģints=Juncus
|ģints_lv=Doņi
|suga=Juncus alpino-articulatus
|suga_lv=Alpu donis
|attēls= Naturalis Biodiversity Center - L.2096560 - Kouwels, A.J. - Juncus alpino-articulatus Reichg - Artwork.jpeg
|sinonīmi=Juncus alpinus <i>Vill. nom. illegit.</i>}}
'''Alpu donis''' ({{val-la|Juncus alpino-articulatus}}) ir [[Doņu dzimta|doņu dzimtas]]  suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/juncus-alpino-articulatus-chaix/|title=Alpu donis - Juncus alpino-articulatus Chaix - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-08}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēļu sērija infokaste
| title                  = Grand Theft Auto
| bilde                  = Grand Theft Auto logo series.svg
| apraksts               = Logo kopš [[Grand Theft Auto III]] (2001)
| genre                  = [[Action-adventure]]
| developer              = {{Plainlist|
* [[Rockstar North]]
* [[Digital Eclipse]]
* [[Rockstar Leeds]]
* [[Rockstar Canada]]
}}
| publisher              = [[Rockstar Games]]
| creator                = {{Plainlist|
* [[Deivs Džons]]
* Maiks Dailijs
}}
| platforms              = {{Plainlist|
* [[Android]]
* [[Dreamcast]]
* [[Fire OS]]
* [[Game Boy Advance]]
* [[Game Boy Color]]
* [[iOS]]
* [[macOS]]
* [[Microsoft Windows]]
* [[MS-DOS]]
* [[Nintendo DS]]
* [[Nintendo Switch]]
* [[Oculus Quest 2]]
* [[PlayStation]]
* [[PlayStation 2]]
* [[PlayStation 3]]
* [[PlayStation 4]]
* [[PlayStation 5]]
* [[PlayStation Portable]]
* [[Windows Phone]]
* [[Xbox]]
* [[Xbox 360]]
* [[Xbox One]]
* [[Xbox Series X un Series S|Xbox Series X/S]]
}}
| first release version  = ''[[Grand Theft Auto]]''
| first release date     = {{Start date|1997|11|28}}
| latest release version = ''Grand Theft Auto: The Trilogy – The Definitive Edition''
| latest release date    = {{Start date|2021|11|11}}
| spinoffs               =
}}
'''''Grand Theft Auto''''' ir brīvā stila [[datorspēle]], kuru izveidojis [[Deivs Džons]]. Galvenokārt to izstrādā skotu kompānija [[Rockstar North]] (pirms tam [[DMA Design]]) un publicē [[Rockstar Games]]. Spēle sastāv no [[Darbības spēle|darbības]], [[Piedzīvojumu datorspēle|piedzīvojumu]], [[Sacensību spēle|braukšanas]], [[Lomu spēle|lomu]], [[šaujamspēle|šaušanas]] un [[Sacensību spēle|sacensību]] spēļu elementiem. Spēļu sērija ir par vairākiem kriminālnoziedzniekiem, kuri cenšas kļūt bagāti. Kopā sērija ir pārdevusi vairāk kā 405 miljonu kopiju.

sentences:
[[Kategorija:Fizikālā ķīmija]]
[[Kategorija:Termodinamika]]
[[Kategorija:Gāzes]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Antisemītisms''' ir [[Aizspriedums|aizspriedumi]] vai diskriminējoša attieksme pret [[ebreji]]em kā etnisku grupu. Tas ir viens no [[Rasisms|rasu šovinisma]] veidiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Andrejs Brutāns
| vārds_orig = ''Andreas Bruttan''
| dz_gads = 1824
| m_gads = 1893
| m_vieta = Tērbata, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Tartu]], {{EST}})
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| vecāki = Andreas Brutāns, Annette Brutāne
| paraksts =
| darba_vietas = [[Tartu|Tērbata]]
| zinātne = [[Botānika]]
| sasniegumi =
| dz_vieta = Vējavas pagasts, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Madonas novads]], {{LAT}})
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 6
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 30
| brāļi = Jākobs Frīdrihs Brutāns, Karls Voldemārs Brutāns, Juliuss Eduards Brutāns, Vilhelms Ferdinands Brutāns
| māsas = Vilhelmīne Henriette Vogele, Marija Amālija Mietere, Annette Magdalēna Brutāne
| bērni = Teodors Karls Frīdrihs Brutāns, Selma Elizabete Brutāne, Ernsts Gustavs Brutāns, Pauls Andreas Frīdrihs Brutāns, Marianne Leontīne Brutāne, Marta Kronberga, Roberts Augusts Karls Brutāns, Anna Helene Brutāne, Georgs Teodors Juliuss Brutāns, Andreas Francs Brutāns
| dzīvesbiedrs = Olga Leonora Brutāne (dz. Veinere)
| attēls = Bruttan_andreas_1.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums = Georgs Andrejs Brutāns
}}

sentences:
{{atveidošana}}
{{infokaste+}}
'''Lukrēcija Bordža''' ({{val|it|Lucrezia Borgia}}, dzimusi {{dat|1480|4|18}}, mirusi {{dat|1519|6|24}}) bija [[Pāvests Aleksandrs VI|pāvesta Aleksandra VI]] meita un viņa ārlaulības dēla [[Čezāre Bordža|Čezares Bordžas]] (''Cesare Borgia'') māsa — izcila [[renesanse]]s laikmeta sieviete, skaista un izglītota, [[māksla]]s un [[literatūra]]s [[mecenāts|mecenāte]]. Aleksandra VI politisko interešu vadīta, vairākkārt precējusies, pēdējo reizi ar [[Alfonso d'Estess|Alfonso d'Esti]] (''Alfonso d'Este''), [[Ferrāra]]s [[hercogs|hercogu]]. Renesanses dzejnieki slavināja Lukrēciju savos darbos, bet naidnieki pārmeta tai izvirtīgu dzīvi.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazīts-(Mg)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-80
|ķīm_formula=K2Mg2Ca1,5Al9,5Si26,5O72·28(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=Adatveida kristāli, iegareni kristāli, radiāli izkārtoti adatveida kristāli
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.506 nε = 1.499
|pleohroisms=
|blīvums=2,108
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Šantaru jūra
|attēls=
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Krievijas Tālie Austrumi
 |latd = 54 |latm = 40 |lats =  |latNS = N
 |longd = 137 |longm = 00 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    = Relief Map of Far Eastern Federal District.jpg
|platība=
|garums= 100
|platums=50
|Max_dziļums=
|valstis={{RUS}}
|pilsētas=
}}
'''Šantaru jūra''' ({{val|ru|Шантарское море}}) ir neliela malas jūra [[Krievija]]s [[Tālie Austrumi|Tālajos austrumos]]. Izvietojusies [[Ohotskas jūra]]s rietumos un no pārējās jūras akvatorijas to norobežo [[Šantaru salas]]. Izstiepta ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā. Ziemeļaustrumos no Šantaru jūras atrodas [[Udas līcis]], dienvidaustrumos — [[Akadēmijas līcis]], dienvidos — [[Tuguras līcis]]. Jūrā vairākas nelielas salas. Krasti mazapdzīvoti. Daļa jūras akvatorijas kopā ar salām iekļauta 1999. gadā izveidotajā liegumā «Šantaru salas».<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://khabarovsk.news-city.info/docs/sistemsu/dok_peyvgo.htm |title=ПОСТАНОВЛЕНИЕ Главы администрации Хабаровского края от 23.06.1999 N 249 «ОБ ОРГАНИЗАЦИИ ГОСУДАРСТВЕННОГО ПРИРОДНОГО ЗАКАЗНИКА ФЕДЕРАЛЬНОГО ЗНАЧЕНИЯ „ШАНТАРСКИЕ ОСТРОВА“ НА ТЕРРИТОРИИ ТУГУРО-ЧУМИКАНСКОГО РАЙОНА ХАБАРОВСКОГО КРАЯ» |access-date=28.05.2013 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304134227/http://khabarovsk.news-city.info/docs/sistemsu/dok_peyvgo.htm |archivedate=04.03.2016 }}</ref>

sentences: '''Genocīds''' ir darbība, kas vērsta, lai pilnībā vai daļēji iznīcinātu kādu nacionālu, etnisku, [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rases]] vai [[Reliģiozitāte|reliģiskās piederības]] grupu kā tādu: nogalinot šīs grupas locekļus, fiziski sakropļojot vai garīgi traumējot tos, apzināti radot šādai grupai tādus dzīves apstākļus, kur paredzēta tās pilnīga vai daļēja iznīcība, apzināti ierobežojot [[Dzimstības kontrole|dzimstību]] šajā grupā, ar varu pārvietojot vienas grupas bērnus dzīvošanai citā grupā. Genocīds ietver sevī gan fizisko aspektu — uzskaitot konkrētas darbības kā, piemēram, noteiktas ļaužu grupas locekļu [[Nogalināšana|nogalināšanu]], — tā arī psiholoģisko aspektu: šīs darbības tiek veiktas ar konkrētu nodomu daļēji vai pilnīgi iznīcināt nacionālu, etnisku, rases vai reliģiozu iedzīvotāju grupu “kā tādu”.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{Ezera infokaste
|ezers=Abes ezers
|attēls=East Africa-Lake Abbe.jpg
|paraksts=Abes ezers no kosmosa, 2006. gada jūlijs
|map = Etiopija#Džibutija
| vieta        = {{ETH}}<br />{{DJI}}
| plat_d= 11| plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=41 | gar_m=47 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=320
|garums=24
|Vid_dziļums=8,6
|Max_dziļums=37
|tilpums=
|augstums_vjl=243
|izteka=
|baseins=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Abes ezers''' (''Abbe'', ''Abhe Bad'') ir [[sālsezers]] uz [[Etiopija]]s un [[Džibutija]]s robežas. Viens no sešiem ezeriem, kas šeit izvietoti virknē. Ieplūst [[Avaša]]s upe. [[Afāras ieplaka]]s zemākais punkts — šeit sastopas trīs [[Zemes garoza]]s gabali.

sentences: '''Pirksts''' ({{val-la|digitus}}, dsk.: ''digiti'') ir iegarena, kustīga [[plauksta]]s vai [[pēda]]s daļa. Pirksti ir [[četrkājaiņi]]em.

sentences: '''Privatizācija''' jeb '''denacionalizācija''' ir process, kurā kāda [[uzņēmums|uzņēmuma]] [[īpašumtiesības]] no [[publiskais sektors|publiskā sektora]] ([[valdība]]s) tiek nodotas [[privātais sektors|privātajam sektoram]] ([[privātpersona|privātpersonām]] un [[juridiska persona|juridiskajām personām]]). Plašākā nozīmē privatizācija var nozīmēt jebkuru [[valsts]] funkciju nodošanu privātajam sektoram, tostarp ienākumu iekasēšanu vai likumsargu funkcijas.

sentences:
{{Citas nozīmes|latviešu tautas mūzikas instrumentu|Kokle (nozīmju atdalīšana)|Kokle}}
{{Mūzikas instrumenta infokaste
| name                  = Kokle
| image                 = Gunta Niedoliņa kokles.jpg
| image_size            = 300px
| caption               = Gunta Niedoliņa izgatavotas dažāda veida kokles
| background            = string
| names                 = Kokles, kūkles, kūkle ([[Latgale|Latgalē]])
| classification        = [[Strinkšķināmais stīgu instruments]], [[stīgskanis]]
| hornbostel_sachs      = 314.122
| hornbostel_sachs_desc = Diatonisks [[lauta|lautveida]] stīgu instruments
| inventors             = [[tautas mūzika]]s instruments
| developed             =
| timbre                =
| volume                =
| attack                =
| decay                 =
| range                 =
| pitch                 =
| related               = [[Kankles]], [[kāndla]], [[kannele]], [[kantele]], [[gusļi]]
| musicians             = [[Mārtiņš Baumanis]], Latvīte Cirse, Līga Griķe (koncertkokle),<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Koklētāja Līga Griķe iegūst pirmo vietu starptautiskā konkursā Londonā |date=2016. gada 1. marts |publisher= [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |url= http://www.lsm.lv/lv/raksts/muzika/kultura/kokletaja-liga-grike-iegust-pirmo-vietu-starptautiska-konkursa-londona.a171607/ |accessdate= 2016. gada 22. aprīlī}}</ref> [[Nikolajs Heņķis]] (1864—1933),<ref name="Suitu novads">{{Tīmekļa atsauce |title= Muzicēšana |publisher= Biedrība „Suitu novads” |url= http://www.suitunovads.lv/lv/kulturas_mantojums/muziceshana/ |accessdate= 2015. gada 17. aprīlī |archive-date= 2015. gada 1. Maijs |archive-url= https://web.archive.org/web/20150501233656/http://www.suitunovads.lv/lv/kulturas_mantojums/muziceshana/ }}</ref> Namejs Kalniņš,<ref>{{Tīmekļa atsauce |author=Anete Stuce |url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/muzika/kokletajs-namejs-kalnins-15-gadu-vecuma-prezente-savu-debijas-albumu.a302873/ |title=Koklētājs Namejs Kalniņš 15 gadu vecumā prezentē savu debijas albumu |date=2018. gada 13. decembris |publisher=[[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |work=Etnovēstis |accessdate=2018. gada 16. decembrī}}</ref> [[Matīss Korāts]] (1900–1978),<ref name="Suitu novads"/> [[Pēteris Korāts]] (1871—1957),<ref name="Suitu novads"/> [[Māris Muktupāvels]], [[Valdis Muktupāvels]], [[Jānis Poriķis]] (1909—1992),<ref name="Suitu novads"/> [[Biruta Ozoliņa]], [[Laima Jansone]], Ansis Jansons,<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Ansis Jansons no kokles spēles gūst adrenalīnu |date=2012. gada 31. janvāris |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/izklaide/archive/ansis-jansons-no-kokles-speles-gust-adrenalinu.d?id=42094302 |accessdate= 2017. gada 28. janvārī}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kokles atzīšana. Koklētājs un topošais etnomuzikologs Ansis Jansons |author=Gita Lancere |date=2016. gada 22. aprīlis |publisher= [[Latvijas Radio 3]]. [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |work=Odiseja |url= http://klasika.lsm.lv/lv/raksts/odiseja/kokles-atzisana.-kokletajs-un-toposais-etnomuzikologs-ansis-jans.a67211/ |accessdate= 2017. gada 28. janvārī}}</ref> [[Aloizijs Jūsmiņš]] (koncertkokle)
| builders              = '''Tradicionālās kokles:'''
Jānis Atslēga, Uldis Austriņš, Viktors Černoglazovs,<ref name="kokļu meistari">{{Tīmekļa atsauce |title= Kokļu meistari |publisher= [[Latvijas Nacionālais kultūras centrs]] |work=Tautas mūzikas instrumenti Latvijā |url= https://www.tautasmuzikasinstrumenti.lv/meistari-skolotaji/meistari |accessdate= 2018. gada 22. martā}}</ref> [[Gunārs Igaunis]],<ref>{{Laikraksta atsauce |title= Igauņu ģimene Latgalē darina mūzikas instrumentus |date=2009. gada 23. novembris |author=Sintija Lase |website=[[jauns.lv]] |url= http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/12370/igaunu-gimene-latgale-darina-muzikas-instrumentus |accessdate= 2015. gada 25. martā}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Ko darīt, ja sieva pie galda aizvelk dziesmu? Gunārs Igaunis atbildi zina... |date=2009. gada 23. novembris |author=Ieva Zeidmane |work=Mākslinieka darbistabā |publisher= [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |url= http://klasika.lsm.lv/lv/raksts/makslinieka-darbistaba/ko-darit-ja-sieva-pie-galda-aizvelk-dziesmu-gunars-igaunis-atbil.a69755/ |accessdate= 2016. gada 12. augustā}}</ref> Nikolajs Heņķis (1864—1933),<ref name="Suitu novads"/> Māris Jansons, Eduards Klints,<ref name="kokļu meistari"/> Pēteris Korāts (1871—1957),<ref name="Suitu novads"/> Ģirts Laube, Krists Jānis Lazdiņš, Kārlis Lipors, Edgars Lipors, Guntis Niedoliņš,<ref name="kokļu meistari"/> Jānis Poriķis (1909—1992),<ref name="Suitu novads"/> Valters Reiznieks (cītarkokles), Andris Roze, Jānis Rozenbergs, Rihards Valters, Edgars Vilmanis-Meženieks, Voldemārs Tjuniņš,<ref name="kokļu meistari"/> [[Donāts Vucins]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Donāts Vucins – ne tikai kokļu meistars |date= 2015. gada 4. janvāris |author= Māra Vucina-Bērziņa |publisher= Latvijas Folkloras biedrība |url= http://www.folklorasbiedriba.lv/raksti-analize/raksti-pardomas-analitika/donats-vucins---ne-tikai-koklu-meistars/ |accessdate= 2015. gada 13. augustā |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160305065317/http://www.folklorasbiedriba.lv/raksti-analize/raksti-pardomas-analitika/donats-vucins---ne-tikai-koklu-meistars/ |archivedate= 2016. gada 5. Marts }}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|ķīmiskajām skābēm|Skābe (nozīmju atdalīšana)|skābe}}
'''Skābes''' ir [[elektrolīts|elektrolīti]], kas [[šķīdums|šķīdumā]] spēj atšķelt [[protons|protonus]], veidojot [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[jons|jonus]], vai arī spēj piesaistīt nedalītos elektronu pārus ([[Lūisa skābe]]s). Skābju vispārīgā formula ir '''HA''' vai '''HnA''' (daudzvērtīgām skābēm), kur n ir skābes vērtība.

sentences: sprādziens]] sprādzienu simulācija aviācijas šovā]]

sentences:
'''Limnoloģija''' ir zinātne, kas pēta ūdenstilpnes, kas atrodas sauszemē. Sk. rakstu [[Limnoloģija]].
{{Commonscat|Hydrology}}

sentences: '''0,999...''', kas arī tiek rakstīts kā '''0,(9)''', <math>0,\bar{9}</math> vai <math>0,\dot{9}</math>, [[matemātika|matemātikā]] ir periodisks [[decimāldaļskaitlis]], kas ir [[reāls skaitlis]] un ir vienāds ar [[1 (skaitlis)|1]]. Citiem vārdiem sakot, skaitlis "0,999..." un "1" ir viens un tas pats skaitlis. Šo [[vienādība|vienādību]] jau sen ir pieņēmuši profesionāli [[matemātiķis|matemātiķi]] un pasnieguši to mācību grāmatās. Šīs identitātes atšķirīgie [[Matemātisks pierādījums|pierādījumi]] ir noformulēti ar dažādu [[precizitāte|precizitāti]], reālo skaitļu attīstību, otršķirīgiem pieņēmumiem, vēsturisku kontekstu un mērķauditoriju.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Lilly''''' var būt:
* [[Evandželīna Lilī]];
* [[Kristīne Lilija]].

sentences:
{{Citas nozīmes|dabas teritoriju|Parks (nozīmju atdalīšana)|Parks}}
 [[Minhene|Minhenē]], [[Vācija|Vācijā]]]]
'''Parks''' ir estētiska apzaļumota [[dabas teritorija]] tās dabiskajā vai cilvēka pārveidotajā formā. Parka nozīme parasti tiek saistīta ar atpūtu vai rekreāciju. Kā parka tipi tradicionāli tiek izšķirti [[dabas parks|dabas parki]], [[nacionālais parks|nacionālie parki]] un tematiskie parki. Līdztekus tam par parkiem tiek saukta arī īpaši nodrošināta teritorija, kas tiek izmantota plaša spektra transportlīdzekļu novietnei, apkopei un remontam. Par parku mēdz saukt arī iekārtu kopumu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Brēms
|          vārds_orig = ''Alfred Brehm''
|              attēls = Brehm-behm.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 02
|            dz_diena = 02
|            dz_vieta = Unterrenterdorfa
(mūsdienās [[Rentendorfa]], [[Tīringene]], {{GER}})
|              m_gads = 1884
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Rentendorfa]], [[Vācijas impērija]]
(mūsdienās [[Tīringene]], {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = žurnāls ''Die Gartenlaube'', [[Hamburgas zooloģiskais dārzs]], akvārijs [[Berlīne|Berlīnē]]
|          alma_mater = [[Jēnas universitāte]]
|             zinātne = [[zooloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = izdevums "Dzīvnieku valsts" (''Brehms Tierleben'', 1829–1884)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Ogleklis]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Sērs]]

sentences: '''TWAIN''' ir [[lietojumprogramma]]s programmēšanas interfeisu ([[Lietojumprogrammas saskarne|API]]) un sakaru protokols, kas regulē saziņu starp programmatūru un digitālās attēlveidošanas ierīcēm, piemēram, [[skaneris|skaneriem]] vai [[digitālais fotoaparāts|digitālajām kamerām]]. Jaunākā stabilā TWAIN versija ir TWAIN 2.3, kas publicēta {{dat|2013|11|21}}.

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Aloja}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Aloja
| tips                = stacija
| attēls              = Alojas stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Alojas stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Rūjiena|Rīga—Rūjiena]]
| atvērta             = 1936
| slēgta              = 2004
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 2
| platformu_tips      = sānu, salas
| sliežu_ceļi         = ?
| adrese              =
| latd  = 57| latm  = 45| lats  = 46.8| latNS  = N
| longd = 24| longm = 53| longs = 0.7| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Puikule (stacija)|Puikule]] (12 km)
 [[Mazsalaca (stacija)|Mazsalaca]] (16 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Auseklis (stacija)|Auseklis]] (6 km)
 [[Upšas]] (3 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 114
}}
'''Aloja''' bija [[dzelzceļa stacija]] līnijā [[Dzelzceļa līnija Rīga—Rūjiena|Rīga—Rūjiena]] [[Aloja]]s pilsētā. Rūjienas virzienā tūlīt aiz sliežu ceļu izvērsuma beigām bija Jūras ielas pārbrauktuve, bet Limbažu virzienā stacijas sliežu ceļus šķērsoja [[autoceļš P15|autoceļa P15]] pārvads, kas pastāv arī pašlaik. Mūsdienās stacijas ēka tiek izmantota kā dzīvojamā māja un visi sliežu ceļi nojaukti. Saglabājušās arī dažas stacijas saimniecības ēkas un noliktavu ēkas.

sentences:
[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Iecavas novads]]
[[Kategorija:Bauskas rajons]]
[[Kategorija:Bauskas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]

sentences: '''Palisāde''' (no [[franču valoda]]s ''palissade'', kas cēlies no [[latīņu valoda]]s ''palus'' - miets) - dažāda augstuma stāvkoku sēta vai siena, kas tiek izmantota kā aizsardzības būve.

sentences: '''Nitrosavienojumi''' ir organiskas vielas, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]] −NO2. Dažreiz pie nitrosavienojumiem pieskaita arī [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]], taču tajos starp [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] atomu ir [[skābeklis]]. Daudzi nitrosavienojumi ir [[sprāgstvielas]] (piemēram, [[trinitrotoluols]]). Nitrosavienojumus lielākoties iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražus]]. Mazmolekulāros nitrosavienojumus iegūst, nitrējot gāzveida fāzē, vielas ar lielāku molekulmasu — šķidrā fāzē.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Tambora
| Photo           = Caldera Mt Tambora Sumbawa Indonesia.jpg
| Paraksts        = Tamboras vulkāna kaldera
| karte                = Indonēzija
| reljefa_karte        = y
| paraksta_izvietojums =
| latd=8|latm=15|lats= |latNS=S
| longd=118|longm=0|longs= |longEW=E
| Augstums        = 2850
| Relatīvais_augstums  = 2722
| Atrašanās vieta = {{IDN}}
| Kalnu grēda     =
| Type                 = [[stratovulkāns]]
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        = {{dat|1967}}
| First ascent        =
}}
'''Tambora''' ({{val|id|Gunung Tambora}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Sumbava]]s salā [[Indonēzija|Indonēzijā]].<ref>{{PZT|686}}</ref> Sumbavas sala robežojas gan ziemeļos, gan dienvidos ar [[okeāniskā garoza|okeānisko garozu]]. Līdz ar to Tamboras kalns ir izveidojies tieši virs [[subdukcijas zona]]s. Tamboras augstums no pamatnes ir {{nobr|4300 m}}<ref name="Stothers1984">{{Laikraksta atsauce | last = Stothers | first = Richard B. | journal= Science | title = The Great Tambora Eruption in 1815 and Its Aftermath | volume = 224 | issue = 4654 | date = 1984 | pages = 1191–1198 | doi = 10.1126/science.224.4654.1191 | pmid = 17819476}}</ref> (virs jūras līmeņa tikai 2850 m), kas to padara par vienu no augstākajiem kalniem visā Indonēzijas arhipelāgā. Kalns ir veidojies, [[magma]]i ilgstošā laika periodā izplūstot no kalna iekšienes uz āru. Tas norisinās gadsimtiem ilgi, lai gan [[1815]]. gada aprīlī notika viens no spēcīgākajiem [[vulkāna izvirdums|vulkānu izvirdumiem]], kāds jebkad reģistrēts, rezultātā izplūstot lielam daudzumam [[lava]]s.<ref name="Degens1989">{{Laikraksta atsauce | last = Degens | first = E.T. | coauthors = Buch, B | title = Sedimentological events in Saleh Bay, off Mount Tambora | journal = Netherlands Journal of Sea Research | volume = 24 | issue = 4 | doi = 10.1016/0077-7579(89)90117-8 | pages = 399–404 | date = 1989}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Bratalida
| native_name    =  ''Brattahlíð''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Reproduction of brattahlíð viking church (6141364662).jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Bratalidas baznīcas 21. gadsimta replika
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 61.152222 | latNS  = N
| longd = 45.515 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Kasiarsuka]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 10. gadsimts
| abandoned      = 15. gadsimts
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kujatā Grenlande: skandināvu un inuītu lauksaimniecība ledus vairoga malā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2017 <small>(41. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1536 1536]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DEN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Bratalida''' ({{val|dk|Brattahlíð}}) bija [[vikingi|vikinga]] [[Ēriks Rudais|Ērika Rudā]] mājvieta [[Grenlande]]s galējos dienvidos [[Tunulliarfikas fjords|Tunulliarfikas fjorda]] rietumu krastā. Mūsdienās arheoloģiskais piemineklis atrodas [[Kasiarsuka]]s apdzīvotajā vietā.

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Elektroniskais''' jeb '''digitālais portfelis''' (saīsinājumā '''e-portfelis''') ir lietotāja izveidots un pārvaldīts elektronisko materiālu kopojums, ko parasti ievieto [[internets|internetā]].

sentences: '''Indeksu fonds''' ir paju [[Investīciju fonds|investīciju fonda]] veids, kas seko indeksu investīciju stratēģijai.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=What Is an Index Fund?|url=https://www.kiplinger.com/article/investing/t022-c032-s014-a-do-it-yourself-index-fund.html|accessdate=2022. gada 29. marts|website=investopedia.com}}</ref> Indeksu fonda veidošanas noteikumi nosaka, kāda tipa [[Uzņēmums|uzņēmumi]] ir piemēroti fondam.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Do-It-Yourself Index Funds: A Smarter Way to Own the Index?|url=https://www.kiplinger.com/article/investing/t022-c032-s014-a-do-it-yourself-index-fund.html|accessdate=2022. gada 29. marts|website=kiplinger.com}}</ref> Vispazīstamākais indeksu fonds — “Vanguard 500 Index Fund” — darbojas uz [[S&P 500]] indeksa pamata.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Vanguard 500 Index Fund Admiral Shares (VFIAX)|url=https://investor.vanguard.com/mutual-funds/profile/vfiax|accessdate=2022. gada 29. marts|website=investor.vanguard.com}}</ref>

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Veliko Tarnovas Universitāte<br />''Великотърновски университет''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1963]]. gadā|valsts=Bulgārija|vieta= [[Veliko Tarnova]]|tips=valsts|dotācijas=|rektors=Dimitrs Dimitrovs|pasniedz=|studenti=18 000|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=https://www.uni-vt.bg/bul/|attēls=Veliko_Tarnovo_TodorBozhinov_(9).JPG}}'''Veliko Tarnovas Svēto Kirila un Metodija universitāte''' ({{val|bg|Великотърновският университет „Св. св. Кирил и Методий“}}) ir [[Bulgārija]]s [[Augstākā izglītība|augstākās izglītības]] iestāde, otrā lielākā augstskola valstī. Tā atrodas [[Veliko Tarnova]]s pilsētā.

sentences: '''Marianas dziļvaga''' ir dziļākā zināmā [[okeāns|okeāna]] [[dziļvaga]] uz [[Zeme]]s. Tās dziļums var sasniegt pat 11 [[kilometrs|kilometru]] atzīmi ([[ūdens]] [[spiediens]] pie dibena līdz 108,6 MPa). Tā atrodas [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļrietumos un stiepjas 1500 km garumā. No Marianas dziļvagas uz austrumiem un dienvidiem atrodas [[Marianas salas]], bet uz ziemeļiem – [[Guama]].

sentences:
'''Šifrēšanas tehnika PGP''' ({{val-en|Pretty Good Privacy}}) ir viena no izplatītākajām [[šifrēšana]]s tehnikām, ko izmanto ziņojumu aizsardzībai [[Internets|internetā]]. Šifrēšanas tehnikas pamatā ir [[publiskā atslēgšifrēšana]].<ref>{{AkadTerm|term=Pretty Good Privacy|lang=EN}}</ref> To izstrādāja [[Filips Zimmermans]] 1991. gadā.<ref>
{{Tīmekļa atsauce
|url= https://www.philzimmermann.com/EN/essays/WhyIWrotePGP.html
|title= Why I Wrote PGP
|last= Zimmermans |first= Filips R.
|authorlink= Fils Zimmermans |date= 1999
|website= Essays on PGP |publisher= Filips Zimmermans
|language=EN
}}</ref>

sentences:
ražotas bērnu ziepes.]]
'''Ziepes''' ir [[anjons|anjonu]] [[virsmas aktīvas vielas]], kas kopā ar [[ūdens|ūdeni]] tiek izmantotas mazgāšanai, var būt cietā vai šķidrā veidā. Pēc ķīmiskā sastāva ziepes ir [[taukskābes|taukskābju]] [[nātrijs|nātrija]] vai [[kālijs|kālija]] sāļi, kas tiek iegūti, iedarbojoties uz [[eļļa|eļļām]] vai [[tauki]]em ar spēcīga [[sārms|sārma]] (visbiežāk ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīda]]) šķīdumu [[pārziepošana]]s procesā, otrs reakcijas produkts ir [[glicerīns]].<ref>IUPAC. "IUPAC Gold Book – soap" Compendium of Chemical Terminology, 2nd ed. (the "Gold Book"). Compiled by A. D. McNaught and A. Wilkinson. Blackwell Scientific Publications, Oxford (1997). XML on-line corrected version: created by M. Nic, J. Jirat, B. Kosata; updates compiled by A. Jenkins. {{ISBN|0-9678550-9-8}}. doi:10.1351/goldbook. Accessed 2010-08-09</ref> [[Pārziepošanās]] procesā [[tauki]] pirmie tiek izšķīdināti brīvajās taukskābēs, kuras savienojas ar sārmu, lai radītu neapstrādātas ziepes. [[Glicerīns]] ir atbrīvots un ir vai nu atstāts vai arī atdalīts kā noderīgs blakusprodukts.<ref>b Cavitch, Susan Miller. The Natural Soap Book. Storey Publishing, 1994 {{ISBN|0-88266-888-9}}.</ref>
Mūsdienās ziepes bieži tiek aizstātas ar citiem tīrīšanas līdzekļiem (detergentiem). Ziepes ir pamatsastāvdaļa taukainākajām [[ziede|ziedēm]], kas parasti ir [[kalcijs|kalcija]] ziepju vai [[litijs|litija]] ziepju un minerāleļļu [[emulsija]]s. Šīs ziedes ir plaši izmantotas. Daudzas citas metālisku vielu saturošas ziepes arī ir noderīgas, sevišķi tās, kurās ir [[alumīnijs]], [[nātrijs]] vai to savienojumi. Šādas ziepes ir arī lietotas eļļu [[viskozitāte]]s palielināšanai. Senos laikos [[smērvielas]] tika pagatavotas arī no [[kaļķis|kaļķa]] un [[olīveļļa]]s.<ref>Thorsten Bartels et al. "Lubricants and Lubrication" in Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, 2005, Weinheim. doi:10.1002/14356007.a15_423</ref>

sentences:
{|tableborder="1" cellspacing="0" style="float:right; margin: 1em 1em 0.5em 0.5em; border:1px solid #BBBBBB; background:#FBF5DF; text-align:center;" class="toccolours"
|style="padding:0;" class="toccolours"|
|-
|'''''Siena vezums'''''
|-
|'''[[Hieronīms Boss]]''', apm. 1500. g.
|-
|Eļļa, koks, centrālais panelis — 135 x 100 cm,
|-
|sānu paneļi — 135 x 45 cm katrs
|-
|[[Prado muzejs]], [[Madride]]
|}

sentences: '''Fudžitas—Pīrsona tornādo skala''' ir [[tornādo]] klasifikācija pēc [[vējš|vēja]] ātruma tajā. Tā kā vēja ātrums tornādo ir milzīgs, to nevar izmērīt ne ar kādiem [[anemometrs|anemometriem]]. [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] šādiem mērījumiem izmanto Doplera radaru. Pēc vēja ātruma tornādo klasificē sešās kategorijās. Pats vājākais tornādo ir F0, kas ir 18 līdz 32 m/s ātrs, tas ir [[vētra]]s spēks. F1 tornādo minimālais vēja ātrums ir 33 m/s, kas jau atbilst stipras vētras spēkam. Pats stiprākais no šiem tornādo ir F5, kura vēja ātrums var sasniegt 142 m/s, jeb 512 km/h, kas ir ārkārtīgi stiprs vējš. Tomēr Teodors Fudžita ieviesa arī kategorijas F6—F12, kur F6 tornādo sākas ar 143 m/s stipru vēju un F12 tornādo pūš vējš, kura ātrums vienāds ar [[skaņa]]s ātrumu (340 m/s). Tik spēcīgi tornādo gan diezvai ir iespējami, tādas kategorijas, acīmredzot tika ieviestas "katram gadījumam".

sentences:
'''Kovariācijas analīze''' (tulkojumā no angļu valodas [[ANCOVA]] — analysis of covariance[https://web.archive.org/web/20090306072044/http://www.statisticshell.com/ancova.pdf]) tiek lietota, lai izskaidrotu izmaiņas atkarīgā mainīgā lieluma vidējās vērtībās atkarībā no neatkarīgā mainīgā lieluma, atsevišķi nošķirot neattiecināmos mainīgos lielumus. Izmantojot šo analīzi iespējams izpētīt galvenos jeb primāros neatkarīgos mainīgos, konkrēti definējot uz pētāmo objektu neattiecināmo vai neattiecināmos mainīgos.
 [1, 517]
=== Kovariācijas analīzes mērķi ===
- palielināt pētījuma precizitāti, novēršot neattiecināmā mainīgā jeb kovariāta ietekmi uz atkarīgā mainīgā lieluma [[variācija|variāciju]]. Kovariāta koeficients sniedz priekšstatu par to cik liela ir ietekme uz atkarīgo mainīgo lielumu.

-	„koriģēt jeb pielāgot” pētījuma datus nepieciešamībai veikt to savstarpējo (piemēram, dati pa dažādām datu grupām) analīzi. [2, 487]

Šī metode ir piemērota, lai pētītu un modelētu sakarības, pie nosacījuma, ja sakarībās faktori ir, gan kvantitatīvās, gan atributīvās pazīmes. Kovariācijas analīze ir īpaša ar to, ka apvieno regresijas un korelācijas analīzi (kas paredzēta kvantitatīvo pazīmju sakarību pētīšanai) un dispersijas analīzi (kas paredzēta atributīvo pazīmju pētīšanai). Tā kā zinātniskajā pētniecībai nereti izdala trīs svarīgus mērķus: attēlot jeb aprakstīt pētāmā uzvedību, paredzēt pētāmā uzvedību un izskaidrot pētāmā uzvedību [3, 14], tad kovariācijas analīzi var izmantot, lai skaidrotu un iespējams paredzētu pētāmā uzvedību atkarībā no citiem ar pētāmo subjektu saistītiem faktoriem.

Pēc savas būtības kovariācijas analīze skaidro neatkarīgā (ietekmējošā) un atkarīgā mainīgā statistiskās sakarības, kur kā atsevišķs ietekmējošas faktors tiek ņemts vērā kovariāts. [4, 255]
Kovariāta ietekmi ir lietderīgi nošķirt jeb kontrolēt, lai iegūtie rezultāti sniegtu priekšstatu par pētīto problēmu.

Kā piemēru var minēt pētījumus, kur tiek veikti dažādas pārbaudes jeb pētījumi par:

-	Augstskolu mācību programmu ietekmi uz studentu sekmēm, ņemot vērā viņu intelekta koeficientu;

-	Patērētāju attieksmi pret noteiktu kompāniju preču zīmēm atkarībā no cenas, ņemot vērā patērētāja iepriekšējo pieredzi un zināšanas par konkrēto preču zīmi;

-	Ārstniecības produktu iedarbību uz pacienta veselība stāvokli, ņemot vērā viņu dzīvesveidu (piemēram, sportisks, laba imūnsistēma, regulāra profilakse);

-	Reklāmas auditorijas izvēli iegādāties reklamēto produktu, ņemot vērā viņu materiālo stāvokli un sociālo piederību kādai noteiktai etniskai grupai.

sentences:
]]
'''Zaļā Ceturtdiena'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/wp-content/uploads/2016/09/vairakvardu_ieteikumi-1.pdf#page=6 |title=Vairākvārdu nosaukumu rakstība (ieteikumi) |date=2012. gada 12. aprīlis |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2022. gada 13. aprīliī |archive-date=2022. gada 3. Marts |archive-url=https://web.archive.org/web/20220303021324/https://vvc.gov.lv/wp-content/uploads/2016/09/vairakvardu_ieteikumi-1.pdf#page=6 }}</ref> ({{val|la|Dies Cenae Domini}}) ir [[kristieši|kristiešu]] svētki, ko tradicionāli atzīmē [[ceturtdiena|ceturtdienā]] pirms [[Lieldienas|Lieldienām]]. Tā ir piektā [[Klusā nedēļa|Klusās nedēļas]] diena, un pēc tās nāk [[Lielā Piektdiena]]. Saskaņā ar [[Jaunā Derība|Jauno Derību]], Zaļajā Ceturtdienā notika [[pēdējais vakarēdiens]] — [[Jēzus Kristus]] pēdējā maltīte kopā ar [[apustulis|apustuļiem]] pirms [[Jēzus krustā sišana|krustā sišana]]s.

sentences: '''Trijstūra augstums''' ir [[nogrieznis]], kas savieno [[trijstūris|trijstūra]] virsotni ar pretējo malu vai tās pagarinājumu un ar to veido [[taisns leņķis|taisnu leņķi]].

sentences: '''Rindām auga ozoliņi''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] apdarē, kas pirmo reizi atskaņota [[VI Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Sestajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1926. gadā.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Gūžas kauls |
  Latin        = os coxae |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray237.png |
  Caption      = |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Gūžas''' jeb '''iegurņa kauls''' ({{val|la|os coxae}}) ir liels, plakans, neregulāras formas pāru kauls. Pilnībā tas izveidojas 20 gadu vecumā, saaugot trim kauliem — zarnkaulam, sēžas kaulam un kaunuma kaulam.

sentences: '''Ēdoles pils''' ir [[viduslaiki|viduslaiku]] [[pils]] [[Ēdole|Ēdolē]], vienīgā [[Kurzemes bīskapija]]s pils, kas vēl ir lietošanas kārtībā. Pils celtniecība sākta 1264. gadā,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.kurzeme.lv/lv/turisma-objekti/edoles-pils |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|02|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150214014812/http://www.kurzeme.lv/lv/turisma-objekti/edoles-pils |archivedate={{dat|2015|02|14||bez}} }}</ref> lai gan dokumentāla pierādījuma šim faktam nav. Tiek pieļauts, ka celtniecība ir sākta tikai 14. gadsimta sākumā. Ēdoles pils ir [[valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts nozīmes arhitektūras piemineklis]].<ref name="vkpai">http://www.mantojums.lv/?lang=lv&cat=576 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = 50/50
 | oriģinālnos = ''50/50''
 |      attēls = 50 50 Poster.jpg
 |     att_izm = 220px
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džonatans Levains]]
 |  producents =
* [[Evans Goldbergss]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Bens Karlins]]
 |   scenārijs = [[Vills Reizers]]
 |     aktieri =
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Braisa Dalasa Hauarda]]
* [[Andželika Hjūstone]]
 |      mūzika = [[Maikls Džakino]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Point Grey]]''
 | izplatītājs = ''[[Summit Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2011|9|12|Toronto kinofestivāls|2011|9|30|ASV|}}
 |      ilgums = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/5050-2011|title=50/50|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 9, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=50fifty.htm|title=50/50 (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 9, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"50/50"''' ({{val|en|50.50}}) ir 2011. gada drāma, kuras režisors ir [[Džonatans Levains]]. Galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Sets Rogens]], [[Anna Kendrika]], [[Braisa Dalasa Hauarda]] un [[Andželika Hjūstone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|12||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Dominika|Dominikā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli '''1 vieta''' (dabas objekts), savukārt 3 vietas Dominikā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/dm Dominika]</ref>. Dominika Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1995]]. gada [[4. aprīlis|4. aprīlī]].

sentences: [[File:Truth-Warner-Highsmith.jpeg|thumbnail|175px|Olina Varnera un Herberta Edamsa izgatavotas bronzas durvis, kurā attēlota "Patiesība", kas ar spoguli vēro čūsku]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Georgs Čarnevskis''' ({{val|de|Johann Georg Martin Friedrich August Czarnewski}}, 1766-1832) jeb '''Cernevskis''' (''Zernewski'') bija vācbaltiešu rakstnieks. [[Vecais Stenders|Vecā Stendera]] biogrāfs.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eižens Šeiermanis
|     vārds_orig = ''Eugen Scheuermann''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1856
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''LSTM''' — rekurentā mākslīgā neironu tīkla (RNN) paveids “Long Short-Term Memory”,<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=[[Sepp Hochreiter]]|last2=[[Jürgen Schmidhuber]]|date=1997|title=Long Short-term Memory|url=https://www.researchgate.net/publication/13853244|journal=[[Neural Computation (journal)|Neural Computation]]|volume=9|issue=8|pages=1735–1780|doi=10.1162/neco.1997.9.8.1735|pmid=9377276|via=}}</ref> kas tiek izmantots dziļās mācīšanās jomā. Atšķirībā no standarta [[Mākslīgais neironu tīkls|neironu tīkliem]], LSTM ir atgriezeniskās saites savienojumi. Ar LSTM var aprēķināt visu, ko var izmantot [[Tjūringa mašīna]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=On the Computational Power of Neural Nets|last=Siegelmann|first=Hava T.|year=1992|isbn=978-0-89791-497-0|pages=440–449|volume=COLT '92|first2=Eduardo D.|last2=Sontag|DOI=10.1145/130385.130432|location=ACM}}</ref> Tam nevar būt viens datu punkts (piem., attēls vai video). LSTM ir piemērots tādiem uzdevumiem kā saistītā rokraksta atpazīšana<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Graves|first=A.|last2=Liwicki|first2=M.|last3=Fernandez|first3=S.|last4=Bertolami|first4=R.|last5=Bunke|first5=H.|last6=Schmidhuber|first6=J.|author-link6=Jürgen Schmidhuber|year=2009|title=A Novel Connectionist System for Improved Unconstrained Handwriting Recognition|url=http://www.idsia.ch/~juergen/tpami_2008.pdf|journal=IEEE Transactions on Pattern Analysis and Machine Intelligence|volume=31|issue=5|pages=855–868|citeseerx=10.1.1.139.4502|doi=10.1109/tpami.2008.137|pmid=19299860}}</ref> un runas atpazīšana.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://static.googleusercontent.com/media/research.google.com/en//pubs/archive/43905.pdf|title=Long Short-Term Memory recurrent neural network architectures for large scale acoustic modeling|last=Sak|first=Hasim|last2=Senior|first2=Andrew|date=2014|last3=Beaufays|first3=Francoise|access-date={{dat|2019|06|02||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180424203806/https://static.googleusercontent.com/media/research.google.com/en//pubs/archive/43905.pdf|archivedate={{dat|2018|04|24||bez}}}}</ref> ''Bloomberg Business Week'' rakstīja: "Šīs īpašības neapšaubāmi padara LSTM par vislielāko komerciālo AI sasniegumu, ko izmanto visur, sākot no [[Slimība|slimību]] prognozēšanas līdz [[Mūzikas instruments|mūzikas]] veidošanai."<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.bloomberg.com/news/features/2018-05-15/google-amazon-and-facebook-owe-j-rgen-schmidhuber-a-fortune|title=Quote: These powers make LSTM arguably the most commercial AI achievement, used for everything from predicting diseases to composing music.|work=Bloomberg Business Week|date=2018|last=Vance|first=Ashlee}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| dz_gads = 1867
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 16
| dz_vieta = [[Kalvarija]]<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Towns & People. The Jews in Latvia. |url=https://archive.org/details/nybc314247 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref>, [[Suvalku guberņa]] (tagad [[Lietuva]], {{Lietuva}})
| m_gads = 1947
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = [[Jeruzaleme]], {{Izraēla}}
| pilsonība =
| tautība = [[ebrejs|ebrejs]]
| vecāki = Hiršs Soboļevičs
| brāļi = Todris Soboļevičs
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Geņa Soboļeviča dz. Bohorha
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
| attēls = Abrams Sobolevics Latvia Rīga Immigration records (S).png
| att_nosaukums =
| att_izmērs = 220 px
}}
'''Ābrams Elias Soboļevičs''' citviet Ābrahams Soboļevičs (dzimis {{Dat|1867|8|16|L}}, <ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32888. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2FBR?i=21 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32889. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2FY8?i=1 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref> miris {{Dat|1947|||L}}). Viņa tēvs bija Hiršs Soboļevičs, taču brālis Todris (citviet Todres vai Teodors) Soboļevičs (dzimis {{Dat|1877|2|10|L}}).<ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32896. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2NDS?i=19 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32895. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2NZL?i=3 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref> Daudzviet nepareizi norādīta Ābrama dzimšanas vieta kā Vidzemes<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Bobe |first1=Mendels |title=Ebreji Latvijā. Cilvēki un viņu darbi. V daļa. |date=2006 |location=Rīga, Latvija |page=380 |accessdate={{dat|2020|1|18||bez}}}}</ref> vai Vitebskas guberņa. Dzīves laikā veiksmīgi nodarbojies ar dažādu vietēju un starptautisku rūpniecības uzņēmumu vadīšanu, kā arī bijis filantrops – ieguldījis līdzekļus sabiedrībai svarīgu infrastruktūru būvēšanai un atjaunošanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints=Eleocharis|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Eleocharis palustris kz02.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Eleocharis palustris|autors=(L.) Roem. et Schult.|suga_lv=Purva pameldrs|suga=Eleocharis palustris|ģints_lv=Pameldri|sinonīmi=}}
'''Purva pameldrs''' ({{val-la|Eleocharis palustris}}) ir mainīga izskata [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga, kuras ietvaros nodala zemākus taksonus. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] bieži visā teritorijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Pteroclidae
|           autors = [[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1831
|           attēls = Syrrhapte paradoxal.jpg
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Syrrhaptes paradoxus|Stepes smilšvistiņa}}
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|       apakšklase = Neornithes
|    apakšklase_lv = Īstie putni
|       infraklase = Neognathae
|    infraklase_lv = Neognati
|        virskārta = Columbimorphae
|     virskārta_lv = Baložveidīgo virskārta
|            kārta = Pterocliformes
|         kārta_lv = Smilšvistiņveidīgie
|          kārta_r = Smilšvistiņu dzimta
|           dzimta = Pteroclidae
|        dzimta_lv = Smilšvistiņu dzimta
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Pterocles|smilšvistiņas}}
* {{TaksoSaite|Syrrhaptes|stepes smilšvistiņas}}
* {{TaksoSaite|Nyctiperdix}}
* {{TaksoSaite|Calopterocles}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''iOS''}}
{{Operētājsistēmas infokaste
|name = ''iOS''
|logo =iOS wordmark (2017).svg
|screenshot =
|caption =
|developer = ''[[Apple Inc.]]''
|family = ''[[macOS]]''
|source_model =
|latest_release_version = 11.3.1
|latest_release_date =
|kernel_type = [[Hibrīda kodols]]
|ui =
|license = [[EULA]]
|website = [http://www.apple.com/ios/ Apple - iOS]
|supported_platforms = ''[[iPhone]], [[iPod touch]], [[iPad]]'' un otrās paaudzes ''[[Apple TV]]''
|logo_size=100px|language=40 valodas|bodystyle=width:310px|marketing_target=[[Viedtālrunis|Viedtālruņi]] un [[Planšetdators|planšetdatori]]}}

sentences:
{{Cita nozīme|Bauskas pilsētas daļa|apdzīvotu vietu Alsungas pagastā|Bērzkalni (Alsungas pagasts)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Bērzkalni
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          = SOS childrens centre. May 2008 - panoramio.jpg
| image_caption          = SOS bērnu ciemats Bērzkalnos
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Bauskas novads]]
| subdivision_name2      = [[Bauska]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 1,39
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2002
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3441&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 742
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 23| lats  = 52| latNS  = N
| longd = 24 | longm = 11| longs = 38| longEW = E
| elevation_m            = 28
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-3901
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{TV sērijas infokaste
| Title        = ''Treehouse of Horror''
| Series       = "[[Simpsoni|Simpsonu]]"
| bgcolour     =
| Image        =
| Caption      =
| Season       = 2. sezona
| Series no    = 16. sērija
| Episode      =
| Director     = * [[Vess Ārčers]]
* [[Ričs Mūrs]]
* [[Deivids Silvermans]]
| Writer       = * [[Džons Švalcveiders]]
* [[Džejs Kogens]]
* [[Voless Volodarskis]]
* [[Sems Saimons]]
| Teleplay     =
| Story        =
| Producer     =
| Music        =
| Photographer =
| Editor       =
| Production   =
| Airdate      = {{dat|1990|10|25|N}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imdb.com/title/tt0701278/?ref_=fn_al_tt_1|title=Treehouse of Horror |publisher=IMDb|language=angļu|accessdate={{dat|2018|10|12||bez}}}}</ref>
| Length       =
| Guests       =
| Season list  =
| Prev         =
| Next         =
| Episode list =
}}
'''''Treehouse of Horror''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] animētā seriāla "[[Simpsoni]]" otrās sezonas 3. sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta {{dat|1990|10|25|}} ''[[Fox Broadcasting Company|FOX]]'' kanālā. Sēriju sarakstīja [[Džons Švalcveiders]], [[Džejs Kogens]], [[Voless Volodarskis]] un [[Sems Saimons]], režisēja — [[Vess Ārčers]], [[Ričs Mūrs]] un [[Deivids Silvermans]]. Sākot ar otro sezonu, "Simpsonos" katru gadu tiek rādītas [[Visu svēto diena]]s sērijas.

sentences: '''Miljons''' jeb '''1000000''' ir [[naturāls skaitlis]], kas seko aiz 999999. Nākamais naturālais skaitlis pēc miljona ir 1000001. [[Romiešu skaitļi|Romiešu skaitļu]] sistēmā miljonu apzīmē ar {{overline|M}}. [[Binārā skaitīšanas sistēma|Binārajā skaitīšanas sistēmā]] miljons ir 11110100001001000000.

sentences: '''Infrastruktūra''' ir [[tautsaimniecība]]s teritoriālās struktūras sastāvdaļa, ko veido [[transports|transporta]], [[sakari|sakaru]], [[tirdzniecība]]s, [[enerģētika]]s un [[ūdenssaimniecība]]s sistēma, kā arī [[dzīvoklis|dzīvokļi]], [[skola]]s, [[veselības aizsardzība]]s, [[kultūra]]s, [[sports|sporta]] u. tml. iedzīvotāju aprūpes objekti un to izkārtojums kādā teritorijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Slepkava manī
| attēls                   = Killer inside me 2010 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Killer Inside Me''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Maikls Vinterbotoms]]
| producents               = [[Bredfords L. Šlī]]
| scenārija autors         = [[Džons Kurans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Keisijs Afleks]]
| mūzika                   =
* [[Melisa Parmentere]]
* [[Džoels Kedberijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Revolution Films]]''
* ''[[Hero Entertainment]]''
* ''[[Indion Entertainment Group]]''
| izplatītājs              =
* ''[[IFC Films]]''
* ''[[Icon Entertainment International]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|6|18|ASV|2010|12|3|Latvija|}}
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010|title=The Killer Inside Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 13, 2018|archive-date={{dat|2019|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401112125/http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]13 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=killerinsideme.htm|title=The Killer Inside Me (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 13, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]4 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Slepkava manī"''' ({{val|en|The Killer Inside Me}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kura balstīta uz Džima Tompsona tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors ir [[Maikls Vinterbotoms]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Keita Hadsone]], [[Bills Pulmans]] un [[Keisijs Afleks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 102
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 32
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = No
|             atommasa = [259]
|   valences elektroni = [Rn]5f147s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+2''', +3
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1100 K (827 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Asūnes pagasts
| karte             = Asūnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Asūnes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Asūnes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Asūne
| platība           = 77,7
| iedzīvotāji       = 430<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|10||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |date={{dat|2020|06|04||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 430 / 77.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ws
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''SamoaNIC''
|sponsors              = Samoa valdība
|domātais-pielietojums = ar [[Samoa]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = maz tiek izmantots
|ierobežojumi          = nav
|struktūra             = tikai otrā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.samoanic.ws/ www.samoanic.ws]
}}

sentences: '''Maskavas procesi''' ir kopīgs nosaukums trim [[Paraugprāva|paraugprāvām]], kuras norisinājās [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]], [[Maskava|Maskavā]], no 1936. līdz 1938. gadam un kurās tiesāti augstākie vadošie [[PSKP|Vissavienības Komunististiskās (boļševiku) partijas]] darbinieki, kas 20. gados atradās [[KK(b)P un VK(b)P kreisā opozīcija|kreisajā]] vai [[VK(b)P labējā opozīcija|labējā]] opozīcijā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Stīvijs Vonders
|          Attēls = Stevie Wonder.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Stīvijs Vonders 2006. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1950|5|13}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Mičigana|Seginava}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[rhythm and blues|R&B]], [[Popmūzika|pops]], [[soulmūzika]], [[džezs]], [[fankmūzika]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1961–pašlaik
|Izdevējkompānija = Tamla, [[Motown]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Stīvlends Hārdavejs Moriss''' ({{val|en|Stevland Hardaway Morris}}; dzimis {{dat|1950|5|13}} [[Seginava|Seginavā]], [[Mičigana|Mičiganas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), pazīstams kā '''Stīvijs Vonders''' (''Stevie Wonder''), ir amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, multiinstrumentālists, ierakstu producents un aktīvists.<ref name="introtoStevie">Perone, James E. (2006). ''The Sound of Stevie Wonder: His Words and Music.'' Westport, CT: Greenwood Publishing. {{ISBN|0-275-98723-X}}. Pg. xi-xii</ref> Viņš ir akls jau kopš agras bērnības.<ref name="incubator">{{ziņu atsauce|title=Stevie Wonder: Blind faith|publisher=[[The Independent]]|url=http://www.independent.co.uk/news/people/stevie-wonder-blind-faith-865838.html|date=July 12, 2008|accessdate=July 29, 2008|archive-date={{dat|2020|05|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200521100207/https://www.independent.co.uk/news/people/profiles/stevie-wonder-blind-faith-865838.html}}</ref> 11 gadu vecumā parakstīja līgumu ar ''[[Motown]]'' ierakstu kompāniju ''Tamla'', kurā darbojas arī pašlaik.

sentences:
{{catmore|Universitāte}}
{{Commonscat|Universities and colleges}}

sentences:
vergu atbrīvošanas deklarācija]]
'''Vergu atbrīvošanas deklarācija''' ir dokuments, kas sastāv no diviem [[Abrahams Linkolns|Abrahama Linkolna]] dekrētiem, kas izdoti [[Amerikas pilsoņu karš|Amerikas pilsoņu kara laikā]]. Pirmais dekrēts, kas izdots 1862. gada 22. septembrī, atzina, ka visi [[Verdzība ASV|vergi ir]] brīvi jebkurā [[ASV pavalstis|ASV pavalstī]], pat ja tās līdz 1863. gada 1. janvārim neatgriezās ASV. Otrais dekrēts, kas izdots 1863. gada 1. janvārī, nosauca 10 atsevišķus štatus, uz kuriem attiecās [[Verdzība ASV|verdzības]] atcelšana. Linkolnam bija tiesības izdot tādus dekrētus kā Amerikas Savienoto Valstu [[ASV Armija|armijas]] un [[ASV Jūras kara flote|jūras kara flotes]] komandierim (saskaņā ar [[ASV Konstitūcija]]s II panta 2. daļu).<ref>C Crowther, Edward R. «Emancipation Proclamation». in ''Encyclopedia of the American Civil War.'' Heidler, David S. and Heidler, Jeanne T. (2000), p. 651, {{ISBN|0-393-04758-X}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Allium ursinum
|           attēls = Allium ursinum0.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Angiosperms
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Asparagales
|         rinda_lv = Sparģeļu rinda
|           dzimta = Amaryllidaceae
|        dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|      apakšdzimta = Allioideae
|   apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|            ģints = Allium
|         ģints_lv = Sīpoli
|             suga = A. ursinum
|          suga_lv = Laksis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Informātika''' ({{val|en|informatics}}) ir zinātnes nozare, kas pēta informācijas ievadi, apstrādi, saglabāšanu, un izvadi, kā arī pēta matemātiskās struktūras saistībā ar [[Datori|datoru]] jeb [[elektroniskā skaitļojamā mašīna|elektronisko skaitļojamo mašīnu]] (ESM), kā arī šo teorētisko atziņu izstrādi un ieviešanu dzīvē. Vārds "informātika" ir cēlies no vārdiem "informācija" un "automātika". Galvenokārt tā ir saistīta ar [[Elektroinženierija|elektroinženieriju]], [[Matemātika|matemātiku]] un [[Valodniecība|lingvistiku]].

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Vilhelma II krasta atrašanās vieta.
|diametrs         =16
|poz_x          =94
|poz_y           =44
}}
'''Vilhelma II krasts''' ({{val-de|Kaiser-Wilhelm-II.-Land}}) ir [[Austrumantarktīda]]s piekrastes daļa gar [[Deivisa jūra]]s krastiem. Stiepjas no [[Filhnera rags|Filhnera raga]] austrumos (66°27′S 91°54′E) līdz [[Penka rags|Penka ragam]] rietumos (66°43′S 87°55′E). Kopējais piekrastes garums ap {{nobr|180 km}}. Austrumos robežojas ar [[Karalienes Mērijas krasts|Karalienes Mērijas krastu]], rietumos - ar [[Leopolda un Astridas krasts|Leopolda un Astrīdas krastu]]. Krastā noplūst vairāki šļūdoņi, lielākais no kuriem ir [[Filipi glečers]]. Uz rietumiem no [[Posadovska līcis|Posadovska līča]] piekrasti sedz [[Rietumu šelfa ledājs]]. Piekrastē izvietojies {{nobr|370 m}} augstais apdzisušais vulkāns [[Gausbergs]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Vilhelms fon Firkss
| attēls              =Frikss.png
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1922]]. gads
| term_beigas         = [[1933]]. gads
<!------ Otrais amats ------>
| amats2       = [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces deputāts]]
| term_sākums2  = {{dat|1920|5|1|N|bez}}
| term_beigas2  = {{dat|1922|11|7|N|bez}}
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           ={{dat|1870|08|14}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kauņas guberņa|td=Lietuva}}
| mir_dati            ={{mdv|1933|12|10|1870|08|14}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu tautas partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =ģeologs
| alma_mater          =[[Freiburgas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Vilhelms Frīdrihs Kārlis fon Firkss''' ({{val-de|Wilhelm Friedrich Karl von Fircks}}; {{dat|1870|08|14|N|bez}} — {{dat|1933|12|10|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ģeologs un politiķis. Bija [[Latvijas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]], [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvot [[Vācbaltu tautas partija|Vācbaltu tautas partiju]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Matrikss atjaunots
| montāža =
| nākamā = "[[Matrikss — Revolūcija]]"
| iepriekšējā = "[[Matrikss]]"
| ienākumi = {{ASV dolārs|739,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0234215/|title=The Matrix Reloaded (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|11}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 138 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|5|7}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| operators = [[Bils Poups]]
| oriģinālnos = ''The Matrix Reloaded''
| mūzika = [[Dons Deiviss]]
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Glorija Fostere]]
| scenārijs = Māsas Vačovskas
| producents = [[Džoels Silvers]]
| režisors = [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| žanrs = zinātniskā fantastika
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Poster - The Matrix Reloaded.jpg
| imdb =
}}'''"Matrikss atjaunots"''' ({{val|en|The Matrix Reloaded}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[asa sižeta filma]], kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Hugo Vīvings]], [[Džeida Pinketa-Smita]] un [[Glorija Fostere]]. Tā ir flimas "[[Matrikss]]" turpinājums un filmu sērijas "Matrikss" otrā filma.

sentences: '''Ultimāts''' ({{Val-la|ultimatum, ultimare}} — ‘tuvoties beigām, beigties’) ir prasība izpildīt kādus noteikumus noteiktā laika periodā, kas papildināta ar draudiem par to, kas notiks prasības nepildīšanas gadījumā.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Britu Antarktiskais dienests
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valdības institūcija
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1945}}
| Sēdeklis            = [[Kembridža]], {{GBR}}
| Vadība              = Eds Hills
| Darbinieku_skaits   = >400
| Apgrozījums         = 48 000 000 [[GBP]]<ref>[http://www.antarctica.ac.uk/about_bas/our_organisation/who_we_are.php British Antarctic Survey. Who we are]</ref>
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.antarctica.ac.uk www.antarctica.ac.uk]
}}
'''Britu Antarktiskais dienests''' ({{val|en|British Antarctic Survey}}) ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] valdības institūcija, kas nodarbojas ar  [[Antarktika]]s izpētes programmu organizēšanu un koordinēšanu. Iekļauts Vides izpētes padomē ''(Natural Environment Research Council; NERC)''. Dienests organizē piecu [[polārstacija|polārstaciju]] darbību Antarktikā, tam pieder divi izpētes kuģi un pieci lidaparāti. Koordinē Antarktikas izpētes programmas sadarbībā ar vairāk nekā 40 Apvienotās Karalistes universitātēm un vairāk nekā 120 nacionālās un starptautiskās sadarbības programmas. Dienesta galvenais birojs atrodas [[Kembridža|Kembridžā]], [[Anglija|Anglijā]], pastāvīgs birojs tiek uzturēts [[Stenli]], [[Folklenda Salas|Folklenda Salās]].

sentences: '''''Times New Roman''''' ir ''[[serif]]'' [[burtveidols|burtveidolu]] grupa, ko 1931. gadā ieviesa [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] laikraksts ''[[The Times]]''. To izveidoja uzņēmuma  ''[[Monotype]]'' dizainers Viktors Lardents.

sentences:
, paceļas [[gaiss|gaisa]] un [[Ūdens tvaiks|ūdens tvaika]] burbuļi]]
'''Tvaiks''' ir [[viela]]s gāzveida stāvoklis apstākļos, kad gāzveida viela var atrasties līdzsvarā ar šķidru un cietu tās pašas vielas stāvokli. Procesu, kurā no šķidras vai cietas vielas rodas tvaiks, sauc par [[iztvaikošana|iztvaikošanu]], bet pretējo norisi — par [[kondensēšanās|kondensēšanos]]. Ikdienā bieži ar šo terminu saprot [[ūdens tvaiks|ūdens tvaiku]], lai gan tvaika veidā var pastāvēt arī citas ķīmiskas vielas.

sentences: '''24. aprīlis''' ir gada 114. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (115. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 251 diena.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Karolīna Heršela
|     vārds_orig = ''Caroline Herschel''
|         attēls = Herschel Caroline 1829.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1750
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1848
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Vāciete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[Astronomija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Karolīna Lukrēcija Heršela''' ({{val|de|Caroline Lucretia Herschel}}; dzimusi {{dat|1750|3|16}}, mirusi {{dat|1848|1|9}}) bija vācu [[astronome]]. Astronoma [[Viljams Heršels|Viljama Heršela]] māsa. Viņi abi strādāja kopā. Atklājusi vairākas [[komēta]]s, tai skaitā viņas vārdā nosaukto ''[[35P/Herschel–Rigollet]]''. Heršela ir pirmā sieviete, kas saņēmusi samaksu par darbu astronomijā.<ref name=":4">{{grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=Gs0fAQAAIAAJ|title=The Comet Sweeper: Caroline Herschel's Astronomical Ambition|last=Brock|first=Claire|date=2007-01-01|publisher=Icon|isbn=9781840467208|language=en}}</ref><ref name="Ogilvie">{{grāmatas atsauce | last = Ogilvie| first = Marilyn Bailey| authorlink = Marilyn Bailey Ogilvie | coauthors = | title = Women in Science: Antiquity through the Nineteenth Century | publisher = [[MIT Press]] | year = 1986 | location = | pages =[https://archive.org/details/womeninscience00mari/page/97 97]–98 | url =https://archive.org/details/womeninscience00mari|isbn = 0-262-65038-X}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Cyclists from the Czech Republic|Čehijas riteņbraucēji}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Igs Fabriss Zango
 |      vārds_orig = ''Hugues Fabrice Zango''
 |          attēls = Hugues Fabrice Zango Doha 2019.jpg
 |         att_izm = 280px
 |        paraksts = Igs Fabriss Zango 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1993|6|25}}
 |         dz_viet = {{vieta|Burkinafaso|Vagadugu}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BUR}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=180}}
 |           svars = {{mērvienība|cm=78}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 17,82 m (2021)
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana (stadionā)
 |             PR2 = 18,07 m (2021) {{piezīme|WR|pasaules rekords}}
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana (telpās)
 |             PR3 = 7,71 m (2020)
 |           PR3_d = Tāllēkšana
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{BUR}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalBronze|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Trīssoļlēkšana}}
{{MedalSilver|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Trīssoļlēkšana}}
{{MedalBronze|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|Trīssoļlēkšana}}
{{MedalCompetition|Āfrikas čempionāts}}
{{MedalGold|Asaba 2018|Trīssoļlēkšana}}
{{MedalGold|Senpjēra 2022|Trīssoļlēkšana}}
{{MedalSilver|Durbana 2016|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Āfrikas spēles]]}}
{{MedalGold|Rabāta 2019|Trīssoļlēkšana}}
}}
'''Igs Fabriss Zango''' ({{val|fr|Hugues Fabrice Zango}}; dzimis {{dat|1993|6|25}} [[Vagadugu]]) ir [[Burkinafaso]] [[vieglatlēts]], kas specializējas [[trīssoļlēkšana|trīssoļlēkšanā]]. Viņš ir {{oss|V=2020|L=G}} bronzas medaļas ieguvējs, [[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023. gada pasaules čempions]] un divkārtejs Āfrikas čempions trīssoļlēkšanā, pasaules rekordists telpās (18,07 m). Dažkārt startē arī [[tāllēkšana]]s sacensībās.

sentences:
[[Kategorija:Okeanogrāfija]]
[[Kategorija:Tektonika]]
[[Kategorija:Okeānu reljefs]]

sentences:
}} {{legend|#996633|[[Kristāliskie ieži]]}} {{legend|#663300|[[Mantija]]}}]]
'''Kontinentālā nogāze''' ir [[Kontinents|kontinenta]] malas slīpais pārejas zemūdens apgabals, kas atrodas starp [[Kontinentālais šelfs|kontinentālo šelfu]] un kontinenta pakāji, kas, savukārt, robežojas ar [[abisālais līdzenums|abisālo līdzenumu]] jeb [[Okeāns|okeāna]] dibenu. Pēc [[Ģeoloģija|ģeoloģiskā]]s uzbūves un [[Reljefs|reljefa]] kontinentālā nogāze ir kontinenta turpinājums.<ref>{{LPE|51}}</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Vilma Rūdolfa
 |      vārds_orig = ''Wilma Rudolph''
 |          attēls = Wilma Rudolph.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Vilma Rūdolfa 1961. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1940|6|23}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Tenesī|Klārksvila}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1994|11|12|1940|6|23}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Tenesī|Brentvuda}}
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=180}}<ref name="usatf">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.usatf.org/HallOfFame/TF/showBio.asp?HOFIDs=141|title=Wilma Rudolph|publisher=Usatf.org|accessdate={{dat|2013|6|26||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130423092652/http://www.usatf.org/HallOfFame/TF/showBio.asp?HOFIDs=141|archivedate={{dat|2013|04|23||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=59}}<ref name="usatf" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=1956}}, {{oss|V=1960}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Vilma Glodeana Rūdolfa''' ({{val|en|Wilma Glodean Rudolph}}; dzimusi {{dat|1940|6|23}}, mirusi {{dat|1994|11|12}}) bija amerikāņu [[vieglatlēte]], startējusi [[100 m]] un [[200 m]] sprinta distancēs.

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Aizliegtā pilsēta
| image       = Forbidden City Courtyard.jpg
| imagesize   = 300px
| caption     =
| Country     = {{CHN}}
| Location    = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
| Type        = Kultūra
| Criteria    = i, ii, iii, iv
| ID          = 439
| Region      = Āzija un Klusā okeāna reģions
| Year        = 1987
| Session     = 11
| Extension   = 2004
| Danger      =
| map_type            = Pekina
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  39 | latm  = 54 | lats  = 53 | latNS  = N
| longd = 116 | longm = 23 | longs = 26 | longEW = E
}}
'''Aizliegtā pilsēta''' ir [[Ķīna]]s imperatoru pils, kas kalpoja kā rezidence imperatoriem no [[Minu dinastija]]s līdz [[Cjinu dinastija]]i. Tā atrodas Ķīnas galvaspilsētas [[Pekina]]s centrālajā daļā, mūsdienās Aizliegtajā pilsētā atrodas Pils muzejs. Aizliegtajā pilsētā imperatori un viņu ģimenes locekļi dzīvoja gandrīz piecus gadsimtus. Objektu būvēja laika posmā no 1406. līdz 1420. gadam.

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|binomial=Cyperaceae|att_nosaukums=[[Meža meldrs]] (''S. sylvaticus'')|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=ScirpusSylvaticus.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|kategorijas=nē|ģints_lv=Meldri|ģints=Scirpus}}
'''Meldri''' ({{val|la|Scirpus}}) ir [[grīšļu dzimta]]s (''Cyperaceae'') [[ģints (bioloģija)|ģints]], kuras pārstāvji ir [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgi]] vai retāk [[Viengadīgi augi|viengadīgi]] piekrastes [[ūdensaugi]] ar cilindrisku vai trīsšķautnainu [[stumbrs|stublāju]], kas var sasniegt 2—3 m garumu. Sastopamas arī miniatūras sugas ap 20—30 cm garumā. Stublāji klāti ar lineārām [[lapas|lapām]], līdzīgi kā [[grīšļi|grīslim]]. Cilindriskie stublāji var būt gludi un resni, kā arī lapām, bet tikai ar lapu makstīm. Dažām sugām lapas ir pavedienveidīgas, veidojot pie [[sakne]]s rozeti. [[Zieds|Ziedkopa]] stublāja galā, parasti ļoti zarota, čemurveidīga vai skarveidīga, sastāv no daudzām vārpiņām. [[Skaras]] var sasniegt 10 cm. garumu. Ziedi ir divdzimuma. Ziedam ir 1—3 [[putekšņlapa]]s un 2—3 [[drīksna]]s. [[Apziednis|Apziedni]] parasti veido sariņi. [[Auglis]] ir plakani uzpūsts divšķautnains vai trīsšķautnains [[riekstiņš (auglis)|riekstiņš]]. Zemūdens daļu veido ložņājošs vai saīsināts [[saknenis]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Kauja par Vīni
|partof=[[Lielais turku karš|Lielā turku kara]] un [[Osmaņu-Hābsburgu kari]]em
|image=
|caption=Kauja par Vīni [[1683]]. gada [[12. septembris]]
|date=[[1683]]. gada [[12. septembris]]
|place=[[Vīne]], [[Svētā Romas impērija]] (tagad [[Austrija]])
|result=Izšķiroša [[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētās savienības]] uzvara
 Vīnes aplenkums tika noņemts
Osmaņu spēki cieta smagus zaudējumus un tika novājināti
|coordinates=
|combatant1='''[[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētā savienība]]''':

 [[Polija-Lietuva]]
 [[Svētā Romas impērija|Austrija]]
 [[Saksija]]
 [[Bavārija]]

 [[Frankonija]]
[[Švābija]]
|combatant2={{OTA}}
 [[Krimas haniste]]
[[Transilvānija]]
[[Valahija]]
[[Moldāvija]]
|commander1=[[Jans III Sobeskis]]
|commander2=[[Merzifonlu Kara-Mustafa pašā]]
|strength1=70 000
|strength2=138 000
~150 lielgabalu
|casualties1=4 000 nogalināti
|casualties2=15 000 nogalināti<ref>[https://books.google.lv/books?id=1MhaAAAAYAAJ&redir_esc=y ''A Global Chronology of Conflict: From the Ancient World to the Modern Middle East'', 2. sējums, Spencer Tucker, ABC-CLIO, 2010]</ref>
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Dow Jones}}
'''''Dow Jones'' ilgtspējības rādītāji''' ({{val|en|Dow Jones Sustainability Indices}}, ''DJSI'') ir [[biržas indekss|biržas rādītāji]], ko kopēji uztur ''[[S&P Dow Jones Indices]]'' un ''[[RobecoSAM]]''. Tie rāda pasaules [[ilgtspējība|ilgtspējīgāko]] uzņēmumu veiktspēju. Uzņēmumi šiem rādītājiem atlasīti, balstoties uz visaptverošu ilgtermiņā ekonomisko, vides un sociālo kritēriju novērtējumu. Indeksus aprēķina pēc [[Laspeiresa formula]]s.

sentences:
]]
'''Padomju represijas Baltkrievijā''' ({{val|be|Саве́цкія рэпрэ́сіі ў Белару́сі}}) bija politiski motivētas represijas [[Baltkrievijas PSR]] pret Baltkrievijas iedzīvotājiem, kas tika vajāti, apsūdzot aizdomās par kontrrevolucionāru darbību, piederību [[kulaki]]em, personu īpašuma nacionalizēšanas kavēšanu vai par jebkādas citas par pretvalstisku atzītas darbības veikšanu. Represijas sākas ap 1917. gadu, sasniedzot lielākos apmērus 1930. gados, kad visā [[PSRS]] teritorijā norisinājās [[Lielais terors]]. Represijas aptvēra arī [[Rietumbaltkrievija|Rietumbaltkrieviju]] (1939—1941) pēc tās atdalīšanas no [[Polija]]s un pievienošanas PSRS, iekļaujot Baltkrievijas PSR. Represijas Baltkrievijas PSR teritorijā turpinājās līdz pat [[Josifs Staļins|Josifa Staļina]] nāvei 1953. gadā.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Citas nozīmes|lauku mājām|saimniecība|saimniecība}}
, [[Kanāda|Kanādā]].]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kazimirs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Kasimir von Meyendorff''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Mazstraupes pils]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1813
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Štutgarte]], [[Bādene-Virtemberga|Virtembergas karaliste]] (tagad {{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = Georgs Johans fon Meijendorfs, Auguste Sofija Šarlote [[Štakelbergi|fon Štakelberga]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Katrīna fon Fēgezaka (1771—1840)<ref>[http://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Vegesack_nr_679 ''Adelsvapens genealogi Wiki''] (zviedriski)</ref>
|          bērni = Kazimirs (1794—1854), Georgs (Jegors) (1795—1863), Pēteris (1796—1863), Aleksandrs (1798—1865)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Raksti bez fotoattēliem]]
[[Kategorija:Ledāji]]

sentences: Šis ir saraksts ar publikācijām [[plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļos]] par Vikipēdiju [[Vikipēdija latviešu valodā|latviešu]] un [[Vikipēdija latgaliešu valodā|latgaliešu valodā]]. Sarakstā iekļaujamas publikācijas, kur Vikipēdija ir viens no galvenajiem tematiem.

sentences:
'''Leina''' var būt:
* [[Leina (pilsēta)]] — pilsēta Vācijā;
* [[Daiena Leina]] — amerikāņu aktrise;
* [[Nensija Leina]] — Austrālijas šahiste;
* [[Līza Leina]] — ASV šahiste;
* [[Luisa Leina]] — komiksu tēls.

sentences: '''Helmholca spole''' ir ierīce viendabīga [[magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] radīšanai. Tā ir nosaukta vācu fiziķa [[Hermanis fon Helmholcs|Hermaņa fon Helmholca]] vārdā. Tā ir veidota no diviem [[solenoīds|solenoīdiem]], kas novietoti uz vienas ass. Šādas sistēmas centra tuvumā ir viendabīga magnētiskā lauka zona. Helmholca spoles izmanto ne tikai magnētisko lauku radīšanai, bet arī lai slāpētu ārējos magnētiskos laukus, kā [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]].

sentences:
Par '''sudzismu'''<ref>S. Rutmanes latviskojums. (Singers P. [http://dzivniekutiesibas.wordpress.com/2008/09/18/piters-singers-dzivnieku-atbrivosana/ Dzīvnieku atbrīvošana] // Kentaurs XXI. 2001. Nr.25., 99. lpp.)</ref><ref>Brāzma G. Cilvēka embrija un augļa morālais statuss // [http://www.lu.lv/materiali/apgads/raksti/687.pdf Filosofija. LU raksti. 687. sēj.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120403142130/http://www.lu.lv/materiali/apgads/raksti/687.pdf |date={{dat|2012|04|03||bez}} }} 2005. 24. lpp.</ref> (arī [[suga|sugu]] [[diskriminācija|diskrimināciju]]<ref>Jēdziens "speciesism" latviskots arī kā:
* ''speciisms'' (Rubenis A. Ētika XX. Gadsimtā. Praktiskā ētika, Zvaigzne ABC, 1996., 149. lpp.),
* ''specisms'' (I. Kolmanes latviskojums. (Rīgens T. [http://dzivniekutiesibas.wordpress.com/2008/09/26/toms-rigens-dzivnieku-tiesibu-aizstaviba/ Dzīvnieku tiesību aizstāvība] // Cilvēka – dzīvnieka attiecības: to
kultūrvēsturiskie, kognitīvie un ētiskie aspekti, LU Vēstures – filozofijas fakultāte, Praktiskās filozofijas katedra, 2003., 115. lpp.)),
* ''sugisms'' (Rītups A. [http://www.delfi.lv/archive/article.php?id=14376263 Dzīvniekiem sāp], Rīgas Laiks, 2006. maijs).</ref>) [[dzīvnieku aizstāvības ētika|dzīvnieku aizstāvības ētikā]] sauc atšķirīgas indivīda vērtības vai atšķirīgu [[tiesības|tiesību]] atzīšanu, balstoties tikai uz sugas atšķirību. Sudzisma atbalstītāji dažādu apsvērumu dēļ uzskata, ka šāda nodalīšana ir pamatota, taču sudzisma kritiķi to pielīdzina tādiem nepamatotas diskriminācijas veidiem kā [[rasisms]], [[seksisms]] u.c.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Francs Boass
|     vārds_orig = ''Franz Boas''
|         attēls = FranzBoas.jpg
|     att_izmērs = 225px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Mindene]], [[Vestfālija]], [[Prūsijas Karaliste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[antropoloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Kolumbijas Universitāte]]
|     akad_amats = [[Profesors]]
|     alma_mater = [[Heidelbergas Universitāte]]
[[Bonnas Universitāte]]
[[Ķīles Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Margareta Mīda]]
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Dosona sala
|attēls              = Dawson Island West.jpg
|attēla paraksts     = Dosona salas rietumu krasts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Čīle
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Isla Dawson''
|izvietojums         = [[Magelāna šaurums]]
|arhipelāgs          = [[Ugunszeme]]
|latd=53|latm=58|lats= |latNS=S
|longd=70|longm= 35|longs= |longEW=W
|platība             = 1290
|garums              = 82
|platums             = 36
|krasta līnija       = 285
|augstākais kalns    =
|augstums            = 975
|salu skaits         =
|valsts             = Čīle
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Magaljanesa]]
|iedzīvotāji         = 415
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = Puertoherisa
|piezīme =
}}
'''Dosona sala''' ({{val-es|Isla Dawson}}) ir [[Čīle]]i piederoša sala [[Ugunszeme]]s arhipelāgā [[Dienvidamerika]]s pašos dienvidos. Administratīvi ietilpst [[Magaljanesa]]s reģiona [[Magaljanesas province]]s [[Puntaarenasa]]s komūnā.

sentences: '''Programmatūras izmaiņu pieprasījums''' jeb '''izmaiņu pieprasījums''' ir dokuments, kas izsaka nepieciešamību [[programmatūra]]s sistēmas pilnveidošanai.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Рэспубліка Беларусь''
''Республика Беларусь''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Baltkrievijas Republika
|            valsts_nosaukums = Belarus
|               karoga_attēls = Flag of Belarus.svg
|            karoga_nosaukums = Baltkrievijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Belarus (2020–present).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Baltkrievijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Baltkrievijas himna|Мы, беларусы]]''
Mēs, baltkrievi
|               kartes_attēls = Location Belarus Europe.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Minska]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = [[Minska]]
|              valsts_valodas = [[baltkrievu valoda|baltkrievu]] un [[krievu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentālisms|Prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Baltkrievijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = tiesiskais stāvoklis neskaidrs (kopš 2020. gada 9. augusta),<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://news.sky.com/video/end-violence-on-streets-of-belarus-says-opposition-leader-12049164 | title= Sviatlana Tsikhanouskaya calls for end to violence in Belarus as election fallout continues | publisher= [[Sky News]] | accessdate= | language= en}}</ref> faktiski valsti vada [[Aļaksandrs Lukašenka]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Baltkrievijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Ramans Halovčenka]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = sabrūkot [[Padomju Savienība]]i
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1990|7|27}}
|       neatkarības_notikums2 = Iegūta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1991|8|25}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1991|12|26}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 207 600
|               platība_rangs = 85.
|              procenti_ūdens = neievērojams (2,830 km²)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fao.org/nr/water/aquastat/countries/belarus/index.stm |publisher=FAO |title=FAO's Information System on Water and Agriculture |accessdate=2008-04-04 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120605001300/http://www.fao.org/NR/WATER/AQUASTAT/countries/belarus/index.stm |archivedate=2012-06-05 | language= en}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020
|          iedzīvotāju_skaits = 9 477 918<ref name="CIA"/>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 92.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 45,7
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 134.
|                     IKP_PPP = $54,44 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $5733
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}0,808
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 60.
|                        Gini = 29,7
|                   Gini_gads = 2002
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Baltkrievijas rublis]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.bank.lv/lat/main/all/finfo/notvalkur/kvnosaukkodusaraksts/ | title= Latvijas Bankas kotēto valūtu nosaukumu un kodu saraksts | publisher= Latvijas Banka | access-date= {{dat|2009|06|07||bez}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20090225180050/http://www.bank.lv/lat/main/all/finfo/notvalkur/kvnosaukkodusaraksts/ | archivedate= {{dat|2009|02|25||bez}} | language= lv }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090225180050/http://www.bank.lv/lat/main/all/finfo/notvalkur/kvnosaukkodusaraksts/ |date={{dat|2009|02|25||bez}} }}</ref>
|                valūtas_kods = BYN
|                  laika_zona = [[FET]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = {{ubl|[[.by]]|[[.бел]]}}
|              tālsarunu_kods = 375
|                iso_kods_num = 112
|              iso_kods_alfa2 = BY
|              iso_kods_alfa3 = BLR
|                    piezīme1 =
}}
, ko 1995. gada referenduma rezultātā aizstāja ar modificētu Baltkrievijas PSR karogu]]
'''Baltkrievija''' ({{val|be|Беларусь, Biełaruś}}; {{val|ru|Беларусь, Белоруссия}}), oficiāli '''Baltkrievijas Republika''' (''Рэспубліка Беларусь''; ''Республика Беларусь''), ir [[valsts]] [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]. Baltkrievija robežojas ar [[Polija|Poliju]] rietumos, [[Lietuva|Lietuvu]] ziemeļrietumos, [[Latvija|Latviju]] ziemeļos, [[Krievija|Krieviju]] austrumos un [[Ukraina|Ukrainu]] dienvidos. Baltkrievijas galvaspilsēta ir [[Minska]], citas lielākās pilsētas: [[Grodņa|Hrodna]], [[Vitebska|Vicebska]], [[Bresta (Baltkrievija)|Bresta]], [[Mogiļeva|Mahiļova]] un [[Gomeļa|Homeļa]]. Trešo daļu no valsts klāj [[mežs|meži]]. Tās [[saimniecība]]s spēcīgākie sektori ir [[lauksaimniecība]] un [[rūpniecība]]. Ir [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība]]s (NVS) locekle, piedalās arī [[Austrumu partnerība]]s programmā ar [[Eiropas Savienība]]s valstīm.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Droselēšana''' (no [[Vācu valoda|vācu]] ''drosseln'' — 'ierobežot, slāpēt') ir [[gāze]]s (vai [[Tvaiks|tvaika]], arī [[Šķidrums|šķidruma]]) [[Spiediens|spiediena]] samazināšana, gāzei izplūstot caur cauruļvadu sašaurinājumiem — pneimatisko (vai hidraulisko) [[Drosele|droseli]] — vai caur porainu šķērssienu. Izšķir [[Izotermisks process|izotermisko]] un [[Adiabātisks process|adiabātisko]] droselēšanu. Pirmajā gadījumā mainās gāzes [[entalpija]]. Otrajā gadījumā mainās gāzes [[temperatūra]], šajā procesā notiek [[Džoula—Tomsona efekts]]. Droselēšanu izmanto zemas temperatūras iegūšanai, gāzes patēriņa regulēšanai un mērīšanai.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=[[Latvijas padomju enciklopēdija]]|publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]]|year=1982|location=Rīga|pages=663|volume=2}}</ref>

sentences: '''Tirgvedības pasākumu komplekss''' jeb vienkārši '''tirgvedības komplekss''' vai '''tirgvedības pasākumi''', dažkārt arī '''mārketinga mikss''' (no {{val|en|marketing mix}})<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=Marketing%20mix Akadēmiskā terminu datubāze — Marketing mix]</ref>, ir [[tirgvedība]]s plānošanas modelis, kas tradicionāli koncentrējās uz 4P — produktu, [[Cena (ekonomika)|cenu]] (''price''), izvietojumu (''place'') un veicināšanu (''promoting''), kuru veiksmīga plānošana un īstenošana ļautu sasniegt [[Mērķa tirgus|mērķa tirgū]] nospraustos mērķus.<ref>[http://www.quickmba.com/marketing/mix/ The Marketing Mix]</ref> Tirgvedības kompleksa konceptu pirmo reizi aprakstīja Amerikas Tirgvedības asociācijas prezidents Nīls Bordens (''Neil Borden'').<ref>[http://www.guillaumenicaise.com/wp-content/uploads/2013/10/Borden-1984_The-concept-of-marketing-mix.pdf The Concept of the MArketing Mix]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija karbonāta formulvienības modelis

Amonija karbonāta struktūrformula

Pulverveida amonija karbonāts
|       citi nosaukumi = brieža raga sāls, briežraga sāls,
ogļskābais amonijs, ožamais sāls
|           CAS numurs = 506-87-6
|      ķīmiskā formula = (NH4)2CO3
|              molmasa = 96,09
|              blīvums = 1600
|  kušanas temperatūra = 58 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 100 g/l (15 °C);
 karstā ūdenī sadalās
|                 citi =
}}
'''Amonija karbonāts''' ((NH4)2CO3) ir viens no [[amonija sāļi]]em — balta, kristāliska, higroskopiska viela ar [[amonjaks|amonjaka]] smaku. To var uzskatīt par [[amonija hidroksīds|amonija hidroksīda]] un [[ogļskābe]]s [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, nešķīst [[etanols|spirtā]], [[sērogleklis|sērogleklī]], šķidrā amonjakā.<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 27. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|šķiedru|vilnu, kas klāj dažus zīdītājdzīvniekus,|apmatojums}}
{{Infobox
| abovestyle     = background-color:#f0e68c
| headerstyle    = background-color:#f0e68c
| above          = Vilna

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Frīda Kalo
 |       name_orig = ''Frida Kahlo''
 |           image = Frida Kahlo, by Guillermo Kahlo.jpg
 |       imagesize = 250px
 |         caption = Frīda Kalo 1932. gadā, fotogrāfijas autors Frīdas tēvs [[Giljermo Kalo]]
 |       birthname = Magdalēna Karmena Frīda Kalo i Kalderona
 |       birthdate = {{dat|1907|7|6}}
 |        location = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1954|7|13|1907|7|6}}
 |      deathplace = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
 |          places =
 |     nationality = [[Meksika|meksikāniete]]
 |           field = [[glezniecība]], [[gravīra]]
 |        training =
 |        movement = [[reālisms]], [[simbolisms]], [[sirreālisms]]
 |    famous works = ''[[Diego y yo]]''<br />''[[El marxismo dará la salud a los enfermos]]''
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Hjargasnūrs
|attēls=Khyargas-Nuur lake, Uvs aimag, Mongolia.JPG
|karte=Khyargas Nuur and Airag Nuur lakes, Mongolia, Landsat image, 07-28-2015.jpg
|kartes_paraksts=Hjargasnūra ''Landsat'' satelītaina (2015)
| map = Mongolija
| plat_d=49 | plat_m=10 | plat_s=17 | plat_NS=N
| gar_d=93 | gar_m=20 | gar_s=52 | gar_EW=E
|vieta={{MNG}}
|platība=1407
|garums=75
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=80
|tilpums=>66
|augstums_vjl=1028
|izteka=
|baseins=
|valstis=[[Mongolija]], [[Krievija]]
|salas=1
|pilsētas=
}}
'''Hjargasnūrs''' (agrāk arī '''Hirgisnūrs'''; {{val|mn|Хяргас нуур}}) ir liels beznoteces [[sālsezers]] [[Mongolija]]s ziemeļrietumos, [[Uvsnūrs (aimaks)|Uvsnūra]] aimakā.

sentences:
{{citas nozīmes|upi Francijā|Šēra (nozīmju atdalīšana)|Šēra}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Šēra
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Cher
| attēls            = Chateau_de_Chenonceau_2008E.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Šēra pie Šenonso pils
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Luāra (upe)|Luāra]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=17 | sāk_plat_s=01 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=25 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=20 | iet_plat_s=33 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=00 | iet_gar_m=28 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 367,8
| iztekas_augstums  = 762
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 13 718
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{| class="infobox" style="width: 18em;"
|- style="background:#99cccc" align="center"
| style="border-bottom:2px solid #ffffff" |  '''Attālinātais darbs'''
|- style="background:#ccffff"
|  ''' Saistītie termini
|-
|
* [[E-darbs]]
* Teledarbs
* Tāldarbs
* Darbs no mājām
* [[Internetdarbs]]
|- style="background:#ccffff"
| '''Uzņēmumi Latvijā'''
|-
|
* [[Lokalise]]<ref>{{Cite web|url=https://www.eu-startups.com/2020/09/riga-based-translation-startup-lokalise-raises-e5-million-to-hire-top-talent-and-goes-fully-remote/|title=Riga-based translation startup Lokalise raises €5 million to hire top talent, and goes fully remote|last=Tucker|first=Charlotte|website=EU-Startups|access-date=2022-11-10|date=2020-09-07|language=en-US}}</ref>
|}
'''Attālinātais darbs''' (angļu: ''remote work''), arī '''teledarbs''' jeb '''tāldarbs''' (angļu: ''telecommuting'') ir [[Strādāšana|darba]] organizācijas veids, ar ko apzīmē [[Darbs|darba]] veikšanu neklātienē, nepiesaistot darba izpildītāja atrašānās vietu ar darba devēju vai pasūtītāju. Attālināto darbu veic, izmantojot [[Informācijas tehnoloģijas|informācijas un telekomunikāciju tehnoloģijas]], kā, piemēram, [[Dators|datoru]], [[Internets|internetu]] un [[Tālrunis|tālruni]], kas aizstāj fizisku došanos uz darbu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://arodbiedribas.lv/wp-content/uploads/2019/11/rokasgramata_es_programmas.pdf|title=Rokasgrāmata par Eiropas sociālo partneru darba programmas 2009.–2010. gadam un Eiropas sociālo partneru pamatnolīgumu īstenošanu un ieviešanu praksē|last=Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība|date=2009}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|tautu|Turki (nozīmju atdalīšana)|turki}}
{{Tautas infokaste
|attēls=
|tauta=Turki
''Türkler''
|skaits=~75 miljoni
 (40% no visiem [[tjurki]]em)
|vieta={{TUR}} 62.000.000
{{DEU}} 2.700.000
{{IRQ}} 300.000
{{IRN}} 1.500.000
{{BUL}} 800.000
{{FRA}} 550.000
{{USA}} 500.000
{{NED}} 420.000
{{BEL}} 300.000
{{GBR}} 300.000
{{ZKTR}} 250.000
{{AUT}} 250.000
 [[Grieķija]] 250.000
{{UZB}} 228.000
{{AUS}} 200.000
{{MKD}} 200.000
{{TJK}} 200.000
{{SAU}} 150.000
{{ROM}} 120.000
{{AZE}} 100.000
{{CHE}} 100.000
{{RUS}} 100.000
{{SRB}} 75.000
{{SWE}} 60.000
{{CAN}} 50.000
{{DEN}} 50.000
{{ISR}} 50.000
{{EGY}} 40.000
{{VEN}} 30.000
{{MDA}} 15.000
{{NOR}} 15.000
{{ITA}} 11.077
{{JPN}} 10.000
{{CYP}} 2.200
{{LIE}} 884
|valoda=[[turku valoda]]
|reliģija=Vairums [[musulmaņi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tu.html#People |title=Turkey - The Factbook |access-date={{dat|2008|02|15||bez}} |archive-date={{dat|2017|09|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170920072149/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tu.html#People }}</ref>
|grupas=
|radi=[[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turkmēņi]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kazahi]], [[kirgīzi]], [[tatāri]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kuģis
|vārds = ''OOCL Hong Kong''
|attēls =  OOCL HONG KONG 1674.jpg|300px
|attēla paraksts = ''OOCL Hong Kong'' Vilhelmshāfenē, Vācijā 2017. gadā.
|kuģa tips = konteineru kuģis
|līnija =
|īpašnieks = ''[[Orient Overseas Container Line Ltd.]]''
|pieraksta osta = [[Honkonga]], {{HKG}}
|mezgli = 21 (maksimums)
|tonnāža = 210 890 bruto reģistra tonnas
|statuss = darbībā
|pirmais brauciens = 2016. gads
|garums = 400 m
|platums = 59 m
|iegrime = 16 m
|pasažieri =
|gultas vietas =
|kajītes =
|līnijmetri =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Koena''' var būt:

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               =Vikints
| vārds_orģ           =Vykintas
| attēls              =Vykintas.jpg
| apraksts              =Vikinta attēls (no Aleksandra Gvanjini (''Guagnini'') hronikas, 1578).
| amats             =[[Žemaitijas valdnieku uzskaitījums|Žemaitijas kunigaitis]]
| term_sākums        = pirms [[1219]]. gada
| term_beigas        = [[1251]]. gads
| priekštecis        = [[Gerdvils]]
| pēctecis            = [[Alemans]]
| dzim_dati           =
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = ap [[1253]]. gadu
| mir_vieta           =
| tēvs                =
| māte                =
| dinastija           =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| reliģija            =
| apglabāts           =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Vikints''' (žemaišu: ''Vīkints'', lietuviešu: ''Vykintas'', senkrievu: ''Въıкъıнтъ'', miris ap 1253) bija [[Žemaitijas valdnieki|Žemaitijas kunigaitis]] un [[Saules kauja]]s varonis. [[Lietuvas dižkunigaiši|Lietuvas dižkunigaiša]] [[Mindaugs|Mindauga]] pretinieks cīņā pret varas centralizāciju austrumu [[balti|baltu]] zemēs. Uzskata, ka Vikinta tēvs jau pirms 1219. gada atstājis mantojumā žemaišu zemju rietumu daļu Vikintam, bet austrumu daļu [[Gerdvils|Gerdvilam]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Space Jam: Jauna leģenda
| attēls                   =  Space Jam A New Legacy Theatrical Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Space Jam: A New Legacy''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Malkolms Lī]]
| producents               =
* [[Raians Kuglers]]
* [[Lebrons Džeimss]]
* [[Maveriks Kārters]]
* Dankans Hendersons
| scenārija autors         =
* Žuēls Teilors<ref name="WGA">{{Tīmekļa atsauce |title=Space Jam 2 |url=https://directories.wga.org/project/1180845/space-jam-2/ |website=Writer's Guild of America West |access-date=9 May 2021}}</ref>
* [[Tonijs Retenmaiers]]<ref name="WGA"/>
* [[Kīnans Kuglers]]<ref name="WGA"/>
* [[Terenss Nenss]]<ref name="WGA"/>
* [[Džese Gordons]]<ref name="WGA"/>
* [[Seleste Ballarda]]<ref name="WGA"/>
| galvenajās lomās         =
* [[Lebrons Džeimss]]
* [[Dons Čīdls]]
* Kriss Deiviss
* [[Sonikva Martina-Grīna]]
* [[Džefs Bergmans]]
* [[Ēriks Boza]]
* [[Zendaja]]
| mūzika                   = [[Kriss Boverss]]
| operators                = [[Salvatore Totino]]
| montāža                  = [[Bobs Djukse]]
| studija                  =
* ''[[Warner Animation Group]]''
* ''Proximity Media''<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=February 1, 2021 |title=Ryan Coogler's Proximity Media Sets Exclusive Television Deal with The Walt Disney Company |url=https://www.marvel.com/articles/tv-shows/ryan-coogler-proximity-media-disney-plus-wakanda |archive-url=https://web.archive.org/web/20210201213449/https://www.marvel.com/articles/tv-shows/ryan-coogler-proximity-media-disney-plus-wakanda |archive-date=February 1, 2021 |access-date=February 1, 2021 |website=[[Marvel.com]]}}</ref>
* ''[[SpringHill Company|The SpringHill Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2021|7|16|ASV un Latvija}}
| ilgums                   = 115 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="CAtaxcredits">{{tīmekļa atsauce |url=http://film.ca.gov/wp-content/uploads/CA-Tax-Credit-Progress-Report-2019.pdf |title=Film and Television Tax Credit Progress Report |date=November 2019 |publisher=[[California Film Commission]] |page=16 |access-date=April 29, 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200420142010/http://film.ca.gov/wp-content/uploads/CA-Tax-Credit-Progress-Report-2019.pdf |archive-date=April 20, 2020}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|163,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Space Jam: A New Legacy (2021) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt3554046/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|1||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Zvaigžņu basketbols]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Space Jam: Jauna leģenda"''' ({{val|en|Space Jam: A New Legacy}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[sports|sporta]] [[komēdija]]. Filmas režisors ir [[Malkolms Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Lebrons Džeimss]], [[Dons Čīdls]], Kriss Deiviss un [[Sonikva Martina-Grīna]], bet galvenos ''[[Looney Tunes]]'' tēlus ieskaņojuši [[Džefs Bergmans]], [[Ēriks Boza]] un [[Zendaja]]. Filmas pirmizrāde ASV un Latvijā notika {{dat|2021|7|16|bez}}. "Space Jam: Jauna leģenda" ir turpinājums 1996. gada filmai "[[Zvaigžņu basketbols]]".

sentences: '''DUAL''' [[tabula]] ir speciāla vienas rindas tabula, kas pieejama pēc noklusējuma visās [[Oracle Database|Oracle datubāzēs]]. Tā ir noderīga tādu pseidokolonnu datu atlasīšanai kā piemēram - SYSDATE vai USER. Tabulai ir viena kolonna ar datu tipu VARCHAR2(1), nosaukumu DUMMY, kuras vērtība ir X.

sentences: '''Minerālvielas''' ir [[neorganiskās vielas]] [[cilvēks|cilvēku]], [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] [[organisms|organismos]]. Tās ir nepieciešamas organisma [[dzīvības procesi]]em un normālai attīstībai. Minerālvielas organismā ir būvelementi, [[koloidāls šķīdums|koloidālo šķīdumu]] sastāvdaļa, tās regulē [[osmotiskais spiediens|osmotisko spiedienu]], [[fermenti|fermentu]] reakcijas un [[nervi|nervu]] [[impulss|impulsu]] pārvadīšanu.

sentences:
glezna: „Raganas”, 1508. gada kokgriezums]]
'''Raganošana'''<ref>[http://antropologubiedriba.wikidot.com/terminu-vardnica Latvijas Antropologu biedrība — Angļu terminu atveide latviešu valodā]. Skatīts {{dat|2016|01|16}}.</ref><ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1108&cid=123713 Letonika.lv — Raganošana]. Skatīts {{dat|2016|01|16}}.</ref> jeb '''buršana''' ir prakse, kurai piedēvē [[maģija|maģiskas spējas]] un kuru veic indivīds vai sociāla grupa, izmantojot [[Ezotērika|ezotēriskas]] vai [[okultisms|okultas]] zināšanas. Raganošanas koncepts pasaules vēsturē ir pastāvējis daudzu atšķirīgu pasaules tautu kultūrās, tomēr katrā no tām tam piedēvē savādākas iezīmes.<ref name="Russell">[http://books.google.co.uk/books?hl=en&lr=&id=LsjagvvkveEC&oi=fnd&pg=PA2&dq=witchcraft+definition&ots=aw4oz13kOS&sig=2CWBjLB2TIsUt1aNz_nyUPxOf5E&redir_esc=y#v=onepage&q=witchcraft%20definition&f=false Witchcraft in the Middle Ages], Jeffrey Russell, p.4-10. {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Zelta medaļa''' parasti ir augstākais apbalvojums par lielākajiem sasniegumiem ārpus militārās jomas. Tās nosaukums cēlies no tā, ka vismaz daļa medaļas ir gatavota no [[zelts|zelta]] (parasti kā pārklājums vai sakausējums). Kopš 18. gadsimta zelta medaļas tiek pasniegtas [[māksla|mākslā]], piemēram, [[Dānijas Karaliskā akadēmija]] to piešķir labākajiem studentiem kā simbolu par zināmas finansiālās brīvības balvu. Mūsdienās vairākas organizācijas piešķir zelta medaļas, tai skaitā [[UNESCO]]. Lai arī lielākā daļa zelta medaļu tiešām ir no tīra zelta, dažas zelta medaļas ir sudraba medaļas ar zelta apzeltījumu. Šādas medaļas pasniedz [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]], tāpat tādas ir Lorenca medaļa, [[ASV Kongress|ASV Kongresa]] Zelta medaļa un [[Nobela prēmija]]s medaļa. Pašlaik Nobela prēmijas medaļa sastāv no 18 [[karāts|karātu]] zaļā zelta ar 24 [[karāts|karātu]] zelta apzeltījuma.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg2-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Arvīds Eduards Apinis
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1907
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 15
| dz_vieta = Tiegūžu "Ozolos", Katvaru pag., Valmieras apr.
| m_dat_alt =
| m_gads = 1979
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 2
| m_vieta = [[Velsa]], [[Lielbritānija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = vīrietis
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[ekoloģija]], [[mikoloģija]], [[filozofija]]
| grāds =
| darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], [[Baltijas Universitāte]], [[Notingema]]s Universitāte
| akad_amats =
| alma_mater = Latvijas Universitāte
| pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]], [[Pauls Galenieks]]
| studenti =
| sasniegumi = Peldošā ezerrieksta (''Trapa natans'') ekoloģijas pētījumi Latvijā
| apbalvojumi = "Draudzīgā aicinājuma" godalga, 1940
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Volstrīta
 | oriģinālnos = ''Wall Street''
 |      attēls = Attēls:Wall Street film.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Olivers Stouns]]
 |  producents = [[Edvards R. Presmens]]
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Maikls Daglass]]
* [[Čārlijs Šīns]]
* [[Derila Hanna]]
* [[Mārtins Šīns]]
* [[Hals Holbruks]]
 |      mūzika =
 |   operators = [[Roberts Ričardsons]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1987|9|11}}
 |      ilgums = 126 minūtes
 |      valsts = {{ASV}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|16,5 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|43,8 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb = 0094291
}}
'''Volstrīta''' ({{val|en|Wall Street}}) ir 1987. gada drāma, kuras režisors ir [[Olivers Stouns]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Maikls Daglass]], [[Čārlijs Šīns]], [[Derila Hanna]] un [[Mārtins Šīns]].

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Francijā|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Franču zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
{{DEFAULTSORT:Tilzzas pagasts}}
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Abrenes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laima Kota
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1962
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rēzekne|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Felikss Baranovskis<ref name="LRB" />
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods = 1993—pašlaik
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Laima Kota'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/76839/laima-kota-muktupavela-stastis-par-savu-dzivi-turcija|title=Laima Kota-Muktupāvela stāstīs par savu dzīvi Turcijā|publisher=Kasjauns.lv|accessdate={{dat|2015|5|28||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120504000254/http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/76839/laima-kota-muktupavela-stastis-par-savu-dzivi-turcija|archivedate={{dat|2012|05|04||bez}}}}</ref> (iepriekš '''Muktupāvela'''; dzimusi '''Vucina''' {{dat|1962|1|20}} [[Rēzekne|Rēzeknē]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Kongurs
| Photo           = Kongur south.jpg
| Paraksts        = Kongura dienvidu nogāze
| karte                = Tibetas kalniene
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=38|latm=35|lats=38|latNS=N
| longd=75|longm=18|longs=48|longEW=E
| Augstums        = 7719
| Relatīvais_augstums  = 3585
| Atrašanās vieta = {{flag|Ķīna}}
| Kalnu grēda     = [[Pamirs]]
| First ascent        = {{dat|1981}}
}}
'''Kongurs''' ({{val|ug|قوڭۇر تاغ}}, ''Qongur Tagh''; {{val|zh|公格尔峰}}, ''Gōnggé'ěr Fēng'') ir kalnu masīvs [[kašgārijas grēda|Kašgārijas grēdā]] [[Ķīna|Ķīnā]].<ref>{{PZT|373}}</ref> Masīvā ir divas virsotnes: 7719 m augstais Kongurs un 7530 m augstais [[Kongurtibe]]; virsotnes atrodas 10 km viena no otras un tās atdala 6750 m augsta [[sedliene]]. Kašgārijas grēda tiek pieskaitīta kā [[Pamirs|Pamira]], tā [[Kuņluņs|Kuņluņa]] kalnu sistēmām un abos gadījumos Kongurs ir to augstākā virsotne. Kalns veidots no [[gneiss|gneisiem]] un [[granīts|granītiem]]. Plašs apledojums; ziemeļu nogāzē šļūdoņi noslīd līdz {{nobr|3800 m}} vjl, dienvidu — līdz {{nobr|4500 m}}.

sentences: {{Commonscat|Battles of the Byzantine Empire|Kaujas ar Bizantijas piedalīšanos}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Johans Frīdrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Johann Friedrich von Medem''
|              attēls =Johans Frīdrihs Mēdems.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =Johana Frīdriha Mēdema portrets. (Gotlībs Šifners, 1784.)
|          dz_gads = 1722
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Vilce]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1785
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs =Luīze Korfa
Luīze Šarlote Manteifele-Cēge
Agnese Brukena
|   brāļi = [[Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems]]
|          māsas =
|               bērni =[[Elīza fon der Reke]]
[[Doroteja fon Mēdema]]
[[Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Evelīna Pārkere
| attēls =
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz vārds =
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|2000|9|7}}
| dz vieta =
| mirš datums =
| mirš vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktrise]], [[video blogere]]
| darbības gadi = 2013—pašlaik
| dzīvesbiedrs =
| apbalvojumi =
| dzimums = S
}}

sentences: '''Šons Makdermots''' ({{val|ga|Seán Mac Diarmada}}; 1883—1916) bija [[Īri|īru]] politiķis un revolucionārs. Viens no septiņiem 1916. gada [[Lieldienu sacelšanās]] līderiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija oksīda kristālrežģis, tāds pats kā [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīdam]]
__ Ba2+     __ O2−
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1304-28-5
|      ķīmiskā formula = BaO
|              molmasa = 153,3
|              blīvums = 5700
|  kušanas temperatūra = 1923°
| viršanas temperatūra = ~2000 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Bārija oksīds''' (BaO) ir balta cietviela, kas veidojas, degot [[bārijs|bārijam]] vai termiski sadaloties bārija [[sāļi]]em. Tas ir bāziskais [[oksīds]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dž. Edgars
| attēls                   = J. Edgar Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''J. Edgar''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Klints Īstvuds]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* [[Roberts Lorenzs]]
* Klints Īstvuds
Clint Eastwood
Brian Grazer
Robert Lorenz
| scenārija autors         = [[Dastins Lenss Bleks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Armijs Hammers]]
* [[Džošs Lūkass]]
* [[Džūdija Denča]]
| mūzika                   = Klints Īstvuds
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[Wintergreen Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|11|3|Amerikāņu Filmu institūta festivāls|2011|11|9|ASV|}}
| ilgums                   = 134 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/j-edgar-2011|title=J. Edgar|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2018|archive-date={{dat|2016|11|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161110082938/http://bbfc.co.uk/releases/j-edgar-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jedgar.htm|title=J. Edgar (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|84,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dž. Edgars"''' ({{val|en|J. Edgar}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors, mūzikas autors un viens no producentiem ir [[Klints Īstvuds]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Naomi Votsa]], [[Armijs Hammers]], [[Džošs Lūkass]] un [[Džūdija Denča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|11|3||bez}} Amerikāņu Filmu institūta festivālā.

sentences: '''Minerāls''' ir savienojums, kas veidojies dabiskos fizikāli ķīmiskajos procesos un kuram piemīt noteikts [[ķīmiskais sastāvs]] un [[kristāliskā struktūra]]. Minerāli veido [[Zemes garoza|Zemes garozu]], [[iezis|iežus]], [[rūda]]s, [[meteorīts|meteorītus]]. Minerāli var sastāvēt no tīriem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]] un vienkāršiem [[sāļi]]em līdz ļoti sarežģīta sastāva [[silikātu minerāli|silikātiem]] ar tūkstošiem apzināto paveidu un formu. Organiskos savienojumus parasti neuzskata par minerāliem. Ar minerālu izpēti nodarbojas [[mineraloģija]].

sentences:
{{cita nozīme|starptautiski neatzīto Krievijas administratīvo vienību|Ukrainas administratīvo vienību|Krimas Autonomā Republika}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Krimas Republika
 | native_name             =''Республика Крым''
''Республіка Крим''
''Къырым Джумхуриети''
''Qırım Cumhuriyeti''
 | settlement_type         = [[Uz laiku okupētās Ukrainas teritorijas|Krievijas anektēta Ukrainas daļa]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Crimea.svg
 | image_shield            = Emblem of Crimea.svg
 | capital                 = [[Simferopole]]
 | largest_city            =
 | official_language       = [[krievu valoda|krievu]], [[ukraiņu valoda|ukraiņu]] un [[Krimas tatāru valoda|Krimas tatāru]]<ref>[http://www.rada.crimea.ua/content/uploads/files/Constituciya.pdf Krimas Republikas Konstitūcija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140411220216/http://www.rada.crimea.ua/content/uploads/files/Constituciya.pdf |date={{dat|2014|04|11||bez}} }} {{ru ikona}}</ref>
 | spoken_language         =
 | image_map               = Crimea (orthographic projection).svg
 | mapsize                 = 235px
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{RUS}} (''[[de facto]]'')
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 26081
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1967200
 | population_as_of        = 2014
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Maskavas laiks|MSK]]
 | utc_offset              = +4
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 25
| p1 = [[Alušta]]
| p2 = [[Armjanska]]
| p3 = [[Džankoja]]
| p4 = [[Jevpatorija]]
| p5 = [[Kerča]]
| p6 = [[Krasnoperekopska]]
| p7 = [[Saki]]
| p8 = [[Simferopole]]
| p9 = [[Sudaka]]
| p10 = [[Feodosija]]
| p11 = [[Jalta]]
| p12 = [[Bahčisarajas rajons]]
| p13 = [[Bilohirskas rajons]]
| p14 = [[Džankojas rajons]]
| p15 = [[Kirovskes rajons]]
| p16 = [[Krasnohvardijskes rajons]]
| p17 = [[Krasnoperekopskas rajons]]
| p18 = [[Lenines rajons]]
| p19 = [[Nižņohirskas rajons]]
| p20 = [[Pervomajskes rajons]]
| p21 = [[Rozdoļnes rajons]]
| p22 = [[Saku rajons]]
| p23 = [[Simferopoles rajons]]
| p24 = [[Sovjetskas rajons]]
| p25 = [[Čornomorskes rajons]]
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = {{nobr|[[krievi]] (58,32%)
[[ukraiņi]] (24,32%)}}
{{nobr|[[Krimas tatāri]] (12,03%)}}
{{nobr|[[baltkrievi]] (1,45%)}}
| website = http://www.rada.crimea.ua/
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
Pleurozium schreberi TK 2023-04-16 1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| valsts_r = <!--Raksta nosaukums (ja nesakrīt ar vienu no iepriekšējiem 2 parametriem) -->
| apakšvalsts = Bryophyta s.l.
| apakšvalsts_lv = Pirmsvasas augi
| apakšvalsts_r =
| nodalījums = Bryophyta s.s.
| nodalījums_lv = Lapu sūnas
| nodalījums_r =
| apakšnod = Musci
| apakšnod_lv =
| apakšnod_r =
| tips =
| tips_lv =
| tips_r =
| klase = Bryopsida
| klase_lv = Lapu sūnu klase
| klase_r =
| apakšklase = Bryidae
| apakšklase_lv = Zaļsūnu apakšklase
| apakšklase_r =
| kārta = Hypnales
| kārta_lv = Spalvsūnu kārta
| kārta_r =
| dzimta = Hylocomiaceae
| dzimta_lv = Stāvaiņu dzimta
| dzimta_r =
| ģints = Pleurozium
| ģints_lv = Rūsaiņu ģints
| ģints_r =
| apakšģints =
| apakšģints_lv =
| apakšģints_r =
| suga = P. schreberi
| suga_lv = Šrēbera rūsaine
| suga_r =
| pasuga =
| pasuga_lv =
| pasuga_r =
| klada =
| klada_lv =
| klada_r =
| binomial = Pleurozium schreberi (Willd. ex. Brid) Mitt.
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums = <!-- Sīkāko kategoriju uzskaitījums, brīvs Teksts. Te var pielietot veidni {{TaksoSaite}} -->
| kategorijas = nē <!-- nepievienot kategoriju automātiski -->
}}'''Šrēbera rūsaine''' (''Pleurozium schreberi'') ir bieži Latvijā sastopama [[Pleirokarpās sūnas|pleirokarpu]] jeb sānsporogonsūnu grupas [[Lapu sūnas|lapu sūna]] priežu mežos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://latvijas.daba.lv/augi_senes/suunas/priezu_mezi.shtml|title=Priežu meži|last=Liepiņa|first=L.|last2=Mežaka|first2=A.|website=latvijas.daba.lv|access-date=2023. gada 22. jūnijs|date=2014}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dziedava.lv/daba/izveleta_daba.php?aug_id=66|title=Šrēbera rūsaine|last=Kluša|first=J.|website=dziedava.lv|access-date=2023. gada 22. jūnijs}}</ref> Tā aug uz augsnes, koku pamatnes un trupošas koksnes skujkoku un jauktu koku mežos, kā arī zālājos.<ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/7257|title=sūnas Latvijā|last=Zviedre|first=E.|website=Nacionālā enciklopēdija|access-date=2023. gada 9. augusts}}</ref> Pēc [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība|IUCN]] sugu statusa klasifikācijas šī suga ir [[zema riska sugas|zema riska]] kategorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iucnredlist.org/species/87460747/87779724|title=Red-stemmed Feather-moss|last=Sabovljevic|first=M.|website=IUCN Red List of Threatened Species|access-date=2023. gada 22. jūnijs|date=2019}}</ref>

sentences:
glezna)]]
'''Kristianizācija''' ir termins [[Reliģijpētniecība|reliģijpētniecībā]], vēsturē, kulturoloģijā un politikā, kas apzīmē [[Kristietība|kristietības]] pieņemšanas procesu, ko veic viens cilvēks vai kāda cilvēku grupa (sabiedrība, valsts). Lielākoties kristianizācija ir izplatījusies ar misiju starpniecību, pievēršot cilvēkus individuāli, bet bieži, kā Latvijas teritorijā, tā ir bijusi valdību vai militāro vadoņu piespiedu darbības rezultāts.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija karbonāta struktūrformula

Kālija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida bezūdens kālija karbonāts
|       citi nosaukumi = potaša, potašs
|           CAS numurs = 584-08-7
|      ķīmiskā formula = K2CO3
|              molmasa = 138,2055
|              blīvums = 2290
|  kušanas temperatūra = 891 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 112g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija karbonāts''' (K2CO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un veido bāzisku šķīdumu. Tas ir [[kālijs|kālija]] [[ogļskābe]]s [[sāls]]. Tehnisko kālija karbonātu sauc par '''potašu''' ({{val-nl|pot}} - pods, ''aschen'' - pelni), no tā cēlies kālija nosaukums angļu valodā - ''potassium''.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Tacits
|          vārds_orig = ''Cornelius Tacitus''
|              attēls = Gaius Cornelius Tacitus mirror.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =[[56]]. gads
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = nezināma, visiespējamāk [[Narbonas Gallija]], [[Romas impērija]] (mūsdienās {{FRA}})
|           m_dat_alt = [[117]]. gads
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi = "[[Vēsture (Tacita darbs)|Vēsture]]" (''Historiae''), "[[Annāles (Tacita darbs)|Annāles]]" (''Ab excessu divi Augusti'')
|              valoda = [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ogļūdeņradi|Dekāns|dekāns}}
{{Vielas infokaste
|nosaukums = Dekāns
|attēls=
n-dekāna struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)8CH3
|molmasa=142,29
|blīvums=730
|kušanas temperatūra=−27,9 °C
|viršanas temperatūra=174,1 °C
}}

sentences: Šis ir amerikāņu mūziķes '''[[Madonna (mūziķe)|Madonnas]] koncertturneju saraksts'''.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Ogres Vēstures un mākslas muzejs
| native_name         =
| image               = Ogres muzejs (10.2023).jpg
| imagesize           =
| caption             =
| map_type            =
| established         =
| dissolved           =
| location            = [[Brīvības iela (Ogre)|Brīvības iela 36]], [[Ogre]], [[Ogres novads]]
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            = Ilze Zariņa
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = http://www.ogresmuzejs.lv/
}}
'''Ogres Vēstures un mākslas muzejs''' ir muzejs, kas atrodas [[Brīvības iela (Ogre)|Brīvības ielā]] 36, [[Ogre|Ogrē]], [[Ogres novads|Ogres novadā]]. Muzejs dibināts 1981. gadā kā '''Ogres rajona vēstures un tautas mākslas muzejs'''. Muzeja mērķis ir saglabāt, pētīt un popularizēt Ogres novada kultūras un vēsturisko mantojumu.

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļamerika]]
[[Kategorija:Amerikas pamatiedzīvotāju valodas]]

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Rūdolfs Karnaps
|          vārds_orig = ''Rudolf Carnap''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1891
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Prūsijas karaliste|Vupertāle|td=Vācija}}
|              m_gads = 1970
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kalifornija|Santamonika}}
|           pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola = [[analītiskā filozofija]], [[loģiskais pozitīvisms]], [[Vīnes pulciņš]]
|           intereses = [[loģika]], [[epistemoloģija]], [[zinātnes filozofija]], [[semantika]]
|              idejas = [[fenomenālisms]], [[modālā loģika]], [[mākslīgās valodas]], [[paradigma]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Gotlobs Frēge]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Alberts Einšteins|Einšteins]], [[Ernsts Mahs]], [[Bērtrands Rasels]], [[Edmunds Huserls]], [[Alfrēds Tarskis]]
|          ietekmējis = [[analītiskā filozofija]], [[Villards van Ormans Kvains|Kvains]], [[Deivids Lūiss]], [[Nelsons Gūdmans]]
|               darbi = ''Der Logische Aufbau der Welt.'' (1928)<br />''Logische Syntax der Sprache.'' (1934)
|              valoda = [[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|Kanādas ģenrālgubernatoru|viņa tēvu, Lielbritānijas premjerministru|Edvards Smits-Stenlijs}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Frederiks Stenlijs
| vārds_orģ           = ''Frederick Stanley''
| attēls              = Lord Stanley of Preston.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 6. [[Kanāda]]s ģenerālgubernators
| term_sākums         = {{dat|1888|6|11|N}}
| term_beigas         = {{dat|1893|9|18|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1841|1|15}}
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1908|6|14|1841|1|15}}
| mir_vieta           = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| apglabāts           =
| tautība             = Brits
| partija             = [[Konservatīvo partija (Apvienotā Karaliste)|Konservatīvo partija]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Lord Stanley Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Frederiks Artūrs Stenlijs''' ({{val|en|Frederick Arthur Stanley, 16th Earl of Derby}}; {{dat|1841|1|15|N}} — {{dat|1908|6|14|N}}), līdz 1886. gadam pazīstams kā '''Frederiks Stenlijs''' (''Frederick Stanley'') un laikā no 1886. līdz 1893. gadam kā '''Prestonas Lords Stenlijs''' (''Lord Stanley of Preston''), bija britu [[politiķis]], pārstāvēja [[Konservatīvo partija (Apvienotā Karaliste)|Konservatīvo partiju]]. Viņš bija koloniju Valsts sekretārs un laikā no 1888. līdz 1893. gadam bija [[Kanāda]]s ģenerālgubernators. Lords Stenlijs vislabāk pazīstams kā [[Stenlija kauss|Stenlija kausa]] ieviesējs. Šo balvu sākotnēji tika paredzēts pasniegt Kanādas amatieru hokeja čempioniem, pašlaik tas tiek pasniegts [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] katras sezonas čempioniem, pats kauss viņam izmaksājis nedaudz mazāk kā 50 dolārus.<ref>[http://www.sportaavize.lv/18032010-nedela_sporta_vesture_lords_stenlijs_un_v# Nedēļa sporta vēsturē. Lords Stenlijs un viņa kauss] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304174111/http://www.sportaavize.lv/18032010-nedela_sporta_vesture_lords_stenlijs_un_v |date={{dat|2016|03|04||bez}} }}, sportaavize.lv</ref> Viņš bija [[brīvmūrnieks]].

sentences: '''Amplitūda''' ([[Latīņu valoda|latīņu]]: ''amplitudo'' — ‘plašums’) ir statistisks raksturlielums, kas nosaka lielākās vērtības ''max'' un mazākās vērtības ''min'' starpību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika/8-klase/ievads-statistika-3182/re-5e23b44f-270e-46bb-9601-9243c5877b45|title=Statistiskie rādītāji — teorija. Matemātika, 8. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2021-10-18|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = MG-34
|valsts             =  [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|tips               = Universālais ložmetējs
|konstruktors       = Louis Stange
|konstruktori       = [[Rheinmetall AG]]
|ražotājs           = vairāki, galvenokārt - Mauser
|ražošanā           = 1935 - 1945
|bruņojumā          = 1935 - 1945 (dažu valstu armijās līdz pat mūsdienām)
|patronu_tips       = [[7,92x57 mm]]
|darbības_princips  = stobra atdeves enerģijas
|šaušanas_ātrums    = 800 - 900 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 755 m/s
|attālums           = 2000 m
|masa              = * 12,1 kg

* 19,2 kg (ar [[Trijkājis (ieroča sastāvdaļa)|trijkāji]])
|garums             = 121,9 cm
|stobrs             = 62,7 cm
|pārlādes_sistēma   =
patronlente,

dubultdiskveida [[magazīna]]
|patronas_aptverē   = patronlentē: 50 vai 250 patronas,

dubultdiskveida magazīnā: 75 patronas
|tēmēklis           = Mehānisks regulējamais tēmēklis
|versijas           = Mg-34/41
MG-34T
MG-81
|daudzums           =
}}
'''Maschinengewehr-34''' jeb '''MG-34''' - [[Vācija]]s [[ložmetējs]] ([[1934]]. gada modelis), galvenais [[Vērmahts|Vērmahta]] kājnieku atbalsta ierocis [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] 1. pusē un galvenais transportlīdzekļu ([[tanks|tanku]]) ložmetējs visā šā kara laikā. MG-34 ir arī pirmais īsti universālais ložmetējs, kuru varēja izmantot gan kā vieglo ložmetēju no [[divkājis|divkāja]] ilgstošai apšaudei, gan kā balsta ložmetēju uz [[trijkājis|trijkāja]], gan arī kā tanku vai [[pretgaisa aizsardzība|PGA]] ložmetēju.

sentences:
[[Kategorija:Literatūrzinātnieki]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares un valsts]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = LibreOffice
| title                  = LibreOffice
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = LibreOffice 6.0 sākuma skats
| developer              = [[The Document Foundation]]
| released               = {{dat|2011|1|25|}}
| frequently_updated     = Yes
| programming_language   = [[C++]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]]
| operating_system       = [[Linux]]
[[Unix]]
[[macOS]]
[[Berkeley Software Distribution|BSD]]
[[Microsoft Windows|Windows]]
| platform               = [[Vairākplatformu programmatūra|Vairākplatformu]]
| language               = Vairākvalodu
| status                 = Aktīvs
| genre                  = [[Biroja programmatūras komplekts]]
| license                = [[GNU LGPL]]v3 <ref name="About">{{Tīmekļa atsauce|url = http://www.libreoffice.org/about-us/license/|title = GNU LGPL License|accessdate = 7 January 2011|last = [[The Document Foundation]]|authorlink = |year = 2007|month = June}}</ref>
| website                = [http://www.libreoffice.org libreoffice.org]
}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Alans Vokers
| Attēls = Alan Walker.jpg
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1997|08|24}}
| Vieta_dz = {{flag|Norvēģija}}
| Žanrs = [[Trap]], [[electro pop]], [[electro house]], [[future house]], [[future bass]], [[big room house]]
| Nodarbošanās = [[Diskžokejs|DJ]], [[Mūzikas producents|producents]]
| Gadi = [[2012]] — pašlaik
| Izdevējkompānija = MER, [[Sony Music Entertainment]], RCA, NCS, Ultra, Corite
| Mlapa = [https://alanwalker.com alanwalker.com]
| Dzimums = V
}}

sentences: '''Plēšas''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]] pievadīšanai. Tiek izmantotas [[kalējs|kalēja]] [[ēze|ēzē]] spēcīgākas uguns radīšanai, [[stikls|stikla]] pūšanā stikla formu izveidē, [[ērģeles|ērģelēs]], [[akordeons|akordeonos]] un tiem līdzīgos [[mūzikas instruments|mūzikas instrumentos]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Visi prezidenta vīri
| operators = [[Gordons Viliss]]
| attēls = All the president's men.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris, mistērija
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = [[Volters Koblencs]]
| scenārijs = [[Viljams Goldmens]]
| aktieri = * [[Dastins Hofmans]]
* [[Roberts Redfords]]
* [[Džeks Vordens]]
* [[Mārtins Bolsams]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Džeisons Robardss]]
| mūzika = [[Deivids Šīrs]]
| oriģinālnos = ''All the President's Men''
| studija = ''Wildwood Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|4|4}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|70,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl524518913/|title=All the President's Men |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|7}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Visi prezidenta vīri"''' ({{Val|en|All the President's Men}}) ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dastins Hofmans]], [[Roberts Redfords]], [[Džeks Vordens]], [[Mārtins Bolsams]], [[Hals Holbruks]] un [[Džeisons Robardss]]. Filma balstīta uz 1974. gada [[Karls Bernstīns|Karla Bernstīna]] un [[Bobs Vudvards|Boba Vudvarda]] grāmatu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Seules les bêtes''
| operators =
| attēls = Only the Animals poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma, mistērija
| režisors = [[Dominiks Molls]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Denī Menošē]]
* [[Lora Kalamī]]
* [[Valērija Bruni Tedeski]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Seules les bêtes''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2019|8|28|[[Venēcijas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Seules les bêtes''''' ir 2019. gada [[Francija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Dominiks Molls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denī Menošē]], [[Lora Kalamī]] un [[Valērija Bruni Tedeski]]. Filma balstīta uz Kolina Nīla tāda paša nosaukuma 2017. gada romānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.timeout.com/movies/only-the-animals|title=Only the Animals review|last=Calhoun|first=Dave|website=Time Out Worldwide|access-date=2024-01-17|date=2020-05-28|language=en-GB}}</ref>

sentences: '''25. augusts''' ir gada 237. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (238. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 128 dienas.

sentences:
{{Lokomotīves infokaste
| nosaukums           = TU1(ТУ1)
| tips                = dīzeļlokomotīve
| attēls              = TU1-001.jpg
| attēla_apraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| ražotājvalsts       = {{karogs|PSRS}}
| rūpnīca             = [[Kaluga]]s mašīnbūves rūpnīca
| izgatavošanas_gads  = 1954
| pavisam_uzbūvētas   = 2
| sliežu_platums      = 750 mm
| darbības_veids      = maģistrālā pasažieru
| konst_ātrums        = 50 km/h
| asu_formula         = 2o-2o
| pilnais_svars       = 32 t
| spiediens_uz_sliedi = 8 t
| dzinēja_tips        = dīzeļdzinējs 1D12
| dzinēja_jauda       = 195 kW
| transmisijas_tips   = elektriskā
| valstis             = {{karogs|PSRS}},{{UKR}},
                        {{RUS}},{{UZB}}
}}
'''TU1''' ir [[dīzeļlokomotīve]]s [[TU2]] prototips, izgatavots divos eksemplāros 1954. gadā [[Kaluga]]s mašīnbūves rūpnīcā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Batņa''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Augusts fon Bulmerinks
|     vārds_orig = ''August von Bulmerincq''
|         attēls = August von Bulmerincq (1822-1890).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Štutgarte]], [[Virtembergas karaliste]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists, publicists
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Eberhards Mihaels, māte - Johanna Šarlote, Krīgsmane
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Matilde, dzimusi Hernmarka
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kuldīga
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | motto                    =
 | image_skyline            = Kuldiga bridge.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Ķieģeļu tilts pār Ventu
 | image_flag               = Flag of Kuldīga.svg
 | flag_link                = Kuldīgas karogs
 | image_shield             = Kuldiga_COA.svg
 | shield_link              = Kuldīgas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd =56  | latm =58  | lats =07  | latNS =N
| longd =21  | longm =58  | longs =18  | longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Kuldīgas novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1378. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Goldingen}}
 | area_total_km2           = 13
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Kuldīga}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-3301
LV-3302
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.kuldiga.lv}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Phelsuma ornata 2.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Reptilia
| klase_lv        = Rāpuļi
| kārta           = Squamata
| kārta_lv        = Zvīņrāpuļi
| apakškārta      = Lacertilia
| apakškārta_lv   = Ķirzakas
| infrakārta      = Gekkota
| infrakārta_lv   = Gekonveidīgie
| dzimta          = Gekkonidae
| dzimta_lv       = Gekoni
| ģints           = Phelsuma
| ģints_lv        = Felsumas
| suga            = Phelsuma ornata
| suga_lv         = Maurīcijas dienas gekons
| binomial        = Phelsuma ornata, <small>([[John Edward Gray|J. E. Gray]], 1825)</small>
| sinonīmi=
* ''Phelsuma ornatum'' ([[John Edward Gray|Gray]], 1825)
* ''Phelsuma vinsoni'' ([[Robert Mertens|Mertens]], 1963)
* ''Phelsuma ornata vinsoni'' (Heselhaus, 1980)
* ''Phelsuma phelsuma vinsoni'' ([[Robert Mertens|Mertens]]), 1963)
| kategorijas = nē
}}
'''Maurīcijas dienas gekons''', arī '''Vinsona gekons''' (''Phelsuma ornata'') ir [[gekonu dzimta]]s [[felsumas|felsuma]]<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Phelsuma&species=ornata The Reptile Database]</ref>, kas sastopama [[Maurīcija|Maurīcijā]] un dažās tai pieguļošās salās, ieskaitot [[Raunda|Raundu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto fon Lilienfelds
|     vārds_orig = ''Otto von Lilienfeld''
|         attēls = Lilienfeld CoA.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Lilienfeldu dzimtas ģerbonis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1827
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = virsnieks, muižnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Pauls fon Lilienfelds-Toals]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Sāra Talbota (1830-1904)
|          bērni = Aleksandrs, Lūcija
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Rajiformes in Sea Life Helsinki.JPG
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Chondrichthyes
|      klase_lv = Skrimšļzivis
|      binomial = Chondrichthyes <small>([[Thomas Henry Huxley|Huxley]], 1880)</small>
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
* [[Plātņžauņi]] (''Elasmobranchii'')
* [[Veselgalves]] (''Holocephali'')
}}

sentences: '''Pretterorisms''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''counterterrorism''), arī '''antiterorisms''', ir [[Terorisms|terorisma]] apkarošanas prakse, kas, izmantojot militārus un nemilitārus paņēmienus un stratēģijas, cenšas novērst terorisma draudus, kā arī pārrauga radikalizācijas un terorisma riska līmeņus. Terorisma apkarošanā ir iesaistītas dažādas iestādes, piemēram, tiesībaizsardzības, biznesa un valsts pārvaldības institūcijas un izlūkošanas pārvaldes vai drošības dienesti.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Atmaksāt ar labu
| attēls                   =  Pay it forward ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Pay It Forward''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Mimija Ledera]]
| producents               =
* [[Pīters Abramss]]
* [[Roberts L. Levi]]
* [[Stīvens Reiters]]
| scenārija autors         = [[Leslija Diksone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Helēna Hanta]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Heilijs Džoels Osments]]
* [[Džejs Mors]]
* [[Džons Bon Džovi]]
* [[Džims Kevizels]]
* [[Endžija Dikinsone]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Tapestry Films]]''
* ''[[Pathé]]''
* ''[[Bel-Air Entertainment]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''Universal Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|10|20|}}
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/pay-it-forward-2000|title=Pay It Forward|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 15, 2019|archive-date={{dat|2019|08|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190815121753/https://bbfc.co.uk/releases/pay-it-forward-2000}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=payitforward.htm|title=Pay It Forward (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|55,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Atmaksāt ar labu"''' ({{val|en|Pay It Forward}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz Ketrīnas Raienas Haidas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Mimija Ledera]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Helēna Hanta]], [[Kevins Speisijs]], [[Heilijs Džoels Osments]], [[Džejs Mors]], [[Džons Bon Džovi]], [[Džims Kevizels]] un [[Endžija Dikinsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|10|20||bez}}.

sentences: '''Jaunā Danas minerālu klasifikācijas sistēma''' aizvieto 1837. gadā izstrādāto un vēlāk vairākkārt pārveidoto [[vecā Danas minerālu klasifikācijas sistēma|veco Danas minerālu klasifikācijas sistēmu]], kura vairāk nekā 150 gadus ir bijusi noteicošā [[minerāls|minerālu]] sistemātikas un klasifikācijas sistēma.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
{{Aviokompānijas infokaste
| aviokompanija        = ''Airest AS''
| logo                 =
| logo izmērs          =
| attēls               = Airest_SAAB_engine.jpg
| attēla izmērs        =
| attēla paraksts      = SAAB 340 dzinējs Airest livrejā
| IATA                 = AEG
| ICAO                 = -
| izsaukums            = AIREST CARGO
| dibināta               =
| darbību uzsāka         = 2002
| darbību pārtrauca      =
| galvenā bāze           = [[Tallinas lidosta]], [[Igaunija]]
| citas bāzes            =
| lojalitātes programma  =
| aviokompāniju alianse  =
| flote                  =
| galamērķi              =
| sauklis              =
| mātes kompānija      =
| galvenā mītne        =
| vadība               =
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           = [http://www.airest.ee/ airest.ee]
}}

sentences:
'''Kreacionisms''' ({{val|la|creatio;creatonis}} — radīšana) ir [[uzskats]], ka [[pasaule]], [[dzīvība]] un [[cilvēks]] ir dievišķās radīšanas rezultāts.<ref>
[http://plato.stanford.edu/entries/creationism/ Stenfordas Universitātes Filozofijas enciklopēdija - Kreacionisms {{en ikona}}]</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}

sentences: '''Dreifusa lieta''' bija [[antisemītisms|antisemītisks]] [[politisks skandāls]], kas norisinājās [[Francija|Francijā]] 1890. gados un 20. gadsimta sākumā. Lieta izraisīja šķelšanos Francijas tālaika sabiedrībā un spēcīgi ietekmēja valsts iekšpolitiku.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 235px
|        attēls = Juancito.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|          suga = E. asinus x caballus
|       suga_lv = Mūlis
|      binomial = Equus asinus x caballus
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vēl viens gads
 | oriģinālnos = ''Another Year''
 |      attēls = Another year poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Maiks Lī]]
 |  producents = [[Džordžīna Lava]]
 |   scenārijs = Maiks Lī
 |     aktieri =
* [[Leslija Menvila]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Ruta Šīna]]
 |      mūzika = [[Gerijs Jeršons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Thin Man Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Classics]]''
* ''[[Momentum Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|15|5|Kannu kinofestivāls|2010|11|5|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/another-year-2010|title=Another Year|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anotheryear.htm|title=Another Year (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|19,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vēl viens gads"''' ({{val|en|Another Year}}) ir 2010. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] filma, kuras režisors ir [[Maiks Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Leslija Menvila]], [[Džims Brodbents]] un [[Ruta Šīna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|15|5||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
{{jāuzlabo|valoda}}
{{Citas nozīmes|rēgu|Poltergeists (nozīmju atdalīšana)|Poltergeists}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = 20. gadsimta sievietes
| attēls                   =  20th Century Women.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''20th Century Women''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Maiks Milss]]
| producents               =
* [[Anna Kerija]]
* [[Megana Elisone]]
* [[Jurijs Henlijs]]
| scenārija autors         = Maiks Milss
| galvenajās lomās         =
* [[Anete Beninga]]
* [[Elle Faninga]]
* [[Greta Gērviga]]
* [[Lūkass Džeids Zumans]]
* [[Billijs Krudups]]
| mūzika                   = [[Rodžers Nīls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Archer Gray]]''
* ''[[Modern People]]''
| izplatītājs              = ''[[A24]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|10|8|Ņujorkas filmu festivāls|2016|12|28|ASV|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/20th-century-women-2016|title=20th Century Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191001171633/https://bbfc.co.uk/releases/20th-century-women-2016|archivedate={{dat|2019|10|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=20thcenturywomen.htm|title=20th Century Women|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"20. gadsimta sievietes"''' ({{val|en|20th Century Women}}) ir 2016. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maiks Milss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anete Beninga]], [[Elle Faninga]], [[Greta Gērviga]], [[Lūkass Džeids Zumans]] un [[Billijs Krudups]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|8||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
kristāls]]
Par '''kristālisko struktūru''' [[mineraloģija|mineraloģijā]] un [[kristalogrāfija|kristalogrāfijā]] dēvē likumsakarīgu [[atoms|atomu]] izkārtojumu [[kristāls|kristālā]]. Kristālisko struktūru nosaka atomu grupa, kurā atomi izkārtoti noteiktā veidā. Šāda vienība cikliski atkārtojas trijās dimensijās noteiktā [[Brevē režģis|režģī]]. Attālums starp šīm atomu grupām dažādos virzienos tiek saukts par kristāla ''režģa parametriem''. Kristāla struktūra un simetrija nosaka daudzas kristāla īpašības, piemēram [[skaldnība|skaldnību]], elektronisko [[ķīmiskā saite|saišu struktūru]] un [[kristāloptika|optiskās īpašības]].

sentences: '''Komersants''' Latvijas [[Komerclikums|Komerclikuma]] izpratnē ir [[fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kura veic [[komercdarbība|komercdarbību]]<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?id=5490] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060906125449/http://www.likumi.lv/doc.php?id=5490 |date={{dat|2006|09|06||bez}} }} LR Komerclikums</ref>. Komersantam ir jābūt reģistrētam [[Komercreģistrs|Komercreģistrā]]. Praksē jēdziena komersants vietā nereti lieto jēdzienu [[uzņēmējs]] vai [[uzņēmums]], bet komercdarbības vietā — [[uzņēmējdarbība]] vai [[saimnieciskā darbība]].

sentences:
{{Sporta izlases infokaste
 | valsts         = Neatkarīgo Valstu Sadraudzība
 | valsts_angl    =
 | att_izm        =
 | logo           =
 | logo_izm       =
 | dibin          =
 | federācija     =
 | iest gads      =
 | iest kom       =
 | konfederācija  =
 | vieta rangā    =
 | rangs max      =
 | rangs max date =
 | rangs min      =
 | rangs min date =
 | iesauka        =
 | stadions       =
 | arēna          =
 | laukums        =
 | halle          =

 | treneris       =
 | pers01         =
 | pers01_vārds   =
 | kapteinis      =
 | visv spēles    = [[Andrejs Homutovs]] (13)
 | visv vārtu     =
 | visv punktu    = [[Andrejs Homutovs]] (17)

 | OS reizes      = 1
 | OS medaļas     = 1
 | OS lab sasn    = 1. vieta

 | pirmā spēle    = {{ih|AUT}} 2—7 {{ih-rt|CIS}}
([[Feldkirha]], [[Austrija]]; {{dat|1992|1|19|N}})
 | pēdējā spēle   = {{ih|CIS}} 3—1 {{ih-rt|CAN}}
([[Meribela]], [[Francija]]; {{dat|1992|2|23|N}})
 | liel uzvara    = {{ih|FRA}} 0—8 {{ih-rt|CIS}}
([[Meribela]], [[Francija]]; {{dat|1992|2|14|N}})
 | liel zaud      = {{ih|SUI}} 3—0 {{ih-rt|CIS}}
([[Rapersvīla]], [[Šveice]]; {{dat|1992|2|4|N}})
 | pašreizējais   =
}}
'''Neatkarīgo Valstu Sadraudzības hokeja izlase''' bija komanda, kas aizstāja agrāko [[PSRS hokeja izlase|PSRS izlasi]] [[Hokejs 1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs|1992. gada olimpisko spēļu turnīrā]], vien pāris mēnešus pēc [[PSRS]] sabrukuma. Olimpiskajās spēlēs komanda izcīnīja zelta medaļas un pēc to noslēguma pārstāja pastāvēt. 13 aizvadītajās spēlēs NVS hokeja izlase izcīnīja 11 uzvaras. Komandu trenēja ilggadējais PSRS hokeja izlases treneris [[Viktors Tihonovs (1930)|Viktors Tihonovs]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |      bgcolour = #76A8FF
 |          name = Vladislavs Stšemiņskis
 |     name_orig = ''Władysław Strzemiński''
 |         image = Strzemiński.jpg
 |     imagesize =
 |       caption =
 |     birthname =
 |     birthdate = {{dat|1893|11|21}}
 |      location = {{vieta|Krievijas impērija|Minska|td=Baltkrievija}}
 |     deathdate = {{Miršanas datums un vecums|1952|12|26|1893|11|21}}
 |    deathplace = {{vieta|Polija|Lodza}}
 |        places =
 |   nationality =
 |         field = [[glezniecība]]
 |      training =
 |      movement = [[Avangards (māksla)|avangards]]<br />[[abstrakcionisms]]
 |  famous works =
 |      paraksts =
 |       patrons =
 | influenced by =
 |      teachers =
 |        pupils =
 |    influenced =
 |        awards =
}}
'''Vladislavs Stšemiņskis''' ({{val-pl|Władysław Strzemiński}}, {{val-be|Уладзіслаў Стжэміньскі}}, dzimis {{dat|1893|11|21}} [[Minska|Minskā]], miris {{dat|1952|12|26}} [[Lodza|Lodzā]]) bija poļu [[Avangards (māksla)|avangards]] [[mākslinieks]], [[abstrakcionisms|abstrakcionisma]] teorētiķis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.weranda.pl/sztuak-new/slawni-artysci/zolnierz-awangardy|title=Żołnierz awangardy|publisher=weranda.pl}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Frīdrihs Biders
|          vārds_orig = ''Friedrich Bidder''
|              attēls = Friedrich Bidder.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1810
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 9
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Valkas apriņķis|Trapenes pagasts|td=Latvija}}
|              m_gads = 1894
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 22
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Tērbata|td=Igaunija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[fizioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = Aleksandrs Šmits
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Georgs Frīdrihs Kārlis Heinrihs fon Biders''' ({{val|de|Georg Friedrich Karl Heinrich von Bidder}}; 1810-1894) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] fiziologs, [[Tērbatas Universitāte]]s profesors (1842), rektors (1858-1865). Pētīja veģetatīvo nervu sistēmu, dzīvo organismu vielmaiņu un siltuma regulāciju.<ref>[[Jānis Stradiņš]]. Zinātnes un augstskolu sākotne Latvijā. Rīga: Latvijas vēstures institūta apgāds, 2012. - 456 lpp. </ref>

sentences:
attēlojums]]
'''Zemes nogruvums''' ir [[Ģeoloģija|ģeoloģiska]] [[parādība]], kuras laikā dažādu faktoru ietekmē notiek [[Ieži|iežu]] vai [[augsne]]s nobrukšana.<ref name="gov">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ga.gov.au/scientific-topics/hazards/landslide/basics/what |title=''What is a landslide?'' Geoscience Australia, ga.gov.au |access-date={{dat|2015|12|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151222113637/http://www.ga.gov.au/scientific-topics/hazards/landslide/basics/what |archivedate={{dat|2015|12|22||bez}} }}</ref> Šie nogruvumi var notikt [[Ūdenstilpe|ūdenstilpju]] krastos, kā arī jebkur, kur ir augsts [[Reljefs|reljefa]] pacēlums. Lai gan [[gravitācija]] ir galvenais zemes nogruvumu izraisītājs, nogruvuma rašanos ietekmē vairāki citi faktori, kas ietekmē iežu un augsnes stabilitāti.<ref name="gov"/> Zemes nogruvumi var būt dažādu veidu<ref>[http://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00254-008-1431-9 Informācija par zemes nogruvumiem Indijas pilsētā Kerālā]</ref> — tajos var nogrūt dažādas [[nobiras]], [[dubļi]], akmeņi un citi. Šādi nogruvumi var izraisīt [[mega cunami]],<ref>[http://www.sms-tsunami-warning.com/pages/mega-tsunami-wave-of-destruction#.VUvCdZOgwTA Mega cunami apraksts un rašanās]</ref> kā arī būt ļoti postoši.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.focus.lv/tags/zemes-nogruvumi |title=Focus.lv ziņas saistītas ar zemes nogruvumiem |access-date={{dat|2015|05|07||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160313040558/http://www.focus.lv/tags/zemes-nogruvumi }}</ref><ref>[http://www.usatoday.com/story/weather/2014/03/25/landslide-mudslide-washington/6873693/ ASV postošāko zemes nogruvumu fakti]</ref><ref name="gov"/>

sentences:
{{Kristīgā līdera infokaste
|            type = Pāvests
|honorific-prefix = Pāvests
|            name = Jānis XXIII
|           image = Ioannes XXIII, by De Agostini, 1958–1963.jpg
|      image_size =
|         caption =
|      birth_name = Andželo Džuzepe Ronkalli
|      term_start = {{dat|1958|10|28|N}}
|        term_end = {{dat|1963|6|3|N}}
|     predecessor = [[Pijs XII]]
|       successor = [[Pāvils VI]]
|      birth_date = {{dat|1881|11|25}}
|     birth_place = {{flagicon image|Flag of Italy (1861-1946) crowned.svg}} [[Soto il Monte]], [[Bergamo]] [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]
|      death_date = {{miršanas datums un vecums|1963|6|3|1881|11|25}}
|     death_place = {{vieta|Vatikāns}}
|       feast_day =
|           other = Jānis
}}

sentences:
{{Sporta kluba infokaste
 |            galvene_stils = {{#invoke:Sporta krāsa|colorcell|Los Angeles Dodgers}}
 |                    klubs = Los Angeles Dodgers
 |                     logo = Los Angeles Dodgers Logo.svg
 |                 logo_izm = 220px
 |        klubs nos pilnais =
 |             klubs nos lv = Losandželosas "Dodgers"
 |             sporta veids = [[Beisbols]]
 |                  pilsēta = {{Vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
 |                     līga = [[Augstākā beisbola līga]]
 |               konference = Nacionālā līga
 |                 divīzija = Rietumu divīzija
 |                 dibināts = 1883
 |          beidza_pastāvēt =
 |                 darbojās =
 |                 stadions =
 |                  laukums = ''Dodger Stadium''
 |                    halle =
 |                    arēna =
 |                ietilpība = 56,000
 |                   krāsas = Zila, balta<br />{{Color box|#083c6b}} {{Color box|fuschia}}
 |                īpašnieks = Frenks Makkurts
 |               prezidents = {{Flaga|ASV}} [[Stens Kastens]]
 |               menedžeris = Brendons Gomess
 |       galvenais_treneris = {{flaga|ASV}}[[Deivs Roberts]]
 |                kapteinis =
 |          kapteiņa palīgi =
 |                   mediji =
 |               sadarbojas =
 |              pašr_sezona =
 |                    sport =
<!------ Franšīzes vēsture ------->
 |                    name1 = Bruklinas "Atlantics"
 |                   dates1 = 1883–1884
 |                    name2 = Bruklinas "Grays"
 |                   dates2 = 1885–1887
 |                    name3 = Bruklinas "Bridegrooms/Grooms"
 |                   dates3 = 1888–1898
 |                    name4 = Bruklinas "Trolley Dodgers"
 |                   dates4 = 1891—1899
 |                    name5 = Bruklinas "Superbas"
 |                   dates5 = 1899–1910
 |                    name6 = Bruklinas "Robins"
 |                   dates6 = 1914–1931
 |                    name7 = Bruklinas "Dodgers"
 |                   dates7 = 1932–1957
 |                    name8 = Losandželosas "Dodgers"
 |                   dates8 = 1958–pašlaik
<!------ čempiontituli ------->
 |                    līga1 = [[MLB]]
 |                 uzvaras1 = 7 (1955, 1959, 1963, 1965, 1981, 1988,2020)
 |                    līga2 =
 |                 uzvaras2 =
 |                    līga3 =
 |                 uzvaras3 =
 |                    līga4 =
 |                 uzvaras4 =
 |                    līga5 =
 |                 uzvaras5 =
 |       konferences tituli = 24
 |         divīzijas tituli = 20
}}
'''Losandželosas "Dodgers"''' ({{val|en|Los Angeles Dodgers}}) profesionāls [[beisbols|beisbola]] klubs. Klubs ir bāzēts [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1883. gadā, taču Losandželosā bāzējas kopš 1958. gada. "Dodgers" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Rietumu divīzijā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis septiņās [[Pasaules sērijas]] izcīņās. "Dodgers" savas mājas spēles kopš 1962. gada aizvada ''Dodger Stadium''.
== Sasniegumi ==
'''Uzvara [[Pasaules sērija|Pasaules sērijā]]''': 7
{{flatlist|
* 1955
* 1959
* 1963
* 1965
* 1981
* 1988
* [[2020. gada Pasaules sērija|2020]]
}}

sentences: '''Monoamīnoksidāzes inhibitori''' (MAOI) ir ķīmisko vielu klase, ko izmanto kā [[antidepresanti|antidepresantus]] [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresijas]] ārstēšanā. Tos galvenokārt izmanto tieši [[netipiskā depresija|netipiskās depresijas]] ārstēšanā. MAOI kavē [[monoamīnoksidāze|monoamīnoksidāzes fermentu]] aktivitāti, tādējādi kavējot [[monoamīna neiromediators|monoamīna neiromediatoru]] (piemēram, [[serotonīns|serotonīna]], [[adrenalīns|adrenalīna]], [[dopamīns|dopamīna]], [[tiramīns|tiramīna]]) sadalīšanos un palielinot to iedarbību uz organismu.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Diksilends''' (pēc [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidu štatu neformāla apzīmējuma ''Dixieland'') ir viens no klasiskā [[džezs|džeza]] stiliem
Radies ASV baltādaino mūziķu vidū 19. gadsimta beigās.

sentences: ''' Bioplastmasa''' jeb '''biopolimērs''' ir [[plastmasas]] paveids, kas iegūta no atjaunojamiem [[biomasa]]s avotiem, piemēram, [[Augu tauki|augu taukiem un eļļas]], [[kukurūzas ciete]]s, [[Zirnis|zirņu cietes]] un citiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Laubfrosch_cropped.jpg
 | att_nosaukums = [[Eiropas kokvarde]] (''Hyla arborea'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 | apakškārta = Neobatrachia
 | apakškārta_lv = Jauno varžu apakškārta
 | dzimta = Hylidae
 | dzimta_lv = Kokvaržu dzimta
 | apakšdzimta = Hylinae
 | apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
 | ģints = Hyla
 | ģints_lv = Kokvardes
 | binomial = Hyla <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Alberts Ponzolds
|     vārds_orig = ''Albert Ponsold''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Minstere]], [[Ziemeļreina-Vesfālene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = tiesu medicīnas ārsts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''9. septembris''' ir gada 252. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (253. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 113 dienas.

sentences: '''Molekula''' ir mazākā [[viela]]s daļiņa, kas nosaka vielas ķīmisko sastāvu un visas [[fizikāls ķermenis#fizikālās īpašības|fizikālās īpašības]]. Molekula parasti sastāv no diviem vai vairākiem [[atoms|atomiem]], kas saistīti ar dalītu [[elektrons|elektronu]] pāri, veidojot [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]]. Molekula var sastāvēt no vienādiem atomiem (O2) vai dažādiem atomiem (H2O).

sentences: '''Daudzskaitlis''' ({{Val-la|pluralis}}) – [[Gramatika|gramatiskā]] kategorija ([[gramatiskais skaitlis]]), kas nosaka valodā lietotas vārdu formas, kas norāda, ka [[vārds]] raksturo nevis vienu, bet vairāk nekā vienu objektu. Daudzskaitlis (saīs. dsk.), tāpat kā [[vienskaitlis]] (saīs. vsk.) ir satopams vairumā pasaules valodu. Dažās valodās, kā, piemēram, [[esperanto]], lai veidotu daudzskaitļa formas, atsevišķu gramatisko kategoriju vietā tiek lietots papildus elements ([[galotne]], [[priedēklis]] utml.), tāpēc šo valodu vārdiem atsevišķa daudzskaitļa forma nav vajadzīga.

sentences: '''Deklarācija par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām mazākumgrupām''' pieņemta [[ANO Ģenerālā asambleja|ANO Ģenerālajā asamblejā]] 1992. g. 18. decembrī, bez balsošanas<ref>[http://research.un.org/en/docs/ga/quick/regular/47 Resolutions adopted by the General Assembly at its 47th session]{{en ikona}}</ref>, ar rezolūciju Nr. 47/135.

sentences:
ņemtie pirkstu nospiedumi.]]
'''Daktiloskopija''' (no {{val|el|δάκτυλος}} (''dáktulos'') — 'pirksts' un ''σκοπέω'' (''skopéō'') — 'skatos') ir cilvēku [[identifikācija]]s metode pēc viņu [[pirksts|pirkstu]] nospiedumiem, kas katram cilvēkam ir unikāli.

sentences: '''Autodidakts''' ({{val|grc|αὐτός}} (''autos'') — 'pats' un ''διδακτός'' (''didaktos'') — 'mācīties') ir cilvēks, kurš savas [[zināšanas]] ieguvis pašmācības ceļā.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Šotas Rustaveli Tbilisi starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = თბილისის შოთა რუსთაველის სახელობის საერთაშორისო აეროპორტი
| attels                     =
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    = Tbilisi airport 1.jpg
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = TBS
| ICAO                       = UGTB
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Gruzija
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| reljefa_karte              =
| plat_d = 41  | plat_m  = 40 | plat_s = 09 | plat_NS = N
| gar_d  = 44  | gar_m   = 57 | gar_s  = 17 | gar_EW  = E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = Starptautiskā / civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''[[TAV Airports]] Holding''
| apkalpo                    = {{vieta|Gruzija|Tbilisi}}
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Gruzija|Tbilisi}}
| uzcelta                    = <!-- for military airports -->
| used                       = <!-- for military airports -->
| komandieris                = <!-- for military airports -->
| metric-elev                = Y
| elevation-f                = 1624
| elevation-m                = 495
| majas_lapa                 = {{url|http://tbilisiairport.com/}}
|                  r1-number = 13R/31L
|                r1-length-f = 9843
|                r1-length-m = 3000
|                 r1-surface = [[betons]]
|                 metric-rwy = Y
|                  h1-number = H1
|                h1-length-f = 98
|                h1-length-m = 30
|                 h1-surface = asfaltbetons
|                  r2-number = 13L/31R (slēgts)
|                r2-length-m = 2500
|                 r2-surface = [[asfaltbetons]]
| pasazieru_skaits           = 3 692 202 (2019. gadā)
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}

sentences:
{{Valodas infokaste
|          name = Normandiešu valoda
|    nativename = ''Normaund''
|   familycolor = Indoeiropiešu
| pronunciation =
|        states = [[Francija|Francijā]], [[Džērsija|Džērsijā]] un [[Gērnsija|Gērnsijā]]
|      speakers =20 000 (2011–2015)
|        script = [[latīņu alfabēts]]
|          rank =
 |        fam1 = [[indoeiropiešu valodas]]
 |        fam2 = [[itāļu valodas]]
 |        fam3 = [[romāņu valodas]]
 |        fam4 = [[Rietumitāliskās valodas|rietumitāliskās]]
 |        fam5 = [[Rietumromāņu valodas|rietumromāņu]]
 |        fam6 = [[Gallu-ibēriešu valodas|gallu-ibēriešu]]
 |        fam7 = [[Gallu-romāņu valodas|gallu-romāņu valodas]]
|        nation =
|        agency =
|          iso1 =
|          iso2 =
|          iso3 = nrf
|           map = Normandiešu valodas izplatība Normandijā, Džērsijā un Gērnsijā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski           = Iedomātās mīlestības
| attēls          = les-amours-imaginaires.jpg
| paraksts        =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Les Amours Imaginaires''
| režisors       = [[Ksavjē Dolans]]
| producents       = Ksavjē Dolans
Karola Mondello
Daniels Morāns
| scenārija autors         = Ksavjē Dolans
| galvenajās lomās       = Monia Čokri
Nīlss Šneiders
Ksavjē Dolans
| operators = Stefānija Vēbere-Birona
| montāža        = Ksavjē Dolans
| studija        = [[Alliance Atlantis|Alliance Atlantis Vivafilm]]
| izplatītājs    = [[Remstar|Remstar Distribution]] {{small|(Kanāda)}}
[[IFC Films]] {{small|(ASV)}}
| izdošana       = {{filmas datums|2010|05|16}}
| ilgums        = 101 minūte<ref>{{tīmekļa atsauce|title=''LES AMOURS IMAGINAIRES - HEARTBEATS'' (15)|url=http://www.bbfc.co.uk/AFF276558/|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=2011-01-24|accessdate=2012-01-23}}</ref>
| valsts        = Kanāda
| valoda       = Franču
Angļu
| budžets         = [[Canadian dollar|CAD$]]600 000
| ienākumi          = $588 383
}}
'''"Iedomātās mīlestība"''' ({{lang-fr|Les Amours Imaginaires}}) ir režisora [[Ksavjē Dolans|Ksavjē Dolana]] ({{lang-fr|Xavier Dolan}}) veidotā drāma, kas stāsta par diviem draugiem, kuri iemīlas vienā un tajā pašā puisī. Filmas pirmizrāde notika Kannu kinofestivālā 2010. gadā.<ref name="festival-cannes.com">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.festival-cannes.com/en/archives/ficheFilm/id/11022852/year/2010.html |title=Festival de Cannes: Heartbeats |accessdate=2011-01-09 |work=festival-cannes.com |archive-date=2012-10-15 |archive-url=https://web.archive.org/web/20121015103843/http://www.festival-cannes.com/en/archives/ficheFilm/id/11022852/year/2010.html }}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Dzirne
|     vārds_orig =
|         attēls = Jānis Dzirne.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Maskavas universitātes ķirurģijas profesors J. Dzirne (1913)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt = pēc 1938. gada
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Beiruta]]? (tagad {{flag|Libāna}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Krišjānis Dzirne]], Jūlija Dzirne
|          brāļi = Maksis Frīdrihs Oto, Hermanis, Frīdrihs, Ēvalds
|          māsas = Marija Vilhelmīne Amālija Kapele<ref>[https://www.geni.com/people/Johannes-Karl-Dsirne/6000000007658807037 geni.com]</ref>
|   dzīvesbiedrs = Klāra Dzirne
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Vītauta Dižā Universitāte]], [[Maskavas universitāte]], [[Latvijas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|        zinātne = [[medicīna]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = starptautiskas publikācijas ķirurģijas un uroloģijas jomās, <br />[[Etiopija|Abesīnijas]] medicīnas ģenerālinspektors
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Hemosintēze''' ir bioloģisks process, kurā daži [[mikroorganismi]] no neorganiskām vielām veido organiskās vielas. Šai procesā tiek izmantota enerģija, kas rodas, šiem mikroorganismiem oksidējot neorganiskās vielas (lielākoties [[metāls|metālu]] [[sulfīds|sulfīdi]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Smiltenītes
| ģints = Arenaria
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Arenaria montana kz1.jpg
| att_nosaukums = ''Arenaria montana''
}}'''Smiltenītes''' ({{val|la|Arenaria}}) ir [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtas]] augu ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir no [[Mērenā josla|mērenās]] un subarktiskās joslas līdz [[Etiopija|Etiopijai]] [[Vecā pasaule|Vecās pasaules]] [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]], kā arī no [[Meksika|Meksikas]] līdz [[Dienvidamerika|Dienvidamerikas]] dienvidiem [[Amerika|Amerikā]]. Sugas galvenokārt aug mērenajā [[Bioma|biomā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:329928-2|title=Arenaria Ruppius ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-22|language=en}}</ref>

sentences: '''Hologrāfija''' (no {{val|el|όλος}} (''hòlòs'') — ‘viss, vesels’; ''γραφή'' (''grafè'') — ‘rakstīšana’) ir zinātne par hologrammu izgatavošanu. Plašākā nozīmē hologrāfija ir [[viļņu fronte]]s interferometrisks pieraksts un tās reproducēšana.<ref> O. Students. Optika.- R.: Zvaigzne, 1971, 96.lpp </ref> Hologramma ir [[fotogrāfija|fotogrāfiju]] veids, kur [[attēls|attēlu]] var apskatīt trīs [[dimensija|dimensijās]]. Hologrāfijas tehniku izmanto arī, lai optiski varētu uzkrāt, atjaunot un uzkrāt informāciju. Šo tehniku plaši izmanto, lai radītu [[telpisks attēls|telpiskus attēlus]] ar hologrammu palīdzību, īpaši [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] daiļradē, piemēram, filmās "[[Zvaigžņu ceļš]]", "[[Zvaigžņu kari]]", "[[Sarkanais punduris (seriāls)|Sarkanais punduris]]", ''[[Quantum Leap]]'' u.c.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzila struktūrformula
|ķīmiskā formula=C14H10O2
|molmasa=210,23
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=94-95 °C
|viršanas temperatūra=346-348 °C
}}
'''Benzils''' (1,2-difeniletāndions, C6H5−CO−CO−C6H5) ir vienkāršākais pilnīgi aromātiskais di[[ketoni|ketons]]. Benzils ir dzeltena kristāliska viela.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls = Coccosteus BW.jpg
| att_nosaukums = Kokkosteja rekonstrukcija.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| infratips = Gnathostomatha
| infratips_lv = Žokļaiņi
| klase = Placodermi
| klase_lv = Bruņuzivis
| apakšklase = Arthrodira
| apakšklase_lv = Artrodiras
| kārta = Euarthrodira
| dzimta = Coccosteidae
| dzimta_lv = Kokkosteīdas
| kategorijas = nē
| binomial= Coccosteidae <small>Traquair, 1888</small>
}}
'''Kokkosteīdas''' (''Coccosteidae'') ir izmirušu [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] [[Artrodiras|artrodiru]] dzimta, kas dzīvoja [[Devons|devona]] periodā. Kokkosteīdas bija no dažiem centimetriem līdz vairāk kā 1 metru lielas zivis. Dzimtu veido jūras un saldūdens formas. Dzimtas pārstāvji ir zināmi no [[Vidusdevons|vidusdevona]] un [[Augšdevons|augšdevona]] nogulumiem. [[Stratigrāfija|Stratigrāfijā]] tos izmanto devona ģeoloģisko slāņu vecuma noteikšanai. Latvijā ir labi zināmas divas kokkosteīdu ģintis — ''[[Coccosteus]]'' un ''[[Livosteus]]''. Bez tam pastāv iespēja šeit atrast arī ''[[Dickosteus]]'', ''[[Millerosteus]]'', ''[[Protitanichthys]]'' un ''[[Watsonosteus]]'' ģinšu pārstāvjus, kuru sugas Baltijā pagaidām vēl nav aprakstītas, bet atradumi ir zināmi Igaunijā un Latvijā.

sentences:
, kur attēlots runājošs cilvēks]]
'''Valoda''' ir artikulētu zīmju kopums, [[cilvēks|cilvēku]] sazināšanās līdzeklis.<ref name="tezaurs"/> Valodas galvenā funkcija ir [[informācija]]s un [[doma|domu]] apmaiņa. Izmantojot valodu, mēs domājam un iegūstam informāciju (lasot [[grāmata]]s, skatoties [[kinofilma]]s, klausoties [[radio]]). Tā ir valodas domāšanas un informācijas iegūšanas funkcija. Izmantojot valodu, tiek nosaukti priekšmeti, darbības, parādības un pazīmes. Tā ir valodas nosaucošā funkcija. Valodai ir arī emocionālā funkcija, un ar to var paust [[emocijas]]: [[prieks|prieku]], [[sarūgtinājums|sarūgtinājumu]] un [[pārdzīvojums|pārdzīvojumu]].

sentences: '''Uzņēmējs''' ({{val-en|businessperson}}, arī ''entrepreneur'') plašā nozīmē ir [[fiziska persona]], [[komersants]], kam pieder un kas vada [[uzņēmums|uzņēmumu]], parasti ar mērķi gūt [[peļņa|peļņu]]. Uzņēmējs ir atvasinājums no vārda "uzņemties", tas ir - uzņemties [[iniciatīva|iniciatīvu]], atbildību un [[risks|risku]] par kādu [[saimniecība|saimniecisku]] pasākumu<ref> Haidar, J.I., 2012. "[http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2066558 Impact of Business Regulatory Reforms on Economic Growth]," Journal of the Japanese and International Economies, Elsevier, vol. 26(3), pages 285–307, September</ref>.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Horse_fly_Tabanus_2.jpg
| att_nosaukums =[[Hybomitra micans|Dundurs]] (''Hybomitra micans'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Tabanomorpha
| infrakārta_lv = Dunduru infrakārta
| virsdzimta =Tabanoidea
| virsdzimta_lv = Dunduru virsdzimta
| kategorijas =nē
| binomial = Tabanoidea <small>([[Pierre André Latreille|Latreille]], 1802)</small>
}}

sentences: Par '''kritisko domāšanu''' parasti sauc disciplinētu [[prāts|prāta]] procesu, kura laikā tiek analizēta un vērtēta [[informācija]]. Attiecīgā informācija var būt iegūta no [[pieredze]]s, [[refleksija]]s, novērojumiem, [[komunikācija]]s utt. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, [[domāšana]]s skaidrība, ticamība, precizitāte, akurātums, pamatotība, nozīmīgums, pilnīgums, godīgums u.c.

sentences:
{{iw+}}
'''Divdobuma hiperboloīds''' ir visu to [[telpa]]s punktu [[kopa]], kuru koordinātas apmierina vienādojumu <math> \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} - \frac{z^2}{c^2} = -1</math>.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums = Vanguard 1
| Attēls = Vanguard 1.jpg
| Attēla_izmērs = 200px
| Att_virsraksts =
| Īpašnieks = [[ASV Jūras kara flote]]
| Lielākie_izgatavotāji = [[ASV Jūras kara flotes pētnieciskā laboratorija]]
| KA_veids = [[Zemes zinātnes|Zemes zinātņu]] pavadonis
| Pārlidojums =
| Starta_gads = 1958
| Starts = {{dat|1958|3|17|SK}} 12:15:41 [[UTC]]
| Starta_vieta = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Nesējs = [[Vanguard (raķete)|Vanguard]]
| Beigu_datums =
| Darbības_beigu_gads    = 1964
| Darbības_ilgums = ~2200 dienas (līdz 1964. gada maijam)
| Lidojuma_ilgums = vēl orbītā
| NSSDC_ID = 1958-002B
| Tīmekļa_vietne = [https://www.webcitation.org/67aIe74Dh?url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/nmc/spacecraftDisplay.do?id=1958-002B NSSDC Master Catalog]
| Masa = 1,47 kg
| Enerģija = [[saules baterija]]s
| Orbītas_elementi = jā
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Lielā_pusass = 8689,7 km
| Ekscentricitāte = 0,1909
| Inklinācija = 34,25°
| Periods = 134,2 min
| Apoapsīda = 3969 km
| Periapsīda = 654 km
| Apriņķojumi = ~196 000 (uz {{dat|2008|3|16|SK|bez}})
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr = ''Vanguard TV3 Backup''
| KA_nāk = ''Vanguard TV5''
}}

sentences: '''PDP-7''' bija [[minidators]], ko ražoja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums ''[[Digital Equipment Corporation]]'', daļa no [[Programmed Data Processor|PDP]] sērijas datoriem. Izlaists 1965. gadā, tas bija pirmais, kurā tika izmantota ''[[Flip-Chip]]'' tehnoloģija. Tas maksāja {{sk|72000}} ASV dolāru un bija tiem laikiem lēts, bet vienlaicīgi samērā jaudīgs. PDP-7 bija trešais ''Digital'' ražotais 18 bitu dators, kam bija tāda pati instrukciju kopa kā [[PDP-4]] un [[PDP-9]]. Tas bija pirmais PDP, kurā tika izmantoti [[vīts savienojums|vītie savienojumi]]. Datoram bija 1,75 µs atmiņas cikla ilgums, bet saskaitīšanas laiks bija 4 µs. [[Ievade/izvade|Ievades/izvades]] ierīces ietvēra klaviatūru, printeri, papīra lenti un ''[[DECtape]]'' lenšu iekārtas.<ref>[http://dictionary.reference.com/browse/PDP-7 reference.com — Pdp-7 | Define Pdp-7 at Dictionary.com]</ref> Standarta [[Operatīvā atmiņa|operatīvās atmiņas]] lielums bija 4K vārdi (9 kB), bet to varēja paplašināt līdz 64K vārdiem (144 kB).<ref>[http://www.linfo.org/pdp-7.html linfo.org — The PDP-7 was used by Thompson for first version of UNIX], 2007-09-27</ref>

sentences:
{{Commons cat|Philologists by country|Filologi pēc valsts}}
{{Commonscat|Philologists by country}}

sentences: '''Sistēmprogrammatūra'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/sist%C4%93mprogrammat%C5%ABra|title=sistēmprogrammatūra {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-03}}</ref> jeb '''sistēmas programmatūra''' ir lietojumneatkarīga [[programmatūra]], kas nodrošina aparatūras darbību, [[Lietojumprogrammatūra|lietojumprogrammu]] izstādi un izpildi, kā arī lietotāja apkalpošanu<ref>{{Publikācijas atsauce|title=Ievads operētājsistēmās|url=https://estudijas.rtu.lv/pluginfile.php/1252416/mod_resource/content/1/IEVADS-OS.docx}}</ref>, pie sistēmas programmatūras pieder, piemēram, [[Operētājsistēma|operētājsistēmas]], [[Tīkla pārvaldība|tīklu]] un [[Datubāzu pārvaldības sistēma|datu bāzu]] pārvaldības programmas<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:260556|title=sistēmas programmatūra {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-03}}</ref>, un visām [[Utilītprogramma|utilītprogrammām]], kas pārvalda datora resursus zemā līmenī, kas ietver [[Kompilators|kompilatorus]], ielādētājus, [[Asambleris|asamblerus]], failu vadības rīkus, sasaistītājus un atkļūdošanas programmas, kā arī pati operētājsistēmu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.webopedia.com/definitions/systems-software/|title=What is Systems Software?|last=Beal|first=Vangie|website=Webopedia|access-date=2023-08-03|date=1996-09-01|language=en-US}}</ref><ref name="docx">{{Publikācijas atsauce|title=Sistēmprogrammas un lietojumprogrammas|url=https://datubaze.files.wordpress.com/%2F2021%2F05%2Fprogrammesana_datu_bazes_serveri.docx}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Čepmens''' (sieviešu dzimtē '''Čepmena''') var būt:

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Information retrieval|Informācijas meklēšana}}

sentences:
'''Hansen''' var attiekties uz:
* [[Gerhards Armauers Hansens]] - norvēģu ārsts;
* [[Hansena kalni]] Antarktīdā;
* [[Kristians Hansens]] — Vācijas ģenerālis, Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieris;
* [[Larss Hansens]] — amerikāņu ekonomists.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = ''Xnet.lv''
| Logo = Xnet_Logo_2020.pdf|thumb|Xnet Logo 2020
| Sēdeklis = [[Rīga]], {{LAT}}
| Uzņēmuma_veids = Sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| Dibināšanas_datums = 2002
| Apgrozījums = 4,652 miljoni eiro (2019)
| Nozare = [[e-tirdzniecība]], interneta veikals
| Produkti = sadzīves tehnika, elektronika, dārza un mājas preces, rotaļlietas
| Mājaslapa = ''www.xnet.lv'' (nav aktīva)
| Saistītie projekti = ''Up^Store'', ''Hansapost''
| Galvenais birojs = Rīga, Brīvības iela 293a
}}
'''''Xnet.lv''''' bija [[Latvija]]s attālinātās mazumtirdzniecības veikals (interneta veikals). Tas tika izveidots 2003. gadā. Interneta veikals pārtrauca savu darbību 2021. gada septembrī, pievienojoties īpašnieku citai platformai ''[[220.lv]]''.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Mārtiņš Rubenis
 |       piktogramma_1 = Luge pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 25px
 | piktogramma_1 saite = Kamaniņu braukšana
 |          vārds_orig =
 |              attēls = Martins_Rubenis_Sigulda.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Mārtiņš Rubenis 2018. gadā, 49. FIL Eiropas čempionātā Siguldā
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|26}}
 |             dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |              garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |               svars = 78 [[kilograms|kg]]<ref name="SA">{{laikraksta atsauce|first= Dainis|last= Āzens|author= |authorlink= |coauthors= |date= {{dat|2012|2|7||bez}}|title= Mārtiņš Rubenis «uzlādē baterijas»|journal= [[Sporta Avīze]]|volume= 6|issue= 832|page= |pages= 24.—33. lpp|publisher= SIA "Mediju nams"|location= Rīga|issn= 1691-0451|url= }}</ref>
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola = Rīgas 69. vidusskola
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 = Ģimnāzija
 |      izgl iest1_nos = [[Murjāņu sporta ģimnāzija]]
 |          izgl iest2 = Akadēmija
 |      izgl iest2_nos = [[LSPA]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{LAT}}
 |        sporta veids = [[Kamaniņu braukšana]]
 |             kar_sāk = 1998
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 5 ({{oss|Z=1998}}, {{oss|Z=2002}}, {{oss|Z=2006}}, {{oss|Z=2010}}, {{oss|Z=2014}})
 |          os_medaļas = 2 bronzas
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
 |          reģ1_saite =
 |          reģ2_saite =
 |                reģ1 =
 |          reģ_dalība =
 |         reģ_medaļas =
 |        reģ_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
* Latvijas Gada sportists ([[Latvijas Gada balva sportā 2006|2006]])
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{Medal|Sport|Vīriešu [[kamaniņu braukšana]]}}
{{Medal|Country|{{LAT}}}}
{{Medal|ZOS}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|Turīna 2006]]|Individuāli}}
{{Medal|Bronze|{{oss|Z=2014|teksts=Soči 2014}}|{{osv|Kamaniņu braukšana|2014|Ziemas|title=Stafete|subcategory=Stafete}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Individuāli}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2004. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Nagano 2004]]|Individuāli}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2008. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Čezāna 2008]]|Stafete}}
{{Medal|Gold|[[2010. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2010]]|Stafete}}
{{Medal|Silver|[[2014. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2014]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Vinterberga 2006]]|Stafete}}
}}
'''Mārtiņš Rubenis''' (dzimis {{dat|1978|9|26}} [[Rīga|Rīgā]]) ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[kamaniņu braukšana|kamaniņu braucējs]], šobrīd kamaniņu braukšanas [[treneris|treneris]] un inženieris-mehāniķis.<ref name="SA" /> Pirmais sportists neatkarīgās Latvijas sporta vēsturē, kas izcīnījis medaļu [[ziemas olimpiskās spēles|ziemas olimpiskajās spēlēs]] (bronza [[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|2006. gadā Turīnā]]), vēl ir izcīnījis bronzu Latvijas komandas sastāvā {{oss|Z=2014|L=L}} komandu stafetē.

sentences: '''Identitātes politika''' ir termins, kas raksturo politisku pieeju, kurā cilvēki ar noteiktu [[Reliģija|reliģiju]], [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasi]], [[Sabiedrības slānis|sabiedrības slāni]], [[Dzimums|dzimumu]] vai citu identificējošu faktoru izstrādā un īsteno politisku darba kārtību, kas balstīta uz attiecīgās grupas esošu vai izdomātu apspiestību un pretošanos tai.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://belonging.berkeley.edu/identity-politics-friend-or-foe|title=Identity Politics: Friend of Foe?|last=Garza|first=Alicia}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://millennialsarekillingcapitalism.libsyn.com/its-really-up-to-us-barbara-smith-on-combahee-coalitions-and-dismantling-white-supremacy|title=It's Really Up To Us: Barbara Smith on Combahee, Coalitions and Dismantling White Supremacy|last=Smith|first=Barbara}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://monthlyreview.org/2019/01/01/a-black-feminist-statement/|title=A Black Feminist Statement}}</ref>

sentences: '''Semiotika''' ir zinātne par [[zīme|zīmēm]] un [[zīmju sistēma|zīmju sistēmām]], to vispārīgajām īpašībām un funkcionēšanas likumībām. Semiotika pēta arī [[nozīme]]s rašanos un [[informācija]]s nodošanu. Viens no nozīmīgākajiem semiotikas pamatjēdzieniem ir zīme; zīme semiotikā tiek definēta kā jebkas, kas kādam kaut kādā mērā aizstāj kaut ko citu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,
aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C24H32O4S
|              molmasa = 416,57
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

sentences:
[[File:HD-Rayleigh-Taylor.gif|thumb|320px|Hidrodinamikas [[simulācija]] (''Rayleigh–Taylor'' nestabilitāte attēlota <ref>Shengtai Li, Hui Li "Parallel AMR Code for Compressible MHD or HD Equations" (Los Alamos National Laboratory) [http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160303182548/http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml |date={{dat|2016|03|03||bez}} }} {{en ikona}}</ref>) ]]
'''Hidrodinamika''' ir [[hidromehānika]]s nodaļa, kas aplūko nesaspiežamu šķidrumu kustību un to mijiedarbību ar cietiem ķermeņiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Doroteja fon Līvena
|          vārds_orig = ''Dorothea von Lieven''
|              attēls = Countesslieven.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Doroteja fon Līvena Viljama Bromleja gravīrā
|          dz_gads = 1784
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
(Tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1857
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 27
|             m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|             dzimums = S
|              vecāki = Kristofers fon Benkendorfs
Juliāna Šilinga fon Kanštata
|        dzīvesbiedrs = [[Kristaps fon Līvens]]
|   brāļi =
|          māsas =
|               bērni =
|            paraksts =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija oksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-59-3
|      ķīmiskā formula = Na2O
|              molmasa = 61,979
|              blīvums = 2270
|  kušanas temperatūra = 1132 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 1920 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē, veidojot [[NaOH]]
|                 citi =
}}
'''Nātrija oksīds''' ir cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli), kas veidojas, oksidējoties [[nātrijs|nātrijam]]. Tas ir bāziskais [[oksīds]] un, reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]], veido [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Nātrija oksīdu vislabāk uzglabāt bezūdens [[benzols|benzolā]].

sentences: '''Lopbarība''' ir barība, ko dod [[Mājdzīvnieki|mājdzīvniekiem]], jo īpaši [[Mājlops|mājlopiem]], [[Lopkopība|lopkopības]] procesā. Tā var būt ļoti dažāda atkarībā no dzīvnieka un tā īpašajām uztura vajadzībām, tajā var būt iekļauti tādi produkti kā [[Grauds|graudi]], [[siens]], [[skābbarība]] un dažādi barības maisījumi, kas paredzēti, lai nodrošinātu tādas būtiskas barības vielas, kā [[olbaltumvielas]], [[Ogļhidrāti|ogļhidrātus]], [[Vitamīni|vitamīnus]] un [[minerālvielas]].

sentences: '''31. marts''' ir gada 90. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (91. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 275 dienas. Gada pirmā ceturkšņa pēdējā diena.

sentences: '''Krāslavas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 108 [[iela]]s [[Krāslava|Krāslavā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Krāslava, Krāslavas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
, B — [[fosfatīdetanolamīns]], C — [[fosfatīdserīns]], D — fosfolipīdu uzbūves principiālais attēlojums, kur 1 — polārā (hidrofilā) galva; 2 — nepolārā (hidrofobā) aste]]
s principiālā shēma ūdens šķīdumā]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
) un sarkans (''Santander Cycles'') velosipēds pašapkalpošanās nomas punktā]]
'''''Santander Cycles''''' ir publiska [[velosipēdu koplietošanas sistēma|velosipēdu noma]] [[Londona|Londonā]], [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. Nomas velosipēdi bieži tiek saukti par '''''Boris Bikes''''', atsaucoties uz [[Boriss Džonsons|Borisu Džonsonu]], kas bija [[Londonas mērs]] laikā, kad tika ieviesta šī sistēma.

sentences: '''Angļu-krievu līgums (1907)''' ir līgums, kas tika noslēgts starp [[Britu impērija|Britu]] un [[Krievijas Impērija|Krievijas]] impērijām 1907. gada 31. augustā [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Relikviju mednieki
| attēls                   = RelikvijuMednieki.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Monuments Men''
| žanrs                    = kara filma, drāma
| režisors                 = [[Džordžs Klūnijs]]
| producents               =
* [[Grānts Heslovs]]
* Džordžs Klūnijs
| scenārija autors         =
* Grānts Heslovs
* Džordžs Klūnijs
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Džons Gūdmans]]
* [[Bobs Balabans]]
* [[Hjū Bonevils]]
* [[Keita Blanšeta]]
| mūzika                   = [[Aleksandrs Desplā]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Smokehouse Pictures]]''
* ''[[Studio Babelsberg]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|2|7|ASV|2014|2|20|Vācija|2014|2|21|Latvija}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/monuments-men-2014|title=The Monuments Men|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 28, 2018|archive-date={{dat|2020|07|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200729060002/https://www.bbfc.co.uk/releases/monuments-men-2014}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GER}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=monumentsmen.htm|title=The Monuments Men (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|156,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Relikviju mednieki"''' ({{val|en|The Monuments Men}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s kara filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džordžs Klūnijs]]. Citas lomas filmā atveido [[Mets Deimons]], [[Bills Marijs]], [[Džons Gūdmans]], [[Bobs Balabans]], [[Hjū Bonevils]] un [[Keita Blanšeta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|2|7||bez}} ASV.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Gamma-oksisviestskābes struktūrformula

  Gamma-oksisviestskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H8O3
|molmasa=104,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=<-17 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Oksisviestskābe''' (hidroksisviestskābe, oksibutānskābe, GHB, C3H6(OH)COOH) pieder pie [[karbonskābe|hidroksikarbonskābēm]].

sentences: '''Turmalīns''' (no {{val|si|turamali}} — 'pelnus pievelkošais akmens') ir termins, ar ko apzīmē radniecīga [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] un [[kristāliskā struktūra|kristāliskās struktūras]] [[minerāls|minerālu]] grupu.

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Berlīnes Valsts opera
| attēls           = Berlin, Mitte, Unter den Linden, Staatsoper 02.jpg
| attēla apraksts  = Berlīnes Valsts operas ēka
| attēla izmērs    = 220px
| adrese           = Unter den Linden 5 - 7
| pilsēta          =  [[Berlīne]]
| valsts           = {{DEU}}
| arhitekts        = [[Georgs Venceslauss fon Knobelsdorfs]] (1741) <br /> Karls Ferdinands Langhanss (1843)
| dibināšanas gads = 1743
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Jirgens Flims
| diriģents        = Daniels Barenboims
| lielā zāle       = 1396
| zāle1            = Apolona zāle
| zāle1_vietas     =
| mājas lapa       = [http://www.staatsoper-berlin.org/ www.staatsoper-berlin.org/]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Mežākas
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Mezaki
| established_date         = [[1885]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="mez" />
| population_total         = 9
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 35 | lats  = 07 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 50 | longs = 39 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Mežākas
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = ZDF
|logo               = ZDF logo.svg
|logo izmērs        = 200px
|formāts            =
|valsts             = {{GER}}
|valoda             = [[vācu valoda]]
|adrese             =
|dibināta           =
|raida-kopš         =
|sauklis            =
|īpašnieks          =
|ģenerāldirektors   =
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            =
|kanāli             =
|tirgus-daļa        =
|mājas-lapa         =
}}

sentences:
{{Infobox museum
 |name             = Bioloģijas muzejs
 |native_name      = Biologiska museet
 |native_name_lang = sv
 |image            = Biologiska museet January 2013.jpg
 |image_upright    =
 |caption          = Bioloģijas muzejs
 |alt              =
 |map_type         =
 |map_caption      =
 |map_alt          =
 |latitude         =
 |longitude        =
 |established      = 1893. gada 11. novembris
 |dissolved        =
 |location         = [[Lejonsletena]], [[Jūrgordena]] [[Stokholma]], [[Zviedrija]].
 |type             =
 |collection       =
 |visitors         =
 |director         =
 |president        =
 |curator          =
 |publictransit    = Autobuss 47 vai 44, pietura Hazeliusporten.
 |network          =
 |website          = {{url|http://www.skansen.se/sv/biologiska-museet}}
}}
{{Coord|59|19|38|N|18|05|52|E|type:landmark|display=title}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Krivānu vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 = Krivānu vecticībnieku kopienas lūgšanu nams 1.jpg
| image_size            =
| caption               = Krivānu lūgšanu nams
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Krivānu lūgšanu nams
| position = left
| latd  = 56.056055 | latNS  = N
| longd = 26.529236 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Augšdaugavas novads|Kalupes pagasts|Krīvāni}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1837. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Week-end''
| operators = Rauls Kutārs
| attēls = Weekendflm.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[kinokomēdija|melnā komēdija]], [[postmodernisms]]
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = Reimons Danons
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Mireja Darka]]
* [[Žans Janns]]
* [[Žans Pjērs Leo]]
| mūzika = Antuāns Duamēls
| oriģinālnos = ''Week-end''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Athos Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1967|12|29|Francija}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|250 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Week-end''''' ir 1967. gada [[Francija]]s [[Postmodernisms|postmoderna]] melnās [[Kinokomēdija|komēdijas]] filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.metalasylum.com/ragingbull/movies/weekend.html|title=Week End - Jean-Luc Godard Film Movie Review|website=www.metalasylum.com|access-date=2022-10-16}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://movie-gazette.com/1193/week-end|title=Week End - Movie Review|website=movie-gazette.com|access-date=2022-10-16}}</ref> kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido tā laika franču televīzijas zvaigznes [[Mireja Darka]], [[Žans Janns]], kā arī viens no [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] pazīstamākajiem aktieriem [[Žans Pjērs Leo]].

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Holcus lanatus Gestreepte witbol (2).jpg
| att_nosaukums = Villainā meduszāle
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| apakšdzimta = Pooideae
| apakšdzimta_lv =
| ģints = Holcus
| ģints_lv =Meduszāles
| suga = Holcus lanatus
| suga_lv = Villainā meduszāle
| sinonīmi =
* ''Nothoholcus lanatus'' (L.) Nash
| kategorijas = nē
}}
'''Villainā meduszāle''' ({{val|la|Holcus lanatus}}) ir daudzgadīgs 30—100 cm augsts [[lakstaugs]]. Ne visai bieži sastopams pļavās un sausos uzkalniņos. Veido vairāk vai mazāk blīvus cerus ar nedaudziem stumbriem. [[stumbrs|Stumbri]] taisni, pie mezgliem un zem tiem ar mīkstiem, uz leju atliektiem matiņiem. [[Lapas]] pamīšus, vienkāršas, veselas, šauri lineāras, 0,2—1 cm platas, nosmailotas, ar izteiktu vidusdzīslu, mīkstas, spilvainas. Lapu makstis vairāk vai mazāk garas, ar mīkstiem, uz leju atliektiem matiņiem, mēlīte līdz 0,2 cm gara. Zied no [[jūnijs|jūnija]] līdz [[augusts|augustam]]. [[Ziedkopa]] — blīva, 8—10 cm gara skara ar daudzām vārpiņām. Vārpiņas nelielas, olveidīgi iegarenas, no sāniem saspiestas, ar 2—3 ziediem. Vārpiņas plēksnes tik garas kā vārpiņa, strupi nosmailotas, spilvainas, ar īsu, smailu galotnīti, vārpiņas ārējai plēksnei 1 dzīsla, iekšējai — 3 dzīslas. Vārpiņā apakšējais zieds divdzimumu, zieda ārējā plēksne bez akota, šķautne neizteikta, iekšējai plēksnei šķautne ar dzelonīšiem; augšējais zieds vīrišķais, tā zieda ārējā plēksne ar īsu, āķveida akotu, kas nepārsniedz vai tikko pārsniedz vārpiņu, iekšējās plēksnes bieži vien nav. [[Auglis]] — 0,1—0,2 cm garš grauds. Lopbarības ziņā mazvērtīgs augs, jo pūkainuma dēļ mājdzīvnieki to neēd siena veidā. Satur [[glikozīdi|glikozīdus]], no kuriem var rasties [[zilskābe]].

sentences: '''Minerālu klase''' ir augstākā [[minerāls|minerālu]] klasifikācijas sistēmas pamatvienība. Mūsdienās apzināti ap 4000 minerālu veidi un vienkāršākai šī lielā vienību skaita iepazīšanai ir nepieciešama ērta klasifikācijas sistēma. Mūsdienās paralēli pastāv vairākas minerālu klasifikācijas sistēmas.

sentences:
{{Citas nozīmes|ķermeņa daļu|Plecs (nozīmju atdalīšana)|plecs}}
{{Infobox Anatomija
| Name         = Plecs
| Latin        = Umerus
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Gray327.png
| Caption      = Pleca locītavas kapsula, skatoties no priekšpuses
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Parastā biete
|           attēls = Beta vulgaris - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-167.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Parastā biete
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = Beta vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|         binomial =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Parastā biete''' (''Beta vulgaris'') ir [[bietes|biešu ģints]] suga. Tai ir vairākas pasugas, tai skaitā [[lapu biete]] (''Beta vulgaris ssp. cicla''), [[galda biete]] (''Beta vulgaris ssp. esculenta''), [[lopbarības biete]] un [[cukurbietes|cukura biete]] (''Beta vulgaris ssp. crassa'').<ref name="lpe">{{LPE|2|16}}</ref> Visas parastās bietes pasugas ir [[divgadīgi augi]].<ref name="lpe" /> Šī ir vienīgā kultivētā suga biešu ģintī.<ref name="lpe" /> Parastās bietes saknes visbiežāk ir bordo purpursarkanā krāsā, tomēr dažām pasugām tās ir zeltaini dzeltenas un sarkani un balti svītrainas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Roboti
| attēls = Robots2005Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Robots''
| žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija, animācijas filma
| režisors = [[Kriss Vedžs]]
| producents = * [[Džerijs Deiviss]]
* [[Viljams Džoiss]]
* [[Džons S. Donkins]]
| scenārija autors = * [[Deivids Lindsijs-Abeirs]]
* [[Lauels Gancs]]
* [[Bablū Mandels]]
| galvenajās lomās = * [[Jūens Makgregors]]
* [[Halle Berija]]
* [[Gregs Kinīrs]]
* [[Mels Brukss]]
* [[Amanda Bainsa]]
* [[Robins Viljamss]]
* [[Drū Kerijs]]
| mūzika = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[20th Century Animation|20th Century Fox Animation]]''
* ''[[Blue Sky Studios]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2005|3|6|Vestvuda, Losandželosa|2005|3|11|ASV|}}
| ilgums = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/robots-2005-0|title=Robots|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 2, 2019|archive-date={{dat|2019|06|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190602180549/https://bbfc.co.uk/releases/robots-2005-0}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=robots.htm|title=Robots (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 2, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|260,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Roboti"''' ({{val|en|Robots}}) ir 2005. gada animācijas filma, kuras režisors ir [[Kriss Vedžs]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Jūens Makgregors]], [[Halle Berija]], [[Gregs Kinīrs]], [[Mels Brukss]], [[Amanda Bainsa]], [[Robins Viljamss]] un [[Drū Kerijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|3|6||bez}} Vestvudā.

sentences: '''Bonaventuras muiža''' jeb '''Baloža muiža''' atradās tagadējā [[Rīga]]s pilsētas [[Berģi (Rīga)|Berģu apkaimē]] un [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Garkalnes pagasts|Garkalnes pagastā]],<ref>[http://www.zalagarkalne.lv/novada-vesture/view/6 Muižas Garkalnes novadā. Bonaventuras muiža]{{Novecojusi saite}}</ref> [[Juglas ezers|Juglas ezera]] ziemeļu krastā. Muižas kungu mājas adrese ir [[Bonaventuras iela]] 10.

sentences:
{{Citas nozīmes|debess ķermeņa trajektoriju kosmiskajā telpā|Orbīta (nozīmju atdalīšana)|Orbīta}}
'''Orbīta''' ir [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] [[trajektorija]] [[kosmiskā telpa|kosmiskajā telpā]]. Galvenie orbītas raksturlielumi ir [[lielā pusass]] (eliptiskai orbītai) un [[orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāte]].

sentences: '''Bulgārijas turki''' ([[Turku valoda|turku]]: ''Bulgaristan Türkleri'') ir otra lielākā etniskā, lingvistiskā un reliģiskā iedzīvotāju grupa mūsdienu [[Bulgārija|Bulgārijas Republikā]] pēc [[Bulgāri|bulgāriem]]. Saskaņā ar tautas skaitīšanas datiem 2011. gadā turki veidoja 8,5 % no valsts iedzīvotājiem jeb 588 000 cilvēku. Pēc reliģiskās piederības pārsvarā ir [[Sunnītu islāms|musulmaņi sunnīti]], bet ir arī [[Šiītu islāms|šiīti]] (aptuveni 50 000 cilvēku) un neliels skaits [[Kristieši|kristiešu]] ([[Pareizticība|pareizticīgie]], [[Protestantisms|protestanti]] un [[Katoļticība|katoļi]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johaness Lecmanis
|     vārds_orig = ''Johannes Letzmann''
|         attēls = Johannes Letzmann.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1971
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Langeoga]], [[Lejassaksija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = meteorologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Botulus_microporus.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Botulus microporus}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Platyhelminthes
| tips_lv =Plakantārpi
| klase =Trematoda
| klase_lv =Sūcējtārpi
| iedalījums =
* apakšklase {{TaksoSaite|Aspidogastrea}}
* apakšklase {{TaksoSaite|Digenea}}
* {{TaksoSaite|Azygiida}}
* {{TaksoSaite|Echinostomida}}
* {{TaksoSaite|Opisthorchiida}}
* {{TaksoSaite|Plagiorchiida}}
* {{TaksoSaite|Strigeata}}
* {{TaksoSaite|Strigeatida}}
| kategorijas =nē
}}
'''Sūcējtārpi''' jeb '''trematodes''' ({{val|en|Trematoda}}) ir plašākā parazītisko [[Plakantārpi|plakantārpu]] klase (18 000—24 000 sugu). Barību uzsūc caur mutes atveri (lenteņi ar visu [[bioloģisks ķermenis|ķermeni]]). Kāpuru stadijā daudz kopīgu īpašību ar [[skropstiņtārpi]]em. Parazitē arī mājlopos un [[cilvēks|cilvēkos]] ([[helmintoze]]).

sentences:
'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m3. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

sentences: '''Albedo'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ({{val|la|albus}} — 'balts') ir virsmas atstarotās [[elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētiskā starojuma]] plūsmas attiecība pret plūsmu, kas krīt uz šo virsmu. Parasti to attiecina uz [[redzamā gaisma|redzamo gaismu]]. Lieto dažādu virsmu [[atstarotājspēja]]s raksturošanai, visbiežāk [[astronomija|astronomijā]] un [[meteoroloģija|meteoroloģijā]].

sentences: '''Unkjar-Iskelesi līgums''' (turku: ''Hünkâr İskelesi Antlaşması''), parakstīts 1833. gada 25. jūnijā (8. jūlijā), bija militārās sadarbības līgums starp [[Krievijas Impērija|Krievijas]] un [[Osmaņu impērija|Osmaņu]] impērijām. Līgums parakstīts [[Konstantinopole]]s pievārtē, un daļēji pārvērta Osmaņu impēriju par Krievijas protektorātu.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Lielais Kaukāzs
|attēls                 = Dykhtau.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Otra augstākā Lielā Kaukāza virsotne [[Dihtau]]
|lat_dir =N |lat_deg =43|lat_min =21|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =42|lon_min =22|lon_sec =
 | pushpin_map           = Kaukāzs#Krievija#Eiropa#Āzija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]], [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AZE}}
{{GEO}}
{{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāzs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1100
|platums                = 160
|kalns                  = [[Elbruss]]
|augstums               = 5642
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Lielais Kaukāzs''' ir lielākā un augstākā [[kalns|kalnu]] sistēma [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāza kalnu]] masīvā uz [[Āzija]]s un [[Eiropa]]s robežas starp [[Melnā jūra|Melno jūru]] un [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]]. Stiepjas aptuveni 1100 [[Kilometrs|km]] garumā no [[Tamaņas pussala]]s ziemeļrietumos līdz [[Abšeronas pussala]]i dienvidaustrumos. Augstākā virsotne ir [[Elbruss]] (5642 m vjl).<ref>{{PZT|425}}</ref> Ziemeļpusē Kaukāza kalniem piekļaujas [[Terekas-Kumas zemiene]] ziemeļaustrumos, [[Stavropoles augstiene]] ziemeļos un [[Kubaņas-Pieazovas zemiene]] ziemeļrietumos. Dienvidrietumos Lielajam Kaukāzam piekļaujas [[Kolhīdas zemiene]], dienvidaustrumos — [[Kūras-Araksas zemiene]], bet [[Lihas grēda]] Lielo Kaukāzu savieno ar [[Mazais Kaukāzs|Mazo Kaukāzu]].

sentences: '''23. marts''' ir gada 82. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (83. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 283 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Kinorhyncha.png
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Zelinkaderes floridensis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Ecdysozoa
| virstips_lv =Kutikulārie
| tips =Kinorhyncha
| tips_lv =Kinorinhi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Cyclorhagida}}
* {{TaksoSaite|Homalorhagida}}
| kategorijas = nē
}}
'''Kinorinhi (''Kinorhyncha'')''' (no {{val|grc|κινέω}} — kustinu, {{val|grc|ῥύγχος}} — purnu) ir [[jūra]]s [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]] no ''[[Scalidophora]]'' grupas. Šos [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] raksturo hidrostatisks [[skelets]], ar adatainu [[Hitīns|hitīnu]] klāts ķermenis, kā arī gredzenveida un diagonālajie [[muskuļi]] ķermeņa sieniņā. Kinorinhi ir sīka izmēra organismi, kas dzīvo jūras dūņainajos nogulumos. [[Pasaule|Pasaulē]] zināmas ap 130 sugas. Kinorinhi ir ļoti maz pētīta grupa un, domājams, filoģenētiski tuvāki ir [[loriciferi]]em.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Albrehtšraufīts
|attēls=
|klase=[[Karbonātu minerāls]], uranilkarbonāts
|ŠtruncaID=5/F.04-40
|ķīm_formula=Ca4Mg(UO2)2(CO3)6F2·17(H2O)
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Dzeltenzaļa
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=2-3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=2,6
}}

sentences: '''Metālapstrāde''' ir [[Metāli|metālu]] formēšanas un pārveidošanas [[process]], kura rezultātā tiek izgatavotas noderīgas detaļas, priekšmeti un liela mēroga konstrukcijas. Metālapstrāde ir viena no [[apstrādes rūpniecība]]s apakškategorijām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma(VI) oksīda molekulas modelis

Hroma(VI) oksīda kristālrežģis ar ķēžveida struktūrām

Hroma(VI) oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = hroma trioksīds, hromskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1333-82-0
|      ķīmiskā formula = CrO3
|              molmasa = 99,99
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 197 °C
| viršanas temperatūra = 250 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 164,8 g/100 mL (0 °C)
169 g/100 mL (25 °C)
172,6 g/100 mL (40 °C)
198,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Hroma(VI) oksīds''' jeb '''hroma trioksīds''' (CrO3) ir [[hroms|hroma]] un [[skābeklis|skābekļa]] savienojums, kas pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em. Hroma trioksīds ir tumši sarkana, ļoti higroskopiska kristāliska viela (plāksnīšveida vai adatveida [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] kristāli). Labi šķīst ūdenī, veidojot [[hromskābe]]s šķīdumu (H2CrO4). Tādēļ hroma trioksīdu dēvē arī par '''hromskābes anhidrīdu'''.
{{inde|Hroma trioksīds ir ļoti toksiska viela, kam piemīt arī kancerogēnas īpašības. Tā nāvējoša deva cilvēkam ir 0,08 g/kg.}}
{{kodīgs|CrO3 ir kodīga, korozīva viela.}}

sentences: '''FIFA Pasaules rangs''' ir [[FIFA]] un [[Coca-Cola]] veidots [[futbols|futbola]] nacionālo izlašu rangs. To apkopo kopš [[1993]]. gada [[augusts|augusta]]. FIFA/Coca-Cola pasaules reitingā ir iekļautas nacionālās izlases, kuras spēlē starptautiskas spēles, kā arī sieviešu nacionālās izlases, tomēr šie reitingi netiek skaitīti kopā.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Ziemeļmagindanao
| official_name = ''Maguindanao del Norte''
| image_skyline = Matanog Poblacion.jpg
| imagesize =
| image_caption = Iela Matanogā
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Maguindanao del Norte in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 2023
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3988.82
| population_total = 926037
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 7 | latm = 08 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 16 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Datuodinsinsuata]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 12
| p1 = '''12 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[magindanaji]], [[iranuni]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-MGN
| website                  =
}}
'''Ziemeļmagindanao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Maguindanao del Norte}}, {{val|en|Province of Maguindanao del Norte}}, {{val|mdh|Dairat nu Utara Magindanaw}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 12 municipalitātēs un sīkāk 249 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Datuodinsinsuata]]. [[Kotabato]] neatkarīgā pilsēta politiski un adinistratīvi provincē neietilpst, bet dažkārt tiek tai pieskaitīta ģeogrāfiski un statistiski. Lielākā daļa provinces iedzīvotāju ir [[magindanaji]] un [[iranuni]], pēc konfesionālās piederības vairākums ir [[musulmaņi]].

sentences:
{{atsauces+}}
{{vikisaites+}}
'''Atsegums''' ir redzama [[Ieži|iežu]] daļa, kas atsegta [[Zeme]]s virspusē. Atsegumi neaptver lielāko daļu sauszemes virsmas, jo daudzās vietās tie ir segti ar [[augsne]]s slāni un [[augājs|augāju]]. Atsegumi visbiežāk veidojas apgabalos, kur [[erozija]] ir strauja un pārsniedz atmosfēras spiediena rādītājus, piemēram, stāvās kalnu nogāzēs, kalnu grēdās un virsotnēs, upju krastos un tektoniski aktīvās teritorijās. Piemēram, [[Somija|Somijā]] ledāja erozija pēdējā [[Ledus laikmets|ledus laikmeta]] maksimumā (aptuveni 11 000 gadu p.m.ē.) ar tai sekojošo jūras viļņu darbību un [[Izostatiskā pacelšanās|izostatisko pacelšanos]], ir radījusi lielu skaitu gludu piekrastes un iekšzemes atsegumu.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = cēlgāze
 |       kārtas skaitlis = 18
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |               simbols = Ar
 |              atommasa = 39,948
 |    valences elektroni = [Ne]3s23p6
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Sasaldēta argona kušana un argona spīdēšana elektriskajā laukā
 |   oksidēšanas pakāpes = 0
 |   elektronegativitāte = 4,3
 |               blīvums = 1,7837<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 83,8 K (-189,35 °C)
 |  viršanas temperatūra = 87,3 K (-185,85 °C)
 |     kritiskais punkts = 150,87 K, 4,898 MPa
 |         skaņas ātrums = (gāze, 27 °C) 323
}}

sentences: '''Mēbeles''' ir jebkurš [[priekšmets]], ar kuras palīdzību tiek iekārtotas apdzīvojamās telpas, un tām ir praktiska nozīme, piemēram, [[krēsls|krēslus]] izmanto sēdēšanai, [[galds|galdus]] — pārtikas novietošanai un ēšanai un tā tālāk. Mēbeles, īpaši dekoratīvās mēbeles, ir arī kā [[interjers|interjera]] elements.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada septembrī,}}
'''Baktēriju transformācija''' ir šveša [[DNS]] uzņemšana, līdz ar to iegūstot jaunas īpašības. Šādu transformāciju varētu izmantot [[gēnu inženierija|gēnu inženierijā]], lai baktērijas mainītu savu [[DNS]] un tās darbotos cilvēka, dzīvnieka vai auga labā.

sentences:
{{noformējums+}}
'''ABINIA''' ({{val|es|Asociación de Bibliotecas Nacionales de Iberoamerica}}, dibināta [[1989]]. gada 14. decembrī) ir Latīņamerikas Nacionālo bibliotēku asociācija .

sentences:
[[Kategorija:Šrilanka]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Šrilanka]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Marks Manilijs''' ({{val|la|Marcus Manilius}}) bija [[Senā Roma|romiešu]] [[astroloģija|astrologs]], [[dzejnieks]], I. gadsimtā [[m.ē.]] sarakstījis vienu no pirmajiem darbiem par astroloģiju – ''Astronomica'' vai ''Astronomicon''.  Darbs sastāv no 5 grāmatām, uzrakstīts dzejas formā. Marka Manilija vārdā nosaukts [[Mēness]] krāteris [[Manilijs (krāteris)|Manilijs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dzintra Knape
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1940
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = "Līgotņi", {{vieta|Latvija|Valmieras apriņķis|Tūja (Liepupes pagasts)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Alfrēds Knaps, Paulīne Knape
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[augu fizioloģija]], [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa|Dendrofloras nodaļa]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte|Bioloģijas fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]], [[Voldemārs Langenfelds]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Dzintra Knape''' (1940—2023) bija augu [[Fizioloģija|fizioloģe]], [[Dendroloģija|dendroloģe]], [[botāniķe]], [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] Dendrofloras nodaļas vadošā pētniece, Introdukcijas kokaudzētavas vadītāja un NBD skujkoku kolekcijas veidotāja.

sentences: '''25. jūlijs''' ir gada 206. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (207. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 159 dienas.

sentences: '''Zobratu dzelzceļš''' ir īpašs [[dzelzceļš|dzelzceļa]] paveids, kam papildus parastajām [[sliede|sliedēm]] ir vēl viena zobaina sliede. Zobsliedi mēdz izvietot starp parastajām sliedēm. Šāda dzelzceļa [[ritošais sastāvs]] ir aprīkots ar speciālu [[zobrats|zobratu]], kas rit pa zobsliedi un nodrošina papildus saķeri. Tādēļ zobratu vilcieni spēj pārvarēt daudz lielākus kāpumus nekā parastie. Visstāvākais dzelzceļš pasaulē ir zobratu dzelzceļš ''Pilatusbahn'', kura stāvums sasniedz 48%. ''Pilatusbahn'' ved uz [[Pilata kalns|Pilata kalna]] virsotni [[Šveice|Šveicē]], netālu no [[Lucerna (pilsēta)|Lucernas]] pilsētas. Pavisam Šveicē ir vairāk nekā 20 zobratu dzelzceļa līniju.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija cianīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = ciānkālijs
|      ķīmiskā formula = KCN
|              molmasa = 65,12
|              blīvums = 1520
|  kušanas temperatūra = 634 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 71,6g/100ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija cianīds''' (KCN, ciānkālijs) ir [[ciānūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir balta, kristāliska, indīga viela, kas labi šķīst ūdenī. KCN kristāli pēc izskata ļoti atgādina parasto [[cukurs|cukuru]]. [[Etanols|Etanolā]] ciānkālijs šķīst slikti, [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]] nešķīst.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''ICI House''
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Orica House.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Austrālija|Melburna}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1955
| completion_date     = 1958
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                = 81 metrs
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         = 19
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''''ICI House''''' jeb '''''Orica House''''' ir biroju ēka [[Melburna]]s austrumu daļā, [[Viktorija (Austrālija)|Viktorijā]], [[Austrālija|Austrālijā]]. Ēkas kopējais augstums ir 81 metrs un tai ir 19 stāvi.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Istmija
| native_name    = {{gree|Ισθμία}}
| image          = Poseidona templis (Istmija).JPG
| image_size     =
| caption        = Poseidona tempļa pamati.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 54| lats = 57| latNS = N
| longd = 22| longm = 59| longs = 35| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Korintija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu, senā Roma
| excavations    = no 1952. gada
| archaeologists = Oskars Bronērs,<br />Pauls Klements
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Istmija''' (sengr. ''Ισθμία'') bija senā Poseidona svētnīca [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumā]], [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodoties [[Senā Korinta|senās Korintas]] [[pilsētvalsts]] teritorijā tā senatnē bija pazīstama ar [[Istmijas spēles|Istmijas spēlēm]] un Poseidona templi. Svētnīca atrodas pie Kiras Vrisi ciemata. Blakus svētnīcai ir izveidots [[Istmijas arheoloģijas muzejs]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Tukums (nozīmju atdalīšana)|Tukums}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tukums
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Tukums (37).jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Tukuma centrs
 | image_flag               = Flag of Tukums.svg
 | flag_link                = Tukuma karogs
 | image_shield             = Coat of Arms of Tukums.svg
 | shield_link              = Tukuma ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 0 | latNS  = N
 | longd = 23 | longm = 9  | longs = 12| longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Tukuma novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1795. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Tukkum, Tuckum}}
 | area_total_km2           = 12.9
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Tukums}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-3101, LV-3102, LV-3104
 | area_code                = (+371) 631
 | website                  = {{URL|www.tukums.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Tukums''' ir pilsēta [[Kurzeme|Kurzemē]],<ref>[https://titania.saeima.lv/LIVS13/saeimalivs13.nsf/0/F60C7A07597992D2C22587020033DB29?OpenDocument Latviešu vēsturisko zemju likums]</ref> [[Tukuma novads|Tukuma novada]] centrs. Pilsēta atrodas [[Slocene]]s upes krastos. Tukuma platība ir 12,9 km2. {{iedzsk|dat|dat_f=L}} bija {{iedzsk|dati|Tukums|format=yes}} iedzīvotāji.<ref name="iedz skaits" /> Caur pilsētu iet dzelzceļa līnijas, kas savieno Tukumu ar [[Jelgava|Jelgavu]], [[Rīga|Rīgu]] un [[Ventspils|Ventspili]]. Darbojas divas dzelzceļa stacijas — [[Tukums I]] un [[Tukums II]], kā arī autoosta.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tukuma novada ģeogrāfija|first=D. Brahmane, J. France,|publisher=Atēna|year=1996|isbn=ISBN 9984-9164-1-3|last=V. Zīverte, A. Staprāne}}</ref> 2019. gadā šajā pilsētā tika pārstrādāta puse no Latvijas riepām. Tā ir otrā lielākā riepu pārstrādes rūpnīca Baltijas valstīs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.themayor.eu/en/half-of-latvias-tires-to-be-recycled-in-new-plant-in-tukums|title=Half of Latvia’s tires to be recycled in new plant in Tukums|website=www.themayor.eu|access-date=2020-06-30|archive-date=2020-07-02|archive-url=https://web.archive.org/web/20200702020844/https://www.themayor.eu/en/half-of-latvias-tires-to-be-recycled-in-new-plant-in-tukums}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
 grieķu vārdiem ''Ιησούς Χριστός Θεού Υιός Σωτήρας'' ar nozīmi Jēzus Kristus Dieva Dēls Pestītājs]]
'''Ichthys''' ({{val|el|ἰχθυς}}, ''ichthys'' — ‘zivis’; {{gree|λόγος}}) ir sens [[kristietība|kristiešu]] [[simbols]] un populāra mūsdienu kristiešu emblēma.<ref>[http://www.maminugrupa.lv/regularas%20tiksanas/080216simboli.htm] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140315070558/http://www.maminugrupa.lv/regularas%20tiksanas/080216simboli.htm |date={{dat|2014|03|15||bez}} }} Agrīno kristiešu simboli {{lv ikona}}</ref> Zivs simbols bijis pazīstams jau [[aizvēsture|aizvēsturiskos]] laikos kā jūras [[dievība|dievietes]] Astartes jeb Atargatas (grieķiem pazīstama arī kā [[Afrodīte]]) simbols.<ref>[http://www.godlessgeeks.com/LINKS/fish_symbol.htm] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130702161159/http://www.godlessgeeks.com/LINKS/fish_symbol.htm |date={{dat|2013|07|02||bez}} }} Ateisti par simbola izcelsmi {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|komunistu un padomju virsnieku|Jānis Bērziņš|Jānis Bērziņš}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Bērziņš
| vārds_orig = (Pēteris Ķuzis)
| attēls = Pēteris Ķuzis.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1889
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 13
| dz_vieta = "Kliģene", {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Zaubes pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 29
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|Komunarka (poligons)|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =  [[Otrā ranga armijas komisārs]]
|          valsts =
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[1905. gada revolūcija]]
 [[Pirmais pasaules karš]]
[[Februāra revolūcija]]

[[Oktobra revolūcija]]
  [[Krievijas pilsoņu karš]]
[[Spānijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi = [[Ļeņina ordenis]]
[[Sarkanā Karoga ordenis]] (2)
[[Sarkanās Zvaigznes ordenis]]
}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Verners fon Mirbahs
|     vārds_orig = ''Werner von Mirbach''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1713
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Puze]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad [[Puzes pagasts]], [[Ventspils novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1797
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Melzungene]], [[Hesene-Kasele]]
(tagad [[Hesene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Datu šķirošanas algoritms''' ir [[algoritms]], kas dota saraksta elementus sakārto noteiktā kārtībā. Visbiežāk izmantotās ir [[Skaitlis|skaitliskā]] un [[Burts|leksikogrāfiskā]] šķirošana.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Silene viscosa.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Lipīgā plaukšķene
| suga = Lipīgā plaukšķene
| suga_lv = Lipīgā plaukšķene
| att_izmērs = 200
| sinonīmi = ''Melandrium viscosum''
}}'''Lipīgā plaukšķene''' ({{val|la|Silene viscosa}}) ir [[neļķu dzimta]]s suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir no Eiropas līdz [[Amūra]]i un [[Himalaji|Rietumhimalajiem]], aug galvenokārt [[Mērenā josla|mērenajā joslā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:158660-1|title=Silene viscosa (L.) Pers. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-05-19|language=en}}</ref> Suga [[Latvija|Latvijā]] ir ļoti reti konstatēta sausās nezālienēs un uz dzelzceļiem.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-nutans-l/|title=nokarenā plaukšķene - Silene nutans L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-19}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Marić''''' var būt:
* [[Alisa Mariča]];
* [[Mileva Mariča]];
* [[Mirjana Mariča]].

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|upi|Narva (upe)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name                   = Narva
|official_name          = ''Narva''
|native_name            =
|image_skyline          = Narva asv2022-04 img09 Castle.jpg
|image_caption          = Skats uz Narvas cietoksni
|image_flag             = Flag_of_et-Narva.svg
|image_shield           = Narva_vapp.svg
|pushpin_map            = Estonia
|pushpin_label_position = left
|map_caption            = Atrašanās vieta Igaunijā
|coordinates_region     = EE
|subdivision_type       = [[Pasaules valstis|Valsts]]
|subdivision_name       = {{EST}}
|subdivision_type1      = [[Igaunijas apriņķi|Apriņķis]]
|subdivision_name1      =  [[Austrumviru apriņķis]]
|leader_title           =
|leader_name            =
|established_title      = Pirmoreiz minēta
|established_date       = 1172
|established_title1     = Pilsētas tiesības
|established_date1      = 1345
|area_total_km2         = 68.72
|population_as_of       = 2015
|population_total       = 58375
|population_density_km2 = auto
|timezone               = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|utc_offset             = +2
|timezone_DST           = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|utc_offset_DST         = +3
|latd=59|latm=22|lats=33|latNS=N
|longd=28|longm=11|longs=46|longEW=E
|website                = {{URL|http://www.narva.ee}}
|footnotes              =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Malnavas pagasts
| karte             = Malnavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Malnavas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Malnavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Malnava
| platība           = 163,7
| iedzīvotāji       = 1406<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1406 / 163.7 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.malnava.lv
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Brassica oleracea ''var.'' gongylodes
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = GreenKohlrabi.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|           pasuga = B. o. ''var.'' gongylodes
|        pasuga_lv = Kolrābis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hjū Glāss
|     vārds_orig = ''Hugh Glass''
|         attēls = Hugh Glass Illustration.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Hjū Glāsam uzbrūk grizlilācis, nezināma autora zīmējums no agrīna Amerikas preses izdevuma.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1783
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Pensilvānija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = ASV (mūsdienās apmēram pie [[Vilistona]]s, [[Ziemeļdakota|Ziemeļdakotā]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = amerikānis
|        tautība = [[skots]]-[[īrs]]
|   nodarbošanās = mednieks, pavadonis, pētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Hjū Glāss''' ({{val|en|Hugh Glass}}, dzimis [[1783. gads|1783. gadā]], miris [[1833. gads|1833. gadā]])<ref name=Herald>{{Tīmekļa atsauce|last1=Keys|first1=Jim|title=Hugh Glass: Mountain Man|url=http://www.thehistoryherald.com/Articles/American-History/Civil-War-American-Indian-Wars-Pioneers-1801-1900/hugh-glass-mountain-man|website=The History Herald|accessdate=23 January 2016}}</ref><ref name=MontanaStd>{{Tīmekļa atsauce|title=Hugh Glass, mountain man: ‘Revenant’ tale intertwines with Montana history|url=http://mtstandard.com/news/local/the-real-hugh-glass-film-follows-famous-mountain-man-who/article_38068183-8b03-5e71-b3d6-ca94e5b20511.html|website=The Montana Standard|accessdate=23 January 2016}}</ref><ref name=WLizardC>{{Tīmekļa atsauce|title=Biographical Notes: Hugh Glass|url=http://www.inn-california.com/articles/biographic/hughglass.html|website=Wandering Lizard California|accessdate=23 January 2016|archiveurl=https://web.archive.org/web/20060508142155/http://www.inn-california.com/Articles/biographic/hughglass.html|archivedate={{dat|2006|05|08||bez}}}}</ref> bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] mednieks, medību pavadonis, [[Slazds|slazdu]] licējs un pētnieks. Dzimis [[Pensilvānija|Pensilvānijā]], [[skoti|skotu]]-[[īri|īru]] ieceļotāju ģimenē. Glāss pētīja [[Misūri (upe)|Misūri upes]] augšteci un [[Plate (upe)|Plates upi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Hugh Glass: American frontiersman Biography|url=http://global.britannica.com/biography/Hugh-Glass/hugh-glass-mountain-man|website=Britannica|accessdate=25 February 2016}}</ref> Atpazīstamību Glāss iemantoja ar savu neticamo izdzīvošanu pēc tam, kad viņš bija smagi cietis no [[grizlilācis|grizlilāča]] uzbrukuma, un viņa ceļa biedri viņu bija atstājuši mežā nomirt, pārliecināti, ka viņam nav nekādu izredžu izdzīvot.

sentences: {{cita nozīme|marksisma pamatlicēju|Vācijas kancleru|Vilhelms Markss}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Spānijā|pilsētu Venecuēlā|Barselona (Venecuēla)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Barselona
 | official_name              = ''Barcelona''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Barcelona collage.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Barcelona.svg
 | image_shield             = Escut de Barcelona.svg
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Spain#Katalonija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  =  41|latm  =  23|lats  =  |latNS  = N
 | longd =  2|longm =  11|longs =  |longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Spānija}}'''
 | subdivision_type1        = Autonomais novads
 | subdivision_name1        = '''{{Flag|Katalonija}}'''
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name2        = [[Barselonas province]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Dibināšana
 | established_date         = [[Kartāga|kartāgieši]] pēc leģendas,
ap 15.g p.m.ē. - romieši
 | seat_type                = Citi
nosaukumi
 | seat                     = '''Colonia Julia Augusta Faventia Paterna Barcino''' ([[Senā Roma|romiešu laikos]])
'''Barcino''' ([[latīņu valoda|latīņu]])
'''Bartzelona''' ([[basku valoda|basku]])
'''Barcelone''' ([[franču valoda|franču]])
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Ada Colau i Ballano
 | area_total_km2           = 101.9
 | area_urban_km2           = 803
 | elevation_m              = 12
 | population_total         = 1621537
 | population_as_of         = {{dat|2009|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 4210000 {{increase}}
 | population_metro         = 5000000 {{increase}}
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 08001–08080
 | area_code                = +34 (Spānija) 93 (pilsēta)
 | website                  = {{url|http://www.barcelona.cat/}}
 | footnotes                =
}}
'''Barselona''' ({{val|ca|Barcelona}}, izrunā: {{IPA|[[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|[bəɾsəˈlonə]]]}}; {{val|es|Barcelona}}, izrunā: {{IPA|[[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|[barθeˈlona]]]}}) ir pilsēta [[Spānija]]s ziemeļaustrumos [[Vidusjūra]]s krastā. Tas ir [[Katalonija]]s administratīvais centrs un novada apdzīvotākā pilsēta; kā arī visas valsts otra apdzīvotākā pilsēta pēc [[Madride]]s.<ref name=World_Urban_Areas>[http://www.demographia.com/db-worldua.pdf Demographia: World Urban Areas], March 2010</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.urbanaudit.org/DownloadPDF.ashx?CityCode=ES002C |title=Barcelona |author=Urban Audit – Larger Urban Zone ([[Eurostat]]) |accessdate= |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120114181556/http://www.urbanaudit.org/DownloadPDF.ashx?CityCode=ES002C |archivedate={{dat|2012|01|14||bez}} }}</ref> Galvenais [[Katalonija]]s ekonomiskais un kultūras centrs.

sentences:
[[Kategorija:Tautasdziesmas]]
[[Kategorija:Dziesmas latviešu valodā]]
[[Kategorija:Latvijas mūzika]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pianists
 | oriģinālnos = ''The Pianist''
 |      attēls = The Pianist movie.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[biogrāfiska filma]]
[[mūzikāla filma]]
[[drāmas filma]]
[[vēsturiska filma]]
 |    režisors = [[Romans Polaņskis]]
 |  producents =
 |   scenārijs = [[Ronalds Hārvuds]]
 |     aktieri = [[Adriens Brodijs]]
[[Tomass Krečmans]]
[[Frenks Finlijs]]
[[Emīlija Foksa]]
 |      mūzika = [[Vojcehs Kilars]]
 |   operators = [[Pāvels Edelmans]]
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
 |    izdošana = {{dat|2002|5|24||bez}}
 |      ilgums = 150 min
 |      valsts = {{FRA}}
{{DEU}}
{{GBR}}
{{POL}}
 |      valoda = [[vācu valoda]]
[[angļu valoda]]
[[franču valoda]]
[[krievu valoda]]
 |     budžets = $35 miljoni
 |    ienākumi = $120,1 miljoni
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}

sentences: '''Akcents''' ir noteikts [[izruna]]s veids, kas raksturīgs konkrētas valsts, teritorijas vai sociālās kārtas pārstāvjiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/accent|title=accent|website=Cambridge Dictionary|access-date=2024. gada 22. februāris}}</ref> Akcents atspoguļo citas valodas skaņu īpatnības vai, retāk, personas runas īpatnības. Akcentus nevajadzētu jaukt ar [[Dialekts|dialektiem]], kas ir valodas paveidi.

sentences: '''Uzņēmējdarbības tīmeklis''' ir cilvēku kopums, kurus saista savstarpējas [[komercija|komerciālas]] intereses. Uzņēmējdarbības tīmeklis palīdz [[uzņēmējs|uzņēmējiem]], nereti arī atsevišķiem [[speciālists|speciālistiem]], [[eksperts|ekspertiem]], [[zinātnieks|zinātniekiem]], dibināt noderīgus kontaktus. Bieži uzņēmējdarbības tīmekļu dalībnieki ir [[Mazie un vidējie uzņēmumi|mazo un vidējo uzņēmumu]] [[īpašnieks|īpašnieki]] vai to [[uzņēmuma vadītājs|vadītāji]], kuri meklē savas [[produkcija]]s vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] papildu [[pārdošana]]s iespējas, vai arī [[kapitālieguldījumi|kapitālieguldījumu]] piesaistes iespējas.

sentences: [[Ģeometrija|Ģeometrijā]] '''diagonāle''' ir [[nogrieznis]], kas savieno divas [[Daudzstūris|daudzstūra]] vai [[Daudzskaldnis|daudzskaldņa]] virsotnes, kad attiecīgās virsotnes neatrodas uz vienas un tās pašas [[šķautne]]s. Neformāli aprakstot, jebkura slīpa līnija tiek saukta par diagonāli. Vārds “diagonāle” cēlies no seno grieķu valodas διαγώνιος, ''diagonios,''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.etymonline.com/search?q=diagonal|title=Online Etymology Dictionary|last=|first=|access-date=|date=}}</ref> kas tiešā tulkojumā nozīmē “no leņķa līdz leņķim”, to izmantoja gan [[Strabons]],<ref>Strabo, Geography 2.1.36—37</ref> gan [[Eiklīds]]<ref>Euclid, Elements book 11, proposition 28</ref> aprakstot līniju, kas savieno divas [[Rombs|rombu]] vai [[Kubs|kubu]]<ref>Euclid, Elements book 11, proposition 38</ref> virsotnes, un vēlāk šis termins adoptējās latīņu valodā kā ''diagonus'' (“slīpa līnija”).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mājas
 | oriģinālnos = ''Home''
 |      attēls = MajasFilma.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, animācijas filma, zinātniskā fantastika, piedzīvojumu filma
 |    režisors = [[Tims Džonsons]]
 |  producents =
* [[Kriss Dženkinss]]
* [[Sjūzana Birdžija]]
* [[Mireja Sorija]]
 |   scenārijs =
* [[Toms Dž. Estls]]
* [[Mets Embers]]
 |     aktieri =
* [[Džims Pārsonss]]
* [[Rianna]]
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Dženifere Lopesa]]
* [[Mets Džounss]]
 |      mūzika =
* [[Lorne Balfs]]
* ''[[Stargate (mūziķi)|Stargate]]''
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[DreamWorks Animation]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|3|7|Bolderas filmu festivāls|2015|3|20|Latvija|2015|3|27|ASV|}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/home-2014|title=Home|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 21, 2018|archive-date={{dat|2020|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200407092034/https://www.bbfc.co.uk/releases/home-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|135 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happysmekday.htm|title=Home (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 21, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|386 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mājas"''' ({{val|en|Home}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[animācijas filma]], kuras režisors ir [[Tims Džonsons]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Džims Pārsonss]], [[Rianna]], [[Stīvs Mārtins]], [[Dženifere Lopesa]] un [[Mets Džounss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|3|7||bez}} Bolderas filmu festivālā.

sentences: '''Atomelektrostacija''' (saīsinājumā '''AES''') jeb '''kodolspēkstacija''' ir [[elektrostacija]], kurā [[elektroenerģētika|elektroenerģiju]] ražo no [[siltums|siltuma]], kuru iegūst dažu smago elementu (235[[Urāns (elements)|U]], 239[[plutonijs|Pu]]) [[atoma kodols|atomu kodolu]] dalīšanās ķēdes reakcijā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Osment''''' var būt:
* [[Emilija Osmenta]];
* [[Heilijs Džoels Osments]].

sentences:
'''Centrāleiropas diabēta biedrība''' ({{val-de|Zentraleuropäische Diabetesgesellschaft}}; {{val-en|Central European Diabetes Association}}) ir starptautiska medicīniski zinātniska profesionāla biedrība. Tā tika dibināta 1969. gadā Vīnē kā "Starptautisko Donavas Simpoziju Federācija par Cukura Diabētu" (saīsināti - FID). 2006. gadā sakarā ar [[Baltija]]s valstu pievienošanos tā tika pārdēvēta, kaut arī pārejas periodā tiek lietoti abi nosaukumi.

== Vēsture un pašreizējie uzdevumi ==
"Aukstā kara" periodā FID kongresi kalpoja "Dzelzs priekškara" pārvarēšanai starp diabēta speciālistiem padomju bloka valstīs un rietumvalstīs. Austrija tika izvēlēta kā piemērota sanāksmju vieta, jo tā bija pie blokiem nepiederoša valsts, uz kuru bija vieglāk iegūt izbraukšanas atļaujas. Tagad biedrības mērķis ir veikt teorētisko un praktisko zināšanu pārnesi un veicināt [[Cukura diabēts|diabēta]] ārstēšanas standartu izlīdzināšanos šajā Eiropas daļā.

sentences: '''Pārejoša Mēness parādība'''<ref>I.Vilks, Astronomijas vārdnīca, LU Akadēmiskais apgāds, 2014, {{ISBN|978-9984-45-857-1}}</ref> ir īslaicīga Mēness virsmas krāsas, formas, apgaismojuma vai citāda izmaiņa.

sentences:
{{islāms}}
'''Imāms''' ({{val-ar|إمام}}, ''Imām'' — ‘vadītājs’) ir garīdznieks [[islāms|islāmā]], kas vada [[mošeja|mošeju]] darbību, organizēt kopīgas [[musulmaņi|musulmaņu]] kopienas [[lūgšana]]s un veic citus [[rituāls|rituālus]]. [[Šiītu islāms|Šiītu islāmā]] jēdziens "imāms" tiek izmantots arī, lai apzīmētu virsvadoņus — pravieša [[Muhameds|Muhameda]] tiešos pēctečus. Par pirmo imāmu kļuva Muhameda znots [[Alī ibn Abū Tālibs]]. Vēl ar šo terminu reizēm apzīmē ievērojamus musulmaņu [[teoloģija|teologus]], kā arī [[šariats|šariata]] tiesnešus.

sentences: [[Filozofija|Filozofijā]] '''intelekts''' ({{val|la|intellectus}}) ir spēja [[Izziņa (filozofija)|izzināt]] un atspoguļot priekšmetu, norišu un [[parādība|parādību]] īpašības un savstarpējās attiecības, kā arī, izmantojot izziņas rezultātus, veikt secinājumus, pieņemt lēmumus un risināt problēmas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/intelekts|title=intelekts {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-11-15}}</ref> Īpašību, ko raksturo attīstītas intelektuālās spējas un to rezultātā iegūta atziņu bagātība, sauc par [[inteliģence|inteliģenci]] ([[Latīņu valoda|latīņu]]: ''intelligentia;'' nejaukt ar vēlāko 19. gadsimtā pievienoto nozīmi attiecībā uz sabiedrības slāni, no [[Poļu valoda|poļu]]: ''intelligencja'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/inteli%C4%A3ence|title=inteliģence {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-11-15}}</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|antivielu fizikā|imunoloģiskajām antivielām|antivielas}}
'''Antiviela''' jeb '''antimatērija''' ir [[viela]] ([[matērija]]), kas sastāv no [[antidaļiņa|antidaļiņām]]. Tā tiek uzskatīta par matēriju "ar pretēju zīmi", jo parasto [[nuklons|nuklonu]] un [[elektrons|elektronu]] vietā sastāv no antinukloniem ([[antiprotons|antiprotoniem]] un [[antineitrons|antineitroniem]]) un [[pozitrons|pozitroniem]], kam [[masa]] un [[spins]] ir tādi paši kā atbilstošajām [[elementārdaļiņa|daļiņām]], bet [[elektriskais lādiņš]] - pretējs. Lielākajai daļai elementārdaļiņu, piemēram, [[mions|mioniem]], [[pions|pioniem]], [[kaons|kaoniem]] eksistē atbilstošas antidaļiņas (antimioni, antipioni, antikaoni u.c.) ar tādu pašu [[vidējais dzīves laiks|vidējo dzīves laiku]], bet pretēju lādiņu un citiem parametriem ([[barionu lādiņš|barionu lādiņu]], [[leptonu lādiņš|leptonu lādiņu]], [[dīvainība (fizika)|dīvainību]], [[šarms (fizika)|šarmu]], [[magnētiskais moments|magnētisko momentu]]<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 45. lpp.</ref>. Ir arī tādas daļiņas, kam nav antidaļiņu (var uzskatīt, ka tās ir pašas sev antidaļiņas), piemēram, [[fotons|fotoni]] un neitrālie pioni.

sentences: '''Meksikas revolūcija''' ir svarīgākais notikums [[Meksika]]s 20. gadsimta vēsturē, kas sākās 1910. gadā. Atšķirībā no [[Latīņamerika|Latīņamerikā]] ierastajiem apvērsumiem, pilsoņu kariem, diktatūrām un radikāļu režīmiem, Meksikas revolūcija izveidoja jaunu politisko sistēmu, kas Meksikā pastāv joprojām. Par revolucionāro karu beigu posmu uzskata 1920. gadu, bet tās aktīvais politiskais posms turpinājās līdz 1940. gadam, kad jaunā vara veica plašu zemes reformu, nacionalizēja ārvalstu uzņēmumus un padarīja izglītību vispārēji pieejamu. Revolūcijas kara un trūkuma dēļ no 1910. līdz 1920. gadam Meksikas iedzīvotāju skaits kritās no 15 miljoniem uz 13 miljoniem.

sentences:
{{Kauja
|kauja=Orlas-Kromu operācija
|attēls=
|paraksts= Drozdova un Korņilova divīzijas uzbrukums Sarkanās armijas trieciengrupai (Latdivīzijai) un prettriecieni
|konfl=[[Krievijas pilsoņu karš]]
|laiks=[[1919]]. gada 11. oktobris - 18. novembris
|vieta=[[Orla]]s apkaime
|iznāk= Sarkanās armijas uzvara
|puse1={{flagicon|Russia}} Dienvidkrievijas bruņotie spēki
|puse2= [[Sarkanā armija]]
|karavad1= Aleksandrs Kutepovs - Brīvprātīgo armijas 1. armijas korpusa komandieris
|karavad2= [[Aleksandrs Jegorovs]] - Dienvidu frontes pavēlnieks
|spēki1= apmēram 22 300 karavīru (Krievijas Brīvprātīgo armijas 1. armijas korpuss)
|spēki2= apmēram 62 000 karavīru (8. armija, 13. armija, 14. armija)
|zaud1=
|zaud2=
}}

sentences: '''1. augusts''' ir gada 213. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (214. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 152 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = PulicariaVulgaris2.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = [[Mazais sūricis]] (''Pulicaria vulgaris'')
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Pulicaria
| ģints_lv = Sūriči
| binomial = Pulicaria
| sinonīmi =
}}'''Sūriči''' ({{Val-la|Pulicaria}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kuras savvaļā ir sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30117361-2|title=Pulicaria Gaertn. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-19|language=en}}</ref>

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Vielas infokaste
|              nosaukums =
|                 attēls =
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula =
|                molmasa =
|                blīvums =
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}</pre>

sentences:
}} {{legend|#996633|[[Kristāliskie ieži]]}} {{legend|#663300|[[Mantija]]}}]]
'''Kontinentālais šelfs''' vai vienkārši '''šelfs''' (no {{val-en|shelf}} — 'sēklis' vai 'plaukts') ir [[kontinents|kontinentu]] zemūdens apkārtne līdz apmēram 200 metru<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 650. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> dziļumam (dažos gadījumos līdz pat 500—1500 m dziļumam). Kontinentālais šelfs no [[ģeoloģija]]s viedokļa tiek pieskaitīts kontinentiem, jo šelfa ģeoloģiskā uzbūve ir tāda pati. Šelfa robežas ir jūras krasts un zemūdens nogāze (krass jūras dibena pārliekums).

sentences:
s pārtvertā narkotiku zemūdene<ref name="PERU">[https://www.miamiherald.com/latest-news/article238345743.html de Guerra del Perú via Storyful M. Peruvian authorities seize narco-submarine carrying over a ton of cocaine] Miami Herald 2019. gada 13. decembris. Skatīts: 2020. gada 24. novembrī</ref>]]
'''Narkotiku zemūdene''' ir paštaisīts zemūdens pašgājējs [[Zemūdens aparāts|aparāts]], ko būvējuši [[Nelegālā narkotiku tirdzniecība|narkotiku kontrabandisti]], lai ievestu narkotikas. Īpaši intensīvi tās izmanto Kolumbijas [[Narkotiku kartelis|narkotiku karteļu]] locekļi, lai eksportētu [[Kokaīns|kokaīnu]] no [[Kolumbija]]s uz [[Meksika|Meksiku]] un tālāk pa sauszemes ceļu uz [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajām Valstīm]].<ref name="Drug">[https://www.nytimes.com/2009/04/26/magazine/26drugs-t.html?_r=1 Kushner D. Drug-Sub Culture] The New York Times Magazine 2009. gada 23. aprīlis. Skatīts: 2020. gada 26. novembrī</ref><ref name="Taiwan">[https://www.taiwannews.com.tw/en/news/1309588 Bajak F. DEA: Seized submarine quantum leap for narcos]{{Novecojusi saite}} Taiwan News 2010. gada 5. jūlijs. Skatīts: 2020. gada 26. novembrī</ref> Ir radušās bažas, ka šādus kuģus var izmantot [[Terorisms|terorismā]].<ref name="Terror">[https://www.theatlantic.com/international/archive/2012/09/feds-cant-catch-cartels-cocaine-filled-submarines/323833/ Estes A. C. The Feds Can't Catch the Cartels' Cocaine-Filled Submarines] The Atlantic 2012. gada 9. septembris. Skatīts: 2020. gada 26. novembrī</ref> Šo peldlīdzekļu iespējas ir būtiski pieaugušas (dažas šādas zemūdenes spēj šķērsot [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]]); to darbības rajoni un rādiusi ir paplašinājušies un to skaits ir strauji pieaudzis.<ref name="Yahoo">[https://www.yahoo.com/news/why-seas-suddenly-swimming-drug-223400474.html?guccounter=1&guce_referrer=aHR0cHM6Ly9lbi53aWtpcGVkaWEub3JnL3dpa2kvTmFyY28tc3VibWFyaW5l&guce_referrer_sig=AQAAALdtjP3x8-pelqOUPHp5EPSb0b9_NPCvXvlAmZleRSAtHUpUcNEmo5nEk-m1QQBqgD7UgmwTuqPFml7_zUnw6YG_EQQ-EKcpp97MzZCW3dZmoMP5fThJ1ZoowpsIHSGufHih6DpVho8zbWmy1M648humx2UUEKJkBq8lK9P_R9CY Mizokami K. Why Our Seas Are Suddenly Swimming With Drug-Running Narcosubs] Popular Mechanics 2020. gada 5. marts. Skatīts: 2020. gada 26. novembrī</ref>

sentences: '''18. februāris''' ir gada 49. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 316 (317 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = OpenBSD
| screenshot             =
| caption                = OpenBSD simbols: ''Puffy'' ("ežzivs")
| developer              = The OpenBSD Project
| family                 = [[Berkeley Software Distribution|BSD]]
| source_model           = [[Atvērtais pirmkods]]
| latest_release_version = 7.4
| latest_release_date    = {{dat|2023|10|16}}<ref>Informācija atjaunota {{dat|2024|3|26}}</ref>
| kernel_type            = Monolītisks
| ui                     = Modificēts [[pdksh]], [[FVWM]] 2.2.5, paredzēts [[X Window System|X11]]
| license                = Galvenokārt [[BSD licences|BSD]]
| working_state          = Pašlaik
| website                = [http://www.openbsd.org www.openbsd.org]
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
 |             Fons = grupa
 |            Vārds = ABBA
 |           Attēls = ABBA - TopPop 1974 5.png
 |          Att_izm = 250px
 |           Ainava =
 |         Apraksts = ABBA 1974. gadā
 |            Vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
 |            Žanrs = [[popmūzika]], [[eiropops]], [[disko]], [[eirodisko]]
 |             Gadi = 1972—1982, 2018–pašlaik
 | Izdevējkompānija = ''Metal'', ''[[Polydor Records|Polydor]]'', ''[[Atlantic Records|Atlantic]]'', ''[[Universal Music Group|Universal]]'', ''[[Epic Records|Epic]]'', ''[[Disques Vogue|Vogue]]'', ''[[RCA Records|RCA]]'', ''[[PolyGram]]'', ''Sunshine''  (Rodēzija/Zimbabve), ''Ariston/Dig It'' (Itālija)
 |    Darbojies_arī = ''[[Hep Stars]]'', ''[[Hootenanny Singers]]'', ''[[Benny Anderssons Orkester]]''
 |            Mlapa = {{URL|https://abbasite.com/}}
 |       Dalībnieki = {{ubl|[[Angnēta Feltskūga]]|[[Bjērns Ulveuss]]|[[Benni Andešons]]|[[Anni Frida Lingstade|Anni Frida "Frīda" Lingstāde]]}}
 |   Bij_dalībnieki =
}}

sentences:
'''Himna''' ir svinīga [[dziesma]], mākslas darbs, kas ar īpašiem izteiksmes līdzekļiem pauž slavinājumu, pacilātību.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=himna Tezaurs.lv]{{Novecojusi saite}}</ref> Sākotnēji radās kā sakrāla dziesma, slavinot kādu dievību.
{{Listen
 | filename=Ein' Feste Burg.ogg
 | title=''Ein feste Burg ist unser Gott''
 | description=Pazīstama [[luterisms|luterisma]] himna
}}
Termins cēlies no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] {{gree|ὕμνος}} (''hymnos''), un tiek saistīts ar [[darbības vārds|darbības vārdu]] {{gree|ὑφαίνω}} — ‘aust’, saprotot himnu kā «uzaustu» dziesmu. Himnas kā sakrālas dziesmas pastāvējušas jau senajā [[Indija|Indijā]], kur tās bija ne tikai senākie literārie darbi, bet ieņem nozīmīgu vietu arī vēlāko laiku literatūrā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Onychodus jandemarrai holotype skull.png
| att_nosaukums = Onihodveidīgās (''[[Onychodus jandemarrai]]'') galva
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         kārta = Onychodontiformes
|      kārta_lv = Onihodveidīgās
|      binomial = Onychodontiformes Andrews, 1973
|    iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Bukkanodus}} Johanson ''et al.'', 2007
* † {{TaksoSaite|Grossius}} Schultze, 1973
* † {{TaksoSaite|Luckeus}} Young & Schultze, 2005
* † {{TaksoSaite|Onychodus}} Newberry, 1857
* † {{TaksoSaite|Qingmenodus}} Lu & Zhu, 2009
* † {{TaksoSaite|Selenodus}} Mondéjar-Fernández, 2020
* † {{TaksoSaite|Strunius}} Jessen, 1966
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
* ''Onychodontida'', ''Struniiformes''
}}

sentences: '''17. septembris''' ir gada 260. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (261. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 105 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dedpūls
| attēls                   = Dedpuls.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Deadpool''
| žanrs                    = Supervaroņu filma
| režisors                 = Tims Millers
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Morēna Bakarina]]
* [[Eds Skreins]]
* [[T.J. Millers]]
* [[Džīna Karano]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = [[Marvel Entertainment]]
| izplatītājs              = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|2|8|Parīzes pirmizrāde|2016|2|12|ASV|2016|2|12|Latvija|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/deadpool-2016|title=Deadpool|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 25, 2018|archive-date={{dat|2018|07|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180710201044/http://www.bbfc.co.uk/releases/deadpool-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|58 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deadpool2016.htm |title=Deadpool (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 25, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|783,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Dedpūls 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Dedpūls"''' ({{val|en|Deadpool}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Tims Millers]]. Filma ir balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' tāda paša nosaukuma tēlu. Filmai 2018. gadā iznāca turpinājums "[[Dedpūls 2]]".

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Malaysia|Malaizijas riteņbraucēji}}

sentences: '''16. augusts''' ir gada 228. diena (229. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 137 dienas.

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Budas pils
 |      native_name = ''Budavári Palota''
 |       other_name =
 |            image = River Beatrice (ship, 2007) 005.jpg
 |       image_size = 250px
 |          caption =
 |      pushpin_map = Budapešta
 |      map_caption =
 | latd  = 47 | latm  = 29 | lats  = 46 | latNS  = N
 | longd = 19 | longm =  2 | longs = 23 | longEW = E
 |         location = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
 |     nearest_city =
 |             area = 4,73 km{{sup|2}}
 |            built = 14.—20. gadsimts
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website =
 |         embedded =
}}
<mapframe text="Budas pils" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q46313"
}
</mapframe>
'''Budas pils''' ir vēsturiska pils [[Budapešta|Budapeštā]], [[Ungārija|Ungārijā]]. Mūsdienās te atrodas vairākas kultūras institūcijas, tai skaitā Nacionālā galerija un Budapeštas vēstures muzejs. Pili ar [[Ādama Klārka laukums|Ādama Klārka laukumu]] un [[Sēčeņi ķēžu tilts|Sēčeņi ķēžu tiltu]] savieno [[Budas pils funikulers]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''PAO KAMAZ''
| native_name = ''ПАО КАМАЗ''
| logo = Typeface logo of KAMAZ.svg
| caption =
| type = Publiska akciju sabiedrība
| traded_as =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1969. gads
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Naberežnije Čelni]]
| location_country = {{RUS}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[autobūve]]
| products = [[kravas mašīna]]s, [[autobuss|autobusi]], speciālā tehnika
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum =
| assets =
| equity =
| owner = ''[[Rosteh]]'' (47,1 %)
''Avtoinvest'' (23,54 %)
''[[Daimler Truck]]'' (15,00 %)
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = [https://kamaz.ru/ kamaz.ru]
| footnotes =
| intl =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazetijīts
|attēls=
|klase=Telurīds
|ŠtruncaID=2/B.10-20
|ķīm_formula=Ag3HgPbSbTe5
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Gaišpelēks
|svītra=Melna
|habituss=Atrasti sīki paraugi - kristāliņi, graudiņi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=3-3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences: '''Aldehīdi''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kurus var iegūt, dehidrogenējot pirmējos [[spirti|spirtus]]. No tā arī cēlies aldehīdu nosaukums ({{Val-la|al(cohol) dehyd(rogenatum)}} — dehidrogenēts spirts). Aldehīdi var izomerizēties par [[enoli]]em, taču aldehīda forma ir daudz stabilāka. Aldehīdi var oksidēties, veidojot [[karbonskābes]].

sentences: '''Izkliedētā skaitļošana''' jeb '''izkliedētā datošana''' ({{val-en|distributed computing}})<ref>{{AkadTerm|term=izkliedētā skaitļošana|lang=LV}}</ref> ir [[datorzinātne]]s nozare, kas pēta izkliedētas sistēmas. Izkliedētas sistēmas ir [[programmatūra]]s sistēmas, kuras komponentes ir atsevišķas sistēmas, kas savienotas [[datoru tīkls|tīklā]] un koordinē savu darbību apmainoties ar ziņojumiem.<ref name="Coulouris">{{cite book|last=Coulouris|first=George|author2=Jean Dollimore|author3=Tim Kindberg|author4=Gordon Blair|title=Distributed Systems: Concepts and Design (5th Edition)|url=https://archive.org/details/distributedsyste0000coul_e0z4|publisher = Addison-Wesley|year=2011|location=Boston|isbn=0-132-14301-1}}</ref> Komponentes savā starpā sazinās, lai kopīgi sasniegtu kādu vienu konkrētu mērķi. Trīs izkliedētas sistēmas raksturojošas īpašības ir: komponenšu [[laiksakritība]] ({{val-en|concurrency}}), vienota pulksteņa neesamība un neatkarīga komponenšu [[atteice]].

sentences:
s. Animācijā var redzēt vidējās temperatūru izmaiņu gada laikā pa mēnešiem]]
'''Klimatoloģija''' ir [[zinātne]] par [[klimats|klimatu]]. Speciālisti nodarbojas ar klimatu izpēti, pēta klimatu atšķirības, [[klimata izmaiņas]], izmaiņu cēloņus un šo izmaiņu sekas. Klimatoloģija pamatā balstās uz [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], kur galvenā uzmanība tiek pievērsta [[atmosfēra|atmosfērā]] notiekošajiem procesiem. Klimatoloģijā apskata arī citus klimatu ietekmējošos faktorus, piemēram, [[jūras straume]]s un [[kalnu grēdas]].

sentences: '''Ekonomikas izaugsme''' ir [[ražošana]]s apjoma (reālā [[Iekšzemes kopprodukts|iekšzemes kopprodukta]] (IKP)) palielināšanās temps noteiktā laika periodā. Ekonomikas izaugsmes rādītājs ir reālā IKP pieauguma temps.<ref name="uzdevumi.lv">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/ekonomika/10-12-klase/valsts-loma-tirgus-ekonomika-3761/re-c7880313-fa48-4e98-9ccd-7ca5fdda90d0|title=Ekonomikas izaugsme, attīstība — teorija. Ekonomika, 10. - 12. klase.|website=www.uzdevumi.lv|language=lv|access-date=2019-03-24}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ielu advokāts
| attēls                   = The Lincoln Lawyer Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lincoln Lawyer''
| žanrs                    = trilleris
| režisors                 = [[Breds Furmans]]
| producents               =
* [[Sdinijs Kimmels]]
* [[Toms Rozenbergs]]
* [[Gerijs Lučesi]]
* [[Ričards Raits (producents)|Ričards Raits]]
* [[Skots Steindorfs]]
| scenārija autors         = [[Džons Romāno]]
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Raiens Filipe]]
* [[Džošs Lūkass]]
* [[Džons Legisamo]]
* [[Maikls Penja]]
* [[Boba Gantons]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Lakeshore Entertainment]]''
* ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
* ''[[Stone Village Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|3|10|Holivudas pirmizrāde|2011|3|18|Pasaules pirmizrāde|2011|5|20|Latvija|}}
| ilgums                   = 116 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lincoln-lawyer-2011|title=The Lincoln Lawyer|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 4, 2019|archive-date={{dat|2019|04|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190404170446/http://www.bbfc.co.uk/releases/lincoln-lawyer-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lincolnlawyer.htm|title=The Lincoln Lawyer (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ielu advokāts"''' ({{val|en|The Lincoln Lawyer}}) ir 2011. gada trilleris, kas balstīts uz Maikla Konelija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Breds Furmans]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Marisa Tomeja]], [[Raiens Filipe]], [[Džošs Lūkass]], [[Džons Legisamo]], [[Maikls Penja]] un [[Boba Gantons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|3|10||bez}} Holivudā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Nactus serpensinsulae IleRonde 860513.jpg
| att_nosaukums  = ''Nactus serpensinsulae durrelli'' no [[Raunda]]s
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Nactus
| ģints_lv       =
| suga           = Nactus serpensinsula
| suga_lv        = Sērpentas gekons
| suga_r         = Sērpentas gekons
| binomial       = Nactus serpensinsula, <small>([[Arthur Loveridge|Loveridge]], 1951)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi =
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Loveridge, 1951)''
* ''Cyrtodactylus serpensinsula'' ''(Underwood, 1954)''
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Wermuth, 1965)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1983)''
* ''Cyrtodactylus (Mascarenogecko) serpeninsula)'' ''(Ulber & Gericke, 1988)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1993)''
* ''Nactus serpensinsula durrelli'' ''(Arnold & Jones, 1994)''
* ''Nactus serpensinsula durrellorum'' ''(Michels & Bauer, 2004)''
}}

sentences:
{{cita nozīme|upi|pilsētu|Tereka (pilsēta)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Tereka
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Terek.png
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Terekas upes baseins
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Zilgahohs|Zilgahoha kalns]], [[Lielais Kaukāzs]], [[Gruzija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kaspijas jūra]]
  | baseina_valstis   = {{GEO}}, {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 623
  | iztekas_augstums  = 2713
  | ietekas_augstums  = -28
  | kritums           =
  | caurtece          = 305
  | caurtece_vieta    = 16 km no ietekas
  | gada_notece       =
  | baseins           = 43200
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}
'''Tereka''' ({{val|ru|Терек|p=ˈtʲerʲɪk}}; {{val|krc|Терк}}, ''Terk''; {{val|ka|თერგი}}, ''Tergi''; {{val|os|Терк}}, ''Terk''; {{val|kum|Терек-сув}}, ''Terek-suv''; {{val|ce|Теркa}}, ''Terka'') ir lielākā upe [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāzā]]. Terekas izteka ir [[Gruzija|Gruzijā]], upe šķērso [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] kalnus un tālāk tek [[Krievijas Federācija]]s teritorijā. Pie ietekas [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūrā]] upe veido plašu [[upes delta|deltu]].<ref name="Дельта" />

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = ''Avia B-534''
|attēls               = Avia B534.jpg
|paraksts             = Avia B-534
|tips                 = [[Iznīcinātājs]]
|valsts               = [[Čehoslovākija]]
|ražotājs             = [[Avia]]
|dizaineris           = Františeks Novotnijs
|pirmais lidojums     = {{Dat|1933|05|25}}
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   =
|status               = vairs neizmanto
|primārais lietotājs  = [[Čehoslovākijas Gaisa spēki]]
|ražošanā             = 1934—1939
|skaits               = 568<ref>Vraný, Jiří. Avia B.534 (in Czech). Prague, Czechoslovakia: AeroArchiv, 1991. ISBN 80-7030-114-7.</ref>
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
}}

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Ķīmiskie elementi]]
[[Kategorija:Halogēni]]

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons|Szkzaunes]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{citas nozīmes|ļoti stipru vēju|vētra (nozīmju atdalīšana)|vētra}}
'''Vētra''' ir ļoti stiprs [[vējš]], kura summārais ātrums 10 minūšu laikā parasti sasniedz vismaz 24 m/s, bet vēja ātrums brāzmās var sasniegt 50 un pat 100 m/s lielu ātrumu.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Marresaļa
| oriģinālnosaukums    = ''Марресаля''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jamalas Ņencu autonomais apvidus#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=69| latm=42| lats=51| latNS=N
| longd=66| longm=48| longs=52| longEW=E
| novietojums          = [[Jamala]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1914
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 3
| pers_ziema           = 3
| augstums             = 24
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- [[Maskavas laiks|UTC+3]] -->
| mājaslapa            =
}}
'''Jūras hidrometeoroloģiskā krasta stacija «Marresaļa»''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая береговая станция «Марресаля»}}) ir [[Krievija]]s vissezonas [[meteostacija|hidrometeoroloģiskā]] [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Jamala]]s pussalas rietumu krastā pie [[Karas jūra]]s Baidaratas līča 12 km uz ziemeļiem no Marresaļes zemesraga. Administratīvi ietilpst [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus|Jamalas Ņencu autonomā apvidus]] [[Jamalas rajons|Jamalas rajonā]]. Līdz 2010. gadam tika uzskatīta par apdzīvotu vietu '''Morrasaļe''' (''Моррасале''; no [[ņencu valoda]]s — ‘smilšu strēle’).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Life After Beth''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  Life After Beth poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, zombiju filma
 |    režisors = [[Džefs Bena]]
 |  producents =
* [[Maikls Zekins]]
* [[Liza Destro]]
 |   scenārijs = Džefs Bena
 |     aktieri =
* [[Obrija Plaza]]
* [[Deins Dehāns]]
* [[Mollija Šenona]]
* [[Šerila Hainsa]]
* [[Pols Raizers]]
* [[Metjū Grejs Gablers]]
* [[Džons Reilijs]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[American Zoetrope]]''
* ''[[Abbolita Productions]]''
* ''[[Starstream Entertainment]]''
* ''[[XYZ Films]]''
 | izplatītājs = ''[[A24]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|8|15|ASV|}}
August 15, 2014 (United States)
 |      ilgums = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/life-after-beth-2014|title=Life After Beth|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018|archive-date={{dat|2019|11|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191112043656/https://bbfc.co.uk/releases/life-after-beth-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|274,717}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lifeafterbeth.htm|title=Life After Beth (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|1|20||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Life After Beth''''' ir 2014. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džefs Bena]]. Galvenās lomas atveido [[Obrija Plaza]], [[Deins Dehāns]], [[Mollija Šenona]], [[Šerila Hainsa]], [[Pols Raizers]], [[Metjū Grejs Gablers]] un [[Džons Reilijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Berss''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hidrohinona struktūrformula

Hidrohinona molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1300
|kušanas temperatūra=172 °C
|viršanas temperatūra=287 °C
}}
'''Hidrohinons''' (para-dihidroksibenzols, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Hidrohinons ir bezkrāsaini prizmveidīgi kristāli, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences:
šķirnes ķēve]]
Par '''ķēvi''' sauc [[zirgu dzimta]]s dzīvnieku mātīti, bet visbiežāk nosaukums tiek lietots [[mājas zirgs|mājas zirga]] mātītes apzīmēšanai. Zirgu [[tēviņš|tēviņu]] sauc par [[ērzelis|ērzeli]], bet mazuli un jaunzirgu līdz dzimumbrieduma sasniegšanai par kumeļu.

sentences:
{{atveidošana}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''ESC Clermont Business School''''' ({{val|fr|École supérieure de commerce de Clermont}}) ir [[Eiropa]]s biznesa augstskola ar vairākām universitātes pilsētiņām, kas atrodas [[Klermonferāna|Klermonferānā]]. ''ESC Clermont'' dibināta 1919. gadā.

sentences:
, [[Irāna|Irānā]]]]
'''Hidžābs''' ({{val|ar|حجاب}}, {{izrunā|ħi.d͡ʒaːb}} — ‘priekškars’, ‘aizsegs’) ir aizsedzošs galvas un ķermeņa [[apģērbs]], kuru [[musulmaņi|musulmaņu]] sievietes valkā esot sabiedrībā un atrodoties svešu vīriešu klātbūtnē. Būtībā hidžābs ir [[lakats]], kas nosedz [[mati|matus]], apvijot galvu un kaklu, kā arī pārējo ķermeni, atstājot [[seja|seju]] redzamu. Atsevišķos gadījumos par hidžābu sauc arī tādu apģērbu, kas arī aizsedz seju, bet precīzāk šādu apģērbu sauc par [[nikābs|nikābu]]. Hidžābs ir noteikta garderobes daļa islāmticīgajām sievietēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| platums =
| attēls = Solanum carolinense, 2021-07-09, Shadyside, 02.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Solanum carolinense''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Solanales
| rinda_lv = Nakteņu rinda
| dzimta = Solanaceae
| dzimta_lv = Nakteņu dzimta
| ģints = Solanum
| ģints_lv = Naktenes
| binomial = Solanum
| kategorijas = nē
}}'''Naktenes''' ({{val|la|Solanum}}) ir liela un daudzveidīga [[nakteņu dzimta]]s ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000630-2|title=Solanum L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-15|language=en}}</ref> Ģintī ir klasificēti trīs ekonomiski nozīmīgi augi: [[Tomāts|tomāti]], [[Kartupelis|kartupeļi]] un [[Baklažāns|baklažāni]], kā arī citi augi kuri tiek kultivēti augļu vai dekoratīvo [[Zieds|ziedu]] dēļ.

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Seišelas|Seišelu]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Seišelu salām ir iekļautas '''2 vietas''' (abi dabas objekti), savukārt 2 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/sc Seišelas]</ref>.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Kenijs Rodžers
| Vieta_mr = {{vieta|ASV|Džordžija|Sendispringsa}}
| Izdevējkompānija = {{hlist|Cue|Carlton|[[Mercury Records|Mercury]]|[[United Artists Records|United Artists]]|[[Giant Records (Warner)|Giant]]|[[Reprise Records|Reprise]]|[[Atlantic Records|Atlantic]]|[[Liberty Records|Liberty]]|[[Curb Records|Curb]]|[[RCA Records|RCA]]|Dreamcatcher|[[Capitol Records|Capitol]]|[[Warner Music Group|WEA]]|[[Warner Records|Warner Bros.]]}}
| Darbojies_arī = {{hlist|The Scholars|The Bobby Doyle Trio|[[The New Christy Minstrels]]|[[Kenny Rogers and The First Edition|The First Edition]]|[[Dolly Parton]]|[[Dottie West]]|[[Barry Gibb]]|[[Kim Carnes]]|[[David Foster]]|[[Lionel Richie]]|[[Mel Tillis]]}}
| Gadi = 1957–2017
| Instrumenti = {{hlist|Vokāls|ģitāra|basģitāra|harmonika|[[vijole]]}}
| Nodarbošanās = {{hlist|Dziedātājs|dziesmu rakstnieks|aktieris|ierakstu producents|uzņēmējs}}
| Žanrs = {{hlist|[[Kantrīmūzika]]|[[popmūzika]]}}
| Miris = {{death date and age|2020|03|20|1938|08|21}}
| Vārds_orig = Kenny Rogers
| Vieta =
| Dzimis = {{dat|1938|8|21}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Teksasa|Hjūstona}}
| Apraksts = Rodžers 1997. gada janvārī
| Fons =
| Attēls = KennyRogers.jpg
| Mlapa = {{URL|http://kennyrogers.com/}}
}}
'''Kenets Rejs Rodžerss''' ({{val|en|Kenneth Ray Rogers}}; 1938. gada 21. augusts — 2020. gada 20. marts) bija amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, aktieris, ierakstu producents un uzņēmējs, [[Kantrimūzika]]s slavas zāles loceklis.<ref name="cmt1304">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cmt.com/news/country-music/1705310/country-hall-of-fame-elects-kenny-rogers-bobby-bare-jack-clement.jhtml|title=Country Hall of Fame Elects Kenny Rogers, Bobby Bare, Jack Clement|last=CMT.com Staff|publisher=cmt.com|website=CMT News|access-date=April 13, 2013|date=April 10, 2013|archive-date={{dat|2013|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20130413171623/http://www.cmt.com/news/country-music/1705310/country-hall-of-fame-elects-kenny-rogers-bobby-bare-jack-clement.jhtml}}</ref> Lai arī Rodžerss guva lielākos panākumus ar kantrīmūziku, viņā radīja vairāk nekā 120 hitu singlus dažādos mūzikas žanros, vairāk nekā 200 atsevišķu nedēļu topus kantri un pop albumu topos vien Amerikas Savienotajās Valstīs un visā pasaulē pārdeva vairāk nekā 100 miljonus ierakstu, padarot viņu par vienu no visu laiku vislabāk pārdotajiem mūzikas māksliniekiem.<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.dailytownsman.com/breaking_news/262386041.html|title=Kenny Rogers touches down in Cranbrook this week|work=[[Cranbrook Daily Townsman]]|access-date=June 11, 2014|date=June 9, 2014|last=Coulter|first=Barry|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140714145334/http://www.dailytownsman.com/breaking_news/262386041.html|archivedate={{dat|2014|07|14||bez}}}}</ref>

sentences:
sievietes villaine un rotas. Rekonstrukcija pēc atradumiem [[Arheoloģiskie izrakumi|arheoloģiskajos izrakumos]] Kārļu Ainavās (12. gs.). [[Vilna]], [[misiņš]]. [[Latvijas Nacionālais vēstures muzejs|Latvijas nacionālā vēstures muzeja]] [[izstāde]]]]
 1895. gada [[akvarelis]] ar [[Turlavas pagasts|Turlavas pagasta]] [[Pliķu ciems|Pliķu ciema]] [[kuršu ķoniņi|kuršu ķoniņieni]] villainē]]
'''Villaine''' ir [[taisnstūris|taisnstūra]] nešūta plecu [[sega]] no [[vilna]]s vai [[lini|lina]] auduma, [[latvieši|latviešu]] un [[lībieši|lībiešu]] [[tautastērps|tautastērpa]] sastāvdaļa. [[Arheoloģija|Arheoloģiskie]] materiāli liecina, ka villaines valkātas ļoti sen, bet tiešie atradumi ir no 7. gadsimta.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu tautas tērpi. Raksti. Izšūšana.|author=Maruta Grasmane |year=2013 |publisher=Senā klēts |location=Rīga |isbn=978-9984-49-845-4 |page=22}}</ref> Etnogrāfiskā tautas tērpa villaines var būt rotātas ar izšuvumiem un celiem, var būt bez rotājumiem. Arheoloģiskā tautas tērpa villaines greznotas ar metāla gredzentiņiem un spirālītēm. Pēc krāsas villaines var būt balta, zila, zaļa, pelēka vai rūtaina, atkarībā no novada un laika posma.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu tradicionālais tautastērps un tā valkāšanas tradīcijas |author=Aija Jansone |year=2009 |publisher=Nemateriālā kultūras mantojuma valsts aģentūra |location=Rīga |isbn=978-9934-8035-8-1 |page=27}}</ref> Tradicionāli pie latviešu tautastērpa villaini sedz pāri abiem pleciem. Izņēmums ir Dienvidkurzeme, kur [[Rucava|Rucavā]] tās nēsāja uz vienas rokas, [[Nīca|Nīcā]] un [[Bārta|Bārtā]] sasprauda uz viena pleca.

sentences: '''26. novembris''' ir gada 330. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (331. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 35 dienas.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Čibis-M''
| Nosaukums_orig         = ''Чибис-М''
| Attēls                 = Progress M-13M departs with the small Chibis-M satellite.jpg
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         = ''Čibis-M'' saslēgšanās mezgla konteinerā pēc ''Progress M-13M'' atvienošanās
| KA_veids               = Zemes atmosfēras procesu pētniecības pavadonis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Zinātņu akadēmijas Kosmisko pētījumu institūts]] {{RUS}}
| Operators              =
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Krievijas Zinātņu akadēmijas Kosmisko pētījumu institūts]] {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|10|30|SK}} 10:11:12 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-U]]''
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Progress M-13M]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2014
| Beigu_datums           = {{dat|2014|10|15|SK}} 17:57 UTC
| Lidojuma_ilgums        = ~ 3 gadi
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 34,4 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 51,62°<ref name="mcc.rsa.ru" />
| Periods                = 94,5 min
| Apoapsīda              = 513 km
| Periapsīda             = 497 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              =
| KA_iepr                =
| KA_nāk                 =
}}
'''''Čibis-M''''' ({{val|ru|Чибис-М}} — "[[ķīvīte]]") bija [[Krievija]]s mikropavadonis Zemes atmosfēras procesu pētniecībai eksperimenta ''Mikrosputnik'' realizācijai. Palaists 2012. gadā no kravas kuģa [[Progress M-13M]]. Beidzis darbību 2014. gada oktobrī.

sentences: '''Indeterminisms''' (nedeterminisms) - [[filozofija|filozofiska]] mācība par to, ka var būt kādi notikumi, kuriem neeksistē (vai nevar noteikt) cēlonis.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mumija Abu-Džamals
|     vārds_orig = ''Mumia Abu-Jamal''
|         attēls = Portrait of Mumia Abu-Jamal, c. 1980.jpg
|     att_izmērs =
|     att_paraksts = Abu-Džamals 1980. gadā
|        dz_gads = 1954
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{flaga|ASV}} [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija]]
}}

sentences: '''Eikozānkarbonskābe''' (С20Н41СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Normālos apstākļos eikozānkarbonskābe ir balta pulverveida viela.

sentences: '''Kodominance''' ir viena [[gēns|gēna]] dažādu [[alēle|alēļu]] vienlaicīga izpausme [[heterozigota|heterozigotā]], neviens no [[fenotips|fenotipiem]] nav dominējošs. Dažkārt pirmajā paaudzē pēc krustošanas indivīdam ir vienādi izteiktas abu vecāku pazīmes. Piemēram, ja vienam no vecākiem ir A [[asinsgrupa]], bet otram vecākam B asinsgrupa, bērnam var būt AB asinsgrupa.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hermanis fon Helmholcs
|     vārds_orig = Hermann von Helmholtz
|         attēls = Hermann von Helmholtz.jpg
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Potsdama|Potsdamā]], [[Vācija|Vācijā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1894
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Harlotenburga|Harlotenburgā]] (tagad iekļauta [[Berlīne|Berlīnē]])
|   dzīves_vieta = [[Vācija]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Ferdinands fon Helmholcs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = Frīdriha Vilhelma Medicīnas institūts [[Berlīne|Berlīnē]]
|        zinātne = [[fizika]], [[fizioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Vilhelms Vīns]]
|     sasniegumi = [[enerģijas nezūdamības likums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Hermanis fon Helmholcs''' ({{val|de|Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz}}; {{dat|1821|8|31|N}} — {{dat|1894|9|8|N}}) bija vācu dabaszinātnieks, kas darbojās [[fizika]]s, [[matemātika]]s un [[fizioloģija]]s nozarēs. Profesors [[Kēnigsberga]]s, [[Bonna]]s, [[Haidelberga]]s un [[Berlīne]]s universitātēs. Viņa fizikāli ķīmiskās metodes un atklājumi ievērojami ietekmēja tā laika zinātnes attīstību Eiropā.

sentences:
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums          = Rīga Plaza
|logo               =
|logo izmērs        =
|attēls             = Rīga Plaza logo.png
|attēla paraksts    =
|pilsēta lokatīvā   = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte   = Riga 2
|latd               = 56| latm = 55| lats = 35.6| latNS =N
|longd              = 24| longm = 06| longs = 11.5| longEW =E
|valsts           = {{flag|Latvija}}
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apkaime          = [[Torņakalns]]
|adrese           = [[Mūkusalas iela]] 71
|atklāts          = {{dat|2009|3|31}}
|rekonstrukcija   =
|īpašnieks        = ''Summus Capital'', Ivars Vendelins
|pārvaldnieks     = ''Colliers''
|platība        = 90 000 m²
|tirdz platība  = 49 000 m²
|veikalu sk     = 160+
|autostāvvieta  = 1500 (1000 ēkā)
|apmeklētāji    =
|apgrozījums    =
|autobuss     = [[10. autobusu maršruts (Rīga)|10.]], [[23. autobusu maršruts (Rīga)|23.]], [[26. autobusu maršruts (Rīga)|26.]]
|trolejbuss   = [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 2020)|4.]], [[19. trolejbusu maršruts (Rīga)|19.]], [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27.]]
|tramvajs     =
|mājas lapa   = {{URL|http://www.rigaplaza.lv/}}
}}
'''Modes un izklaides centrs "Rīga Plaza"''' ir tirdzniecības centrs [[Latvija|Latvijā]], [[Rīga|Rīgā]], [[Mūkusalas iela|Mūkusalas ielā]] 71. Tā platība ir {{sk|90000|m²}}.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sallija Pīrsone
 |      vārds_orig = ''Sally Pearson''
 |          attēls = Sally Pearson Athlete of the year.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Sallija Pīrsone 2011. gada novembrī
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|9|19}}
 |         dz_viet = {{vieta|Austrālija|Sidneja}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{AUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 167 [[centimetri|cm]]
 |           svars = 71 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Barjersprints]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{OSS|V=2008}}, {{OSS|V=2012}})
 |            pc-a = 6
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 12,28 s (2011, NR)
 |           PR1_d = [[Barjersprints]]
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|VOS}}
{{MedalGold|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|[[Vieglatlētika 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Barjersprints]]}}
{{MedalSilver|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|[[Vieglatlētika 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Barjersprints]]}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|Barjersprints}}
{{Medal|Gold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|Barjersprints}}
{{Medal|Silver|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|Barjersprints}}
}}
'''Sallija Pīrsone''' ({{val|en|Sally Pearson}}; dzimusi '''Sallija Maklīlana''' (''Sally McLellan'') {{dat|1986|9|19}})<ref name=smh_01>Halloran, Jessica (2008-06-07) [http://www.smh.com.au/news/beijing2008/hurdles-a-way-of-life-for-sally/2008/06/06/1212259113176.html "Hurdles a way of life for Sally"] ''[[Sydney Morning Herald]]''. Retrieved on 2009-09-07.</ref> ir bijusī austrāliešu [[vieglatlēte]], startēja barjersprinta distancē.

sentences: {{Citas nozīmes|zvaigznāju|Herkuless (nozīmju atdalīšana)|Herkuless}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Nīcas Romas katoļu misiju punkts
| infobox_width         = 300px
| image                 = Nīcas luterāņu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Misiju punkts Nīcas luterāņu baznīcā
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = right
| latd  = 56 | latm  = 21 | lats  = 14.23 | latNS  = N
| longd = 21 | longm =  3 | longs = 53.21 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},
 [[Dienvidkurzemes novads]], [[Nīca]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = misiju punkts
| leadership            = [[prāvests]]
Gatis Bezdelīga
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = izveidots [[2009]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 83
 | lv  = Astoņdesmit trīs
}}
'''83 (astoņdesmit trīs)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[82 (skaitlis)|82]] un [[84 (skaitlis)|84]]. [[Gads|Gada]] astoņdesmit trešā diena ir [[24. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[23. marts]]).

sentences: '''Liberālais konservatīvisms''' ir politiska ideoloģija, kas apvieno [[Konservatīvisms|konservatīvu]] politiku ar [[Liberālisms|liberāļu]] uzskatiem, īpaši attiecībā uz ekonomikas un sociālajiem jautājumiem,<ref>http://www.parties-and-elections.eu/content.html</ref> vai politiskā konservatīvisma paveids, kuru spēcīgi ietekmējis liberālisms. Tā ir politiskā nostāja, kas ietver atbalstu [[pilsoniskās brīvības|pilsoniskajām brīvībām]], [[kapitālisms|kapitālismam]] un tirgus brīvībai, kā arī [[sociālais konservatīvisms|sociāli konservatīviem]] uzskatiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Reiz Brigē
| attēls                   =  In Bruges poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In Bruges''
| žanrs                    = melnā komēdija, kriminālfilma
| režisors                 = [[Mārtins Makdona]]
| producents               =
* [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Zernins]]
| scenārija autors         = Mārtins Makdona
| galvenajās lomās         =
* [[Kolins Ferels]]
* [[Brendans Glīsons]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Klemense Poezija]]
| mūzika                   = [[Kārters Burvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blueprint Pictures]]''
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Scion Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''Focus Features''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2008|2|8|ASV|2008|4|18|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/bruges-2007|title=In Bruges|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2019|archive-date={{dat|2019|07|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190709163807/https://bbfc.co.uk/releases/bruges-2007}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|39,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0780536/?ref_=bo_se_r_1|title=In Bruges|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|11|19||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Reiz Brigē"''' ({{val|en|In Bruges}}) ir 2008. gada kriminālā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Mārtins Makdona]]. Galvenās lomas atveido [[Kolins Ferels]], [[Brendans Glīsons]], [[Reifs Fainss]] un [[Klemense Poezija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
karikatūra par godu Kongo konferencei laikrakstā ''Kladderadatsch'' (1884)]]
'''Berlīnes konference''' jeb '''Kongo konference''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Berliner Konferenz'' ''/ Kongokonferenz'') bija starptautiska konference, kas sanāca 1884. gada 15. novembrī [[Berlīne|Berlīnē]], lai apspriestu [[Āfrikas sadalīšana|Āfrikas sadalīšanu]] starp [[Eiropa|Eiropas]] lielvalstīm. Tā ilga līdz 1885. gada 26. februārim.

sentences:
[[File:Middle finger BNC.jpg|thumb|Vidējais pirksts]]
'''Vidējais pirksts''' ir trešais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas starp [[rādītājpirksts|rādītājpirkstu]] un [[zeltnesis|zeltnesi]]. Rokā tas parasti ir garākais pirksts.

sentences: '''Speciālists''' (no {{val|fr|spécialiste}}), arī '''eksperts''' (no {{val|la|expertus}} — 'pieredzējis'), ir cilvēks, kura [[zināšanas]], kvalifikācija un pieredze ļauj tam izdarīt pamatotus spriedumus, secinājumus, ieteikumus u.tml. kādā noteiktā teorētiskā vai praktiskā jomā. Minētās spējas speciālistam parasti piemīt lielākā mērā, nekā vairumam citu cilvēku. Tādēļ speciālistus bieži pieaicina kādu sarežģītu problēmu risināšanā, kur nepieciešamas īpaša sagatavotība, specifiskas zināšanas un pieredze.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sentlorensa
|attēls              = GAMBELL, AK - WINGS TOUR 8-29 - 9-8-2008 and after (2880207280).jpg
|attēla paraksts     = Sentlorensas ainava pie Gambelas
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|position1     =
|mark1               = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption1            =
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Beringa jūra]], [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=63|latm=21|lats=44|latNS=N
|longd=170|longm=16|longs=02|longEW=W
|platība             = 4640.1
|garums              = 140
|platums             = 35
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Atuks
|augstums            = 630
|salu skaits         =
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|iedzīvotāji         = 1352 (2010)
|blīvums             = 0.28
|pamatiedzīvotāji    = [[juiti]]
|valsts lielpilsēta  = [[Savunga]]
|piezīme =
}}
'''Sentlorensa''' ({{val|en|St. Lawrence Island}}) vai '''Sivukaka''' ({{val|ess|Sivuqaq, Сивуӄаӄ}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederoša sala [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļos, [[Beringa jūra]]s lielākā sala. Administratīvi pieder [[Aļaska]]s pavalstij. Salas iedzīvotāji mīt [[Savunga]]s un [[Gembela]]s ciemos salas ziemeļos un tie pieder [[eskimosi|eskimosu]] tautai [[juiti]]em.

sentences:
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Marksisms]]
[[Kategorija:Komunisms]]
[[Kategorija:Socioloģija]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]

sentences:
ziemeļrietumu provinces]]
'''Irānas Azerbaidžāna''' jeb '''Dienvidazerbaidžāna''' ([[Azerbaidžāņu valoda|azerbaidžāņu]]: ''Cənubi Azərbaycan'') ir vēsturiska un ģeogrāfiska teritorija [[Irāna|Irānas]] ziemeļrietumos.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Guinness''''' var būt:
* ''[[Guinness (alus)|Guinness]]'', īru alus darītava un alus marka
* [[Aleks Giness]], angļu aktieris (1914—2000)

sentences: '''Dinamiskais spiediens''' ir kustīga šķidruma spiediena palielināšanās, salīdzinot ar tā statisko vērtību kustības dēļ.<ref name=LJC3.5>Clancy, L.J., ''Aerodynamics'', Section 3.5</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Šumava
|attēls                 = Ulrichsberg Böhmerwald 2013.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Šumavas ainava no Ulrihsberga [[Austrija|Austrijā]]
|lat_dir =N |lat_deg =49|lat_min =7|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =18|lon_min =8|lon_sec =
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
{{CZE}}
{{DEU}}
|ģeo_apgabals           = [[Bohēmijas masīvs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 120—190
|platums                = 50
|kalns                  = [[Groserarbers]]
|augstums               = 1456
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Šumava''' ({{val|cs|Šumava}}) jeb '''Bohēmijas Mežs''' ({{val|de|Böhmerwald}}) ir kalnu grēda uz [[Čehija]]s robežas ar [[Vācija|Vāciju]] un [[Austrija|Austriju]].<ref>{{PZT|676}}</ref> Daļa no [[Bohēmijas masīvs|Bohēmijas (Čehu) masīva]] tā dienvidaustrumu daļā. Ziemeļrietumos Šumavai piekļaujas [[Čehu Mežs]] vai Augšpfalcas Mežs. Šumavu veido divas paralēlas grēdas; Vācijas pusē daļu no grēdas tās dienviddaļā dēvē arī par [[Bavārijas Mežs|Bavārijas Mežu]]. Augstākā virsotne ir [[Groserarbers]] (1456 m vjl). Grēda veidota no granītiem, gneisiem, kristāliskajiem slānekļiem. Apaugusi ar skujkoku (egles, baltegles) un platlapju mežiem. Grēdas dienviddaļā pierobežā izveidoti [[Šumavas nacionālais parks]] (Čehijas pusē) un [[Bavārijas Meža nacionālais parks]] (Vācijas pusē). [[Boubīns|Boubīna]] kalnā Čehijā pirmatnējā meža rezervāts.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Krauklis (nozīmju atdalīšana)|Krauklis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Krauklis
| abbreviation = Crv
| name_latin = Corvus
| RA = 12
| dec = −20
| areatotal = 184
| arearank = 70. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''γ Crv''
| starmagnitude = 2,59
| neareststarname = ''α Crv''
| stardistance = 48,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 60
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-dodekāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)10CH3
|molmasa=170,34
|blīvums=749,3
|kušanas temperatūra=−9,6 °C
|viršanas temperatūra=216,2 °C
}}

sentences:
{{Militārās konstrukcijas infokaste|name=Korejas DMZ|native_name=한반도 비무장 지대<br />Hanbando Bimujang jidae|image=File:070401 Panmunjeom3.jpg|caption=Skats uz Ziemeļkoreju no Kopīgās Drošības zonas|location=[[Korejas pussala]]|image_map=Korea DMZ.svg|image_map_caption=Korejas DMZ ir iezīmēta ar sarkano. Zilā līnija apzīmē starptautisko robežu.
|type=[[Demilitarizēta zona]]
|builder           = {{plainlist|
*[[Korejas Tautas Demokrātiskā Republika]]
*[[Korejas Republika]]
*[[Apvienoto Nāciju Organizācija]]
 }}
| length           = {{250 km}}
| used             = kopš {{start date|1953|07|27|df=y}}
| condition        = Darbojas pilnā apmērā
| open_to_public   = Nē; piekļuvi sniedz tikai Ziemeļkoreja vai Apvienoto Nāciju komandvienība
| events           = Korejas sadalīšana
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 9
|lv = Deviņi
}}
'''9''' ('''deviņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[8 (skaitlis)|8]] un [[10 (skaitlis)|10]]. Tas ir lielākais [[cipars]] decimālajā skaitīšanas sistēmā.

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Maxim Maschinengewehr 1910.jpg
|paraksts           =
|nosaukums          = PM 1910
|valsts             = {{flaga|Krievijas Impērija}} Krievijas Impērija , {{flaga|PSRS}} PSRS
|tips               = ložmetējs
|konstruktors       =
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           =
|bruņojumā          =
|patronu_tips       = 7,62 × 54 mm R
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 600 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 740 m/s
|attālums           =
|masa               =
|garums             =
|stobrs             =
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   =  250 patronas
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''PM 1910''' ir [[Krievija|Krievijā]] pēc britu [[Maksim (ložmetējs)|Maksima ložmetēja]] parauga ražots 7,62×54 mm [[ložmetējs]], kuru [[Krievijas impērija]]s armija un [[Sarkanā armija]] plaši pielietoja Pirmajā un Otrajā Pasaules karā. Ložmetēju sāka ražot 1910. gadā. PM1910 tika lietots atklāti uzbrūkošu ienaidnieka grupu un uguns punktu iznīcināšanai attālumā līdz 1 kilometram.

sentences: , kurā galvenās secības zvaigznes atrodas lielākajā, diagonālajā joslā]]

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Stens Maršs
| color         =
| series        = "[[Dienvidparks|Dienvidparka]]"
| image         =
| caption       =
| first         = [["Dienvidparks" sēriju uzskaitījums#1. sērija - Jēzus pret Frostiju|Jēzus Pret Frostiju]]
| last          =
| creator       = [[Trejs Pārkers]], [[Mets Stouns]]
| portrayer     =
| voice         = [[Trejs Pārkers]]
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = [[skolēns]]
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     = [[Rendijs Maršs]] (tēvs),
 [[Šarona Marša]] (māte),
[[Šellija Marša]] (māsa)
| religion      = Katolis
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences: '''27. septembris''' ir gada 270. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (271. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 95 dienas.

sentences: '''19. februāris''' ir gada 50. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 315 (316 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
[[Kategorija:Hondurasa]]
[[Kategorija:Sakari pēc valsts|Hondurasa]]

sentences:
}}
{{legend|#FFC2A0|[[Maķedonijas Republika]]}} (līdz 2019)]]
 saules simbolu (1992—1995).]]

sentences: '''Memorands''' ir viens no [[diplomātija|diplomātiskās]] sarakstīšanās veidiem, kas parasti ir mazāk svarīgs nekā [[nota]]. Memorandu sastāda sarunās apspriežamā jautājuma faktiskās vai juridiskās puses izklāsta veidā un bieži vien pievieno notai vai verbālnotai, paskaidrojot un pamatojot tās saturu.

sentences:
s divām daļām 1534. gada kartē. Galvenās pilis [[Sigulda]] (''Segewold''), [[Cēsis]] (''Wenden'') un [[Valmiera]] (''Wolmar'').]]
'''Gaujas koridors''' bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] zemju josla [[Gauja]]s baseina vidustecē, pa kuru gāja [[Rīga]]s-[[Pleskava]]s tirdzniecības maģistrāles svarīgākie maršruti. Tas atdalīja [[Rīgas arhibīskapija]]s [[Līvu gals|Līvu galu]] no [[Letu gals|Letu gala]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Madaleņas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Gosporu baznīca. 2002-06-29.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Madaleņas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Madaleņas baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 13  | lats  = 05  | latNS  = N
| longd = 26  | longm = 14  | longs = 13  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Jersikas pagasts]], [[Gospori]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1821]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Jānis Smirnovs
| website               = [http://katolis.mozello.lv/ www.katolis.mozello.lv]
| architecture_style    = [[romānika]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1821]]
| length                = 18m
| width                 = 10m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņi]]
}}
'''Madaleņas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub486 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Līvānu novads|Līvānu novada]] [[Jersikas pagasts|Jersikas pagasta]] [[Gospori|Gosporos]].

sentences: '''Anabolisms''' jeb '''plastiskā vielmaiņa''' ir [[vielmaiņa|vielmaiņas]] reakciju kopums, kurā no vienkāršākiem savienojumiem biosintēzes ceļā veidojas sarežģītāki savienojumi ar lielākām molekulām. No centrālajiem metabolītiem sintezējas vienkāršas molekulas ([[aminoskābes]], [[nukleotīdi]], [[taukskābes]], [[monosaharīdi]]) kuri tālāk kalpo sarežģītāku vielu veidošanai, piemēram, [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] sintēzei. Anaboliskās reakcijas pārsvarā ir endotermiskas - tās prasa enerģijas pievadīšanu.<ref>A.Vīgants. Cilvēka bioķīmija un molekulārā bioloģija. 2008. {{ISBN|978-9984-45-027-8}}</ref> Šī enerģijas pievadīšana notiek lielākoties hidrolizējot adenozīntrifosfātu jeb ATP. <ref>Nicholls D.G. and Ferguson S.J. (2002) ''Bioenergetics'' Academic press 3rd edition {{ISBN|0-12-518121-3}}</ref> Pretējs process anabolismam ir [[katabolisms]], kad sarežģītākas molekulas tiek šķeltas vienkāršākās un enerģija tiek iegūta [[šūnu elpošana]]i.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Rēzekne (nozīmju atdalīšana)|Rēzekne}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Rēzekne
| settlement_type = Valstspilsēta
| image_skyline =
| image_flag = Flag of Rēzekne.svg
| flag_link = Rēzeknes karogs
| flag_size =
| image_shield = Coat of Arms of Rēzekne.svg
| shield_link = Rēzeknes ģerbonis
| shield_size =
| image_blank_emblem = Logo of Rēzekne.png
| blank_emblem_type = [[Logo]]
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LVA}}
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = [[12. gadsimts|12. gadsimtā]]
| established_title2 = Dibināta
| established_date2 = [[1285]]. gadā
| established_title3 = Pilsētas tiesības
| established_date3 = no [[1773]]. gada
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|ltg|Rēzekne, Rēzne}}
{{val|de|Rositten}}
{{val|pl|Rzeżyca}}
{{val|ru|Режица}}
| government_type = [[Rēzeknes dome]]
| leader_title = Domes priekšsēdētājs
| leader_name = [[Aleksejs Stecs]] ([[Kopā Latvijai]])
| area_total_km2 = 17.48
| area_land_km2 = 16.74
| area_water_km2 = 0.74
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Rēzekne}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 7
| population_metro =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| latd = 56
| latm = 30
| lats = 23
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 19
| longs = 50
| longEW = E
| elevation_m = 158.2
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-46(01-06)
| area_code = (+371) 646
| website = [http://www.rezekne.lv/ www.rezekne.lv]
| footnotes =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Apes pagasts
| karte             = Apes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Apes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Apes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Ape
| mērs              = Liene Ābolkalne
| platība           = 124,92
| iedzīvotāji       = 521
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 521 / 124.92 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
— viena no pasaulē visizplatītākajām dzelzsrūdām]]
'''Dzelzsrūda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Dzelzsrūda - Valsts valodas centra izstrādātie vides zinātņu, zemes zinātņu un fiziskās ģeogrāfijas termini|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-03-18|language=lv}}</ref> jeb '''dzelzs rūda''' ir [[iezis]], no kura ir ekonomiski izdevīgi iegūt [[Dzelzs|dzelzi]]. Rūdas parasti ir bagātas ar [[Dzelzs oksīds|dzelzs oksīdiem]], un tiem var būt tumši pelēka, spilgti dzeltena vai dziļi violeta līdz rūsgani sarkana krāsa. Pasaulē visizplatītākās dzelzsrūdas ir [[hematīts]], [[limonīts]], [[magnetīts]] un [[siderīts]] jeb dzelzs karbonāts.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/149532|title=dzelzs|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-03-18|language=en}}</ref>

sentences:
{{vikisaites+}}
{{neenciklopēdisks|Sadaļas vēsture un noteikumi, iespējams, jāpārraksta.}}
s basketbola laukumā, [[Kalifornija]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].]]
'''Strītbols''' (no {{val|en|street}} — 'iela' un ''ball'' — 'bumba') jeb '''ielu basketbols''' ir [[basketbols|basketbola]] ielas versija, kas tiek spēlēta divreiz mazākā laukumā nekā basketbols. Laukumā atrodas 3 spēlētāji. Lai mestu [[grozs|grozā]], obligāti ir jāaiziet aiz 3 punktu līnijas. Punktus skaita tā: iekšā (pirms 3 punktu līnijas) ir 1 punkts, no 3 punktu līnijas ir 2 punkti. [[Spēle]] beidzas tad, kad viena [[komanda]] ir ieguvusi 21 vai vairāk punktus. Spēles noteikumi ir ļoti līdzīgi basketbola noteikumiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete
  | attēls                    = Sin-City-A-Dame-to-Kill-For-teaser-poster.jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = ''Sin City: A Dame to Kill For''
  | žanrs                     =
  | valsts                    = {{USA}}
  | režisors                  =
* [[Frenks Millers]]<ref name="DigitalSpy1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.digitalspy.co.uk/movies/news/a376247/sin-city-sequel-a-dame-to-kill-for-officially-announced.html |title='Sin City' sequel 'A Dame to Kill For' officially announced |work=DigitalSpy.co.uk |date=2012. gada 13. aprīlis |accessdate=2012. gada 21. maijs |archive-date=2015. gada 2. Aprīlis |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402141158/http://www.digitalspy.co.uk/movies/news/a376247/sin-city-sequel-a-dame-to-kill-for-officially-announced.html }} {{en ikona}}</ref><ref name="HeyUGuys1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.heyuguys.co.uk/2012/04/13/rodriguez-and-miller-all-set-for-sin-city-2-a-dame-to-kill-for |title=Rodriguez and Miller all set for 'Sin City 2: A Dame to Kill For' |work=HeyUGuys.co.uk |date=2012. gada 13. aprīlis |accessdate=2012. gada 21. maijs}} {{en ikona}}</ref>
* [[Roberts Rodrigess]]<ref name="DigitalSpy1" /><ref name="HeyUGuys1" />
  | producents                =
* Sergejs Bespalovs
* Ārons Kaufmans
* Stefans Lurjē
* Iliana Nikolica
* Aleksandrs Rodnjanskis
* Roberts Rodrigess
  | scenārija autors          =
* Frenks Millers
* Roberts Rodrigess<ref name="PressRelease" />
* [[Viljams Monahens]]
  | galvenajās lomās          =
* [[Džesika Alba]]
* [[Rosario Dosone]]
* [[Maikls Madsens]]
* [[Klaivs Ouens]]
* [[Mikijs Rurks]]
  | mūzika                    = Roberts Rodrigess
  | studija                   =
* ''AR Films''
* ''Quick Draw Productions''
* ''Aldamisa Productions''<ref name="DigitalSpy1" /><ref name="HeyUGuys1" />
* ''Miramax''
  | izplatītājs               = ''[[Dimension Films]]''<ref name="DigitalSpy1" />
  | izdošanas laiks           = {{filmas datums|2014|8|19}}
  | ilgums                    =
  | valoda                    = angļu
  | budžets                   = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|title=Sin City: A Dame to Kill For - The Numbers|url=https://www.the-numbers.com/movie/Sin-City-2#tab=summary|publisher=The Numbers|date=August 22, 2014|access-date=September 4, 2014|archive-date=September 3, 2014|archive-url=https://web.archive.org/web/20140903061941/http://www.the-numbers.com/movie/Sin-City-2#tab=summary|dead-url=no}}</ref>
  | ienākumi                  = {{ASV dolārs|39,4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Sin City: A Dame to Kill For (2014) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0458481/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|6||bez}}}}</ref>
  | imdb                      = 1480656
}}
'''"Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete"''' ({{val|en|Sin City: A Dame to Kill For}}) ir 2014. gada ASV detektīvfilma. Filma ir turpinājums 2005. gada filmai "[[Grēku pilsēta]]" un tajā ir tie paši tēli, kas pirmajā daļā, tomēr filmas sižets nav hronoloģisks uzreiz pēc pirmās filmas notikumiem, bet jaukts, kad darbība notiek vienā laikā ar pirmās filmas sižetu vai arī pirms tā, līdz ar to ļaujot arī filmas tēliem, kas nomira pirmajā filmā, parādīties vēlreiz otrajā daļā.<ref>{{Ziņu atsauce |author=''Briggs, Caroline'' | url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/entertainment/4561547.stm | title=Sin City writer defends violence | publisher=[[BBC]] | date=2005. gada 19. maijā }} {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Bēta sabrukšana''' ir [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodola]] radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izsviesta [[bēta daļiņa]] — [[elektrons]] vai [[pozitrons]]. Šajā procesā kodola masa gandrīz nemainās, bet kodola lādiņš izmainās par vienu vienību, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|periodiskajā sistēmā]] atrodas par 1 vietu tuvāk tās beigām (elektrona izsviešanas gadījumā) vai sākumam (pozitrona izsviešanas gadījumā). Elektrona izsviešanu vienmēr pavada [[neitrīno]] (precīzāk — elektronu antineitrīno) izstarošana, bet pozitrona izsviešanu — elektronu neitrīno izstarošana. Tā kā pozitrons ir [[antidaļiņa]] elektronam, tas ļoti ātri [[anihilācija|anihilējas]], radot divus (retāk 3) [[gamma kvants|gamma kvantus]].

sentences: '''Jašma''' (no [[persiešu valoda|persiešu]] ''jašp'' - plankumainais akmens - vārdam var būt senāka izcelsme) ir necaurspīdīga [[kvarcs|kvarca]] kriptokristāliska varietāte, kuru dažādi piejaukumi (līdz 20% no satura) iekrāso dažādās krāsās. Visbiežāk sastopama koši sarkana, dzeltena vai brūna jašma, taču tā var būt arī zaļa, melna. Akmens lūzums - līdzens, gluds, tas labi pakļaujas pulēšanai.

sentences: '''Korupcija''' ({{val|la|corruptio}} — ‘bojāšana, uzpirkšana’<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=401}}</ref>) ir [[dienesta stāvoklis|dienesta stāvokļa]] izmantošana savtīgos nolūkos (savu vai tuvu cilvēku interesēs), kā arī amatpersonu pērkamība. Latvijas Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja likumā korupcija tiek definēta kā "kukuļošana vai jebkura cita valsts amatpersonas rīcība, kas vērsta uz to, lai, izmantojot dienesta stāvokli, savas pilnvaras vai pārsniedzot tās, iegūtu nepelnītu labumu sev vai citām personām".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://likumi.lv/doc.php?id=61679|title=Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja likums|publisher=Likumi.lv|accessdate={{dat|2013|6|12||bez}}}}</ref> Korupcijai ir vairākas formas, piemēram, administratīvā korupcija, politiskā korupcija.<ref name="lat">{{LAT e|3|459}}</ref>

sentences:
{{Kauja
|kauja=Perekopa-Čongaras operācija
|attēls=
|paraksts= Kaujas shēma
|konfl=[[Krievijas pilsoņu karš]]
|laiks=[[1920]]. gada 7.—12. novembris
|vieta=[[Krima]]s ziemeļu daļa
|iznāk= Sarkanās armijas uzvara
|puse1={{flagicon|Russia}} [[Vrangeļa krievu armija|Krievu armija]] (''Русская армия Врангеля'')
|puse2= [[Sarkanā armija]],
 [[Mahno]] Ukrainas sacelšanās armija
|karavad1= [[Pēteris Vrangelis]],
  [[Aleksandrs Kutepovs]] — Brīvprātīgo armijas 1. armijas korpusa komandieris
|karavad2= [[Mihails Frunze]] — Dienvidu frontes pavēlnieks,
 [[Augusts Korks]] — 6. armijas komandieris
|spēki1= Krievu armija: apmēram 23 000 kājnieku, 12 000 jātnieku, 213 lielgabalu, 45 tanki un bruņuauto, 14 bruņuvilcieni, 42 lidmašīnas
|spēki2= Sarkanās armijas 1. un 2. jātnieku armijas, 4., 6., 13. kājnieku armijas: apmēram 146 400 kājnieku, 40 200 jātnieku, 985 lielgabalu,  4435 ložmetēji, 57 bruņuauto, 17 bruņuvilcieni, 45 lidmašīnas
|zaud1= 2000 nogalināti, 20 000 gūstā
|zaud2= apmēram 10 000
}}

'''Perekopa-Čongaras kaujas operācija''' ({{val|ru|Перекопско-Чонгарская операция}}) bija Sarkanās armijas uzbrukuma operācija [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] laikā 1920. gada 7.—12. novembrī ar mērķi iznīcināt [[Vrangeļa krievu armija|Vrangeļa Krievu armiju]], kas bija nocietinājusies [[Krima]]s pussalā.

sentences:
{{Pārvietot|Spējā programmatūras izstrāde}}
'''Spējā programmatūras izstrāde''' jeb '''spējā izstrāde''' ({{val|en|Agile development}}) ir izmantota [[Programmatūras izstrādes process#Metodoloģijas|metodoloģija]], lai veiktu ātru izstrādi un ieviešanu informācijas sistēmās un [[Lietojumprogrammatūra|lietotnēs]]. Šī pieeja ietver pakāpeniskus tuvinājumus, lai uzlabotu sistēmas, iekļaujot jaunākās lietotāju prasības. Sākotnējai specifikācijai nav jābūt visaptverošai, tās jāietver tikai absolūti nepieciešamās prasības. Detalizētāka prasību izstrāde un programmatūras attīstība notiek turpmākos posmos, nodrošinot, ka pirms izplatīšanas programmatūra ir darboties spējīga un bez kļūdām. Šāda pieeja ļauj elastīgi reaģēt uz lietotāju vajadzībām, samazinot sākotnējo specifikācijas nepieciešamību un ļaujot sistēmai attīstīties progresīvi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://esco.ec.europa.eu/lv/classification/skills|title=Spējā programmatūras izstrāde|website=esco.ec.europa.eu|access-date=2023-12-20|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-12-20|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
s bibliotēkas]]
'''''Alma mate''r''' (no [[latīņu valoda]]s — 'māte barotāja') ir sens mācību iestāžu ([[universitāte|universitāšu]]) apzīmējums latīņu valodā, ar kuru tiek uzsvērts, ka šīs organizācijas baro cilvēku garīgi.

sentences: '''Magnētiskā lauka indukcija''' jeb '''magnētiskā indukcija''' ir [[fizikāls lielums]], kas raksturo [[magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] [[induktivitāte|induktivitāti]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Roberts Mūzils
|     vārds_orig    = ''Robert Musil''
|         attēls    = Robert_Musil_1900.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    = Mūzils ap 1900. gadu
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1880
|     dz_mēnesis    = 11
|       dz_diena    = 6
|       dz_vieta    = [[Klāgenfurte]], [[Austroungārija]]<br/>({{AUT}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1942
|      m_mēnesis    = 4
|        m_diena    = 15
|        m_vieta    = [[Ženēva]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Robert Musil Signature.jpg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs, esejists
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[modernisms]]
|slavenākie darbi   = ''Der Mann ohne Eigenschaften'' (1930–1943)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences: '''Nu ar Dievu, Vidzemīte''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
sporas [[aski|askos]] mikroskopā]]
s bazīdijsporas uz bazīdijām]]
 (''Asplenium scolopendrium'') sporangiju kopas ar sporām lapu apakšpusē]]

sentences: '''Lielais Lībijas ūdensvads''' jeb '''Dižā mākslīgā upe''' ({{val|ar|}}النهر الصناعي العظيم) ir pēc pulkveža [[Muammars Kadāfi|Kadāfi]] iniciatīvas tapis gigantisks ūdensvadu un sūkņu staciju komplekss [[Lībija|Lībijā]] — vairāk nekā 2000 km garš centrālais ūdensvads, kas kopā ar atzariem pārsniedz vairāk nekā 13 000 km — kas pārklāj lielāko daļu valsts, apgādājot ar 6 500 000 m³ saldūdens dienā visas lielākās apdzīvotās vietas valstī. 2008. gadā Lībijas ūdensvads tika iekļauts [[Ginesa rekordu grāmata|Ginesa rekordu grāmatā]] kā pasaulē lielākā irigācijas būve.<ref>[http://www.guinnessworldrecords.com/2008/default.aspx Guinness World Records 2008 Book]. {{ISBN|978-1-904994-18-3}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Arnolds Heinrihs Feiereizens''' (''Arnold Heinrich Feuereisen'', 1868-1943), ''Mag. hist.'' (1898), bija [[Rīgas Vēstures un senatnes pētītāju biedrība]]s priekšsēdis (1907-1911) un [[Rīga]]s [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] un [[Rīga]]s pilsētas arhivārs (1907-1935).

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Matanitu Tu-Vaka-i-koya ko Viti
Republic of the Fiji Islands
फ़िजी द्वीप समूह गणराज्य
|    pilnais_valsts_nosaukums = Fidži Salu Republika
|            valsts_nosaukums = Fiji
|               karoga_attēls = Flag_of_Fiji.svg
|            karoga_nosaukums = Fidži karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Fiji.png
|           ģerboņa_nosaukums = Fidži ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Rerevaka na Kalou ka Doka na Tui'' (Bīsties Dieva un godini Karalieni)
|                valsts_himna = ''God Bless Fiji'' (Dievs svētī Fidži)
|               kartes_attēls = LocationFiji.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Suva]]
|latd=18 |latm=10 |latNS=S |longd=178 |longm=27 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[fidžiešu valoda|fidžiešu]], [[angļu valoda|angļu]], [[fidži hindi|hindi]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]] (militāra pārvalde)
|        valsts_galvas_tituls = [[Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Viljaime Katonivere]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Frenks Bainimarama]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Lielās virsaišu padomes priekšsēdētājs|LVP priekšsēdētājs]]
|               valsts_galva3 = [[Ovini Mbokini]]
|       valsts_galvas_tituls4 = [[Lielais Fidži virsaitis]]
|               valsts_galva4 = [[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = [[1970]].g. 10. oktobris
|                 platība_km2 = 18 274
|               platība_rangs = 155
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2018
|          iedzīvotāju_skaits = 926 276
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 161
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 46
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 148
|                     IKP_PPP = 5.29 mld.
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs = 147
|          IKP_PPP_per_capita = 6200
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 90
|                         HDI = 0,743
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 93.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Fidži dolārs]]
|                valūtas_kods = FJD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .fj
|              tālsarunu_kods = 679
|                iso_kods_num = 242
|              iso_kods_alfa2 = FJ
|              iso_kods_alfa3 = FJI
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Marss
| Photo                = Mars_camino_gran_gabe_dalla_p_gragliasca.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Itālija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=45.634444 |latNS=N
| longd=7.914444 |longEW=E
| Augstums         = 2600
| Relatīvais_augstums  = 413
| Atrašanās vieta  = {{ITA}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Alpi]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
 | background_color   = #22427b
 | text_color         = #FFFFFF
 | name               = ASV Kongress
 | native_name        =
 | transcription_name =
 | legislature        = 118. ASV Kongress
 | coa_pic            = Seal_of_the_Unites_States_Congress.svg
 | coa_res            = 130px
 | coa-pic            =
 | coa-res            =
 | house_type         =
 | body               =
 | houses             = [[United States Senate|Senāts]]
[[United States House of Representatives|Pārstāvju palāta]]
 | leader1_type       = [[ASV viceprezidente|Senāta prezidente]]
 | leader1            = [[Kamala Harisa]]
 | party1             = ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
 | election1          = {{dat|2021|1|20|ģ|bez}}
 | leader2_type       = Senāta prezidents ''pro tempore''
 | leader2            = [[Petija Mareja]]
 | party2             = ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
 | election2          = {{dat|2023|1|3|ģ|bez}}
 | leader3_type       = Pārstāvju palātas spīkers
 | leader3            = [[Maiks Džonsons]]
 | party3             = ([[ASV Republikāniskā partija|R]])
 | election3          = {{dat|2023|10|25|ģ|bez}}
 | leader4_type       =
 | leader4            =
 | party4             =
 | election5          =
 | leader5_type       =
 | leader5            =
 | party5             =
 | election6          =
 | leader6_type       =
 | leader6            =
 | party6             =
 | members            = '''535'''
100 senatori
435 Pārstāvju palātas locekļi
6 delegāti
 | house1             = Pārstāvju palātas
 | house2             = Senāta
 | structure1         = (118th) US House of Representatives.svg
 | structure1_res     = 250px
 | structure2         = 117th United States Senate.svg
 | structure2_res     = 250px
 | political_groups1  = {{colorbox|#900000}} [[ASV Republikāniskā partija|Republikāņi]] (222)
{{colorbox|#000090}} [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrāti]] (212)
{{colorbox|#FFFFFF}} ''Brivs'' (1)
 | political_groups2  =  {{colorbox|#000090}} [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrāti]] (48)
{{colorbox|#7174e0}} Neatkarīgie (3)
{{colorbox|#900000}} [[ASV Republikāniskā partija|Republikāņi]] (49)
 | committees1        =
 | committees2        =
 | joint_committees   =
 | voting_system1     =
 | voting_system2     =
 | last_election1     = {{dat|2022|11|8|N|bez}}
 | last_election2     = {{dat|2022|11|8|N|bez}}
 | session_room       = Obama Health Care Speech to Joint Session of Congress.jpg
 | session_res        = 250px
 | meeting_place      = {{vieta|ASV|Vašingtona|ASV Kapitolijs}}
 | website            =
 | footnotes          =
}}
'''Amerikas Savienoto Valstu Kongress''' ({{val|en|United States Congress}}) ir [[ASV Federālā valdība|ASV Federālās valdības]] [[likumdevējvara]] — divpalātu parlaments, kas sastāv no [[ASV Senāts|Senāta]] (augšpalāta) un [[ASV Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātas]] (apakšpalāta).

sentences:
{{coord|51|30|11|N|0|10|12|W|display=title|type:landmark_region:GB}}
[[File:Crystal Palace from the northeast from Dickinson's Comprehensive Pictures of the Great Exhibition of 1851. 1854.jpg|thumb|260px|Kristāla pils Lielās izstādes norises laikā]]
'''Visu tautu rūpniecības sasniegumu lielā izstāde''' ({{val|en|Great Exhibition of the Works of Industry of all Nations}}), pazīstama arī kā vienkārši '''Lielā izstāde''' (''The Great Exhibition''), bija starptautiska izstāde [[Haidparks|Haidparkā]], [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], kas notika no 1851. gada 1. maija līdz 11. oktobrim. Šī bija pirmā no starptautiskajām [[Pasaules izstāde (EXPO)|Pasaules izstādēm]], kas kļuva populāras 19. gadsimtā. Izstādes rīkošanu uzņēmās valsts ierēdnis un izgudrotājs [[Henrijs Kols]] un [[Princis Alberts]], tobrīdējās karalienes [[Viktorija (Lielbritānija)|Viktorijas]] vīrs. Izstāde notika speciāli tai būvētajā [[Kristāla pils|Kristāla pilī]]. Izstādē piedalījās 28 valstis.

sentences: '''Mode''' ir vispārējais termins noteiktā laikposmā, noteiktā vidē valdošā gaume attiecībā uz apģērbu, apaviem, aksesuāriem, frizūrām, sadzīves priekšmetiem, dzīvesveidu u.t.t. Mode atsaucas uz jebko, kas ir aktuāls cilvēku apģērbā. Par modes galvaspilsētām tiek uzskatītas [[Londona]], [[Parīze]], [[Milāna]], [[Ņujorka]]. Šajās pilsētās arī notiek četri lielie modes šovi. Jēdziens tika ieviests 17. gadsimtā.<ref>{{LPE|6|736}}</ref>

sentences: Šī ir pašreiz Vikipēdijā izmantotās kategoriju hierarhijas augstākā kategorija.

sentences:
.]]
'''[[Dzīvsudrabs|Dzīvsudraba]] klātbūtne [[Zivis|zivīs]]''' rada bažas par veselību cilvēkiem, kuri tās ēd, īpaši sievietēm, kuras plāno, vai ir iestājušās [[Grūtniecība|grūtniecībā]], ir barojošas mātēs vai ir mazi bērni. Zivis un [[vēžveidīgie]] bieži vien savos ķermeņos koncentrē dzīvsudrabu metildzīvsudraba veidā, ko uzskata par ļoti toksisku dzīvsudraba [[Organiskās vielas|organisko savienojumu]]. Ir zināms, ka elements bioakumulējas cilvēkos, tāpēc bioakumulācija jūras veltēs tiek pārnesta uz cilvēku populācijām, kur var izraisīt saindēšanos ar dzīvsudrabu. Dzīvsudrabs ir bīstams gan dabiskajām [[Ekosistēma|ekosistēmām]], gan cilvēkiem, jo tas ir [[Metāli|metāls]], par kuru zināms, ka tas ir ļoti [[Toksiskums|toksisks]], jo īpaši tāpēc, ka tā [[Neirotoksiskums|neirotoksiskā]] iedarbība spēj bojāt [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]].<ref name="park">{{Publikācijas atsauce|last=Park|first=K. S.|last2=Seo|first2=Y.-C.|last3=Lee|first3=S.J.|last4=Lee|first4=J.H.|year=2008|title=Emission and Speciation of Mercury from various Combustion Sources|journal=Powder Technology|volume=180|issue=1–2|pages=151–156|doi=10.1016/j.powtec.2007.03.006}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Epidauras teātris
| native_name    = {{gree|Θέατρο της Επιδαύρου}}
| image          = 07Epidaurus Theater06.jpg
| image_size     =
| caption        = Epidauras teātris
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 35| lats = 46| latNS = N
| longd = 23| longm = 04| longs = 45| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Epidaura}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = teātris
| area           =
| built          = 340-330. gadi pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    = no 1879. gada
| archaeologists = Panagiotis Kabadiass
| condition      = daļēji atjaunotas drupas
| management     = Atēnu arheoloģiskā biedrība
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Epidauras teātris''' ({{val|el|Θέατρο της Επιδαύρου}}) ir labāk saglabājušais [[sengrieķu teātris]], kas darbojas arī mūsdienās, un izceļas ar izcilu akustiku un estētiku. Atrodas [[Epidaura]]s [[asklepions|asklepiona]] teritorijā netālu no [[Ligūrija (Argolīda)|Ligūrija]]s pilsētiņas.

sentences: '''Pesto''' ir zaļumu [[mērce]], ko klasiskajā variantā gatavo, saberztas [[Baziliks|bazilika]] lapiņas, ciedru riekstus, [[Ķiploks|ķiploku]], [[Sāls|sāli]], [[parmezāns|parmezānu]] un [[pekorīno]] sajaucot ar [[oīveļļa|olīveļļu]]. Par pesto dzimteni uzskata [[Dženova|Dženovu]], [[Ligūrija]]s reģionā, [[Itālija|Itālijā]].<ref name="CMPM">{{Tīmekļa atsauce|last=Campionato Mondiale Pesto al Mortaio|title=Pesto's official recipe|url=https://www.pestochampionship.it/en/about-pesto/official-championship-recipe.html|access-date=10 August 2011|archive-url=https://web.archive.org/web/20111018232331/http://pestochampionship.it/en/about-pesto/official-championship-recipe.html|archive-date=18 October 2011}}</ref><ref name="delfi">{{Tīmekļa atsauce|date=2022-05-05|title=Ko nestāstīt itāļiem jeb knifiņi pesto gatavošanai un baudīšanai|url=https://www.delfi.lv/tasty/praktiski-padomi/ko-nestastit-italiem-jeb-knifini-pesto-gatavosanai-un-baudisanai.d?id=54313872|access-date=2022-12-27|website=delfi.lv}}</ref><ref name="itchefs">{{Tīmekļa atsauce|title=Pesto Genovese: an Ageless Benchmark of Great Italian Cuisine|url=http://www.itchefs-gvci.com/?option=com_content&view=article&id=661&Itemid=1030|access-date=11 October 2011}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2009-07-04 Leccinum pseudoscabrum.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Leccinum
| ģints_lv =Lācīši
| suga =L. pseudoscabrum
| suga_lv =Neīstā bērzubeka
| binomial =Leccinum pseudoscabrum
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''23. decembris''' ir gada 357. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (358. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 8 dienas.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Kanzasa
| official_name           = ''Kanzas''
| other_name              =
| settlement_type         = štats
| image_skyline           = Kansas Summer Wheat and Storm Panorama.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Kanzasas ainava
| image_flag              = Flag of Kansas.svg
| flag_size               = 120px
| image_seal              = Seal of Kansas.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = Saulespuķu štats
(''The Sunflower State'')
| motto                   = ''Ad astra per aspera''
| anthem                  =
| capital                 = [[Topīka]]
| largest_city            = [[Vičita]]
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Kansas in United States.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Kanzasas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Lora Kelija]] ([[ASV Demokrātu partija|D]])
| leader_title1            = Vicegubernatore
| leader_name1             = [[Deivids Tolends]] ([[ASV Demokrātu partija|D]])
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 213100
| area_land_km2           = 211754
| area_water_km2          = 1346
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 2940865
| population_as_of        = 2020
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 75,6%
melnādainie — 5,7%
aziāti — 2,9%
[[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņi]] — 1,1%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 57%
[[katoļi]] — 18%
nereliģiozi — 20%
| utc_offset              =
| website                 = {{url|http://portal.kansas.gov/}}
| footnotes               =
}}
'''Kanzasa''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Vidējo rietumu reģionā. Kanzasas [[galvaspilsēta]] ir [[Topīka]].

sentences: '''Racionalitāte''' ir izpratnes veids par lietu būtību pēc to nozīmes un atbilstības noteiktām, cilvēka prāta normētām [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Tas ir veids, kā cilvēki nonāk pie secinājumiem, apsverot lietas pārdomāti. Par racionalitāti uzskata ne vien lietu un domas jēgpilnību, bet arī to piemērotību un atbilstību mērķa sasniegšanai/problēmas atrisināšanai. Racionalitātei pretēju stāvokli dēvē par [[iracionalitāte|iracionalitāti]].

sentences: '''Personvārds''' ir [[Antroponīmija|antroponīms]], ko lieto kādas [[persona]]s apzīmēšanai. To veido viens vai vairāki vārdi, kam parasti seko [[uzvārds]]. Atsevišķos gadījumos sastopami dubultuzvārdi, kuru daļas savieno ar [[defise|defisi]]. Citās kultūrās tiek lietotas atšķirīgas personvārdu veidošanas sistēmas, kas var neiekļaut uzvārdu, bet var ietvert [[tēvvārds|tēvvārdu]], krustvecāku vārdus vai citas personvārda sastāvdaļas. Citvalodu personvārdus [[latviešu valoda|latviešu valodā]] atveido atbilstoši to [[izruna]]i oriģinālvalodā un iekļauj latviešu valodas gramatiskajā sistēmā.<ref>{{Laikraksta atsauce |date=2004. gada 3. marts |title=Noteikumi par personvārdu rakstību un lietošanu latviešu valodā, kā arī to identifikāciju |publisher=[[Latvijas Vēstnesis]] |issue=Nr.36 |url=http://likumi.lv/doc.php?id=85209 |journal= |access-date=2017. gada 6. Jūnijs |archive-url=https://web.archive.org/web/20161111015658/http://likumi.lv/doc.php?id=85209 |archive-date=2016. gada 11. Novembris }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Geranium February 2008-1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium dissectum
| suga_lv = Šķeltā gandrene
| binomial = Geranium dissectum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Šķeltā gandrene''' (''Geranium dissectum'') ir augu suga [[Gandrenes|gandreņu]] ģintī. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Rietumeiropa|rietumu]] un [[Dienvideiropa|dienvidu Eiropā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Kā [[Nezāles|nezāle]] tā ir ieviesusies arī citur pasaulē. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama reti, galvenokārt valsts rietumu un centrālajā daļā, kur atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug ceļmalās, [[Tīrums|tīrumos]], [[Dārzs|dārzos]] un nezālienēs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-dissectum-l/|title=šķeltā gandrene - Geranium dissectum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-15}}</ref>
No citām Latvijā sastopamajām gandrenēm atšķirama pēc līdz pamatam lineārās plūksnās dalītas lapas.

sentences: '''Krāsu aklums''' ir nespēja vai pasliktināta spēja normālos apgaismojuma apstākļos saskatīt un atšķirt kādu konkrētu [[krāsa|krāsu]], krāsas vai to [[tonis|toņus]]. Tas nereti arī tiek saukts par '''daltonismu''', lai arī šaurākā nozīmē daltonisms attiecināms uz [[cilvēki]]em, kuri neuztver tieši [[sarkanā krāsa|sarkano krāsu]].<ref name="Krāsu aklums">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=krasu-redze|title=Krāsu aklums|work=Neslimo.lv|author=Populārā medicīnas enciklopēdija|accessdate=2012. gada 12. augustā}}</ref> Angļu ķīmiķis [[Džons Daltons]], kurš pats cieta no krāsu akluma, [[1798]]. gadā bija pirmais, kurš par šo tematu publicēja zinātnisko darbu „Neparasti fakti, kas saistīti ar krāsu redzi” ({{val-en|Extraordinary facts relating to the vision of colours}}).<ref>{{Grāmatas atsauce |author=Džons Daltons |title=„Extraordinary facts relating to the vision of colours: with observations” |year = 1798. gads |series= Memoirs of the Literary and Philosophical Society of Manchester |volume = 5. sējums |pages = 28–45 | oclc= 	  9879327}}</ref> Krāsu aklums parasti ir iedzimts, taču to var arī izraisīt [[tīklene]]s, [[redzes nervs|redzes nerva]] vai [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] slimības.<ref name="Krāsu aklums"/>

sentences: '''Rūsa''' ir sarkanīgs [[dzelzs]] [[oksīdi|oksīds]], kas veidojas dzelzs [[korozija]]s rezultātā, reakcijā starp dzelzi un [[gaiss|gaisa]] [[skābeklis|skābekli]] [[ūdens]] vai gaisa mitruma klātbūtnē. Rūsa galvenokārt sastāv no hidratēta [[dzelzs(III) oksīds|dzelzs(III) oksīda]] (Fe2O3·''n''H2O) un [[dzelzs(III) oksohidroksīds|dzelzs(III) oksohidroksīda]] (FeO(OH) vai hidratētā forma Fe(OH)3 jeb [[dzelzs(III) hidroksīds]]). Dzelzs korodēšanu un rūsas veidošanos sauc par '''rūsēšanu'''. Rūsa ir trausla un tās veidošanās pavājina metālu un izraisa paātrinātu dzelzs izstrādājumu nolietošanos. Rūsa arī neaizsargā metālu no turpmākas korodēšanas, atšķirībā no, piemēram, [[Alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] veidošanās uz [[alumīnijs|alumīnija]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Silzukalna pagasts}}
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Galēnu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada augusts}}
'''Raiss''' var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Melisa Bonija''' (dzimusi 1993. gada 23. janvārī) ir Šveices [[Smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagā metāla]] dziedātāja un dziesmu autore. Viņa ir [[Simfoniskais metāls|simfoniskā metāla]] grupas ''Ad Infinitum'' dibinātāja un vokāliste, kā arī grupu ''Dark Side of the Moon'', ''Evenmore'' un ''Rage of Light'' vokāliste.

sentences:
aplūko deģeneratīvās mākslas izstādi 1937. gadā]]
'''Deģeneratīvā māksla''' ({{val-de|Entartete Kunst}}) ir termins, ko lietoja [[modernā māksla|modernās mākslas]] kontekstā [[Trešais reihs|Trešajā reihā]]. Deģeneratīvo mākslu saistīja ar nevācu izcelsmi, ar [[ebreji]]em un [[komunisti]]em. Mākslinieki, kas radīja deģeneratīvo mākslu, bija pakļauti sankcijām, piemēram, tiem aizliedza apmācīt citus, neļāva izstādīt vai pārdot savu mākslu, kā arī atsevišķos gadījumos aizliedza to radīt.

sentences:
]]
'''[[Inženierģeodēzija]]''' ir [[ģeodēzija]]s zinātnes virziens, ko izmanto inženierizpētes darbos, veicot zemes virsmas un formas mērījumus<ref name="Amelin3"> S.V.Amelin_ M.P.Smirnov_ V.I.Ryazancev i.dr. Ustroistvo_ remont i tekuschee soderjanie jeleznodorojnogo puti. – M_ Transport 1981. – 286 s.</ref> transporta ceļu līniju izmeklēšanā pirms būvniecības, rekonstrukcijas un uzturēšanas darbos, zemes ierīcībā, mežierīcībā, mežizstrādē, videssaimniecībā un aizsardzībā, [[Derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] ieguvē u.c.

sentences:
{{Ēkas infokaste
|name= Karaliskā Alberthola
| native_name         = ''Royal Albert Hall''
|inauguration_date= {{dzimšanas datums un vecums|1871|03|29}}
|logo= Royal Albert Hall, London - Nov 2012.jpg
|structural_system=
|logo_caption= ''Royal Albert Hall'' no Kensingtonas dārzu puses
|image= Royal Albert Hall - Central View 169.jpg
|caption= Skats uz interjeru no augšējā balkona
|altitude=
|building_type= koncertzāle
|architectural_style= [[itāļu arhitektūra|itāļu]]
|cost= {{sk|200000}} [[sterliņu mārciņa]]s1
|completion_date= 1871. gadā1
|client= Centrālās mākslas un zinātnes zāles pagaidu komiteja
|owner= Mākslas un zinātnes zāles korporācija
|height= 41 metrs
|current_tenants=
|landlord=
|address= ''Kensington Gore'', Londona
|location_country= Apvienotā Karaliste
|start_date= 1867. gadā1
|architect= [[Frensiss Fouks]] un [[Henrijs Jangs Derakots Skots]]
|diameter=
|other_dimensions=
|floor_count=
|floor_area=
|capacity= {{sk|5272}}<ref name="BI">{{Tīmekļa atsauce |last1=Colson |first1=Thomas |title=A 12-seat Grand Tier box at the Royal Albert Hall is on sale for £2.5 million |url=https://www.businessinsider.com/royal-albert-halll-grand-tier-box-on-sale-for-25-million-2017-1 |website=Business Insider |access-date=24 October 2019}}</ref>
|main_contractor= ''[[Lucas Brothers]]''
|architecture_firm= ''[[Royal Engineers]]''
|renovation_date= 1996–2004
|structural_engineer=
|services_engineer=
|civil_engineer=
|other_designers=
|quantity_surveyor=
|awards=
|website= {{URL|www.royalalberthall.com}}
|references= 1 – Viktorijas laika Londona: ''Royal Albert Hall''
}}
'''Karaliskā Alberthola''' ({{val|en|Royal Albert Hall}}) ir koncertzāle [[Dienvidkensingtona]]s ziemeļos, [[Londona|Londonā]]. Viena no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vērtīgākajām un atšķirīgākajām ēkām, tā pieder valstij un to pārvalda reģistrēta labdarības organizācija, kas nesaņem valsts finansējumu.<ref>{{Ziņu atsauce|title=It's Hall to do with the experience|publisher=Metro|date=18 June 2013|last=Hope|first=Jasper}}</ref> Tajā ir 5272 sēdvietas.

sentences:
{{līdzīgs|kortizols}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kortizona struktūrformula

Kortizona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-pregnēn-17α,21-diol-3,11,20-trions
11-dehidro-17-hidroksikortikosterons
|           CAS numurs = 53-06-5
|      ķīmiskā formula = C21H28O5
|              molmasa = 360,45
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 222 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 240 °C
|        šķīdība ūdenī = 280 mg/l pie 25 °C
|                 citi =
}}
'''Kortizons''' ir nozīmīgs [[virsnieres|virsnieru]] garozas steroīdais [[hormons]]<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 167. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref>, kas pieder pie [[glikokortikoīdi]]em. Kortizons ir bezkrāsaina kristālveida viela, kas slikti šķīst organiskos šķīdinātājos. Gan cilvēkiem, gan dzīvniekiem virsnieres šo hormonu nelielos daudzumos izdala [[asinis|asinīs]], lai veicinātu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] sintēzi no [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]]. Kortizonu sintezē mākslīgi no augu vai dzīvnieku izcelsmes [[steroīdi]]em. To izmanto arī kortizona [[acetāti|acetāta]] formā. Kortizonu intramuskulāru injekciju veidā lieto akūtu [[leikoze|leikožu]] ārstēšanai.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Laura
| operators =
| attēls = Laura (1944 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', mistērija
| režisors = [[Oto Premingers]]
| producents = Oto Premingers
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džīna Tīrnija]]
* [[Dana Endrūss]]
* [[Kliftons Vebs]]
* [[Vinsents Praiss]]
* [[Džūdita Andersone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Laura''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1944|10|11}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,02 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://archive.org/details/variety157-1945-01?view=theater#page/n185/mode/1up|title=Variety 10 Jan 1945 p7 |publisher= |accessdate=}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Laura"''' ({{Val|en|Laura}}) ir 1944. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' mistērijas filma, kuras režisors un producents ir [[Oto Premingers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīna Tīrnija]], [[Dana Endrūss]], [[Kliftons Vebs]], [[Vinsents Praiss]] un [[Džūdita Andersone]]. Filma ir balstīta uz Veras Kasprejas 1943. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''8. septembris''' ir gada 251. diena (252. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 114 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Mājas lama
|           attēls = Llama, peru, machu picchu.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|            cilts = Lamini
|        cilts_lv = Lamu cilts
|            ģints = Lama
|         ģints_lv = Lamas
|             suga = Lama glama
|          suga_lv = Mājas lama
|           suga_r = Lama
|         binomial = Lama glama ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|        izplatība =
Lamu izplatība 1520. un 1999. gadā (zaļš)
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1-naftola struktūrformula

2-naftola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H7ОН
|molmasa=144,17
|blīvums=1217-1224
|kušanas temperatūra=96,1 °C (1-naftols)
123 °C (2-naftols)
|viršanas temperatūra=279 °C (1-naftols)
285 °C (2-naftols)
}}
'''Naftols''' (hidroksinaftalīns, naftalenols, C10H7ОН) ir [[naftalīns|naftalīna]] atvasinājums un pieder pie vienvērtīgajiem [[fenoli]]em. Naftolam ir 2 izomēri - 1-naftols jeb α-naftols un 2-naftols jeb β-naftols. Izomēri atšķiras ar [[hidroksilgrupa]]s savstarpējo novietojumu molekulā. 1-Naftols ir dzelteni monoklīni kristāli. 2-Naftols ir bezkrāsaini, mirdzoši, rombiski vai plāksnīšveida kristāli. Naftoli grūti šķīst ūdenī, bet viegli - organiskos šķīdinātājos.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lira|Lira}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lira
| abbreviation = Lyr
| name_latin = Lyra
| RA = 19
| dec = +40
| areatotal = 286
| arearank = 52. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = Vega
| starmagnitude = 0,03
| neareststarname = Vega
| stardistance = 25,27
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =[[Lirīdas]]
| bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Lapsiņa]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus nigra|attēls=Populus nigra. Chopu (fueyes).jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus nigra|suga_lv=Piramidālā papele|kategorijas=nē}}'''Piramidālā papele''' ({{Val-la|Populus nigra}}) ir [[Vītolu dzimta|vītolu dzimtas]] sugas lapu [[koks]].

sentences:
{{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Čikāgas "Cubs"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Nacionālā līga|divīzija=Centrālā divīzija|dibināts=1876|kapteinis=|klubs=Chicago Cubs|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Wrigley Field]]''|halle=|arēna=|ietilpība=41 649|krāsas=Zila, sarkana, balta<br />{{color box|#0E3386}} {{color box|#CC3433}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=* Tomass Riketss
* Lora Riketsa
* Pīts Riketss
* Tods Riketss
* Džo Riketss|prezidents=|menedžeris=Kārters Hokinss|galvenais_treneris=Deivids Ross|logo=Chicago Cubs logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=3 (1907, 1908, 2016)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=18|divīzijas tituli=8|bg_color=#0E3386|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#CC3433}}'''Čikāgas "Cubs"''' ({{Val|en|Chicago Cubs}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Čikāga|Čikāgā]], [[Ilinoisa]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1976. gadā kā '''Čikāgas "White Stockings"'''. "Cubs" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Centrālajā divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis trijās [[Pasaules sērija|Pasaules sērijās]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Wrigley Field'' stadionā.

sentences: '''Rīgas Reformātu baznīca''' ({{val|de|Die Reformierte Kirche Riga}}) ir sens [[Kalvinisms|reformātu (kalvinistu)]] dievnams Mārstaļu iela 10, [[Vecrīga|Vecrīgā]]. Pašlaik baznīcas ēka pieder [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā Baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskajai baznīcai]], un tajā ir ticis iekārtots LELB Jauniešu centrs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce |url=http://jauniesucentrs.lv/par-jauniesu-centru/ |title=Par Jauniešu centru |access-date={{dat|2014|12|19||bez}} |archive-date={{dat|2015|02|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150214160846/http://jauniesucentrs.lv/par-jauniesu-centru/ }}</ref> Ēka ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.<ref>[http://www.mantojums.lv/?cat=742&lang=lv&offset=21&PROD=6588&prod_sect=9 Reformātu baznīcas un dzīvojamo ēku komplekss - Valsts Kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija.]</ref> Tā ir[[Baroks|barokāla]] vienjoma mūra ēka ar koka pārsegumu, augstu divslīpju jumtu pret Mārstaļu ielu pavērstu zelmini, ko vainago neliels tornītis ar kupolu un galeriju. Fasādi ritmiski sadala uz augsta cokola izvietoti [[Pilastrs|pilastri]], bet ēkas tornīša smailē atrodas t.s. ''Rīta zvaigzne''. [[Smilšakmens]] ieejas portāls ir izveidots [[Brēmene|Brēmenē]] un uzstādīts 1737. gadā. Ieejas vestibilā atrodas divas koka kāpnes, bet zāles sienu griestos saglabājies sākotnējais pilastru dalījums – spoguļvelve. Ar [[Kancele|kanceli]] apvienotais [[altāris]] un [[Ērģeles|ērģeļu]] balkons uzcelts 1805. gadā [[Klasicisms|klasicisma]] stilā. 1783. gadā tika uzstādītas [[Heinrihs Andreass Konciuss|Heinriha Andreasa Konciusa]], bet 1847. gadā - Šulces firmas ērģeles.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Henrijs Kelets
|     vārds_orig = ''Henry Kellett''
|         attēls = Henry Kellett.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = [[Tiperēri grāfiste]], [[Īrija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1875
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Tiperēri grāfiste]], [[Īrija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = virsnieks, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Henrijs Kelets''' ({{val|en|Henry Kellett}}; dzimis {{dat|1806|11|02}}, miris {{dat|1875|3|1}}) bija [[Lielbritānija|britu]] kara flotes virsnieks, okeanogrāfs un polāro jūru kuģotājs.<ref>[http://www.biographi.ca/en/bio.php?id_nbr=5072 Dictionary of Canadian Biography. KELLETT, Sir HENRY]</ref>

sentences:
[[Image:ACP 3.svg|thumb|Punktiem plaknē ir koordinātas]]
'''Punkts''' ir objekts [[telpa|telpā]], kuram ir koordinātas, bet nav izmēru, [[laukums|laukuma]], [[tilpums|tilpuma]], virziena un jebkādu citu raksturlielumu. [[ģeometrija|Ģeometrijā]] punkts netiek definēts. Punkta svarīga īpašība ir tā, ka visi ģeometriskie ķermeņi sastāv no punktiem. Tāpēc punkts ir viens no ģeometrijas pamatjēdzieniem.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Hlorskābes struktūrformula

Hlorskābes molekulas modelis
| citi nosaukumi = ūdeņraža hlorāts, ūdeņraža trioksohlorāts(V)
| CAS numurs = 7790-93-4
| ķīmiskā formula = HClO3
| molmasa = 84,46
| blīvums = šķīdumam ap 1000
| kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī = jaucas jebkurās attiecībās
| citi =
}}
'''Hlorskābe''' (HClO3) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +5. Hlorskābe pieder pie [[oksidējošā skābe|oksidējošām skābēm]].  Tīrā veidā nav pazīstama nestabilitātes dēļ, bet hlorskābes ūdens šķīdumi pieder pie stiprām skābēm. Hlorskābes maisījums ar [[slāpekļskābe|slāpekļskābi]] ir [[karaļūdens|karaļūdenim]] līdzīgs stiprs oksidētājs.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 289. lpp.</ref> Koncentrēts hlorskābes šķīdums ir dzeltenīgs, ar asu smaku kā slāpekļskābei, atšķaidītāki šķīdumi ir bezkrāsaini un bez smaržas. Hlorskābes sāļus sauc par [[hlorāti]]em.

sentences: '''3. novembris''' ir gada 307. diena (308. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 58 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kizļara
| official_name = ''Кизляр''
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Кизляр.jpg
| image_caption =
| image_flag = Flag_of_Kizlyar.png
| image_seal = Coat_of_Arms_of_Kizlyar_(Dagestan)_(1842).png
| image_shield =
| shield_link =
| flag_link =
| shield_size =
| pushpin_map = Krievija#Dagestāna
| pushpin_map_caption =
| pushpin_label_position =
| pushpin_map1 =
| pushpin_map_caption1 =
| pushpin_label_position1 =
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{RUS}}
| subdivision_type1 = Republika
| subdivision_name1 =  [[Dagestāna]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title =
| established_date =
| government_type =
| leader_title =
| leader_name =
| area_magnitude =
| area_total_km2 = 32,31
| area_land_km2 =
| area_water_km2 =
| area_urban_km2 =
| area_metro_km2 =
| population_as_of = 2021. gadā
| population_footnotes =
| population_total = 49999
| population_urban =
| population_metro =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Maskavas laiks|MSK]]
| utc_offset = +4
| latd = 43
| latm = 51
| lats =
| latNS = N
| longd = 46
| longm = 43
| longs =
| longEW = E
| postal_code_type =
| postal_code =
| elevation_footnotes =
| elevation_m =
| website = {{URL|https://mo-kizlyar.ru/}}
| footnotes =
}}'''Kizļara''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Кизляр'') ir pilsēta [[Dagestāna|Dagestānas Republikā]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. 2021. gadā pilsētā dzīvoja gandrīz 50 tūkstoši iedzīvotāju.

sentences: '''Vējš''' ir liela mēroga Zemes atmosfēras gāzu kustība jeb plūsma. Uz [[Zeme]]s vējš veido lielāko daļu [[gaiss|gaisa]] kustības, kas pārvietojas attiecībā pret Zemes virsmu ar [[ātrums|ātrumu]] vismaz 0,6 m/s. [[Kosmoss|Kosmosā]] galvenais gāzu un uzlādēto daļiņu virzītājs prom no [[Saule]]s ir tā saucamais [[Saules vējš]], kamēr planetārais vējš ir kādas planētas [[atmosfēra]]s neliels vieglu gāzu zudums kosmosā. Vējš parasti tiek klasificēts pēc to telpiskā mēroga, tā ātruma, tipa, spēka, kas izraisa to, reģiona, kuros tas notiek, un to ietekmes. Spēcīgākais novērotais vējš uz planētām mūsu [[Saules sistēma|Saules sistēmā]] notiek uz [[Neptūns (planēta)|Neptūna]] un [[Saturns (planēta)|Saturna]].

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Pāvils
|      dzimšanas datums = ap [[5. gads|5]]. gadu
|          nāves datums = ap [[67. gads|67]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                  godā =
|                attēls = St. Paul, by El Greco.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = [[El Greko]] glezna, kurā attēlots Svētais Pāvils
|       dzimšanas vieta = [[Tarsa|Tarsā]] (tagad {{TUR}})
|           nāves vieta = iespējams [[Roma|Romā]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = [[zobens]]
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pseudalopex fulvipes-primer plano.jpg
| att_nosaukums =[[Darvina zorro]] (''Lycalopex fulvipes'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Lycalopex
| ģints_lv =Zorro
| binomial =Lycalopex <small>([[Burmeister]], 1854</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
* ''Pseudalopex''
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Xiphias_gladius_stuffed.jpg
|    att_izmērs = 280px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Istiophoriformes
|      kārta_lv = Marlīnveidīgās
|        dzimta = Xiphiidae
|     dzimta_lv = Zobenzivju dzimta
|      dzimta_r = Zobenzivs
|         ģints = Xiphias
|      ģints_lv = Zobenzivis
|       ģints_r = Zobenzivs
|          suga = Xiphias gladius
|       suga_lv = Zobenzivs
|      binomial = Xiphias glades <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
}}

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Čako kultūras nacionālais vēstures parks
| image       = Chaco Canyon Chetro Ketl great kiva plaza NPS.jpg
| imagesize   = 250px
| caption     =
| Country     =
| Location    = {{vieta|ASV|Ņūmeksika}}
| Type        = Kultūras
| Criteria    = iii
| ID          = 353
| Link        =
| Region      = Eiropa un Ziemeļamerika
| Year        = 1987
| Session     = 11.
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = ASV#Ņūmeksika
| latd  = 36.06 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
| longd = 107.97 | longm =  | longs =  | longEW = W
}}
'''Čako kultūras nacionālais vēstures parks''' ({{val|en|Chaco Culture National Historical Park}}) ir nacionālais vēstures parks, kas atrodas [[Ņūmeksika|Ņumeksikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Parks atrodas vietā, kur bija lielākā [[Pueblu kultūra|pueblu]] koncentrācija ASV dienvidrietumos. Atrodas apmēram 70 km uz dienvidiem no [[Blūmfīlda]]s un 90 km uz ziemeļaustrumiem no [[Gelapa]]s.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Minna Freimane
| vārds_orig =
| attēls = Freimane Minna.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1847
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 30
| dz_vieta = Jurģumuiža, [[Cīrava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = nav zināms
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas impērija]]
| tautība = [[Latviete]]
| dzimums = S
| vecāki = Fricis un Bille Freimaņi
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Literāte, ceļotāja
| rakstīšanas valoda = Latviešu
| periods =
| žanri = ceļojumu apraksts, luga, daiļliteratūras stāsti
| temati = ceļojumi, reliģija
| lit virzieni =
| slavenākie darbi = "Par piemiņu" (1884)
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Minna Freimane''' (dzimusi {{dat|1847|09|30}} [[Cīrava]]s Jurģumuižā,<ref>Cīravas lut. draudzes dzimušo reģistrs. - 1847.g. - Nr.161.</ref><ref name="lit">[https://literatura.lv/lv/person/Minna-Freimane/872836 Literatūra.lv. Minna Freimane] - Kā dzimšanas datums 12. oktobris - pēc jaunā stila</ref><ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Kārkla|first=Zita|date=2021|title=No Kaukāza līdz Ēģiptei. Ceļotāja un literāte Minna Freimane.|journal=Par piemiņu. Minnas Freimanes ceļa apraksti. R.: LULFMI|pages=9.–73. lpp.}}</ref>, miršanas dati nav zināmi) bija [[latvieši|latviešu]] literāte, publiciste un ceļotāja. Tiek uzskatīta par pirmo sievieti ceļojumu aprakstu autori latviešu literatūrā.<ref name="lrb" />

sentences:
{{infokaste+}}
'''Alberts no Štādes''' (miris ap 1264. gadu; {{val|de|Albert von Stade}}) bija [[Vācija|vācu]] hronists, [[Pasaules hronika]]s autors.

sentences: '''Paneta šūna''' ir [[tievā zarna|tievo zarnu]] [[epitēlijs|epitēlija]] šūna, kam ir nozīme normālas zarnu mikrofloras regulēšanā.<ref>{{Tīmekļa atsauce| title= Paneth cells |work= Cytokines & Cells Encyclopedia - COPE | url= http://www.copewithcytokines.org/cope.cgi?key=Paneth%20cells | accessdate= 2015. gada 29. jūlijā | language= angliski}}</ref> Tai ir apikāli izvietotas eozinofilas granulas.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Histology: A Text and Atlas |edition=5 |author1=Michael Ross |author2=Wojciech Pawlina |year=2005 |publisher=''Lippincott Wiliams & Wilkins'' |location=[[Baltimora]] |isbn=978-0-7817-5056-1 |page=617}}</ref> [[Toksīni|Toksīnu]] (piemēram, [[lipopolisaharīdi|lipopolisaharīdu]], lipīdu A) ietekmē izdala [[lizocīms|lizozīmu]], sekretoro fosfolipāzi A2, a-defenzīnus, tādējādi pasargājot zarnu epitēliju no [[Baktērijas|baktērijām]], [[Sēnes|sēnītēm]] un pat dažiem [[vīrusi|vīrusiem]]. Paneta šūnu daudzums pakāpeniski pieaug virzienā uz tievo zarnu beigu galu. Paneta šūnas nosauktas to atklājēja austriešu fiziologa [[Jozefs Panets|Jozefa Paneta]] (1857–1890) vārdā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hromāta formulvienības struktūrformula

Kālija hromāta paraugs
|       citi nosaukumi = hromskābais kālijs
|           CAS numurs = 7789-00-6
|      ķīmiskā formula = K2CrO4
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 2732
|  kušanas temperatūra = 968,3 °C
| viršanas temperatūra = 1000 °C
| šķīdība ūdenī        = 62,9 g/100 mL (20 °C)
75,1 g/100 mL (80 °C)
79,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hromāts''' (K2CrO4) ir [[kālijs|kālija]] un [[hromskābe]]s sāls — dzeltena kristāliska viela ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli, kas izomorfi [[kālija sulfāts|kālija sulfātam]]). Labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet kristalizējas no tā bezūdens formā. Kālija hromāta kristāli gaisā ir pilnīgi stabili. Ūdens šķīdumiem ir vāji sārmaina reakcija. Tiem ir spilgti dzeltena krāsa, kas manāma jau atšķaidījumā 1 : 40 000. [[etanols|Spirtā]] un [[ēteris|ēterī]] kālija hromāts nešķīst.

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Angermindes pils
| native_name = ''Stiftsburg Angermünde''
| image = Rinda (Angerminde) piiskopilinnus 8.jpg
| image_size =
| caption = Angermindes pils atliekas
|map_type = Latvia
|map_size =
|map_alt =
|map_caption =
| relief = jā
| location = [[Ances pagasts]], [[Ventspils novads]], {{LAT}}
| lat_degrees =57.531944
| lat_direction = N
| long_degrees = 21.9075
| long_direction = E
| locmapin =
| built = minēta 1357. gadā
| architect =
| architecture =
| area =
| visitation_num =
| visitation_year =
| governing_body =
| embedded =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Angermindes (Rindas) viduslaiku pils
|      numurs = 2523
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = ''La Scala''
| nosaukums_orig   =
| attēls           = Milan - Scala - Facade.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Itālija|Milāna}}
| karte            = Milāna
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 45 | plat_m  = 28 | plat_s =  3.09 | plat_NS = N
| gar_d  =  9 | gar_m   = 11 | gar_s  = 22.03 | gar_EW  = E
| arhitekts        = Džuzepe Pjermarīni
| dibināšanas gads = {{dat|1778|8|3||bez}}
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{URL|http://www.teatroallascala.org/}}
}}
'''''La Scala''''' ({{val|it|Teatro alla Scala, Scala}}) ir operteātris [[Milāna|Milānā]], [[Itālija|Itālijā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ābrams Īzaks Kūks
|     vārds_orig = ''אַבְרָהָם יִצְחָק הַכֹּהֵן קוּק''
|         attēls = Kook color.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Rabīns Ābrams Īzaks Kūks
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Grīva (Daugavpils)|Grīva]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}}) [[Daugavpils]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1935
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], [[Lielbritānijas mandātteritorija Palestīnā]]
({{ISR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[rabīns]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Jūdaisms}}
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|Ābramu - slavenu rabīnu|Ābrams (nozīmju atdalīšana)|Ābrams}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Jēkabs Grots
| attēls              =Jekabs_GROTS.jpg
| amats               =[[Latvijas Senāts|Senators]]
| term_sākums         ={{dat|1934|||N}}
| term_beigas         ={{dat|1940|||N}}
| dzim_dati           ={{dat|1888|5|15}}
| dzim_vieta          =[[Saikavas pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1942|6|17|1888|5|15}}
| mir_vieta           =[[Usoļlags|Soļikamskas soda nometnes]] Molotovas apgabals, {{URS}} (tagad {{RUS}})
| tautība             =[[latvieši|latvietis]]
| profesija           =[[jurists]]
| alma_mater          =[[Tērbatas Universitāte]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Kušanas temperatūra''' ir [[temperatūra]], kurā [[viela]] kūst (paaugstinot temperatūru) vai kristalizējas (pazeminot temperatūru). Tīrām, kristāliskām vielām kušanas temperatūra parasti ir konstants lielums. [[Amorfa viela|Amorfās vielas]] ([[piķis]], [[stikls]]) kūst un sacietē temperatūru intervālā (tām nav vienas noteiktas kušanas temperatūras). Kristāliskai vielai kušanas temperatūrā pastāv līdzsvars starp cieto un šķidro fāzi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
'''Zauers''' var būt:

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 65
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 27
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Tb
|             atommasa = 158,92535
|   valences elektroni = [Xe]4f96s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Terbija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,2
|              blīvums = 8230
|  kušanas temperatūra = 1629 K (1356 °C)
| viršanas temperatūra = 3503 K (3230 °C)
}}
'''Terbijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Tb''' un atomskaitli 65. Tas ir sudrabbalts, mīksts [[metāls]]. To iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]], tāpat kā citus [[lantanīdi|lantanīdus]]. Terbija savienojumus lieto par leģējošo piemaisījumu [[pusvadītājs|pusvadītāju]] ierīcēm un par zaļo [[luminofors|luminoforu]] [[kineskops|kineskopos]] un gāzizlādes lampās. Savienojumos terbijam var būt oksidēšanas pakāpes +3 un +4.

sentences: '''Ģeometriskā transformācija''' ir jebkura ģeometriskas [[kopa]]s [[bijekcija]] uz sevi vai uz citu šādu kopu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Īles pagasts
| karte             = Īles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Īles pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Īles pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Īle
| platība           = 76,57
| iedzīvotāji       = 482<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 482 / 76.57 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ferdinands
| attēls                   = Ferdinand (film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ferdinand''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, piedzīvojumu filma
| režisors                 = [[Karloss Sandana]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Sina]]
* [[Entonijs Andersons]]
* [[Džīna Rodrigeza]]
* [[Keita Makkinnona]]
* [[Peitons Menings]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|12|8|Dubaija|2017|12|15|ASV|2017|12|22|Latvija|}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ferdinand-2017|title=Ferdinand|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 19, 2018|archive-date={{dat|2018|08|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180811030812/http://www.bbfc.co.uk/releases/ferdinand-2017}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{POL}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|111 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ferdinand.htm|title=Ferdinand (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 19, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|296,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ferdinands"''' ({{val|en|Ferdinand}}) ir [[2017. gads|2017]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors ir [[Karloss Saldana]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Džons Sina]], [[Entonijs Andersons]], [[Džīna Rodrigeza]], [[Keita Makkinnona]] un [[Peitons Menings]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|12|8||bez}} Dubaijā.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Dasana
| oriģinālnosaukums    = 다산
| attēls               = 2015-06 Spitzberg.575.jpg
| paraksts             = Ieeja Dasanas stacijā
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{KOR}}
| latd=78| latm=55| lats=24| latNS=N
| longd=11| longm=55| longs=55| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 2002
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Korejas Polāro pētījumu institūts|KOPRI]]
| pers_vasara          = 18
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                = -6.3
| vas_t                =
| ziem_t               = -37.0
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Dasana''' ({{val|ko|다산}}) ir [[Korejas Republika]]s vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polar.re.kr/eng/html/infra/020201.html Arctic Dasan station]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Stacija pieder [[Korejas Polāro pētījumu institūts|Korejas Polāro pētījumu institūtam]], nosaukta par godu korejiešu 19. gadsimta filozofam Dasanam.

sentences: '''Aprakstošā statistika''' ir [[statistika]]s apakšnozare. Tas ir [[dati|datu]] kvantitatīvs vākšanas un summēšanas process, ko izmanto, lai pārveidotu datus no liela apjoma skaitļu formas uz formu, kas ir ērta cilvēkam uztverei un tālākai analīzei.

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|A{{{numurs|}}}-PL.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences: '''Parafīns''' ({{val|de|Paraffin}}, no {{val|la|parum}} — 'maz' un ''affinis'' — 'radniecīgs')<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 487. lpp.</ref> ir [[vaski|vaskam]] līdzīgs, ķīmiski samērā inerts (no tā cēlies arī tā nosaukums) baltas krāsas [[piesātinātie ogļūdeņraži|piesātināto ogļūdeņražu]] jeb alkānu maisījums. "Parafīni" ir arī novecojis alkānu nosaukums. Parasti parafīna sastāvā ir alkāni ar formulām С18Н38 līdz С35Н72. Parafīna [[kušanas temperatūra]] ir 40—65 °C, blīvums 0,880—0,915 g/cm³ (15 °C temperatūrā). Grūtāk kūstošo parafīna frakciju (kuras sastāvā ir alkāni ar vairāk nekā 35 [[ogleklis|oglekļa]] atomiem), sauc par [[cerezīns|cerezīnu]].

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisko elementu|sengrieķu dievu|Hēlijs (mitoloģija)}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 2
|             1. čaula = 2
|              simbols = He
|             atommasa = 4,002602
|   valences elektroni = 1s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Hēlija atoma shematiska uzbūve un ar hēliju pildītas lampas
|  oksidēšanas pakāpes = 0
|  elektronegativitāte = 3,89{{Nepieciešama atsauce}}
|              blīvums = 0,179
|  kušanas temperatūra = 0,95 K (-272,2 °C)(pie 2,5MPa)
| viršanas temperatūra = 4,22 K (-268.93 °C)
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|apakšklase=Asteridae|att_nosaukums={{TaksoSaite|Ambrosia artemisiifolia|Vērmeļlapu ambrozija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|attēls=Ambrosia artemisiifolia - img 23694.jpg|rinda=Asterales|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Ambrosia|ģints_lv=Ambrozijas|suga=Ambrosia artemisiifolia|suga_lv=Vērmeļlapu ambrozija|binomial=}}'''Vērmeļlapu ambrozija''' (''Ambrosia artemisiifolia'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Ambrozijas|Ambroziju]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], taču suga ir ievazāta arī [[Eiropa|Eiropā]], tostarp, [[Latvija|Latvijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/ambrosia-artemisiifolia-l/|title=vērmeļlapu ambrozija - Ambrosia artemisiifolia L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-07}}</ref>

sentences: '''Toli dzeivoj''' ir [[dainas|latgaliešu tautasdziesma]] [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] apdarē, ko [[VII Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Septītajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1931. gadā atskaņoja  [[Latgale]]s jauktie kori [[Emilis Melngailis|Emīla Melngaiļa]] vadībā.

sentences: '''AMA Motokrosa čempionāts''' ir galvenās [[Motokross|motokrosa]] sacensību sērijas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kas notiek kopš [[1972]]. gada. Čempionāta organizatori ir [[Amerikas motociklistu asociācija]] un ''MX Sports Pro Racing''. Čempionātā iedalās divās klasēs:<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://admin.amaproracing.com/assets/MX_Rules_2009.pdf|format= PDF|title= Motorcross Rule Book|publisher= AMA|accessdate= 2010. gada 15. marts|archiveurl= https://web.archive.org/web/20110707121919/http://admin.amaproracing.com/assets/MX_Rules_2009.pdf|archivedate= 2011. gada 7. Jūlijs}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110707121919/http://admin.amaproracing.com/assets/MX_Rules_2009.pdf |date=2011. gada 7. Jūlijs }}</ref> 250 motokrosa klasē (motocikli ar divtaktu 0-125 cm3 vai četrtaktu 150-250 cm3 dzinējiem) un 450 motokrosa klasē (motocikli ar divtaktu 150-250 cm3 vai četrtaktu 251-450 cm3 dzinējiem). Motociklus ar 125 cm3 dzinējiem iekļāva čempionātā tikai no [[1974]]. gada. Sākot ar [[1993]]. gadu motociklus ar 500 cm3 dzinējiem no čempionāta klases izslēdza.

sentences: '''Rongorongo''', arī '''rongo-rongo''', ir uz [[koks|koka]] dēlīšiem rakstīti [[hieroglifs|hieroglifi]], kurus atklāja 19. gadsimtā [[Lieldienu sala|Lieldienu salā]] un šie hieroglifi tika izmantoti [[rakstība|rakstīšanai]]. Hieroglifi pēc ārējā izskata ir daļēji simboliski, daļēji ģeometriski. Kopā ir ap 800 atšķirīgu zīmju. Mūsdienās vēl nav līdz galam noskaidrots, vai hieroglifs apzīmēja kādu konkrētu [[vārds|vārdu]] vai [[izteiksme]]s veidu. Rongorongo rakstu zīmes tika rakstītas uz [[toromiro]] koka. Ir atrasti un muzejos glabājas tikai 25 šādi dēlīši.

sentences: {{cita nozīme|iekārtu, kas veic urbšanu|griešanas instrumentu|urbis}}

sentences: '''Atspiešanās''' vai arī '''pumpēšanās''' ir plaši pazīstams [[spēka vingrinājums]], ar kura palīdzību attīsta lielos [[krūšu muskuļi|krūšu muskuļus]] un [[Augšdelms|augšdelma trīsgalvainos muskuļus]], kā arī [[plecu muskulis|deltveida muskuļa]] priekšējos kūlīšus. Vingrinājuma izpildē tiek izmantots cilvēka svars. Tā vienkāršība ļauj to veikt gandrīz jebkurā vietā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kauns
| attēls                   =  Shame2011Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shame''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Stīvs Makvīns (režisors)]]
| producents               =
* [[Īeins Kanings]]
* [[Emīls Šermans]]
| scenārija autors         =
* [[Abija Morgana]]
* Stīvs Makkvīns
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Kerija Maligana]]
* [[Džeimss Badžs Deils]]
* [[Nikola Beharija]]
| mūzika                   = [[Harijs Eskots]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[See-Saw Films]]''
* ''[[Lipsync Productions]]''
* ''[[Alliance Films]]''
* ''[[HanWay Films]]''
* ''[[UK Film Council]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2012|1|13|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/shame-2011|title=Shame|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623110808/https://bbfc.co.uk/releases/shame-2011}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shame.htm|title=Shame|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kauns"''' ({{val|en|Shame}}) ir 2011. gada drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvs Makvīns]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Kerija Maligana]], [[Džeimss Badžs Deils]] un [[Nikola Beharija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''Bezvadu sakari''' ir [[informācija]]s pārraide noteiktos [[attālums|attālumos]], kad neizmanto [[elektriskais vadītājs|elektriskos vadītājus]] vai vadus. Šie attālumi var būt īsi (piemēram, [[televīzija]]s pults un [[televizors]]) vai ļoti gari (piemēram, [[radiosakari]] tūkstošiem un pat miljoniem [[kilometrs|kilometru]] attālumā). Bezvadu sakari ir [[telesakari|telesakaru]] nozare.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2008-Indian-Rock-Python.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Python molurus|Tīģerpitons}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| virsdzimta = Henophidia
| virsdzimta_lv = Zemākās čūskas
| binomial = Henophidia
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Boidea''<ref>[http://www.apus.ru/site.xp/056052055048.html Инфраотряд Низшие ·змеи - Henophidia (Boidea)]</ref>
}}
'''Zemākās čūskas''' jeb '''zemāko čūsku virsdzimta''' (''Henophidia'') ir primitīvākā no divām [[īstās čūskas|īsto čūsku infrakārtas]] (''Alethinophidia'') grupām. Tā apvieno cauruļčūskas, žņaudzējčūskas un pitonus, kopumā 10 dzimtas.<ref>[http://eol.org/pages/1301536/hierarchy_entries/51368697/overview EOL: Henophidia]{{Novecojusi saite}}</ref> Visām primitīvajām čūskām (zemākajām čūskām un [[akleņi]]em, kas nepieder pie [[īstās čūskas|īstajām čūskām]]) ir saglabājušies [[iegurnis|iegurņa]] un [[kājas|pakaļkāju]] rudimenti, bet priekškāju rudimenti nav saglabājušies nevienai mūsdienās dzīvojošai čūsku sugai.<ref>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 snakes]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnglikola struktūrformula

Etilēnglikola molekulas modelis

Etilēnglikola paraugs
|CAS numurs=107-21-1
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2OH
|molmasa=62,068
|blīvums=1113,2
|kušanas temperatūra=260,2 K (-12,9 °C)
|viršanas temperatūra=470,4 K (197,3 °C)
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Etilēnglikols''' (etāndiols, HOCH2CH2OH) ir bezkrāsas [[viskozitāte|viskozs]] [[šķidrums]] ar saldu garšu. Etilēnglikols ir visvienkāršākais divvērtīgais [[spirts]]. Ar [[ūdens|ūdeni]] sajaucas neierobežoti. Par [[glikoli]]em sauc vienkāršākos divvērtīgos spirtus (no {{val-el|γλυκύς}}, ''glykys'' — 'salds'). Etilēnglikols ir visplašāk lietotais glikols, eksistē arī [[propilēnglikols]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Foits''' var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada marts}}
{{Personas infokaste
| alma_mater = [[Trinity College (Connecticut)|Trinity Koledža]] ([[Bachelor of Arts|Bakalaura grāds]])
| vārds = Takers Karlsons
| vārds_orig = Tucker Carlson
| attēls = Tucker Carlson 2013 cropped noise rem lighting color correction.jpg
| att_nosaukums = Karlsons 2013. gadā
| dz_gads = 1969
| dz_mēnesis = 5
| bērni = 4
| dz_vieta = [[Sanfrancisko]], Kalifornija, ASV
| dz_diena = 16
| vecāki = Diks Karlsons (tēvs)
| nodarbošanās = Sarunu šovu vadītājs, komentētājs, ziņu kolumnists
| darba_devējs = CNN (2000–2005), MSNBC (2005–2008), Fox News (2009–2023)
| dzīvesbiedrs = Sūzena Endrjū
| citas daļas = '''Darba devējs''':
CNN (2000–2005),
 MSNBC (2005–2008),
 Fox News (2009–2023)
}}
'''Takers Karlsons''' ({{val-en|Tucker Swanson McNear Carlson}}) (dzimis 1969. gada 16. maijā) ir amerikāņu konservatīvais politiskais komentētājs, kurš kopš 2016. gada vada vakara politisko raidījumu ''Tucker Carlson Tonight'' ''Fox News TV'' kanālā. Karlsons kļuva par drukas žurnālistu deviņdesmitajos gados, rakstot žurnālam ''The Weekly Standard'' un citiem. Viņš bija [[CNN]] komentētājs no 2000. līdz 2005. gadam, kā arī darbojās kā līdzautors TV raidījumam ''Crossfire''. Pēc tam Karlsons no 2005. līdz 2008. gadam vadīja MSNBC nakts programmu ''Tucker''.

sentences: '''Atols''' ir gredzenveida [[koraļļu sala]] ar [[lagūna|lagūnu]] vidū un paceļas nelielā augstumā virs [[jūras līmenis|jūras līmeņa]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Parasti atoli nepaceļas augstāk par 4—6 metriem. Atoli var būt līdz 50 km. diametrā un pat lielāki.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Teodors Debners
|     vārds_orig = ''Theodor Doebner''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Veckalsnava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Osnabrika}}<br>({{vieta|Vācija|Lejassaksija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = gleznotājs un grafiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Teodors Debners (mācītājs)|Teodors Debners]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Galds''' ir [[mēbeles|mēbele]], ko veido plakana virsma, kas balstās uz kājām vai pamatnes. Galdu bieži vien izgatavo tādā augstumā, lai pie tā būtu ērti sēdēt un ēst vai strādāt.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dromoras katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Dromore Cathedral.jpg
| image_size            =
| caption               = Dromoras katedrāle
| map_type              = Ziemeļīrija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| relief                = yes
| map_label             = Dromoras katedrāle
| position              = left
| latd                  = 54.414722
| longd                 = -6.151667
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Ziemeļīrija|Dauna|Dromora}}
| religious_affiliation = [[Īrijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1661. gads
| year_completed        = 1899. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Dromoras katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942902"
}
</mapframe>

sentences:
{{Biotakso infokaste
| nosaukums       = Īstā gvajave
| binomial        = Psidium guajava
| autors          = [[Kārlis Linnejs|L.]]
| attēls          = Psidium guajava fruit.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Plantae
| valsts_lv       = Augi
| nodalījums      = Magnoliophyta
| nodalījums_lv   = Segsēkļi
| klase           = Magnoliopsida
| klase_lv        = Divdīgļlapji
| rinda           = Myrtales
| rinda_lv        = Miršu rinda
| dzimta          = Myrtaceae
| dzimta_lv       = Miršu dzimta
| ģints           = Psidium
| ģints_lv        = Gvajaves
| suga            = P. guajava
| suga_lv         = Īstā gvajave
| suga_r          = Gvajave
| kategorijas     = nē
}}

sentences: '''Vasaras saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vislielākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Vasaras [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visgarākā [[diena]] un visīsākā [[nakts]]. Vasaras saulgriežus sauc arī par '''vasaras saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val-la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Marija Galeniece
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1890
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Mētriena]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1984
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 06
| m_vieta = Rīga, Latvijā
| dzīves_vieta =
| tautība = [[latviete]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]s Lauksaimniecības fakultāte, [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]]
| alma_mater = Latvijas Universitāte
| zinātne = [[botānika]]
| sasniegumi = Latvijas purvu un mežu attīstība pēcledus laikmetā, Latvijas augāja karte; LU docente, Dr,biol., Kr.Barona prēmijas laureāte
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Marmot-edit1.jpg
|  att_nosaukums = [[Dzeltenvēdera murkšķis]] (''Marmota flaviventris'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveru dzimta
|    apakšdzimta = Xerinae
| apakšdzimta_lv = Zemes vāveres
|          cilts = Marmotini
|       cilts_lv = Murkšķi
|          ģints = Marmota
|       ģints_lv = Murkšķi
|        ģints_r = Murkšķis
|       binomial = Marmota <small>([[Blumenbach]], 1779)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Murkšķi''', '''murkšķu ģints''' (''Marmota'') ir viena no [[Vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') ģintīm, kas pieder [[zemes vāveres|zemes vāveru apakšdzimtai]] (''Xerinae''). Murkšķu [[Ģints (bioloģija)|ģintī]] ir 14 [[suga]]s, kas iedalās divās apakšģintīs: ''Marmota'' un ''Petromarmota''.<ref>Thorington, R. W. Jr. and R. S. Hoffman. 2005. Family Sciuridae. Pp. 754-818 in Mammal Species of the World a Taxonomic and Geographic Reference. D. E. Wilson and D. M. Reeder eds. Johns Hopkins University Press, Baltimore.</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Harper''
| operators =
| attēls = Harper film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija
| režisors = [[Džeks Smaits]]
| producents =
| scenārijs = [[Viljams Goldmens]]
| aktieri = * [[Pols Ņūmens]]
* [[Lorēna Bekola]]
* [[Džūlija Herisa]]
* [[Artūrs Hills]]
* [[Dženeta Lī]]
* [[Šellija Vintersa]]
* [[Roberts Vāgners]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Harper''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1966|2|23}}
| ilgums = 121 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Harper|title=Harper (1966) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|4|16}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Harper''''' ir 1966. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Džeks Smaits]], bet scenārija autors [[Viljams Goldmens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Ņūmens]], [[Lorēna Bekola]], [[Džūlija Herisa]], [[Artūrs Hills]], [[Dženeta Lī]], [[Šellija Vintersa]] un [[Roberts Vāgners]]. Filma ir balstīta uz 1949. gada [[Ross Makdonalds|Rosa Makdonalda]] romānu ''The Moving Target''.

sentences: '''Rīgas apģērbs''' bija šūšanas izstrādājumu ražošanas apvienība [[Latvija]]s teritorijā, kas specializējās uz pieaugušo un bērnu [[Apģērbs|apģērbu]] ražošanu. Apvienība tika dibināta 1963. gadā, apvienojot Rīgas [[šūšanas fabrika "Rosme"|šūšanas fabrikas "Rosme"]], "Sadarbība", "Avangards", "Brīvība", kā arī Liepājas fabriku "Sprīdītis", Jēkabpils šūšanas fabriku. Atsevišķi apvienības cehi atradās [[Pļaviņas|Pļaviņās]], [[Baldone|Baldonē]], [[Ventspils|Ventspilī]], [[Talsi|Talsos]], [[Jaunjelgava|Jaunjelgavā]] un [[Viesīte|Viesītē]]<ref>{{LPE|8}}</ref>. "Rīgas apģērbs" specializējās sieviešu un bērnu [[kleita|kleitu]], vīriešu un bērnu [[Krekls|virskreklu]], mazu bērnu un jaundzimušo [[veļa]]s un sieviešu [[galantērija]]s izstrādājumu ražošanā. 1965. gadā apvienībai tika pievienots PSRS Sakaru ministrijas Rīgas ražošanas kombināts, bet 1966. gadā [[Liepājas tekstilrūpniecības kombināts]]. 1978. gadā "Rīgas apģērbs" tika apbalvots ar [[Darba Sarkanā Karoga ordenis|Darba Sarkanā Karoga ordeni]]. "Rīgas apģērba" ilggadīgais vadītājs bija apvienības ģenerāldirektors F.Rumme, kas vadīja apvienību no 1963. līdz 1979. gadam. "Rīgas apģērba" ražotnes tika paplašinātas un rekonstruētas. Tā 1986. gadā tika saražots 970 tūkst. kleitu, 2,9 mlj. vīriešu un bērnu virskreklu, 317 tūkst. sieviešu blūžu, 4,9 mlj. sieviešu galantēriju, 5,4 mlj. zīdaiņu veļas komplektu u.c. Saražotā produkcija sasniedza 83,6 mlj. rubļu (mazumtirdzniecības cenās). Produkcija tika eksportēta uz pārējām [[PSRS]] republikām, kā arī uz [[Polija|Poliju]], [[Kuba|Kubu]], [[Afganistāna|Afganistānu]], [[Zambija|Zambiju]], [[Tanzānija|Tanzāniju]], [[Mongolija|Mongoliju]] un citām valstīm. Rīgā atradās firmas veikals "Lotoss". Apvienībai bija sava [[profesionāli tehniskā skola]]. Apvienības darbinieku rīcībā bija 4 [[Bērnudārzs|bērnudārzi]] un [[pionieru nometne]]. Neilgi pēc valsts neatkarības pasludināšanas 1991. gada 28. decembrī ražošanas apvienība "Rīgas apģērbs" tika likvidēta, un uz tās pamata tika dibinātas vairākas akciju sabiedrības: "Arno", "Vēlme", "Rīgas apģērbs", "Rosme". Pašlaik no tām pastāv tikai uzņēmums "Rosme", kas specializējas sieviešu apakšveļā, bet pandēmijas laikā sāk sejas masku ražošanu.

sentences:
[[Kategorija:Polija]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Polija]]

sentences:
1910. gada plakātā]]
'''Salome''', Op. 54 ir vācu komponista [[Rihards Štrauss|Riharda Štrausa]] [[opera]]. Štrauss [[librets|libreta]] tapšanā ietekmējās no [[Oskars Vailds|Oskara Vailda]] lugas "[[Salome (luga)|Salome]]". Abiem Salomes darbiem par pamatu ir ņemts bībelisks sižets no [[Marka evaņģēlijs|Marka]] un [[Mateja evaņģēlijs|Mateja evaņģēlija]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Bišumuižas ēka
| source         =
| date           = 2014
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
[[svītrkods]], kura pēdējais cipars (2) ir kontrolcipars, pēc kura var pārbaudīt pārējo ciparu atbilstību]]
'''Kontrolsumma''' ({{val|en|checksum}})<ref>{{AkadTerm|term=kontrolsumma|lang=LV}}</ref> ir skaitlis, ko iegūst no lielāka izmēra [[cipardati|cipardatu]] bloka, pēc kura var pārbaudīt to pret kļūdām, kas var būt radušās datu pārraides vai saglabāšanas laikā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ādama riba
| operators =
| attēls = Adam's Rib (1949 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija, drāma
| režisors = [[Džordžs Kjūkors]]
| producents =
| scenārijs = * [[Rūta Gordona]]
* [[Gārsons Kanins]]
| aktieri = * [[Spensers Treisijs]]
* [[Ketrina Hepbērna]]
* [[Džūdija Holideja]]
| mūzika = [[Miklošs Roža]]
| oriģinālnos = ''Adam's Rib''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1949|11|18}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ādama riba"''' ({{Val|en|Adam's Rib}}) ir 1949. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Džordžs Kjūkors]], bet scenārija autori [[Rūta Gordona]] un [[Gārsons Kanins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Spensers Treisijs]], [[Ketrina Hepbērna]] un [[Džūdija Holideja]]. Filmai mūziku sarakstījis [[Miklošs Roža]], savukārt dziesmu ''Farewell, Amanda'' sarakstījis [[Kouls Porters]].

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Svētā Jēkaba ceļš uz Kompostelu
| Image       =
| State Party = {{ESP}}
| Type        = kultūras
| Criteria    = ii, iv, vi
| ID          = 669
| Region      = [[Pasaules mantojuma vietas uzskaitījums Eiropā|Eiropa un Ziemeļamerika]]
| Year        = 1993
| Session     = 17.
| Link        = http://whc.unesco.org/en/list/669
}}

sentences: '''Prezervatīvs''' jeb '''kondoms''', sarunvalodā arī '''kondons''' vai '''gumija''', ir viens no [[kontracepcija]]s līdzekļiem, ko izmanto [[dzimumakts|dzimumakta]] laikā, lai izsargātos no nevēlamas [[grūtniecība]]s un no [[seksuāli transmisīvā slimība|seksuāli transmisīvajām slimībām]] (STS), piemēram, no [[AIDS]], [[gonoreja]]s, [[hlamīdija]]s. Prezervatīvs ir plāna [[latekss|lateksa]] uzmava, ko velk uz [[dzimumloceklis|dzimumlocekļa]]. Prezervatīva galā ir vieta [[sperma]]i, kur uzkrāties. Prezervatīva galvenais uzdevums ir neļaut spermai nonākt [[maksts|makstī]]. Ir arī speciāli sievietēm domāti [[sieviešu prezervatīvs|prezervatīvi]].

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Somova jūra
|attēls=
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Antarktīda
 |latd = 67 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 160 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = left
 |alt_karte    = Antarctica relief location map.jpg
| okeāns       = Dienvidu okeāns
|platība       = 1 150 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums   = 3000
|valstis=[[Antarktīda]]
|pilsētas=
}}
'''Somova jūra''' ir [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānam]] piederīga malas [[jūra]] [[Antarktīda]]s piekrastē. Nosaukums «Somova jūra» tiek lietots reti, pārsvarā krieviski rakstītajos avotos.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2527''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2527''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 756
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2018
| Starts                 = {{dat|2018|6|16|SK}} 21:46 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2522]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2529]]''
}}
'''''Kosmos-2527''''' (''Космос-2527'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas orbītā palaists 2018. gada jūnijā. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 756. ''Kosmos-2527'' plānots izvietot ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 5.

sentences:
[[Image:TV-line-count-world.svg|thumb|right|300px|SDTV izšķirtspējas pa valstīm, valstis, kurās izmanto 480i ir zaļā krāsā.]]
'''480i''' ir saīsināts nosaukums [[video]] režīmam, ko izmanto [[standarta izšķirtspējas televīzija|standarta izšķirtspējas]] [[analogā televīzija|analogajā]] vai [[ciparu televīzija|ciparu]] [[televīzija]]i [[Karību reģions|Karību reģionā]], [[Mjanma|Mjanmā]], [[Japāna|Japānā]], [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]], [[Ķīnas Republika|Taivānā]], [[Filipīnas|Filipīnās]] un lielākā daļā [[Amerika]]s (izņemot [[Argentīna|Argentīnu]], [[Paragvaja|Paragvaju]] un [[Urugvaja|Urugvaju]]). ''480'' apzīmē vertikālās izšķirtspējas 480 rindas, bet ''i'' apzīmē [[Rindpārlēces izvērse|rindpārlēces izvērsi]]. Lauka nomaiņas frekvence ir 60 [[Hz]] (vai 59,94 Hz, izmantojot NTSC krāsas) un dažkārt tiek iekļauta video režīma apzīmēšanā, piemēram, '''480i60'''. Cits pieraksta veids, ko iesaka izmantot gan [[Starptautiskā telekomunikāciju savienība]] ([[BT.601]] standartā), gan SMPTE ([[SMPTE 259M]] standartā), iekļauj [[kadru ātrums|kadru ātrumu]], piemēram, '''480i/30'''. Cits bieži izmantots standarts pārējā pasaulē ir [[576i]].

sentences:
slavinošs 1938. gada propagandas plakāts]]
'''Staļinisms''' ({{val|ru|сталинизм}}) bija [[marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] ideoloģijas īstenošana [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] [[Josifs Staļins|Josifa Staļina]] valdīšanas laikā no 1927. līdz 1953. gadam. Staļinisma koncepcijā ietilpa [[vienpartijas sistēma]]s izveidošana PSRS, strauja [[industrializācija]], [[sociālisms|sociālisma]] ieviešana, [[kolhozs|kolhozu]] izveidošana, [[personības kults]], kā arī citu valstu [[komunisms|komunistu]] partiju pakļaušana Padomju Savienības interesēm. Pēc Staļina nāves 1953. gadā Padomju Savienībā sākās, tā sauktais, [[Hruščova atkusnis]] un [[destaļinizācija]].

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Frīdrihs fon Vetbergs''' (''von Wettberg'', [[1779]]—[[1825]].10.VII) bija augsta ranga valsts darbinieks, [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] muižniecības priekšnieks, Kurzemes muižniecības deputāts Pēterburgā, strādājis zemnieku lietu komisijā un komitejā, kam bija jāizstrādā projekts Kurzemes pilsētu stāvokļa uzlabošanai.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Stellantis N.V.''
| logo             =
| caption          =
| type             = publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2021. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Amsterdama]]
| location_country = {{NED}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[automašīna]]s, automašīnu rezerves daļas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.stellantis.com stellantis.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Stellantis N.V.''''' ir [[Nīderlande|Nīderlandē]] reģistrēts [[autobūve]]s uzņēmums. Tas ir dibināts 2021. gadā, apvienojoties Francijas autoražotājam ''[[Groupe PSA]]'' un Itālijas / ASV autoražotājam ''[[Fiat Chrysler Automobiles]]'' (''FCA''). Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Amsterdama|Amsterdamā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Kārlis Starcs
| vārds_orig =
| attēls =

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Īzaks Luria
|     vārds_orig = יִצְחַק לוּרְיָא
|         attēls = GraveOfIsaacLuria.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Īzaka Lurias kaps Cfatā (Safedā), Izraēlā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1534
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Jeruzaleme]], [[Osmaņu impērija]]
({{ISR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1572
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Cfata]], [[Osmaņu impērija]]
({{ISR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = kabalists, mistiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Rumānijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Rumānijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Leine
  | attēls            = Göttingen asv2022-06 img51 Eisenbahnbrücke.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Dzelzceļa tilts pār Leini [[Getingene|Getingenē]]
  | vietaskarte       = Vācija#Lejassaksija
  | reljefs   = jā
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = Cēnsbergs
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Allere]]
  | sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=25 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=10 | sāk_gar_m=17 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=52 | iet_plat_m=43 | iet_plat_s= 22| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=9 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{RUS}}
  | garums            = 278
  | iztekas_augstums  = 400
  | ietekas_augstums  = 23
  | kritums           = 377
  | caurtece          = 61,7
  | gada_notece       =
  | baseins           = 6517
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Innerste]]
}}

sentences:
{{Upes infokaste
|        nosaukums = Ruņa
| attēls           = Runa.JPG
| paraksts         =
|           garums = 31
|          baseins = 185,8
| kritums          = 117
|      gada_notece =
|           izteka =[[Balku dīķis]]
|           ieteka =[[Apše]]
|         tek_caur ={{LAT}} ([[Dienvidkurzemes novads]])
|pietekas= [[Augustupe]], [[Dakterišķe]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=25 | sāk_plat_s=27 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=34 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=19 | iet_plat_s=26 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=53 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Hermanis Šells
|          vārds_orig = ''Jakob Herman Schell''
|              attēls = Hermann Schell.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hermanis Šells Vircburgas periodā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1850
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = [[Freiburga]] (tagad {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1906
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = [[Vircburga]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = Vircburgas Universitāte
|             zinātne = [[teoloģija]], [[filosofija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Hermanis Šells''' ({{val|de|Jakob Herman Schell}}, 1850—1906) bija vācu filozofs un teologs. Iestājās par reformētu [[katolicisms|katolicismu]], viņa galvenos rakstus 1898. gadā ievietoja katoļu baznīcas aizliegto rakstu indekā.<ref>{{LKV|XXI.|41 588}}</ref>

sentences: '''"Kultūras pieminekļi Vikipēdijā"''' ({{val|en|Wiki Loves Monuments}}) ir ikgadējs starptautisks fotokonkurss, kas septembrī notiek visā pasaulē. To rīko [[Vikipēdieši|Vikipēdijas kopienas dalībnieki]]. Konkursa dalībnieki uzņem [[vēstures piemineklis|vēstures pieminekļu]] un [[kultūras mantojums|kultūras mantojuma]] objektu attēlus savā reģionā un augšupielādē tos ''[[Wikimedia Commons]]''. Šī pasākuma mērķis ir izcelt dalībvalstu kultūras mantojuma objektus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 | binomial =
 | attēls = Ripe, ripening, and green blackberries.jpg
 | att_nosaukums =
 | valsts = Plantae
 | valsts_lv = Augi
 | nodalījums = Angiospermae
 | nodalījums_lv = Segsēkļi
 | klase = Magnoliopsida
 | klase_lv = Divdīgļlapji
 | dzimta = Rosaceae
 | dzimta_lv = Rožu dzimta
 | apakšdzimta = Rosoideae
 | apakšdzimta_lv = Rožu apakšdzimta
 | cilts = Rubeae
 | cilts_lv = Kazeņu triba
 | ģints = Rubus
 | ģints_lv = Kazenes
 | apakšģints = Rubus ''subg.'' Rubus
 | apakšģints_lv = Kazeņu apakšģints
 | kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|sporta veidu|regbijs (nozīmju atdalīšana)|regbijs}}
{{Sporta infokaste
| attēls      = USO-Sale Sharks - 20131205 - Ballon flottant.jpg
| att_izm     = 250px
| apraksts    = Uzbrūkošais spēlētājs (Nr. 10) mēģina sist bumbu garām vārtsargam, lai gūtu vārtus
| savienība   =
| iesauka     =
| pirmais     = 19. gadsimta vidus, Anglija
| reģistrētie =
| klubi       =
| kontakts    = Jā
| komanda     = spēlētāju skaits atšķiras katrā no regbija paveidiem
| jdzimums    = jā, atsevišķas sacensības
| kategorijas = [[komandu sports]], [[bumbu sports]]
| ekipējums   = [[regbija bumba]]
| vieta       = [[futbola laukums]]
| olimpisks   = olimpiskajās spēlēs spēlē regbija paveidu [[regbijs-7]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Naieda
| operators =
| attēls = Nyad film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sporta drāma
| režisors = * [[Elizabete Čai Vāsereli]]
* [[Džimijs Čins]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Anete Beninga]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Rīss Ivanss]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Nyad''
| studija = * ''Black Bear Pictures''
* ''Mad Chance Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|1}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Naieda"''' <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kino-foto-un-tv/30.10.2023-kino-neizejot-no-majas-kristine-simsone-par-jaunakajam-filmam.a529657/|title=Kino, neizejot no mājas. Kristīne Simsone par jaunākajām filmām|website=www.lsm.lv|access-date=2024-01-31|language=lv}}</ref> ({{val|en|Nyad}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma, kuras režisori ir [[Elizabete Čai Vāsereli]] un [[Džimijs Čins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Anete Beninga]], [[Džodija Fostere]] un [[Rīss Ivanss]]. Filma balstīta uz amerikāņu peldētājas [[Daiena Naieda|Daienas Naiedas]] autobiogrāfiju ''Find a Way''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://deadline.com/2021/03/annette-bening-diana-nyad-swimmer-movie-free-solo-efm-1234706577/|title=Annette Bening To Star In Swimmer Biopic ‘Nyad’ From ‘Free Solo’ Directors & ‘American Sniper’ & ‘The Imitation Game’ Producers; CAA & STX Launch Sales — EFM Hot Package|last=Wiseman|first=Andreas|website=Deadline|access-date=2023-12-08|date=2021-03-04|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=118|ipa=626|unicode=U+0272|ipa-image=Xsampa-J.png|xsampa=J|kirshenbaum=n^|sound=palatal nasal.ogg}}
''.]]
Balsīgs '''palatāls nazāls līdzskanis''' sastopams apmēram 35% Pasaules [[Mutvārdu valoda|mutvārdu valodu]]. [[IPA|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] simbols šai skaņai ir ['''{{IPA|ɲ}}'''], attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>J</tt>. IPA simbols ir veidots mazajam burtam ''n'' pievienojot pa kreisi pagrieztu apakšējo "asti". Simbolu {{IPA|[ɲ]}} nedrīkst jaukt ar [[retroflekss nazāls līdzskanis|retrofleksa nazāla līdzskaņa]] simbolu {{IPA|[ɳ]}}, vai [[velārs nazāls līdzskanis|velāra nazāla līdzskaņa]] simbolu {{IPA|ŋ}}.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Kristofers Nilsens
 |      vārds_orig = ''Christopher Nilsen''
 |          attēls = 2018 NCAA Division I Indoor Track and Field Championships (38915942880).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Kristofers Nilsens 2018. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1998|1|13}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Misūri|Kanzassitija|2s=Misūri (štats)|3s=Kanzassitija (Misūri)}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{ASV}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=196}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,00 m (2022)
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 = 6,05 m (2022)
 |           PR2_d = Kārtslēkšana (telpās)
 |             PR3 = 2,03 m (2016)
 |           PR3_d = Augstlēkšana
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|ASV}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medaļa|Silver|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|Vasaras|title=Kārtslēkšana}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medaļa|Silver|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Bronze|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medaļa|Bronze|Belgrada 2022|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Competition|[[Panamerikas spēles]]}}
{{Medaļa|Gold|Lima 2019|Kārtslēkšana}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Ziepniekkalns]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Ziepniekkalns]]

sentences:
{{cita nozīme|filozofijas jēdzienu|filmu|Transcendence (filma)}}
'''Transcendence''' ir [[filozofija]]s jēdziens, kas izriet no vārda tiešās nozīmes ([[Latīņu valoda|latīņu valodā]]), un nozīmē kāpšana jeb iešana tālāk, lai gan sastopams ar atšķirīgu konotāciju dažādos vēstures un kultūras posmos. Tā ietver filozofijas, sistēmas un pieejas, kas apraksta būtības pamatstruktūru nevis kā [[Ontoloģija|ontoloģiju]] (esības teoriju), bet gan kā esības [[Zināšanas|zināšanu]] [[Parādīšanās|rašanās]] un apstiprināšanas ietvaru. Šīs definīcijas parasti balstās uz saprātu un [[Empīrisms|empīriskiem]] novērojumiem, kā arī cenšas nodrošināt pasaules izpratnes sistēmu, kas nav atkarīga no reliģiskiem uzskatiem vai citiem pārdabiskiem spēkiem.<ref name="ChinTaiKim_Transcendence_Immanence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/1464069|title=Transcendence and Immanence, Chin-Tai Kim, Journal of the American Academy of Religion, Vol. 55, No. 3 (Autumn, 1987), pp. 537-549 (13 pages)}}</ref><ref name="Transcendence_JOHN_LACHS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/25670227|title=Transcendence in Philosophy and in Everyday Life, Author(s): JOHN LACHS Source: The Journal of Speculative Philosophy, 1997, New Series, Vol. 11, No. 4 (1997), pp. 247-255 Published by: Penn State University Press}}</ref><ref name="ReferentialTranscendence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/2104604|title=Referential Transcendence, Author(s): Roy Wood Sellars, Source: Philosophy and Phenomenological Research, Sep., 1961, Vol. 22, No. 1 (Sep., 1961), pp. 1-15 Published by: International Phenomenological Society}}</ref> Ar vārdu "transcendentāls" apzīmē būtņu ārpuskategorijas atribūtus.<ref name="transcendental">[[Caygill, Howard]]. ''A Kant Dictionary''. (Blackwell Philosopher Dictionaries), Blackwell Publishing Ltd., 2000, p. 398</ref><ref name="catholic">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newadvent.org/cathen/15017a.htm|title=CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Transcendentalism|website=www.newadvent.org|access-date=25 September 2022}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|katedrāli Londonā|katedrāli Maltā|Mdinas Svētā Pāvila katedrāle}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Pāvila katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Cathédrale St-Paul - entrée principale.jpg
| image_size            =
| caption               = Sv. Pāvila katedrāles fasāde
| map_type              = Londonas centrs#Londona#Anglija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Svētā Pāvila katedrāle
| position = left
| latd  = 51.513611 | latNS  = N
| longd = 0.098333 | longEW = W
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Londona|Sitija}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = angļu [[baroks]]
| architect = [[Kristofers Rens]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1675
| year_completed        = 1710
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Svētā Pāvila katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q173882"
}
</mapframe>
'''Svētā Pāvila katedrāle''' ({{val|en|St Paul's Cathedral}}) ir [[baroks|baroka]] stila [[anglikāņi|anglikāņu]] [[katedrāle]] [[Londona|Londonā]], celta no 1672. gada līdz 1710. gadam, arhitekts — [[Kristofers Rens]] (''Sir Christopher Wren''). [[klasicisms|Klasicisma]] stila paraugs.
1981. gadā šeit laulājas [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]] un [[princese Diāna]]. Dievnamā apglabāti admirālis [[Horācijs Nelsons]] (''Horatio Nelson'') un [[Arturs Velslijs]] (''Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington''), pirmais Velingtonas hercogs un [[Apvienotās Karalistes premjerministrs]].

sentences: '''Trinidādas un Tobāgo dolārs''' (valūtas kods — '''TTD''', parasti saīsināti apzīmē ar dolāra zīmi '''$''' vai '''TT$''') ir [[Trinidāda un Tobāgo|Trinidādas un Tobāgo Republikas]] oficiālā [[valūta]] kopš 1964. gada (pirms tam valstī apgrozībā bija [[Lielbritānijas Vestindijas dolārs]]). 1 TTD sastāv no 100 centiem.

sentences:
[[ESAO]] valstīs 2013. gadā.]]
'''Labklājības valsts''' ir [[politiska ideoloģija]] un valsts un sabiedrības modelis, kas paredz valsts iesaistīšanos cilvēku [[ekonomika|ekonomiskās]] un sabiedriskās [[labklājība]]s veicināšanā. Tas ir veidots uz [[iespēju vienlīdzība]]s un godīga [[bagātības sadalījums|bagātības sadalījuma]] principiem. Tiek uzskatīts, ka sabiedrība ir atbildīga par tiem, kuri nav spējīgi sev nodrošināt minimālus izdzīvošanas apstākļus.

sentences:
[[Kategorija:Ģenētika]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]
[[Kategorija:Mikrobioloģija]]
[[Kategorija:Medicīnas ētika]]
[[Kategorija:Bioētika]]

sentences: '''[[Vikipēdija:Vikiprojekts|Vikiprojekti]], kas ir saistīti ar [[transports|transportu]].'''

sentences: {{jāuzlabo|vairākās vietās vienā teikumā ir pretrunas}}

sentences:
{{cita nozīme|naudas zīmi|aizdevumu pakalpojumu zīmolu|DelfinGroup}}
 (1021) penges ([[1946]])]]
'''Banknote''' ir [[Nauda|naudas zīme]], kas izgatavota no [[Papīrs|papīra]], blīva [[Audums|auduma]] (parasti [[Zīds|zīda]]), [[Metāls|metāla]] vai [[plastmasa]]s, ierasti taisnstūra formas. [[Nacionālā valūta|Nacionālās valūtas]] banknotes apgrozībā izlaiž valsts [[centrālā banka]] un ''[[de jure]]'' ir jāpieņem visā valsts teritorijā kopā ar [[Monēta|monētām]] (dažās valstīs monētas netiek laistas apgrozībā).

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Biznesa simulācijas spēles''' ir saprotamas kā mākslīgi radīta [[uzņēmējdarbība]]s vide, kuras darbībā var iejusties maksimāli [[Simulācija|pietuvināti dzīvei]]. Spēles ir paredzētas kā mācību līdzeklis - [[Izglītība|izglītības]] kvalifikācijas celšanai uzņēmējdarbības [[Students|studentiem]] un jau esošajiem [[Uzņēmējs|uzņēmējiem]]. Tās organizē kā skolās un [[augstskolās]], tā arī uzņēmumos.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 71
 | lv  = Septiņdesmit viens
}}

sentences:
[[Kategorija:Kosmonautika]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Inženieri]]

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Itālijas fronte (1915–1918)
| partof            =  [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] [[Eiropas karadarbības teātra]]
| image             = Italian front (World War I).jpg
| image_size        = 300px
| caption           = no kreisās uz labo: [[Ortlēra]],1917. gada rudens; Fort Verēna,1915. gada jūnijs; [[Paterno]], 1915. gads; [[Karsts (plato)]], 1917. gads; [[Toblahas kara lidlauks]], 1915. gads
| date              = 1915. gada 23. maijs – 1918. gada 6. novembris
| place             = [[Austrumu Alpi]] un  [[Venēcijas līdzenums]]
| result            = Itālijas uzvara
* [[Villa Džiusti pamiers]]
* beidz pastāvēt [[Austroungārijas impērija]]
* [[Fiumes republika]]
* [[Senžermēnas en Lejas miera līgums]]
* [[Trianonas miera līgums]]
| combatant1        = {{ubl|'''[[Antante]]:'''}}
''' [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]'''
{{flaga|GBR}} [[Lielbritānija]]
{{flaga|FRA}} [[Francijas Trešā republika]]
{{flaga|ASV|1912}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| combatant2        = {{ubl|'''[[Centrālās lielvalstis]]:'''}}
{{flaga|Austroungārija}} [[Austroungārija]]
{{flaga|Vācijas Impērija}} [[Vācijas Impērija]]
| commander1        =  [[Luidži Kadorna]]
 [[Emanuēle Filiberto]]
 [[Armando Diazs]]
{{flaga|GBR}} [[Rūdolfs Lemberts]]
{{nowrap|{{flagicon|FRA}} [[Žans Graciāni]]}}
| commander2        = {{nowrap|{{flaga |Austria-Hungary}} [[Konrāds fon Hocendorfs]]}}
{{flaga|Austria-Hungary}} [[Svetozars Boroevičs]]
{{nowrap|{{flagicon|Austria-Hungary}} [[Artūrs Arcs fon Strausenburgs]]}}
{{flaga|Vācijas Impērija}} [[Otto fon Belovs]]
| strength1         = [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]
1915 – līdz 58 divīzijām
{{flaga|GBR}}[[Lielbritānija]]
1917 – 3 divīzijas
{{flaga|FRA}} [[Francijas Trešā republika]]
1918 – 2 divīzijas
{{flaga|Bohēmija}} [[Čehoslovāku leģions]]
1918 – 5 [[pulki]]
{{flaga|ROM}} [[Rumāņu leģions]]
1918 – 3 pulki
{{flaga|ASV|1912}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
1918 – 1 pulks
| strength2         = {{flaga| Austroungārija}}[[Austroungārija]]
1915 – līdz 61 divīzijām
{{flaga|Vācijas Impērija}}[[Vācijas Impērija]]
1917 – 5 divīzijas
| casualties1       =  [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]] '''2 150 000:'''<ref>{{harvnb|Mortara|1925|pp= 28–29}}</ref>{{sfn|Clodfelter|2017|p=419}}
651 000 nogalināti
953 886 ievainoti
530 000 pazuduši vai sagūstīti
{{flaga|GBR}} [[Lielbritānija]] '''6 700:'''
1 057 nogalināti
4 971 ievainoti
670 pazuduši vai sagūstīti<ref>Statistics of the Military Effort of the British Empire During the Great War 1914–1920, The War Office, p. 744.</ref>
{{flaga|FRA}}[[Francijas Trešā republika]] '''2 872:'''
480 nogalināti
2 302 ievainoti
nezināms skaits sagūstīti
----
'''Kopā:
~2 160 000 upuri'''
| casualties2       = {{flaga|Austroungārija}}[[Austroungārija]] '''2 330 000:<ref>Heinz von Lichem, "Gebirgskrieg," Volume 3. States that 1/3 of Austro-Hungarian casualties were incurred on the Italian front, which if accurate would equate to 400,000 killed, 1,210,000 wounded, and 730,000 missing/captured.</ref>'''
400 000 nogalināti
1 210 000+ ievainoti
477 024 sagūstīti
176 000 pazuduši<ref>Clodfelter gives the total missing/captured as 653,000; well-documented Italian sources give the total number of prisoners as 477,024.</ref>
{{flaga|Vācijas Impērija}}[[Vācijas Impērija]] nav zināms
----
'''Kopā:
2 330 000+ upuri'''
| casualties3       = 589 000 Itāļu civilpersonas mirušas no kara izraisītiem apstākļiem
| campaignbox       =
}}
'''Itālijas fronte''' [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] ietvaros izveidojās mūsdienu [[Itālija]]s ziemeļos, kad [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]] izlēma uzbrukt [[Austroungārija]]i. Kaujas no 1915. gada līdz 1918. gadam notika sarežģītos [[Alpi|Alpu]] kalnu apstākļos un noveda pie milzīgiem kareivju un civiliedzīvotāju upuriem.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Gibraltāra starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Gibraltar International Airport
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Gibraltar_Airport_New_Terminal.jpg
| paraksts                   = Lidostas terminālis
| IATA                       = GIB
| ICAO                       = LXGB
|lat_deg=36.151111|lat_dir=N
|lon_deg=5.349722|lon_dir=W
| karte                      = Gibraltārs#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Gibraltāra starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = militāra/civila
| ipasnieks-operators        = Apvienotās Karalistes aizsardzības ministrija
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{GIB}}
| elevation-f                = 15
| elevation-m                = 5
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 09/27
| r1-length-f                = 5511
| r1-length-m                = 1680
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 571 184 (2017)
| lidojumu_skaits            = 4 888 (2017)
}}

sentences: '''Biznesa plāns''' ir tirgzinību paņēmiens, lai noteiktu jauna pasākuma mērķus un izvēlētos labākos ceļus, kā šos mērķus sasniegt.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|rinda_lv=Neļķu rinda|binomial=Rumex confertus|suga_lv=Blīvā skābene|suga=Rumex confertus|ģints_lv=Skābenes|ģints=Rumex|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|dzimta=Polygonaceae|rinda=Caryophyllales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|attēls=Rumex confertus 01.JPG|autors=Willd.}}'''Blīvā skābene''' ({{val|la|Rumex confertus}}) [[Skābenes|skābeņu]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] tā ir uzskatāma par progresīvi adventīvu (ievazātu) suga, kura ir reti sastopama valsts ziemeļos un rietumos, taču citās daļās — salīdzinoši bieži, it sevišķi upju ielejās Viduslatvijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/rumex-confertus-willd/|title=blīvā skābene - Rumex confertus Willd. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-23}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zosāda 2: Nolādētais Helovīns
| attēls                   = Goosebumps 2 Haunted Halloween (2018) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Goosebumps 2: Haunted Halloween''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Ari Sandels]]
| producents               =
* [[Debora Forte]]
* [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         = [[Robs Lībers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Wendi McLendon-Covey|Vendija Maklendona-Kovija]]
* [[Medisona Aismena]]
* [[Džeremijs Rejs Teilors]]
* [[Caleel Harris|Kalīls Heriss]]
* [[Kriss Parnels]]
* [[Kens Džongs]]
* [[Džeks Bleks]]
| mūzika                   = [[Dominiks Lūiss]]<ref name=KFP3Music>{{Tīmekļa atsauce|url=http://filmmusicreporter.com/2018/07/11/dominic-lewis-to-score-goosebumps-2-haunted-halloween/ |title=Dominic Lewis to Score 'Goosebumps 2: Haunted Halloween' |publisher=Film Music Reporter |date=July 11, 2018 |accessdate=July 12, 2018}}</ref>
| operators                = [[Berijs Pētersons]]
| montāža                  =
* [[Deivids Renijs]]
* [[Kīts Brahmans]]
| studija                  =
* ''[[Sony Pictures Animation]]''<ref name=insight/><ref name="thewrap">{{Ziņu atsauce |last1=Verhoeven |first1=Beatrice |last2=Gonzalez |first2=Umberto |title=Sony Announces Lord and Miller Animated Comedy ‘The Mitchells Vs the Machines’ (Exclusive) |url=https://www.thewrap.com/sony-announces-animated-comedy-the-mitchells-vs-the-machines-from-chris-miller-phil-lord-exclusive/ |accessdate=July 11, 2018 |work=[[TheWrap]] |date=May 22, 2018 |quote=Sony Pictures Animation’s slate for the year includes ''Hotel Transylvania 3: Summer Vacation'' (July 13), ''Goosebumps: Haunted Halloween'' (October 12) and ''Spider-Man: Into the Spider-Verse'' (December 14).}}</ref>
* ''[[Original Film]]''<ref name=insight/>
* ''[[Scholastic Entertainment]]''<ref name=insight/>
* ''[[Silvertongue Films]]''<ref name=insight/>
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''<ref name=insight>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.varietyinsight.com/print_featurefilm_releases.php|title=Film releases|work=[[Variety Insight]]|accessdate=June 22, 2018}}</ref>
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|10|12|ASV|2018|10|12|Latvija}}
| ilgums                   = 93 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.amctheatresmovies.com/movies/goosebumps-2-haunted-halloween-52913/B00488207791|title=Goosebumps 2: Haunted Halloween|website=[[AMC Theatres]]|accessdate=September 18, 2018}}{{Dead link|date=December 2019 |bot=InternetArchiveBot |fix-attempted=yes }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|93,3 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goosebumps2.htm|title=Goosebumps 2: Haunted Halloween (2018)|work=[[Box Office Mojo]]|accessdate=January 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Zosāda (filma)|Zosāda]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zosāda 2: Nolādētais Helovīns"''' ({{val|en|Goosebumps 2: Haunted Halloween}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] šausmu kinokomēdija. Filmas režisors ir [[Ari Sandels]]. Galvenās lomas atveido [[Wendi McLendon-Covey|Vendija Maklendona-Kovija]], [[Medisona Aismena]], [[Džeremijs Rejs Teilors]], [[Caleel Harris|Kalīls Heriss]], [[Kriss Parnels]], [[Kens Džongs]] un [[Džeks Bleks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|10|12||bez}} ASV. Filma ir turpinājums 2018. gada filmai "[[Zosāda (filma)|Zosāda]]".

sentences: '''Atropīns''' (C17H23NO3) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[beladonna]]s, [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[mandragora]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Atropīns tiek klasificēts kā [[antiholīnerģiska viela]], tam ir vairāki nozīmīgi medicīniski pielietojumi. Atropīnu lieto kā [[pretinde|pretindi]] pēc saindēšanās ar [[fosfororganiski savienojumi|fosfororganiskiem savienojumiem]], to lieto [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]] (lai paplašinātu acu zīlītes) un injicē [[bradikardija]]s gadījumā (lai paātrinātu sirdsdarbību).

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2 (2002, 2020)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Brūss Arianss|bg_color=#A71930|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Tampa Bay Buccaneers|logo=Tampa Bay Buccaneers logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Tampabejas "''Buccaneers''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Florida|Tampa}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1974|menedžeris=Džons Lihts|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Raymond James Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=65 618|krāsas=Sarkana, alvas, oranža, melna<br />{{color box|#A71930}} {{color box|#322F2B}} {{color box|#DC4405}} {{color box|#000000}}|īpašnieks=Gleizeru ģimene|prezidents=|divīzijas tituli=7}}'''Tampabejas "Buccaneers"''' ({{Val|en|Tampa Bay Buccaneers}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Tampa|Tampā]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1974. gadā. "Buccaneers" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Raymond James Stadium'' stadionā. "Buccaneers" savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis divās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās.

sentences:
{{cita nozīme|upi|departamentu|Aljē (departaments)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Aljē
  | attēls            = Brioude pont.JPEG
  | attēla_izmērs     = 235px
  | paraksts          = Tilts pie Aljē pie Briūdas
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Centrālais masīvs]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Luāra (upe)|Luāra]]
  | sāk_plat_d=44 | sāk_plat_m=35 | sāk_plat_s=16 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=3 | sāk_gar_m=47 | sāk_gar_s=35 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=46 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=33 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=3 | iet_gar_m=4 | iet_gar_s=46 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = [[Francija]]
  | tek_caur          =
  | garums            = 421
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 1503
  | caurtece          = 140
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 87 900
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Stratigrāfija''' ({{val|la|stratum}} — ‘segums’, ‘slānis’) ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pētī [[Zemes garoza]]s slāņu veidošanās vēsturisko secību un izplatību. Nozīmīgākie pētījumi ir [[nogulumieži|nogulumiežu]] iedalīšana stratigrāfiskās vienībās konkrētos griezumos un reģionos, stratigrāfisko vienību starpreģionu korelācija un stratigrāfiskā iedalījuma izveidošana. Pētījumos izmanto dažādas stratigrāfiskās metodes iežu vecuma noteikšanai. Iegūtos pētījumus izmanto ģeoloģiskās izpētes darbos, īpaši ģeoloģiskajā [[kartēšana|kartēšanā]], kā arī [[inženierģeoloģija|inženierģeoloģijā]], [[hidroģeoloģija|hidroģeoloģijā]], [[paleoģeogrāfija|paleoģeogrāfijā]] un citur.

sentences:
{{jāuzlabo|Vikipēdija nav vārdnīca, jāsadala vairākos rakstos vai (ja nevar uzrakstīt plašu rakstu par katru) jādzēš}}
'''Refleksija''' (no {{val|la|reflexio}} — 'vēršanās atpakaļ') ir daudznozīmju [[jēdziens]].

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļu Ledus okeāna jūras]]
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 8
|             2. čaula = 6
|             1. čaula = 2
|              simbols = O
|             atommasa = 15,9994
|   valences elektroni = 1s2 2s2 2p4
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Skābekļa spīdēšana elektriskajā laukā un skābekļa molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +2, +1, −1, −2
|  elektronegativitāte = 3,44
|              blīvums = 1,429
|  kušanas temperatūra = 50,35 K (-218,79 °C)
| viršanas temperatūra = 90,18 K (-182,95 °C)
}}
'''Skābeklis''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''O''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 8. Skābeklis [[elementu periodiskā tabula|periodiskajā tabulā]] ir pieskaitāms [[2. perioda elementi]]em, kā arī pie [[halkogēns|halkogēniem]], tomēr šo grupu bieži vien neizdala atsevišķi. Skābeklis ir tipisks [[nemetāli|nemetāls]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] skābeklis veido [[vienkārša viela|vienkāršo vielu]], kam ir divatomu molekulas ar [[ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] O2. Molekulārajam skābeklim nav ne [[krāsa]]s, ne [[smarža]]s, ne [[garša]]s. Brīvā veidā skābeklis ir sastopams [[gaiss|gaisa]] sastāvā. Dabā skābeklis ir sastopams kā visu skābekļa savienojumu komponents (lielākajā daļā sāļu un visos oksīdos - [[ūdens|ūdenī]], [[silīcijs|silīcija]] dioksīdā ([[kvarcs|kvarca]] smiltīs), [[karbonāti|karbonātos]]). Bināros skābekļa savienojumus ar citiem elementiem sauc par [[oksīds|oksīdiem]]. Savienojumos skābeklis parasti ir divvērtīgs, ar [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpi]] −2 (savienojumos ar [[fluors|fluoru]] ir iespējama oksidēšanas pakāpe +1 un +2). Dažreiz uzskata, ka [[ozons|ozona]] molekulā un ozonīda jonā centrālā skābekļa atoma oksidēšanas pakāpe ir +4.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 326. lpp.</ref> [[Visums|Visumā]] tas ir trešais visbiežāk sastopamais elements (vēl izplatītāki ir tikai [[ūdeņradis]] un [[hēlijs]])<ref>{{Grāmatas atsauce | title = Nature's Building Blocks: An A-Z Guide to the Elements | last = Emsley | first = John |publisher = Oxford University Press | year = 2001 | location = Oxford, England, UK | isbn = 0198503407 | chapter = Oxygen |pages = 297}}</ref> un viens no izplatītākajiem [[Zemes garoza|Zemes garozā]].<ref name="lanl">{{Tīmekļa atsauce | publisher = Los Alamos National Laboratory | url = http://periodic.lanl.gov/elements/8.html | title = Oxygen | accessdate = {{dat|2007|12|16}} | archive-date = {{dat|2007|10|26||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20071026034224/http://periodic.lanl.gov/elements/8.html }}</ref>

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Suecas kanāla sastrēgums
| image                    = Container Ship 'Ever Given' stuck in the Suez Canal, Egypt - March 24th, 2021 cropped.jpg
| image_name               =
| image_size               =
| caption                  = Konteinerkuģis ''Ever Given'' Suecas kanālā 24. martā
| map_type                 = Ēģipte
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  = 30 | latm  = 1 | lats  = 3 | latNS  = N
| longd = 32 | longm = 34 | longs = 38 | longEW = E
| date                     = 2021. gada 23. marts
| time                     = 05:40 UTC
| place                    = {{vieta|Ēģipte|Suecas kanāls|Sueca}}
| also known as            =
| cause                    =
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             = Konteinerkuģis ''Ever Given''
| outcome                  =
| reported injuries        = 0
| reported death(s)        = 0
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 =
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}
'''Suecas kanāla sastrēgums''' 2021. gadā bija [[Konteinerkuģis|konteinerkuģa]] ''[[Ever Given]]'' uzskriešanas uz sēkļa radīts sastrēgums [[Suecas kanāls|Suecas kanālā]] un tā apkaimē.<ref name=":0">{{ziņu atsauce |last=Samaan |first=Magdy |last2=Deng |first2=Shawn |last3=El Sirgany |first3=Sarah |last4=Salem |first4=Mostafa |last5=Said-Moorhouse |first5=Lauren |title=Suez Canal blocked by traffic jam after massive container ship runs aground |url=https://www.cnn.com/2021/03/24/middleeast/suez-canal-container-ship-intl-hnk/index.html |archive-url=https://web.archive.org/web/20210324235023/https://www.cnn.com/2021/03/24/middleeast/suez-canal-container-ship-intl-hnk/index.html |archive-date=24 March 2021 |access-date=25 March 2021 |publisher=[[CNN]]}}</ref> 23. martā sānvēja un, iespējams, citu kļūmju ietekmē 400 metru garais kuģis novirzījās no kursa un 5 km uz ziemeļiem no [[Sueca]]s pilsētas centra ar priekšgalu iebrauca kanāla malā, kur iestrēga.<ref>{{tīmekļa atsauce|date=2021-03-28|title=Suez Canal remains blocked for fifth day with over 320 ships stuck in queue|url=https://www.independent.co.uk/news/world/middle-east/suez-canal-ship-ever-given-b1823469.html|access-date=2021-03-28|website=The Independent|language=en}}</ref> Kuģa pakaļgals sagriezās un iestrēga pretējā krastā, tādējādi aizsprostojot kanālu un pilnībā pārtraucot kustību pa to.<ref>{{ziņu atsauce |date=25 March 2021 |title=Container ship facts: Egypt's Suez Canal blocked by massive boat |work=Newsround |publisher=BBC |url=https://www.bbc.co.uk/newsround/56511717 |access-date=25 March 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210326031201/https://www.bbc.co.uk/newsround/56511717 |archive-date=26 March 2021}}</ref>

sentences:
{{nepilnīgs}}
'''Kvorums''' ({{val|la|quorum}}) ir ar likumu noteiktais sēdes vai sapulces dalībnieku skaits, kas ir pietiekams, lai sanākušie būtu tiesīgi lemt.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Indiana Džonss
| color         = #DEDEE2
| series        =
| image         = Indiana jones wearing his hat.jpg
| caption       = Harisons Fords, Indiana Džonsa lomā
| first         = "[[Pazudušā šķirsta meklējumos]]"
| last          = "[[Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts]]"
| creator       = [[Džordžs Lūkass]]
| portrayer     =
* [[Harisons Fords]]
* [[Rivers Fīnikss]]
* [[Šons Patriks Flenerijs]]
* [[Džordžs Hols]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = cilvēks
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = arheologs
| title         =
| family        = Sūzija Džonsa, Henrijs Džonss vecākais, Anna Džonsa
| spouse        = Mariona Ravenvūda
| significantother =
| children      = Henrijs Džonss III
| relatives     =
| religion      = [[Kristietība|kristietis]]
| nationality   = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Henrijs Voltons "Indiana" Džonss jaunākais''' ({{val|en|Henry Walton "Indiana" Jones, Jr.}}) ir izdomāts tēls, piedzīvojumu filmu sērijas, grāmatu, komiksu un datorspēļu galvenais varonis, kuru radījuši [[Stīvens Spīlbergs]] un [[Džordžs Lūkass]]. Henrijs Voltons Džonss jaunākais dzimis {{dat|1899|6|1||bez}} [[Pristona|Pristonā]], [[Ņūdžersija|Ņūdžersijā]], vēlāk iegūdams iesauku '''Indiana Džonss'''. Indiana ir galvenais varonis četrās pilnmetrāžas filmās: "[[Pazudušā šķirsta meklējumos]]", šīs filmas [[Prikvels|prikvelā]] "[[Indiana Džonss un likteņa templis]]" un turpinājumos "[[Indiana Džonss un pēdējais krustakarš]]" un "[[Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts]]". Galvenās Indiana iezīmes ir viņa cepure, pātaga, novalkāta ādas jaka, gāzmaskas soma, revolveris ''Smith&Wesson 2'' un patoloģisks riebums pret čūskām.

sentences:
'''Iekšmērs''' ir [[Mērinstruments|mērlīdzeklis]] urbuma diametra mērīšanai. Tas var būt urbuma diametra kontroles līdzeklis, ar kuru nenosaka reālo izmēru, bet, izmantojot fiksētu caurejošo un necaurejošo izmēru, nosaka atbilstību noteiktajām [[Pielaide (inženierija)|robežnovirzēm]], šim mērķim iekšmēru izmanto līdzās [[Robežkalibrs|robežkalibra tapai]] lielu diametru urbumiem. Mikrometriskais iekšmērs jeb cauruļveida iekšējais [[Mikrometrs (mērinstruments)|mikrometrs]] ir mikrometrisks mērinstruments, kura mērījumu precizitāte ir tāda pati kā mikrometram. Atšķirībā no iekšējā mikrometra, mērījumos ar trubveida iekšējo mikrometru tiek ievērots [[Abes princips]]. Teleskopiskais jeb indikatora iekšmērs tiek izmantots kopā ar [[Mērgalva|mērgalvu]] jeb indikatoru, noskaidrojot urbuma diametra novirzi no uzdotā nominālizmēra (Abes princips netiek ievērots). <gallery widths="240" heights="150">
Attēls:Nutromer1.JPG|alt=|Mikrometriskais iekšmērs
Attēls:TelescopicGauges155-905.jpg|alt=|Teleskopiskie iekšmēri
Attēls:Mahr MarCator 810 A dial indicator.png|alt=|Apaļskalas mērgalva
</gallery>{{Tehnoloģija-aizmetnis}}
[[Kategorija:Mērinstrumenti]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amerikāņu gangsteris
| operators =
| attēls = American Gangster poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Čīvetels Edžiofors]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Teds Levins]]
* [[Armands Asante]]
* [[Džons Orics]]
* [[Džons Houkss]]
* [[RZA]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''American Gangster''
| studija = * ''Imagine Entertainment''
* ''Scott Free Productions''
* ''Relativity Media''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|10|19}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|266,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1195607553/|title=American Gangster |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amerikāņu gangsteris"''' ({{Val|en|American Gangster}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]], [[Denzels Vašingtons]], [[Čīvetels Edžiofors]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Džošs Brolins]], [[Teds Levins]], [[Armands Asante]], [[Džons Orics]], [[Džons Houkss]] un [[RZA]].

sentences: '''Lakta''' ir [[metālapstrāde]]s darbarīks, kuru parasti veido masīvs [[tērauds|tērauda]] bloks ar līdzenu augšējo virsmu un uz tā atbalsta apstrādājamo materiālu, [[kalšana|kaļot]] ar roku darbarīkiem. Tas ir viens no [[kalve]]s (smēdes) pamata piederumiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Andrejs Eberhards Budbergs
|     vārds_orig = Andreas Eberhard von Budberg
|         attēls = Andrey Yakovlevich von Budberg (Russian portraits, Vol.2, Num.164) - retouched.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1750
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1812
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 01
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Akraja
| native_name    = {{gree|Ἄκραι}}
| image          = Akrai - Theater - 2005-10-12 - 7624d.jpg
| image_size     =
| caption        = Akrajas teātris
| map_type       = Itālija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 3| lats = 27| latNS = N
| longd = 14| longm = 53| longs = 40| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          = 663. gads pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Akraja''' ({{val|grc|Ἄκραι}}) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Lielā Grieķija|Lielajā Grieķijā]], [[Sicīlija]]s dienvidaustrumu daļā, netālu no [[Palaccolo Akreide]] pilsētas, [[Sirakūzu province|Sirakūzu provincē]], [[Itālija|Itālijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Izrakumi]] atklāja dažas pilsētas daļas, kas pašlaik ir publiski pieejamas. Pilsētu dibināja 663. gadā pr.Kr. sirakūzieši, un tā pastāvēja līdz [[Arābi|arābu]] iebrukumam Sicīlijā 827. gadā.

sentences: '''Balkānu federācija''' jeb '''Balkānu Federatīvā Republika''' bija [[Federācija (valsts)|federālas]] vai [[Konfederācija|konfederālas]] valsts projekts, kas radās 19. gadsimta beigās un ietvēra [[Dienvidslāvija|Dienvidslāviju]], [[Bulgārija|Bulgāriju]], [[Rumānija|Rumāniju]], [[Albānija|Albāniju]] un [[Grieķija|Grieķiju]], un kura pamatā galvenokārt bija [[Kreisa politika|kreisā politiskā ideoloģija]].

sentences:
{{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Kolorādo "Rockies"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Kolorādo|Denvera}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Nacionālā līga|divīzija=Rietumu divīzija|dibināts=1993|kapteinis=|klubs=Colorado Rockies|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Coors Field]]''|halle=|arēna=|ietilpība=50 144|krāsas=Violeta, melna, pelēka<br />{{color box|#33006F}} {{color box|#000000}} {{color box|#C4CED4}}|īpašnieks=* Ričards Monfords
* Čārlzs Monforts|prezidents=|menedžeris=Bills Šmits|galvenais_treneris=Bads Bleks|logo=Colorado Rockies logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=0|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|divīzijas tituli=0|bg_color=#C4CED4|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#33006F}}'''Kolorādo "Rockies"''' ({{Val|en|Colorado Rockies}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Denvera|Denverā]], [[Kolorādo]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1993. gadā. "Rockies" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Rietumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav uzvarējis [[Pasaules sērija|Pasaules sērijā]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Coors Field'' stadionā.

sentences: '''Armēņu kvartāls''' ({{val|ar|حارة الأرمن}}, ''Harat al-Arman''; {{val|he|הרובע הארמני}}, ''Ha-Rova ha-Armeni''; {{val|hy|Հայոց թաղ}})<ref>{{ziņu atsauce|last1=Deyirmenjian|first1=Sevan|title=Քանի մը դրուագ Երուսաղէմէն Սուրբ Յակոբի հովանիին ներքոյ|url=http://old1.hayernaysor.am/1367833312|work=[[Jamanak]]|date=6 May 2013|location=Istambul|language=hy|quote=...պաշտօնապէս իսկ կոչուելով «Հայոց թաղ» անունով:|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160328180959/http://old1.hayernaysor.am/1367833312|archivedate=28 March 2016}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Երուսաղէմահայը (The Jerusalemite)|url=http://www.armenische-kirche.ch/?page_id=10447|website=armenische-kirche.ch|publisher=Diocese of the Armenian Apostolic Church in the German Switzerland|location=Zürich|language=hy|quote=Իսկ հայոց թաղի բնակիչները...|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160325164934/http://www.armenische-kirche.ch/?page_id=10447|archivedate=25 March 2016|access-date=11 November 2015}}</ref> ir viena no [[Jeruzaleme]]s [[vecpilsēta (Jeruzaleme)|vecpilsētas]] četrām daļām. Tā atrodas vecpilsētas dienvidrietumu stūrī, un nokļūt tajā var caur [[Ciānas vārti]]em un [[Jaffas vārti]]em. Kvartāla platība ir {{nobr|0,126 km²}} (126 [[dunams|dunami]]), kas ir 14% no kopējās vecpilsētas platības. 2007. gadā iedzīvotāju skaits tajā bija 2424 (6,55% no vecpilsētas iedzīvotājiem). Abos kritērijos tas ir pielīdzināms [[ebreju kvartāls (Jeruzaleme)|ebreju kvartālam]]. Armēņu kvartāls no Kristīgā kvartāla ir atdalīts ar Dāvida ielu, bet no Ebreju kvartāla pa Šabada ielu.

sentences:
'''Siltums''' fizikā ir termiskās enerģijas pāreja starp diviem ķermeņiem, kas ir dažādās [[temperatūra|temperatūrās]].{{nepieciešama atsauce}} [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienība siltuma daudzuma mērīšanai ir [[džouls]].
Ķermeņi sastāv no atomiem un molekulām. Siltums ir šo vielas daļiņu haotiskās kustības rezultāts. Ķermeņa sasilšana nozīmē, ka daļiņu ātrums ir palielinājies. Saka, ka lielāka ir kļuvusi ķermeņa [[iekšējā enerģija]].
Par ķermeņu iekšējo enerģiju sauc to veidojošo daļiņu kinētiskās (kustības) un potenciālās (mijiedarbības) enerģijas summu.

sentences: '''Enerģētika''' ir [[Saimniecība|tautsaimniecības]] nozare, kas aptver [[Energoresurss|energoresursu]], [[siltumenerģija]]s un [[elektroenerģija]]s ieguvi, pārdali, pārveidi un izmantošanu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.llu.lv/lv/energetikis-kas-tas-par-zveru|title=Enerģētiķis – kas tas par zvēru? {{!}} LBTU|website=www.llu.lv|access-date=2023-02-24}}</ref> Enerģijas ražošanā tiek izmantoti [[Izsmeļamie neatjaunīgie resursi|izsmeļamie]], [[Atjaunīgie resursi|atjaunīgie]] resursi un [[kodolenerģija]]; enerģētikas nozarē energoresursiem ir nodalāmi vairāki izguves un apstrādes posmi:<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.profesijupasaule.lv/energetika|title=Enerģētika {{!}} Profesiju pasaule|website=www.profesijupasaule.lv|access-date=2023-02-24}}</ref>

sentences:
'''Ogļūdeņraži''' ir [[organiskā viela|organiski savienojumi]], kas satur tikai [[ogleklis|oglekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Ogļūdeņraži parasti ir nepolāras, ūdenī nešķīstošas vielas. To [[viela|agregātstāvoklis]] [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir atkarīgs no [[molmasa|molekulmasas]]. Ogļūdeņraži ar 4-5 oglekļa atomiem molekulā ir [[gāze]]s, 4-5 līdz ~20 oglekļa atomiem molekulā ir [[šķidrums|šķidrumi]], un, ja ir vairāk oglekļa atomu, tad tie ir cietas vielas.
Ogļūdeņražus iedala [[piesātinātie ogļūdeņraži|piesātinātajos]] (kur visi oglekļa atomi ir ''sp3'' [[Orbitāļu hibridizācija|hibridizācijā]]) un [[nepiesātinātie ogļūdeņraži|nepiesātinātajos]] (kur daļa vai visi oglekļa atomi ir ''sp2'' vai ''sp'' hibridizācijā).

sentences:
'''Belarus''' ({{val|ru|Белару́с}} jeb ''Белару́сь'') ir četrriteņu [[traktors|traktori]], kurus kopš [[1950]]. gada ražo [[Baltkrievija|Baltkrievijā]], [[Minska]]s [[Minskas traktoru rūpnīca|traktoru rūpnīcā]] (''Мінскі трактарны завод; Ми́нский тра́кторный заво́д, МТЗ'').
Minskas traktoru rūpnīcā saražo 8% no visiem pasaules riteņtraktoriem.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mūzikas skaņas
 | oriģinālnos = ''The Sound of Music''
 |      attēls = Sound of music.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = mūzikls
 |    režisors = {{vikidati|properties|linked|P57}}
 |  producents = Roberts Vaizs
 |   scenārijs = [[Ernests Lēmans]]
 |     aktieri =
* [[Džūlija Endrūsa]]
* [[Kristofers Plamers]]
* [[Elinora Pārkere]]
* [[Ričards Heidns]]
* [[Pegija Vuda]]
* [[Čarmiana Kara]]
 |      mūzika = [[Ričards Rodžerss]]
 |   operators = [[Teds Makords]]
 |     montāža = [[Viljamss Renoldss]]
 |     studija = ''Argyle Enterprises, Inc.''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1965|3|2|ASV}}
 |      ilgums = 174 minūtes
 |      valsts = {{ASV}}
 |      valoda = {{vikidati|properties|linked|P364}}
 |     budžets = {{ASV dolārs|8,2 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|286,2 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mūzikas skaņas"''' ({{val|en|The Sound of Music}}) ir 1965. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla drāmas filma, kuras producents un režisors ir [[Roberts Vaizs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūlija Endrūsa]] un [[Kristofers Plamers]], kā arī [[Ričards Heidns]], [[Pegija Vuda]], [[Čarmians Kerrs]] un [[Elinora Pārkere]]. Filma ir 1959. gada mūzikla "[[Mūzikas skaņas (mūzikls)|Mūzikas skaņas]]" ekranizācija. Mūzikas autors ir [[Ričards Rodžers]], bet vārdus dziesmām sarakstījis [[Oskars Hammersteins II]]. Filmas scenārijs tapis, izmantojot 1949. gadā [[Marija fon Trapa|Marijas fon Trapas]] uzrakstītās atmiņas par Trapa ģimenes dziedātājiem. Filmas darbība norisinās [[Austrija|Austrijā]], kur 1938. gadā Marija fon Trapa ir nosūtīta par auklīti atvaļināta flotes virsnieka bērniem.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Grega dienasgrāmata
 | oriģinālnos = ''Diary of a Wimpy Kid''
 |      attēls = Diary of a Wimpy Kid movie poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Tors Freidentāls]]
 |  producents =
* [[Nīna Džeikobsone]]
* [[Breds Simpsons]]
 |   scenārijs =
* [[Džefs Filgo]]
* [[Džekija Filgo]]
* [[Džefs Džūda]]
* [[Geibs Sačs]]
 |     aktieri =
* [[Zakarijs Gordons]]
* [[Roberts Kaprons]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Reičela Herisa]]
 |      mūzika = [[Teodors Šapiro]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Fox 2000 Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2010|3|19||bez}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=diaryofawimpykid.htm|title=Diary of a Wimpy Kid (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 29, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM" />
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|75,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = [[Grega dienasgrāmata 2: Rodriks rullē (filma)|Grega dienasgrāmata 2: Rodriks rullē]]
 |        imdb =
}}
'''"Grega dienasgrāmata"''' ({{val|en|Diary of a Wimpy Kid}}) ir 2010. gada komēdija, kuras režisors ir [[Tors Freidentāls]]. Filmas scenārijs veidots pēc [[Džefs Kinijs|Džefa Kinija]] [[Grega dienasgrāmata (grāmata)|tāda paša nosaukuma grāmatas]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Zakarijs Gordons]], [[Roberts Kaprons]], [[Stīvs Zāns]] un [[Reičela Herisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|3|19||bez}}.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Mismedvežija
| oriģinālnosaukums    = ''Мыс Медвежий''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}
| latd=69| latm=40| lats=05| latNS=N
| longd=162| longm=22| longs=30| longEW=E
| novietojums          = [[Kolima (upe)|Kolimas]] grīva
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1935
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1939
| slēgta_piezīme       = Pārcelta uz [[Ambarčika|Ambarčiku]]
| pieder               = Ziemeļu jūras ceļa pārvalde
| pers_vasara          = 4
| pers_ziema           = 4
| augstums             = 14
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+11]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Mismedvežija»''' ({{val|ru|Полярная станция «Мыс Медвежий»}}) ir bijusī [[PSRS]] [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=5260 Полярная Почта. Мыс Медвежий]</ref> Izvietojusies [[Austrumsibīrijas jūra]]s dienvidos Ambarčikas līča austrumu krastā Medvežija ragā, 800 m no zemesraga un 5 km no [[Ambarčika]]s ciemata. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Ņižņekolimskas uluss|Ņižņekolimskas ulusā]].

sentences: '''Analīze''' ({{val|grc|ἀνάλυσις}}, ''análusis'' — ‘sadalīšana’) ir viena no [[pētīšanas metode|pētīšanas metodēm]], kurā galvenokārt tiek noskaidroti dažādu [[process|procesu]] cēloņi un sekas, kā arī [[Bioloģisks ķermenis|ķermeņu]] sastāvs.

sentences:
{{Infobox venue
 | name         = Meža opera
{{val|pl|Opera Leśna}}
{{val|de|Waldoper}}
 | image        = Opera Leśna Sopot - PTFE membrane roof.jpg
 | caption      =
 | location     = {{vieta|Polija|Sopota}}
 | coordinates  = {{coord|54.4448|18.5444|type:landmark_dim:500|display=inline,title|format=dms}}
 | mapframe-zoom = 12
 | opened = 1909. gada jūlijs
 | renovated = 2009—2012
 | seating_capacity = 5047
 | owner        =
 | promotions   =
 | website      =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Drepanaspis e Pteraspis.jpg
| att_nosaukums = Pteraspidomorfu {{TaksoSaite|Drepanaspis}} sp. un {{TaksoSaite|Pteraspis}} sp. pārakmeņojumi.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Pteraspidomorphi
}}
'''Pteraspidomorfi''' jeb '''pārnāši''' (''Pteraspidomorphi, Diplorhina'') ir izmirušu [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] klase, no kuras, kā uzskata, ir cēlušies arī [[žokļaiņi]]. Dzīvoja [[Silūrs|silūra]] un [[Devons|devona]] periodā. Pēc dažu paleontologu domām dzīvoja jau [[Ordoviks|ordovika]] beigās. Klasē ir divas apakšklases: [[telodonti]] un [[dažādvairodži]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Dendra
| native_name    = {{gree|Δενδρά}}
| image          = Tholos tomb of Dendra 1.JPG
| image_size     =
| caption        = Dendras toloss no iekšpuses.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 39| lats = 25| latNS = N
| longd = 22| longm = 49| longs = 32| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Agrās bronzas un Mikēnu
| excavations    = no 1926. gada
| archaeologists = Aksels Persons
| condition      = Iebrukuši un veseli kapi
| management     = 4th Ephorate of Prehistoric and Classical Antiquities
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Dendra''' (gr. ''Δενδρά'') ir [[Mikēniešu civilizācija|mikēniešu perioda]] apbedījumu vieta [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], blakus Dendras ciemam, nepilnus 2 kilometrus uz ziemeļrietumiem no [[Mideja]]s akropoles, [[Argolīda|Argolīdā]]. Šī ir viena no nozīmīgākajām mikēniešu [[nekropole|nekropolēm]], un, domājams, bija saistīta ar Mideju.

sentences: '''Juglas tirgus''' bija [[tirgus]], kas atradās [[Brīvības gatve|Brīvības gatvē]] 409 [[Rīga]]s [[Jugla (Rīga)|Juglas]] apkaimē, kas piederēja SIA "Tallinn".

sentences: '''30. marts''' ir gada 89. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (90. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 276 dienas.

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Vašingtona monuments
| image = Washington Monument 2022.jpg
| caption = Vašingtona monuments [[Vašingtona|Vašingtonā]], 2022. gada jūnijs
| location = [[Nacionālā aleja]], [[Vašingtona]], [[ASV]]
| coordinates = {{coord|38|53|22|N|77|2|7|W|region:US-DC_type:landmark|display=inline,title}}
| coord_ref=<ref name=NGS2015/>{{rp|6, 82, 86}}
| locmapin =
| area = 42,90 ha
| height = 169 m
| built = 1848–1854, 1879–1884
| visitation_num = 671 031
| visitation_year = 2008
| governing_body = [[Nacionālo parku dienests]]
{{designation list | embed=yes
| designation1 = NRHP
| designation1_offname =
| designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
| designation1_number = 66000035
}}
| website =  [https://www.nps.gov/wamo/ Washington Monument]
}}

sentences:
'''Petroleja''' ir bezkrāsains, viegli uzliesmojošs [[šķidrums]], kas sastāv no [[ogļūdeņraži]]em. Petroleju iegūst no [[nafta]]s [[destilācija]]s procesā.<br />
Sākotnēji petroleju izmantoja apgaismojumam petrolejas lampās. Mūsdienās to plaši izmanto kā [[degviela|degvielu]] ([[aviācija|aviācijā]], [[raķete|raķeštehnikā]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Joda nitrīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=I3N
|molmasa=394,77
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sildot eksplodē
|viršanas temperatūra=vakuumā sublimējas<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Joda nitrīds''' (I3N vai NI3) ir [[jods (elements)|joda]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] [[binārais savienojums]]. Parasti joda nitrīda [[molekula]]i ir pievienojusies viena vai vairākas [[amonjaks|amonjaka]] molekulas (tas ir [[adukts|adukta]] tipa savienojums). Joda nitrīds biežāk tiek saukts par '''slāpekļa trijodīdu''', taču šis nosaukums nav pareizs no ķīmijas viedokļa, jo slāpeklis ir [[elektronegativitāte|elektronegatīvāks]] par jodu. Joda nitrīdu dēvē arī par '''sprāgstošo jodu''' tā lielās eksplozivitātes dēļ. Joda nitrīds ir tumšbrūna, gandrīz melna cieta viela, kas nešķīst aukstā ūdenī (ar karstu ūdeni reaģē).

sentences:
un [[tritijs|tritija]] kodolsintēzes modelis.]]
'''Kodolsintēze''' ir process, kura laikā pretēji [[atoma kodols|kodolu]] [[kodolu dalīšanās|dalīšanās]] procesam notiek kodolu saplūšana. Lai notiktu kodolsintēze, ir jābūt ļoti augstai [[temperatūra]]i un [[spiediens|spiedienam]], lai pārvarētu kodolu atgrūšanās [[spēks|spēku]] un tie saplūstu, kas ir galvenais traucēklis kodolsintēzes izmantošanai civiliem mērķiem, piemēram, [[enerģija]]s [[ražošana]]i. Kodolsintēzi izmanto [[ūdeņraža bumba|ūdeņraža bumbās]], bet kodolsintēze tajās ir pārāk nekontrolējama un bīstama, lai to varētu izmantot ikdienā. Milzīgos apmēros kodolsintēze notiek [[zvaigzne|zvaigznēs]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Lendzzu pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Bērzgales pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Flacourtia indica fruit in Hyderabad W IMG 7482.jpg
| att_izmērs     =
| att_nosaukums  = [[Indijas batakoplūme]]
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Magnoliopsida
| klase_lv       = Divdīgļlapji
| kārta          = Malpighiales
| kārta_lv       = Malpīgiju rinda
| dzimta         = Salicaceae
| dzimta_lv      = Vītolu dzimta
| ģints          = Flacourtia
| ģints_lv       = Batakoplūmes
| kategorijas = nē
}}
s [[auglis|augļi]].]]
'''Batakoplūmes''' (''Flacourtia'') ir [[vītolu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.eol.org/pages/61150/overview |title=Encyclopedia of Life: Flacourtia |access-date={{dat|2016|06|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20161127020236/http://eol.org/pages/61150/overview |archivedate={{dat|2016|11|27||bez}} }}</ref> kurai pieder 15 [[tropi|tropos]] un [[subtropi|subtropos]] sastopamas [[krūms|krūmu]] un nelielu [[koks|koku]] [[suga]]s.

sentences: '''Rūsendāles pils''' ir viena no [[Stokholma]]s pilīm un muzejiem, kas atrodas [[Jūrgordena|Jūrgordenā]]. Tā ir [[ampīrs|amīra]] stila jeb [[Zviedrija|Zviedrijā]] dēvetā [[Kārlis XIV Jūhans|Kārļa Jūhana]] stila celtne. Adrese: Stokholma, Jūrgordena, Rūsendāla ceļš ({{val|sv|Rosendalsvägen}}).

sentences: '''Detrīts''' (lat. ''detritus'' — saberzts) ir organogēns [[drupu materiāls]] nogulumos vai [[Nogulumieži|nogulumiežos]].<ref>Геологический словарь, Том первый: Детрит. Москва, Недра. 1978; 219. lpp</ref> Detrīts veidojas no [[Augi|augu]] šūnu fragmentiem, [[Čaula|čaulām]], [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Skelets|skeletu]] daļām un dažādiem izdalījumiem. Pēc sasmalcinājuma pakāpes detrītu dala smalkajā detrīta un rupjajā detrītā. Dabā detrīts var būt uz [[sauszeme]]s dzīvnieku [[Ekskrementi|ekskrementu]] veidā, vai jebkādu mirušu organisko palieku vai dzīvnieku kaulu veidā u.t.l. Ūdenī sīku nesadalījušos augu vai dzīvnieku organismu daļiņu vai izdalījumu kopums (no dažiem μm līdz dažiem cm) var atrasties peldošā stāvoklī vai arī nosēsties ūdenstilpju dibenā. Dzīvniekus, kas pārtiek no detrīta, sauc par [[detritofāgi]]em.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
[[File:Shiva Musée Guimet 22971.jpg|thumb|[[Šiva]] ar trešo aci. ([[Kambodža]]).]]
'''Trešā acs''', arī '''iekšējā acs''' hinduismā un citās tradīcijās esot [[misticisms|mistisks]] "enerģijas centrs," kas simbolizējot garīgo uztveri. Senatnē acs bieži simbolizēja saules dievības.<ref>Ilustrētā enciklopēdija Zīmes un simboli. Miranda Brūsa Mitforda, Zvaigzne ABC, Rīga</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksogēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6N6O6
|molmasa=222,117
|blīvums=1820
|kušanas temperatūra=205,5 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Heksogēns''' (C3H6N6O6, RDX, ciklonīts, ciklotrimetilēntrinitramīns u.c.) ir samērā jutīga [[sprāgstviela]], kuru iegūst, nitrējot [[urotropīns|urotropīnu]]. Tīrā veidā heksogēns ir balta, kristāliska viela. Sprāgstvielās to parasti sajauc ar citām vielām, lai uzlabotu stabilitāti.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Atēnas
 | official_name            = Αθήνα
 | settlement_type          = valsts galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Athens Montage L.png
 | image_caption            = Dažādi objekti Atēnās
 | image_flag               =
 | image_seal               = Athens seal.png
 | pushpin_map              = Grieķija
 | latd  = 37 | latm  = 58 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 23 | longm = 43 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        = Perifērija (περιφέρειες)
 | subdivision_name1        = [[Atika]]
 | subdivision_type2        = Nome (νομός)
 | subdivision_name2        = Atēnas
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Giorgs Kaminis
 | area_total_km2           = 38.964
 | elevation_m              =
 | elevation_ft             =
 | elevation_max_m          = 338
 | elevation_min_m          = 70
 | population_total         = 745 514
 | population_as_of         = {{dat|2001|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 10x xx, 11x xx, 120 xx
 | area_code                = 21
 | website                  = [http://www.cityofathens.gr/ cityofathens.gr]
 | footnotes                =
}}
'''Atēnas''' ({{val|gr|Αθήνα}}; [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''Ἀθῆναι'') ir [[Grieķija]]s galvaspilsēta un valsts lielākā pilsēta. Viena no slavenākajām un tūristu apmeklētākajām pilsētām pasaulē. Tiek uzskatīta par Rietumu civilizācijas un [[demokrātija]]s šūpuli. Īpašs kultūras uzplaukums, kura nozīme [[Rietumu kultūra|rietumu kultūrā]] nav pārvērtējama, Atēnās bija 5. un 6. gadsimtā pirms mūsu ēras, kad Atēnās tika uzceltas vairums klasisko celtņu un darbojās Akadēmija. Tajā laikā Atēnās darbojās filozofi [[Sokrats]], [[Platons]] un [[Aristotelis]], dramaturgi [[Aishils]], [[Aristofans]], [[Eiripīds]] un [[Sofokls]], vēsturnieks [[Hērodots]], tēlnieks [[Feidijs]] un citi.

sentences:
]]
'''''Advanced Packaging Tool''''' jeb '''''APT''''' ir pakotņu pārvaldības sistēma, kas tiek lietota ''[[Debian|Debian GNU/Linux]]'' un tā atvasinājumos. ''APT'' vienkāršo programmatūras pārvaldes procesu, automatizējot [[programmatūras pakotne|programmatūras pakotņu]] izguvi, konfigurēšanu un instalēšanu gan no binārajām datnēm gan [[kompilators|kompilējot]] pirmkodu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Volstrīta: Nauda nekad neguļ
| attēls = Wall Street- Money Never Sleeps film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wall Street: Money Never Sleeps''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Olivers Stouns]]
| producents = * [[Edvards R. Presmens]]
* [[Ēriks Kopelofs]]
| scenārija autors = * [[Alans Lēbs]]
* [[Stīvens Šifs]]
| galvenajās lomās = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šia Lebafs]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Kerija Maligana]]
* [[Īlaijs Volahs]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Frenks Landžella]]
| mūzika = [[Kreigs Ārmstrongs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Edward R. Pressman Productions]]''
* ''[[Ixtlan Production]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2010|5|14|Kannu filmu festivāls|2010|9|24|ASV|}}
| ilgums = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wall-street-money-never-sleeps-film|title=Wall Street: Money Never Sleeps|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= February 19, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wallstreet2.htm|title=Wall Street: Money Never Sleeps (2010)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 19, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|134,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = [[Volstrīta (filma)|Volstrīta]]
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Volstrīta: Nauda nekad neguļ"''' ({{val|en|Wall Street: Money Never Sleeps}}) ir 2010. gada drāma, kuras režisors ir [[Olivers Stouns]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šia Lebafs]], [[Džošs Brolins]], [[Kerija Maligana]], [[Īlaijs Volahs]], [[Sūzana Sarandona]] un [[Frenks Landžella]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|5|14||bez}} Kannu filmu festivālā. Filma ir turpinājums 1987. gada filmai "[[Volstrīta (filma)|Volstrīta]]".

sentences: '''Bezsvara stāvoklis''' ir stāvoklis, kurā [[Fizikāls ķermenis|ķermenim]] nav [[svars|svara]], t. i. [[spēks]], ar kuru atbalsts iedarbojas uz ķermeni, ir nulle. Šāds stāvoklis rodas, ja ķermenis atrodas [[Brīvais kritiens|brīvā kritienā]] vai arī ķermeņa atbalsta [[paātrinājums]] ir vienāds ar [[brīvās krišanas paātrinājums|brīvās krišanas paātrinājumu]]. Bezsvara stāvoklī atrodas jebkurš [[orbīta|orbītā]] esošs [[kosmiskais aparāts]] ar izslēgtiem dzinējiem.<ref>Neņemot vērā [[Zemes atmosfēra]]s, [[Saule]]s [[gaismas spiediens|gaismas spiediena]] u.c. maznozīmigu spēku iedarbību.</ref>

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
|name = Tutmoss III
|name-orig =
|image = Thutmosis III-2.jpg
|imgw = 214
|caption = Tutmosa III statuja
|reign = 1479.—1425. gads p.m.ē.
|succession = [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]]
|predecessor =[[Hatšepsuta]]
|successor =[[Amenhoteps II]]
|spouse =
|issue =
|house =18. dinastija
|father =[[Tutmoss II]]
|mother =[[Iseta]]
|birth_date =1481. gadā p.m.ē.
|death_date =1425. gadā p.m.ē.
|place of burial ={{vieta|Ēģipte|Valdnieku ieleja|KV34}}
}}
'''Tutmoss III''' bija [[senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 18. dinastijas laikā. Bija prasmīgs karotājs.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Ilemistes ezers
''Ülemiste järv''
| attēls       = Ülemiste.JPG
| paraksts     =
| vieta        = {{EST}}
| vieta2       = [[Harju apriņķis]]
| vieta3       = [[Tallina]]
| map          = Igaunija
| plat_d=59 | plat_m=24 | plat_s=0 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=46 | gar_s=0 | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   = 943,6
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  = 2,5
| Max_dziļums  = 4,2
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| augstums_vjl = 35,7
| izteka       =
| baseins      = 99,24
| lielbaseins  =
| debits       =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Tallina]]
| citas_daļas  =
}}

sentences: '''Vairošanās''' jeb '''reprodukcija''' ir bioloģisks process, kurā [[organisms|organismi]] rada sev līdzīgus [[pēcnācēji|pēcnācējus]]. Izšķir divus vairošanās veidus: [[bezdzimumvairošanās]] (galvenokārt zemākām dzīvības formām) un [[dzimumvairošanās]]. Savukārt bezdzimumvairošanās galvenie veidi ir [[dalīšanās]], [[pumpurošanās]], [[sporoģenēze]] un [[veģetatīvā vairošanās]]. Augu vairošanos ar [[sēkla|sēklu]] palīdzību dēvē par [[ģeneratīvā vairošanās|ģeneratīvo vairošanos]], kas ir dzimumvairošanās veids.

sentences:
[[Kategorija:Deftones]]
[[Kategorija:Rokmūzikas albumi]]
[[Kategorija:Alternatīvā metāla albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]

sentences:
{{atjaunot}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jeļena Isinbajeva
 |      vārds_orig = ''Елена Исинбаева''
 |          attēls = Yelena Isinbayeva by Augustas Didzgalvis.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Jeļena Isinbajeva 2013. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|6|3}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Volgograda|td=Krievija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērv|cm=174}}
 |           svars = {{mērv|kg=65}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 4 ({{oss|V=2000}}, {{oss|V=2004}}, {{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a = 4 ([[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]], [[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]], [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]])
 |            pc-t = 5 ([[2001. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2001]], [[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2003]], [[2004. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2004]], [[2006. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2006]], [[2008. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2008]])
 |            rc-a = 2 ([[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2002]], [[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006]])
 |            rc-t = 2 ([[2000. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2000]], [[2005. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2005]])
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = {{mērv|m=5,06}}
 |           PR1_d = Kārtslēkšana (2009)
 |             PR2 = {{mērv|m=5,01}}
 |           PR2_d = Kārtslēkšana telpās (2012)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{RUS}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2004|teksts=Atēnas 2004}}|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|{{oss|V=2008|teksts=Pekina 2008}}|{{osv|Vieglatlētika|2008|V|title=Kārtslēkšana}}}}
{{MedalBronze|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|{{osv|Vieglatlētika|2012|V|title=Kārtslēkšana}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Parīze 2003]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2005]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|[[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Birmingema 2003]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2004. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Budapešta 2004]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2006. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Maskava 2006]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2008. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Valensija 2008]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules junioru čempionāts vieglatlētikā|Pasaules junioru čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2000. gada Pasaules junioru čempionāts vieglatlētikā|Santjago 2000]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules jaunatnes čempionāts vieglatlētikā|Pasaules jaunatnes čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[1999. gada Pasaules jaunatnes spēles|Bidgošča 1999]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules jaunatnes spēles]]}}
{{MedalGold|[[1998. gada Pasaules jaunatnes spēles|Maskava 1998]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2002]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Gēteborga 2006]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|[[2005. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Madride 2005]]|Kārtslēkšana}}
}}
'''Jeļena Isinbajeva''' ({{val|ru|Елена Гаджиевна Исинбаева}}, dzimusi {{dat|1982|6|3}} [[Volgograda|Volgogradā]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir bijusī [[krievi|krievu]] [[vieglatlēte]], startēja [[kārtslēkšana]]s sacensībās.

sentences: '''Centrbēdzes svārsts''' ir speciāli aprīkots ritošais sastāvs, kas ļauj, tam esot kustībā, pa speciāli apzīmētiem transporta infrastruktūras maršrutiem ([[sliežu ceļš]], autoceļš) izbraukt ceļa plāna līknes un ar sānsveres svārstību kompensēt nedzēsto centrbēdzes paātrinājumu, izmantojot ritošā sastāva virsbūves svara gravitācijas spēku.

sentences:
laikā [[venēcija|Venēcijā]] ]]
'''Rituāls''' ir kāds [[cilvēks|cilvēku]] darbību kopums, kas parasti tiek izpildīts ar simbolisku nozīmi. Tas var būt balstīts uz kādas kopienas tradīcijām, ieskaitot reliģiskas kopienas. Termins parasti attiecas uz darbībām, kuras ir stilizētas, neieskaitot tādas, kuras to izpildītājs pats var brīvi izvēlēties.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mihaēls Rots
|     vārds_orig = ''Michael Roth''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1721
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Ilūkste]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1785
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Dagda]], [[Polockas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Rakstnieks, tulkotājs, garīdznieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Mihaēls Rots''' ({{val|de|Michael Roth}}, arī '''Miķelis Rots''';<ref name="valodnieciba">{{Grāmatas atsauce|last1=Bankavs|first1=Andrejs|last2=Jansone|first2=Ilga|title=Valodniecība Latvijā: fakti un biogrāfijas|year=2010|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|isbn=978-9984-45-183-1|page=217}}</ref> dzimis {{dat|1721|10|1}}, miris {{dat|1785|12|3}}) bija [[latgalieši|latgaliešu]] rakstnieks, tulkotājs, katoļu garīdznieks, misionārs. Latgaliešu laicīgās literatūras pamatlicējs.<ref name="catholic">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.catholic.lv/dagda/rots.html|title=Mihaels Rots (1721.g. 1.X – 1785.g. 3.XII)|publisher=Catholic.lv|accessdate={{dat|2015|12|29||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160624183148/http://www.catholic.lv/dagda/rots.html|archivedate={{dat|2016|06|24||bez}}}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160624183148/http://www.catholic.lv/dagda/rots.html |date={{dat|2016|06|24||bez}} }}</ref>

sentences: '''Latviešu personvārdus''' veido viens vai vairāki vārdi, kam seko [[uzvārds]]. Atsevišķos gadījumos sastopami dubultuzvārdi, kuru daļas savieno ar [[defise|defisi]]. Latviešu uzvārdu raksturīga īpatnība ir [[galotne (valodniecība)|galotņu]] maiņa atbilstoši uzvārda īpašnieka dzimumam. Vīriešu dzimtes lokāmās galotnes parasti ir ''-s, -š, -is'', bet sieviešu dzimtes lokāmās galotnes parasti ir ''-a, -e''. Citvalodu [[personvārds|personvārdus]] [[latviešu valoda|latviešu valodā]] atveido atbilstoši to izrunai oriģinālvalodā un iekļauj latviešu valodas gramatiskajā sistēmā.<ref>{{Laikraksta atsauce |date=2004. gada 3. marts |title=Noteikumi par personvārdu rakstību un lietošanu latviešu valodā, kā arī to identifikāciju |publisher=[[Latvijas Vēstnesis]] |issue=Nr.36 |url=http://likumi.lv/doc.php?id=85209 |journal= |access-date=2016. gada 4. Septembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20161111015658/http://likumi.lv/doc.php?id=85209 |archive-date=2016. gada 11. Novembris }}</ref>

sentences: '''Atomu absorbcijas spektroskopija''' (AAS) ir [[atomu spektroskopija]]s nozare, kuras īpatnība ir atomu absorbcijas spektru pētīšana. Praktiskais pielietojums tai ir elementanalīze pēc atomu absorbcijas spektriem. Pārsvarā AAS lieto termisko ierosināšanu, kuras paveidi ir ierosināšana liesmas plazmā un bezliesmas termolīze augsttemperatūras krāsniņā vai caurulē. Visbiežāk AAS tiek izmantota metālu un pusmetālu noteikšanai ūdens šķīdumos, pie kam ir izstrādātas metodikas vairāk nekā 70 elementu noteikšanai.<ref name=Kampars>{{grāmatas atsauce | last=Kampars |first=Valdis |date=2006 |title=Atomu uzbūve. Elementu sastāva noteikšana |location=Rīga |publisher=RTU Izdevniecība |pages=78 }}</ref>

sentences:
[[Vecumnieku pagasts|Vecumnieku pagasta]], [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs]]]]
s]]

sentences:
{{jāuzlabo|Noformējums, atsauču stils}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Uzņēmuma konkurences priekšrocības''' ir tādas priekšrocības, kādas ir [[uzņēmums|uzņēmumam]] pār savu konkurentu vai konkurentu grupu noteiktā [[tirgus|tirgū]], stratēģiskājā grupā vai [[nozare|nozarē]].<ref>Kay, John, Foundations of corporate success: how business strategies add value. — Oxford: Oxford University Press, 1995, - 127.lpp.</ref>
[[Teorija|Teorijā]] tiek analizēti dažādi [[modelis|modeļi]], ar kuru palīdzību var iegūt [[Biznesa klastera struktūra|konkurences priekšrocības]].
Viens no vienkāršākajiem modeļiem, kuru izstrādājis [https://web.archive.org/web/20060615194507/http://www.kohmae.com/profile/index_e.html K.Omeijs] ''(Ohmae, K.)'', pamatojas uz trīspusējiem sakariem starp uzņēmumu, tās [[klients|klientiem]] un [[konkurents|konkurentiem]] — „3C modelis”. K.Omeijs ''(Ohmae, K.)''uzsver, ka [[biznesa stratēģijas]] veidošanas pamatā jāvērš uzmanība uz trijiem galvenajiem spēlētājiem: [[pircējs|pircēju]]; konkurentu; uzņēmumu un, integrējot visus trīs „C” stratēģiskā trijstūrī, var rasties ilgspējīgas konkurences priekšrocības.<ref>Ohmae, Kenichi, The mind of the strategist: the art of Japanese business. — New York: McGraw-Hill, 1982, - 56 lpp.</ref>
Saskaņā ar angļu [[ekonomists|ekonomista]] Dž. Keja ''(Kay, J.)'' uzskatiem konkurences priekšrocības ir atkarīgas no īpaša potenciāla radīšanas un izmantošanas. Dž.Kejs ''(Kay, J.)'' izšķir trīs uzņēmuma īpaša potenciāla tipus:

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Krievijā|Rakstnieces]]
[[kategorija:Krievijas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences: '''''Pan Pacific'' [[peldēšana]]s čempionāts''' notiek garajā baseinā kopš 1985. gada. Sākotnēji sacensības notika katru otro gadu (gados, kad nenotiek [[Olimpiskās spēles]] un [[Pasaules čempionāts ūdens sporta veidos|Pasaules čempionāts]]). Taču kopš 2002. gada tas notiek [[ziemas olimpiskās spēles|ziemas olimpisko spēļu]] gadā (sacensības tiek rīkotas ik pēc četriem gadiem). Sacensības dibināja četras valstis: [[Kanāda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Austrālija]] un [[Japāna]].

sentences: '''Atomskaitlis''' ir vienāds ar [[protons|protonu]] skaitu [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodolā]]. To ir pieņemts apzīmēt ar burtu '''Z'''. Pēc atomskaitļa var noteikt arī [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] — atomskaitlis atbilst elementa kārtas numuram [[ķīmisko elementu periodiskā sistēma|periodiskajā sistēmā]] un ir vienāds ar kodola elektrisko lādiņu elementārvienībās. Atomos, kuri ir elektriski neitrāli (nav [[jons|jonizēti]]), atomskaitlis ir vienāds ar [[elektrons|elektronu]] skaitu. Bieži vien atomskaitlis tiek jaukts ar [[masas skaitlis|masas skaitli]] '''A''', kurš parāda protonu un [[neitrons|neitronu]] kopējo skaitu atoma kodolā. Lai uzzinātu neitronu skaitu '''N''' atoma kodolā, tad no masas skaitļa '''A''' ir jāatņem atomskaitlis '''Z''', respektīvi, '''''A''''' = '''''Z''''' + '''''N'''''. Kodoli ar vienādu atomskaitli, bet dažādu masas skaitli ir viena un tā paša ķīmiskā elementa [[izotops|izotopi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada marts}}
'''Straube''' var būt:
* [[Frīdrihs Straube-Strauss]] (1929—2005), [[VDK]] virsnieks;
* [[Gvido Straube]] (1959), vēsturnieks.

sentences: Dažādu autoru izdomātās pasaules, kas parādās literatūrā, filmās, spēlēs vai citur.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Monachus_schauinslandi.jpg
| att_nosaukums = [[Havaju mūku ronis]] (''Neomonachus schauinslandi'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|         cilts = Monachini
|      cilts_lv = Mūku roņi
|         ģints = Neomonachus
|      ģints_lv = Amerikas mūku roņi
|      binomial = Neomonachus <small>(Slater & Helgen, 2014)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Amerikas mūku roņi, Amerikas mūku roņu ģints''' (''Neomonachus'') ir viena no [[roņi|roņu dzimta]]s (''Phocidae'') ģintīm, kas apvieno divas [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] [[suga]]s (viena no tām izmirusi).<ref name=morp/><ref name=new>[http://www.sci-news.com/biology/science-neomonachus-new-genus-monk-seals-01945.html Neomonachus: New Genus of Monk Seals Described]</ref> Līdz 2014. gadam abas šīs sugas tika sistematizētas vienā ģintī ar trešo mūsdienās dzīvojošo [[mūku roņi|mūku roņu]] sugu — [[Vidusjūras mūku ronis|Vidusjūras mūku roni]] (''Monachus monachus'').<ref name=morp>D.-M. Scheel, G. J. Slater, S.-O. Kolokotronis, C. W. Potter, D. S. Rotstein, K. Tsangaras, A. D. Greenwood and K. M. Helgen. 2014. Biogeography and taxonomy of extinct and endangered monk seals illuminated by ancient DNA and skull morphology. ZooKeys (409)1-33.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Meteoroloģija]]
[[Kategorija:Latvijas daba|Klimats]]
[[Kategorija:Latvijas ģeogrāfija|Klimats]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums      =
|attēls         = Agapornis fischeri -Ueno Zoo, Japan -three-8a-4c.jpg
|att_nosaukums  = [[Fišera zaļspārnītis|Fišera zaļspārnīši]].
|valsts         = Animalia
|valsts_lv      = Dzīvnieki
|tips           = Chordata
|tips_lv        = Hordaiņi
|klase          = Aves
|klase_lv       = Putni
|kārta          = Psittaciformes
|kārta_lv       = Papagaiļveidīgie
|virsdzimta     = Psittacoidea
|virsdzimta_lv  = Papagaiļu virsdzimta
|dzimta         = Psittaculidae
|dzimta_lv      = Vecās pasaules papagaiļu dzimta
|apakšdzimta    = Agapornithinae
|ģints          = Agapornis
|ģints_lv       = Zaļspārnīši
|kategorijas    = nē
}}
'''Zaļspārnīši''' (''Agapornis'') ir [[papagaiļveidīgie|papagaiļveidīgo]] kārtas [[ģints (bioloģija)|ģints]], kurai pieskaita deviņas [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Madagaskara|Madagaskarā]] mītošas sugas.

sentences: '''Ūdeņraža saite''' ir īpašs [[ķīmiskā saite|ķīmiskās saites]] veids, kas iespējams [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atoma]] sevišķo īpašību dēļ. Tā kā tam nav [[elektrons|elektronu]] čaulas starp [[atoma kodols|kodolu]] un [[vērtības elektroni]]em, ūdeņraža vienīgais valences elektrons atrodas tieši kodola iedarbības sfērā. Ja ūdeņraža atoms ir savienojies ar kādu stipri [[elektronegativitāte|elektronegatīvu]] atomu (piemēram, [[skābeklis|skābekli]], [[slāpeklis|slāpekli]] vai [[fluors|fluoru]]), ūdeņraža elektrons iesaistās [[kovalentā saite|kovalentās saites]] kopīgajā elektronu pārī. Šis pāris tiek novirzīts uz elektronegatīvākā atoma pusi, bet ūdeņraža atoma kodols ([[protons]]) ar savu pozitīvo [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] var iedarboties ar kāda cita atoma nesaistošo elektronu pāri. Šādi iedarboties var tikai ūdeņradis, jo citu [[ķīmiskais elements|elementu]] atomu pozitīvie kodoli ir ekranēti ar kodolam tuvajām aizpildītajām elektronu čaulām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Marchantia polymorpha 10062023.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Parastās maršancijas laponis ar anterīdijiem un arhegonijiem.
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| valsts_r = <!--Raksta nosaukums (ja nesakrīt ar vienu no iepriekšējiem 2 parametriem) -->
| apakšvalsts = Bryophyta s.l.
| apakšvalsts_lv = Pirmsvasas augi
| apakšvalsts_r =
| nodalījums = Hepaticophyta
| nodalījums_lv = Aknu sūnas
| nodalījums_r =
| apakšnod = Hepaticae
| apakšnod_lv = Aknu sūnu apakšnodalījums
| apakšnod_r =
| tips =
| tips_lv =
| tips_r =
| klase = Marchantiopsida
| klase_lv = Maršanciju klase
| klase_r =
| apakšklase = Marchantiae
| apakšklase_lv = Maršanciju apakšklase
| apakšklase_r =
| kārta = Marchantiales
| kārta_lv = Maršanciju kārta
| kārta_r =
| dzimta = Marchantiaceae
| dzimta_lv = Maršanciju dzimta
| dzimta_r =
| ģints = Marchantia
| ģints_lv = Maršanciju ģints
| ģints_r =
| apakšģints =
| apakšģints_lv =
| apakšģints_r =
| suga = M. polymorpha
| suga_lv = Parastā maršancija
| suga_r =
| pasuga =
| pasuga_lv =
| pasuga_r =
| klada =
| klada_lv =
| klada_r =
| binomial = Marchantia polymorpha L.
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums = <!-- Sīkāko kategoriju uzskaitījums, brīvs Teksts. Te var pielietot veidni {{TaksoSaite}} -->
| kategorijas = nē <!-- nepievienot kategoriju automātiski -->
}}

sentences: '''STEM''' (no {{val|en|'''S'''cience, '''T'''echnology, '''E'''ngineering, and '''M'''athematics}} — 'zinātne, tehnoloģija, inženierija, matemātika') ir saīsinājums, ko izmantoto [[izglītība]]s politikā, apzīmējot akadēmisko izglītības, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības jomu, kuras pamatu veido [[dabaszinātnes]], [[tehnoloģija]]s, [[inženierzinātnes]] un [[matemātika]].

sentences: '''Kuriļu salu strīds''' ir strīds starp [[Japāna|Japānu]] un [[Krievija|Krieviju]] par dienvidu [[Kuriļu salas|Kuriļu salu]] piederību. Strīdīgās salas šobrīd atrodas [[Krievijas Federācija]]s teritorijā kā [[Sahalīnas apgabals|Sahalīnas apgabala]] sastāvdaļa, taču tās par savu teritoriju uzskata arī Japāna, kas tās dēvē par '''Ziemeļu teritorijām''' (''北方領土 Hoppō Ryōdo'') jeb '''Dienvidčišimu''' (''南千島 Minami Chishima'').

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Lotars Šēlers
| attēls = Selers Lotars.PNG
| amats               = [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1928]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
| dzim_dati = {{dat|1881|09|01}}
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Viljandi|td=Igaunija}}
| mir_dati = [[1945]]. gada septembrī (64 gadu vecumā)
| mir_vieta = {{vieta|Polija|Bidgošča}}
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija = [[Vācbaltiešu reformu partija]]
| dzīvesb =
| profesija = [[jurisprudence|jurists]]
| alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
| vārds_orģ =
}}
'''Lotars Hanss Šēlers''' ({{val|de|Lothar Hans Schoeler}}; {{dat|1881|09|01|N|bez}} — 1945. gada septembris) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s jurists un politiķis. Bijis [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvējis [[Vācbaltiešu reformu partija|Vācbaltiešu reformu partiju]]. No 1932. līdz 1934. gadam bija partijas vadītājs.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Kesko Oyj''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| Birža               = ''[[NASDAQ OMX Helsinki]]''
| Indekss             = KESBV<ref>[http://www.omxnordicexchange.com/priceinformation/microsite/Shareinformation/?InstrumentId=HEX24288 Aktier - aktiekurser för bolag listade på NASDAQ OMX Nordic]</ref>
| Dibināšanas_datums  = 1940. gads
| Sēdeklis            = {{FIN}}, [[Helsinki]]
| Vadība              = Mati Halmesmeki (Matti Halmesmäki, prezidents un [[augstākā amatpersona]]), Esa Kiiskinen (Esa Kiiskinen, [[direktoru padomes]] [[priekšsēdētājs]])
| Peļņa               = 194,6 milj. [[eiro|EUR]] (2015. gadā)<ref name="AR2015">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.kesko.fi/contentassets/f8ad27d967244f2c8ea7886ee1d74853/kesko_tilinpaatostiedote_2015.pdf}}</ref>
| Darbinieku_skaits   = 21 935 (2015. gadā)<ref name="AR2015" />
| Apgrozījums         = 8,68 miljardi [[eiro|EUR]] (2015. gadā)<ref name="AR2015" />
| Aktīvi              =
| Nozare              = [[tirdzniecība]]
| Produkti            = pārtika, saimniecības preces, būvmateriāli, darbarīki, mašīnas
| Mājaslapa           = [http://www.kesko.fi www.kesko.fi]
}}
]]
'''''Kesko Oyj''''' ir [[Somija]]s [[tirdzniecība]]s uzņēmumu grupa. Tā galvenā darbības nozare ir pārtikas, būvniecības un tehnikas, brīvā laika pavadīšanas preču un automašīnu tirdzniecība. Tam ir meitas uzņēmumi citās valstīs, tai skaitā [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Latvija|Latvijā]], [[Igaunija|Igaunijā]], [[Lietuva|Lietuvā]].

sentences: '''Aktīna diedziņi''', jeb '''mikrofilamenti''' ir kūlīšos vai tīklveidā novietotas [[aktīns|aktīna]] [[šķiedra]]s. Tās ir garas, ļoti tievas, apmēram 7 [[nanometrs|nm]] platas. Aktīna diedziņš ir veidots no divām spirālē savītām globulārā aktīna [[monomērs|monomēru]] ķēdēm. Aktīna diedziņi zem plazmatiskās [[Šūnas membrāna|membrānas]] veido blīvu tīklu, kas ir piestiprināts pie plazmatiskās membrānas ar [[Olbaltumvielas|proteīniem]]. Aktīna diedziņi atrodas arī [[Zarnas|zarnās]], to mikrobārkstiņās, un nodrošina spēju sarauties un izplesties. [[Augu šūna|Augu šūnās]] tie veido virkni, pa kuru vienā virzienā pārvietojas [[Hloroplasts|hloroplasti]].

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums    = [[Green Day]]
|Image        = Greenday1.jpg
|Caption      = Green Day 2005. gadā
|Studio       = 8
|Live         = 5
|Compilation  = 3
|EP           = 5
|Video        = 4
|Singles      = 33
|Music videos = 29
}}
Šī ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūzikas grupas '''[[Green Day]] diskogrāfija'''. Grupa ir izdevusi 8 studijas albumus un 33 singlus. Grupa savus ierakstus ir pārdevusi vairāk nekā 70 miljonos kopiju visā pasaulē,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://pandora.nla.gov.au/pan/23790/20090520-0000/issue1002.pdf|title= The ARIA Report Issue 1002 - Chartifacts|accessdate= {{dat|2010|8|30||bez}}|author= |date= |publisher= ''Australian Recording Industry Association''}} {{en ikona}}</ref> tai skaitā 23 miljoni kopiju ir pārdoti ASV.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.billboard.com/artist/green-day/chart-history/54578#/news/ask-billboard-1003855686.story|title= Ask Billboard|accessdate= {{dat|2010|8|30||bez}}|author= Keith Caulfield|date= |publisher= ''Billboard''|archive-date= {{dat|2010|12|19||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20101219155226/http://www.billboard.com/artist/green-day/chart-history/54578#/news/ask-billboard-1003855686.story}} {{en ikona}}</ref> Tāpat grupa ir saņēmusi četras [[Grammy balva]]s.

sentences: '''Lieces deformācija''' jeb vienkārši '''liece''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] vienā šķēlumā notiek [[Stiepes un spiedes deformācija|stiepe]], bet citā šķēlumā — [[Stiepes un spiedes deformācija|spiede]]. Šādā deformācijā [[Paralēlskaldnis|paralēlskaldņa]] vai [[Cilindrs|cilindra]] viduslīnijas garums nemainās.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Fromholds Martenss
|     vārds_orig = ''Friedrich Fromhold Martens''
|         attēls = Friedrich Fromhold Martens TUL derbe gross.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Portrets apmēram 1880. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1845
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Pērnava]], [[Vidzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Valka]], [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta = [[Pērnava]], [[Pēterburga]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Frīdrihs Vilhelms Martenss, Terēze Vilhelmīne, dzim. Knasta
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katarīna Marija Luīze Tūra
|          bērni = trīs meitas un viens dēls
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas universitāte]], Krievijas Impērijas Ārlietu ministrija
|     alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]]
|        zinātne = starptautiskās tiesības
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Monogrāfija "Civilizēto nāciju starptautiskās tiesības" divos sējumos (1882—1883),  Krievijas Impērijas starptautisko līgumu apkopojums 15 sējumos (1874–1909)
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Latvijas dabas pieminekļi|Avoti]]
[[Kategorija:Avoti]]

sentences:
'''Nemirstīgā partija''' ({{val|de|Unsterbliche Partie}}) — šaha partija, kas tika spēlēta 1851. gada 21. jūnijā [[Londona|Londonā]] starp [[Ādolfs Andersens|Ādolfu Andersenu]] (baltie) un [[Lionels Kīzerickis|Lionelu Kīzericki]] (melnie). Ievērības cienīga ar lielu daudzumu figūru upuru, kurus izdarīja baltie, lai sasniegtu uzvaru.
Viena no pašām pazīstamākajām partijām visā šaha vēsturē, kura tika atzīta par romantiskās šaha skolas augstāko sasniegumu 19. gadsmitā.

sentences:
{{Citas nozīmes|rotaslietu|Amulets (nozīmju atdalīšana)|Amulets}}
 pastāvīgo krājumu par Indianapolisas Bērnu muzejs.]]
'''Amulets''' ir priekšmets (parasti piekariņš), kam piedēvē [[Maģija|maģisku]] spēju pasargāt tā īpašnieku no burvestībām, [[Slimība|slimībām]] un nelaimēm.

sentences: '''Fāžu stāvokļa diagramma''' ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Pīters Šefers
|     vārds_orig = ''Peter Shaffer''
|         attēls = Peter Shaffer, 1966.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Pīters Šefers 1966. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1926
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Liverpūle}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2016
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 6
|        m_vieta = {{vieta|Īrija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dramaturgs]]
|rakstīšanas valoda = angļu
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Materiālzinātne''' ir starpdisciplināra zinātnes nozare, kas pēta sakarības starp materiālu struktūru [[Atoms|atomu]] vai [[Molekula|molekulu]] mērogos un to makroskopiskās īpašības. Materiālzinātnes pamatā ir lietišķās [[Fizika|fizikas]] un [[Ķīmija|ķīmijas]] nozares.

sentences:
{{cita nozīme|fiziķi|šahistu|Volfgangs Pauli (šahists)}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Wolfgang Ernst Pauli''
| attēls =Pauli.jpg
| att_izmērs =150px
| dz_gads =1900
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =25
| dz_vieta ={{vieta|Austroungārija|Vīne}}
| m_gads =1958
| m_mēnesis=12
| m_diena=15
| m_vieta ={{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| pilsonība =Šveice
| tautība = [[Austrija|austrietis]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]], [[Kopenhāgenas Universitāte]], [[Hamburgas Universitāte]], [[Cīrihes ETH]], ''Institute for Advanced Study'' [[Prinstona|Prinstonā]]
| alma_mater =[[Ludviga Maksimiliāna universitāte]] [[Minhene|Minhenē]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Arnolds Zommerfelds]], [[Makss Borns]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Pauli princips]]
| apbalvojumi = 1945. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Volfgangs Ernsts Pauli''' (''Wolfgang Ernst Pauli'', dzimis {{dat|1900|4|25}}, miris {{dat|1958|12|15}}) bija [[Austrija|austriešu]] fiziķis. Pazīstams ar pētījumiem [[kvantu mehānika|kvantu mehānikā]]; [[spins|spina]] pētījumiem. [[Pauli princips|Pauli principa]] atklājējs, par ko 1945. gadā, pēc [[Alberts Einšteins|Einšteina]] ierosinājuma, saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1945 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1945/}}</ref> Postulējis [[neitrīno]].

sentences: '''Smadzenītes''' ({{val-la|Cerebellum}}) ir [[smadzenes|smadzeņu]] daļa. Tās atrodas [[galvaskauss|galvaskausa]] pakauša daļā. Tām ir liela nozīme [[uztvere|sensorās uztveres]] saskaņošanā, kustību [[koordinācija|koordinācijā]]. Smadzenītes veido divas puslodes, kuras saista tā sauktais ''tārps''.<ref> "Bioloģijas rokasgrāmata" - R.: Zvaigzne ABC, 1995., 307. lpp. </ref>

sentences:
s [[embrijs|embrija]] fibroblasti mikroskopā]]
'''Fibroblasts''' ir šūna, kas sintezē [[ārpusšūnu matrica|ārpusšūnu matricu]], [[kolagēns|kolagēnu]], [[audi|audu]] pamatu jeb [[stroma|stromu]], kā arī šīm šūnām ir būtiska nozīme [[brūce|brūču]] dzīšanas procesos.<ref>[http://ghr.nlm.nih.gov/glossary=fibroblast "Fibroblast".] ''Genetics Home Reference''. U.S. National Library of Medicine. 2014-05-05.</ref> Fibroblasti ir visizplatītākās šūnas dzīvnieku [[saistaudi|saistaudos]]. Mēdz izšķirt arī [[fibrocīti|fibrocītus]], kas ir mazāk aktīvi fibroblasti un saistīti ar struktūru uzturēšanu. Fibroblastiem ir labi attīstīts graudainais [[endoplazmatiskais tīkls]], jo tajos notiek intensīva [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] sintēze. Fibroblasti sintezē kolagēnu, [[glikoproteīni|glikoproteīnus]], [[Retikulārie audi|retikulārās]] un elastīgās šķiedras, citokīnu TSLP un [[glikozaminoglikāni|glikozaminoglikānus]].

sentences: '''9. jūnijs''' ir gada 160. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (161. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 205 dienas.

sentences: '''13. jūlijs''' ir gada 194. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (195. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 171 diena.

sentences:
[[Kategorija:Iecava]]
[[Kategorija:Ielas Bauskas novadā|Iecava]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Iecava]]

sentences: '''Elektriskā konstante''' ir [[fizikāla konstante]] un [[skalārs lielums]], kas tiek izmantots [[Elektromagnētisms|elektromagnētisma]] likumu izteiksmēs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Raķete
| nosaukums = ''Ariane 5 ECA''
| oriģ. nosaukums =
| izgat. nosaukums =
| attēls =
| attēla paraksts =
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = ''[[Ariane (nesējraķešu saime)|Ariane]]''
| raķešu grupa = ''[[Ariane 5]]''
| valsts = [[Francija]] / [[Eiropa]]
| izgatavotājs = ''[[Airbus Defence and Space]]''
| augstums = 56 m
| diametrs = 5,4 m
| masa = 777 000 kg
| pakāpes = 2
| LEO masa = 21 000 kg
| GTO masa = 10 500 kg
| statuss = ekspluatācijā
| starta vietas = [[Gaijanas kosmiskais centrs|Kuru]]
| startu skaits =
| veiksmīgie =
| avārijas = 1
| daļēji =
| pirmais = 11.12.2002 (avārija)
| pirmais pavadonis = 12.02.2005
| pakāpju apraksts =
  {{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 0
  | bloku skaits = 2
  | pakāpes veidne = {{EAP P241}}
  }}
{{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 1
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{EPC H173}}
  }}
{{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 2
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{ESC-A}}
  }}
}}
'''''Ariane 5 ECA''''' ir ''[[Arianespace]]'' [[nesējraķete]]s ''[[Ariane 5]]'' modifikācija, kas paredzēta sevišķi smagu [[derīga krava|kravu]] nogādāšanai [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārā orbītā]] (līdz 9,6 [[tonna|t]] pārejas orbītā). Kompānija ''Arianespace'' izstrādāja šo modifikāciju, lai ietaupītu resursus, jo ar šo raķeti vienā startā var palaist divus [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadoņus]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Pseudis_paradoxa01a.jpg
 | att_nosaukums = [[Paradoksālā varde]] (''Pseudis paradoxa'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 | apakškārta = Neobatrachia
 | apakškārta_lv = Jauno varžu apakškārta
 | dzimta = Hylidae
 | dzimta_lv = Kokvaržu dzimta
 | apakšdzimta = Hylinae
 | apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
 | ģints = Pseudis
 | ģints_lv = Ūdensvardes
 | binomial = Pseudis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Taisne''' ir viens no [[ģeometrija]]s pamatelementiem. Taisnes [[definīcija]] ir atkarīga no konkrētās ģeometrijas [[aksioma|aksiomām]]. Ja ģeometrijas uzbūves pamatā ir [[attālums]] starp diviem [[telpa]]s [[punkts (ģeometrija)|punktiem]], tad taisne ir [[līnija]], kuras [[garums]] ir vienāds ar attālumu starp šiem punktiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Microsoft Word''
| logo = Microsoft Office Word (2018–present).svg
| screenshot = Microsoft Word on Windows 8.png{{!}}border
| caption = ''Microsoft Office Word'' 2013 [[Windows 8]] operētājsistēmā
| developer = ''[[Microsoft]]''
|latest release version = 15.0.4517.1509<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://support.microsoft.com/gp/office-2013-click-to-run/en-us |title=About Microsoft Office 2013 Click-to-Run Updates |publisher=Microsoft |date= August 13, 2013 |accessdate=August 15, 2013}}</ref>
|latest release date = <!--Please do not forget to supply a source-->
|operating system = {{Plainlist|
* [[Windows 8]]
* [[Windows RT]]
* [[Windows Server 2012]]
* [[Windows Server 2008 R2]]
* [[Windows 7]]<ref name="sysreq-std">{{tīmekļa atsauce|title=System requirements for Office 2013|url=http://technet.microsoft.com/library/ee624351%28office.15%29.aspx#Overview1|work=[[Microsoft TechNet|TechNet]]|publisher=[[Microsoft]]|accessdate=19 December 2012|at=Office 2013 for Personal Computers--standard system requirements|date=4 December 2012}}</ref>
}}
| platform = [[IA-32]], [[x64]], [[ARM architecture|ARM]]
| genre = Teksta procesors
| license =
| website = {{URL|office.microsoft.com/lv-lv/word/}}
}}
'''''Microsoft Word''''' ir [[teksta procesors]], ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tas pirmoreiz tika izlaists 1983. gadā ar nosaukumu ''Multi-Tool Word'' ''Xenix'' sistēmām.<ref name="PCHistory">{{grāmatas atsauce|first=Roy|last=A. Allen|title=A History of the Personal Computer: The People and the Technology|year=2001|month=October|publisher=Allan Publishing|edition=1st edition|isbn=978-0-9689108-0-1|url=http://www.archive.org/details/A_History_of_the_Personal_Computer|chapter=Chapter 12: Microsoft in the 1980's|chapterurl=http://www.archive.org/download/A_History_of_the_Personal_Computer/eBook12.pdf|pages=12/25–12/26|accessdate=2010-11-07}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|title=Microsoft Office online, Getting to know you...again: The Ribbon|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100723143749/http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|archivedate={{dat|2010|07|23||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|title=The history of branding, Microsoft history|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090528002301/http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|archivedate={{dat|2009|05|28||bez}}}}</ref> Turpmākās versijas vēlāk tikušas rakstītas vairākām citām platformām, tai skaitā [[IBM PC]] [[DOS]] (1983), ''[[Apple Macintosh]]'' (1985), AT&T [[3B1|Unix PC]] (1985), ''[[Atari ST]]'' (1988), [[SCO OpenServer|SCO UNIX]] (1994), [[OS/2]] (1992) un ''[[Windows]]'' (1989). ''Word'' komerciālā versija ir pieejama gan kā atsevišķs produkts, gan kopā ar citām lietotojumprogrammatūrām ''[[Microsoft Office]]'', ''[[Windows RT]]''. Ir pieejama arī bezmaksas ''Word'' programmatūra, tomēr tajā ir mazāk iespēju.

sentences: '''Patogēns''' ({{val|fr|pathogène}}; cēlies no {{val-el|πάθος}} — ‘ciešanas, slimība’ un {{gree|-γενής}} — ‘izcelsme’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=569}}</ref> ir jebkura bioloģiska sistēma, kas var inficēt ķermeni un izraisīt [[slimība|slimību]]. Patogēni uzbrūk ķermeņa [[šūna|šūnām]] un izdala stipras [[inde]]s jeb [[toksīni|toksīnus]]. Gandrīz visi patogēni ir [[mikroorganismi]]. Izplatītākie patogēni ir [[baktērija]]s, [[vīruss|vīrusi]], bet dažas slimības var izraisīt arī [[vienšūņi]] un [[sēne]]s. Pie patogēniem pieskaita arī [[prioni|prionus]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Sotecle''
|nosaukums_latv_val     = Satekle
|sugasvārds             = senlatviešu pilsnovads
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] vasaļvalsts
|
|gads_sākums            = 11. gadsimts
|gads_beigas            = 1212 (1224)
|
|event_start            = 1208. gadā Satekles Rūsiņš savienībā ar kaimiņu pilsnovadu vecākajiem un Cēsu zobenbrāļiem uzsāka trīsgadu karu pret igauņiem.
|date_start             =
|event_end              = 1212. gada [[Autines sacelšanās]] laikā Rūsiņš gāja bojā, viņa zemi pievienoja [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] valdījumiem 1224. gadā
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Talava minmax.jpg
|image_map_caption      = Satekles novads kā Tālavas letgaļu zemes daļa uz dienvidiem no Valmieras.
|
|galvaspilsēta          = castrum Sotecle ([[Rauna]]s pilskalns)
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]]/[[katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Rūsiņš]] (''Russinus de castro Sotecle'')
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
'''Satekle''' vai '''Sotekle''' bija [[Vidzeme]]s latgaļu zemes [[Tālava]]s pils un pilsnovads 13. gadsimta sākumā, kas pieminēts Livonijas Indriķa hronikā sakarā ar to, ka 1208. gadā Satekles pilskungs [[Rūsiņš]] noslēdza pret [[igauņi]]em vērstu sadarbības līgumu ar [[Autine]]s [[Varidotis|Varidoti]] un [[Cēsu Bertolds|Cēsu Bertoldu]]. 13. gadsimta sākumā Satekle bija Zobenbrāļu ordeņa daļā, 14. gadsimta sākuma dokumentos Satekles pils (''Sotekele'') jau ir atradusies [[Rīgas arhibīskapija|Rīgas arhibīskapa]] zemē, kas liecina par labu hipotēzei par Satekles atrašanos [[Rauna]]s pilskalnā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Gardenology.org-IMG_2751_rbgs11jan.jpg
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Lamiales
| rinda_lv      = Panātru rinda
| dzimta        = Lamiaceae
| dzimta_lv     = Lūpziežu dzimta
| ģints         = Mentha
| ģints_lv      = Mētras
| suga          = M. pulegium
| suga_lv       = Paleju mētra
| binomial      = Mentha pulegium L.
| iedalījums    =
}}
'''Paleju mētra''' (''Mentha pulegium'') ir daudzgadīgs, kultivēts [[lūpziežu dzimta]]s [[mētru ģints]] [[ārstniecības augi|ārstniecības augs]]. Dabiski sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
'''Kuzina''' var būt:

sentences: '''Ķīmija''' ({{val|el2|chēmia, chēmeia}} — ‘metālu sakausēšanas māka’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=421}}</ref> ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta [[viela|vielu]] [[ķīmiskais sastāvs|sastāvu]], [[ķīmiskās īpašības|īpašības]], [[ķīmiskās pārvērtības|pārvērtības]] un [[ķīmiskās parādības|parādības]], kas saistītas ar šīm pārvērtībām, izstrādā racionālas vielu iegūšanas un pārstrādes metodes. Tā ir viena no nozīmīgākajām un plašākajām [[dabaszinātne|dabaszinātnēm]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Rišards Kapusciņskis
|     vārds_orig = ''Ryszard Kapuściński''
|         attēls = Ryszard Kapuscinski by Kubik 17.05.1997 - cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Rišards Kapusciņskis 1997. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 04
|       dz_vieta = Piņska, [[Polija]]<br />(mūsdienās [[Pinska]], {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2007
|      m_mēnesis = 01
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Varšava]], {{POL}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|   nodarbošanās = žurnālists, rakstnieks
|  darbības_gadi =
|        tautība = [[Poļi|polis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Raiņa un Aspazijas piemiņas akmens''' ir [[tēlnieks|tēlnieka]] [[Jānis Zariņš (tēlnieks)|Jāņa Zariņa]] un arhitekta [[Ilgvars Batarags|Ilgvara Bataraga]] veidots piemiņas akmens [[Rainis|Rainim]] un [[Aspazija]]i. Tas uzstādīts 1988. gada vasarā, atrodas [[Kirova|Kirovā]], Vjatkas ielā iepretim Raiņa muzejam.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aspazijarainis.lv/kulturas-sapratne-pari-robezam-raina-dienas-kirova/|title=Kultūras sapratne pāri robežām. Raiņa dienas Kirovā|website=Pastāvēs, kas pārvērtīsies|access-date=2020-01-24|date=2015-06-05|language=lv-LV}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Živetas stāvs''' ('''D2gv''') ir viena no divām vispārējās stratigrāfiskās shēmas [[Vidusdevons|vidusdevona]] vienībām. Nogulumi ir veidojušies živetas laikmetā 387,7—382,7 miljonu gadu intervālā starp vidusdevona [[eifela stāvs|eifela]] un [[Augšdevons|augšdevona]] [[Frānas stāvs|frānas]] [[Ģeoloģiskais laikmets|laikmetiem]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Staņislavs Olijars
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Osaka07 D6A Stanislavs Olijars.jpg
 |         att_izm = 200px
 |        paraksts = Staņislavs Olijars [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007. gada Pasaules čempionātā]] Osakā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1979|3|22}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Čeļabinska|td=Krievija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 191 [[centimetrs|cm]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iaaf.org/athletes/biographies/country=LAT/athcode=136175/index.html |title=IAAF profils |access-date={{dat|2010|03|05||bez}} |archive-date={{dat|2010|03|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100325134248/http://www.iaaf.org/athletes/biographies/country=lat/athcode=136175/index.html }}</ref>
 |           svars =90 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[110 m barjerskrējiens]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = [[Ludmila Olijare]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Gēteborga 2006]]|110 m/b}}
{{MedalSilver|[[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2002]]|110 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalBronze|[[2008. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Valensija 2008]]|60 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{MedalBronze|[[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Vīne 2002]]|60 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā junioriem|Pasaules čempionāts junioriem]]}}
{{MedalGold|[[1998. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā junioriem|Ansī 1998]]|110 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā junioriem|Eiropas čempionāts junioriem]]}}
{{MedalSilver|[[1997. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā junioriem|Ļubļana 1997]]|110 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas U23 čempionāts vieglatlētikā|Eiropas U23 čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[1999. gada Eiropas U23 čempionāts vieglatlētikā|Gēteborga 1999]]|110 m/b}}
}}
'''Staņislavs Olijars''' (dzimis {{dat|1979|03|22}} [[Čeļabinska|Čeļabinskā]], [[Krievija|Krievijā]]) ir bijušais [[Latvija]]s [[vieglatlēts]], kas pārsvarā startēja [[110 metru barjerskrējiens|110 metru barjerskrējienā]]. Viņš ir [[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006. gada Eiropas čempions]] un [[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2002. gada Eiropas čempionāta]] sudraba medaļnieks šajā distancē. Kopš 2003. gada S. Olijaram pieder pasaules klases [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekords]] 110 m barjerskrējienā — 13,08 sekundes. Kopš 2015. gada decembra sāka strādāt kā [[FK Liepāja]] fiziskās sagatavotības treneris.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tvnet.lv/sports/futbols/588519-olijars_pievienojies_fk_liepaja_treneru_korpusam|title=Olijars pievienojies FK «Liepāja» treneru korpusam|publisher=tvnet.lv|accessdate={{dat|2016|3|7||bez}}}}</ref> Pēc tam darbojies līdzīgā lomā citās futbola komandās, ieskaitot arī [[Latvijas futbola izlase|Latvijas futbola izlasi]] (kopš 2017. gada vasaras).

sentences:
{{Skaitlis
|num = 80
|lv = Astoņdesmit
}}
'''80''' ('''astoņdesmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[79 (skaitlis)|79]] un [[81 (skaitlis)|81]].

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Logo of The North Vidzeme Biosphere Reserve.gif
 |     photo_width = 162
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija#Eiropa
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57.559167 | latNS = N
 | longd = 24.559167 | longEW = E
 |            type = [[Biosfēras rezervāts]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=4576}}
 |     established = 1997
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
|photo2_width=}}
<mapframe text="Lo salas" width=290 height=290 zoom=7 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q864764"
}
</mapframe>

sentences: '''Karstuma vilnis''' ir pārmērīgs un ilgstošs karsta laika, bieži vien arī sausuma, periods, ko var pavadīt augsts [[relatīvais gaisa mitrums|mitruma līmenis]]. Nepastāv karstuma viļņa vispārējas definīcijas,<ref>[http://www.sciencemag.org/cgi/content/full/305/5686/994 More Intense, More Frequent, and Longer Lasting Heat Waves in the 21st Century], sciencemag.org {{en ikona}}</ref> jo termins dažādos reģionos ir relatīvs attiecībā pret parastiem laika apstākļiem. Temperatūra, kas cilvēkiem, dzīvojošiem karstākā klimatā, ir norma, var tikt uzskatīta par karstuma vilni vēsākos reģionos.<ref>[http://journals.ametsoc.org/doi/abs/10.1175/1520-0450(2001)040%3C0762%3AOTDOAH%3E2.0.CO%3B2 On the Definition of a Heat Wave], journals.ametsoc.org {{en ikona}}</ref> Termins var tikt piemērots gan ikdienas laika izmaiņām, gan ārkārtas karstuma viļņiem, kas var notikt reizi gadsimtā. Spēcīgi karstuma viļņi var izraisīt katastrofāla apjoma kultūraugu iznīcināšanu, tūkstošiem nāves gadījumu no [[hipertermija]]s un plašus strāvas zudumus, jo masveidā tiek izmantoti gaisa kondicionieri un ventilatori.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =roundworm.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Enoplia}} sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Ecdysozoa
| virstips_lv =Kutikulārie
| tips =Nematoda
| tips_lv =Nematodes
| klase =Adenophorea
| klase_lv =Adenoforejas
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Chromadoria}}
* {{TaksoSaite|Enoplia}}
| kategorijas =nē
}}

sentences:
grafiks izskatās pēc diskrēta (lēcienveida) [[Normālais sadalījums|normālā sadalījuma]]]]
 F(x) izmainās diskrētās vērtībās, tā ir lēcienveidā]]
'''Binomiālais sadalījums''' [[Varbūtību teorija|varbūtību teorijā]] ir varbūtību sadalījums, kurš uzdod jā/nē jautājumus un skaita labvēlīgo gadījumu skaitu un nelabvēlīgo. Tas ir atkarīgs no parametriem ''p'' un ''n'', kur ''p -'' labvēlīga iznākuma [[varbūtība]]; ''n -'' gadījumu skaits; kā arī lielums ''q -'' nelabvēlīgā iznākuma varbūtība (''q = 1 - p''). Vēl bez jā/nē iznākumu dabas, katram mēģinājumam jābūt neatkarīgam no iepriekšējiem mēģinājumiem un varbūtībām jābūt nemainīgām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika-pec-skola2030-paraugprogrammas/matematika-ii/varbutiba-un-statistika-ii-79287/gadijuma-lieluma-sadalijumi-bernulli-formula-79357/re-f726cb2d-1cec-4af3-9c62-1265e4969c51|title=Binominālais sadalījums — teorija. Matemātika (Skola2030), Matemātika II.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2023-09-21|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Problēmas ar metienu
| attēls                   =  Trouble with the Curve Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Trouble with the Curve''
| žanrs                    = drāma, sporta filma
| režisors                 = [[Roberts Lorencs]]
| producents               =
* [[Klints Īstvuds]]
* [[Mišela Veislere]]
* Roberts Lorencs
| scenārija autors         = [[Rendijs Brauns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Klints Īstvuds]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Metjū Lilards]]
* [[Džons Gudmens]]
| mūzika                   = [[Marko Beltrami]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Malpaso Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|9|21}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/trouble-curve-2012-2|title=Trouble with the Curve|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|49 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=troublewiththecurve.htm|title=Trouble with the Curve (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 15, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Problēmas ar metienu"''' ({{val|en|Trouble with the Curve}}) ir 2012. gada ASV sporta drāmas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Roberts Lorencs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Klints Īstvuds]], [[Eimija Adamsa]], [[Džastins Timberleiks]], [[Metjū Lilards]] un [[Džons Gudmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|21||bez}}.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Garūdene
| attēls            = Garūdene.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Garūdenes upīte, skatoties no Jelgavas—Liepājas dzelzceļa, netālu no [[Kandeļi]]em
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=43 | iet_plat_s=04 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=01 | iet_gar_s=07 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 22,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Segnetoelektriķi''' ir materiāli, kuriem piemīt [[spontānā polarizācija]]. Šāda veida polarizācija eksistē bez mehāniska sprieguma vai ārējā [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] iedarbības.<ref name=Seitz>{{Cite book|chapter-url=https://books.google.com/books?id=7yFWuc_YL3UC&pg=PA5&dq=ferroelectricity |volume=4 |page= 5 |author=Werner Känzig |chapter=Ferroelectrics and Antiferroelectrics |editor1=Frederick Seitz |editor2=T. P. Das |editor3=David Turnbull |editor4=E. L. Hahn |isbn=978-0-12-607704-9 |year=1957 |publisher=Academic Press |title=Solid State Physics}}</ref><ref name=Lines>{{Cite book|author1=M. Lines |author2=A. Glass |title=Principles and applications of ferroelectrics and related materials |publisher=Clarendon Press, Oxford |year=1979|isbn=978-0-19-851286-8}}</ref> Visi segnetoelektriķi ir [[piroelektriķi]], kuru polarizācijas polaritāti iespējams mainīt ar ārējā elektriskā lauka iedarbību. Segnetoelektriķu nosaukums radies no nātrija kālija tartrāta tetrahidrāta jeb [[segnetsāls]], kuru pirmo reizi sintezēja [[Pjērs Seņets]] (''Pierre Seignette'')<ref>http://www.websters-online-dictionary.org/Ro/Rochelle_salt.html{{Novecojusi saite}} </ref>. Segnetsāls bija pirmais materiāls, kuram novērots [[pjezoelektriskais efekts]]. Segnetoelektriķi ir analogi [[feromagnētiķiem]], kas ir materiāli, kuriem eksistē [[magnētiskais moments]] bez ārēju spēku vai lauku iedarbības.

sentences:
stacija [[Rosa jūra]]s piekrastē.]]
'''Polārstacija''' ir zinātniski pētniecisks komplekss [[Arktika|Arktikā]] vai [[Antarktika|Antarktikā]], kas veic sistemātiskus [[meteoroloģija|meteoroloģiskus]], [[aeroloģija|aeroloģiskus]], [[ģeomagnētisms|ģeomagnētiskus]], [[glacioloģija|glacioloģiskus]], [[bioloģija|bioloģiskus]], [[medicīna|medicīniskus]] un citus novērojumus<ref>{{LPE|8|34}}</ref> un paredzēts autonomas darbības nodrošināšanai zināmā laika periodā. Ar nelieliem izņēmumiem tiek ierīkotas neapdzīvotos, grūti pieejamos apvidos, kur nav citas pētniecībai piemērotas infrastruktūras. Nereti tiek kombinētas ar militāriem objektiem ([[garnizons|garnizoniem]], [[lidlauks|lidlaukiem]]).

sentences: '', [[Vilijama-Ādolfes Bouguero]] idille, [[1889]]. gads]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Priekuļu pagasts
| karte             = <!-- novietojuma karte -->Priekuļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = Priekuļu novada karogs.png
| karoga_nosaukums  = Priekuļu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Priekuļi
| platība           = 98,36
| iedzīvotāji       = 4350<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 4350 / 98.36 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.priekuli.lv
}}
'''Priekuļu pagasts''' ir viena no [[Cēsu novads|Cēsu novada]] administratīvajām teritorijām, [[Gauja]]s kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Cēsis|Cēsu]] pilsētu un [[Liepas pagasts|Liepas]], [[Veselavas pagasts|Veselavas]], [[Vaives pagasts|Vaives]] un [[Raiskuma pagasts|Raiskuma]] pagastiem, kā arī [[Smiltenes novads|Smiltenes novada]] [[Raunas pagasts|Raunas pagastu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
 vertikālais un horizontālais limbs]]
'''Limbs''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''limbus'' — 'apmale') ir vienādās daļās (visbiežāk [[Grāds (leņķis)|grādos]]) iedalīts disks vai gredzens, ar kuru mēra [[Leņķis|leņķi]]. Limbi tiek izvietoti [[Kompass|kompasos]], darbagaldos un citur. Rādījumi tiek nolasīti tieši vai izmantojot [[Nonijs|noniju]].
{{Aizmetnis}}
[[Kategorija:Mērinstrumenti]]
[[Kategorija:Navigācija]]
[[Kategorija:Ģeodēzija]]

sentences: '''Safīrs''' (no ebreju ספּיר – "Sapir" – no [[Bībele]]s tekstiem. Bībelē ir bijusi arī atsauce uz citu akmeni – [[lazurīts|lazurītu]]) ir [[minerāls|minerāla]] – [[korunds|korunda –]] paveids. Par safīru sauc jebkuru juvelierkvalitātes korunda kristālu, kas nav sarkanā krāsā (sarkanus korundus sauc par [[rubīns|rubīniem)]]. Visbiežāk safīrs ir zilā krāsā. Safīru veidojošais korunds tīrā veidā ir bezkrāsains. Īpašo krāsu dod dažādi piejaukumi, piemēram [[dzelzs]], [[hroms]].

sentences:
{{Citas nozīmes|bundzinieku|Roga|Roga}}
{{noformējums+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds         = Kaspars Roga
|Attēls        = 05 Roga.JPG
|Att_izm       = 220px
|Apraksts      = Kaspars Roga 2008. gadā
|Fons          = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis        = {{dzimšanas datums un vecums|1974|7|19}}
|Vieta_dz      = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Jelgava|td=Latvija}}
|Miris         =
|Vieta_mr      =
|Instrumenti   = [[bungas]]
|Žanrs         = [[popmūzika]], [[rokmūzika]]
|Nodarbošanās  = mūziķis, režisors
|Gadi          = 1989—pašlaik
|Darbojies_arī = [[Prāta Vētra]]
|Dzimums       = V
}}

sentences: '''Elektromagnētisms''' ir parādību kopums, kurās izpaužas [[Viela|vielas]] elektrisko un magnētisko īpašību sakars. Elektromagnētisma jēdziens ir saistīts ar elektromagnētiskā lauka jēdzienu. [[Elektriskais lauks]] izraisa elektrības nesēju (parasti [[Elektrons|elektronu]]) kustību. Tā savukārt izraisa magnētisko lauku. Ap visiem vadiem, kuros plūst [[Elektriskā strāva|strāva]], ir magnētiskais lauks. Visos magnētos pastāv elektriskās strāvas ķēdes (pastāvīgajos magnētos tās ir noslēgtas un ir ierobežotas viena vai vairāku domēnu robežās). Elektriskie un magnētiskie lauki ar vienādu zīmi atgrūžas, ar pretēju zīmi — pievelkas. Parasti praksē vairāk lieto magnētiskos laukus, jo ar tiem vieglāk panākt lielākus mehāniskos mijiedarbības [[Spēks|spēkus]].

sentences: {{Commonscat|Ancient Roman architecture in Rome}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Seppälä Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1930. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vantā]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         = [[apģērbs|apģērbu]] mazumtirdzniecība
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.seppala.fi seppala.fi]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
[[File:1997-2001 Saab 9-5 SE sedan 01.jpg|thumb|Pirmās paaudzes (1997-2010) Saab 9-5 sedans]]
[[File:2012 Saab 9-5 Aero Turbo4 Automatic 2.0 Front.jpg|thumb|Otrās paaudzes (2010-2012) Saab 9-5 sedans]]
'''Saab 9-5''' bija [[Zviedrija|Zviedrijas]] autobūves uzņēmuma [[Saab (auto)|Saab]] ražotais automašīnas modelis. Tas tika ražots 2 paaudzēs, no 1997. līdz 2012. gadam.

sentences: '''21. aprīlis''' ir gada 111. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (112. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 254 dienas.

sentences:
{{catmain|Zinātniskais žurnāls}}
{{Commonscat|Scientific journals}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Ujuni solončaks
|attēls=Isla del Pescado, Salar de Uyuni, Bolivia, 2016-02-04, DD 39.JPG
|paraksts=Ujuni solončaks
|karte=Uyuni_landsat.JPG
|kartes_paraksts=Ujuni satelītaina
|map = Bolīvija
| plat_d=20 | plat_m=8 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=67 | gar_m=29 | gar_s= | gar_EW=W
|vieta={{BOL}}
|platība=10 582<ref>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/621014/Uyuni-Salt-Flat ''Encyclopædia Britannica - Uyuni Salt Flat.'']</ref>
|garums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=0—0,5
|tilpums=
|augstums_vjl=3650
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=
|salas=Inkavasi
|pilsētas=[[Ujuni (pilsēta)|Ujuni]]
}}
'''Ujuni solončaks''' ({{val|es|Salar de Uyuni}}) ir lielākais [[solončaks]] pasaulē. Atrodas [[Bolīvija]]s dienvidrietumos, [[Potosi departaments|Potosi departamentā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Datuodinsinsuata
 | official_name            = ''Datu Odin Sinsuat''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Datu Odin Sinsuat Town Hall.jpg
| image2                   = Awang Airport Access Road.jpg
| image3                   = Cotabato Airport.jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator maguindanao del norte datu odin sinsuat.svg
 | pushpin_map              = Philippines#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Bangsamoro]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļmagindanao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1947
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 34
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 481.8
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 116768
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 7 | latm = 01 | lats = 30 | latNS = N
 | longd = 124 | longm = 18 | longs = 56 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 9601
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 68
 | website                  = {{URL|http://www.datuodinsinsuat.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Wild ass india.jpg
| att_nosaukums =''Equus hemionus khur''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| pasuga =Equus hemionus khur
| pasuga_lv =Indijas savvaļas ēzelis
| binomial=Equus hemionus khur
}}
'''Indijas savvaļas ēzelis''' (''Equus hemionus khur'') ir [[āzijas savvaļas ēzelis|Āzijas savvaļas ēzeļu]] (''Equus hemionus'') viena no pasugām. Indijas savvaļas ēzeli mēdz saukt arī par '''khuru'''. Mūsdienās Indijas savvaļas ēzelis ir sastopams tikai sausajā, karstajā [[taras tuksnesis|Taras tuksnesī]] [[Indija]]s ziemeļrietumos - [[Kutčas sāls paliena|Kutčas sāls palienā]], kas atrodas starp
[[Kutčas līcis|Kutčas līci]] un [[Inda|Indas upes]] deltu, bet kādreiz tas apdzīvoja plašas teritorijas Indijas rietumos, [[Pakistāna|Pakistānā]], [[afganistāna|Afganistānā]] un [[irāna|Irānā]]. [[1962]]. gadā bija palikuši vairs tikai 870 dzīvnieki, tādēļ Indijas valdība Kutčas palienā izveidoja [[Indijas savvaļas ēzeļu rezervāts|Indijas savvaļas ēzeļu rezervātu]] (The Wild Ass Wildlife Sanctuary).

sentences:
{{Citas nozīmes|tipogrāfisku terminu|Korpuss|Korpuss}}
'''Korpuss''' (no {{val-it|corpus juris civilis}}) ir [[tipogrāfija]]s [[fonts]], kura izmērs ir vienāds ar 10 [[tipogrāfijas punkts|tipogrāfijas punktiem]]. Pirmoreiz izmantots, drukājot "[[Corpus iuris civilis]]". Mūsdienās vairs netiek izmantots.

sentences:
{{Vielas infokaste
 |               attēls =
Amonjaka struktūrformula un molekulas modelis
 |       citi nosaukumi =
 |      ķīmiskā formula = NH3
 |              molmasa = 17,027
 |              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 0,7625<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | title= Ammonia - Density at Varying Temperature and Pressure | publisher= Engineering ToolBox | language= en | accessdate= 2019. gada 6. augustā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605002639/https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | archivedate= 2019. gada 5. Jūnijs }}</ref>
 |  kušanas temperatūra = 195,42 K (-78,27 °C)
 | viršanas temperatūra = 240,74 K (-33,49 °C)
 |        šķīdība ūdenī = 89,9 g/100ml (pie 0 °C)
 |                 citi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lauva
| attēls                   =  Lion (2016 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lion''
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Gērts Deiviss]]
| producents               =
* [[Īeins Kanings]]
* [[Emīls Šermans]]
* [[Endžija Fīldere]]
| scenārija autors         = [[Lūks Deiviss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Devs Patels]]
* [[Rūnija Mara]]
* [[Deivids Venhems]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Abišeks Barate]]
| mūzika                   =
* [[Dastins O'Hallorans]]
* ''[[Hauschka]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Screen Australia]]''
* ''[[See-Saw Films]]''
* ''[[Aquarius Films]]''
* ''[[Sunstar Entertainment]]''
* ''[[Cross City]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Transmission Films]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|9|10|Toronto kinofestivāls|2016|11|25|ASV|2017|1|19|Austrālija|2017|1|20|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lion-2016|title=Lion|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 22, 2019|archive-date={{dat|2019|09|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190922123722/https://bbfc.co.uk/releases/lion-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
* {{AUS}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Bengāļu valoda|Bengāļu]]
* [[Hindi]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lion.htm|title=Lion (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 22, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|140,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lauva"''' ({{val|en|Lion}}) ir 2016. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Sarū Brīrlija grāmatu ''A Long Way Home''. FIlmas režisors ir [[Gērts Deiviss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Devs Patels]], [[Rūnija Mara]], [[Deivids Venhems]], [[Nikola Kidmena]] un [[Abišeks Barate]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|4|23||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(Nd)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-70
|ķīm_formula=(Pb,Nd,Y,La,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zāles zaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes, agregāti
|skaldnība=
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,72
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Johans Ernests Gliks
| vārds_orig = ''Johann Ernst Glück''
| attēls = Ernests Gliks.jpg
| dz_gads = 1654
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Vetīne|Vetīnē]], [[Saksija|Saksijā]]
([[Saksija-Anhalte]], {{DEU}})
| m_gads = 1705
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 5
| m_vieta = [[Maskava|Maskavā]], [[Krievijas cariste]]
({{RUS}})
| dzīves_vieta = [[Alūksne]], [[Maskava]]
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| paraksts = Ernests Glika paraksts 1686.jpg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
]]

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 74
 | lv  = Septiņdesmit četri
}}

sentences: '''Budistu kalendārs''' ir [[Mēness kalendārs|mēness kalendāru]] kopums, ko galvenokārt izmanto [[Kambodža|Kambodžā]], [[Laosa|Laosā]], [[Mjanma|Mjanmā]], [[Indija|Indijā]], [[Šrilanka|Šrilankā]] un [[Taizeme|Taizemē]], kā arī [[Malaizija|Malaizijā]], [[Singapūra|Singapūrā]] un [[Vjetnama|Vjetnamā]] dzīvojošie [[Huacjao|kīnieši]] reliģiskos vai oficiālos gadījumos. Lai arī kalendāriem ir kopīga izcelsme, tiem tomēr ir nelielas, bet svarīgas nianses, piemēram, [[starpdiena|starpdienu]] grafiki, mēnešu nosaukumi un numerācija, ciklu izmantošana utt. Taizemē ar gadu [[kalendārā ēra|numerācijas sistēmas]] nosaukumu Budistu ēra to izmanto tradicionālajā [[taju mēness kalendārs|taju mēness kalendārā]] un [[taju saules kalendārs|taju saules kalendārā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Markovs
|     vārds_orig = ''Георги Марков''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1929
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[bulgāri|bulgārs]]
|        dzimums = v
|         vecāki = Ivans Markovs
|          brāļi = Nikolajs, Vasīlijs
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[prozaiķis]], [[dramaturgs]], [[scenārists]], [[publicists]]
|rakstīšanas valoda =
|        periods = 1951—1978
|          žanri = [[proza]], [[eseja]], [[luga]], [[novele]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = Sofijas Valsts Politehniskais institūts
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius resimus1.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. resimus
| suga_lv =Saldūksne
| binomial =Lactarius resimus
| kategorijas =nē
}}
'''Saldūksne''' (''Lactarius resimus'') ir [[Latvija|Latvijā]] vidēji bieži sastopama liela [[pienaiņu ģints]] [[sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]].

sentences: '''Saldējums''' ir uzputots un saldēts pārtikas produkts, ko pamatā gatavo no [[piens|piena]], [[saldais krējums|saldā krējuma]], kā arī [[augļi|augļu]] un [[ogas|ogu]] [[sula]]s vai [[biezenis|biezeņa]]. Kā piedevas saldējumam var pievienot dažādas [[garšvielas]], svaigus vai žāvētus augļus, [[rieksti|riekstus]], [[olas]], [[olu pulveris|olu pulveri]], [[kafija|kafiju]], [[kakao]], [[šokolāde|šokolādi]], [[iesals|iesalu]], [[vanilīns|vanilīnu]], [[kanēlis|kanēli]], [[citronskābe|citronskābi]] u.c. Lai saldējumam būtu viendabīga konsistence un ražošanas laikā neveidotos lieli [[ledus]] kristāli, tiem pievieno [[stabilizatori|stabilizatorus]], no kuriem izplatītākie ir [[agars]], [[algināti]], [[karagenīns]], [[želatīns]], [[ciete]] un [[nātrija kazeināts|nātrija kazeināti]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:96 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=92.—94 |accessdate={{dat|2019|08|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:96 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Dvietes pagasts}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Sevastopole
| official_name            = ''Севастополь''
| settlement_type          = [[Uz laiku okupētās Ukrainas teritorijas|Krievijas okupēta Ukrainas daļa]]
| image_skyline            = Sevastopol004.jpg
| image_caption            = Sevastopoles osta
| image_flag               = Sevastopol-flag.gif
| image_shield             = COA of Sevastopol.svg
| shield_link              =
| flag_link                =
| shield_size              =
| pushpin_map              = Ukraine#Krima
| pushpin_image            =
| pushpin_label_position   = left
| map_caption              =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Statuss
| subdivision_type2        =
| subdivision_name         = {{UKR}}
| subdivision_name1        = Īpaša statusa pilsēta
| subdivision_name2        =
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1783. gads
| established_title1       =
| established_date1        =
| established_title2       =
| established_date2        =
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_total_km2           = 1079
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     =
| population_total         = 414315
| population_density_km2   = auto
| timezone                 = MSK
| utc_offset               = +3
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd = 44 | latm = 36 | lats = 0 | latNS = N
| longd = 33 | longm = 31 | longs = 50 | longEW = E
| elevation_footnotes      =
| elevation_ft             =
| elevation_m              =
| website                  = {{URL|http://sevastopol.gov.ru}}
| footnotes                =
}}
'''Sevastopole''' ([[ukraiņu valoda|ukraiņu]] un {{val|ru|Севастополь}}, {{val|crh|Aqyar}}, {{val|gr|Σεβαστούπολη}}, ''Sevastoupoli'') ir [[osta]]s pilsēta, kas izvietojusies [[Melnā jūra|Melnās jūra]]s [[Kalamitas līcis|Kalamitas līča]] krastā [[Krima|Krimas pussalā]].

sentences:
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Aizputes apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Midland painted turtle.jpg
| att_nosaukums =[[Rakstainais bruņurupucis]] (''Chrysemys picta'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Testudines
| kārta_lv =Bruņurupuči
| apakškārta=Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta = Testudinoidea
| virsdzimta_lv= Sauszemes bruņurupuču virsdzimta
| binomial =Testudinoidea <small>([[Fitzinger]], 1826)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Sauszemes bruņurupuču virsdzimta''' (''Testudinoidea'') ir viena no [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupuču]] virsdzimtām, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas dzimtas un vairākas izmirušas dzimtas. Šai virsdzimtai pieder lielākā daļa gan [[sauszeme]]s, gan [[saldūdens]], gan daļēji ūdenī mūsdienās dzīvojošo bruņurupuču sugu.<ref name=pal>{{Tīmekļa atsauce |url=http://palaeos.com/vertebrates/chelonii/testudinoidea.html |title=Testudinoidea |access-date={{dat|2013|09|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130804210843/http://palaeos.com/vertebrates/chelonii/testudinoidea.html |archivedate={{dat|2013|08|04||bez}} }}</ref><ref>[http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1055790311004544 Dating cryptodiran nodes: Origin and diversification of the turtle superfamily Testudinoidea]</ref> Attīstoties no daļēji ūdenī dzīvojošiem bruņurupučiem, [[sauszemes bruņurupuču dzimta|sauszemes bruņurupuči]] ir vienīgā grupa, kas piemērojusies dzīvei pilnīgi uz sauszemes.<ref name=pal/>

sentences: '''Algādzis''' bija [[muiža]]s [[strādnieks]], kas strādāja par noteiktu dienas vai nedēļas algu. Algādži (''medelinge'') parādās [[Vidzeme]]s muižu vēstures avotos, sākot ar [[14. gadsimts|14. gadsimtu]]. Par algādžiem gāja vaļinieki, iebūvieši un citi zemnieki, kam dzimtkungs atļāva iet peļņā. Pilsētās dzīvojošie algādži strādāja kā apkārtnes laukos, tā arī pilsētā, galvenokārt preču transportā un būvdarbos.

sentences: '''Konīdijas''' ir sīkas sēņu [[šūna]]s, kuras atdalās no īpašu [[hifas|hifu]] - konīdijnesēju galiem. Dažreiz konīdijas veidojas īpašās tvertnēs - [[piknīdijas|piknīdijās]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Katrīna Mediči
| vārds_orģ           = ''Catherine de' Medici''
| attēls              = Catherine de Médicis - entourage de François Clouet.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Katrīna Mediči 1560. gada [[Fransuā Kluē]] gleznā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Francija]]s karaliene konsorte
| term_sākums         = {{dat|1547|3|31|N}}
| term_beigas         = {{dat|1559|7|10|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1519|4|13}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Itālija|Florence}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1589|1|5|1519|4|13}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Bluā pils}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = [[Anrī II]]
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Katrīna Marija Romula di Lorenco de Mediči''' ({{val|it|Caterina Maria Romula di Lorenzo de' Medici}}, dzimusi {{dat|1519|4|13}}; mirusi {{dat|1589|1|5}}) bija [[Francija]]s karaliene konsorte laikā no 1547. līdz 1559. gadam kā [[Francijas karalis|karaļa]] [[Anrī II]] sieva un reģente mazgadīgā dēla [[Fransuā II]] valdīšanas laikā pēc Anrī II nāves.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Bed_bug,_Cimex_lectularius.jpg
| att_nosaukums = [[Gultas blakts]] (''Cimex lectularius'')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| virsdzimta = Cimicoidea
| virsdzimta_lv = Asinsblakšu virsdzimta
| dzimta = Cimicidae
| dzimta_lv = Asinsblaktis
| ģints = Cimex
| ģints_lv = Asinsblakšu ģints
| iedalījums    =
| binomial= <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small><ref>[http://eol.org/pages/610211/overview Cimex Linnaeus 1758]</ref>
| kategorijas= nē
}}
'''Asinsblakšu ģints''' (''Cimex'') ir viena no [[asinsblakšu dzimta]]s (''Cimicidae'') ģintīm, kuru sugas sastopamas visā pasaulē.<ref name=bug>[http://bugguide.net/node/view/15473 Bug Guide: Genus Cimex]</ref> Šajā ģintī kopumā ir 10<ref name=lui>Dongyou Liu, 2013. [https://books.google.lv/books?id=01kmUUnJLScC&pg=PA811&lpg=PA811&dq=Cimex+antennatus&source=bl&ots=cFp2BSrT_1&sig=9gEUzP4HAXSL-OBjyavWt3PVO9w&hl=lv&sa=X&ei=w_iOVO34H4G6UdHGgegO&ved=0CDQQ6AEwBjgK#v=onepage&q=Cimex%20antennatus&f=false Molecular Detection of Human Parasitic Pathogens]</ref> vai vairāk sugas, kas galvenokārt mājo [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]]. Par dažām sugām sistemātiķu domas dalās.<ref>[http://www.bulletinofinsectology.org/pdfarticles/vol61-2008-129-130balvin.pdf Revision of the West Palaearctic Cimex species. Preliminary report]</ref> [[Latvija|Latvijā]] sastopama viena suga — [[gultas blakts]] (''Cimex lectularius''),<ref name=lat>[http://latvijas.daba.lv/dzivnieki/posmkaaji/kukainhi/blaktis/ Latvijas Daba: Blaktis (Heteroptera)]</ref> kura ir arī visizplatītākā asinsblakšu suga pasaulē.<ref>[http://bugguide.net/node/view/15475 Bug Guide: Species Cimex lectularius - Common Bed Bug]</ref>

sentences:
{{cita nozīme|koncepciju haosa teorijā|2004. gada filmu|Tauriņa efekts (filma)}}
'''Tauriņa efekts''' ir koncepcija, kas paredz, ka maziem cēloņiem var būt liela ietekme. Sākotnēji tā tika izmantota, veidojot laika prognozes, taču vēlāk jēdziens kļuva par [[Metafora|metaforu]], plaši izmantotu gan [[zinātne]]s jomā, gan ārpus tās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|title=Butterfly effect - Scholarpedia|url=http://www.scholarpedia.org/article/Butterfly_effect|website=www.scholarpedia.org|accessdate=2016-01-02}}</ref> Tauriņa efekts ir pieminēts stāstos, romānos, populāros TV seriālos un filmās. Arī interneta blogos bieži tiek stāstīts par reālajā dzīvē norisinājušamies notikumiem, kas līdzīgi tauriņa efektam, šādi nosaukta arī populāra [[Holivuda (Losandželosa)|Holivudas]] filma "[[Tauriņa efekts (filma)|Tauriņa efekts]]" (2005). Dažādi "alternatīvās vēstures" stāsti [[zinātniskā fantastika|zinātniskajā fantastikā]] un [[animācijas filma|animācijas filmās]] sāka parādīties apmēram no 2002. gada.<ref>[http://www.davidlouisedelman.com/infoquake/butterfly-effect/ Butterfly effect in science fiction] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170411090312/http://www.davidlouisedelman.com/infoquake/butterfly-effect/ |date={{dat|2017|04|11||bez}} }} an article by David Edelman a science fiction writer. See [[Simpsoni|The Simpsons]] [https://www.youtube.com/watch?v=HLTGcSGVbE8 episode of Homer's time travel] and an example of [https://www.youtube.com/watch?v=8cRQXAAjZnE The Butterfly Effect] parody, Adam Burnier, 2013 (YouTube)</ref>
 modelis]]

sentences:
[[Kategorija:Filozofija| ]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc temata]]

sentences: '''Bombardēšana''' ir uzbrukums, kurā izmanto [[Bumba (ierocis)|bumbas]] vai citas [[sprāgstvielas]], lai nodarītu kaitējumu mērķim. Šādus uzbrukumus var tikt veikts no gaisa (piemēram, no lidmašīnām vai [[Bezpilota lidaparāts|bezpilota lidaparātiem]]), no jūras (no kuģiem vai [[Zemūdene|zemūdenēm]]), no sauszemes (no [[artilērija]]s vai raķešu palaišanas iekārtām) vai pat no [[Kosmiskā telpa|kosmosa]].

sentences: '''Klasteru līdzības jeb attāluma mērs''' ir kvantitatīvs lielums, kas [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju analīzē]] raksturo saikni jeb līdzību starp pētāmajiem objektiem. [[Klasteru analīze]] spēj dot atšķirīgus rezultātus vieniem un tiem pašiem [[dati]]em, līdz ar to, lai pareizi izvēlētos līdzības mēru, jānovērtē gan mainīgā veids, gan mērvienību skala, gan pētāmā objekta būtību. Kad dotie dati ir sadalīti klasteros, var aprēķināt to līdzības jeb tuvuma precīzu novērtējumu. Atkarībā no mainīgā veida tiek izdalītas divas attālumu mēru pamatgrupas: mēri mainīgajiem, kas pieder metriskajai skalai<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985.</ref> un mēri bināriem mainīgajiem.

sentences:
[[Kategorija:Kalnu sistēmas Eiropā]]
[[Kategorija:Skandināvija]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vāhāndarja
| citvaloda         =
| oriģinālnosaukums =
| citvaloda1        =
| oriģinālnosaukums1=
| citvaloda2        =
| oriģinālnosaukums2=
| citvaloda3        =
| oriģinālnosaukums3=
| attēls            = Wakhan_Corridor.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vāhānas koridora ainava
| vietaskarte       = Afganistāna
| reljefs = jā
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Hindukušs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Pandža]]
| baseina_valstis   = {{AFG}}
| tek_caur          = {{AFG}}
| garums            = 220
| iztekas_augstums  = 4556
| ietekas_augstums  = 2799
| kritums           = 1757
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          = [[Bāzaīgunbāda]]
| sāk_plat_d=37 | sāk_plat_m=2 | sāk_plat_s=43 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=74 | sāk_gar_m=29 | sāk_gar_s=13 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=37 | iet_plat_m=1 | iet_plat_s=3 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=72 | iet_gar_m=39 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
}}
'''Vāhāndarja''' ({{val-fa|واخان دریا}}) ir upe [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], viena no [[Pandža]]s satekupēm [[Afganistāna|Afganistānā]].<ref>{{PZT|571|Pjandža}}</ref> Sākas no kalnu ledāja [[Hindukušs|Hindukuša]] ziemeļaustrumos kā '''Vāhdžīra''' ({{val|fa|وخجیر}}), tek pa šauru ieleju starp Hindukušu un [[Pamirs|Pamiram]] piederīgo [[Sarikola grēda|Sarikolas Muztagu]]. No [[Mazais Pamirs|Mazā Pamira]] ielejas pieplūst [[Bāzaīgunbāda]] un lejpus, tekot gar [[Vāhānas grēda|Vāhānas grēdu]], upe dēvēta par Vāhāndarju. Satekot ar [[Pāmira|Pāmiru]], veido [[Amudarja]]s garāko augšteci [[Pandža|Pandžu]]. Upes ieleju apdzīvo viena no [[pamirieši|pamiriešu]] tautām — [[vahani]]. Vāhāndarjas ieleja atrodas tā sauktajā [[Vāhānas koridors|Vāhānas koridorā]], kas atdalīja [[Krievijas Impērija]]s valdījumus no [[Britu Indija]]s. Netālu no upes iztekas atrodas [[Vāhdžīras pāreja]], pār kuru gāja viens no [[Zīda ceļš|Zīda ceļa]] dienvidu atzariem.

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Rudens sonāte
  | attēls                    = Autumn sonata dvd.jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = ''Höstsonaten''
  | žanrs                     =
  | valsts                    = {{GMW}}
  | režisors                  = [[Ingmars Bergmans]]
  | producents                =
  | scenārija autors          = Ingmars Bergmans
  | galvenajās lomās          =
* [[Ingrīda Bergmane]]
* [[Līva Ulmane]]
* [[Lēna Nīmane]]
* [[Halvars Bjērks]]
  | mūzika                    = [[Frideriks Šopēns]]
  | operators                 = [[Svens Nīkvists]]
  | izdošanas laiks           = {{filmas datums|1978|10|8}}
  | ilgums                    = 99 minūtes
  | valoda                    = [[zviedru valoda|zviedru]], [[angļu valoda|angļu]]
  | budžets                   =
  | imdb                      = 0077711
}}
"'''Rudens sonāte'''" ({{val|sv|Höstsonaten}}) ir 1978. gada drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ingmars Bergmans]]. Bergmans nodokļu nemaksāšanas skandāla dēļ filmu uzņēma ārpus [[Zviedrija]]s. Ainas filmēja [[Norvēģija|Norvēģijā]], bet filmu izplatītāja Bergmana [[Rietumvācija]]s kinokompānija ''Personafilm GmbH''. Galvenās lomas atveido [[Ingrīda Bergmane]], [[Līva Ulmane]] un [[Lēna Nīmane]]. Tas ir stāsts par daudzsološu klasiskās mūzikas pianisti, kas pēc vairāk nekā septiņiem gadiem sastopas ar savu neizloloto meitu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Astragalus arenarius 47648793.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Astragalus
| ģints_lv = Tragantzirņi
| suga = Astragalus arenarius
| suga_lv = Smiltāja tragantzirnis
| binomial = Astragalus arenarius
| kategorijas =
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Smiltāja tragantzirnis''' (''Astragalus arenarius'') ir [[Tragantzirņi|tragantzirņu]] suga ar šauru izplatības areālu [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama diezgan reti un nevienmērīgi, galvenokārt piejūrā un iekšzemes apvidos ar sausiem priežu mežiem un kontinentālām [[Kāpa|kāpām]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/astragalus-arenarius-l/|title=smiltāja tragantzirnis - Astragalus arenarius L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-22}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = Walther Nernst
| attēls = Walther Nernst.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1864
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Vombžezno|Brīzene]],  [[Prūsijas Karaliste]]
(tagad [[Vombžezno]], {{POL}})
| m_gads = 1941
| m_mēnesis= 11
| m_diena= 18
| m_vieta= Cibelle (''Zibelle''),  [[Vācija]]
(tagad Ņivica pie [[Lekņica]]s, {{POL}})
| pilsonība =
| tautība = [[vācieši|vācietis]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]]
[[Berlīnes Humboltu universitāte|Berlīnes Universitāte]]
[[Leipcigas Universitāte]]
| alma_mater = [[Cīrihes Universitāte]]
Berlīnes Universitāte
[[Grācas Universitāte]]
[[Vircburgas Universitāte]]
| zinātne = [[fizikālā ķīmija]]
| pasniedzēji = [[Frīdrihs Kolraušs]]
[[Ludvigs Bolcmanis]]
[[Vilhelms Ostvalds]]
| studenti = [[Rihards Abegs]]
[[Ērvings Lengmīrs]]
[[Gilberts Ņūtons Lūiss]]
[[Makss Bodenšteins]]
| sasniegumi = [[Trešais termodinamikas likums]]
[[Nernsta vienādojums]]
| apbalvojumi = 1920. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =Walther Hermann Nernst sig.gif
| piezīmes =
}}
'''Valters Hermanis Nernsts''' ({{val-de|Walther Hermann Nernst}}; dzimis {{dat|1864|06|25}}, miris {{dat|1941|11|18}}) bija vācu [[fizikālā ķīmija|fizikālais ķīmiķis]]. Atklāja [[Trešais termodinamikas likums|Trešo termodinamikas likumu]], par ko 1920. gadā ieguva [[Nobela prēmija ķīmijā|Nobela prēmiju ķīmijā]]. Viens no [[fizikālā ķīmija|fizikālās ķīmijas]] pamatlicējiem, devis ieguldījumu [[elektroķīmija|elektroķīmijā]], [[termodinamika|termodinamikā]], [[cietvielu ķīmija|cietvielu ķīmijā]] un [[fotoķīmija|fotoķīmijā]]. Pazīstams kā [[Nernsta vienādojums|Nernsta vienādojuma]] atklājējs.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tatjana Ļebedeva
 |      vārds_orig = ''Татьяна Лебедева''
 |          attēls = Osaka07 D4A Tatyana Lebedeva interviewed.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1976|7|21}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Baškīrijas APSR|Sterļitamaka}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]<br />[[Trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ([[2000. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a = 4 ([[2001. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2001]], [[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]], [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]])
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 7,33 [[Metrs|m]]
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 15,34 [[Metrs|m]]
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Tatjana Ļebedeva''' ({{val|ru|Татьяна Романовна Лебедева}}; dzimusi {{dat|1976|7|21}} [[Sterļitamaka|Sterļitamakā]], [[Baškortostāna|Baškortostānā]], [[Krievija|Krievijā]]) ir Krievijas [[vieglatlētika|vieglatlēte]], kura startēja [[tāllēkšana]]s un [[trīssoļlēkšana]]s sacensībās, bija daudzu starptautisku turnīru medaļu ieguvēja, tai skaitā Olimpisko spēļu, Pasaules un Eiropas čempione.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Āhene
 | official_name            = ''Aachen''
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            = Aachen aerial view 10-2017 img2.jpg
 | image_caption            = Āhenes panorāma
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | latd = 50 | latm = 46 | lats = 31 | latNS = N
 | longd = 6 | longm = 4 | longs = 58 | longEW = E
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 50px
 | pushpin_map              = Vācija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_shield             =DEU Aachen COA.svg
 | population_total         = 257089
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flag|Vācija}}
 | subdivision_name1        =[[Ziemeļreina-Vestfālene]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 768. gadā
 | website                  = http://www.aachen.de
}}
[[File:Karte Aachen Stadtbezirke.png|thumb]]
'''Āhene''' ({{val|de|Aachen}}, {{val|nl|Aken}}, {{val|fr|Aix-la-Chapelle}}, {{val|la|Aquisgranum}}) ir pilsēta [[Vācija]]s galējos rietumos, [[Ziemeļreina-Vestfālene|Ziemeļreinas-Vestfālenes]] zemē, netālu no [[Beļģija]]s un [[Nīderlande]]s robežas.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ziemeļsusēja
| attēls            = Ziemeļsusēja.jpg
| attēla_izmērs     = 200px
| paraksts          = Ziemeļsusēja pie [[Sala (Salas pagasts)|Salas]]
| vietaskarte       = Latvija
| reljefs = jā
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Z no [[Akmeņāres|Akmeņārēm]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Saka (atteka)|Saka]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=16 | sāk_plat_s=22 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=1 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=30 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=46 | iet_gar_s=28 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 52
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 75,2
| kritums           = 33
| kritums_km        = 0,63
| caurtece          =
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       = 0,12
| baseins           = 491
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Podvāze]], [[Piestiņa]]
}}
'''Ziemeļsusēja''' (arī '''Mazā Susēja''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95987 |title=Informācija par objektu: Ziemeļsusēja |accessdate={{dat|2018|03|15||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Daugava]]s kreisā krasta pieteka [[Jēkabpils novads|Jēkabpils]] novadā. Sākas kā novadgrāvis [[Zasas pagasts|Zasas pagastā]] ziemeļos no [[Akmeņāres|Akmeņārēm]]. Tek pa [[Aknīstes nolaidenums|Aknīstes nolaidenumu]] paralēli Daugavai. Ietek Daugavas attekā [[Saka (atteka)|Sakā]] lejpus [[Sala (Salas pagasts)|Salas]]. Upes augštece līdz „Saltaispurvam“ un lejtece no [[Vecaldaunīca]]s ietekas regulētas, veikti plaši meliorācijas darbi.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Lielākās pietekas ir [[Landzānu upīte]], [[Ridupīte]] (6 km), [[Zasa (upe)|Zasa]] (14 km), [[Vecaldaunīca]], [[Vārzgūne]] (5 km), [[Vīpīte]], [[Podvāze]] (20 km), [[Piestiņa]] (15 km; kreisās), [[Stirnu grāvis]], [[Liepu purva grāvis]] (labās). Upi šķērso autoceļi [[P75]] un [[P76]]. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir [[Ošāni]] un [[Sala (Salas pagasts)|Sala]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mežonīgā sirds
| attēls                   = Crazy heart poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Crazy Heart''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Skots Kūpers]]
| producents               =
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Robs Karliners]]
* [[Džūdija Kairo]]
* [[''T Bone'' Barnets]]
* Skots Kūpers
| scenārija autors         = Skots Kūpers
| galvenajās lomās         =
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Kolins Ferels]]
* Roberts Djuvals
| mūzika                   =
* [[Raiens Binghems]]
* [[Stīvens Brutons]]
* ''T Bone'' Barnets
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Informant Media]]''
* ''[[Butcher's Run Films]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|12|6|Santafē filmu festivāls|2009|12|16|ASV|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/crazy-heart-2009|title=Crazy Heart|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 18, 2019|archive-date={{dat|2018|02|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180216025346/http://bbfc.co.uk/releases/crazy-heart-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=crazyheart.htm|title=Crazy Heart (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|47,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mežonīgā sirds"''' ({{val|en|Crazy Heart}}) ir 2009. gada ASV drāma, kas balstīta uz Tomasa Koba tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Skots Kūpers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džefs Bridžess]], [[Megija Jillenhola]], [[Kolins Ferels]] un [[Roberts Djuvals]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|12|8||bez}} Santafē filmu festivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eduards Rūdolfs fon Tranzē
|     vārds_orig = ''Eduard Friedrich Alwil Rembert Rudolf von Transehe-Roseneck''
|         attēls = Eduards Rūdolfs fon Tranzē.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Studiju gadu attēls
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Liezēre]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1928
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Rūdolfs fon Tranzē, Doroteja Šulca fon Ašerādena
|          brāļi = Frīdrihs Oskars Eižens
|          māsas = Ulrike Ellinora, Šarlote Vilhelmīne Adelheide Magda, Elīze Matilde Luīze Olga Alma
|   dzīvesbiedrs = Anna Liāna fon Volfa
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox company
| name = Fendt
| logo =
| type = [[Kommanditgesellschaft auf Aktien|GmbH]]
| foundation = 1930. gadā
| founder = Johans Georgs Fents
| location_city = [[Marktoberdorfa]]
| location_country = [[Vācija]]
| area_served = Globāli
| key_people = Valters Vāgners, Kristofs Grēblinghofs, Ingrīda Busjāgere-Martina, Ekharts Glāzers
| products = [[Traktors|Traktori]]
[[Labības kombains|Labības kombaini]]
[[Siena savācēja prese]]s
[[Kravas iekrāvēji]]
Sējmašīnas
| parent = [[AGCO]] kompānija
| industry = [[Lauksaimniecības tehnika]]
| homepage = [http://www.fendt.com/ www.fendt.com]
}}
{{infokaste+}}

sentences:
{{Bibliotēkas infokaste
| nosaukums        = Vācijas Nacionālā bibliotēka
| logo             = DNB.svg
| logo_izm         =
| logo_par         =
| attēls           =
| attēls_izm       =
| virsraksts       =
| vieta            = [[Leipciga]] un [[Frankfurte pie Mainas]]
| koordinātas      =
| dibināta         = 1912
| filiāles         =
| kolekcija        = 26 908 904 vienības
| gada_aprite      =
| lasītāji         = <!--Iedzīvotāju skaits, kam pieejam bibliotēka.-->
| lietotāji        = <!--Lasītāja kartes-->
| budžets          =
| direktors        =
| darbinieki       =
| website          =
}}
'''Vācijas Nacionālā bibliotēka''' ({{val|de|Deutsche Nationalbibliothek}}, '''DNB''') ir [[Vācija]]s centrālā arhīva [[bibliotēka]] un nacionālais bibliogrāfiskais centrs. Bibliotēkas uzdevums ir vākt, arhivēt, visaptveroši dokumentēt un reģistrēt visas Vācijas un vācu valodas publikācijas kopš 1913. gada, ārzemju publikācijas par Vāciju, darbu tulkojumus vācu valodā un vācvalodīgo emigrantu darbus, kas publicēti ārzemēs no 1933. līdz 1945. gadam, un padarīt tos pieejamus sabiedrībai.

sentences: '''ER diagrammas''' ({{val|en|Entity–relationship model}}) ir [[datu bāze|datu bāzu]] modelēšanas [[metode]], kura tiek izmantota, lai izveidotu datu bāzes shēmu vai datu modeli un izprastu veidojamās datu bāzes uzbūvi un pamatprincipus. Diagrammas parasti izmanto [[relāciju datu bāzes]] izstrādē.

sentences:
{{Citas nozīmes|algoritmu|RSA|RSA}}
'''RSA šifrēšanas algoritms''' ir mūsdienās visplašāk lietotais asimetriskās šifrēšanas algoritms. Tas pirmo reizi tika aprakstīts 1977. gadā un ir vēsturiski pirmais plaši lietotais asimetriskās šifrēšanas algoritms.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Alberts II Zauerbērs no Ķelnes
|     vārds_orig = Albert Suerbeer
|         attēls = Archbishopric of Riga.svg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Arhibīskapa Alberta attēls uz viņa zīmoga (pēc 1247). Redzams, ka viņam pakļautas četras baznīcas provinces un trīs tautas - [[prūši]], [[lībieši|līvi]] (''livo'') un [[igauņi]] (''estoni'').
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Ķelne]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1273
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Livonija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Alberts II Zauerbērs no Ķelnes''' ({{val|de|Albert Suerbeer}}, {{val|la|Adalbertus Westphalus (Saurbier)}}, miris [[1273. gads|1273. gadā]]), pazīstams arī kā '''Alberts Suerbērs''', bija pirmais [[Rīgas arhibīskapija|Rīgas arhibīskaps]] (1253—1273). Viņš bija pārliecināts [[Romas pāvests|pāvesta]] varas piekritējs un centās panākt visa [[Baltijas jūra]]s austrumkrasta nonākšanu Svētā Krēsla pakļautībā. Taču viņa mēģinājumi cieta neveiksmi un par galveno noteicēju Baltijas jūras austrumu krastā kļuva [[Vācu ordenis]], kas uzsāka cīņu ar Rīgas arhibīskapiem vairāku gadsimtu garumā.

sentences:
, 1875.)]]
 (1916).]]
'''Varakļānu vēsture''' aptver laika periodu kopš [[Varakļāni|Varakļānu]] dibināšanas līdz mūsdienām.

sentences: '''Elektrodinamika''' ir [[Fizika|fizikas]] nozare, kas pēta [[Elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]] un [[Elektromagnētiskā mijiedarbība|elektromagnētisko mijiedarbību]] <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://av-physics.narod.ru/electro.htm|title=Электродинамика|website=narod.ru|access-date=09.04.2021}}</ref>. Elektrodinamika sevī ietver [[Elektrība|elektrības]] un [[Magnētisms|magnētisma]] [[Parādība|parādību]] saistību, [[Elektriskā strāva|elektrisko strāvu]], [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]] <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|year=1985|pages=157.—219|last2=Kolangs|first2=I.|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis|publisher=Zvaigzne}}</ref>.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{infokaste+}}
'''Kodijs Kolodziejziks''', plašāk pazīstams kā '''Kodijs Ko''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Cody Kolodziejzyk;'' dzimis 1990. gada 22. novembrī) ir kanādiešu izcelsmes ''[[YouTube]]'' personība. Kolodziejziks plaši pazīstams arī ar saviem klipiem aplikācijā ''[[Vine]]''. Šobrīd dzīvo Venisā, [[Losandželosa|Losandželosā]] un ir daļa komēdijas dueta ''Tiny Meat Gang''.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/user/codyko69/about|title=Cody Ko|last=|first=|website=Youtube|access-date=January 24, 2019|date=}}</ref>

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{cita nozīme|jaunu organisma atdalīšanos no mātes vispārīgi|jaunas dzīvības nākšanu pasaulē cilvēkiem|dzemdības}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Džeimss Džons Džeimsons
| color         =
| series        = [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]]
| image         =
| caption       =
| first         = ''The Amazing Spider-Man'' #1
| last          =
| creator       =
* [[Stens Lī]]
* [[Stīvs Ditko]]
| portrayer     = [[Dž. K. Simonss]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      = [[Džons Džeimsons]]
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Džeimss Džons Džeimsons jaunākais''' ({{val|en|John Jonah Jameson, Jr.}}) ir [[tēls (māksla)|tēls]] dažādos [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]] komiksos, kuru radījuši mākslinieks [[Stīvs Ditko]] un rakstnieks [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādās ''[[The Amazing Spider-Man (komiksu sērija)|The Amazing Spider-Man]]'' 1. numurā, kas iznāca 1963. gada martā. Džeimsons ir laikraksta ''[[Daily Bugle]]'' redaktors. Tēls ir pazīstams ar savu apsēstību ar mēģinājumiem nomelnot [[Zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēku]]. Džeimsona dēls, [[Džons Džeimsons]], ir [[astronauts]], [[Mērija Džeina Votsone|Mērijas Džeinas Votsones]] līgavainis. Tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. [[Zirnekļcilvēks (filmu sērija)|Filmās]] viņu attēloja aktieris [[Dž. K. Simonss]].

sentences:
{{vērtīgs raksts}}
{{Citas nozīmes|valsti|Turcija (nozīmju atdalīšana)|Turcija}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Türkiye Cumhuriyeti''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Turcijas Republika
|            valsts_nosaukums = Turkey
|                 valsts_moto = ''Yurtta Sulh, Cihanda Sulh''
 ''Miers mājās, miers pasaulē''
|                valsts_himna = ''[[Turcijas himna|İstiklâl Marşı]]''
''Neatkarības himna''
|               karoga_attēls = Flag of Turkey.svg
|            karoga_nosaukums = Turcijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Emblem of Turkey.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Turcijas ģerbonis
|                 symbol_type = Prezidenta zīmogs
|             ģerboņa_platums = 85px
|               kartes_attēls = Turkey (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ankara]]
|             lielākā_pilsēta = [[Stambula]]
|              valsts_valodas = [[Turku valoda]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Turcijas prezidenti|Valsts prezidents]]
|                valsts_galva = [[Redžeps Tajips Erdogans]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Turcijas viceprezidenti|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Sevdets Jilmazs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Osmaņu impērijas sadalīšana|Pēctecība]]
|        neatkarības_notikums = [[Turcijas neatkarības karš|Neatkarības karš]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1919|5|19}}
|       neatkarības_notikums2 = Parlamenta izveide
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1920|4|23}}
|       neatkarības_notikums3 = Proklamēšana
|         neatkarības_datums3 = {{Dat|1923|10|29}}
|                 platība_km2 = 783 562
|               platība_sq_mi = 302 535
|          iedzīvotāju_skaits = 84 680 273
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 100
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 104.
|                     IKP_PPP = $ 2.382 triljons
|                IKP_PPP_gads = 2020
|               IKP_PPP_rangs = 13
|          IKP_PPP_per_capita = $28 294
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =48
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.838
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 48.
|                        Gini = 41.9
|                   Gini_gads = 2018
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =51
|                      valūta = [[Jaunā Turcijas lira]] (₺)
|                valūtas_kods = TRY
|                  laika_zona = [[Tuvo Austrumu laiks|FET]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.tr]]
|              tālsarunu_kods = 90
|                iso_kods_num = 792
|              iso_kods_alfa2 = TR
|              iso_kods_alfa3 = TUR
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Drakonu kalni
 |attēls                 = South Africa - Drakensberg (16261357780).jpg
 |attēla_platums         = 235px
 |paraksts               =
  |lat_dir = S |lat_deg = 29 |lat_min = 23 |lat_sec =
  |lon_dir = E |lon_deg = 29 |lon_min = 27 |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Āfrika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = [[Dienvidāfrika]], [[Lesoto]]
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                =
 |kalns                  = [[Tabana Ntlenjana]]
 |augstums               = 3482
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}

sentences: , viena dimensija — [[taisne]], divas dimensijas — [[kvadrāts]], trīs dimensijas — [[kubs]] un četras dimensijas — [[hiperkubs]] jeb teserakts.]]

sentences:
{{Sinapses karte}}
'''Sinapse''' ir divu [[neirons|neironu]] saskares vieta, vai arī [[nervs|nerva]] un [[muskuļi|muskuļa]] saskares vieta, kur notiek signāla pārraide starp tām. Sinapses [[nervu sistēma|nervu sistēmā]] nodrošina informācijas pārraidi starp šūnām. Nervu impulsu pārnešanai no vienas nervu šūnas uz otru parasti iesaistīti [[neiromediatori]], ķīmiskas vielas, kas tiek atbrīvoti sinapsē un pārnes signālu uz nākamo šūnu. Šis process ļauj organismam reaģēt uz vides kairinājumiem, vadīt ķermeni, regulēt orgānu funkcijas un veikt citus nozīmīgus procesus organismā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šreks: Ilgi un laimīgi
| attēls                   = Shrek forever after ver8.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shrek Forever After''
| žanrs                    = [[Komēdija]]
| režisors                 = [[Maiks Mičels]]
| producents               =
* [[Džina Šeja]]
* [[Terēza Čenga]]
| scenārija autors         =
* [[Džošs Klauzners]]
* [[Derens Lemke]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maiks Maierss]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Džūlija Endrūsa]]
* [[Džons Klīzs]]
* [[Volts Dorns]]
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  = [[Niks Flečers]]
| studija                  = ''[[DreamWorks animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = 2010. gada 21. maijs ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])
| ilgums                   = 93 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://catalog.afi.com/Catalog/moviedetails/66591|title=SHREK FOREVER AFTER (2010)|publisher=catalog.afi.com|accessdate={{dat|2018|12|28||bez}}}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|165 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shrek4.htm|title=Shrek Forever After|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|12|28||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|752 miljoni}}
| iepriekšējā              = "[[Šreks Trešais]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šreks: Ilgi un laimīgi"''' ({{val|en|Shrek Forever After}}) ir 2010. gada animācijas filma, kuras režisors ir [[Maiks Mičels]]. Filmas pirmizrāde [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] notika 2010. gada 21. maijā, bet [[Latvija|Latvijā]] – 2010. gada 4. jūnijā. Šī ir ceturtā un pēdējā daļa [[Šreks (tēls)|Šreka]] filmu sērijā.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/kultura/news/screen/latvija-saks-demonstret-animacijas-filmu-sreks-ilgi-un-laimigi.d?id=31825013|title=Latvijā sāks demonstrēt animācijas filmu 'Šreks: ilgi un laimīgi'|publisher=delfi.lv|accessdate={{dat|2018|12|28||bez}}}}</ref> Filmas sākotnējais nosaukums – ''Shrek: The Final Chapter''.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.slashfilm.com/has-shrek-forever-after-been-renamed-shrek-the-final-chapter/|title=Has Shrek Forever After Been Renamed Shrek: The Final Chapter?|publisher=slashfilm.com|accessdate={{dat|2018|12|28||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 67
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 29
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ho
|             atommasa = 164,930329
|   valences elektroni = [Xe]4f116s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Holmija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2
|  elektronegativitāte = 1,23
|              blīvums = 8790 kg/m³, bet šķidrā stāvoklī 8340
|  kušanas temperatūra = 1734 K (1461 °C)
| viršanas temperatūra = 2873 K (2600 °C)
|  īpatnējā pretestība = 8,14{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = 2760
| Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences: '''Pārspriedums''' ir [[domraksts]], kurā [[autors]] cenšas risināt kādu problēmu, izteikt savus [[Argumentācija|argumentus]], [[Vērtējums|vērtējumu]], attieksmi un [[Secinājums|secinājumus]].<ref name=":0">Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 25. lpp.</ref> Pārspriedumā ir trīs daļas: ievads, iztirzājums, nobeigums. Pārsprieduma domrakstā parasti tiek risināta kāda problēma, par kuru sakopoti fakti un argumentācija, tiek pausta sava attieksme pret problēmu un tās vērtējums.<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/9-klase/tekstu-veidi-4539/re-f0d6e9d9-1a08-46e3-bd10-7ea973f34e56</ref> Pārspriedums [[Vēstījums|vēstījumā]] un [[Apraksts|aprakstā]] visiem secinājumiem un vērtējumiem ir palīgnozīme, bet pārspriedumā pati galvenā prasme ir pierādot secināt un novērtēt. Pārsprieduma kodolu veido autora [[Spriedums|spriedumi]] un to argumentācija.<ref name=":0" />

sentences: '''Visums''' jeb '''Universs''' ir viss [[laiktelpa]]s [[kontinuums]], kurā mēs pastāvam, ieskaitot visu tajā atrodošos [[matērija|matēriju]] un [[enerģija|enerģiju]]. Citā definējumā tā ir laiktelpas daļa, ko jebkādiem cilvēkam pieejamiem līdzekļiem iespējams novērot ('''Metagalaktika'''). Līdz aptuveni [[20. gadsimts|20. gadsimta]] vidum populārāka bija pirmā no šīm [[definīcija|definīcijām]], taču tagad ar terminu '''novērojamais Visums''' saprot tieši otro definīciju, jo nav iespējams [[eksperiments|eksperimentāli]] pārbaudīt, vai tas, kas atrodas aiz novērojamās [[laiktelpa]]s robežām, atbilst paredzējumiem. Tam nav arī nozīmes [[fizika]]s teoriju izveidē. Ar Visuma [[pētniecība|pētniecību]] nodarbojas [[kosmoloģija]], kas attīstījusies no fizikas un [[astronomija]]s. Teorētiskās kosmoloģijas pārstāvji uzskata, ka šādi ierobežojumi nepastāv vai tos iespējams bez nopietnām sekām pārkāpt, savukārt novērošanas kosmoloģijas pārstāvji uzsver, ka pilnīgi novērojumi nav iespējami, ja fizika vēlas saglabāt vismaz salīdzinošu [[objektivitāte|objektivitāti]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Pablo Neruda
|         vārds_orig = ''Pablo Neruda''
|             attēls = Pablo Neruda 1963.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums = Pablo Neruda 1963. gadā
|            dz_gads = 1904
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 12
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Parala}}
|             m_gads = 1973
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Čīle|Santjago}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{CHL}}
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Pablo Neruda.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dzejnieks, diplomāts
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Ļeņina miera balva]] (1953)<br />[[Nobela prēmija literatūrā]] (1971)
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: '''24. jūnijs''' ir gada 175. diena (176. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 190 dienas.

sentences: '''Aviācija''' ir darbība, kurā iesaistīts cilvēka veidots [[lidmašīna|lidaparāts]], cilvēks, organizācijas un [[lidsabiedrība]]s.

sentences: '''Dzimta''' ({{val|la|familia}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Dzimta ir nākamā vienība aiz [[Kārta (bioloģija)|kārtas]]. Dzimtu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[Ģints (bioloģija)|ģintis]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Pļaviņu HES
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Plavinu HES.JPG
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Aizkraukle]], [[Aizkraukles novads]], {{LAT}}
| latd  = 56.5832692 | latNS  = N
| longd = 25.2390286 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1968. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Vērmonta
| native_name             = ''Vermont''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = BurlingtonVT ChurchStreet.jpg
| imagesize               = 235px
| image_caption           = Baznīcas iela Bērlingtonā, Vērmontas lielākajā pilsētā
| image_flag              = Flag of Vermont.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Vermont state seal.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''The Green Mountain State''
| motto                   = ''Freedom and Unity''
| anthem                  =
| capital                 = [[Montpīljera]]
| largest_city            = [[Bērlingtona (Vērmonta)|Bērlingtona]]
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Vermont in United States (zoom).svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Vērmontas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =R
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =Fils Skots
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 24923
| area_land_km2           = 23976
| area_water_km2          = 947
| area_water_percent      = 3.8
| area_rank               =
| elevation_max_m         = [[Mensfīlda kalns]], 1340
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 625741
| population_as_of        = 2010. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie - 97,95%
melnie - 0,89%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] - 29%
[[katoļi]] - 38%
nereliģiozi - 22%
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -5
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -4
| website                 = {{url|http://www.vermont.gov/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|tautu|Krievs (nozīmju atdalīšana)|Krievs}}
{{Tautas infokaste
| attēls = {{image array|perrow=5|width=60|height=70
| image1  = Alexander_Newski.jpg| caption1 = [[Aleksandrs Ņevskis]]
| image2  = Ivan_III_of_Russia.jpg| caption2 = [[Ivans III]]
| image3  = Peter der-Grosse 1838.jpg| caption3 = [[Pēteris I]]
| image4  = M.V. Lomonosov by L.Miropolskiy after G.C.Prenner (1787, RAN).jpg| caption4 = [[Mihails Lomonosovs]]
| image5  = Suvorov Alex V.jpg| caption5 = [[Aleksandrs Suvorovs]]
| image6  = Lobachevsky 03 crop.jpg| caption6 = [[Nikolajs Lobačevskis]]
| image7  = Portrait of Alexander Pushkin (Orest Kiprensky, 1827).PNG| caption7 = [[Aleksandrs Puškins]]
| image8 = Mikhail lermontov.jpg| caption8 = [[Mihails Ļermontovs]]
| image9 = Turgenev by Repin.jpg| caption9 = [[Ivans Turgeņevs]]
| image100 = Vasily Perov - Портрет Ф.М.Достоевского - Google Art Project.jpg| caption100 = [[Fjodors Dostojevskis]]
| image110 = L.N.Tolstoy Prokudin-Gorsky.jpg| caption110 = [[Ļevs Tolstojs]]
| image120 = Porträt des Komponisten Pjotr I. Tschaikowski (1840-1893).jpg| caption120 = [[Pēteris Čaikovskis]]
| image130  = REPIN_portret_REPIN.jpg| caption130 = [[Iļja Repins]]
| image140 = Ivan Pavlov nobel.jpg| caption140 = [[Ivans Pavlovs]]
| image150 = DIMendeleevCab.jpg| caption150 = [[Dmitrijs Mendeļejevs]]
| image160 = Anton Chekhov with bow-tie sepia image.jpg| caption160 = [[Antons Čehovs]]
| image170 = Tsar Nicholas II -1898.jpg| caption170 = [[Nikolajs II Romanovs|Nikolajs II]]
| image175 = RasputinPhoto.jpg| caption175 = [[Grigorijs Rasputins]]
| image180 = Bundesarchiv Bild 183-18073-0003, Konstantin Sergejewitsch Stanislawski.jpg| caption180 = [[Konstantīns Staņislavskis]]
| image190 = Feodor Chaliapin signed.jpg| caption190 = [[Fjodors Šaļapins]]
| image200 = Zhukov1916.jpg| caption200 = [[Georgijs Žukovs]]
| image230 = Gagarin in Sweden.jpg | caption230 = [[Jurijs Gagarins]]
| image240 = Vladimir Vysotsky.jpg| caption240 = [[Vladimirs Visockis]]
| image245 = RIAN archive 850809 General Secretary of the CPSU CC M. Gorbachev (crop).jpg| caption245 = [[Mihails Gorbačovs]]
| image250 = Mikhail Nikolayevich Zadornov.jpg| caption250 = [[Mihails Zadornovs]]
}}
| tauta = Krievi
| skaits = ~120 milj.
| vieta = {{RUS}} (105 milj.)
{{UKR}} (8,3 milj.)
{{USA}} (3,1 milj.)
{{KAZ}} (2,9 milj.)
{{ISR}} (1,1 milj.)
{{BLR}} (0,7 milj.)
{{UZB}} (0,6 milj.)
{{LVA}} (0,46 milj.)
{{KGZ}} (0,3 milj.)
{{EST}} (0,3 milj.)
{{TKM}} (0,3 milj.)
{{MDA}} (0,2 milj.)
{{LTU}} (0,14 milj.)
{{ARG}} (0,2 milj.)
{{ITA}} (0,2 milj.)
{{DEU}} (0,2 milj.)
{{AZE}}  (0,14 milj.)
{{BRA}} (0,11 milj.)
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| reliģija = [[pareizticība]], [[vecticība]]
| grupas =
| radi = [[baltkrievi]], [[ukraiņi]], [[rusīni]], kā arī citas [[slāvi|slāvu]] tautas
}}
'''Krievi''' (pašnosaukums — ''русские''), agrāk arī '''lielkrievi''' (''великороссы'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/lielkrievi|title=lielkrievi {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-02-19}}</ref> un '''moskoviti''' (''московиты'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/moskoviti:1|title=Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-02-19}}</ref> ir [[austrumslāvi|austrumslāvu]] tauta [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], skaitliski lielākā [[Slāvi|slāvu]] tauta. Krievi runā [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu]] grupas [[krievu valoda|krievu valodā]], kurā ir 3 pamatdialekti — ziemeļu, Maskavas, dienvidu, — un virkne vietējo izlokšņu. Izplatītākā reliģija ir [[pareizticība]], izplatīta ir arī [[vecticība]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Minskas Nacionālā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Нацыянальны аэрапорт Мінск
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = MSQ
| ICAO                       = UMMS
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Baltkrievija
| kartes_paraksts            = Atrašanās vieta Baltkrievijā
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| reljefa_karte              =
| plat_d = 53 | plat_m  = 52 | plat_s = 57 | plat_NS = N
| gar_d  = 28 | gar_m   = 01 | gar_s  = 57 | gar_EW  = E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = Starptautiskā / civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  =
| apkalpo                    = {{Vieta|Baltkrievija|Minska}}
| atrasanas_vieta            = Kastričņicku rajons
| uzcelta                    = <!-- for military airports -->
| used                       = <!-- for military airports -->
| komandieris                = <!-- for military airports -->
| metric-elev                = Y
| elevation-f                = 669
| elevation-m                = 204
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{url|http://airport.by/en}}
| r1-number                  = 13/31
| r1-length-m                = 3641
| r1-surface                 = [[betons]]
<!--- ja ir vairāk skrejceļu, var pievienot līdz pat 8, nomainot numerāciju (r2-number, r2-lenght-m, r2-surface, ... r8-number, r8-lenght-m, r8-surface)--->
| pasazieru_skaits           = 3,429,112<ref>{{cite news|title=Over 3.4m passengers travelled via Minsk airport in 2016|url=http://eng.belta.by/society/view/over-34m-passengers-travelled-via-minsk-airport-in-2016-97883-2017/|accessdate=13 January 2017|agency=BelTA – News from Belarus, © Belarusian Telegraph Agency|publisher=BelTA|date=12 January 2017|archive-date={{dat|2021|03|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20210326175908/https://eng.belta.by/society/view/over-34m-passengers-travelled-via-minsk-airport-in-2016-97883-2017/}}</ref>
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Tev pienācis pasts
| attēls = You've Got Mail.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''You've Got Mail''
| žanrs = romantiska filma, komēdija
| režisors = [[Nora Efrona]]
| producents = * [[Lorēna Šūlere Donera]]
* Nora Efrona
| scenārija autors = * Nora Efrona
* [[Delija Efrona]]
| aktieri = * [[Toms Henkss]]
* [[Mega Raiena]]
* [[Pārkers Pouzijs]]
* [[Džīna Steipltona]]
* [[Deivs Čapelle]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Gregs Kinīrs]]
| mūzika = [[Džordžs Fentons]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1998|12|18||bez}}
| ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/youve-got-mail-1998|title=You've Got Mail|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 24, 2019|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923195933/https://www.bbfc.co.uk/releases/youve-got-mail-1998}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=youvegotmail.htm|title=You've Got Mail (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 24, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|250,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Tev pienācis pasts"''' ({{val|en|You've Got Mail}}) ir 1998. gada romantiska komēdija, kuras režisore, kā arī viena no producentēm un scenārija autorēm ir [[Nora Efrona]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Mega Raiena]], [[Pārkers Pouzijs]], [[Džīna Steipltona]], [[Deivs Čapelle]], [[Stīvs Zāns]] un [[Gregs Kinīrs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|12|18||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanais aplis
| operators =
| attēls = Lecerclerouge.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents = Robērs Dorfmans
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Burvils]]
* [[Īvs Montāns]]
* [[Džans Marija Volonte]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Cercle Rouge''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Variety Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|10|20|Francija}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanais aplis"''' ({{Val|fr|Le Cercle Rouge}}) ir 1970. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Burvils]], [[Īvs Montāns]] un [[Džans Marija Volonte]].

sentences: '''Salīdzinošā novērtēšana''' jeb '''benčmarkings''' ({{val|en|benchmarking}}) ir novērtēšanas un uzlabošanas metode, kas apzīmē vienas [[organizācija]]s procesa salīdzināšanu ar citas organizācijas rezultātiem, kā arī labāko [[industrija]]s piemēru pētīšanu. Parasti tiek salīdzināta un vērtēta [[kvalitāte]], laiks un [[izmaksas]]. Salīdzinošās novērtēšanas procesa gaitā vadība identificē veiksmīgākos uzņēmumus industrijā vai tirgū, kurus vieno līdzīgi vai tie paši [[Bizness|biznesa]] mērķi, un tiek salīdzināti esošie uzņēmuma biznesa procesi ar veiksmīgākajiem industrijā. Analizējot specifiskus indikatorus, tiek iegūta lietderīga [[informācija]] par to, kā uzņēmumi sasniedz mērķus un kādi biznesa procesi sekmē izdošanos. Salīdzinošās novērtēšanas galvenais mērķis ir mācīties no labākajiem piemēriem biznesā un uzlabot uzņēmuma esošos procesus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Benchmarking|url=http://www.adi.pt/docs/innoregio_benchmarking-en.pdf|publisher=Dr Vassilis Kelessidis|access-date={{dat|2017|06|01||bez}}|archive-date={{dat|2017|05|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170516183146/http://www.adi.pt/docs/innoregio_benchmarking-en.pdf}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Zvartnocas starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Զվարթնոց միջազգային օդանավակայան
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Yerevan_Zvartnots_International.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = EVN
| ICAO                       = UDYZ
|lat_deg=40.147222|lat_dir=N
|lon_deg=44.395833|lon_dir=E
| karte                      = Armēnija#Āzija
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Zvartnocas starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              =
| ipasnieks-operators        = ''Armenia International Airports CJSC''
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Armēnija|Armaviras marza|Zvartnoca}}
| apkalpo                    = [[Erevāna]]
| elevation-f                = 2838
| elevation-m                = 865
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 09/27
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 3 850
| r1-surface                 = asfalts/betons
| pasazieru_skaits           = 2 278 212 (2021)
| lidojumu_skaits            =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Peter I Øy
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Peter I Island
|               karoga_attēls = Flag_of_Norway.svg
|            karoga_nosaukums = Norvēģijas karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               loc_map = {{VietasKarte
|Antarktīda
|label=<!-- Pētera I Sala -->
|latd=68 |latm=53 |lats= |latNS=S
|longd=90 |longm=34 |longs= |longEW=W
|position=right
|width=220
|float=center
|mark=Red pog.svg
|caption=
}}
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta =
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
| largest_settlement_type = stacija
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls =
|                valsts_galva =
|        neatkarības_iegūšana = [[Norvēģija]]s atkarīgā teritorija
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Nodibināta
|          neatkarības_datums = [[1929]].g.
|                 platība_km2 = 243
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = neapdzīvota
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                      valūta =
|                valūtas_kods =
|                  laika_zona =
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Pētera I Sala''' ({{val-no|Peter I Øy}}) ir [[Norvēģija]]s pretenzija [[Antarktika|Antarktikā]], [[Belinshauzena jūra|Belinshauzena jūrā]]. Vienīgā pretenzija Antarktikā, kas neveido sektoru, bet aizņem tikai vienu salu.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Oleksijs Kasjanovs
 |      vārds_orig = ''Олексій Касьянов''
 |          attēls = Oleksiy Kasyanov at TNT - Fortuna Meeting in Kladno 15June2010 097.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1985|8|26}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Stahanova|3s=Kadijivka}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{UKR}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=191}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=82}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Desmitcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Bronze|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|Desmitcīņa}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2012]]|Desmitcīņa}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|Stambula 2012|Septiņcīņa}}
{{MedalSilver|Portlenda 2016|Septiņcīņa}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|Turīna 2009|Septiņcīņa}}
}}
'''Oleksijs Kasjanovs''' ({{val|uk|Олексій Касьянов}}; dzimis {{dat|1985|8|26}}) ir ukraiņu bijušis [[vieglatlēts]], startēja [[desmitcīņa]]s sacensībās.

sentences:
[[Kategorija:Šķirotava]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Šķirotava]]

sentences: '''Freoni''' (no angļu prečuzīmes ''Freon''), ir [[fluors|fluoru]] saturoši organiski savienojumi, kas pieder pie [[halogēnalkāni]]em - galvenokārt [[metāns|metāna]] un [[etāns|etāna]] atvasinājumiem. Freonu [[molekula]]s parasti satur arī [[hlors|hloru]], retāk [[broms|bromu]]. Freoni praktiski nešķīst [[ūdens|ūdenī]] un citos polāros šķīdinātājos, bet labi šķīst nepolāros šķīdinātājos. Pavisam pazīstami ap 40 dažādu freonu, lielākā daļa no tiem ir izmantojami rūpniecībā. Pazīstami freoni ir [[trihlorfluormetāns]] CCl3F, [[difluordihlormetāns]] CCl2F2 un citi.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Jaunciems
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Jaunciems, Northern District, Riga, Latvia - panoramio.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Ķīšezers|Ķīšezera]] piekraste pie [[Jaunciems (Rīga)|Jaunciema]]
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 1|  lats = 44 |  latNS = N
 | longd = 24 | longm = 11 | longs = 9 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Rīga]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=353}}
 |     established = 1999
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Jaunciems''' ir [[dabas liegums]] [[Rīga|Rīgā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/jaunciems/ |title=Dabas aizsardzības pārvalde. Jaunciems |access-date={{dat|2017|04|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150619154135/http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/jaunciems/ |archivedate={{dat|2015|06|19||bez}} }}</ref> Izvietojies pilsētas ziemeļaustrumos, [[Ķīšezers|Ķīšezera]] krastā. Lieguma teritorija veidojas no trijiem atsevišķiem apgabaliem: ezera ziemeļu piekrastē pie [[Trīsciems|Trīsciema]] un Zundaga kaktā, ezera austrumu piekrastē pie [[Jaunciems (Rīga)|Jaunciema]] un ezera dienvidaustrumu piekrastē ap Pilskaktu. 58% platības ir sauszemes teritorija, bet 42% — ezera akvatorija. Dabas liegums izveidots 1999. gadā, lai nodrošinātu aizsardzību Latvijas un Eiropas Savienības nozīmes īpaši aizsargājamiem biotopiem un īpaši aizsargājamām augu un dzīvnieku sugām, kā arī nodrošinātu rekreācijai un izglītībai piemērotu teritoriju aizsardzību pilsētvidē un kultūrvēsturiskās ainavas saglabāšanu. Ķīšezera krastā sastopams tāds aizsargājams biotops, kā eitrofi ezeri ar iegrimušo ūdensaugu un peldaugu augāju. Reljefa īpatnību dēļ dabas liegumam un tā apkārtnei piemīt ainaviska vērtība. Lielāko daļu teritorijas aizņem dažādi zālāji. Sausie — piejūras un smiltāju zālāji, mēreni mitrie — vilkakūlas zālāji (tukšaiņu zālāji), applūstošie un slapjie zālāji — eitrofas augsto lakstaugu audzes un palieņu zālāji. Plašāk pārstāvēti ir mēreni mitri, mitri un slapji zālāji, kas sastopami visā dabas lieguma teritorijā. Būtiskākie ainavas elementi ir Ķīšezera piekraste, parks pie Mangaļu mežniecības, Beltes parks, Ķīšezera piekraste ezera vidusdaļā, kas izceļas ar reljefa formu daudzveidību, un vietām augstu ezera krasta terasi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Jaunciems_16.pdf |title=DABAS LIEGUMS “JAUNCIEMS”. DABAS AIZSARDZĪBAS PLĀNS |access-date={{dat|2017|04|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201001175701/https://www.daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Jaunciems_16.pdf }}</ref> ''[[Natura 2000]]'' teritorija.

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Informācija|Teoretikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi]]
[[Kategorija:Datorzinātnieki]]

sentences: '''18. aprīlis''' ir gada 108. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (109. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 257 dienas.

sentences: '''Ahilleja un bruņurupuča''' [[paradokss]] ir viens no daudzajiem pazīstamajiem, aplamajiem secinājumiem, kurus radījis grieķu filozofs [[Zēnons Elejietis]]. Tajā ir mēģinājums pierādīt, ka tāds ātrs skrējējs kā [[Ahillejs]] sacensībās nekad nevar panākt [[Bruņrupuči|bruņurupuci]], ja tas atrodas tikai gabaliņu tam priekšā. Šī argumenta pierādījums ir šāds:

sentences: '''Migla''' ir sīku [[ūdens]] pilienu vai [[ledus]] kristālu uzkrāšanās [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] zemākajos slāņos, padarot [[gaiss|gaisu]] mazāk caurspīdīgu un apgrūtinot [[meteoroloģiskā redzamība|redzamību]]. Migla veidojas stabilās gaisa masās, kad nav novērojams [[vējš]] vai cita veida gaisa [[konvekcija]] un gaiss kļūst [[piesātināts tvaiks|piesātināts]] vai tuvojas šim stāvoklim. Praktiski migla ir [[aerosols]], bet meteoroloģijā to pieskaita [[hidrometeori]]em. Pēc būtības migla ir ļoti zemi [[slāņmākoņi]],<ref name="weather.gov">{{tīmekļa atsauce | url= https://www.weather.gov/media/zhu/ZHU_Training_Page/fog_stuff/fog_guide/fog.pdf | title= Fog | publisher= National Weather Service (weather.gov) | language= en | accessdate= 2020. gada 10. augustā}}</ref> kas saskārušies ar zemi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Izpirkums
| operators =
| attēls = RansomPoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta trilleris
| režisors = [[Rons Hauards]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mels Gibsons]]
* [[Renē Ruso]]
* [[Gērijs Sinīzs]]
* [[Delrojs Lindo]]
* [[Lili Teilore]]
| mūzika = [[Džeimss Horners]]
| oriģinālnos = ''Ransom''
| studija = ''[[Touchstone Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1996|11|8}}
| ilgums = 121 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|309,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3261761025/weekend/|title=Ransom |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|7|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Izpirkums"''' ({{Val|en|Ransom}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Rons Hauards]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Renē Ruso]], [[Gērijs Sinīzs]], [[Delrojs Lindo]] un [[Lili Teilore]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|suga=Carex rhizina|suga_lv=Pēdveida grīslis|autors=Blytt ex Lindblom|binomial=Carex rhizina|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Liliopsida|rinda=Poales|attēls=Carex pediformis1.JPG|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|sinonīmi=Carex pediformis C.A.Mey. s.l.;
Carex pediformis ssp. rhizodes (Blytt ex Meinsh.) H.Lindb.}}'''Pēdveida grīslis''' ({{val|la|Carex rhizina}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā reti un nevienmērīgi sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] — [[Eiropa|Eiropā]] sastopama kontinenta [[Centrāleiropa|centrālajā]], [[Dienvideiropa|dienvidu]] un ziemeļaustrumu daļā, tostarp [[Latvija|Latvijā]]. Augs ir izplatīts mēreni sausos lapkoku un jauktos mežos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ducis ir lētāk
| attēls                   = Cheaper by the dozen 50.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cheaper by the Dozen''
| žanrs                    = ģimenes komēdija
| režisors                 = [[Volters Langs]]
| producents               = [[Lamars Troti]]
| scenārija autors         = Lamars Troti
| galvenajās lomās         =
* [[Kliftons Vebs]]
* [[Mirna Loja]]
* [[Džīna Kreina]]
* [[Betija Linna]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 83 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Ducis ir lētāk]]" (2003)
| imdb                     =
}}
'''"Ducis ir lētāk"''' ({{val|en|Cheaper by the Dozen}}) ir 1953. gada ASV ģimenes [[kinokomēdija]], kas veidota pēc [[Frenks Bankers Gilbrets jaunākais|Frenka Bankera Gilbreta jaunākā]] un [[Ernestīne Gilbreta Kerija|Ernestīnes Gilbretas Kerijas]] tāda paša nosaukuma romāna motīviem. Filmas režisors ir [[Volters Langs]]. Filmā stāstīts par ģimeni ar 12 bērniem. Šī filma ir balstīta uz Frenka Bankera Gilbreta vecākā ģimenes dzīvesstāsta.

sentences: '''14. novembris''' ir gada 318. diena (319. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 47 dienas.

sentences:
'''Hillers''' var būt:
* [[Johans Ādams Hillers]] — vācu komponists;
* [[Solomons Hillers]] — Latvijas ķīmiķis.

sentences:
'''Kubilis''' ir uzvārds. Personas ar uzvārdu "Kubilis"
* [[Jānis Kubilis]] (dz.1923), latviešu aktieris;
* [[Josifs Kubilis]] (1878—1917), lietuvas sabiedriskais darbinieks, deputāts.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Bombus pascuorum female 2 (aka).jpg
| att_nosaukums=[[Zemes kamene]] (''Bombus pascuorum'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips = Hexapoda
| apakštips_lv = Seškāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| iedalījums=
* [[Nepilnas pārvērtības kukaiņu virskārta|Nepilnas pārvērtības kukaiņi]] (''Exopterygota'')
* [[Pilnas pārvērtības kukaiņu virskārta|Pilnas pārvērtības kukaiņi]] (''Endopterygota'')
| kategorijas = nē
| binomial=Neoptera <small>([[Andrey Vasilyevich Martynov|Martynov]], 1923)</small>
}}
'''Jaunspārņi''' jeb '''jaunspārņu infraklase''' (''Neoptera'') ir viena no divām [[spārneņi|spārneņu apakšklases]] (''Pterygota'') [[Kukaiņi|kukaiņu]] infraklasēm, kurā apkopotas 25 spārneņu kārtas, kas savukārt tiek iedalītas 2 virskārtās. Visiem jaunspārņiem lidošana ir galvenais veids, lai izbēgtu no ienaidniekiem, tie pamatā pārvietojas pa [[gaiss|gaisu]], izmantojot spārnus, bet atšķirībā no [[senspārņi]]em spēj nolaisties uz zemes un pārvietoties, arī izmantojot [[kājas]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Gali Sabardina
|        attēls  = 1.attēls._Gali_Sabardina.JPG|thumb|center
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1914
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = Tomska, Krievijas Impērija
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 23
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[krieviete]] ([[tatāri|tatāru]] izcelsmes)
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Rīga]], LPSR Zinātņu Akadēmijas Zootehnikas un zoohigiēnas institūts (1946—1951); [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1951—1973)
|     alma_mater = [[Ļeņingradas Valsts Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = LPSR ZA korespondētājlocekle bioloģijas zinātnē, LPSR ZA Bioloģijas institūta [[Botānikas laboratorija|Botānikas laboratorijas]] vadītāja (1951-1973),izveidoja Botānikas laboratoriju, izaudzināja kvalificētu personālu un nodrošināja laboratorijas iesaistīšanos vissavienības pētnieciskajā sistēmā. Izveidoja Latvijas pļavu un ganību klasifikāciju, izstrādāja to ģenēzes koncepciju un organizēja visas Latvijas veģetācijas kartēšanu.
}}

sentences: '''19. novembris''' ir gada 323. diena (324. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 42 dienas.

sentences:
Saraksts ar mūzikas grupām, kas izpilda [[poppanks|poppanka]] žanra mūziku.
{{compactTOC}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Upurējot bandinieku
 | oriģinālnos = ''Pawn Sacrifice''
 |      attēls = UpurejotBandinieku.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, drāma
 |    režisors = [[Edvards Cviks]]
 |  producents =
* [[Tobijs Magvairs]]
* Edvards Cviks
* [[Geila Kaca]]
 |   scenārijs = [[Stīvens Naits]]
 |     aktieri =
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Pīters Sarsgārds]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Maikls Stūlbargs]]
* [[Lilija Reiba]]
* [[Robina Veigerta]]
 |      mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Gail Katz Productions]]''
* ''[[MICA Entertainment]]''
* ''[[Material Pictures]]''
* ''[[PalmStar Media]]''
 | izplatītājs = ''[[Bleecker Street]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|11|Toronto kinofestivāls|2015|9|16|ASV|2015|9|25|Latvija|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pawn-sacrifice-2014|title=Pawn Sacrifice|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 21, 2018|archive-date={{dat|2017|07|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170717160141/http://www.bbfc.co.uk/releases/pawn-sacrifice-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|19 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|5,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pawnsacrifice.htm|title=Pawn Sacrifice (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 21, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Upurējot bandinieku"''' ({{val|en|Pawn Sacrifice}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Edvards Cviks]]. Galvenās lomas atveido [[Tobijs Magvairs]], [[Pīters Sarsgārds]], [[Līvs Šreibers]], [[Maikls Stūlbargs]], [[Lilija Reiba]] un [[Robina Veigerta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|11||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls               =

Meskalīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula      = C11H17NO3
|citi nosaukumi       = 2-(3,4,5-trimetoksifenil)etilamīns
3,4,5-trimetoksifenetilamīns
|CAS numurs           = 54-04-6
|molmasa              = 211,26
|blīvums              = 1070
|kušanas temperatūra  = 35—36 °C<ref>[http://www.druglead.com/cds/mescaline.html Mescaline], druglead.com. Atjaunots: {{dat|2011|09|24}}. {{angliski}}</ref>
|viršanas temperatūra = 321,7 °C<ref>[http://www.chemnet.com/cas/en/54-04-6/3,4,5-trimethoxyphenethylamine-%5B54-04-6%5D.html 54-04-6 3,4,5-trimethoxyphenethylamine] {{angliski}}</ref>
|šķīdība ūdenī        =
}}

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Ernē Donāņi
|          vārds_orig = ''Dohnányi Ernő''
|              attēls = Ernő Dohnányi.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1887
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = Požoņa, [[Austroungārija]]<br />([[Bratislava]], {{SVK}})
|              m_gads = 1960
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[opera]], [[kora mūzika]], [[orķestris|orķestra mūzika]], [[kamermūzika]], [[klaviermūzika]]
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             = Pī diena
| attēls                =
| attēla_izmērs         =
| attēla_paraksts       =
| brīvs_nosaukums1      = Pirmo reizi
| brīvs_lauks1          = 1988. gadā
| datums                = [[14. marts]]
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = matemātikas konstanti [[pī]] (π)
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gijoms Apolinērs
|         vārds_orig = ''Guillaume Apollinaire''
|             attēls = Guillaume Apollinaire foto.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Gijoms Apolinērs 1916. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1880
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = {{Vieta|Itālija|Roma}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1918
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 9
|            m_vieta = {{Vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Guillaume Apollinaire signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, prozaiķis
| rakstīšanas valoda = [[Franču valoda|Franču]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]]
|   slavenākie darbi = dzejoļu krājums “[[Spirti (dzejoļu krājums)|Spirti]]” (''Alcools'', 1913)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Likumpaklausīgs pilsonis
| operators =
| attēls = Law abiding citizen ver5.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[F. Gērijs Grejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimijs Fokss]]
* [[Džerards Batlers]]
* [[Brūss Makgils]]
* [[Kolms Mīnijs]]
* [[Leslija Biba]]
* [[Maikls Irbijs]]
* [[Redžina Hola]]
* [[Vaiola Deivisa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Law Abiding Citizen''
| studija = * ''The Film Department''
* ''Warp Films''
* ''Evil Twins''
| montāža =
| izplatītājs = ''Overture Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2009|10|16}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|53 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|127,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3948905985/|title=Law Abiding Citizen |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Likumpaklausīgs pilsonis"''' ({{Val|en|Law Abiding Citizen}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[F. Gērijs Grejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimijs Fokss]], [[Džerards Batlers]], [[Brūss Makgils]], [[Kolms Mīnijs]], [[Leslija Biba]], [[Maikls Irbijs]], [[Redžina Hola]] un [[Vaiola Deivisa]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Viļuja
| valsts            = Krievijas Federācija
| citnosaukums      = Viļuja
| citvaloda         = ru
| citvaloriģin      = Вилю́й
| valsts1           = Krievijas Federācija
| citnosaukums1     = Bilī
| citvaloda1        = sah
| citvaloriģin1     = Бүлүү
| attēls            = Вилюйские пороги.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Viļujas krāces
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Vidussibīrijas plakankalne]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ļena]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{RUS}}
| garums            = 2650
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 600 - 1700
| gada_notece       =
| baseins           = 454 000
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Čona]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=64 | iet_plat_m=22 | iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=126 | iet_gar_m=25 | iet_gar_s= | iet_gar_EW=E
}}
'''Viļuja''' ir [[upe]] [[Austrumsibīrija|Austrumsibīrijā]], [[Ļena]]s lielākā pieteka. Viļujas garums ir 2650 km, bet baseina platība ir 454 000 km2. [[Upe]]s baseinā ir 67 266 ezeri. Vidējā caurtece 600 — 1700 m3/s.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Hoya carnosa vo kvete.JPG|att_nosaukums={{TaksoSaite|Hoya carnosa|Gaļīgā hoija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya carnosa|suga_lv=Gaļīgā hoija}}'''Gaļīgā hoija''' (''Hoya carnosa''), sarunvalodā saukta arī par '''vaskapuķi''' un '''porcelāna puķi''', ir [[Epifīze|epifītiska]] augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Austrumāzija|Austrumāzijā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]] tās vaskaino lapu un saldi smaržojošo ziedu dēļ.

sentences:
{{citas nozīmes|pasaku|Sniegbaltīte (nozīmju atdalīšana)|Sniegbaltīte}}
'''"Sniegbaltīte"''' ({{val|de|Schneewittchen}}, oriģinālā: ''Sneewittchen'') ir [[19. gadsimts|19. gadsimta]] vācu [[pasaka]], kas ar laiku izplatījusies pārējā Eiropā, mūsdienās šī ir viena no pasaulē populārākajām pasakām.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ladži Dukurē
 |          attēls = Ladji Doucoure 07032009 Turin.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Dukurē ar savu zelta medaļu Turīnā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|3|28}}
 |         dz_viet = ''Juvisy-sur-Orge'', {{FRA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{FRA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 75 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = 110 m/b, 4 x 100 m
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 2 ([[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a = 3 ([[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]], [[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]])
 |            pc-t = 1 (2003)
 |            rc-a = 1 ([[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006]])
 |            rc-t = 3 (2002, 2005, 2009)
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
 |             PR1 = 12,97 (2005)
 |           PR1_d = 110 m/b
 |             PR2 = 10,52 (2005)
 |           PR2_d = 100 m
 |             PR3 = 20,75 (2001)
 |           PR3_d = 200 m
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots = {{dat|2010|5|5}}
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ladži Dukurē''' ({{val|fr|Ladji Doucouré}}; dzimis {{dat|1983|3|28}} ''Juvisy-sur-Orge'', [[Francija|Francijā]]) ir [[Francija]]s [[vieglatlēts]], startē 110 m barjerskrējienā. Savu sportista karjeru Dukurē sāka kā futbolists, tad trenējās desmitcīņā un vēlāk pārgāja uz barjerskriešanu.

sentences: labiekārtotais Baldones kūrorts 18. gadsimtā (no Broces kolekcijas, 1795).]]

sentences: '''Eritroblasts''' jeb '''proeritroblasts'''<ref name="LugovskajaPchtarj2004"/> ir [[Eritrocīts|eritrocītu]] [[prekursors]]; agrāk visus eritrocītus ar kodolu dēvēja par eritroblastiem.<ref name="MDT"/> To diametrs ir 20—25 µm. Ir apaļš [[šūnas kodols|kodols]].<ref name="LugovskajaPchtarj2004"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Veikaliņš aiz stūra
| operators =
| attēls = The Shop Around the Corner (1940 poster - Style C).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija
| režisors = [[Ernsts Lubičs]]
| producents = Ernsts Lubičs
| scenārijs = * [[Samsons Rafelsons]]
* [[Bens Hekts]]
| aktieri = * [[Mārgareta Salivana]]
* [[Džeimss Stjuarts]]
* [[Frenks Morgans]]
* [[Jozefs Šildkrauts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Shop Around the Corner''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Loew's Inc.''
| izdošana = {{Filmas datums|1940|1|12}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Veikaliņš aiz stūra"''' ({{Val|en|The Shop Around the Corner}}) ir 1940. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska [[kinokomēdija]], kuras režisors un producents ir [[Ernsts Lubičs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mārgareta Salivana]], [[Džeimss Stjuarts]], [[Frenks Morgans]] un [[Jozefs Šildkrauts]]. Filma balstīta uz [[Miklošs Lāslo|Mikloša Lāslo]] 1937. gada lugu ''Parfumerie''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-news/shop-around-the-corner-1940-review-1235067096/|title=‘The Shop Around the Corner’: THR’s 1940 Review|last=Staff|first=T. H. R.|website=The Hollywood Reporter|access-date=2023-10-28|date=2021-12-23|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Pētera primaritāte''' ir uzskats [[Kristietība|kristietībā]], ka [[Svētais Pēteris|Pēterim]], vienam no divpadsmit [[Jēzus Kristus]] izredzētajiem apustuļiem, ir bijusi nozīmīga vadošā loma agrīnajā Baznīcā starp pārējiem apustuļiem.

sentences:
'''Naturālais logaritms''' ir logaritms, kura bāze ir skaitlis <math>\ e</math>, <math>e=2,7182818...\,</math>. Naturālo logaritmu no skaitļa <math>\ x</math> apzīmē ar <math>\ \ln x</math>. Līdz ar to <math> \log_e x = \ln x\,</math>. Vienkārši runājot, <math>\ \ln x</math> ir kāpinātājs, kurā kāpinot skaitli ''e'', iegūtu skaitli ''x''.

Ir pareizas šādas vienādības:

sentences: '''Reliktstarojums''' ({{val-en|cosmic microwave background radiation, CMB}}) ir zemas intensitātes [[kosmiskais radiostarojums]], kas aizpilda [[Visums|Visumu]] un veido vienmērīgu radiostarojuma fonu ar niecīgām intensitātes fluktuācijām. Tas radies Visuma agrīnā evolūcijas posmā.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Gardara
| native_name    =  ''Garðar''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Igaliku_Ruinen.JPG
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Gardaras katedrāles drupas
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 60.9871 | latNS  = N
| longd = 45.4229 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Igaliku]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 12. gadsimts
| abandoned      = 15. gadsimts
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1830. gada
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kujatā Grenlande: skandināvu un inuītu lauksaimniecība ledus vairoga malā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2017 <small>(41. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1536 1536]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DEN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Gardara''' ({{val|dk|Garðar}}) bija [[Grenlande]]s [[vikingi|vikingu]] bīskapa rezidence salas galējos dienvidos. Mūsdienās arheoloģiskais piemineklis atrodas [[Igaliku]] apdzīvotajā vietā.

sentences: '''Sākumskola''' Latvijā ir [[izglītība]]s iestāde, kurā tiek īstenotas pirmo četru klašu izglītības programmas, kā arī [[Pamatskola|pamatskolu]] un vispārizglītojošo [[Vidusskola|vidusskolu]] 1.—4. klase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/s%C4%81kumskola|title=sākumskola {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-06-20}}</ref> Sākumskolās īsteno pamatizglītības pirmā posma izglītības programmas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=20243|title=Vispārējās izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2023-06-20|language=lv}}</ref> kuras apguvi [[bērns]] parasti sāk tajā gadā, kurā viņam aprit pilni septiņi gadi, vai arī gadu agrāk vai vēlāk.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/9879|title=pamatizglītība un vispārējā vidējā izglītība Latvijā|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-06-20|language=en}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Antana
| native_name    = {{gree|Ἀνθάνα}}
| image          = Ancient Anthini Hill fortification remains, Agios Andreas, Arcadia, Greece1.jpg
| image_size     =
| caption        = Antanas nocietinājumu paliekas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 22| lats = 09| latNS = N
| longd = 22| longm = 47| longs = 01| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Kinurija}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Antana''' (Ἀνθάνα) jeb '''Antene''' (Ἀνθήνη) bija sena pilsēta [[Kinurija|Kinurijā]], [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], netālu no mūsdienu [[Astrosa]]s. Tā atrodas [[Tirejas līdzenums|Tirejas līdzenuma]] dienvidu malā, netālu no [[Brasiatisa]]s ietekas [[Argolidas līcis|Argolīdas līcī]]. Uz paugura, kas ir pazīstams kā "Sv. Andreja sala", atrodas ciklopiskā krāvuma nocietinājumu paliekas, kas redzamas paugura ziemeļu daļā. Ir saglabājušies arī ārējā nocietinājuma fragmenti ar torņiem, kas datējami ar 5-4 gadsimtu pr.Kr. Vēlāk apmetne tika pārcelta tuvāk jūrai, kur mūsdienās atrodas [[Romas impērija|Romas]] vēlā perioda drupas, kā arī papildus nocietinājumi, kas tika celti [[Austrumromas impērija|Bizantijas]] laikā. Netālu no pilsētas atrodas sens arkveidīgs akmens [[tilts]] pāri Brasiatisas upei.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Non-Euclidean geometry|Neeiklīda ģeometrija}}

sentences: '''Otrais termodinamikas likums''' ir [[termodinamika]]s princips, kas nosaka ierobežojumus [[siltums|siltuma]] pārejai no viena ķermeņa uz citu. Otrais termodinamikas likums papildina [[Pirmais termodinamikas likums|pirmo termodinamikas likumu]], tā kā [[Pirmais termodinamikas likums|pirmajā termodinamikas likumā]] no visiem torētiski iespējamajiem procesiem nav pilnībā nošķirti procesi, kas saskan ar [[Enerģijas nezūdamības likums|enerģijas nezūdamības likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Otro termodinamikas likumu sauc par otro termodinamikas sākumu, tāpat kā pirmo termodinamikas likumu sauc par pirmo termodinamikas sākumu, jo termodinamika balstās tieši uz šiem diviem likumiem. <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://alexandr4784.narod.ru/putilov.html|title=К. А. Путилов. Термодинамика. 1971}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|augu|filmu|Mandarīni (filma)}}
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|         binomial = Citrus reticulata
|          platums =
|           attēls = Mandarin orange tree.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Mandarīnu krūms
|          attēls2 = Mandarins - whole and halved.jpg
|      att2_izmērs =
|   att2_nosaukums = Mandarīni
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. reticulata
|          suga_lv = Mandarīni
|           suga_r = Mandarīns
|  izcelsmes_vieta = [[Ķīna]]s dienvidi, [[Vjetnama]]s dienvidi
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
 1934. gada [[guašs|guaša]] glezna „Latgale senatnē”]]
'''Latgales vēsture''' ir [[Latvijas vēsture]]s daļa, kas vēstī par [[vēsture|vēsturiskajiem]] notikumiem [[Latgale]]s teritorijā.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #006643
| nos = ''Śląsk Wrocław''
| logo = Slask Wroclaw crest.png
| pilns = ''Wrocławski Klub Sportowy Śląsk Wrocław Spółka Akcyjna''
| iesauka = ''Wojskowi'' (Karavirī)
| pilsēta = {{Vieta|Polija|Vroclava}}
| dib = 1947
| dib_mēn =
| dib_dat =
| stad = [[Pilsētas stadions (Vroclava)|Pilsētas stadions]], [[Vroclava]]
| ietilp = 42 771
| prez = {{flaga|Polija}} Macejs Potockis
| tren = {{flaga|Polija}} [[Jaceks Magjera]]
| līga = ''[[Ekstraklasa]]''
| sez = 2022.—2023.
| poz = 15. vieta
}}
]]
'''Vroclavas "Śląsk"''' ({{val-pl|Śląsk Wrocław}}) ir profesionāls [[futbols|futbola]] klubs no [[Vroclava]]s [[Polija|Polijā]].

== Sasniegumi ==
* '''[[Ekstraklasa|Ekstraklasa (Pirmā divīzija)]]:
** '''1. vieta''' (2): 1976–77, 2011–12
** '''2. vieta''' (3): 1977–78, 1981–82, 2010–11

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =

    [[File:Henry the Navigator1.jpg|95x95px]]
    [[File:Retrato de Vasco da Gama.png|95x95px]]
    [[File:Ferdinand Magellan.jpg|95x95px]]

    [[Enrike Jūrasbraucējs]]
    [[Vasko da Gama]]
    [[Fernāns Magelāns]]

    [[File:Luís de Camões por François Gérard.jpg|95x95px]]
    [[File:JSJoseSaramago.jpg|95x95px]]
    [[File:Barroso EPP Summit October 2010.jpg|95x95px]]

    [[Luišs di Kamoinšs]]
    [[Žuze Saramagu]]
    [[Žuze Manuels Barozu]]

    [[File:Mourinho in Moscow.jpg|95x95px]]
    [[File:Cristiano Ronaldo 4609.jpg|95x95px]]
    [[File:Tiago Monteiro 2010 WTCC Race of Japan.jpg|95x95px]]

   [[Žuze Mourinju]]
   [[Krištianu Ronaldu]]
   [[Tiagu Monteiru]]

| tauta = <big>Portugāļi</big>
| skaits = aptuveni 14 miljoni (līdz 60 mlj ar portugāļu izcelsmi)
| vieta = {{ubl|
{{POR}} (10 200 000)
|{{BRA}} (800 000)
|{{USA}} (91,096)
|{{FRA}}(798 837)
|{{VEN}} (550 000)
|{{GBR}} (500 000)
|{{CAN}} (415 000)
}}
| valoda = [[portugāļu valoda]]
| reliģija = [[katolicisms]]
}}
'''Portugāļi''' ({{val|pt|Portugueses}}) ir [[Eiropas tautas|Eiropas tauta]] un [[Portugāle]]s pamatiedīvotāji, kas pēc 2011. gada datiem veidoja 96,87% no kopējā Portugāles iedzīvotāju kopskaita. Tautas dzimtā valoda ir [[portugāļu valoda]] un galvenokārt pieder pie [[katolicisms|katolicisma]].

sentences:
{{cita nozīme|deju|mūzikas virzienu|Svings}}
'''Svings''' ārpus [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] apzīmē vienu vai vairākas no sekojošām [[Deja|dejām]]: [[lindijs]], [[Rietumkrasta svings]], [[Austrumkrasta svings]], [[džaivs]], [[Rokenrols (deja)|rokenrols]] un citām, kas attistījās ASV 1920.-1950. gados kopā ar [[Svings|svinga mūziku]].<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=The Beautiful Times|title=Swing dance|url=https://thebeautifultimes.wordpress.com/the-swing-era/swing-dance/|website=https://thebeautifultimes.wordpress.com/the-swing-era/swing-dance/|publisher=wordpress|accessdate=6 February 2015}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''The Loss of a Teardrop Diamond''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = The Loss of a Teardrop Diamond Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Džodija Markela]]
 |  producents =
* [[Breds Maikls Gilberts]]
* [[Robijs Kess]]
* [[Breds Stoukss]]
* [[Roksanna Rānana]]
 |   scenārijs = [[Tenesijs Viljamss]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Braisa Dalasa Hauarda]]
* [[Elena Burstina]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Dženifera Saipsa]]
 |      mūzika = [[Marks Ortons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =  ''[[Constantin Film]]''
 | izplatītājs = ''[[Screen Media Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|9|11|Toronto kinofestivāls|2008|12|30|ASV}}
 |      ilgums = 102 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''The Loss of a Teardrop Diamond''''' ir 2008. gada ASV drāma, kuras režisore ir [[Džodija Markela]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Kriss Evanss]], [[Braisa Dalasa Hauarda]], [[Elena Burstina]], [[Anna Mārgreta]] un [[Dženifera Saipsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Crassula ovata 2011 1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Crassula ovata|Olveida krasula}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|           klase = Magnoliopsida
|        klase_lv = Divdīgļlapji
|           rinda = Saxifragales
|        rinda_lv = Akmeņlauzīšu rinda
|          dzimta = Crassulaceae
|       dzimta_lv = Biezlapju dzimta
|           ģints = Crassula
|        ģints_lv = Krasulas
|             suga =C. ovata
|          suga_lv =Olveida krasula
|         binomial =Crassula ovata  <small>(Mill.) Druce (1917)</small>
}}
'''Olveida krasula'''<ref>Dorte Nisena. ''Mājas augi'', Rīga : Zvaigzne ABC, 2008, 101. lpp. {{ISBN|978-9984-40-441-7}}</ref> (''Crassula ovata''), sarunvalodā saukta arī par '''naudas koku''', ir [[Sukulenti|sukulents]] ar kokam līdzīgu izskatu un nelieliem rozā vai baltiem ziediem. Dabā tas ir sastopams [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]] un [[Mozambika|Mozambikā]], kā arī naudas koks ir populārs telpaugs tā vieglās kopšanas dēļ. Naudas kokam nav nepieciešams daudz ūdens, pie tam to ir ļoti viegli pārlaistīt, bet tam ir nepieciešams daudz [[saules gaisma]]s, lai tas [[Etiolācija|neizstīdzētu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Jade Plant - Money Plant - Crassula Ovata - Crassulaceae - The Succulent Plant Page |url=https://www.succulent-plant.com/families/crassulaceae/moneyplant.html |website=www.succulent-plant.com |accessdate={{dat|2019|3|10||bez}}}}</ref>

sentences: b{{Commonscat|Figure skaters from the United States|ASV daiļslidotāji}}

sentences:
s no 1957. līdz 2001. gadam]]
'''Ozona slānis''', arī '''ozonosfēra''', ir [[Zemes atmosfēra]]s slānis, kas satur relatīvi daudz [[ozons|ozona]] (O3). Ozona slānī ir aptuveni 90% no atmosfērā sastopamā kopējā ozona daudzuma. Ozona [[koncentrācija]] ozona slānī ir aptuveni 10 miljonās daļas (''ppm''), bet atlikušajā atmosfēras daļā — 0,6 ''ppm''. Ozona slānis atrodas [[stratosfēra|stratosfērā]] aptuveni 20—30 km augstumā virs [[Zeme]]s. [[Troposfēra|Troposfērā]] esošo ozonu dēvē par piezemes ozonu. Ozona slānis absorbē 97—99% no [[Saule]]s izstarotā [[ultravioletais starojums|ultravioletā starojuma]] 200 līdz 315 [[nanometrs|nm]] diapazonā. Ja tas netiktu absorbēts, potenciāli tiktu apdraudēta [[dzīvība]]s pastāvēšana uz Zemes.

sentences: '''Vulgāta''' ({{val-la|Vulgata versio}} — 'vispārpieņemtā versija') ir [[Bībele]]s tulkojums latīņu valodā, ko veicis [[Hieronims|svētais Hieronims]] (4. gadsimta beigas—5. gadsimta sākums).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''WikiTribune''
| logo_attēls          = WikiTRIBUNE logo.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = Ziņu vikivietne
| valsts               = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| īpašnieks            = [[Džimijs Veilss]]
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2017|4|25||bez}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = vairākvalodu, sākumā angļu valodā<ref name=Nieman>{{citation |url=http://www.niemanlab.org/2017/04/wikipedia-founder-jimmy-wales-launches-wikitribune-news-by-the-people-and-for-the-people/ |publisher=NiemanLab |title=Wikipedia founder Jimmy Wales launches Wikitribune, a large-scale attempt to combat fake news |author=Laura Hazard Owen |date=24 April 2017}}</ref><ref name=Wired>{{citation |url=http://www.wired.co.uk/article/jimmy-wales-wikitribune |journal=Wired |title=Jimmy Wales goes after fake news with Wikitribune – a crowdfunded site for reporters |author=Greg Williams interviewing Jimmy Wales |date=24 April 2017}}</ref>
| komerciāla           = Jā<ref>[[:en:special:diff/777508311|Džimija Veilsa atbilde Vikipēdijā]]</ref>
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://www.wikitribune.com/}}
}}
'''''Wikitribune''''' ir ziņu [[tīmekļa vietne]], kurā profesionāli žurnālisti sagatavo ziņu publikācijas un brīvprātīgie tos papildina, pārlasot un labojot, pārbaudot faktus un pievienojot avotus. Par tīmekļa vietnes izveidi 2017. gada aprīlī paziņoja Vikipēdijas līdzdibinātājs [[Džimijs Veilss]].<ref name=Hern>{{ziņu atsauce|last1=Hern|first1=Alex|title=Wikipedia founder to fight fake news with new Wikitribune site|url=https://www.theguardian.com/technology/2017/apr/25/wikipedia-founder-jimmy-wales-to-fight-fake-news-with-new-wikitribune-site|work=[[The Guardian]]|date=24 April 2017|accessdate=24 April 2017}}</ref> ''Wikitribune'' nav saistīta ar [[Vikipēdija|Vikipēdiju]] vai organizāciju, kas to uztur, ''[[Wikimedia Foundation]]''.<ref name=CNet>{{ziņu atsauce|last1=Collins|first1=Terry|title=Wikipedia co-founder launches project to fight fake news|url=https://www.cnet.com/news/wikipedia-jimmy-wales-wikitribune-fighting-fake-news/|accessdate=25 April 2017|work=[[CNET]]|date=24 April 2017|language=en}}</ref>

sentences: '''Zīdainis''', arī '''mazulis''', ir termins, kurš tiek attiecināts uz bērniem, kuri uzturā lieto mātes [[piens|pienu]]. Arī jaundzimušais ir zīdainis, bet par jaundzimušo parasti sauc tikko vai pavisam nesen [[dzemdības|piedzimušu]] bērnu.

sentences:
vārtiem, 1908]]
'''Elizabete Rūta Naomi Belvila''' ({{val|en|Elizabeth Ruth Naomi Belville}}; 1854. gada 5. marts—1943. gada 7. decembris), pazīstama arī kā '''Griničas laika lēdija''', bija uzņēmēja no Londonas. Viņa, viņas māte Marija Elizabete un viņas tēvs Džons Henrijs pārdeva cilvēkiem laiku. Tas tika darīts, katru dienu iestatot Belvilas pulksteni pēc [[Griničas laiks|Griničas laika]], kā rādīja Griničas pulkstenis, un pēc tam "pārdodot" cilvēkiem laiku, ļaujot viņiem apskatīti pulksteni un pieregulēt savējo.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 37
 | lv  = Trīsdesmit septiņi
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Visi deviņi jardi
| operators =
| attēls = Whole nine yards.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Džonatans Lains]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Brūss Viliss]]
* [[Metjū Perijs]]
* [[Rozanna Ārkete]]
* [[Maikls Klārks Dankans]]
* [[Nataša Henstridža]]
* [[Amanda Pīta]]
* [[Kevins Pollaks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Whole Nine Yards''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|2|18}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|41,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|106,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wholenineyards.htm|title=The Whole Nine Yards |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Visi desmit jardi]]"
| imdb =
}}'''"Visi deviņi jardi"''' ({{Val|en|The Whole Nine Yards}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Džonatans Lains]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brūss Viliss]], [[Metjū Perijs]], [[Rozanna Ārkete]], [[Maikls Klārks Dankans]], [[Nataša Henstridža]], [[Amanda Pīta]] un [[Kevins Pollaks]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Jaunakvitānija
 | native_name             = ''Nouvelle-Aquitaine''
 | settlement_type         = [[Francijas reģioni|Francijas reģions]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = FlagNouvelleAquitaine.png
 | image_shield            = BlasonNouvelleAquitaine.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Bordo]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Nouvelle-Aquitaine in France 2016.svg
 | mapsize                 = 200px
 | map_caption             = Jaunakvitānijas atrašanās vieta Francijā
 | subdivision_type        = Valsts
 | subdivision_name        = {{FRA}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 84061
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 5911482
 | population_as_of        = 2015. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|https://www.nouvelle-aquitaine.fr/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences:
[[Kategorija:Kuldīgas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Kuldīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
'''Lūpukrāsas indekss''' ({{val|en|lipstick index}}) ir Leonarda Laudera, [[kosmētika]]s kompānijas "''[[Estée Lauder Companies]]''" valdes priekšsēdētāja, ieviests [[Ekonomisks rādītājs|ekonomikas rādītājs]], ar kuru viņš aprakstīja kosmētikas izstrādājumu pārdošanas apjomu palielināšanos 2000. gadu sākuma recesijas laikā. Lauders apgalvoja, ka pieprasījums pēc kosmētikas apgriezti [[Korelācija|korelējas]] ar ekonomisko labklājību.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Johans Volfgangs fon Gēte
| vārds_orig = ''Johann Wolfgang von Goethe''
| attēls = Goethe (Stieler 1828).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1749
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 28
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Svētā Romas impērija]]
(tagad {{DEU}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1832
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Veimāra]], [[Saksijas-Veimāras lielhercogiste]]
(tagad {{DEU}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Goethe Signature.svg
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Rakstnieks, dzejnieks, dramaturgs, mākslas teorētiķis.
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = ''[[Sturm und Drang]]'', [[Veimāras klasicisms]]
| slavenākie darbi = ''Fausts'' (''Faust. Eine Tragödie.'', 1808; ''Faust. Der Tragödie zweiter Teil'', 1832)
| ietekmējies = [[Homērs]], [[Šillers]], [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]], [[Ruso]], [[Herders]] u.c.
| ietekmējis = [[Hēgelis]], [[Šopenhauers]], [[Nīče]], [[Freids]], [[Turgeņevs]] u.c.
| alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Volfgangs fon Gēte''' ({{val|de|Johann Wolfgang von Goethe}}, arī ''Göthe'', dzimis {{dat|1749|08|28}}, miris {{dat|1832|3|22}}) bija [[Vācieši|vācu]] [[dzeja|dzejnieks]], [[rakstnieks]], dabaszinātnieks, [[māksla]]s teorētiķis un valstsvīrs. Viens no izcilākajiem vācu dzejniekiem un dramaturgiem, sākotnēji ''[[Sturm und Drang]]'' ("Vētras un dziņu"), bet vēlāk — [[Veimāras klasicisms|Veimāras klasicisma]] pārstāvis. Gētes pazīstamākie darbi ir [[romāns|romāni]] "[[Jaunā Vertera ciešanas]]", "[[Vilhelma Meistera mācību gadi]]", "Vilhelma Meistera klejojumu gadi" un [[traģēdija]] "[[Fausts (traģēdija)|Fausts]]".

sentences:
[[File:10. Ладење при испарување.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kas rāda, kā, iztvaikojot spirtam, pazeminās spirtā samērcētā sensora temperatūra]]
'''Iztvaikošana''' ir fizikāls process, kad [[šķidrums|šķidruma]] [[molekula]]s, haotiski kustoties, iegūst tik lielu [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]], ka tās atstāj šķidrumu, pārvarot pārējo molekulu pievilkšanās [[spēks|spēkus]]. Tātad šķidruma daudzums vaļējā traukā nemitīgi samazinās. Lai šķidrums iztvaikotu, tam nav obligāti jāsasniedz [[vārīšanās temperatūra]]. [[Viršana|Vārīšanās]] ir iztvaikošanas process apstākļos, kad apkārtējais spiediens ir vienāds ar tvaika parciālspiedienu attiecīgajā temperatūrā. Vārīšanās laikā iztvaikošana notiek visā šķidruma tilpumā, nevis tikai no virsmas.

sentences:
[[Kategorija:Klasiskā mehānika]]
[[Kategorija:Fizikāli lielumi]]
[[Kategorija:Ātrums]]

sentences: '''IP Kods''' (IP saīsinājuma nozīme — {{val-en|Ingress Protection}}) klasificē iekārtu aizsardzību pret apkārtējās vides iedarbību.

sentences: '''Psiholoģiskā manipulācija''' ir sociālās ietekmes veids (vai sociālpsiholoģiska parādība), kura mērķis ir mainīt citu cilvēku attieksmi, izmantojot slēptu un maldinošu taktiku.

sentences:
glezna "Svētā Pētera krustā sišana" (1601)]]
'''Baroks''' bija [[māksla]]s stils, kas aizsākās [[Eiropa|Eiropā]] ap 1600. gadu un dominēja līdz 18.gs. Baroka mākslai raksturīgas krāšņas krāsas, liektas līnijas un formas, gleznainums, dažādi gaismas efekti, spēcīgs spožas gaismas un ēnas kontrasts, dramatisms. Baroks izpaudās ne tikai tēlotājmākslā, bet arī [[arhitektūra|arhitektūrā]], [[literatūra|literatūrā]] un [[mūzika|mūzikā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
{{Dokumenta infokaste
| dokumenta_nosaukums  = Kosovas pase
| attels               = Passaporta e Kosoves.svg
| attela_paraksts      = Pirms 2011. gada izsniegtās Kosovas biometriskās pases priekšējais vāks
| attela_izmers        =
| attela_alt_teksts    =
| attels2              =
| attela_paraksts2     =
| attela2_izmers       =
| attela2_alt_teksts   =
| sakts_izmantot_no    =
* 2008. gada 30. jūlijs (nebiometriskās pases)
* 2011. gada 31. oktobrī (biometriskās pases)
| tiek_izmantots       = {{flaga|Kosova}}[[Kosova]]
| pielietojums         = personas identificēšana, ceļošana
| dokumenta_tips       = [[pase]]
| pielietosanas_merkis =
| atbilstibas_prasibas =
| deriguma_termins     = 5 gadi bērniem, 10 gadi pieaugušajiem
| izmaksas             =
}}
'''Kosovas pase''' ({{val|sq|Pasaporta e Kosovës}}; {{val|sr|Косовски пасош}}) ir ceļošanas dokuments, kuru izsniedz [[Kosova]]s [[pilsonība|pilsoņiem]]. Šis dokuments atvieglo starptautiskus ceļojumus, kā arī ļauj identificēt konkrētu personu. Ar [[pase|pasu]] izsniegšanu nodarbojas Kosovas Iekšlietu ministrija, diplomātiskās pases izsniedz Kosovas Ārlietu ministrija. Kosovas pases atbilst visiem ieteiktajiem standartiem, ko mašīnlasāmām pasēm ir noteikusi [[Starptautiskā civilās aviācijas organizācija]] (ICAO), izņemot valsts/pilsonības kodu, kas neatbilst ''ISO 3166-1 alpha-3'' standartiem. Pases dizains tika parādīts 2008. gada 14. martā.<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://news.sbs.com.au/worldnewsaustralia/kosovo_unveils_new_passport_542795 |title=Kosovo unveils new passport – SBS World News Australia |publisher=SBS World News Australia |date=2008-03-14 |accessdate=2008-03-14 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080403090541/http://news.sbs.com.au/worldnewsaustralia/kosovo_unveils_new_passport_542795 |archive-date=2008-04-03 }}</ref> Pirmās pases sāka izsniegt 2008. gada 30. jūlijā. Kopš 2009. gada maija Kosovas pilsoņiem izsniedza 300 000 pasu.<ref>[http://www.telegrafi.com/?id=2&a=4416 "Rreth 300 mijë qytetarë kosovarë pajisen me pasaporta" (In Albanian)."] ''telegrafi.com''. Published on May 20, 2009.</ref><ref name="Kosovo Passport">[http://www.mpb-ks.org/index.php?option=com_content&task=view&id=628&Itemid=5 "The process of production of Passports of the Republic of Kosovo, is fully normalised"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081014084147/http://www.mpb-ks.org/index.php?option=com_content&task=view&id=628&Itemid=5 |date={{dat|2008|10|14||bez}} }} ''mpb-ks.org''18 August 2008.</ref>

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums        = Sēlijas ģerbonis
|attēls           = Coat of arms of Sēlija.svg
|attēla_platums   = 220
|mazais           =
|mazais_platums   = 100
|mazais_paraksts  =
|īpašnieks        = [[Latvija]]s Republika
|ieviests         = 2022. gadā
|vairogs          = Sarkanā laukā pretēji pagriezts ejošs sudraba staltbriedis.
|agr_versijas     =
|lietojums        =
}}

sentences: '''Berlīnes kongress''' noritēja [[Vācijas Impērija]]s galvaspilsētā [[Berlīne|Berlīnē]] no 1878. gada 13. jūnija līdz 13. jūlijam. Kongresa mērķis bija apmierināt Eiropas lielvaru — [[Lielbritānija]]s un [[Austroungārija]]s — intereses [[Balkānu pussala|Balkānos]], kuros pēc [[Krievu—turku karš (1877—1878)|1877.-1878. gada krievu-turku kara]] bija pārāk palielinājusies [[Krievijas Impērija]]s ietekme.<ref>[https://www.britannica.com/event/Congress-of-Berlin Congress of Berlin]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       binomial = Desmodus rotundus
|         autors = [[Étienne Geoffroy Saint-Hilaire|Geoffroy]], [[1810]]
|         attēls = Vampiervleermuis (desmodus rotundus).jpg
|  att_nosaukums = Parastais vampīrsikspārnis
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Chiroptera
|       kārta_lv = Sikspārņi
|         dzimta = Phyllostomidae
|      dzimta_lv = Lapdeguņi
|    apakšdzimta = Desmodontinae
| apakšdzimta_lv = Vampīrsikspārņi
|          ģints = Desmodus
|       ģints_lv = Vampīrsikspārņi
|           suga = Desmodus rotundus
|        suga_lv = Parastais vampīrsikspārnis
|      izplatība =
|       sinonīmi =
}}
'''Parastais vampīrsikspārnis''' jeb '''pelēkbrūnais asinsūcējs''' (''Desmodus rotundus'') ir neliela izmēra asinsūcējs [[sikspārnis]], kas pārtiek tikai no citu dzīvnieku [[asinis|asinīm]]. Sastopams [[Centrālamerika|Centrālamerikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] [[tropi|tropu]] un [[subtropi|subtropu]] reģionos, no [[Meksika]]s līdz [[Čīle]]s ziemeļiem un [[Argentīna]]i.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Anrī de La Volks
 |    vārds_orig = ''Henry de La Vaulx''
 |        attēls = La Vaulx.png
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1870
 |    dz_mēnesis = 4
 |      dz_diena = 2
 |      dz_vieta = {{vieta|Francija|Bērvila}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1930
 |     m_mēnesis = 4
 |       m_diena = 18
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Džērsija}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{FRA}}
 |       tautība = francūzis
 |  nodarbošanās = aviācijas pilots
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Cat main|Pasaules čempionāts daiļslidošanā junioriem}}
{{Commons cat|World Junior Figure Skating Championships|Pasaules čempionāts daiļslidošanā junioriem}}
[[Kategorija:Daiļslidošana]]
[[Kategorija:Daiļslidošanas čempionāti]]
[[Kategorija:Pasaules čempionāts daiļslidošanā|Juniori]]

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Maskavas forštates ielu ekspedīcija
| datums     = {{dat|2015|3|13|N}}
| laiks      = 12.00
| vieta      = [[Maskavas forštate]]
| virtuve    =
| wifi       =
| adrese     =
| dalībnieki = Ieradās
# [[Lietotājs:Driver24|Driver24]]
# [[Lietotājs:Dzintarsable|Dzintarsable]] (tagad [[Lietotājs:Titāns|Titāns]])
# [[Lietotājs:GreenZeb|GreenZeb]]
}}

sentences:
{{Infobox organization
| name          = Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība
| native_name   =
| image         =
| size          =
| caption       =
| abbreviation  = LBAS
| formation     = 1990. gada 25. maijs<ref name="LBASvesture">{{Tīmekļa atsauce|url=https://arodbiedribas.lv/mes/vesture/no-1990-lidz-2003-gadam/|title=Vēsture, No 1990. līdz 2003. gadam|publisher=''LBAS''|accessdate={{dat|2020|5|4||bez}}|author=|language=|archive-date={{dat|2020|08|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200813172254/https://arodbiedribas.lv/mes/vesture/no-1990-lidz-2003-gadam/}}</ref>
| type          = [[nevalstiska organizācija]],
[[arodbiedrība|arodbiedrību]] savienība
| status        =
| membership    = 20 arodbiedrības
| headquarters  = {{vieta|Latvija|Rīgas Tautas nams}}
 Bruņinieku ielā 29/31
| leader_title  = Priekšsēdētājs
| leader_name   = [[Egils Baldzēns]]
| subsidiaries  =
| website       = {{URL|https://arodbiedribas.lv/|arodbiedribas.lv}}
| footnotes     =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Landafas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Llandaff_Cathedral_(geograph_3435762_cropped).jpg
| image_size            =
| caption               = Landafas katedrāle
| map_type              = Velsa#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Landafas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 51.4957
| longd                 = -3.2179
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Velsa|Kārdifa}}
| religious_affiliation = [[Velsas baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = katedrāle
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džons Vūds, vecākais]]
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1120]]. gads ([[1734]]. gads)
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Landafas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q747856"
}
</mapframe>
'''Landafas katedrāle''' ({{val|en|Llandaff Cathedral}}, {{val|cy|Eglwys Gadeiriol Llandaf}}), arī '''Sv. Pētera un Pāvila aar Sv. Dfrigu, Teilo un Eidogvi katedrāles baznīca''' ({{val|en|Cathedral Church of Saints Peter and Paul with Saints Dyfrig, Teilo, and Euddogwy}}) ir [[Velsas baznīca]]s ([[anglikānisms|anglikāņu]]) [[katedrāle]], kas atrodas [[Velsa]]s galvaspilsētā [[Kārdifa|Kārdifā]]. Senatnē dibinātās [[Landafas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences: '''Objektīvs''' ir [[gaisma|gaismu]] savācoša [[optika|optiskā]] [[sistēma]], kura ataino objektu. Objektīva sastāvdaļas var būt gan [[lēca]]s, gan [[spogulis|spoguļi]]. Objektīvs tiek piemontēts [[fotoaparāts|fotoaparāta]] korpusam. Tāpat kā pats objekts, arī radītais attēls ir [[3D|trīsdimensionāls]]. Lai arī pietiktu ar vienu parastu izliektu lēcu, tādas nepieciešamas vairākas, lai novērstu attēla kropļojumus. Atainoti tiek visi objekti, kas nokļūst objektīva redzeslaukā. Principā nav atšķirību starp objektīvu, kuru izmanto fotoaparātam, objektīvu, kuru izmanto [[mikroskops|mikroskopam]] un objektīvu, kuru izmanto [[teleskops|teleskopam]]. Atšķirības ir tikai [[stikls|stikla]] (izmanto arī citus materiālus, stikls ir visizplatītākais) elementos, to izvietojumā un citos parametros, kas veido objektīva raksturlielumus. Atkarībā no pašas ierīces konstrukcijas, kas tiek izmantota attēla iegūšanai, objektīvs var būt pastāvīgi fiksēts pie aparāta vai arī nomaināms ar citiem objektīviem.

sentences: Šajā lapā Vikipēdijas latviešu valodā kopienas dalībnieki tiek aicināti izteikt savas tehniskās vēlmes/vajadzības, tā norādot, kas viņiem ir svarīgs vai darbību Vikipēdijā traucējošs. [[:m:Community Wishlist Survey|Ikgadējās globālās aptaujas]] lokālā versija.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus trichocarpa|attēls=Populus-trichocarpa.JPG|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus trichocarpa|suga_lv=Spilvaugļu papele|kategorijas=nē|attēls2=Mono Lake - Populus trichocarpa next to Lee Vinning Creek.JPG}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Panthera_tigris_virgata.jpg
| att_nosaukums = Kaspijas tīģeris Berlīnes zoodārzā 1899. gadā
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Felidae
| dzimta_lv =Kaķu dzimta
| ģints =Panthera
| ģints_lv =Panteras
| suga =P. tigris
| suga_lv =Tīģeris
| pasuga =P. t. virgata
| pasuga_lv = Kaspijas tīģeris
| binomial =†Panthera tigris virgata <small>([[Johann Karl Wilhelm Illiger|Illiger]], 1815)</small>
|kategorijas=nē
| izplatība =

sentences:
{{Tauta|native_name=къумукъ, kumuk
|skaits=~600 000
|reliģija=[[sunnītu islāms]]
|valoda=[[kumiku valoda|kumiku]]
|regions={{RUS}} 565 830 (2021)
no tiem 496 455 [[Dagestāna|Dagestānā]]
{{flag|Turcija}} 10 000
{{flag|Kazahstāna}} 481 (2009)
{{flag|Ukraina}} 718 (2001)
{{flag|Baltkrievija}} 360 (2009)
{{flag|Latvija}} 33 (2020)

|attēls=
|flag=
|related=[[Krimas tatāri]] un citas [[tjurki|tjurku]] tautas
}}

sentences: '''19. septembris''' ir gada 262. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (263. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 103 dienas.

sentences:
'''HAT-P-7b''' ir [[citplanēta]], kura riņķo ap zvaigzni [[HAT-P-7]], kas atrodas 318 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbja zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir 0,0377 [[Astronomiskā vienība|AU]] un gads uz tās ilgst 2,20473 dienas. Tā kā planēta atrodas ļoti tuvu zvaigznei, uz planētas ir pārāk karsts, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi, kā uz Zemes. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo HAT-P-7b, tad uz tās būtu 2027 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli.
,
Planētas masa ir 1,802 reižu lielāka par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]], un tās rādiuss ir 1,421 reizes lielāks nekā Jupiteram. Masas un rādiusa raksturlielumu dēļ to pieskaita pie Jupitera tipa planētām.

sentences: '''EP ieraksts'''<ref group="P">EP ir saīsinājums no angļu valodas nosaukuma ''Extended play''.</ref>, '''minialbums''' jeb '''mazalbums''' ir mūzikas ieraksta apzīmējums, kas parasti tiek izmantots [[skaņu plate|skaņu platēm]] vai [[kompaktdisks|kompaktdiskiem]], kas satur pārāk daudz dziesmu, lai būtu [[singls]], bet kas ir pārāk nepilnīgs, lai iegūtu [[mūzikas albums|albuma]] nosaukumu. Atšķirībā no maksisingla EP satur atšķirīgas dziesmas (maksisinglā mēdz būt iekļautas vairākas vienas dziesmas variācijas vai remiksi). EP parasti tiek iekļauti 4 līdz 7, bet citreiz pat 9 skaņdarbi, savukārt dziesmu kopējais ilgums ir 15 līdz 25 minūtes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theofficialcharts.com/docs/Official%20UK%20Charts%20Singles%20Rules%20October%202007.pdf |title=Official UK Charts Singles Rules |access-date={{dat|2010|05|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090419083313/http://www.theofficialcharts.com/docs/Official%20UK%20Charts%20Singles%20Rules%20October%202007.pdf |archivedate={{dat|2009|04|19||bez}} }}</ref><ref name="UKCA">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theofficialcharts.com/docs/NEW_Album_Chart_Rules_2007_2.pdf |title=Official Rules For Chart Eligibility — Albums |access-date={{dat|2011|07|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070627231755/http://www.theofficialcharts.com/docs/NEW_Album_Chart_Rules_2007_2.pdf |archivedate={{dat|2007|06|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Referendums
|nosaukums = "Vai Skotijai jābūt neatkarīgai valstij?" <br />(''Should Scotland be an independent country?'')
|par = 1 617 989
|par% = 44.7
|pret = 2 001 926
|pret% = 55.3
|atbalsts = 1
|derīgas = 3 619 915
|derīgo% = 99.91
|nederīgas = 3429
|nederīgo% = 0.09
|kopā = 3 623 344
|aktivitāte% = 84.59
|vajadzīgā_aktivitāte = 50
|elektorāts = 4 283 392
|avots = {{url|http://www.bbc.com/news/uk-scotland-29270441}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|    attēls = Alone_Ranger_(cropped).jpg
|    valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
|      tips = Chordata
|   tips_lv = Hordaiņi
|     klase = Mammalia
|  klase_lv = Zīdītāji
|     kārta = Carnivora
|  kārta_lv = Plēsēji
|    dzimta = Canidae
| dzimta_lv = Suņu dzimta
|     ģints = Canis
|  ģints_lv = Suņi
|      suga = Canis aureus
|   suga_lv = Zeltainais šakālis
|  binomial = Canis aureus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =  {{center|Izplatība 20. gadsimtā}}
 {{center|Izplatība 21. gadsimtā}}
}}
'''Zeltainais šakālis''' (''Canis aureus'') jeb '''zelta šakālis''', arī vienkārši '''šakālis''' ir [[Suņu dzimta|suņu dzimtas]] (''Canidae'') [[plēsējs]]. Tas apdzīvo [[Eiropa]]s [[Vidusjūra]]s reģiona austrumus, [[Tuvie Austrumi|Tuvos Austrumus]] un [[Dienvidāzija|Dienvidāziju]] līdz [[Birma]]i.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/3744 |title=Canis aureus (Golden Jackal, Asiatic Jackal, Common Jackal) |access-date={{dat|2009|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2009|04|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20090413111957/http://www.iucnredlist.org/details/3744 }}</ref> Tas ir lielākais starp šakāļiem, un vienīgais, kas dzīvo ārpus [[Āfrika]]s. Šakālis mājo galvenokārt [[tuksnesis|tuksnešu]] un pustuksnešu [[bioma|biomās]].<ref name="dz"/> Eiropā pēdējās desmitgadēs izplatījies uz ziemeļiem, sasniedzot arī [[Baltijas valstis]].

sentences: '''21. decembris''' ir gada 355. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (356. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 10 dienas.

sentences: {{Commonscat|Seas of Japan|Japānas jūras}}

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|United Kingdom|Apvienotā Karaliste}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Vīnskābes optisko izomēru struktūrformulas

Vīnskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H6O6
|molmasa=150,09
|blīvums=optiskajiem izomēriem 1759,8 kg/m3
mezovīnskābei 1666 kg/m3
racemāta kristālhidrātam 1697
|kušanas temperatūra=optiskajiem izomēriem 170 °C
mezovīnskābei 140 °C
racemātam 203—205 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Vīnskābe''' (dihidroksidzintarskābe, 2,3-dihidroksibutāndiskābe, НООС–СНОН–СНОН–СООН) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Vīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Vīnskābes sāļus sauc par '''tartrātiem''' (no {{val|la|cremor tartari}} — 'vīnakmens').

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Dasyurus_maculatus.jpg
| att_nosaukums =[[Plankumainais caunsomainis]]
(''Dasyurus maculatus'')
| att_izmērs=250px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Dasyuromorphia
| kārta_lv=Plēsīgie somaiņi
| iedalījums=
* [[Nambatu dzimta]] (''Myrmecobiida'')
* [[Plēsējsomaiņu dzimta]] (''Dasyuridae'')
* †[[Vilksomaiņu dzimta]] (''Thylacinidae'')
| binomial=Dasyuromorphia ([[Theodore Gill|Gill]], 1872)
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ģimene
| operators =
| attēls = The Family 2013, Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Liks Besons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Daiena Egrona]]
* [[Džons D'Leo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Family''
| studija = * ''EuropaCorp''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''TF1 Films Production''
* ''Grive Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''EuropaCorp Distribution''
* ''Relativity Media''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|9|10}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|78,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2404311/|title=
The Family (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ģimene"''' ({{Val|en|The Family}}, {{Val|fr|Malavita}}) ir 2013. gada [[Francija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas kriminālfilma, kuras režisors ir [[Liks Besons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Mišela Feifere]], [[Tomijs Lī Džonss]], [[Daiena Egrona]] un [[Džons D'Leo]]. Filma balstīta uz Tonīno Benakvistas romānu ''Malavita''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Baiļu rags
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|182,3 miljoni}}
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1991|11|15}}
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''[[Cappa Films]]''
* ''[[Tribeca Productions]]''
| operators = [[Fredijs Frānsiss]]
| oriģinālnos = ''Cape Fear''
| mūzika = * [[Bernards Hermans]]
* [[Elmers Bērnstīns]]
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Niks Nolte]]
* [[Džesika Lenga]]
* [[Džuljeta Lūisa]]
* [[Džo Dons Beikers]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Gregorijs Peks]]
| scenārijs = [[Veslijs Striks]]
| producents = [[Barbara De Fina]]
| režisors = [[Mārtins Skorsēze]]
| žanrs = psiholoģiskais trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Cape fear 91.jpg
| imdb =
}}
'''"Baiļu rags"''' ({{Val|en|Cape Fear}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskais trilleris, kura režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Niks Nolte]], [[Džesika Lenga]], [[Džuljeta Lūisa]], [[Džo Dons Beikers]], [[Roberts Mičums]] un [[Gregorijs Peks]]. Šī bija pēdējā pilnmetrāžas filma, kurā piedalījās Gregorijs Peks. Filma ir balstīta uz 1957. gada [[Džons Makdonalds (rakstnieks)|Džona Makdonalda]] romāna ''[[The Executioners]]'' motīviem. "Baiļu rags" ir [[jauns ekranizējums|rimeiks]] 1962. gada [[Baiļu rags (1962. gada filma)|tāda paša nosaukuma]] filmai, kurā galvenās lomas atveidoja Peks un Mičums.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mārtiņš Lācis
| vārds_orģ           =
| attēls              = Latsis.JPG
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = Ukrainas [[Viskrievijas Ārkārtas komisija|Ārkārtējās komisijas]] vadītājs
| term_sākums         = 1919
| term_beigas         = 1921
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1888|12|16}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Vecpiebalgas pagasts|td=Latvija}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1938|3|20|1888|12|16}}
| mir_vieta           = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskavas apgabals|Butovas poligons|td=Krievija}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[Padomju Savienības komunistiskā partija]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Mārtiņš Lācis''' (dzimis {{dat|1888|12|16}}, miris {{dat|1938|3|20}}), īstajā vārdā '''Jānis Sudrabs''', bija [[Latvieši|latviešu]] izcelsmes padomju revolucionārs un rakstnieks.<ref name="lat">{{LAT e|3|631}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|luterāņu mācītāju|Feldmanis|Feldmanis}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Roberts Emīls Feldmanis
|          vārds_orig =
|              attēls = Roberts Feldmanis 1937.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums = 1937. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1910
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = [[Viļņa]], [[Viļņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LTU}})
|              m_gads = 2002
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas Republika]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Latvija]]s
|             tautība = [[latvieši|latvietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ugunsgrēki
| operators =
| attēls = Incendies.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, mistērija
| režisors = [[Denī Vilnēvs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Lubna Azabāla]]
* [[Melisa Desomeo-Polīna]]
* [[Maksims Godets]]
* [[Remī Žirārs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Incendies''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Entertainment One''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|9|4}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{CAN}}
| valoda = * [[Arābu valoda|arābu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Incendies#tab=box-office|title=Incendies (2010) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|6|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ugunsgrēki"''' ({{Val|en|Incendies}}) ir 2010. gada [[Kanāda]]s drāmas filma, kuras režisors ir [[Denī Vilnēvs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Lubna Azabāla]], [[Melisa Desomeo-Polīna]], [[Maksims Godets]] un [[Remī Žirārs]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Važdī Muavāds|Važdī Muavāda]] 2003. gada lugu.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Nomans Čelebidžihans
 |    vārds_orig = ''Noman Çelebicihan''
 |        attēls = Noman Chelebicihan.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1885
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Perekopskas apriņķis|Tavričeskas guberņa|td=Ukraina}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1918
 |     m_mēnesis = 2
 |       m_diena = 23
 |       m_vieta = [[Sevastopole]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[politiķis]], sabiedriskais darbinieks
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Stambulas Universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Nomans Čelebidžihans''' ({{val|crh|Noman Çelebicihan}}, dzimis 1885. gadā, miris {{dat|1918|2|23}}) bija [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] politiķis un sabiedriskais darbinieks, [[Krimas Tautas Republika]]s pirmais priekšsēdētājs, [[Krima]]s, [[Baltkrievija]]s, [[Lietuva]]s un [[Polija]]s [[musulmaņi|musulmaņu]] pirmais [[muftijs]]. Rakstīja prozu un dzeju. Pazīstams arī kā dzejoļa ''Ant etkenmen'' autors, kas kļuva par [[Krimas tatāru himna|Krimas tatāru himnu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lycopodiella inundata 005.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Lycopodiella inundata|Palu staipeknītis}}
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| apakšvalsts=Pteridophytes
| apakšvalsts_lv=Sporaugi
| nodalījums =Lycopodiophyta
| nodalījums_lv =Staipekņu nodalījums
| klase =Lycopodiopsida
| klase_lv =Staipekņu klase
| rinda =Lycopodiales
| rinda_lv =Staipekņu kārta
| dzimta =Lycopodiaceae
| dzimta_lv =Staipekņu dzimta
| ģints =Lycopodiella
| ģints_lv=Staipeknīši
| binomial=Lycopodiella
| kategorijas =nē
}}
'''Staipeknīši''' ({{val-la|Lycopodiella}}) ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') viena no [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kurā ir 38 [[suga]]s. Staipeknīšu izplatība ir ļoti plaša, bet lielākā daļa sugu aug [[Centrālamerika]]s un [[Dienvidamerika]]s [[tropi|tropu]] [[bioma|biomā]] un [[Jaungvineja|Jaungvinejā]]. Staipeknīšu ģints augiem patīk mitra vai slapja [[augsne]], tādēļ tos [[angļu valoda|angļu valodā]] mēdz saukt par '''purva staipekņiem'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.arthurhaines.com/botanical_notes/BotNotes_N12.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|10|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131010041324/http://www.arthurhaines.com/botanical_notes/BotNotes_N12.pdf |archivedate={{dat|2013|10|10||bez}} }}</ref>

sentences: '''Daugavmalas tirgus''' bija no 16. līdz 20. gadsimtam bija galvenais [[Rīga]]s [[tirgus]], kas atradās [[11. novembra krastmala|Daugavmalā]]. Tagad tirgus vietā atrodas [[11. novembra krastmala]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Karpa
|        attēls = Common carp.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopterygii
|      klase_lv = Starspurzivis
|         kārta = Cypriniformes
|      kārta_lv = Karpveidīgās
|        dzimta = Cyprinidae
|     dzimta_lv = Karpu dzimta
|   apakšdzimta = Cyprininae
|apakšdzimta_lv = Īstās karpas
|         ģints = Cyprinus
|      ģints_lv = Karpas
|       ģints_r = Karpu ģints
|          suga = Cyprinus carpio
|       suga_lv = Karpa
|      binomial = Cyprinus carpio <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Vecmāte''' jeb '''akušiere''' (no {{val|fr|accoucher}} — 'palīdzēt dzemdībās') ir [[medicīna|medicīnisko]] izglītību ieguvusi [[ārstniecības persona]], kas nodrošina [[dzemdības|dzemdību]] palīdzību.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastā dille
|           attēls = Illustration Anethum graveolens0.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Anethum
|         ģints_lv = Dilles
|          ģints_r = Dilles
|             suga = A. graveolens
|          suga_lv = Parastā dille
|           suga_r = Dilles
|         binomial = Anethum graveolens
|         sinonīmi = ''Peucedanum graveolens''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''28. decembris''' ir gada 361. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (362. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 4 dienas.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Ibrāhīma kungs un Korāna ziedi"
| attēls           = Schmitt 05.jpg
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Ēriks Emanuēls Šmits]]
| title_orig       = ''Monsieur Ibrahim et les Fleurs du Coran''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     = Marselino Čions (''Marcelino Truong'')
| country          = {{vieta|FRA}}
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           = ''Le cycle de l'invisible''
| subject          =
| genre            = [[romāns]]
| publisher        = Albina Mišela izdevniecība
| pub_date         = 2001
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = "[[Milarepa]]" (1997)
| followed_by      = "[[Oskars un rozā dāma]]" (2002)
}}
'''"Ibrāhīma kungs un Korāna ziedi"''' ({{val-fr|Monsieur Ibrahim et les Fleurs du Coran}}) ir [[Beļģija]]s rakstnieka [[Ēriks Emanuēls Šmits|Ērika Emanuēla Šmita]] romāns no noveļu un romānu cikla ''Le cycle de l'invisible''. Sarakstīts [[franču valoda|franču valodā]], pirmo reizi izdots 2001. gadā Albina Mišela izdevniecībā.

sentences:
''Sīkākus datus par cēlgāzēm var atrast rakstā [[cēlgāzes]].''
{{Commonscat|Noble gases}}

sentences: '''Sponsors''' (no {{val|la|spondeo}} — ‘galvo, garantē’) ir [[Fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kas finansē kādu konkrētu pasākumu. Sponsors atšķirībā no [[Investors|investora]] piešķir finansējumu bez mērķa gūt ienākumus no ieguldījuma.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
'''Mitrovičs''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Noziegumi]]
[[Kategorija:Starptautiskās attiecības]]
[[Kategorija:Ūdens transports]]

sentences: '''Polinoms''' ir [[funkcija]], kas izsakāma kā viena vai vairāku [[Monoms|monomu]] summa no viena vai vairākiem mainīgajiem. Piemēram, funkcija <math>\ x^2+3x-5</math> ir vienargumenta polinoms, kura mainīgais ir <math>\ x</math>. <math>\ f=3x^2-4xy+x+2y-7</math> ir divargumentu polinoms, kura mainīgie ir <math>\ x</math> un <math>\ y</math>.

sentences: '''Dreiliņi''' jeb '''Dreilingi''' ({{val|de|von, Dreiling}}) bija [[Rīgas patricieši|Rīgas patriciešu]] un muižnieku dzimta.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''A cappella''''' ir jēdziens [[itāļu valoda|itāļu valodā]], ko izmanto [[mūzika|mūzikā]] un kas nozīmē [[dziedāšana|dziedājumu]] bez instrumentāla pavadījuma. Šādu dziedājumu var izpildīt gan grupās, gan solo.

sentences:
{{Coord|36|21|51|N|094|12|59|W|display=title}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Wal-Mart Stores, Inc.
| logo =
| caption =
| type = Publiska
| traded_as =
| foundation = 1962
| founder = [[Sems Voltons]]
| location = {{vieta|ASV|Ārkanzasa|Bentonvila}}
| locations = 11047(2013)
| area_served = {{flaga}} Visa pasaule
| key_people =
| industry = [[Mazumtirdzniecība]]
| revenue = {{nowrap|{{increase}} [[ASV dolārs|US$]] 469,162 miljardi (2013)}}
| operating_income = {{increase}} US$ {{0|0}}27,801 miljardi (2013)
| net_income = {{increase}} US$ {{0|0}}16,999 miljardi (2013)
| assets = {{increase}} US$ 203,105 miljardi (2013)
| equity = {{increase}} US$ {{0|0}}76,343 miljardi (2013)
| num_employees = ap 2,2 miljoni (2013)
| divisions = [[Walmart Canada]]
| subsid = [[Walmex]]
[[Asda]]
[[Sam's Club]]
[[Seiyu Group]]
| homepage = {{URL|http://www.walmartstores.com/}}
{{URL|http://www.walmart.com/}}
}}
'''Wal-Mart Stores, Inc.''' ir publisks [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mazumtirdzniecības veikalu tīkls. Pēc ''[[Forbes]]'' datiem tā ir 18. lielākā publiskā akciju sabiedrība pasaulē. Tāpat tā ir lielākā akciju sabiedrība pēc ieņēmumiem. Tas ir lielākais privātais darba devējs pasaulē ar vairāk nekā 2 miljoniem darbinieku un lielākais uzņēmums pasaulē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lēlanda Savienotās valstis
| attēls                   =  United states of leland ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The United States of Leland''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Metjū Raiens Hodžs]]
| producents               =
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Bērnijs Moriss]]
* [[Džona Smits]]
| scenārija autors         = Metjū Raiens Hodžs
| galvenajās lomās         =
* [[Dons Čīdls]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Kriss Kleins]]
* [[Džena Malone]]
* [[Lena Olina]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Mārtins Donovans]]
| mūzika                   = [[Džeremijs Iniks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Thousand Words]]''
* ''[[MDP Worldwide]]''
* ''[[Trigger Street Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2003|1|18|}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/united-states-leland-2003|title=The United States of Leland|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 23, 2019|archive-date={{dat|2019|08|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190823175817/https://bbfc.co.uk/releases/united-states-leland-2003}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|343 847}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=unitedstatesofleland.htm|title=The United States of Leland (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lēlanda Savienotās valstis"''' ({{val|en|The United States of Leland}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Metjū Raiens Hodžs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dons Čīdls]], [[Raiens Goslings]], [[Kriss Kleins]], [[Džena Malone]], [[Lena Olina]], [[Kevins Speisijs]], [[Mišela Viljamsa]] un [[Mārtins Donovans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|1|18||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka hidroksīda paraugs
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 20427-58-1
|      ķīmiskā formula = Zn(OH)2
|              molmasa = 99,424
|              blīvums = 3053
|  kušanas temperatūra = 125 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Cinka hidroksīds''' ir viens no tipiskajiem [[amfoteritāte|amfotērajiem]] [[hidroksīdi]]em.  Zn(OH)2 ir bezkrāsaina kristāliska viela — sīki, gari, prizmatiski kristāli.<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cinka hidroksīdam pazīstamas 5 [[polimorfija|polimorfās]] modifikācijas, no kurām stabila ir tikai [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] modifikācija.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 468. lpp. {{krieviski}}</ref> Praktiski nešķīst ūdenī un etanolā.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Bridgestone
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
|traded_as         = <!--{{Tyo|5108}}<br>{{OTC Pink|BRDCY}}-->
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1931. gads]]
|founder           = ''Shojiro Ishibashi''
| defunct          =
| location_city    = [[Tokija]]
| location_country = {{JPN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = mašīnbūve
| products         = [[riepa]]s
| services         =
|revenue           =  {{increase}} 3,024 triljoni [[Japānas jena|JPY]] (2011.)
|operating_income  =  {{increase}} 191,32 miljardi JPY (2011.)
|net_income        =  {{increase}} 102,97 miljardi JPY (2011.)
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
|assets            =  {{increase}} 2,677 miljardi JPY (2011.)
|equity            =  {{increase}} 1,165 miljardi JPY (2011.)
| owner            =
| num_employees    = ~ 140 000
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
|homepage          =  [http://www.bridgestone.com/ bridgestone.com]
| footnotes        =
| intl             = yes
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Viļaka
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Vilaka no Semenovas.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Viļaka, iebraucot pilsētā no dienvidu puses
 | image_flag               = Flag_of_Viļaka.png
 | flag_link                = Viļakas karogs
 | image_shield             = Viļakas pilsētas ģerbonis.svg
 | shield_link              = Viļakas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd = 57| latm = 11| lats = 03| latNS =N
| longd = 27| longm = 40| longs = 21| longEW =E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Balvu novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1945]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Marienhausen}}
 | area_total_km2           = 6.4
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Viļaka}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 95
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4583
 | website                  = {{URL|www.vilaka.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Viļaka''' ({{val|ltg|Vileks}}) ir pilsēta [[Latvija]]s ziemeļaustrumos, [[Latgale]]s ziemeļos, [[Balvu novads|Balvu novadā]]. Atrodas [[Viļakas ezers|Viļakas ezera]] krastā, pilsētas robeža daļēji iet pa [[Koura]]s (Kiras) upi. Viļaka ir {{nobr|28 km}} attālumā no novada centra [[Balvi]]em un {{nobr|246 km}} attālumā no [[Rīga]]s, tikai {{nobr|8 km}} no [[Krievija]]s robežas.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2462''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2462''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Kobalt-M]]
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = [[Jantar'-4K2M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[CSKB Progress]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|4|16|SK}} 15:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Sojuz-U]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2010
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~100 dienas
| Beigu_gads             = 2010
| Beigu_datums           = {{dat|2010|7|21|SK}} 09:10 UTC
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2010-014A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2010" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 67,16°
| Periods                = 89,94 min
| Apoapsīda              = 366 km
| Periapsīda             = 177 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[Kosmos-2450]]
| KA_nāk                 = [[Kosmos-2472]]
}}
'''Kosmos-2462''' (''Космос-2462'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada aprīlī.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Jūrmalas pilsētas pamatskola
|location               = Dzirnavu iela 20, [[Jūrmala]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 41 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 37 | longs = 37 | longEW = E
|schooltype             = internātpamatskola bērniem ar īpašām vajadzībām
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = 1974 (1944)
|approx                 =
|founded                =
|founder                =
|status                 = Aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Iļģuciems
|attels             =
|paraksts           = Lidoņu iela, [[2009. gads|2009]]. gads
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Nordeķi]]
|platiba            = 2,442 km²
|iedzivotaju_skaits = 21 715 ([[2020. gads|2020]])
|iever_celtnes      = [[Nordeķu muiža]]
|udenstilpnes       = [[Daugava]]
|parki              = [[Nordeķu parks]]
|autobuss           = [[3. autobusu maršruts (Rīga)|3.]] [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13.]] [[30. autobusu maršruts (Rīga)|30.]] [[54. autobusu maršruts (Rīga)|54.]]
|trolejbuss         = [[9. trolejbusu maršruts (Rīga)|9.]] [[25. trolejbusu maršruts (Rīga)|25.]]
|tramvajs           = [[5. tramvaju maršruts (Rīga)|5.]]
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1007<br />LV-1055
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/ilguciems/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Nukuoro
|attēls              = Nukuoro ISS013-E-28610.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Nukuoro''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 3 |latm= 51 |lats=  |latNS= N
|longd=154 |longm= 56 |longs=  |longEW=E
|platība             = 1,67
|garums              = 8
|platums             = 6
|lagūna              = 27,25
|atols               = 40
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 44
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpeja]]
|iedzīvotāji         = 210 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 125,7
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = Nukuoro
|piezīme =
}}
'''Nukuoro''' ({{val|nkr|Nukuoro}}) ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpejas]] pavalstī, administratīvi veido atsevišķu municipalitāti. Atola iedzīvotāji ir polinēzieši, runā [[nukuoro valoda|nukuoro valodā]], kas tuva [[samoāņu valoda]]i. Nukuoro ir viens no diviem [[Polinēzijas eksklāvi]]em Mikronēzijā, otrs ir [[Kapinamarani]].

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = UNC Lacrosse.jpg|thumb|230px
|att_izm     =
|apraksts    =
|savienība   = World Lacrosse
|iesauka     =
|pirmais     = 12. gadsimta vidus vai agrāk, [[Ziemeļamerika]]
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    =
|komanda     = 10
|jdzimums    =
|kategorijas = [[komandu sports]]
[[nūjas un bumbiņas spēles|nūja un bumbiņa]]
|bumba       = [[lakrosa bumbiņa]]
|olimpisks   = 1904—1908
paraugdemonstrējumi: 1928—1948
}}

sentences: Šajā rakstā uzskaitītas pazīstamākās [[operētājsistēma]]s to izveidošanas hronoloģiskā secībā, sākot no [[1957]]. gada. Pilnu operētājsistēmu uzskaitījumu skat. [[Operētājsistēmu uzskaitījums|šeit]].

sentences: {{Commonscat|Gymnastics at the Olympics|Vingrošana olimpiskajās spēlēs}}

sentences: '''Rusova Livonijas hronika''' ([[vācu valoda|vāciski]]: ''Chronica der Prouintz Lyfflandt''; 1578; 1584) ir jaunākā [[Livonijas hronika]], kurā aprakstīta [[Livonija]]s vēsture no tās pirmsākumiem līdz 1583. gadam.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Džeimss Luiss Gomezs
|Attēls = Taboocrop.jpg
|Att_izm = 220 px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1975|7|14}}
|Vieta =  Boil Heigta, [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[balss]], [[sintezators]]
|Žanrs = [[Hiphops]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], aktieris
|Gadi = [[1995]]—pašlaik
|Darbojies_arī = [[Black Eyed Peas]]
|Mlapa = [http://www.blackeyedpeas.com/ blackeyedpeas.com]
|Dzimums = V
}}
'''Džeimss Luiss Gomezs''' ({{val|en|Jaime Luis Gómez}}, dzimis {{dat|1975|07|14}}, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bakotopia.com/node/28161 |title=Bakotunes Episode 45 | Bakotopia<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|06|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110122093907/http://www.bakotopia.com/node/28161 |archivedate={{dat|2011|01|22||bez}} }}</ref> labāk pazīstams ar savu skatuves vārdu '''Tabū''' ({{val|en|Taboo}}), ir amerikāņu mūziķis un aktieris, labāk pazīstams kā grupas Black Eyed Peas dalībnieks.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Andželo Teilors
 |      vārds_orig = ''Angelo Taylor''
 |          attēls = Taylor in blue-cropped.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|12|29}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Džordžija|Olbani|3s=Olbani (Džordžija)}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 188 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 77 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = 400 m/b<br />400 m
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Andželo Teilors''' ({{val|en|Angelo F. Taylor}}; dzimis {{dat|1978|12|29}} [[Olbani (Džordžija)|Olbani]], [[Džordžija|Džordžijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu [[vieglatlēts]], startē [[400 m barjerskrējiens|400 m barjerskrējiena]] un [[400 m]] distancēs.

sentences: '''MS-DOS''' ir kompānijas [[Microsoft]] [[DOS]] implementācija, kas bija pirmā plaši lietotā [[operētājsistēma]] [[IBM PC]] saimes [[personālais dators|datoros]]. Tās pirmā versija tika izlaista [[1981]]. gadā, un tai sekoja vairākas jaunas versijas, līdz Microsoft pārtrauca tās izstrādi [[1995]]. gadā. Tas bija pamatprodukts, kas ļāva Microsoft izaugt no [[programmēšanas valoda|programmēšanas valodu]] kompānijas līdz plaša spektra programmatūras izstrādes kompānijai.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Naukšēni
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Naukšēnu muižas pils 2000-11-11.jpg
| image_caption            = Naukšēnu muižas pils
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Valmieras novads]]
| subdivision_name2        = [[Naukšēnu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,88
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3006&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref> tagiem -->
| population_total         = 744
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57 | latm = 53 | lats = 1 | latNS = N
| longd = 25 | longm = 27 | longs = 10 | longEW = E
| elevation_m              = 55
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4244
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Naukšēni''' ir apdzīvota vieta [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Valmieras novads|Valmieras novada]] [[Naukšēnu pagasts|Naukšēnu pagasta]] centrs. Ciems izvietojies [[Rūja]]s upes krastā 7 km no [[Rūjiena]]s pie autoceļa [[P22]].

sentences: {{Citas nozīmes|sēklaugu vairošanās un izplatīšanas orgānu|Sēkla (nozīmju atdalīšana)|Sēkla}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Gramzdas pagasts
| karte             = Gramzdas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Gramzdas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Gramzdas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Gramzda
| platība           = 84,69
| iedzīvotāji       = 732<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD_01_07_2013/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2013
| blīvums           = {{#expr: 732 / 84.69 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Meža tipi [[Latvija|Latvijā]]''' meža ekosistēmu klasifikācija, kuru 20. gs. 60. - 70. gados izstrādāja mežzinātnieks Dr. hab. [[Kaspars Bušs]]<ref>Bušs K. Latvijas PSR mežu tipoloģijas pamati. Rīga, 1976.</ref>. Izdalot meža tipus tiek ņemta vērā kokaugu suga, pameža un zemsedzes augi, augsne un mitruma apstākļi.

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Pamplemuses botāniskais dārzs
| alt_name        =
| photo           = Victoria amazonica Pamplemousses.JPG
| photo_width     =
| photo_caption   = [[Karaliskā viktorija|Karaliskās viktorijas]] Pamplemuses botāniskajā dārzā.
| photo_alt       =
| map             = Maurīcija
| map_caption     =
| map_relief      = jā
| map_size        =
| latd=20  |  latm= 6 | lats=26  |  latNS=S
| longd=57 | longm=34 | longs=46 | longEW=E
| type            = [[Botāniskais dārzs]]
| prot_category   =
| location        = Maurīcija
| nearest_city    =
| area            = 37 ha
| created         = 1767
| visitation_num   = 250 000<ref>SSR Botanic Garden. Pamplemousses. Mauritius. Enjou Your Visit. Printed by the Government Printing Department</ref>
| website         = [http://ssrbg.govmu/org/English/Pages/default.aspx Sir Seewoosagur Ramgoolam Botanic Garden]
| children        =
}}
'''Pamplemuses botāniskais dārzs''' jeb '''Sera Sīvusagura Ramgulama botāniskais dārzs''' ir [[botāniskais dārzs]], kas atrodas [[Pamplemuse]]s pilsētā [[Maurīcija|Maurīcijā]] aptuveni 11 km uz ziemeļrietumiem no valsts galvaspilsētas [[Portluī]]. Tā platība ir 37 [[hektārs|ha]] un dārza pirmsākumi meklējami 1767. gadā.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #000000
| nos             = LASK
| logo_links      = LASK logo.png
| logo_izm        = 130px
| pilns           = ''Linzer Athletik-Sport-Klub''
| iesauka         = ''Die Schwarz-Weißen''<br />(melnbaltie)
| pilsēta         = {{Vieta|Austrija|Linca}}
| līga            = [[Austrijas futbola Bundeslīga|Austrijas Bundeslīga]]
| sez             = 2022.—2023.
| poz             = 3. vieta
| dib             = 1908
| dib_mēn         = 8
| dib_dat         = 7
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[Waldstadion]]''
| ietilp          = 6009
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Austrija}} Zīgmunds Grūbers
| tren            = {{flaga|Austrija}} Tomass Zāgeders
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://www.lask.at/}}
| sadarbojas      =
|pattern_la1 =_lask1920h|pattern_b1=_lask1920h|pattern_ra1 =_lask1920h| pattern_sh1 = _lask1920h |leftarm1=FFDD00|body1=FFFFFF|rightarm1=FFDD00|shorts1=FFFFFF|socks1=FFFFFF| pattern_la2 =_lask1920a|pattern_b2=_lask1920a|pattern_ra2 =_lask1920a| leftarm2=000000|body2=FFFFFF|rightarm2=000000|shorts2=000000|socks2=000000
}}
'''''Linzer Athletik-Sport-Klub''''', parasti saukts par '''LASK''' vai '''Lincas LASK''', ir [[Austrija]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Linca]]s. Klubs ir dibināts 1908. gadā, pašlaik spēlē [[Austrijas futbola Bundeslīga|Austrijas Bundeslīgā]]. Mājas spēles komanda aizvada ''[[Waldstadion]]'' (sponsorēšanas nolūkos saukts par ''Raiffeisen Arena''), kas atrodas [[Pašinga|Pašingā]]. Stadiona ietilpība ir 6009 vietas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.lask.at/lask/raiffeisen-arena/ |title=Raiffeisen Arena |language=de |accessdate={{dat|2019|8|30||bez}} |website=lask.at |archive-date={{dat|2019|08|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190816150609/https://www.lask.at/lask/raiffeisen-arena/ }}</ref> Eiropas kausu spēles aizvada [[Lincas stadions|Lincas stadionā]].

sentences: '''Antonovka''' ir vēla rudens ābeļu šķirne, kas plaši izplatīta bijušās [[Padomju savienība|Padomju Savienības]], agrāk arī [[Krievijas impērija]]s, teritorijā. Antonovkas popularitāte skaidrojama ar tās noturību pret aukstām ziemām un izcilām uzglabāšanas iespējām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Vicunacrop.jpg
|    att_nosaukums = [[Vikunja]] (''Vicugna vicugna'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|     apakškārta =Tylopoda
| apakškārta_lv=Biezpēdaiņi
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|    apakšdzimta = Camelinae
|  apakšdzimta_lv=Kamieļu apakšdzimta
|           cilts=Lamini
|           cilts_lv=Lamu cilts
|         ģints = Vicugna
|       ģints_lv =Vikunjas
|         binomial = Vicugna <small>([[René Primevère Lesson|R.Lesson]], 1842)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
'''Engelmanis''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Rumānija]]
[[Kategorija:Rumānija]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Trakie Ziemassvētki ar Kūperiem
| attēls                   = Love The Coopers Teaser.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Love the Coopers''
| žanrs                    = Ziemassvētku filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džesija Nelsone]]
| producents               =
* [[Maikls Londons]]
* [[Braiens Greizers]]
* [[Dženisa Viljamsa]]
* Džesija Nelsone
| scenārija autors         = [[Stīvens Rodžerss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Alans Ārkins]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Eds Helmss]]
* [[Džeiks Leisijs]]
* [[Daiena Kītone]]
* [[Entonijs Makijs]]
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Džūna Skviba]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Olīvija Vailda]]
| mūzika                   = [[Niks Jurata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Groundswell Productions]]''
* ''[[Imagine Entertainment]]''
| izplatītājs              =
* ''[[CBS Films]]''
* ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|11|4|Ostinas filmu festivāls|2015|11|13|ASV|2015|12|25|Latvija|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/christmas-coopers-2015|title=Christmas With the Coopers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 10, 2019|archive-date={{dat|2019|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401140713/http://www.bbfc.co.uk/releases/christmas-coopers-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lovethecoopers.htm|title=Love the Coopers (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 10, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|42,4 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Trakie Ziemassvētki ar Kūperiem"''' ({{val|en|Love the Coopers}}) ir 2015. gada Ziemassvētku komēdija, kuras režisore un viena no producentēm ir [[Džesija Nelsone]]. Galvenās lomas atveido [[Alans Ārkins]], [[Džons Gudmens]], [[Eds Helmss]], [[Džeiks Leisijs]], [[Daiena Kītone]], [[Entonijs Makijs]], [[Amanda Saifreda]], [[Džūna Skviba]], [[Marisa Tomeja]], [[Stīvs Mārtins]] un [[Olīvija Vailda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|11|4||bez}} Ostinas filmu festivālā.

sentences: '''''Hubble Deep Field''''' ('''''HDF''''') ir neliels [[Lielais Lācis|Lielā Lāča]] zvaigznāja apgabala attēls, kurš [[fotogrāfija|uzņemts]] no [[Habla kosmiskais teleskops|Habla kosmiskā teleskopa]]. Šajā attēlā ir redzams apgabals, kura lielums ir 5,3 kvadrātiskās [[leņķa minūte]]s — viena no divu miljonu debess sfēras daļām. Šis attēls tika izveidots no 342 daļām, kuras nofotogrāfēja ar platleņķa planetāro kameru ({{val-en|Wide Field and Planetary Camera 2, WFPC2}}), kura bija uzstādīta uz Habla teleskopa. Attēls tika uzņemts vairākas dienas [[1995]]. gadā no [[18. decembris|18. decembra]] līdz [[28. decembris|28.decembrim]].

sentences: '''Avogadro skaitlis''' ir [[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]] skaits vienā [[mols|molā]] [[vielas daudzums|vielas]]. Tā tas nosaukts par godu [[Itālija|itāliešu]] zinātniekam [[Amedeo Avogadro]], kurš dzīvoja 19. gadsimtā. Saskaņā ar mola definīciju Avogadro skaitlis ir vienāds visām [[viela|vielām]]. Kopš 2019. gada molu definē kā vielas daudzumu, kas satur precīzi 6.02214076×1023 elementārdaļiņu (piem. atomu).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=BIPM|date=2001-02|title=Publications of the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/38/1/12|journal=Metrologia|volume=38|issue=1|pages=95–96|doi=10.1088/0026-1394/38/1/12|issn=0026-1394}}</ref> Aptuveni atbilst un pirms tam definēts kā atomu skaits 12 [[Grams|gramos]] oglekļa-12 ([[Ogleklis|oglekļa]] [[izotops]] ar [[molekulu masa|atommasu]] 12).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Terrien|first=J|date=1971-01|title=News from the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/7/1/008|journal=Metrologia|volume=7|issue=1|pages=43–44|doi=10.1088/0026-1394/7/1/008|issn=0026-1394}}</ref>

sentences:
]]
'''Muzejs''' ({{val|la|museum}}; {{val|el2|museion}} — ‘mūzu templis’) ir vieta vai ēka, kur glabā un izstāda [[kultūra]]i nozīmīgus objektus. Muzeji nodarbojas ar [[Izglītība|izglītojošo]] un [[Pētniecība|pētniecisko]] darbu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada marts}}
{{Observatorijas infokaste
|name            = RATAN-600
|image           = RATAN 600.jpg
|caption         = RATAN-600
|organization    = [[KZA Speciālā astrofiziskā observatorija]]
|code            =
|location        = {{vieta|Krievija|Karačaja-Čerkesija|Zalenčukskas rajons|Zalenčukska}}
| map = Krievija#Krievijas Eiropas daļa#Kaukāzs#Eiropa
| latd=43.8258|latNS=N
| longd=41.5864|longEW=E
|altitude        = 970 m v.j.l.
|weather         =
|established     = 1968–1977
|website         = https://www.sao.ru/ratan/
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences: '''1. februāris''' ir gada 32. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 333 (334 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Cionisms''' ir starptautiska politiska kustība, kura atbalsta neatkarīgas [[ebrejs|ebreju]] valsts pastāvēšanu. Lai gan tā saknes ir daudz senākas, cionisms radās [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigās. Jēdziens kļuva plašāk pazīstams, pēc tam, kad [[Austroungārija]]s žurnālists [[Teodors Hercls]] to popularizēja savā grāmatā "Ebreju valsts" (''Der Judenstaat''). Sākotnēji cionisma galvenā ideja bija neatkarīgas Izraēlas valsts izveidošana. [[1948]]. gadā šāda valsts, [[Izraēla]], tika izveidota.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
'''Vordens''' var būt:

sentences: '''2. oktobris''' ir 275. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (276. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 90 dienas.

sentences: '''Nominatīvs''' ({{val|la|casus nominativus}}) ir [[locījums]], kas parasti apzīmē darbības darītāju. Tas atbild uz jautājumu ''kas?''.

sentences: '''Ivermektīns''' (''Ivermectin'') ir zāles, ko lieto daudzu veidu [[Parazītisms|parazītu]] invāziju ārstēšanai.<ref name="AHFS2016">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.drugs.com/monograph/ivermectin.html|title=Ivermectin|publisher=The American Society of Health-System Pharmacists|access-date=16 January 2016}}</ref> [[Cilvēks|Cilvēkiem]], to skaitā, var būt [[Dzīvniekutis|utis]], [[kašķis]], [[onhocerkoze]], [[strongiloidoze]], [[trihuriāze]], [[askaridoze]] un [[limfātiskā filariāze]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Drug Discovery a History.|date=2005|publisher=John Wiley & Sons|location=Chichester|isbn=978-0-470-01552-0|page=333|url=https://books.google.com/books?id=jglFsz5EJR8C&pg=PA333}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cdc.gov/parasites/ascariasis/health_professionals/index.html|title=Ascariasis - Resources for Health Professionals|last=CDC-Centers for Disease Control and Prevention|website=www.cdc.gov|access-date=28 December 2019|date=23 August 2019}}</ref> [[Veterinārmedicīna|Veterinārmedicīnā]] to lieto, lai novērstu un ārstētu [[Sirdstārpi|sirdstārpus]], akarozi u.c..<ref name="Sau2015">{{Grāmatas atsauce|title=Saunders Handbook of Veterinary Drugs: Small and Large Animal|date=2015|publisher=Elsevier Health Sciences|isbn=978-0-323-24486-2|page=420|edition=4|url=https://books.google.com/books?id=SJvmCgAAQBAJ&pg=PA420}}</ref> Ārēju invāziju gadījumā to var lietot iekšķīgi vai uzklāt uz ādas.<ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Panahi Y, Poursaleh Z, Goldust M|date=2015|title=The efficacy of topical and oral ivermectin in the treatment of human scabies|url=https://www.annals-parasitology.eu/go.live.php/download_default/D660/2015-61-1_11.pdf|journal=Annals of Parasitology|volume=61|issue=1|pages=11–16|pmid=25911032|access-date={{dat|2021|06|28||bez}}|archive-date={{dat|2020|04|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200404213228/https://www.annals-parasitology.eu/go.live.php/download_default/D660/2015-61-1_11.pdf}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|Vidzemes ģenerālsuperintendentu|Fišers|Fišers}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Fišers
|          vārds_orig = Johann Fischer
|              attēls = Londicer Fischer VRVM 56245.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1636
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Lībeka]] (tagad {{GER}})
|              m_gads = 1705
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 17
|             m_vieta = [[Magdeburga]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta = Zulcbaha, [[Rīga]], [[Magdeburga]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Amerika Sāmoa
American Samoa
|    pilnais_valsts_nosaukums = ASV Samoa
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag_of_American_Samoa.svg
|            karoga_nosaukums = ASV Samoa karogs
|              ģerboņa_attēls = Seal of American Samoa.svg
|           ģerboņa_nosaukums = ASV Samoa zīmogs
|             ģerboņa_platums =85px
|                 valsts_moto = ''"Samoa, Muamua Le Atua" ''
(Samoa, lai Dievs ir visupirms)
|                valsts_himna = ''"The Star-Spangled Banner, Amerika Samoa"''
|               kartes_attēls = American_Samoa_on_the_globe_(Polynesia_centered).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Pagopago]]
valdības rezidence [[Fanatono]]
| latd=14 | latm=17 | latNS=S | longd=170 | longm=42 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas = [[samoāņu valoda|samoāņu]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = [[ASV prezidents]]
|                valsts_galva = [[Džo Baidens]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[ASV Samoa gubernators|Gubernators]]
|               valsts_galva2 = [[Lemanu Peleti Mauga]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[ASV]] [[neinkorporēta teritorija]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Berlīnes līgums
|          neatkarības_datums = [[1899]].g.
|       neatkarības_notikums2 = Tutuilas cesija
|         neatkarības_datums2 = [[1900]].g.
|       neatkarības_notikums3 = Manuas cesija
|         neatkarības_datums3 = [[1904]].g.
|                 platība_km2 = 199
|               platība_rangs = 212
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|          iedzīvotāju_skaits = 45 443
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 213
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 353
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 33
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[ASV dolārs]]
|                valūtas_kods = USD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -11
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .as
|              tālsarunu_kods = 1 684
|                iso_kods_num = 016
|              iso_kods_alfa2 = AS
|              iso_kods_alfa3 = ASM
}}

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Posturālās ortostatiskās tahikardijas sindroms
| synonyms      = Posturālās tahikardijas sindroms (POTS)
| image         = Dependent_Acrocyanosis_in_a_Norwegian_33-year_old_male_POTS_patient.jpg
| caption       = Akrocianoze Norvēģu POTS pacientam.
| field         = [[Kardioloģija]], [[Neiroloģija]]
| symptoms      = Daudz biežāk pieceļoties: [[reibonis]], problēmas domāt, [[tahikardija]], vājums, [[sirdsklauves]], [[siltuma nepanesamība]], [[acrocyanosis]]
| complications =
| onset         = Visbiežākais (modālais) sākuma vecums ir 14 gadi
| duration      = > 6 mēneši<ref>{{grāmatas atsauce | vauthors = Lawrence RA, Lawrence RM |title=Breastfeeding E-Book: A Guide for the Medical Professional |date=2010 |publisher=Elsevier Health Sciences |isbn=9781437735901 |page=580 |url=https://books.google.com/books?id=c4BnozBW3EMC&pg=PA580 |language=en}}</ref>
| types         = Neiropātisks POTS, Hiperadrenerģisks POTS, Sekundārais POTS.
| causes        = Antivielas pret alfa 1 adrenerģisko receptoru un muskarīna acetilholīna M4 receptoru<ref name = "Miller_2019">{{publikācijas atsauce | vauthors = Miller AJ, Doherty TA | title = Hop to It: The First Animal Model of Autoimmune Postural Orthostatic Tachycardia Syndrome | journal = Journal of the American Heart Association | volume = 8 | issue = 19 | pages = e014084 | date = October 2019 | pmid = 31547756 | pmc = 6806054 | doi = 10.1161/JAHA.119.014084 }}</ref><ref name = "Gunning_2019">{{publikācijas atsauce | vauthors = Gunning WT, Kvale H, Kramer PM, Karabin BL, Grubb BP | title = Postural Orthostatic Tachycardia Syndrome Is Associated With Elevated G-Protein Coupled Receptor Autoantibodies | journal = Journal of the American Heart Association | volume = 8 | issue = 18 | pages = e013602 | date = September 2019 | pmid = 31495251 | pmc = 6818019 | doi = 10.1161/JAHA.119.013602 }}</ref><ref name = "Fedorowski_2017">{{publikācijas atsauce | vauthors = Fedorowski A, Li H, Yu X, Koelsch KA, Harris VM, Liles C, Murphy TA, Quadri SM, Scofield RH, Sutton R, Melander O, Kem DC | display-authors = 6 | title = Antiadrenergic autoimmunity in postural tachycardia syndrome | journal = Europace | volume = 19 | issue = 7 | pages = 1211–1219 | date = July 2017 | pmid = 27702852 | doi = 10.1093/europace/euw154 | pmc = 5834103 }}</ref>
| risks         = Ģimenes vēsture
| diagnosis     = Sirdsdarbības ātruma palielināšanās par 30 sitieniem minūtē stāvot<ref name=":0"/>
| differential  = [[Dehidratācija]], sirds problēmas, [[virsnieru mazspēja]], [[epilepsija]], [[parkinsona slimība]]
| prevention    =
| treatment     = Izvairīšanās no faktoriem, kas izraisa simptomus, uztura sāls un ūdens palielināšana, [[kompresijas zeķes]], vingrinājumi, medikamenti
| medication    = [[Beta blokatori]], [[Ivabradīns]], [[midodrīns]] un [[fludrokortizons]]
| prognosis     = ~90% uzlabojas ar ārstēšanu,<ref name=":1"/> 25% pacientu nevar strādāt<ref name = "Busmer_2011">{{publikācijas atsauce| vauthors = Busmer L |date=2011 |title= Postural orthostatic tachycardia syndrome: Lorna Busmer explains how nurses in primary care can recognise the symptoms of this poorly understood condition and offer effective treatment |journal=Primary Health Care |volume=21 |issue=9 |pages=16–20 |doi=10.7748/phc2011.11.21.9.16.c8794 }}</ref>
| frequency     = ~ 500,000 (ASV)<ref name=Bogle_2017/>
| deaths        =
| alt           =
}}
'''Posturālās ortostatiskās tahikardijas sindroms''' ('''POTS''') ir stāvoklis, kad stāvokļa maiņa no guļus uz stāvus, un otrādi, izraisa neparasti lielu (vai lielāku par normālu) [[Tahikardija|sirdsdarbības ātruma palielināšanos]].<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Benarroch|first=Eduardo E.|date=2012-12|title=Postural Tachycardia Syndrome: A Heterogeneous and Multifactorial Disorder|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3547546/|journal=Mayo Clinic Proceedings|volume=87|issue=12|pages=1214–1225|doi=10.1016/j.mayocp.2012.08.013|issn=0025-6196|pmc=3547546|pmid=23122672}}</ref> POTS ir [[Autonomā nervu sistēma|autonomās nervu sistēmas]] traucējumi, kas var izraisīt dažādus simptomus.<ref name=":3">{{cite journal|last1=Vernino|first1=Steven|last2=Bourne|first2=Kate M.|last3=Stiles|first3=Lauren E.|last4=Grubb|first4=Blair P.|last5=Fedorowski|first5=Artur|last6=Stewart|first6=Julian M.|last7=Arnold|first7=Amy C.|last8=Pace|first8=Laura A.|last9=Axelsson|first9=Jonas|date=November 2021|title=Postural orthostatic tachycardia syndrome (POTS): State of the science and clinical care from a 2019 National Institutes of Health Expert Consensus Meeting - Part 1|journal=Autonomic Neuroscience: Basic and Clinical|volume=235|pages=102828|doi=10.1016/j.autneu.2021.102828|issn=1566-0702|pmc=8455420|pmid=34144933|last10=Boris|first10=Jeffrey R.|last11=Moak|first11=Jeffrey P.|last12=Goodman|first12=Brent P.|last13=Chémali|first13=Kamal R.|last14=Chung|first14=Tae H.|last15=Goldstein|first15=David S.}}</ref> Tas notiek ar simptomiem, kas var ietvert [[Reibonis|reiboni]], vājumu, domāšanas traucējumus (smadzeņu migla), neskaidru redzi, nogurumu, galvassāpes, sirds pārsitienus, slodzes nepanesamību, sliktu dūšu, samazinātu koncentrēšanos spēju, trīci, sinkopi (ģīboni), aukstumu vai sāpes ekstremitātēs, sāpes krūtīs un elpas trūkumu.<ref name=":0" /><ref name="auto1">{{cite journal|vauthors=Wells R, Paterson F, Bacchi S, Page A, Baumert M, Lau DH|date=June 2020|title=Brain fog in postural tachycardia syndrome: An objective cerebral blood flow and neurocognitive analysis|journal=Journal of Arrhythmia|volume=36|issue=3|pages=549–552|doi=10.1002/joa3.12325|pmc=7280003|pmid=32528589}}</ref><ref name="auto">{{cite journal|vauthors=Ross AJ, Medow MS, Rowe PC, Stewart JM|date=December 2013|title=What is brain fog? An evaluation of the symptom in postural tachycardia syndrome|journal=Clinical Autonomic Research|volume=23|issue=6|pages=305–311|doi=10.1007/s10286-013-0212-z|pmc=3896080|pmid=23999934}}</ref> Citi bieži saistītie stāvokļi ir [[Migrēna|migrēnas]] galvassāpes, [[Ēlersa–Danlosa sindroms]], astma, autoimunā slimība, vazovagālā sinkope, [[Tuklās šūnas|tuklo šūnu]] aktivācijas sindroms, kairinātu zarnu sindroms, [[bezmiegs]], [[Galvassāpes|hroniskas galvassāpes]], [[Hroniskā noguruma sindroms|hroniska noguruma sindroms]] un fibromialģija.<ref name=":0" /><ref name=":32">{{cite journal|last1=Vernino|first1=Steven|last2=Bourne|first2=Kate M.|last3=Stiles|first3=Lauren E.|last4=Grubb|first4=Blair P.|last5=Fedorowski|first5=Artur|last6=Stewart|first6=Julian M.|last7=Arnold|first7=Amy C.|last8=Pace|first8=Laura A.|last9=Axelsson|first9=Jonas|date=November 2021|title=Postural orthostatic tachycardia syndrome (POTS): State of the science and clinical care from a 2019 National Institutes of Health Expert Consensus Meeting - Part 1|journal=Autonomic Neuroscience: Basic and Clinical|volume=235|pages=102828|doi=10.1016/j.autneu.2021.102828|issn=1566-0702|pmc=8455420|pmid=34144933|last10=Boris|first10=Jeffrey R.|last11=Moak|first11=Jeffrey P.|last12=Goodman|first12=Brent P.|last13=Chémali|first13=Kamal R.|last14=Chung|first14=Tae H.|last15=Goldstein|first15=David S.}}</ref><ref name=":4">{{cite journal|last1=Raj|first1=Satish R.|last2=Fedorowski|first2=Artur|last3=Sheldon|first3=Robert S.|date=March 14, 2022|title=Diagnosis and management of postural orthostatic tachycardia syndrome|journal=CMAJ|language=en|volume=194|issue=10|pages=E378–E385|doi=10.1503/cmaj.211373|issn=0820-3946|pmc=8920526|pmid=35288409|doi-access=free}}</ref> POTS simptomus var ārstēt ar dzīvesveida izmaiņām, piemēram, palielinot šķidruma un [[sāls]] uzņemšanu, kompresijas zeķes, lēnu celšanos pēc sēdus vai guļus stāvokļa, palielinot [[Elektrolīts|elektrolītu]] uzņemšanu, izvairoties no ilgstoša gultas režīma un medikamentiem.

sentences: '''Oguzi''', arī '''oguzu tjurki''', bija viduslaiku [[Tjurki|tjurku]] tauta, kas sastāvēja no 24 lielām ciltīm un līdz 11. gadsimtam apdzīvoja [[Vidusāzija|Centrālāzijas]] un [[Mongolija]]s [[stepe]]s.

sentences: '''Politiskās represijas''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''repressio'' — apspiešana) ir dažādi piespiedu pasākumi, ko [[valsts]] piemēro [[Politiskais spektrs|politisku]] iemeslu dēļ, proti, dzīvības vai brīvības atņemšana, ievietošana piespiedu ārstēšanai [[Psihiatrija|psihiatriskajās]] iestādēs, izraidīšana no valsts un [[Pilsonība|pilsonības]] atņemšana, izsūtīšana [[Trimda|trimdā]], kā arī cita veida tiesību un brīvību atņemšana vai ierobežošana personām, kuras tiek uzskatītas par sociāli bīstamām valstij vai [[Politiskā sistēma|politiskajai sistēmai]] šķiru, sociālu, nacionālu, [[Reliģija|reliģisku]] vai citu iemeslu dēļ.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žaks Adamārs
|     vārds_orig = Jacques Hadamard
|         attēls = Hadamard2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Versaļa]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Bordo Universitāte]], [[Sorbonna]], [[Francijas Koledža]] (''Collège de France''), [[École polytechnique|Politehniskā skola]] (''École Polytechnique''),
|     alma_mater = [[Augstākā normālskola]] (''École Normale Supérieure'')
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Šarls Ermits]], [[Žans Gastons Darbū]], [[Pols Emils Apels]], [[Emils Pikārs]]
|       studenti = [[Moriss Frešē]], [[Pols Levi]], [[Andrē Veils]]
|     sasniegumi = [[pirmskaitļu teorēma]], [[Adamāra matrica]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''FileMaker''''' ir starpplatformu relāciju [[lietotne]]s datubāzes programma no ''FileMaker Inc'', agrāk ''Claris'', ''[[Apple Inc]]'' filiāles. Tā ļauj lietotājiem mainīt [[datubāze|datubāzi]], ievelkot jaunus elementus izkārtojumos, uz displeja virsmas vai veidlapās. Pieejamās versijas: ''FileMaker Pro 11'', ''FileMaker Pro Advanced 11'', ''FileMaker Server 11'', ''FileMaker Server Advanced 11'' ''un FileMaker Go iPhone, iPad''.

sentences: {{Commonscat|Monarchs of Poland|Polijas monarhi}}

sentences:
[[File:Specimen Vitellaria paradoxa.jpg|thumb|Herbārija lapa ''Vitellaria paradoxa''.]]
'''Herbārijs''' ({{val|la|herbarium}}; no ''herba'' — 'augs') ir īpaši ievāktu,  žāvētu un dokumentētu [[augs|augu]] kolekcija. Parasti augus žāvējot sapresē un pēc izžāvēšanas piestiprina blīvām [[papīrs|papīra]] lapām. Bet ir arī kolekcijas, kur augi glabājas aploksnēs un ir brīvi aplūkojami. Atkarībā no auga veida un izmēra uz herbārija lapas var izvietot veselu īpatni vai to grupu, vai arī lielāka auga (piemēram, [[Koks|koka]]) raksturīgākās daļas. Katrai herbārija lapai jeb eksemplāram ir jābūt pievienotai etiķetei ar auga nosaukumu, ievākšanas vietu, laiku, īsu [[Biotops|biotopa]] aprakstu un autora vārdu. Par '''herbāriju''' sauc arī institūcijas vai to nodaļas, kur herbārijs glabājas un notiek pētnieciskais darbs [[Botānika|botānikā]], piemēram, Viktorijas Nacionālais herbārijs ([[Austrālija|Austrālijā]]), LU Muzeja herbārijs.<ref>[https://www.lu.lv/par-mums/struktura/lu-muzejs/ LU: Latvijas Universitātes Muzejs]</ref>

sentences:
'''Šnē''' var būt:
* [[Andris Šnē]] — latviešu vēsturnieks un arheologs;
* [[Normunds Šnē]] — latviešu diriģents.

sentences: '''Ceturtās paaudzes karš''' ({{val-en|fourth-generation warfare (4GW)}}) ir [[konflikts]], kam raksturīga robežas izplūšana starp [[karš|karu]] un [[politika|politiku]], [[kaujinieks|kaujiniekiem]] un [[civiliedzīvotājs|civiliedzīvotājiem]].

sentences:
{{Pārvietot|Sūzana Sontāga}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Sūzana Zontāga
|     vārds_orig = ''Susan Sontag''
|         attēls = Sontag.png
|     att_izmērs = 245px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2004
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = [[ebreji]]ete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Valters Benjamins]]
|     ietekmējis = [[Annija Leibovica]], [[Vinfrīds Georgs Zēbalds]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 2000: [[Nacionālā Grāmatu balva]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''24. janvāris''' ir gada 24. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 341 diena (342 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Malas jūra''' ir daļa no [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]], kuru daļēji norobežo [[sauszeme]], tai skaitā [[sala]]s, [[arhipelāgs|arhipelāgi]], [[pussala]]s. Atšķirībā no [[iekšējā jūra|iekšējām jūrām]] malas jūrās ir [[okeāna straume|okeānu straumes]], ko rada okeānu vēji. Daudzas malas jūras norobežo salu virknes, kas veidojušās [[okeāniskā Zemes garoza|okeāniskajai Zemes garozai]] [[subdukcija]]s ceļā paejot zem citas [[tektoniskā plātne|tektoniskās plātnes]]. Lielākā daļa pasaules jūru ir malas jūras.

sentences:
{{Citas nozīmes|Apvienotās Karalistes daļu|Īrija (nozīmju atdalīšana)|Īrija}}
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Ziemeļīrija
|        vietējais_nosaukums = ''Tuaisceart Éireann
Norlin Airlann''
|              karoga_attēls = Flag of the United Kingdom.svg
|           karoga_nosaukums = Ziemeļīrijas karogs
|             ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Northern Ireland.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Ziemeļīrijas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 86px
|                      motto =
|              kartes_attēls = Northern Ireland in the UK and Europe.svg
|            kartes_paraksts = Ziemeļīrija Eiropas kartē
|             valsts_valodas = [[Angļu valoda|Angļu]]
[[Īru valoda|Īru]]
''[[Olsteras skotu valoda|Olsteras skotu]]''{{Smallsup|1}}
|           valsts_nosaukums = Ziemeļīrija
|              galvaspilsēta = [[Belfāsta]]
|latd=54 |latm=35.456 |latNS=N |longd=5 |longm=50.4 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = [[Belfāsta]]
|             valsts_iekārta = {{nowrap|[[Konstitucionālā monarhija]]}}
|       valsts_galvas_tituls = Monarhs
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       neatkarības_iegūšana =
|       neatkarības_notikums = 1920. gada Īrijas valdības akts
|         neatkarības_datums = {{dat|1921|5|3|n|bez}}
|              platība_rangs =
|                platība_km2 = 13843
|area_sq_mi         = 5345
|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 1 862 442<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nisra.gov.uk/population_clock/ClockText.html |title=Population Clock Northern Ireland (an assumption of population change after 30 June 2014) |publisher=Northern Ireland Statistics and Research Agency (NISRA) |accessdate=2016-06-23 |archive-date=2016-03-04 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304200145/http://www.nisra.gov.uk/population_clock/ClockText.html }}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|population_census        = 1 810 863
|population_census_year   = 2011
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 131
|population_density_sq_mi = 315
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
|            etniskās_grupas = 99,15% baltādainie (91,0% Ziemeļīrijā dzimušie, 8,15% citi baltie), 0,41% aziāti, 0,10% ''Irish Traveller'', 0,34% citi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nisranew.nisra.gov.uk/census/Excel/commissioned_output/EXT20032908c.xls |title=Northern Īrija Census 2001 Commissioned Output |publisher=[[NISRA]] |year=2001 |accessdate=8 December 2009 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110716024827/http://www.nisranew.nisra.gov.uk/census/Excel/commissioned_output/EXT20032908c.xls |archivedate={{dat|2011|07|16||bez}} }}</ref>
|                    IKP_PPP = £33,2 miljardi
|               IKP_PPP_gads = 2002
|         IKP_PPP_per_capita = £19,603
|                     valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|               valūtas_kods = GBP
|country_code       = UKN
|                 laika_zona = GMT
|drives_on          = left
|                 utc_offset = +0
|             laika_zona_DST = BST
|             utc_offset_DST = +1
|                     domēns = [[.uk]]{{Smallsup|2}}
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = +44
|                   piezīme1 = Ziemeļīrijā nav oficiālo valsts valodu.
|                   piezīme2 = Arī [[.ie]], kopā ar Īriju, un [[.eu]] kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Riks Vito
|Attēls           =
|Att_izm          =
|Apraksts         =
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Ričards Francis Vito
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1949|10|13}}
|Miris            =
|Vieta            = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Derbija}}
|Instrumenti      = [[Ģitāra]], [[basģitāra]], [[taustiņinstrumenti]], [[vokāls]]
|Žanrs            = [[Popmūzika]], [[rokmūzika]], [[blūzs]]
|Nodarbošanās     = [[Dziedātājs]], [[dziesmu autors]], [[ģitārists]]
|Gadi             = 1969—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī    = ''[[Fleetwood Mac]]'', ''[[Mick Fleetwood's Blues Band]]''
|Mlapa            = {{URL|http://www.rickvito.com/home.htm}}
|Dzimums          = V
}}
'''Ričards Francis "Riks" Vito''' ({{val|en|Richard Francis "Rick" Vito}}; dzimis 1949. gada 13. oktobrī [[Derbija|Derbijā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu [[ģitārists]] un [[Dziedāšana|dziedātājs]]. Viņš bija grupas ''[[Fleetwood Mac]]'' dalībnieks no 1987. līdz 1991. gadam. Vito pievienojās grupai pēc [[Lindsijs Bekingems|Lindsija Bekingema]] aiziešanas no ''Fleetwood Mac''.<ref name="Furman2003">{{Grāmatas atsauce|last=Furman|first=Leah|title=Rumours Exposed: The Unauthorized Biography of Fleetwood Mac|url=https://books.google.com/books?id=SW31aVVDc_AC&pg=PA196|accessdate=3 November 2014|year=2003|publisher=Kensington Publishing Corporation|isbn=9780806524726|page=196}}</ref> Mūziķis ir vislabāk pazīstams ar savu slīdošo [[blūzs|blūza]] ģitāras stilu, kurš ir apgūts, iedvesmojoties no [[Elmora Džeimss|Elmora Džeimsa]], [[B. B. Kings|B. B. Kinga]], [[Less Pols|Lesa Pola]],  [[Džordžs Herisons|Džordža Herisona]], [[Kīts Ričardss|Kīta Ričardsa]] un citiem.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg4-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kas nomoka Gilbertu Greipu
| attēls                   = What's Eating Gilbert Grape poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''What's Eating Gilbert Grape''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Lase Halstrēms]]
| producents               =
* [[Bertils Olsons]]
* [[Deivids Matalons]]
* [[Meirs Tepers]]
| scenārija autors         = [[Pīters Hedžss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džuljete Lūisa]]
* [[Džonijs Deps]]
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Mērija Stīnbērdžena]]
* [[Džons Reilijs]]
| mūzika                   =
* [[Alans Pārkers]]
* [[Bjerns Isfēlts]]
Alan Parker
Björn Isfält
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Matalon Teper Ohlsson]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|12|17}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/whats-eating-gilbert-grape-1993|title=What's Eating Gilbert Grape|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gilbertgrape.htm|title=What's Eating Gilbert Grape (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kas nomoka Gilbertu Greipu"''' ({{val|en|What's Eating Gilbert Grape}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Džuljete Lūisa]], [[Džonijs Deps]], [[Leonardo Di Kaprio]], [[Mērija Stīnbērdžena]] un [[Džons Reilijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|12|17||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Sultan''''' var būt:
* [[Handana sultāne]];
* [[Roksolana]];
* [[Sultāne Bejhana]];
* [[Sultāne Fatma]];
* [[Sultāne Hafsa]];
* [[Sultāne Halime]];
* [[Sultāne Hatidža]];
* [[Sultāne Kosema]];
* [[Sultāne Mihrimaha]];
* [[Sultāne Nurbana]];
* [[Sultāne Safije]];
* [[Sultāne Šaha]];
* [[Sultāne Turhana Hatidže]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Fergānas ieleja
|attēls                 = Ferganadall (Satellitebild).jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Fergānas ielejas satelītaina
 | pushpin_map           = Uzbekistāna#Tadžikistāna#Kirgizstāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min =52 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =71|lon_min =20 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{KGZ}}
{{TJK}}
{{UZB}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              = [[Tjanšans|Tjanšanu]]
|atdala_no              = [[Hisora Alajs|Hisora Alaja]]
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 300
|platums                = 170
|platība                = 22 000
|kalns                  =
|augstums               = 300—1000
|pilsētas               = [[Namangana]], [[Andidžana]], [[Oša]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Fergānas ieleja''' ({{val|uz|Farg‘ona vodiysi}}, {{val|ky|Фергана өрөөнү}}, {{val|tg|водии Фарғона}}) ir ap 300 km gara un līdz 170 km plata elipsveidīga starpkalnu ieplaka [[Centrālāzija|Centrālāzijā]]. Atrodas starp [[Kuramas grēda|Kuramas]] un [[Čatkalas grēda|Čatkalas]] kalnu grēdām ziemeļos, [[Fergānas grēda|Fergānas grēdu]] austrumos un [[Turkestānas grēda|Turkestānas]] un [[Alaja grēda|Alaja]] grēdām dienvidos.<ref>{{PZT|206}}</ref> Augstums svārstās no 300 m virs jūras rietumos līdz 1000 m austrumos. Ieleju apūdeņo [[Sirdarja]]s upes augštece, kas pa šaurāko ielejas daļu notek uz [[Bada stepe|Bada stepi]] rietumos. Apkārtējie kalni aiztur lietus mākoņus, tāpēc ielejā valda sauss, kontinentālais klimats.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Prizmāna struktūrformulas

Prizmāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = tetraciklo[2.2.0.02,6.03,5]heksāns,
Ladenburga benzols
|           CAS numurs = 650-42-0
|      ķīmiskā formula = C6H6
|              molmasa = 78,1
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Prizmāns''' jeb '''Ladenburga benzols''' (C6H6) ir viens no eksotiskajiem [[benzols|benzola]] [[izomērs|izomēriem]]. Tas ir piesātināts tetraciklisks ogļūdeņradis — tetracikloheksāns, kura molekulai ir trijstūra [[prizma]]s forma, kas atspoguļota vielas pieņemtajā triviālajā nosaukumā. Prizmāns ir bezkrāsains, eksplozīvs šķidrums.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ziedonis Rozenbergs
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1943
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = metinātājs
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Votergeitas skandāls''' ({{val-en|Watergate scandal}}) bija politisks skandāls [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kas noveda pie prezidenta [[Ričards Niksons|Ričarda Niksona]] atkāpšanās no amata [[1974]]. gadā. Skandāls sākās ar piecu vīriešu aizturēšanu, kuri {{dat|1972|6|17}} bija ielauzušies [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrātu nacionālās komitejas]] mītnē Votergeitas viesnīcā. [[Federālais izmeklēšanas birojs|FIB]], kā arī vēlāk citas institūcijas un prese atklāja, ka šī ielaušanās nebija vienīgais Niksona administrācijas veiktais pārkāpums. Tika atklāti arī pārkāpumi saistībā ar viltus reklāmas kampaņām, politisko izspiegošanu, sabotāžu, nelegālu ielaušanos, nepareizi veiktiem nodokļu auditiem, liela mēroga telefonsarunu noklausīšanos un slepenu naudas fondu [[Meksika|Meksikā]], no kura apmaksāja ar šīm operācijām saistītos izdevumus.<ref name="congressional quarterly vol 1">
{{Grāmatas atsauce
| title=Watergate: chronology of a crisis
| volume=1
| last=Dickinson
| first=William B.
| oclc=20974031
| isbn=0871870592
| url=http://worldcat.org/oclc/20974031
| coauthors=Mercer Cross, Barry Polsky
| date=1973| pages=8 133 140 180 188
| publisher=Congressional Quarterly Inc.
| location=Washington D. C.}}
Šī grāmata ir pirmā daļa no divām. Abām daļām ir vienāds ISBN un Kongresa bibliotēkas numurs, E859 .C62 1973
</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|binomial=Veronica spicata <small> L.</small>|attēls=Veronica-spicata-'Ulster-Blue-Dwarf'.jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|dzimta=Plantaginaceae|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|ģints=Veronica|ģints_lv=Veronikas|suga=Veronica spicata|suga_lv=Vārpu veronika|kategorijas=nē}}'''Vārpu veronika''' (''Veronica spicata'') ir mainīga izskata [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģints]] augu suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] tā ir sastopama visā valsts teritorijā, visbiežāk — valsts austrumu daļā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-spicata-l/|title=vārpu veronika - Veronica spicata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-20}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}

sentences: '''Mežotnes zeme''' jeb '''Mežotene''' (dažādos tekstos: ''Medzothen, Masoten, Mezoten'') vai '''Mežote''' (''Mesyote, Mesiothe, Mesiote, Mederothe, Medeiothe'') bija seno [[zemgaļi|zemgaļu]] [[Upmale (zeme)|Upmales]] zemes pilsnovads (latīņu: ''castrum Mezoten'') uz [[sēļi|sēļu]] apdzīvoto zemju robežas [[Zemgale (valsts)|Zemgales]] austrumdaļā.

sentences: '''Aktuārs''' ir darījumu profesionālis, kas nosaka [[risks|riska]] un [[nenoteiktība]]s finansiālo [[iespējamība|iespējamību]]. Aktuāri ir labi apmācīti [[eksperts|eksperti]] ar labām [[matemātika]]s zināšanām un padziļinātu finansiālās drošības sistēmas izpratni, izprot tās cēloņus, tās sarežģītību. Aktuāri novērtē nākotnes [[notikums|notikumu]] iespējamību un meklē ceļus, lai izslēgtu nevēlamo notikumu iespējamību, tādā veidā samazinot iespējamos [[zaudējumi|zaudējumus]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Valērijs Čibiņejevs
| vārds_orig = ''Валерій Вікторович Чибінєєв''
| attēls = Valeriy_Chybineyev_(cropped).jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Valērijs Čibiņejevs formas tērpā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1988
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 3
| dz_vieta = [[Berdjanska]], [[Ukrainas PSR]], {{URS}} (tagad {{UKR}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 3
| m_vieta = netālu no [[Hostomeļa]], {{UKR}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[ukrainis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| kategorijas = jā
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
[[pulkvežleitnants]]
|  dienesta_laiks = 2010—2022
|          valsts = {{flag|Ukraina}}
|       struktūra = 1) [[Ukrainas Desanta trieciena spēki]]
2) [[Galvenā izlūkošanas pārvalde (Ukraina)]]
|         vienība =
|          kaujas = [[Krievijas—Ukrainas karš]]
* [[Donbasa karš]]
* [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā]]
|       izglītība = [[Odesas Militārā akadēmija]]
|     apbalvojumi = Ukrainas varonis (2016)
|      cits_darbs =
}}
| piezīmes =
}}
'''Valērijs Čibiņejevs''' ({{val|uk|Валерій Вікторович Чибінєєв}}, dzimis {{dat|1988|3|3}}, [[Berdjanska|Berdjanskā]], [[Zaporižjas apgabals]], miris {{dat|2022|3|3}}, netālu no [[Hostomeļa]]s, [[Kijivas apgabals]]) bija [[Ukraina]]s karavīrs, [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas Bruņoto spēku]] virsnieks, 79. atsevišķās desanta brigādes [[Snaiperis|snaiperu]] rotas komandieris. Ukrainas varonis (2016).

sentences: '''Patērētāju lojalitāte''' ir patērētāju uzticība kādam [[uzņēmums|uzņēmumam]], [[produkts|produktam]], [[pakalpojums|pakalpojumam]] vai [[zīmols|zīmolam]], kas izpaužas ar atkārtotiem [[pirkums|pirkumiem]].<ref>Customer Loyalty: How To Earn It How To Keep It, Griffin G, p.18, 2002</ref>

sentences:
{{Militārā memoriāla infokaste
|name=Māte Dzimtene sauc
|body=
|image=
|caption=
|commemorates=[[Staļingradas kauja]]s varoņiem
|use_dates=
|location = {{vieta|Krievija|Volgograda|Mamaja kurgāns}}
|designer=[[Jevgeņijs Vučetičs]], [[Nikolajs Ņikitins]]
|inscription=
|established=
|unveiled= {{dat|1967|10|15||bez}}
|total=
|unknowns=
|commemorated=
|by_country=
|by_war=
|source=
}}
'''Māte Dzimtene sauc''' ({{val|ru|Родина-мать зовёт!}}) ir [[Staļingradas kauja]]s piemiņai veltīta [[statuja]] [[Mamaja kurgāns|Mamaja kurgānā]], [[Volgograda|Volgogradā]], [[Krievija|Krievijā]]. Mamaja kurgāna memoriālā ansambļa centrs.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lagave
 | official_name            = ''Lagawe''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 260
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = NV-Ifugao-MP Road, Lagawe Poblacion (Lagawe, Ifugao; 11-25-2022).jpg
| image2                   = Lagawe Town Plaza (Lagawe, Ifugao; 11-25-2022).jpg
| image3                   = St. Mary Magdalene Church, Lagawe - Flickr.jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator ifugao lagawe.png
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kordiljera]]
 | subdivision_name2        = [[Ifugao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1961
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 20
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 208.91
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 18876
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 16 | latm = 47 | lats = 51 | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 07 | longs = 22 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 3600
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 667
 | website                  = {{URL|http://www.lagawe.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Felikss Ingaunis
| vārds_orig =
| attēls = Fēlikss Ingaunis.jpg
| att_izmērs = 120px
| att_nosaukums = pirms nošaušanas
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1894
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 28
| m_vieta = [[Komunarkas masu kapi]], [[Maskavas apgabals]], [[KPFSR]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvijas lietuvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[korpusa komandieris]] (1935)
|  dienesta_laiks = 1915.—1917.
1917.—1937.
|          valsts = {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = [[PSRS Gaisa spēki|kara aviācija]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Felikss Ingaunis''' (1894—1938) bija [[Latvijas lietuvieši|Latvijas lietuviešu]] izcelsmes kara [[lidotājs]], [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] dalībnieks.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Holesterīna struktūrformula

Holesterīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = holesterols,
 (3β)-holest-5-ēn-3-ols
|           CAS numurs = 57-88-5
|      ķīmiskā formula = C27H46O
|              molmasa = 386,65
|              blīvums = 950
|  kušanas temperatūra = 148—150 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,095 mg/l (pie 30 °C)
|                 citi =
}}
'''Holesterīns''' jeb '''holesterols''' ({{val|el|χολή}} (''chole'') — '[[žults]]' un ''στερεός'' (''stereos'') — 'ciets') ir izplatītākais dzīvnieku valsts [[sterīni|sterīns]] ([[zoosterīns]]). Viena no galvenajām dzīvnieku un cilvēku [[šūnas membrāna|šūnu membrānu]] un [[asins plazma]]s [[lipoproteīni|lipoproteīnu]] sastāvdaļām<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Lipīdi. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=45}}</ref> (150—250 mg%).<ref name="PME">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |authorlink=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=holesterins |accessdate=2016. gada 28. jūlijā |year=1984 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]] |location=Rīga |isbn=}}</ref> Asins [[lipoproteīni|lipoproteīna]] frakcijās apmēram trešā daļa holesterīna ir [[spirti|spirta]] veidā, bet divas trešdaļas — kā [[taukskābes|taukskābju]] [[esteri]] ([[holesterīdi]]).<ref name="Kūka"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ceļš
| operators =
| attēls = La Strada.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Federiko Fellīni]]
| producents = * [[Dino De Laurentiss]]
* [[Karlo Ponti]]
| scenārijs = * Federiko Fellīni
* [[Tuljo Pinelli]]
* [[Ennio Flajāno]]
| aktieri = * [[Džuljeta Mazīna]]
* [[Entonijs Kvinns]]
* [[Ričards Beisharts]]
| mūzika = [[Nino Rota]]
| oriģinālnos = ''La Strada''
| studija = * ''Ponti-De Laurentiis''
* ''Cinematografica''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1954|9|6|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1954|9|2|Itālija}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{ITA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ceļš"''' ({{Val|it|La Strada}}) ir 1954. gada [[Itālija]]s drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Federiko Fellīni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džuljeta Mazīna]], [[Entonijs Kvinns]] un [[Ričards Beisharts]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Jehudi Menuhins
|Attēls           = YehudiMenuhinStageDoorCanteen.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Jehudi Menuhins 1943. gada filmā ''[[Stage Door Canteen]]''
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat|1916|04|22|}}
|Vieta_dz         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|Miris            = {{dat|1999|03|12}}
|Vieta_mr         = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
|Instrumenti      = [[vijole]]
|Žanrs            = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[vijolnieks]], [[diriģents]]
|Gadi             =
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī    =
|Mlapa            = [http://www.menuhin.org/ www.menuhin.org]
|Dzimums          = V
}}

sentences:
{{noformējums+}}
Par atslēgu sauc speciāli iezīmētu datu lauku tabulā. Atslēgas vērtība ir lauka dati. [[Datu bāze|Datu bāzēs]] atslēgas tiek izmantotas lai [[Tabula|tabulās]] būtu iespējams identificēt atsevišķus ierakstus, veikt datu filtrēšanu, veidot savstarpējas saiknes starp tabulām un nodrošinātu normālu datubāzu darbību. Pastāv divu veidu atslēgas - primārās atslēgas un ārējās atslēgas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Cyclingnews.com''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| veids                = Ziņu vietne
| valsts               =
| izveidotāji          = Bils Mičels
| īpašnieks            = ''[[Immediate Media Company]]''
| darbību_uzsāka       = {{dat|1995}}
| valodas              = [[angļu valoda|angļu]]
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{url|http://cyclingnews.com}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šis slepenais iekāres objekts
| operators =
| attēls = Obscureobjectdesireposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Luiss Bunjuels]]
| producents = Seržs Silbermans
| scenārijs = * Luiss Bunjuels
* [[Žans Klods Karjērs]]
| aktieri = * [[Fernando Rejs]]
* [[Karola Bukē]]
* [[Anhela Molina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cet obscur objet du désir''
| studija = * ''Greenwich Film Productions''
* ''Les Films Galaxie''
* ''InCine''
| montāža =
| izplatītājs = * ''GEF-CCFC''
* ''InCine''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|8|17}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ESP}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šis slepenais iekāres objekts"''' ({{Val|fr|Cet obscur objet du désir}}, {{Val|es|Ese oscuro objeto del deseo}}) ir 1977. gada [[Francija]]s un [[Spānija]]s kopražojuma [[Sirreālisma kino|sirreāla]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Luiss Bunjuels]], bet scenārija autori — Bunjuels un [[Žans Klods Karjērs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Fernando Rejs]], [[Karola Bukē]] un [[Anhela Molina]]. Filma balstīta uz 1898. gada [[Pjērs Luiss|Pjēra Luisa]] romānu ''La Femme et le pantin''. Šī ir pēdējā Bunjuela režisētā filma pirms viņa nāves 1983. gadā.<ref>{{Atsauce|title=Cet obscur objet du désir|url=https://www.imdb.com/title/tt0075824/|publisher=Greenwich Film Productions, Les Films Galaxie, In-Cine Compañía Industrial Cinematográfica|date=1977-10-08|accessdate=2022-10-31|first=Luis|last=Buñuel}}</ref><ref>{{Atsauce|title=That Obscure Object of Desire (1977) - Luis Buñuel {{!}} Synopsis, Characteristics, Moods, Themes and Related {{!}} AllMovie|url=https://www.allmovie.com/movie/v49269|accessdate=2022-10-31|language=en}}</ref>

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Šulgentaša
| photo  = Шульган-Таш летом.JPG
| photo_width =
| photo_caption =
| map = Baškortostāna#Krievija
| relief = jā
| location = {{vieta|Krievija|Baškortostāna|Burzjanu rajons}}
| lat_d =53 | lat_m =02 |lat_s =40 | lat_NS =N
| long_d =57 | long_m =03 | long_s =50| long_EW =E
| depth = 165 m
| width =
| volume = 180 510 m³
| length = 3045 m
| altitude =
| discovery =
| geology = [[kaļķakmens]]
| entrance_count =
| entrance_list =
| difficulty =
| hazards =
| access =
| visitors =
| features =
| website = {{url|http://www.shulgan-tash.ru/}}
}}
'''Šulgentaša''' ({{Val-ba|Шүлгәнташ}}) vai '''Kapovas ala''' ({{Val-ru|Капова пещера}})<ref>{{PZT|332}}</ref> ir [[kaļķakmens]] [[ala]] [[Burzjanu rajons|Burzjanu rajonā]], [[Baškortostāna|Baškortostānā]], [[Krievija|Krievijā]], {{nobr|200 km}} attālumā no Baškorostānas galvaspilsētas [[Ufa]]s. Alā saglabājušies alu zīmējumi, kas zīmēti pirms aptuveni 16 000 gadiem [[paleolīts|paleolīta laikmetā]]. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.shulgan-tash.ru/cave-shulgan-tash-kapova/|title=Заповедник Шульган-Таш|access-date={{dat|2015|11|17||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150929043446/http://www.shulgan-tash.ru/cave-shulgan-tash-kapova/|archivedate={{dat|2015|09|29||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.geomem.ru/mem_obj.php?id=590|title=Уникальные геологические объекты России}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ticrb.ru/pages.php?p=723|title=Государственный природный заповедник «Шульган-Таш»|access-date={{dat|2015|09|17||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20151222173245/http://www.ticrb.ru/pages.php?p=723|archivedate={{dat|2015|12|22||bez}}}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|url=http://unescorb.ru/ru/news/detail.php?ID=952|title=Комитет Республики Башкортостан по делам ЮНЕСКО|access-date={{dat|2018|05|31||bez}}|archive-date={{dat|2015|12|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151222112443/http://unescorb.ru/ru/news/detail.php?ID=952}}</ref> Ala ietilpst [[Šurgantašas rezervāts|Šulgantašas rezervāta]] teritorijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rikijs Bobijs — ātruma karalis
| attēls                   =  Talladega nights.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Talladega Nights: The Ballad of Ricky Bobby''
| žanrs                    = sporta filma, komēdija
| režisors                 = [[Ādams Makejs]]
| producents               =
* [[Džimijs Millers]]
* [[Džads Apatovs]]
| scenārija autors         =
* Ādams Makejs
* [[Vills Ferels]]
| galvenajās lomās         =
* Vills Ferels
* [[Džons Reilijs]]
* [[Saša Barons Koens]]
* [[Gerijs Kols]]
* [[Maikls Klārks Dankans]]
* [[Džeina Linča]]
| mūzika                   = [[Alekss Vurmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[The Apatow Company]]''
* ''[[Mosaic Media Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|8|4|}}
| ilgums                   = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/talladega-nights-ballad-ricky-bobby-2006|title=Talladega Nights — The Ballad of Ricky Bobby|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 2, 2019|archive-date={{dat|2019|07|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190702164647/https://bbfc.co.uk/releases/talladega-nights-ballad-ricky-bobby-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|72,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=talladeganights.htm|title=Talladega Nights: The Ballad of Ricky Bobby|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= {{dat|2022|8|8||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|163,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rikijs Bobijs — ātruma karalis"''' ({{val|en|Talladega Nights: The Ballad of Ricky Bobby}}) ir 2006. gada ASV sporta komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Ādams Makejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Džons Reilijs]], [[Saša Barons Koens]], [[Gerijs Kols]], [[Maikls Klārks Dankans]] un [[Džeina Linča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|8|4||bez}}.

sentences:
{{Enciklopēdiskais stils}}
{{jāuzlabo|noformējums, nepareizi noformētas atsauces}}
{{ievads+}}
{{vikisaites+}}
<br />Lai veiktu nepieciešamo saimniecisko darbību, uzņēmumam ir nepieciešami naudas līdzekļi, lai varētu nodrošināt, ka naudas līdzekļi pietiek, parasti tiek izstrādāts naudas līdzekļu plūsmas pārskats. Ar mērķi jau laikus paredzēt un veikt attiecīgus pasākumus, lai iegūtu nepieciešamos papildu naudas līdzekļus, piemēram, noslēgt līgumu ar kredītiestādi par ilgtermiņa vai īstermiņa aizdevumu. Līdzīgi tam, ja paredzēts naudas līdzekļu pārpalikums, iespējams laikus izlemt, kur pārpalikušos naudas līdzekļus ieguldīt, tādējādi nodrošinot uzņēmumam papildu ienākumus.[1]

sentences:
{{Vētras infokaste
| title             = [[1986. gads|1986. gada]] [[7. jūlijs|7. jūlija]] orkāns [[Ērgļi (Ērgļu pagasts)|Ērgļos]]
| attēls            = <!-- Tikai attēla nosaukums ar paplašiājumu -->
| attēla_apraksts   =
| vieta             = [[Ērgļi (Ērgļu pagasts)|Ērgļi]]
| datums            = {{dat|1986|7|7}}
| laiks             = <!-- 11:30-19:00 -->
| laika_josla       = <!-- [[EEST]] ([[UTC]] +3) -->
| nokrišņi          = <!-- stiprums, mm ... -->
| vējš              = 51—70 m/s
| ūdens līmenis     =
| plūdi             =
| postījumi         =
| cits              = F2 intensitāte
| zaudējumi         =
| bojā_gājušie      = 0
| ievainotie        = nav zināms
}}
'''1986. gada 7. jūlija orkāns Ērgļos''' bija viens no spēcīgākajiem [[virpuļviesulis|virpuļviesuļiem]] Latvijā. Viesuļa epicentrs bija [[Ērgļu pagasts|Ērgļu pagastā]]. Šajā vētrā necieta neviens cilvēks, lai gan tika nodarīti bojājumi 10 [[lauksaimniecība|lauku saimniecībām]]. Par virpuļviesuļa darbību bijis publicēts pat attālu [[PSRS]] republiku, kā piemēram [[Turkmēnijas PSR|Turkmēnijas]], presē, lai gan tajā laikā pastāvēja laikrakstu [[cenzūra]].<ref name="Eniņš">{{Grāmatas atsauce |author=Guntis Eniņš |authorlink=Guntis Eniņš |title= Nezināmā Latvija |year=2015 |publisher=[[Lauku Avīze]] |location=Rīga |isbn=978-9934-15-079-1 |pages=312.—315.}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|1848.—1912. gadā dzīvojušo vēsturnieku|Leonīds Arbuzovs|Leonīds Arbuzovs}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Leonīds Arbuzovs
|     vārds_orig = ''Leonid Arbusow, sen.''
|         attēls = Leonīds Arbuzovs vecākais.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Portrets (Teodors Krauss, 1912)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1848
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Jelgava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1912
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Zasulauks|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Aleksandrs Arbuzovs, Natālija Čudovska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Olga, dzimusi Anšica
|          bērni = [[Leonīds Arbuzovs (1882—1951)|Leonīds Arbuzovs jaunākais]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Siltumietilpība''' — [[fizikāls lielums]], kas raksturo to [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], kas jāpievada [[Fizikāls ķermenis|ķermenim]], lai tā [[temperatūra]] palielinātos par vienu [[kelvins|kelvinu]].<ref name=":0">Никеров. В. А. Физика: учебник и практикум для академического бакалавриата. — Юрайт, 2015. — С. 127—129. — 415 с. — {{ISBN|978-5-9916-4820-2}}.</ref><ref name=":1">Ильин В. А. Физика: учебник и практикум для прикладного бакалавриата. — Юрайт, 2016. — С. 142—143. — 399 с. — {{ISBN|978-5-9916-6343-4}}.</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|zīmi|Tilde|Tilde}}
'''Tilde''' var būt vai nu tehniska rakstu zīme (~), vai arī diakritiska zīme<ref>{{tezaurs|LLVV|Diakritiska zīme, tehniska rakstu zīme (~).|}}</ref> (◌̃), ko izmanto vairākās valodās. Tās [[bezatstarpju rakstzīme]]s [[HTML]] ievade ir <code>&#x303;</code>.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = ''Tayanna''
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Tayanna 2018.jpg
|         Att_izm = 180px
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Tetjana Mihailivna Rešetņaka
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1984|9|29}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Padomju Savienība|Ukrainas PSR|Čerņivci|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, komponiste
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2006–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = ''[[Гарячий шоколад]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts|Latvijas slimnīcas}}
[[Kategorija:Medicīna Latvijā|Slimnīcas]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Latvijā|Slimnīcas]]
[[Kategorija:Slimnīcas]]

sentences: '''Daudzdimensiju analīze''' ir [[datu analīze]]s process [[statistika|statistikā]] un [[ekonometrija|ekonometrijā]], kas sagrupē [[dati|datus]] divās vai vairāk kategorijās: datu [[dimensija|dimensijās]] un novērojumos. Piemēram, datu krājums par Latvijas iedzīvotāju skaitu reģionos konkrētā gadā ir uzskatāms par vienas dimensijas datiem. Savukārt Latvijas reģionu iedzīvotāju skaita izmaiņas pa gadiem ir divdimensiju datu krājums. Viens no daudzdimensiju analīzes piemēriem ir [[klasteru analīze]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{atjaunot}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''YouTube''
| logo_attēls          = YouTube Logo 2017.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              = ''Broadcast Yourself''
| veids                = video vietne
| valsts               = {{flaga|ASV}} 901 ''Cherry Ave'', [[Sanbruno]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| īpašnieks            = neatkarīgs (2005—2006)
''[[Google|Google Inc.]]'' (2006—pašlaik)
| izveidotāji          = [[Stīvs Čens]], [[Čads Harlijs]],
[[Javeds Karims]]
| darbību_uzsāka       = [[2005. gads|2005. gada]] [[februāris|februārī]]
| valodas              = 54 valodas<ref name="valodas"/>
| komerciāla           =
| reģistrācija         = iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{flag|Pasaule}} 3. vieta<ref name="pasaule"/>
{{flag|Saūda Arābija}} 2. vieta<ref name="Saūda Arābija"/>
{{flag|Alžīrija}} 2. vieta<ref name="Alexa"/>
{{flag|Latvija}} 3. vieta<ref name="Latvija"/>
{{flag|ASV}} 3. vieta<ref name="ASV"/>
| mājas_lapa           = {{URL|http://youtube.com/}}
}}

sentences:
{{papildu atsauces+}}
]]
'''Transdzimums''' ir no [[Bioloģiskais dzimums|bioloģiskā dzimuma]] atšķirīga [[dzimtes identitāte]] vai [[dzimtes izpausme]]. Transdzimums neapzīmē [[Seksuālā orientācija|seksuālo orientāciju]] — transdzimuma cilvēki, tāpat kā citu dzimšu cilvēki, var būt [[Heteroseksualitāte|heteroseksuāli]], [[Homoseksualitāte|homoseksuāli]], [[Biseksualitāte|biseksuāli]], [[Panseksualitāte|panseksuāli]], [[Aseksualitāte|aseksuāli]], vai nepiederēt nevienam no vispārpieņemtajiem seksuālās orientācijas iedalījumiem. Transdzimuma cilvēkiem jeb transpersonām var būt īpašības, kuras parasti piedēvē konkrētam dzimumam, un viņi var identificēt sevi šo tradicionālo dzimumu robežās, vai arī identificēties ārpus tām, kā, piemēram, [[Nebināra dzimtes identitāte|dzimtes kvīri]] vai bezdzimtes, dzimtes neitrālās un trešās dzimtes personas. Transpersonas var sevi apzināties arī kā divdzimšu, visdzimšu personas, vai identificēt sevi vai nu vispārpieņemtā transdzimumu spektra robežās, vai arī vairāk aptverošajos spektros, kuri ir sastādīti pēc jaunākiem, ievērojami visaptverošākiem pētījumiem.{{Nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Komiķa infokaste
| name              = Mihails Zadornovs
| image             = Mikhail Nikolayevich Zadornov.jpg
| imagesize         =
| caption           =
| pseudonym         =
| birth_name        =
| birth_date        = {{dat|1948|7|21}}
| birth_place       = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Jūrmala}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zadornov.net/books/yanikogdanedumal/1-1-ya-nikogda-ne-dumal/ |title=''Михаил Задорнов'' Я никогда не думал… // Сайт Zadornov.net |access-date={{dat|2008|12|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090124124026/http://zadornov.net/books/yanikogdanedumal/1-1-ya-nikogda-ne-dumal/ |archivedate={{dat|2009|01|24||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090124124026/http://zadornov.net/books/yanikogdanedumal/1-1-ya-nikogda-ne-dumal/ |date={{dat|2009|01|24||bez}} }}</ref>
| death_date        = {{Miršanas datums un vecums|2017|11|10|1948|7|21}}
| death_place       ={{vieta|Krievijas Federācija|Maskava}}
| medium            =
| nationality       = [[krievs]]
| active            = 1974—2017
| genre             = Satīra
| subject           =
| influences        =
| influenced        =
| spouse            =
| domesticpartner   =
| notable_work      =
| signature         =
| website           = {{URL|http://www.zadornov.net/}}
| footnotes         =
| current_members   =
| past_members      =
}}

sentences:
[[Kategorija:Florbols]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Nemeja
| native_name    = {{gree|Νεμέα}}
| image          = Temple of Zeus - Nemea, Greece.jpg
| image_size     =
| caption        = Zeva tempļa drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 48| lats = 34| latNS = N
| longd = 22| longm = 42| longs = 38| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolida]]
| type           = Svētnīca
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu
| excavations    = no 1924. gada
| archaeologists = Berts Hills, Karls Blegens
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Nemeja''' ({{val|grc|Νεμέα}}) bija sens [[Zevs|Zeva]] kulta centrs [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, senās [[Kleonas|Kleonu]] pilsētas teritorijas daļa (atradās ~7 km no Kleonām), [[Argolida|Argolidā]]. Mūsdienās atrodas [[Korintijas nome|Korintijas nomē]], [[Grieķija|Grieķijā]]. Blakus arheoloģiskajai zonai dienvidrietumu virzienā atrodas neliels ciems [[Arhaja Nemeja]] (''Αρχαία Νεμέα''), iepriekš saukts Irakliona, savukārt, jaunā [[Nemeja (pilsēta)|Nemeja]] atrodas apmēram 5 km uz rietumiem.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Manikuagānas ūdenskrātuve
| attēls       = STS009 Manicouagan.jpg
| paraksts     = Ūdenskrātuves fotogrāfija no kosmosa (ziemeļi apakšā pa labi)
| map = Kvebeka#Kanāda
| vieta        = {{CAN}}<br/>{{CA-QC}}
| plat_d=51 | plat_m= 08 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 68 | gar_m= 45 | gar_s= | gar_EW=W
| platība      = 1942
| garums       =
| platums      =
| krasta_līnija =
| Vid_dziļums  = 85
| Max_dziļums  = 350
| tilpums      = 137,9
| augstums_vjl = 342—359
| izteka       = [[Manikuagāna]]
| baseins      = 29 241
| salas        = [[Renē Levasēra sala]]
| pilsētas     =
}}
'''Manikuagānas ūdenskrātuve''' ({{val|fr|Réservoir Manicouagan}}) ir [[ūdenskrātuve]] [[Kanāda|Kanādā]], izbūvēta [[Manikuagāna]]s upes baseinā. Pēc tilpuma piektā lielākā ūdenskrātuve pasaulē. Administratīvi ietilpst [[Kvebeka]] provincē. Izbūvēta Manikuagānas [[hidroelektrostacija|hidroelektrostaciju]] virknes darbināšanai. Ūdenskrātuve aizpilda Manikuagānas upes ieleju 55 km garumā un Manikuagānas [[triecienkrāteris|triecienkrāteri]], veidojot riņķveida ūdenstilpi ar [[Renē Levasēra sala|Renē Levasēra salu]] centrā.

sentences:
— pazīstams atstarojošais miglājs]]
'''Difūzais miglājs'''  ir neregulāras formas [[miglājs]] bez izteiktām robežām; tas var pats izstarot [[gaisma|gaismu]] vai arī absorbēt to. Lielāko daļu miglāju var raksturot kā difūzos miglājus<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=diffuse%20nebula&s=0&g=2&r=10331062 Difūzais miglājs — letonika.lv]</ref>; tas nozīmē, ka tie ir izstieptas formas un bez izteiktām robežām. [[Redzamā gaisma|Redzamās gaismas spektrā]] šos miglājus var iedalīt emisijas un atstarojošajos miglājos. Emisijas miglāji izstaro jonizētas gāzes spektrālās līnijas radiāciju (galvenokārt no jonizēta [[ūdeņradis|ūdeņraža]]); tos bieži dēvē par [[H II reģions|H II reģioniem]] (terminu H II profesionālajā astronomijā lieto, lai apzīmētu jonizētu ūdeņradi).

sentences: '''Esteri''' ir [[skābes|skābju]] un [[spirti|spirtu]] savienošanās reakcijas produkti. Skābe var būt gan [[organiskās skābes|organiskā skābe]], gan arī [[neorganiskās skābes|neorganiskā skābe]]. Estera [[molekula|molekulā]] izšķir skābes atlikumu un spirta atlikumu. Skābekļa atoms, kas saista šos divus atlikumus, ir no spirta. Esteru nosaukumus veido no spirta atlikuma nosaukuma un skābes atlikuma nosaukuma (kā sāļiem), piemēram, etilacetāts: ''etil-'' ir no [[etilspirts|etilspirta]] un ''-acetāts'' ir no [[etiķskābe]]s. Etilacetāts ir etiķskābes un etilspirta esteris, jeb etiķskābes etilesteris. Ja esteris ir veidojies no vairākvērtīgas skābes (piemēram, [[ftalskābe]]s), tas var saturēt vairākus spirta atlikumus un attiecīgi, ja tas ir veidojies no vairākvērtīga spirta (piemēram, [[glicerīns|glicerīna]]), tas var saturēt vairākus skābes atlikumus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Salviadivinorum-healthy.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Lamiales
|         rinda_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Lamiaceae
|        dzimta_lv = Panātru dzimta
|            ģints = Salvia
|         ģints_lv = Salvijas
|             suga = S. divinorum
|          suga_lv = Dievišķā salvija
|         binomial = Salvia divinorum
}}

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=101|ipa=112|ipa-image=Xsampa-p.png|unicode=U+0070|xsampa=p|kirshenbaum=p|sound=Voiceless bilabial plosive.ogg}}
'''Nebalsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis''' ir [[mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]] plaši izplatīts [[līdzskanis]]. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] šī skaņa tiek apzīmēta ar burtu '''{{IPA|p}}''', attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>p</tt>.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Delongs
|     vārds_orig = ''George W. De Long''
|         attēls = George W. De Long cropped portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1844
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Ļena|Ļenas delta]], [[Krievijas Impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|   nodarbošanās = virsnieks, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Levi Delongs, Ketrīna Grīmsa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Emma Votona Delonga
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Džordžs Vašingtons Delongs''' ({{val|en|George Washington De Long}}; dzimis {{dat|1844|8|22}}, miris {{dat|1881|10|31}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] flotes virsnieks, jūrasbraucējs un [[polārpētnieks]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi = hidronija jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI ūdenī (H2O)
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = (57% šķīdums) 1700
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 127 °C (57% šķīdums)
}}

sentences:
]]
'''Rakstnieks''' vai '''rakstniece''' ir [[persona]], kas veido [[daiļliteratūra|daiļliteratūru]],<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/llvv/ | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca | publisher= tezaurs.lv | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ | archivedate= {{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref> tas ir, raksta [[romāns|romānus]], [[novele]]s, [[stāsts|stāstus]], [[luga]]s un tamlīdzīgus darbus. Rakstniekus nereti dēvē arī par '''literātiem''', lai gan ar šo terminu apzīmē arī [[literatūrzinātnieks|literatūrzinātniekus]], [[kritiķis (profesija)|literatūras kritiķus]] un [[tulkotājs|tulkotājus]], kas var arī nebūt rakstnieki.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | title= "Latvijas rakstnieku savienības" statūti | publisher= "Latvijas Rakstnieku savienība" | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20100629005058/http://rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | archivedate= {{dat|2010|06|29||bez}} }}</ref> Nievājošā formā rakstnieki var tikt saukti arī par '''skribentiem'''.<ref>{{Grāmatas atsauce | title= Svešvārdu vārdnīca | last= |first= |year= 1978 |publisher= Liesma |location= Rīga |isbn= |page= |pages= |url= |accessdate=}}</ref>

sentences:
s — vispārīgs attēlojums]]
'''Šifrēšana''' (no {{val|fr|chiffre}} — 'skaitlis') jeb '''kodēšana''' ({{val|en|encryption}}) [[Kriptogrāfija|kriptogrāfijā]] ir datu un ziņojumu apstrāde, ko veic datu sagatavotājs vai ziņojuma nosūtītājs, lai datus vai ziņojuma saturu nodrošinātu pret nesankcionētu izmantošanu. Lai šādus datus vai ziņojuma saturu varētu izmantot, jāveic atšifrēšana.<ref>{{AkadTerm|term=šifrēšana|lang=LV}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Koriolāns
| attēls                   =  Coriolanus (2011 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Coriolanus''
| žanrs                    = trilleris, kara filma, drāma
| režisors                 = [[Reifs Fainss]]
| producents               =
* [[Džons Logans]]
* [[Gabriela Tana]]
* [[Džūlija Teilore-Stenlija]]
* [[Kolins Vainss]]
* Reifs Fainss
| scenārija autors         = Džons Logans
| galvenajās lomās         =
* Reifs Fainss
* [[Džerards Batlers]]
* [[Vanesa Redgreiva]]
* [[Braians Kokss]]
* [[Džesika Česteina]]
* [[Džons Kani]]
* [[Džeimss Nesbitss]]
* [[Pols Džesons]]
| mūzika                   = [[Ilans Eškeri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Icon Entertainment International]]''
* ''[[BBC Films]]''
| izplatītājs              = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|2|14|Berlīnes filmu festivāls|2012|1|20|}}
| ilgums                   = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/coriolanus-2011|title=Coriolanus|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 25, 2019|archive-date={{dat|2019|10|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191025165839/https://bbfc.co.uk/releases/coriolanus-2011}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7,7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1372686/?ref_=bo_se_r_1|title=Coriolanus|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Koriolāns"''' ({{val|en|Coriolanus}}) ir 2011. gada kara drāma, kas balstīta uz [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] tāda paša nosaukuma traģēdiju. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Reifs Fainss]]. Citas lomas atveido [[Džerards Batlers]], [[Vanesa Redgreiva]], [[Braians Kokss]], [[Džesika Česteina]], [[Džons Kani]], [[Džeimss Nesbitss]] un [[Pols Džesons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|2|14||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences: '''Baltiešu-vācu Nacionālā komiteja''' (vācu: ''Baltisch-Deutsches Nationalausschuss'') bija politiska organizācija 1918. — 1920. gadā, kurā apvienojās [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] sabiedriskās organizācijas. Tās sākotnējais mērķis bija vienota vācbaltiešu interešu pārstāvniecība iepretim [[Latviešu Pagaidu Nacionālā padome|Latviešu Pagaidu Nacionālajai padomei]], un vēlāk [[Tautas padome]]s izveidotajai [[Latvijas Pagaidu valdība]]i. Baltiešu-vācu Nacionālā komiteja uzņēmās arī vācbaltiešu starptautisko interešu pārstāvniecību. Nacionālā komiteja pārtrauca darboties 1920. gada aprīlī un vācbaltiešu intereses Saeimā vēlāk pārstāvēja viņu politiskās partijas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =  Indra Devi
|     vārds_orig = Eiženija Pētersone
|         attēls = Eiženija Pētersone 1920. gados.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2002
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Buenosairesa]], {{ARG}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}, {{DEU}}, {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[joga]]s skolotāja
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Vasīlijs Pētersons, Aleksandra Labunska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Jans Strakatijs (''Strakaty''), Zigfrīds Knauers
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
== Kopsavilkums ==
mans manjaro neofetch
[[Kategorija:Linux distributīvi]]
[[Kategorija:Linux]]
== Licence ==
{{PD-self}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uz bīstamās zemes
| operators =
| attēls = Poster - On Dangerous Ground (1952) 01.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', melodrāma
| režisors = [[Nikolass Rejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Aida Lupino]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Vords Bonds]]
| mūzika = [[Bernards Hermans]]
| oriģinālnos = ''On Dangerous Ground''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1951|12|17}}
| ilgums = 82 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Uz bīstamās zemes"''' ({{Val|en|On Dangerous Ground}}) ir 1951. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' melodrāmas filma, kuras režisors ir [[Nikolass Rejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Aida Lupino]], [[Roberts Raians]] un [[Vords Bonds]]. Filmas sižets balstīts uz [[Džeralds Batlers|Džeralda Batlera]] 1945. gada romānu ''Mad with Much Heart''. Lai gan titros nav minēta, Lupino šī bija arī viena no pirmajām pieredzēm režijā, aizstājot Reju, kad viņš filmēšanas brīžos nebija pieejams.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2016/11/24/movies/ida-lupino-a-woman-of-spine-on-both-sides-of-the-lens.html|title=Ida Lupino, a Woman of Spine on Both Sides of the Lens (Published 2016)|access-date=2023-07-30|date=2016-11-24|language=en}}</ref>

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Deivisa jūra
|attēls=
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Antarktīda
 |latd = 66 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 92 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = left
 |alt_karte    = Antarctica relief location map.jpg
| okeāns       = Dienvidu okeāns
|platība       = 21 000
|garums=
|platums=
|sāļums        = 33,5
|Max_dziļums   = 1300
|Vid_dziļums   = 571
|valstis=[[Antarktīda]]
|pilsētas=
}}
'''Deivisa jūra''' ir [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Antarktīda]]s piekrastē. Atrodas aptuveni starp 87° un 98° austrumu garuma grādiem, starp [[Sadraudzības jūra|Sadraudzības jūru]] rietumos un [[Mosona jūra|Mosona jūru]] austrumos. Tuvākā sauszeme ziemeļos no Deivisa jūras ir [[Indija]]s austrumu piekraste. Deivisa jūras piekrastē atrodas tādi ģeogrāfiski objekti (no rietumiem uz austrumiem) kā:
* [[Vestfola oāze]];
* [[Leopolda un Astrīdas Krasts]];
* [[Čeļuskiniešu pussala]];
* [[Rietumu šelfa ledājs]];
* [[Pravdas Krasts]] (daļa no [[Karalienes Mērijas Zeme]]s);
* [[Šekltona šelfa ledājs]].

sentences: '''Dzintaru koncertzāle''' ir koncertzāļu komplekss, kas atrodas [[Jūrmala|Jūrmalā]]. Koncertzāle ir plaši pazīstama [[Latvija|Latvijā]] un [[Krievija|Krievijā]], kā arī citās valstīs pēc tajā rīkotajiem starptautiskajiem festivāliem un koncertiem. Koncertzāle iekļauta [[Latvijas kultūras kanons|Latvijas kultūras kanonā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://kulturaskanons.lv/lv/1/9/14/|title=Dzintaru koncertzāle 1936-2008|author=Anita Antenišķe|accessdate={{dat|2013|3|17||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130613102521/http://www.kulturaskanons.lv/lv/1/9/14|archivedate={{dat|2013|06|13||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = sārmu metāls
 |       kārtas skaitlis = 19
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = K
 |              atommasa = 39,0983
 |    valences elektroni = [Ar]4s1
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Kālija gabaliņš [[tetrahidrofurāns|tetrahidrofurānā]] un kālija jonu dotā violetā [[liesma]]s krāsa
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1'''
 |   elektronegativitāte = 0,82
 |               blīvums = 856
 |   kušanas temperatūra = 336,53 K (63,38 °C)
 |  viršanas temperatūra = 1032 K (759 °C)
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 7,2{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = (20 °C) 2000
 | Van der Vālsa rādiuss = 275
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Hibīni
 |attēls                 = Apatity and Khibiny mountains.JPG
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Skats uz Hibīnu dienvidu nogāzēm pār blakusesošās Apatītu pilsētas panorāmu.
 | pushpin_map         = Krievijas Eiropas daļa#Murmanskas apgabals
 | latd  = 67 | latm  = 41 | lats  = 11 | latNS  = N
 | longd = 33 | longm = 43 | longs = 11 | longEW = E
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = jā
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
 | mark                =
 | mark_width          =
 |kontinents             = [[Eiropa]]
 |novietojums            = [[Kolas pussala]]
 |valstis                = {{RUS}}
[[Murmanskas apgabals]]
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                = 43 km
 |platība                = 1327 km2
 |vidējais_augstums      = 1116
 |kalns                  = Judivčomčurrs
 |augstums               = 1200,6
 |pilsētas               = [[Kirovska (Murmanskas apgabals)|Kirovska]], [[Apatiti]]
}}
'''Hibīni''' ({{val|ru|Хиби́ны}}, {{val|se|Umptek}}) ir ģeoloģiska struktūra, platības un augstuma ziņā lielākie [[kalns|kalni]] [[Kolas pussala|Kolas]] pussalā [[Krievija|Krievijā]]. Tie izvietojušies Kolas pussalas rietumu daļā starp [[Imandras ezers|Imandras ezeru]], [[Umbas ezers|Umbas ezeru]] un Imandras HES ūdenskrātuvi. Hibīnus veido divas viena otrai pieguļošas uz austrumiem atvērtas pakava formas kalnu grēdas. Hibīnu platība ir aptuveni 1327 km2, struktūras forma ir ieapaļa, kupolveidīga, tās vidējais diametrs aptuveni 43 km.<ref name=":0">{{cite journal|last1=Ivanyuk|first1=Gregory|last2=Yakovenchuk|first2=Victor|last3=Pakhomovsky|first3=Yakov|last4=Konoplyova|first4=Natalya|last5=Kalashnikov|first5=Andrei|last6=Mikhailova|first6=Julia|last7=Goryainov|first7=Pavel|editor1-last=Ahmad Dar|editor1-first=Imran|title=Self-Organization of the Khibiny Alkaline Massif (Kola peninsula, Russia)|journal=Earth Sciences|date=03.02.2012.|doi=10.5772/26151|url=http://www.intechopen.com/books/howtoreference/earth-sciences/self-organization-of-the-khibiny-alkaline-massif-kola-peninsula-russia-}}</ref> Hibīnu augstākās virsotnes ir [[Judivčomčurrs]] 1200,6 m v.j.l. un [[Časnačorrs]] 1189 m v.j.l. Abas augstākās virsotnes atrodas Hibīnu rietumos esošajā pusloka kalnu grēdā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Edinburgas anglikāņu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Mary’s_Episcopal_Cathedral_Palmerston_Place_Edinburgh.jpg
| image_size            =
| caption               = Edinburgas anglikāņu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Edinburgas anglikāņu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.948611
| longd                 = -3.216111
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Edinburga}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Episkopālā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = katedrāle
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džordžs Gilberts Skots]] (''George Gilbert Scott'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1874. gads
| year_completed        = 1879. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 90 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Edinburgas anglikāņu katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2324015"
}
</mapframe>
'''Sv. Jaunavas Marijas katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of Saint Mary the Virgin}}) ir [[Skotijas Episkopālās baznīca]]s ([[anglikānisms|anglikāņu]]) [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Rdinburga|Edinburgā]]. [[Edinburgas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences: '''Neitronijs''' ir īpašs [[viela]]s veids, kas sastāv tikai no [[neitrons|neitroniem]]. Šis termins bieži sastopams [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] literatūrā, bet [[zinātne|zinātnē]] to lieto samērā reti. Fantastikā tiek izmantots arī nosaukums '''neitroniums''' (no {{val-en|neutronium}}), tomēr, tāpat kā pieņemts [[ķīmiskais elements|elementu]] nosaukumiem, kas angļu valodā beidzas ar ''-ium'', latviešu valodā lietot izskaņu ''-ijs'', tā arī šo vielu pareizāk saukt par neitroniju. Dažos darbos līdzīgu materiālu sauc par '''neitrīdu''' vai '''neitriumu'''.

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=102 ; 408|ipa-text=b̪|ipa-image=Dental_b.svg|ipa-entity=b&#810;||unicode=U+0070 ; U+032A|xsampa=b_d|kirshenbaum=b<nowiki>[</nowiki>|sound=Voiced_labiodental_plosive.ogg}}
'''Balsīgs labiodentāls eksplozīvs slēdzenis''' ir [[mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]] reti sastopams [[līdzskanis]], ko izrunā līdzīgi [[balsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis|{{IPA|[b]}}]], tikai gaisa plūsmas noslēgšanai [[lūpas|apakšlūpa]] tiek piespiesta [[zobi|augšzobiem]], kā artikulējot [[balsīgs labiodentāls berzenis|{{IPA|[v]}}]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{slikts tulkojums}}
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Vladimirs Gelfands
|         vārds_orig =
|             attēls = Gelfand1.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Vladimirs Gelfands, Vācija 1945
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1923
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 1
|           dz_vieta =
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1983
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Ukrainas PSR|Dņipro}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Padomju Savienība
|            tautība = [[Ebreji|Ebrejs]]
|             vecāki = māte: Gorodynskaya Nadezhda (Huma) Vladimirovna (25/04/1902 – 10/08/1982); tēvs: Gelfands Nathans (Tevel-Nusons) Solomonovičs (05/01/1894 – 06/03/1974)
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, Skolotājs
| rakstīšanas valoda = Krievu
|            periods = 1941—1946
|              žanri = Grāmatas "Kara dienasgrāmatas" autors
|             temati = [[Otrais pasaules karš]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: '''Osmotiskais spiediens''' (apzīmē ar '''[[π]]''') ir spiediens, kas pielikts puscaurlaidīgai [[membrāna]]i, kas atdala divus dažādas [[Šķīdumu koncentrācija|koncentrācijas]] [[Šķīdums|šķīdumus]], un vērsts virzienā no atšķaidītākā šķīduma (robežgadījumā — tīra šķīdinātāja) uz koncentrētāku. To var definēt arī kā papildspiedienu, kas jāpieliek koncentrētākajam šķīdumam, piemēram, ar [[Virzulis|virzuļa]] palīdzību, lai apturētu [[Osmoze|osmozi]] jeb izlīdzinātu šķīdumu līmeņus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Viss par Stīvu
| attēls                   = All about steve poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''All About Steve''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Fils Treills]]
| producents               =
* [[Sandra Buloka]]
* [[Trevors Engelsons]]
* [[Marija Maklagena]]
| scenārija autors         = [[Kima Bārkere]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sandra Buloka]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Tomass Heidens Čērčs]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Fox 2000 Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|9|4||bez}}
| ilgums                   = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/all-about-steve-2009|title=All About Steve|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 20, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|40,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=allaboutsteve.htm|title=All About Steve (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 20, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Viss par Stīvu"''' ({{val|en|All About Steve}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Fils Treills]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sandra Buloka]], [[Bredlijs Kūpers]] un [[Tomass Heidens Čērčs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|9|4||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija jona struktūrformula

Amonija jona modeļi
|       citi nosaukumi = amonijs
|           CAS numurs = 14798-03-9
|      ķīmiskā formula = NH4+
|              molmasa = 18,04
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Amonija jons''' jeb vienkārši '''amonijs''' ir pozitīvi lādēts vairākatomu [[jons]] ar formulu NH4+. Ja amonija joniem pievienojas anjoni (negatīvi lādēti joni), veidojas [[amonija sāļi]], kas pieder pie tā dēvētajiem "onija" sāļiem.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Sūknis
| abbreviation = Ant
| name_latin = Antlia
| RA = 10
| dec = -30
| areatotal = 239
| arearank = 62. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Ant''
| starmagnitude = 4,25
| neareststarname = ''DEN 1048-3956''
| stardistance = 13,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 45
| latmin = 90
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Mandarin.duck.arp.jpg
 | att_nosaukums = [[Mandarīnpīle]] (''Aix galericulata'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Anseriformes
 |      kārta_lv = Zosveidīgie
 |        dzimta = Anatidae
 |     dzimta_lv = Pīļu dzimta
 | iedalījums=
* [[Dižpīļu apakšdzimta]] (''Tadorninae'')
* [[Dūkurpīļu apakšdzimta]] (''Thalassorninae'')
* [[Gauru apakšdzimta]] (''Merginae'')
* [[Nirējpīļu apakšdzimta]] (''Aythyinae'')
* [[Peldpīļu apakšdzimta]] (''Anatinae'')
* [[Piešspārnu zosu apakšdzimta]] (''Plectropterinae'')
* [[Raibumaino pīļu apakšdzimta]] (''Stictonettinae'')
* [[Svilpējzosu apakšdzimta]] (''Dendrocygninae'')
* [[Zilknābju apakšdzimta]] (''Oxyurinae'')
 |   kategorijas = nē
}}
Par '''pīli''' sauc daļu [[pīļu dzimta]]s (''Anatidae'') putnu. Pīļu dzimta ir plaša, un tai ir vairākas [[apakšdzimta]]s, no kurām 8 apakšdzimtās tiek sistematizētas dažādu sugu pīles. Visas pīles ir [[ūdensputni]], un tās dzīvo gan [[saldūdens|saldūdenī]], gan [[sālsūdens|sālsūdenī]]. Tās ir vidēji lieli [[putni]], bet mazākas kā [[gulbji]] un [[zosis]]. [[latviešu valoda|Latviešu valodā]] dažas pīļu sugas tiek sauktas arī par [[gauras|gaurām]], [[gaigalas|gaigalām]], [[kākauļi]]em, [[ķerra (putns)|ķerrām]] un [[krīklis|krīkļiem]]. Dažu apakšdzimtu pīļu sugas tiek sauktas par [[zoss|zosīm]], kā [[piešspārnu zosis]] un [[svilpējzosis]], lai gan patiesībā tās ir liela auguma pīles.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Georgs Zulcers
|     vārds_orig = ''Johann Georg Sulzer''
|         attēls = Sulzer Portrait ca 1780.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1720
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Vintertūra]], {{SUI}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1779
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|Prūsija|Berlīne}}, {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = teologs, zinātnieks
|        dzimums =
|         vecāki = Heinrihs Zulcers
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 58
 | lv  = Piecdesmit astoņi
}}

sentences:
{{kosmosā}}
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Lorela O'Hara
|          vārds_orig = ''Loral O'Hara''
|              attēls = Expedition 68 Press Conference (NHQ202209200018).jpg
|          att_izmērs = 300px
|       att_nosaukums = L. O'Hara 2022. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1983
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = [[Hjūstona]], [[Teksasa]], {{USA}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = S
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = pašlaik kosmosā
| kos_iesaukums = 2017. gads
| kos_misija = 1. [[SKS 69. ekspedīcija|SKS-69]], [[SKS 70. ekspedīcija|SKS-70]]
| kos_kuģi = ''[[Sojuz MS-24]]''
}}
'''Lorela Ešlija O'Hara''' (''Loral Ashley O'Hara''; dzimusi {{dat|1983|5|3}}) ir ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronaute]], inženiere.

sentences: '''Darba ražīgums''' ir [[Strādāšana|darba]] [[Efektivitāte (ekonomika)|efektivitātes]] rādītājs, kas rāda noteiktā laika periodā uz vienu strādājošo saražotās produkcijas daudzumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.naudasskola.lv/lv/direct-popup/1414|title=Darba ražīgums {{!}} Naudas skola|last=|first=|website=|access-date=|date=|language=}}{{Novecojusi saite}}</ref> Jo augstāks ir darba ražīgums, jo mazāka ir [[Darba alga|darba algas]] daļa preces vērtībā, jo lielāku peļņu var gūt [[uzņēmējs]], jo īsākā laikā strādnieks atpelnīs savu algu, jo vairāk produkcijas tiks saražots. Kāpināt darba ražīgumu ir ieinteresēti gan strādnieki, gan darba devēji, gan arī valsts.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Biznesa ekonomiskie pamati|last=Siņicins|first=Mihails|publisher="Izdevniecība RaKa"|year=2008|isbn=|location=Rīga|pages=110}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Roza Luksemburga
|          vārds_orig = Rosa Luxemburg
|              attēls = Rosa Luxemburg.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums = Roza Luksemburga ap XX gs. sākumu
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1871
|          dz_mēnesis = 03
|            dz_diena = 05
|            dz_vieta = [[Zamosca]], [[Kongresa Polija]], {{RUS}}<br />(tagad {{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1919
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 15
|             m_vieta = [[Berlīne]], {{GER}}
|        dzīves_vieta = [[Zamosca]], [[Varšava]], [[Cīrihe]], [[Berlīne]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = S
|        nodarbošanās = [[politika|politiķe]]
|       darbības_gadi = 1886 - 1919
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Roza Luksemburga''' ({{val|de|Rosa Luxemburg}}, {{val|pl|Róża Luksemburg}}; dzimusi {{dat|1871|03|05}} kā Rozālija Luksemburga (''Rosalia Luxemburg''); mirusi {{dat|1919|01|15}}) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes kreisi noskaņota [[Krievija]]s ([[Polija]]s) un [[Vācija]]s [[marksisms|marksisma]] teorētiķe un politiskā darbiniece. Darbojusies šādās politiskajās partijās - [[Polijas un Lietuvas karalistes sociāldemokrātija|Polijas un Lietuvas karalistes sociāldemokrātijā]] (''Socjaldemokracja Królestwa Polskiego i Litwy''), [[Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|Vācijas Sociāldemokrātiskajā partijā]] (''Sozialdemokratische Partei Deutschlands'', SDPV), [[Neatkarīgā Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|Neatkarīgajā Vācijas Sociāldemokrātiskajā partijā]] (''Unabhängige Sozialdemokratische Partei Deutschlands'') un [[Vācijas Komunistiskā partija|Vācijas Komunistiskajā partijā]] (''Kommunistische Partei Deutschlands''). Nogalināta, apspiežot [[Spartaka līgas sacelšanās|Spartaka līgas sacelšanos]] [[Berlīne|Berlīnē]] 1919. gadā.

sentences: '''26. septembris''' ir gada 269. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (270. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 96 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorīda kristālrežģis

Kālija hlorīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7447-40-7
|      ķīmiskā formula = KCl
|              molmasa = 74,55
|              blīvums = 1987
|  kušanas temperatūra = 1049 K (776 °C)
| viršanas temperatūra = 1770 K (1500 °C)
| šķīdība ūdenī        = 28,1 g/100 ml (0 °C)
34,4 g/100 ml (20 °C)
56,7 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorīds''' (KCl) ir balta kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tehniskais kālija hlorīds [[dzelzs]] sāļu piemaisījumu dēļ mēdz būt sarkanīgs.

sentences: '''Micēlijs''' (no {{val|grc|μύκης}} ''(múkēs)'' — 'sēne') jeb '''sēņotne''' ir [[sēne|sēņu]] organisma paslēptā daļa, kas var atrasties zem [[sūnas|sūnām]], koku mizas, vai vienkārši zemē. Tas ir smalks tīklveida veidojums, veidots no ļoti smalkām pavedienveida [[hifas|hifām]], kas izplešas tālu prom no sēnes [[augļķermenis|augļķermeņa]]. Micēlijs var būt vienšūnas jeb ''rizomicēlijs'' (zemākajām sēnēm) vai daudzšūnu (augstākajām sēnēm). Sēņotne kalpo gan kā barības uzsūcējs, gan arī priekš [[veģetatīvā vairošanās|veģetatīvās vairošanās]]. Primitīvākajām sēnēm micēlija var arī nebūt. Sēņu organisms galvenokārt attīstās no [[sporas|sporām]], kas labvēlīgos apstākļos izdīgst un izveido sēņotni.

sentences: '''Līgo, laiva, uz ūdeņa''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Dāvids Cimze|Dāvida Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieki pēc tautības]]
[[Kategorija:Vācbaltieši]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Discord''
| developer = ''[[Discord Inc.]]''
| screenshot =
| operating system = {{Unbulleted list|[[Windows]]|[[macOS]]|[[Linux]]|[[iOS]]|[[Android (operating system)|Android]]|[[Web lietojumprogramma|Tīmekļa_pārlūkprogramma]]}}
| logo =
| released = 2015. gada 13. maijs; pirms 5 gadiem
| language = Angļu (AK / ASV), bulgāru, ķīniešu (vienkāršotā / tradicionālā), horvātu, čehu, dāņu, holandiešu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, itāļu, japāņu, korejiešu, lietuviešu, norvēģu, poļu, portugāļu (Brazīlija) , Rumāņu, krievu, spāņu, zviedru, taizemiešu, turku, ukraiņu un vjetnamiešu valodā
| logo_size = 150px
}}
'''''Discord''''' ir teksta, balss un video tērzēšanas programma, ko sākotnēji izveidoja datorspēļu spēlētājiem, lai tie varētu viens ar otru sazināties, bet mūsdienās ''Discord'' izmanto ne tikai sākotnējā mērķauditorija. To izlaida 2015. gada 6. martā. ''Discord'' ir pieejams ''[[Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Android]]'', [[iOS]], ''[[Linux]]'' un [[interneta pārlūks|interneta pārlūkos]]. 2017. gada decembrī ''Discord'' bija aptuveni 87 miljonu unikālu lietotāju. 2019. gada jūlijā ''Discord'' bija aptuveni vairāk nekā 250 miljonu unikālu lietotāju.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetonilacetona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H10O2
|molmasa=114,1438
|blīvums=973
|kušanas temperatūra=-5,5 °C
|viršanas temperatūra=191 °C
}}
'''Acetonilacetons''' (2,5-heksāndions, diacetonils, СН3–СО–СН2–СН2–СО–СН3) ir vienkāršākais γ-di[[ketoni|ketons]] — savienojums ar divām [[karbonilgrupa|karbonilgrupām]] molekulā, starp kurām ir divas [[metilēngrupa]]s. Acetonilacetons ir bezkrāsains šķidrums ar patīkamu smaržu.

sentences:
[[Kategorija:Piroli]]
[[Kategorija:Makrocikli]]
[[Kategorija:Dabas vielas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lerijs Krauns
| attēls                   = Larry Crowne Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Larry Crowne''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Toms Henkss]]
| producents               =
* [[Gerijs Getzmens]]
* Toms Henkss
| scenārija autors         =
* Toms Henkss
* Nia Vardalosa
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Braians Krenstons]]
* ''[[Cedric the Entertainer]]''
* [[Vilders Valderama]]
* [[Taradži Hensone]]
* [[Pema Grīra]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Vendôme Pictures]]''
* ''[[Playtone]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|6|27|Holivudas pirmizrāde|2011|7|1|ASV|}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/larry-crowne-2011|title=Larry Crowne|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 27, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=larrycrowne.htm|title=Larry Crowne (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 27, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|72 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lerijs Krauns"''' ({{val|en|Larry Crowne}}) ir 2011. gada romantiska komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Toms Henkss]]. Citas lomas filmā atveido [[Džūlija Robertsa]], [[Braians Krenstons]], ''[[Cedric the Entertainer]]'', [[Vilders Valderama]], [[Taradži Hensone]] un [[Pema Grīra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|6|27||bez}} Holivudā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zem sudraba ezera
| operators =
| attēls = Under the Silver Lake.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = neo-noir, komēdija, trilleris
| režisors = [[Deivids Roberts Mičels]]
| producents =
| scenārijs = Deivids Roberts Mičels
| aktieri = * [[Endrū Gārfīlds]]
* [[Railija Keo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Under the Silver Lake''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = [[A24]]
| izdošana = {{Filmas datums|2018|5|15|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|4|19|ASV}}
| ilgums = 139 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,05 miljoni }}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt5691670/?ref_=bo_se_r_1|title=Under the Silver Lake (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zem sudraba ezera"''' ({{Val|en|Under the Silver Lake}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Deivids Roberts Mičels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Endrū Gārfīlds]] un [[Railija Keo]].

sentences: '''Humānisms''' ir viena no [[ētika]]s kategorijām [[filozofija|filozofijā]].

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Serbijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Serbijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Sister
| position = {{{position|}}}
| project  = data
| text     = Šajā veidnē tiek izmantoti šādi Vikidatu apgalvojumi:
{{#invoke:Uses Wikidata|usesProperty}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]
[[Kategorija:Vikidati]]</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Zviedrijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Zviedrijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Alars Kariss
 |       vārds_orģ = ''Alar Karis''
 |          attēls = Volodymyr Zelenskyy met with Estonian President Karis in Kyiv 2022 (13) (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Alars Kariss 2022. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Igaunijas prezidents]]
 |     term_sākums = {{dat|2021|10|11|N}}
 |     term_beigas =
 |     priekštecis = [[Kersti Kaljulaida]]
 |        pēctecis =
 |        premjers = [[Kaja Kallasa]]
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1958|3|26}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Igaunijas PSR|Tartu|td=Igaunija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[Igauņi|igaunis]]
 |         partija = bez partijas
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Sirje Karisa (prec. 1977)
 |           bērni = 3
 |       profesija =
 |      alma_mater = [[Igaunijas Dzīvības zinātņu universitāte]]
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Alars Kariss''' ({{val|et|Alar Karis}}; dzimis {{dat|1958|3|26}} [[Tartu]]) ir igauņu biologs un ierēdnis,<ref name="ETIS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.etis.ee/CV/Alar_Karis|title=CV: Alar Karis|website=www.etis.ee|access-date=13 March 2021}}</ref> pašreizējais [[Igaunijas prezidents]].<ref name="AP">[https://apnews.com/article/europe-business-estonia-15e34d33d8cb26ee2ff6a91100b6f197 Estonia elects museum director as president in 2nd try]</ref>

sentences: '''Ģeodēzija''' (no {{val|el|γεωδαισία}} — ‘zemes sadalīšana’) ir zinātne par Zemes mērīšanu, Zemes veidu, formu un lielumu. Ģeodēzija kā zinātne ir cieši saistīta ar daudzām zinātnes nozarēm, piemēram, [[matemātika|matemātiku]] un [[fizika|fiziku]], it sevišķi ar [[ģeofizika|ģeofiziku]]. Praktiskais ģeodēzijas uzdevums ir izdarīt mērījumus apvidū un to rezultātus izmantot dažādiem aprēķiniem, lai noteiktu attālumu, platību, augstumu, zemes darbu apjomu utt., vai arī zināmas zemes virsmas daļas samazināta attēla sastādīšanai ((zemes robežu un topogrāfiskie) plāni un [[karte]]s).

sentences: '''Biogāze''' ir gāzveida produkts, kas rodas, noārdoties organiskam materiālam bez [[skābeklis|skābekļa]] piekļuves. To var ražot no lauksaimniecības atkritumiem, mēsliem, sadzīves atkritumiem, kanalizācijas un augiem. Tas ir [[Atjaunīgie resursi|atjaunīgais resurss]].

sentences: '''Betulīns''' ir kristāliska balta [[organiskā viela]], kas ir atrodama [[bērzu dzimta|bērza]] tāsī. Tieši šīs vielas dēļ bērza stumbram ir balta krāsa. Betulīns ir galvenā bērza tāss ekstrakta sastāvdaļa, un tā daudzums var mainīties no 10% līdz 40% (betulīna masas daļa absolūti sausajā tāsī) atkarībā no bērza [[suga]]s, vecuma, klimata apstākļiem un gadalaika.<ref>Выделение бетулина из бересты березы и изучение его физико-химических и фармакологических свойств / С. А. Кузнецова, Г. П. Скворцова, Ю. Н. Маляр, Е. С. Скурыдина, О. Ф. Веселова // Химия растительного сырья. — 2013.</ref>

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''C hepatīts''' ir [[infekcijas slimība]], kas galvenokārt skar [[aknas]]. Izraisa C hepatīta vīruss (HCV).<ref name="Sherris" /> Viens no pieciem zināmajiem hepatītiem (kopā ar [[A hepatīts|A]], [[B hepatīts|B]], [[D hepatīts|D]], [[E hepatīts|E hepatītu]]).

sentences: '''Kaitējumu mazinoši pasākumi''' ir virkne [[publiskā veselība|publiskās veselības]] prakšu, kas ir ieviesta, lai mazinātu potenciālās kaitnieciskās sekas dažādai cilvēku uzvedībai, gan legālai, gan nelegālai. Galvenokārt šīs prakses attiecina uz [[psihotropās vielas|psihotropo vielu]] lietošanu un [[sekss|seksu]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kabadbarana
 | official_name            = ''Cabadbaran''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Cabadbaran Public Market.jpg
| image2                   = AGUSAN DEL NORTE NEW PROVINCIAL CAPITOL (UNFINISHED).jpg
| image3                   = Cabadbaran City Hall (Original Work).jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator agusan del norte cabadbaran.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Karaga]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļagusana]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1894
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2007/2011
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 31
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 214.44
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 80354
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 9 | latm = 07 | lats =  | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 32 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8605
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 200
 | website                  = {{URL|http://www.cabadbaranadn.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''22. augusts''' ir gada 234. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (235. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 131 diena.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Scomber scombrus.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Scombriformes
|      kārta_lv = Makreļveidīgās
|        dzimta = Scombridae
|     dzimta_lv = Makreļu dzimta
|         cilts = Scombrini
|      cilts_lv = Makreļu cilts
|         ģints = Scomber
|      ģints_lv = Makreles
|          suga = Scomber scombrus
|       suga_lv = Atlantijas makrele
|      binomial = Scomber scombrus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Scomber scomber''<ref name=iuc/>
*''Scomber glauciscus''
*''Scomber punctatus''
*''Scomber scriptus''
*''Scomber vernalis''
*''Scomber vulgaris''
}}

sentences:
{{Cita nozīme|augu ģinti|acs daļu|radzene}}
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Radzenes
| ģints = Cerastium
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Cerastium tomentosum02.jpg
| att_nosaukums = ''Cerastium tomentosum''
}}

sentences: '''Faktoru analīze''' ir statistiska metode, kas ļauj atrast faktorus, kas atrodas vairāku mainīgo lielumu saistības pamatā, bet dod arī iespēju noskaidrot šīs saistības tuvumu starp faktoru un novērotajām pazīmēm, proti, atbildēt uz jautājumu, cik liels ir faktora īpatsvars katrā pazīmē.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Ella Muižarāja
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences: '''Pareizticība''' ([[baznīcslāvu valoda|baznīcslāvu]]: ''Правосла́виѥ'', no {{val|el|ὀρθοδοξία}}, ''orthodoxía'') jeb '''Ortodoksā baznīca''', ir termins [[Austrumu Pareizticīgā baznīca|Austrumu Pareizticīgās baznīcas]] apzīmēšanai. Pareizticība ir [[kristietība]]s [[Austrumu Baznīca|Austrumu atzars]], viens no trim konceptuālajiem kristietības pamatvirzieniem paralēli [[Romas Katoļu baznīca]]i un [[protestantisms|protestantismam]]. Tā ir autokefālu (patstāvīgu) Baznīcu grupa — "federācija",<ref name="autogenerated1">[http://storico.radiovaticana.org/let/storico/2006-11/106332_dazi_dati_par_konstantinopoles_pareizticigo_baznicu_un_tas_patriarhu_bartolomeju_i.html Daži dati par Konstantinopoles pareizticīgo Baznīcu un tās patriarhu Bartolomeju I]</ref> — kas ir saglabājusi teoloģiski doktrinālo vienotību, taču nav vienota strukturāli, tas ir, nav vienota administratīvi autoritatīva centra. Galvenie ir [[Konstantinopoles patriarhāts|Konstantinopoles]], [[Aleksandrijas patriarhāts|Aleksandrijas]], [[Antiohijas patriarhāts|Antiohijas]] un [[Jeruzalemes patriarhāts|Jeruzalemes]] patriarhāti (sākotnēji metropolijas).<ref>[http://fizmati.lv/resursi/macibu_materiali/parejie_materiali/c_dalas_kursi/eiropas_kulturas_vesture_i/kristietibas_atzarojumi.pdf Maikls Sadgrovs. Kristietības atzarojumi.]{{Novecojusi saite}}</ref> [[Konstantinopole]]s ekumeniskais patriarhāts ir pareizticīgo visaugstākais sēdeklis, tas ir arī visas pasaules pareizticīgo centrs. Ekumeniskais patriarhs ir "pirmais starp līdzīgajiem" ({{val|la|primus inter pares}}) attiecībā uz citiem pareizticīgo patriarhiem. Konstantinopoles primāts iemieso sevī pareizticīgo vienību un koordinē to darbību, taču viņam nav nekādas administratīvās varas.

sentences: '''@ zīme''' (no {{val-en|at}}, latviski izrunā kā "et" - ar plato e) ir [[tipogrāfija|tipogrāfisks]] simbols, kuru rietumu sabiedrībā izmanto rēķinu izdrukās. Mūsdienās tā biežāk zināma kā [[E-pasta adrese|e-pasta adrešu]] sastāvdaļa. Oficiālais nosaukums [[ANSI]], [[Unikods|unikoda]] simbolu kodējumos ir "komerciālais et" (''commercial at'').

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Romans Arlausks
|     vārds_orig = ''Romanas Arlauskas''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1917
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kauņas guberņa|Kauņa|td=Lietuva}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2009
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Austrālija|Adelaida}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LTU}} <br />{{AUS}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Guandžou
 | official_name            = {{ubl|广州市|廣州}}
 | settlement_type          = Subprovinciālas nozīmes pilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Ķīna#Guanduna
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Guanduna]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 7433
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2016. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 14043500
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Ķīnas laiks]]
 | utc_offset               = +8
 | latd = 23 | latm = 6 | lats = 32 | latNS = N
 | longd = 113 | longm = 15 | longs = 53 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 510000
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 0–639
 | website                  = {{URL|http://www.gz.gov.cn/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{labs raksts}}
{{cita nozīme|komandu sporta veidu uz ledus|hokejam līdzīgiem sporta veidiem|hokeja sports}}
{{Sporta infokaste
| nosaukums    = Hokejs
| attēls       = Thrashers Bondra shoot.jpg
| att_izm      = 250px
| paraksts     = Hokeja spēle starp [[Atlantas "Thrashers"]] un [[Floridas "Panthers"]] [[Nacionālā hokeja līga|Nacionālajā hokeja līgā]]
| piktogramma  = Ice hockey pictogram.svg
| pikt_izm     = 25px
| pikt_par     =
| savienība    = [[IIHF]]
| citi_nos     =
| pirmais      = 1875. gada 3. marts [[Viktorijas slidotava]], [[Monreāla]] (pirmā organizētā iekštelpu spēle)
| reģistrētie  = 1 443 498<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iihf.com/iihf-home/the-iihf/members.html |title=Members |publisher=IIHF |accessdate=2009-12-17}} {{en ikona}}</ref>
| klubi        =
| kontakts     = Sadursme
| komanda      = Pieci laukuma spēlētāji un viens vārtsargs
| ilgums       = Trīs 20 minūšu trešdaļas ar pārtraukumiem, iespējams papildlaiks
| jdzimums     =
| kategorijas  =
| ekipējums    = Aizsargi, slidas, [[Hokeja nūja|nūja]]
| vieta        =
| olimpisks    = 1920—pašlaik
| novecojis    =
}}
'''Hokejs''' ir komandu [[sports|sporta]] veids, kuru spēlē uz [[ledus]]. Tas ir ātrākais komandu sporta veids pasaulē — spēlētāji uz slidām ir spējīgi sasniegt ļoti lielus ātrumus, bet [[ripa (sports)|ripas]] lidojuma ātrums var pārsniegt pat 170 [[kilometrs|km]]/[[stunda|h]]. Saskaņā ar [[Starptautiskā Hokeja federācija|Starptautiskās Hokeja federācijas]] reitingu, pašlaik spēcīgākās valstis šajā sporta veidā ir [[Kanāda]], [[Zviedrija]], [[Somija]], [[Krievija]] un [[Čehija]]. Hokejs vēsturiski kļuvis īpaši populārs valstīs, kurās ir vēss [[klimats]].

sentences: '''Valsis''' ir [[Austrija|austriešu]] [[deja]], kas radusies no [[Lendlers|lendlera]]. To dejo 3/4 [[Taktsmērs|taktsmērā]]. To sāka dejot 19. gadsimta sākumā deju zālēs. Pirms tam to dejoja tikai zemnieki. Valsis ir populārākā [[Balles dejas|balles deja]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Ultraauksti atomi''' ir [[Atoms|atomi]], kuru temperatūra ir tuvu [[Absolūtā nulle|absolūtai nullei]]. Parasti tie ir daži desmiti mikro[[Kelvins|kelvinu]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Church_of_Our_Lady_Queen_of_Peace_in_Naujoji_Vilnia_1.jpg
| image_size            =
| caption               = Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas katoļu baznīca
| map_type              = Viļņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas katoļu baznīca
| position              = left
| latd                  = 54.6848
| longd                 = 25.4123
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1938. gads
| year_completed        = 2002. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q15712003"
}
</mapframe>
'''Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas Miera Karalienes katoļu baznīca''' ({{val|lt|Naujosios Vilnios Švč. Mergelės Marijos Taikos Karalienės bažnyčia}}) ir 21. gadsimta sākumā uzcelts [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[baznīca (ēka)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s galvaspilsētas [[Viļņa]]s austrumos, [[Naujoji Vilņa]]s rajonā. Dievkalpojumi lietuviski un poliski.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}

sentences: '''Radioaktīvie atkritumi''' ir viens no [[Bīstamie atkritumi|bīstamo atkritumu]] veidiem. Tie ir atkritumi, kas rodas pēc [[Radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu lietošanas izbeigšanas. Radioaktīvas vielas tiek lietotas rūpniecībā, medicīnā un zinātnē. Nozīmīgs radioaktīvo vielu pielietojums ir [[kodoldegviela]]s izmantošana [[Enerģētika|enerģētikā]] [[Atomelektrostacija|atomelektrostaciju]] [[kodolreaktors|kodolreaktoros]], kur, izstrādājoties kodoldegvielai, paliek izlietotā kodoldegviela (dažkārt saukta par kodolatkritumiem, lai gan visbiežāk to pārstrādā, radot jaunu kodoldegvielu) un radioaktīvie atkritumi, tai skaitā arī visas kodolreaktora nolietotās sastāvdaļas, piemēram, reaktora kontroles stieņi, kodolreaktora reaktora bioloģiskais aizsargapvalks, kodoldegvielas kasetes, reaktora dzesēšanas caurules u.c. sastāvdaļas, kas bijušas pakļautas [[neitrons|neitronu]] starojumam.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Streptopelia
|           autors = [[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1855
|           attēls = Collared Dove (Streptopelia decaocto), Fairlands Valley Park, Stevenage, 15 April 2011.jpg
|     att_nosaukums =[[Gredzenūbele]] (''Streptopelia decaocto'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Columbiformes
|         kārta_lv = Baložveidīgie
|           dzimta = Columbidae
|        dzimta_lv = Baložu dzimta
|    apakšdzimta=Columbinae
|   apakšdzimta_lv=Tipiskie baloži
|   ģints=Streptopelia
|  ģints_lv = Ūbeles
|      kategorijas = nē
}}
'''Ūbeles''', '''ūbeļu ģints''' (''Streptopelia'') ir [[baložu dzimta]]s (''Columbidae'') putnu [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno 13 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pigeons/ World Bird List: Pigeons, 2018]</ref>

sentences:
'''Neparametriskās statistikas''' metodes tiek izmantotas gadījumā, ja uz izlasi nevar attiecināt normālos "parametrus" jeb izlase neatbilst [[normālsadalījums|normālajam sadalījumam]]. Iemesli var būt dažādi: vai nu ''vainīgi'' ir izlases veidošanas principi, vai arī kāda cita iemesla dēļ izlasē neveidojas normālsadalījumam līdzīgs sadalījums. Šie divi gadījumi, attēloti ar piemēriem, izskatās šādi:
# Ja tiek mesta monēta, un mērķis ir izmērīt, vai monēta uz katru no pusēm krīt vienādu skaitu reižu (t.i. vai atšķirības ir uzskatāmas par statistiski nenozīmīgām), vai varbūt kāda blakusfaktora dēļ monēta kritīs vairāk uz vienu no pusēm. Šeit viennozīmīgi ir zināms, ka par normālsadalījumu nav runas, jo rezultāti grupējas divās vienlīdzīgās kolonnās;
# Ja populācijā tiek mērīta kādas pazīmes izteiktība, un rezultāti liecina, ka pusē gadījumu rezultāti ir ļoti zemi, bet otrā pusē - ļoti augsti, un praktiski nav sastopamas vidējās vērtības. Šeit no matemātiskā viedokļa būtu iespējams normālsadalījums, bet rezultāti liecina pretējo.

sentences:
{{fair use}}
Kuģis iznīcināts, brīvu attēlu iegūt nav iespējams.

sentences:
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Šķilbēnu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 79.66
| motto =
| established_title = Dibināta
| image_shield = Coat of arms of Doetinchem.svg
| image_skyline = Doetinchem, Sint Catharinakerk RM13084 in straatzicht foto7 2012-07-22 14.54.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 58
| lats = 00
| latd = 51
| longEW = E
| longd = 6
| longm = 18
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.doetinchem.nl/}}
| established_date = [[1236]]. gadā
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 57555
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Gelderlande]]
| native_name = ''Doetinchem''
| name = Dūtinhema
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Flag of Doetinchem.svg
}}'''Dūtinhema''' ({{Val|nl|Doetinchem}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Gelderlande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 57 555 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas [[Futbols|futbola]] klubs ''[[De Graafschap]]''.

sentences: {{cita nozīme|kāršu spēli|ezeru Murmastienes pagastā|Acīte (ezers)}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{slikts tulkojums}}

sentences:
1668. gada glezna "[[Astronoms (glezna)|Astronoms]]"]]
'''Astronoms''' ir [[zinātnieks]], kas specializējies [[astronomija|astronomijā]]. Astronomu galvenais darba instruments ir [[teleskops]]. Lielākoties [[novērojums|novērojumos]] viņi iegūst informāciju par [[zvaigzne|zvaigznēm]], [[planēta|planētām]], [[galaktika|galaktikām]] un citiem [[debess ķermeņi]]em. Astronomus mēdz iedalīt [[amatieris|amatieros]] un [[profesionālis|profesionāļos]]. Amatieri pārsvarā novēro debess ķermeņus sava [[vaļasprieks|vaļasprieka]] dēļ, bet profesionāļiem ir nepieciešama atbilstoša [[augstākā izglītība]]. Vairums profesionālu astronomu strādā [[observatorija|observatorijās]], kā arī [[pētniecības centrs|pētniecības centros]] un [[universitāte|universitātēs]].

sentences: '''Trimino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no trīs vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv divi unikāli trimino. Ar rotācijām, pastāv sešas trimino pozīcijas, pagriežot trimino par 90, 180 un 270 [[Grāds (leņķis)|grādiem]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Korķskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C8H14O4
|molmasa=174,20
|blīvums=1272
|kušanas temperatūra=141 - 144 °C
|viršanas temperatūra=230 °C pie 15 mmHg
}}
'''Korķskābe''' (suberīnskābe, oktāndiskābe, 1,6-heksāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)6–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Korķskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''suberātiem''' ({{Val-la|suber}} - korķis). Korķskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini adatveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī.

sentences: '''Operētājsistēmas''' var klasificēt pēc to bāzes tehnoloģijas (Unix-veidīgās OS un [[Unix]] pēcteči), licences tipa, pēc tā vai OS attīstās arī mūsdienās (novecojušas vai mūsdienu OS), pēc pielietojuma un pēc daudziem citiem faktoriem.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zaļenieku pagasts
| karte             = Zaļenieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Zaļenieki
| platība           = 122,83
| iedzīvotāji       = 1690<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1690 / 122.83 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 91
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 20
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pa
|             atommasa = 231,03588
|   valences elektroni = [Rn]5f26d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Protaktīnija kristāli
|  oksidēšanas pakāpes = +2, +3, +4, '''+5'''
|  elektronegativitāte = 1,5
|              blīvums = 15370
|  kušanas temperatūra = 1841 K (1568 °C)
| viršanas temperatūra = ~4300 K (~4027 °C)
}}

sentences:
ir celta vēlajā akmens laikmetā, aptuveni pirms 4 tūkstošiem gadu]]
'''Aizvēsture''' ir cilvēces [[vēsture]]s periods, par kuru nav saglabājušās [[rakstiskas liecības]]. Tas ir senākais vēstures posms no cilvēka rašanās brīža līdz pirmās [[civilizācija]]s izveidošanās laikmetam.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Foršie džeki
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|62,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl795313665/|title=The Nice Guys (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|2}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 116 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2016|5|11}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Endeavor (uzņēmums)|Bloom]]''
| studija = * ''[[Ratpac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
* ''[[Waypoint Entertainment]]''
| operators = [[Filips Ruslo]]
| oriģinālnos = ''The Nice Guys''
| mūzika = * [[Džons Otmans]]
* [[Deivids Beklijs]]
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Engauri Raisa]]
* [[Mets Bomers]]
* [[Mārgarita Kvellija]]
* [[Kīts Deivids]]
* [[Kima Beisingere]]
| scenārijs = * Šeins Bleks
* [[Entonijs Bagaroci]]
| producents = [[Džoels Silvers]]
| režisors = [[Šeins Bleks]]
| žanrs = kriminālkomēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = The Nice Guys poster.png
| imdb =
}}'''"Foršie džeki"''' ({{Val|en|The Nice Guys}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Šeins Bleks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]], [[Raiens Goslings]], [[Engauri Raisa]], [[Mets Bomers]], [[Mārgarita Kvellija]], [[Kīts Deivids]] un [[Kima Beisingere]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Selīna Gomesa
|      Vārds_orig = ''Selena Gomez''
|          Attēls = Selena Gomez 2016.png
|         Att_izm =
|        Apraksts = Selīna Gomesa 2016. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1992|7|22}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Teksasa|Grandprērī}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[poproks]], [[deju popmūzika]], [[elektroniskā popmūzika]]
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, dziesmu autore, mūziķe, modes dizainere
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 2002—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Hollywood Records|Hollywood]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Selīna Mērija Gomesa''' ({{val|en|Selena Marie Gomez}}, {{IPA2|səˈliːnə ˈɡoʊmɛz}}; dzimusi {{dat|1992|7|22}} [[Grandprērī]], [[Teksasa|Teksasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref name="birth">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.people.com/people/selena_gomez|title=Celebrity Central – Selena Gomez: Snapshot|publisher=[[People Magazine]]|accessdate=2009-01-30|quote=Birth Date July 22, 1992 Birth Place Grand Prairie, Texas}}</ref> ir amerikāņu [[aktrise]], dziedātāja un [[UNESCO]] Labas gribas vēstniece.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Rye Lane''
| operators =
| attēls = Rye lane poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija
| režisors = [[Reina Allena-Millere]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Deivids Džonsons]]
* [[Vivjena Opara]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Rye Lane''
| studija = * ''DJ Films''
* ''Turnover Films''
* ''BBC Film''
* ''BFI''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Searchlight Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|1|23|[[2023. gada Sandensas kinofestivāls|Sandensa]]|2023|3|17|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 82 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt15893750/|title=
Rye Lane (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Rye Lane''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s romantiska [[kinokomēdija]], kuras režisore ir [[Reina Allena-Millere]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Deivids Džonsons]] un [[Vivjena Opara]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Lucas''
| attēls                   =  Corey Haim Lucas.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Deivids Selcers]]
| producents               =
* [[Deivids Niksijs]]
* [[Kristija Zea]]
| scenārija autors         = Deivids Selcers
| galvenajās lomās         =
* [[Korijs Haims]]
* [[Čārlijs Šīns]]
* [[Kerija Grīna]]
* [[Kortnija Torna-Smita]]
| mūzika                   = [[Deivs Grusins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs              = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1986|3|28|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lucas.htm|title=Lucas (1986)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 15, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Lucas''''' ir 1986. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Deivids Selcers]]. Galvenās lomas atveido [[Korijs Haims]], [[Čārlijs Šīns]], [[Kerija Grīna]] un [[Kortnija Torna-Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1986|3|28||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''ELVO''
| logo             = Hellenic Vehicle Industry 2012.svg
| caption          =
| type             = [[publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1972. gads|1972. gadā]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Saloniki]]
| location_country = [[Grieķija]]
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[Automašīna|automobiļi]]
| services         =
| revenue          = {{palielinājās}} 108,2 miljoni [[eiro]] (2012. gads)
| operating_income = {{palielinājās}} 17,16 miljoni eiro (2012. gads)
| net_income       = {{palielinājās}} 19,27 miljoni eiro (2012. gads)
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = ≈380
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|https://www.elvo.gr/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''ELVO''' ({{val|gr|Ελληνική Βιομηχανία Οχημάτων}}; ''Elliniki Viomihania Ohimaton'') ir [[Grieķija]]s [[transportlīdzeklis|transportlīdzekļu]] ražotājs, kas atrodas [[Saloniki|Salonikos]]. Uzņēmums tika dibināts 1972. gadā ar nosaukumu ''Steyr Hellas'' un savu pašreizējo nosaukumu ieguva 1987. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://base.omikron.apogee.gr/en/content/History.32/|title=Apogee Essence Demo Site - History|website=base.omikron.apogee.gr|access-date=2022-03-14}}</ref> Tas galvenokārt ražo [[autobuss|autobusus]], [[kravas automašīna]]s, militāros transportlīdzekļus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boa constrictor (2).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Boa constrictor|Parastā žņaudzējčūska}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| binomial = Alethinophidia <small>([[Franz Nopcsa von Felső-Szilvás|Nopcsa]], 1923)</small>
| kategorijas = nē
| iedalījums =
2 virsdzimtas:
*[[Augstākās čūskas]] (''Caenophidia'')
*[[Zemākās čūskas]] (''Henophidia'')
}}
'''Īstās čūskas''' jeb '''īsto čūsku infrakārta''' (''Alethinophidia'') ir viena no divām [[čūskas|čūsku apakškārtas]] (''Serpentes'') infrakārtām. Tā apvieno gandrīz visas čūskas, izņemot [[akleņi|akleņu infrakārtas]] (''Scolecophidia'') aklās čūskas. Īsto čūsku grupā apvienotas vairāk kā 3000 sugu. Tās tiek iedalītas 316 ģintīs, 16 dzimtās un 2 virsdzimtās.<ref name=snake>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 Snakes]</ref><ref name=mark>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.markoshea.info/photography_alethinophidia.php |title=True Snakes |access-date={{dat|2014|02|23||bez}} |archive-date={{dat|2013|05|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130516014722/http://www.markoshea.info/photography_alethinophidia.php }}</ref><ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=634390 ITIS: Alethinophidia  Nopcsa, 1923]</ref>

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Galvassāpes
| image           = Migraine.jpg
| alt             =
| caption         = Sievieti moka galvassāpes
| specialitāte    = [[neiroloģija]]
| simptomi        =
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          = muskuļu sasprindzinājums, emocionāli faktori, fiziski faktori un apkārtējā vide
| riski           = <!--- riska faktori --->
| diagnoze        = <!--- veids, kā nosaka saslimšanu ar konkrētu slimību --->
| DiseasesDB      =
| ICD10           = R51, G43 ([[migrēna]]), G44 (citi galvassāpju sindromi)
| ICD9            = 339, 784.0
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     =
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = galvassapes
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Oktogēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8N8O8
|molmasa=296,2
|blīvums=1910
|kušanas temperatūra=276-286 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Oktogēns''' (HMX, ciklotetrametilēn-tetranitramīns, C4H8N8O8) ir spēcīga, relatīvi mazjutīga [[sprāgstviela]]. Šī viela strukturāli ir līdzīga [[heksogēns|heksogēnam]]. Oktogēns ir viena no visjaudīgākajām ķīmiskajām sprāgstvielām.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Dabas filozofijas matemātiskie principi
| title_orig       = Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica
| translator       =
| attēls           = Prinicipia-title.png
| att_izm          = 230px
| image_caption    = "Dabas filozofijas matemātisko principu" pirmā izdevuma titullapa
| author           = [[Īzaks Ņūtons]]
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{ENG}}
| language         = [[Latīņu valoda|Latīņu]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        =
| pub_date         = {{dat|1687|7|5||bez}}
| english_pub_date =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| dewey            =
| congress         =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Dabas filozofijas matemātiskie principi"''' ({{val|la|Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica}}), bieži lietots saīsinātais nosaukums '''"Principi"''' (''Principia''), ir no trim [[grāmata|grāmatām]] sastāvošs [[Īzaks Ņūtons|Īzaka Ņūtona]] darbs. Darbs pirmoreiz ticis publicēts {{dat|1687|7|5||bez}}.<ref name="Principia"/><ref name=Motte /> Pēc personīgā pirmā izdevuma izlabošanas<ref>{{tīmekļa atsauce|last=Newton|first=Isaac|title=Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica (Newton's personally annotated 1st edition)|url=http://cudl.lib.cam.ac.uk/view/PR-ADV-B-00039-00001/}}</ref> Ņūtons 1713. un 1726. gadā izdeva vēl divus izdevumus.<ref name=variorum />

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ogres evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Ogres luterāņu baznīca 2000-05-20.jpg
| image_size            =
| caption               = Ogres luterāņu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Ogres luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.817241 | latNS  = N
| longd = 24.618731 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Ogre}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect             = [[Haralds Kudziņš]], [[Andrejs Kēse]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1930. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Night Moves''
| operators =
| attēls = Night Moves 1975 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir''
| režisors = [[Arturs Penns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Sjūzena Klārka]]
* [[Dženifere Vorena]]
* [[Melānija Grifita]]
* [[Džeimss Vudss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Night Moves''
| studija = ''Hiller Productions, Ltd. – Layton''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|6|11}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Night Moves''''' ir 1975. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Arturs Penns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Sjūzena Klārka]], [[Dženifere Vorena]], [[Melānija Grifita]] un [[Džeimss Vudss]].

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Pauls Sukatnieks
| attēls = Pauls Sukatnieks.jpg
| dz_mēnesis = 04
| dz_gads = 1914
| dz_diena = 16
| m_gads = 1989
| m_diena = 12
| m_mēnesis = 08
| dzīves_vieta = Dvietes pagasts
| nodarbošanās = Dārznieks, selekcionārs
}}

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Poland|Polijas riteņbraucēji}}

sentences:
ar komentāriem Dēvanāgarī rakstā (18. gadsimts)]]
'''Dēvanāgarī''' ({{val|sa|देवनागरी}}, [[SSTA]]: {{IAST|Dēvanāgarī}}) ir rakstības sistēma, ko lieto atsevišķi vai kopā ar citām rakstu sistēmām vairākās [[Indijas valodas|Indijas valodās]], ieskaitot [[Sanskrits|sanskritu]], [[hindi]], [[Marathu valoda|marathu]], [[Sindhu valoda|sindhu]], [[Bihāri valodas|bihāri]], [[Bhili valoda|bhili]], [[Marvaru valoda|marvaru]], [[Konkanu valoda|konkanu]], [[Bhodžpūru valoda|bhodžpūru]], [[Nepāliešu valoda|nepāliešu]], [[nevaru valoda]] [[Nepāla|Nepālā]] un dažreiz [[Kašmiriešu valoda|kašmiriešu]] un [[Romāni valoda|romāni]] valodā. Raksta un lasa no kreisās uz labo pusi, tāpat kā [[latviešu valoda|latviešu valodā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Jakhals.jpg
| att_nosaukums =Melnmuguras šakāļa tēviņa ziemas apspalvojums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| suga =Canis mesomelas
| suga_lv =Melnmuguras šakālis
| binomial =Canis mesomelas <small>([[Schreber]], 1775)</small>
| izplatība =

}}
'''Melnmuguras šakālis''' (''Canis mesomelas'') ir [[suņu dzimta]]s (''Canidae'') [[suņi|suņu ģints]] (''Canis'') [[plēsējs]]. Tas apdzīvo divas [[Āfrika]]s teritorijas, kas viena no otras atrodas apmēram 900 [[Kilometrs|km]] attālumā. Viena no teritorijām aptver Āfrikas pašus dienvidus, tādas valstīs kā [[Dienvidāfrika]], [[Namībija]], [[Botsvāna]] un [[Zimbabve]]. Otra teritorija atrodas [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] krastā, ietverot valstis: [[Kenija|Keniju]], [[Somālija|Somāliju]] un [[Etiopija|Etiopiju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/3755 |title=Canis mesomelas (Black-backed Jackal, Chacal À Chabraque, Silver-backed Jackal)<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|02|20||bez}} |archive-date={{dat|2009|02|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20090217132319/http://www.iucnredlist.org/details/3755 }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Elymus
| ģints_lv = Ciņuvārpatas
| suga = Elymus fibrosus
| suga_lv = Šķiedrainā ciņuvārpata
| binomial = Elymus fibrosus
| autors = (Schrenk) Tzvelev
| sinonīmi = Agropyron fibrosum
}}'''Šķiedrainā ciņuvārpata''' ({{val|la|Elymus fibrosus}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kas sastopama [[Eiropa]]s ziemeļu-ziemeļaustrumu daļā un [[Sibīrija]]s ziemeļrietumos. [[Latvija|Latvijā]] tā ir ļoti reti sastopama, adventīva suga, kura visticamāk ir izzudusi. Tā 20. gadsimta sākumā tika atrasta [[Rīteri|Rīteru]] apkaimē uz [[Rīteru dolomīta atsegums|dolomītiem]]. Augtene 1965. gadā tika appludināta [[Pļaviņu ūdenskrātuve|Pļaviņu HES ūdenskrātuves]] izveides dēļ.

sentences:
[[Kategorija:Bronzas laikmets]]
[[Kategorija:Civilizācijas]]
[[Kategorija:Senā Grieķija]]

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisku savienojumu grupu|apdzīvotu vietu Tukuma novadā|Vaski (ciems)}}
 ķīmiskā struktūra]]
'''Vaski''' ir [[ķīmiskais savienojums|ķīmisku savienojumu]] grupa, kas viegli [[kušana|kūst]] un pēc savām īpašībām atgādina [[tauki|taukus]]. To kušanas temperatūras nav noteiktas, jo tās ir [[amorfas viela]]s. Vaski var būt gan dabiski, gan sintētiski. To galvenās sastāvdaļas ir augstāko [[taukskābes|taukskābju]] un augstāko vienvērtīgo (retāk divvērtīgo) spirtu [[esteri]].<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 574. lpp.</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Abraham abulafia.jpg|thumb|Abulafija attēls uz 13. gadsimta [[manuskripts|manuskripta]] lapas, [[Vatikāns|Vatikāna]] bibliotēkā]]
'''Abrahams Abulafija''' (אברהם בן שמואל אבולעפיה, ''Abraham Abulafia'', dzimis 1240. gadā [[Saragosa|Saragosā]], miris pēc 1290. gada [[Malta|Maltā]]) bija [[ebreji|ebreju]] [[misticisms|mistiķis]], [[kabala|kabalists]]. Ekstātiskās kabalas (''qabbalah nevu'it'') dibinātājs. Uzskatīja sevi par [[mesija|mesiju]] un [[pravietis|pravieti]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ibstāles Alpi
|attēls                 = Kräuterin-Hochstadl.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Hohštadls
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.68528 | latNS  = N
| longd = 15.07472 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Hohštadls]]
|augstums               = 1 919
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''HCoV-229E''' jeb '''cilvēka koronavīruss 229E''' ({{val|en|Human coronavirus 229E}}) ir [[RNS]] [[vīruss]], kas pieder [[Alfakoronavīrusi|alfakoronavīrusu]] [[Ģints (bioloģija)|ģintij]].<ref>E. R. Gaunt,1 A. Hardie,2 E. C. J. Claas,3 P. Simmonds,1 and K. E. Templeton. Epidemiology and Clinical Presentations of the Four Human Coronaviruses 229E, HKU1, NL63, and OC43 Detected over 3 Years Using a Novel Multiplex Real-Time PCR Method down-pointing small open triangle. J Clin Microbiol. 2010 August; 48(8): 2940–2947.</ref>

sentences:
'''Apgraizīšana''' jeb '''cirkumcīzija'''<ref>{{tezaurs|TM||cirkumcīzija}}</ref> ir ķirurģiska [[priekšādiņa]]s nogriešana [[dzimumloceklis|dzimumloceklim]]. Apgraizīšana var būt gan reliģisks [[rituāls]], gan atsevišķu [[cilts|cilšu]] tradīcija, gan veikta [[medicīna|medicīniskos]] nolūkos. Pieci visizplatītākie iemesli, kāpēc veic apgraizīšanu, ir šādi:
* [[islāms|islāmā]] un [[jūdaisms|jūdaismā]] uzskata, ka tā ir jāveic ikvienam vīrietim (musulmaņi apgraizīšanu veic zēniem līdz [[pubertāte]]s vecumam, bet jūdi to veic pirmajā dzīves nedēļā);
* noteiktās ciltīs, īpaši [[Āfrika|Āfrikā]], pusaudžu vecuma zēniem ir jāveic apgraizīšana, pretējā gadījumā zēns netiek iecelts vīru kārtā un viņš nevar precēties;
* ar apgraizīšanu tiek novērstas medicīniskas problēmas, piemēram, lai aiz priekšādiņas nekrātos [[infekcija|infekciju]] izraisoši [[mikroorganismi]] gadījumos, kad to nevar atvilkt;
* daži vecāki tic, ka pēc apgraizīšanas viņu dēli ir tīrāki un veselīgāki;
* daži vīrieši vēlas veikt apgraizīšanu, jo uzskata, ka tā vizuāli dzimumloceklis izskatās labāk.

sentences:
[[Kategorija:Starptautiskais ģeofizikas gads]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Polārpētniecība]]

sentences:
" (angliski)]]
'''Fermioni''' (no itāļu fiziķa [[Enriko Fermi]] uzvārda) ir [[elementārdaļiņas|daļiņas]] ar pusveselu [[spins|spina]] vērtību. Fermioni pakļaujas [[Fermi—Diraka statistika]]i, kas nozīmē, ka vienā [[kvants|kvantu]] stāvoklī var atrasties tikai viena daļiņa. Tādēļ fermionus dažkārt sauc arī par "matērijas daļiņām". No nepāra skaita fermioniem sastāvoša kvantu sistēma kopumā arī ir fermions. Vienkāršoti runājot, no fermioniem sastāv [[matērija]], bet [[bozoni]] ir [[Mijiedarbība|fundamentālās mijiedarbību]] pārnesēji.

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Skaneņi''' (arī '''sonoranti''', '''sonanti'''<ref name="vvk">{{cite web|url=http://www.vvk.lv/index.php?sadala=145&id=300 | title=Distinktīvās jeb šķīrējpazīmes un fonēmu dabiskās grupas |quote=2. pazīme – [ sonoritāte ] (a.sonority). Ar sonoritāti saprot skaņas relatīvu skanīgumu salīdzinājumā ar citām skaņām vienādos apstākļos. Sonorantās skaņas veidojas tādu vokālā trakta dobuma izmaiņu rezultātā, kurās ir iespējama spontāna balss saišu vibrācija. Parasti pēc tā atšķir patskaņus, sonantus un glaidus kā [ + sonorantus ] no eksplozīvajām, frikatīvajām skaņām un afrikātām, kuru izrunā balss plūsmu traucē radikāls šķērslis, un tie ir [ - sonoranti ]. Dažkārt sonorantās skaņas tiek sauktas arī par dziedamajām (a. singables) [Contemporary, 91. lpp.]. Sonorantajiem līdzskaņiem latviešu valodā nav nebalsīgo līdzskaņu opozīcijas. Pēc sonoritātes skalas pašas sonorantākās skaņas latviešu valodā būtu patskaņi un [ j ], bet sonorantāki par citiem līdzskaņiem ir arī skaneņi jeb sonanti [ r, l, ļ, m, n, ņ ], savukārt [ v ] jau pieslejas [ - sonorantajām ] skaņām, kaut arī atrodas robežjoslā [sal. Markus D., 2000., 9. – 18. lpp.].|accessdate=2013. gada 25. novembris}}</ref> jeb '''skanīgie līdzskaņi''') ir termins, ko visbiežāk attiecina uz latviešu valodas [[līdzskaņi]]em {{IPA|/r, l, ʎ, m, n, ɲ/}}, jeb latviešu burtiem <r, l, ļ, m, n, ņ>.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Pavāru atsegums
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls =
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d           = 56.687804
| gar_d            = 22.132972
|        atrašanās = {{vieta|Latvija}} [[Kuldīgas novads|Skrundas pagasts]], [[Saldus novads|Zirņu pagasts]]
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums = [[Augšdevons|C]]3, [[Famenas stāvs|Famena]], [[Ketleru svīta]].
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}
'''Pavāru atsegums''' jeb '''Pavāru atsegumi''' ir [[Nogulumieži|nogulumu]] [[atsegums]] [[Cieceres ieleja|Cieceres ielejā]], [[Pieventas līdzenums|Pieventas līdzenumā]], [[Kursas zemiene|Kursas zemienē]]. Dabas veidojumu komplekss ir nozīmīgs, pirmkārt, kā unikālu [[Paleontoloģija|paleontoloģisko]] atradumu vieta un atsegumi, kas satur nozīmīgas [[Sedimentoloģija|sedimentoloģiskas]] liecības, kā arī vieta, kur atrodas vērtīgi [[Biotops|biotopi]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.daba.gov.lv/lv/pavaru-atsegumi|title=Pavāru atsegumi|access-date=06.02.2022|date=14.11.2020}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ape
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Apes pilsētas dome.jpg
| imagesize =
| image_caption = Apes pilsētas un pagasta pārvalde
| image_flag =
| flag_link =
| image_shield = Ape_COA.svg
| shield_link = Apes ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 57
| latm = 32
| lats = 27
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 41
| longs = 36
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Smiltenes novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1928. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Apes pilsētas un pagasta pārvaldes vadītāja
| leader_name = Liene Ābolkalne
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Hoppenhof}}
{{val|et|Hopa}}
| area_total_km2 = 1.7
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Ape}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4337
| area_code =
| website =
| footnotes =
}}
'''Ape''' ir pilsēta [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Latvija]]s ziemeļaustrumos, tuvu [[Igaunija]]s robežai. Ietilpst [[Smiltenes novads|Smiltenes novadā]], pirms tam bijusi [[Apes novads|Apes novada]] administratīvais centrs. Atrodas 28 km attālumā no [[Alūksne]]s, 56 km no [[Smiltene]]s un 176 km no [[Rīga]]s, tikai 2 km attālumā no Igaunijas robežas.

sentences:
{{cita nozīme|[[Jūrmala]]s pilsētas daļu|dzelzceļa staciju|Bulduri (stacija)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
| nosaukums = Bulduri
| attels = [[File:Vienibas prospekts - panoramio (7).jpg|250px]]
| paraksts = [[Vienības prospekts]] Bulduros
| karte = [[File:Bulduri location map.png|250px]]
| paraksts2 = Bulduru novietojums Jūrmalā
| pilseta =  [[Jūrmala]]
| vest_nos = Bilderlingshof
| priekspilseta =
| apaksrajoni =
| platiba = 2,7 km2
| iedzivotaju_skaits = 3070 ([[2008. gads|2008]])<ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
| augstums = 3 m
| iever_celtnes = [[Bulduri (stacija)|Bulduru stacija]]
[[Bulduru luterāņu baznīca]]
[[Bulduru Dārzkopības vidusskola|Bulduru Tehnikums]]
| udenstilpnes = [[Lielupe (upe)|Lielupe]]
| parki =
| autobuss = [[3. autobusu maršruts (Jūrmala)|3.]] [[4. autobusu maršruts (Jūrmala)|4.]]
| trolejbuss =
| tramvajs =
| mikroautobuss = [[1. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|1.]]  [[5. autobusu maršruts (Jūrmala)|5.]]  [[7. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|7.]]
| cits = Vilciens ([[Bulduri (stacija)|Bulduru stacija]])
| pasta_indekss = LV-2010
| areja_saite =
}}

sentences: '''Maita''' ir miruša [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] atliekas. Maitu bieži uzturā izmanto citi dzīvnieki. Tas ir nozīmīgs barības avots lieliem [[plēsēji]]em un [[visēdāji]]em vairumā [[ekosistēma|ekosistēmu]]. Tāpat ar maitu barojas daudzi [[bezmugurkaulnieki]]. [[baktērijas|Baktēriju]] klātbūtnes un [[pūšana]]s blakusproduktu ietekmē jau drīz pēc nāves maita sāk smakot, kas savukārt pievelk [[maitēdāji|maitēdājus]]. Līdzīgu smaku izdala arī dažu sugu [[augi]] un [[sēnes]], lai pievilinātu [[apputeksnētāji|apputeksnētājus]].

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Nīderlandes ūdens aizsardzības līnija
 |      native_name = ''Nederlandse waterverdedigingslinie''
 |       other_name =
 |            image = 526452-Fort_Pampus.jpg
 |       image_size = 250px
 |          caption = Pampusa salas forts
 |      pushpin_map = Nīderlande#Eiropa
 |   pushpin_relief = yes
 |      map_caption =
 | latd  = 52.364722  | latNS  = N
 | longd = 5.068889 | longEW = E
 |         location = {{vieta|Nīderlande|Ziemeļholande}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |            built = 1815. - 1940. gads
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website =
 |         embedded =
 {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = Nīderlandes ūdens aizsardzības līnija
   | designation1_date = 1996, 2021
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = ii, iv, v
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/759 759bis ]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Nīderlande}}
   | designation1_free2name = Platība
   | designation1_free2value = 54779,02 ha
}}
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Aknīstes pilskalns
| alternate_name =
| image          =
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=56.167696 |latNS=N
| longd=25.738700 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Jēkabpils novads|Aknīste}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Susējas (Aknīstes) pilskalns
|      numurs = 882
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|15|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Diabētiskā autonomā neiropātija (DAN)''' jeb vienkārši '''diabētiskā neiropātija''' ir [[Cukura diabēts|cukura diabēta]] komplikācija, kas parasti attīstās ļoti lēni, gadiem ilgi, laupot spēju pacientam sajust [[Hipoglikēmija|hipoglikēmiju]] vai [[stenokardija]]s lēkmes. Tā kā pie šīs patoloģijas novēro paaugstinātu kardiovaskulāro mirstību un tā ir asociēta ar vairākiem simptomiem un traucējumiem, tās nozīmīgums netiek pietiekoši novērtēts. Autonomās neiropātijas process bieži iet paralēli ar citām cukura diabēta komplikācijām, bet var būt arī izolēts autonomās nervu sistēmas bojājums. Diabētiskā autonomā neiropātija arī ne vienmēr korelē ar citām cukura diabēta neiroloģiskajām komplikācijām. Autonomās nervu sistēmas vazomotorās, visceromotorās un jušanas šķiedras inervē katru orgānu. N.vagus (garākais no autonomās nervu sistēmas nerviem) atbild par 75% no visas parasimpātiskās aktivitātes. Diabētiskā autonomā neiropātija vispirms bojā garākos [[Nervs|nervus]], tādēļ pat agrīnākie tās simptomi ir „plaši”. DAN var būt gan klīniski simptomātiska, gan asimptomātiska. Tā var skart vienu vai vairākus orgānus. Svarīgi prevencijai ir laba glikēmijas kontrole un fiziskas aktivitātes.<ref>Pop-Busui, Rodica; Boulton, Andrew J.M.; Feldman, Eva L.; Bril, Vera; Freeman, Roy; Malik, Rayaz A.; Sosenko, Jay M.; Ziegler, Dan (20 December 2016). "Diabetic Neuropathy: A Position Statement by the American Diabetes Association". Diabetes Care.</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Troizēna
| native_name    = {{gree|Τροιζήν}}
| image          = The ruins of the 4th century BC Temple of Hippolytus (son of Theseus) at Troezen, Argolid, Greece (14005631442).jpg
| image_size     =
| caption        = Ipolita tempļa drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 30| lats = 11| latNS = N
| longd = 23| longm = 20| longs = 53| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Troizēna''' ({{val|grc|Τροιζήν}}) bija [[Sengrieķi|sengrieķu]] joniešu pilsēta [[Argolīda|Argolīdā]], [[Peloponēsa]]s austrumos, [[Grieķija|Grieķijā]]. Netālu atrodas neliels ciemats Trizina, kas iepriekš saucās Damalas (Δαμαλάς), bet tagadējo nosaukumu par godu Troizēnai ieguva 1929. gadā. Troizēna skaitās mitoloģiskā varoņa [[Tēzejs|Tēzeja]] dzimtā pilsēta.<ref>N. Kūns, Sengrieķu mīti un varoņteikas, Latvijas Valsts Izdevniecība, Rīga, 1959. g., 191. lpp.</ref>

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 1859. gada Šamahi zemestrīce
|attēls            =
|attēla izm        =
|attēla virsraksts =
|karte             = Azerbaidžāna
|kartes_paraksts   =
| paraksta_novietojums = top
| plat_d = 40  | plat_m  = 23  | plat_s = 0  | plat_NS = N
| gar_d  = 48  | gar_m   = 24  | gar_s  = 0  | gar_EW  = E
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  =
|karte2            =
|kartes2 izmērs    =
|kartes2 virsraksts=
|datums            = {{Dat|1859|5|27}}
|laiks             =
* 04:17:35 [[AZT]]
* 01:17:35 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
|ilgums            =
|stiprums          = ap 5,9
|dziļums           = 10
|epicentrs         =
|tips              =
|skartās valstis   = [[Krievijas Impērija]]
|postījumi         = Stipri bojāta Šamahi pilsēta
|intensitāte       =
|paātrinājums      =
|cunami            =
|nogruvumi         =
|pēcgrūdieni       =
|cietušie          = ap 100 bojā gājušo
|cietušie aptuveni =
}}
'''1859. gada Šamahi zemestrīce''' bija aptuveni 5,9 magnitūdas spēcīga zemestrīce,<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ngdc.noaa.gov/nndc/struts/results?eq_0=2037&t=101650&s=13&d=22,26,13,12&nd=display=display|title=Significant Earthquake|website=web.archive.org|access-date=2023-02-25|date=2021-05-27|archive-date=2021-05-27|archive-url=https://web.archive.org/web/20210527130407/https://www.ngdc.noaa.gov/nndc/struts/results?eq_0=2037&t=101650&s=13&d=22,26,13,12&nd=display=display}}</ref> kuras epicentrs atradās netālu no [[Šamahi]] pilsētas toreizējā Šemahas guberņā [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]]. Lai gan zināms tikai par ap 100 bojā gājušajiem, pilsēta bija sagrauta,<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://azeribooks.narod.ru/history/shamil_fatullayev/gradostroitelstvo_baku/gradostroitelstvo_baku_xix_nachala_xx_vekov.htm|title=gradostroitelstvo_baku_xix_nachala_xx_vekov|website=azeribooks.narod.ru|access-date=2023-02-25}}</ref> un guberņas centru pārcēla uz tam vēl nesagatavoto [[Baku]] un guberņu pašu pārdēvēja par Baku guberņu.<ref name=":1" /><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.heraldicum.ru/azerbaij/v_rossii.htm|title=гербы азербайджана|website=www.heraldicum.ru|access-date=2023-02-25}}</ref> Zemestrīce notika 1859. gada 27. maijā (11. jūnijā pēc jaunā stila).<ref name=":0" />

sentences: '''Sarmatijas jūra''' bija [[jūra]], kas pastāvēja pirms 14—10 miljoniem gadu. Sarmatijas jūra stiepās no tagadējās [[Vīne]]s līdz [[Tjanšans|Tjanšana kalnu]] pakājēm un ietvēra tagadējās [[Melnā jūra|Melno]], [[Azovas jūra|Azovas]], [[Kaspijas jūra|Kaspijas]] un [[Arāla jūra|Arāla]] jūru.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ernests Spīčs
| dz_gads = 1955
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 4
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Omskas apgabals|Isiļkuļa|td=Krievija}}
| tautība = [[latvietis]]
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Hēroda Atika villa
| native_name    = {{gree|Έπαυλη του Ηρώδη του Αττικού}}
| image          = Eva dolianon.jpg
| image_size     =
| caption        = Hēroda Atika villas drupas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 24| lats = 58| latNS = N
| longd = 22| longm = 41| longs = 08| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Arkādija|2s=Arkādija (Grieķija)}}
| region         =
| type           = Villa
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Hēroda Atika villa''' ({{val|el|Έπαυλη του Ηρώδη του Αττικού}}) ir [[romiešu villa]], kas atrodas [[Grieķija|Grieķijā]], [[Ziemeļkinurija|Ziemeļkinurijā]], netālu [[Tanosa]]s upes. Tuvākā pilsēta ir [[Doliana]] uz ziemeļiem pāri upei un nedaudz tālāk austrumu virzienā esoša [[Astrosa]]. Tā tika uzcelta 2. gadsimtā senās pilsētas Evas vietā. Netālu no villas atrodas Lukusa viduslaiku klosteris. Hēroda Atika villa ir nozīmīgākais [[Kinurija]]s [[arheoloģiskais piemineklis]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Lielstraupes pils. Straupe.Baznīca no pils ceļa puses.
2011. gada 25. maijs.
| source         = {{own}}
| date           = 2011-05-25
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Tasili plato nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Tassili_Desert_Algeria.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Alžīrija#Āfrika
| map_relief = jā
| latd  = 25.5 | latNS  = N
| longd = 9 | longEW = E
| label_position      = bottom
| location            = {{vieta|Alžīrija}}
| nearest_city        =
| area                = 764 km2
| established         = 1993
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 =
| child               =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = ''Tassili n'Ajjer''
|        designation1_type = Daba un kultūra
|    designation1_criteria = i, iii, vii, viii
|        designation1_date = 1982 (6. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/179 179]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Alžīrija}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Iheriras ieleja (La Vallée d'Iherir)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|2001|02|02|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/1057 1057]
}}
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
 (aptuveni 500. gadā p.m.ē.). Apzīmējumi: CEL ([[ķeltu valodas]]), GER ([[ģermāņu valodas]]), ITA ([[itāļu valodas]]), ILL ([[Ilīrija|ilīriešu valodas]]), BAL ([[baltu valodas]]), SLA ([[slāvu valodas]]), THR ([[Trāķieši|trāķiešu valodas]]),  GRE ([[grieķu valoda]]s), PHR ([[Frīģija|frīģiešu valodas]]), ARM ([[armēņu valoda]]s), IRA ([[irāņu valodas]]), SCYTHIAN ([[Skiti|skitu valodas]]), SARMATIAN ([[sarmati|sarmatu valodas]]), IND ([[indiešu valodas]])]]
'''Indoeiropieši''', novecojušā literatūrā arī '''[[ārieši]]''', ir apzīmējums tautu kopumam, kas runā [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu saimes valodās]] un vēsturiski apdzīvojis [[Eirāzija]]s kontinentu no rietumiem uz austrumiem, pamatā koncentrējoties mērenā klimata joslā. 16.—15. gadsimta p.m.ē. indoeiropiešu pirmtauta uzsāka plašu migrācijas vilni, vienam tā virzienam ienākot centrālajā un Rietumeiropā un apmetoties šajās teritorijās, bet otram vilnim caur [[Centrālāzija|Centrālāziju]] migrējot austrumu virzienā.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Elementi"
| image            = [[File:Title page of Sir Henry Billingsley's first English version of Euclid's Elements, 1570 (560x900).jpg|frameless|alt=Cover]]
| caption    = 1570. gada izdevums angļu valodā
| author           = [[Eiklīds]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[Sengrieķu valoda]]
| series           =
| subject          = [[Eiklīda ģeometrija]], elementārā [[skaitļu teorija]]
| genre            = Matemātika
| publisher        =
| publisher2       =
| pub_date         = apmēram 300. gads p.m.ē.
| english_pub_date =
| media_type       =
| pages            = 13 grāmatas
| awards           =
| isbn             =
| oclc             =
| dewey            =
| congress         =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Elementi"''' ({{val-grc|Στοιχεῖα}}, ''Stoicheia'') ir [[matemātika]]s un [[ģeometrija]]s [[traktāts]], kas sastāv no 13 grāmatām, kuras sarakstīja [[Senā Grieķija|sengrieķu]] matemātiķis [[Eiklīds]] [[Aleksandrija|Aleksandrijā]] apmēram 300. gadā p.m.ē.

sentences:
retikulārajos audos]]
'''Retikulārie audi''' ({{val-la|textus reticularis}}) ir [[Saistaudi|saistaudu]] veids ar tīklainu uzbūvi. Tos veido šūnas ar daudziem izaugumiem ([[retikulārās šūnas]]) un retikulārās jeb argirofilās (tādas, kuras iekrāsojas ar [[sudrabs|sudraba]] sāļiem) [[kolagēns|kolagēna]] [[šķiedras]]. Retikulāro šūnu lielāka daļa ir saistīta ar retikulārajām šķiedrām un tās saslēdzas savā starpā ar izaugumiem, veidojot trīsdimensiju tīklu. Retikulārie audi veido [[Asinsrades orgāni|asinsrades orgānu]] ([[liesa]]i, [[kaulu smadzenes|kaulu smadzenēm]], [[aknas|aknām]]) [[Stroma|stromu]] un mikrovidi asinsšūnu attīstīšanai.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pokémon® Detektīvs Pikaču
 | oriģinālnos = ''Pokémon: Detective Pikachu''
 |      attēls =Pokémon Detective Pikachu teaser poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
* [[Fantāzijas literatūra|fantāzija]]
* [[ģimenes filma|ģimenes]]
 |    režisors = [[Robs Letermans]]
 |  producents =
* [[Merija Parenta]]
* [[Kale Bojters]]
 |   scenārijs =
* [[Nikola Perlmane]]
* Robs Letermans
 |     aktieri =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Džastiss Smits]]
* [[Kens Vatanabe]]
 |      mūzika = [[Henrijs Džakmans]]
 |   operators = [[Džons Matiesons]]
 |     montāža = [[Marks Sangers]]
 |     studija =
* ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Legendary Entertainment]]''
* ''[[The Pokémon Company]]''
* ''[[Nintendo Films]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{filmas datums|2019|5|10}}
 |      ilgums =
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{JPN}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.latimes.com/business/hollywood/la-fi-ct-box-office-avengers-endgame-avatar-record-20190507-story.html|title=Can 'Avengers: Endgame' top 'Avatar's' box office record? Analysts say it has a shot|work=[[Los Angeles Times]] |author=Ryan Faughnder|language=en|date=May 7, 2019|accessdate=May 11, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|433 miljons}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt5884052/?ref_=bo_se_r_1|title=Pokémon Detective Pikachu (2019)|website=[[Box Office Mojo]]|language=en|accessdate=March 21, 2020}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pokémon® Detektīvs Pikaču"''' ({{val|en|Pokémon: Detective Pikachu}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Japāna]]s [[Fantāzijas literatūra|fantāzijas]] un [[ģimenes filma]], kuras režisors ir [[Robs Letermans]]. Galvenās lomas atveido [[Raiens Renoldss]], [[Džastiss Smits]] un [[Kens Vatanabe]]. Filmas darbība norisinās lielpilsētā. Filma ir stāsts par jaunieti Timu Gudmanu, kurš izmeklē sava tēva noslēpumaino pazušanu. Izmeklēšanu Tims veic kopā ar [[pikaču]], kuru viņš ir spējīgs saprast. Filma ir balstīta uz datorspēļu sērijas un [[anime]] seriāla "[[Pokemoni]]" motīviem. Šī ir pirmā pilnmetrāžas filma par [[pokemonu uzskaitījums|pokemoniem]], kura nav anime.

sentences: '''''GSM-EFR''''' jeb '''''Enhanced Full Rate''''' jeb '''''GSM 06.60''''' ir [[runas kodēšana]]s standarts, kas izstrādāts, lai uzlabotu sliktas kvalitātes ''[[GSM]]'' ''Full Rate'' [[kodeks|kodeku]]. Darbojoties ar ātrumu 12,2 kbit/s, tas nodrošina labu kvalitāti bez blakustrokšņiem un fona trokšņiem.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hademīts
|attēls=
|klase=Sulfātu minerāls
|ŠtruncaID=6/D.06-20
|ķīm_formula=Al(SO4)F·5(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta
|svītra=Balta
|habituss=Garozas, kristāli uz materiāla virsmas
|skaldnība=
|lūzums=Nav
|cietība=1-2
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.440 nβ = 1.460 nγ = 1.487
|pleohroisms=
|blīvums=1,94
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stifnīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H3N3O8
|molmasa=245,11
|blīvums=1829
|kušanas temperatūra=180 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Stifnīnskābe''' (2,4,6-trinitrorezorcīns, C6H(NO2)3(OH)2) ir dzelteni heksagonāli kristāli.

sentences:
{{Noformējums+}}
{{atsauces+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Līklocis''' ir viena no senākajām grafiskajām zīmēm un ir viens no [[Māra]]s simboliem. Tas ir viens no ģeometriskā raksta pamatelementiem, lietots jau [[paleolīts|paleolītā]]. Līdz ar krusta motīviem tas sastopams uz senākajiem priekšmetiem ar rotātu virsmu- kaula un raga rīkiem arī Latvijā. Lauztais līklocis bieži izmantots vidējā [[neolīts|neolīta]] ķemmes bedrīšu un porainās [[keramika]]s rotājumos. Sākoties metāla apstrādei, ornamentētu priekšmetu skaits samazinās. Keramikā centrālo vietu ieņem māla trauki ar virsmas švīkājumu. Maz līkloča lietots arī agrajā [[dzelzs laikmets|dzelzs laikmetā]], kad centrālo vietu ieņem saules un mēness motīvi, toties vēlākos gadsimtos tā loma atkal pieaug. Tautas keramikas rotājumos tas saglabājas nemainīgā veidā no [[akmens laikmets|akmens laikmeta]] līdz mūsdienām.
Līklocis galvenokārt tiek izmantots kuplāku rakstu kopu pamatos. Ievērojot dažādu tehniku noteiktās īpašības, plūdenais līklocis nereti pārtop lauztajā līklocī, tā saucamajā zigzagā. Kā patstāvīgs raksts, tas bieži tiek izmantots [[adījumi|adījumos]], jostās. Vēl viens rakstu kārtojumu veids ir līklocis ar nošķeltām galotnēm, ko varētu saukt arī par pārtraukto līkloci. Rakstu kompozīcijās izmantots arī līkloča kuplinājums-dubultais līklocis. Bieži līklocis parādās kā galvenais raksts. Lauztajā līklocī var saskatīt jumtiņus, kas savirknēti miju rindā ar smaili uz augšu un lejā. Īpatnēji veidojās kokgriezumos izmantotais lauztais līklocis, tam no abām pusēm iegriežot iedziļinātus zobiņus jeb jumtiņus. Krustotie lauztie līkloči savukārt veido stūraino saulīšu rindu, kas plaši izmantota jostu rakstos un izšuvumos. Tautas mākslā izplatītais: ar augu rotājumu motīviem, pie līkloča tiek pievienoti dažādi zariņi, ziediņi, lapiņas. Rodas augu vijas, kas visvairāk izplatītas adījumos un izšuvumos.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Žorži Amadu
|         vārds_orig = ''Jorge Amado''
|             attēls = Jorge Amado, 1935.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1912
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 10
|           dz_vieta = {{vieta|Brazīlija|Baija|Itabuna}}
|             m_gads = 2001
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 6
|            m_vieta = {{vieta|Brazīlija|Baija|Salvadora|3s=Salvadora (pilsēta)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{BRA}}
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Jorge Amado Signature.jpg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, profesors
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[modernisms]]
|   slavenākie darbi = ''[[Gabriela, cravo e canela]]''
[[Donja Flora un divi viņas vīri]]
''[[Tieta do Agreste]]''
''[[Capitães da Areia]]''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: '''Depozīta sistēma''' ir [[sistēma]], kas nodarbojas dažādu iepakojuma priekšmetu, visbiežāk ar tukšo [[plastmasa]]s un [[Stikls|stikla]] pudeļu un [[Skārdene|skārdeņu]] pieņemšanu caur taromātiem, vai caur manuālajiem pieņemšanas punktiem. Depozīta sistēma darbojas, pircējam samaksājot ķīlas maksu par [[Tara (ekonomika)|taru]], kuru vēlāk ir iespējams atgūt taru nododot. Katra [[valsts]] nosaka savu depozīta sistēmas ķīlas maksu, piemēram, [[Latvija|Latvijā]] šī maksa ir 10 [[Eiro cents|centi]] par vienu taras iepakojumu. Sistēmas galvenais mērķis ir samazināt iepakojumu nokļūšanu [[Daba|dabā]] un veicināt to pārstrādi vai atkārtotu uzpildi.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Pilnīgas analīzes sistēma''' ({{val|en|Total Analysis System}}, ''TAS'') [[ķīmija|ķīmijā]] ir jebkura ierīce, kas automatizē un ietver visus parauga ķīmiskai analīzei nepieciešamos posmus, tai skaitā paraugu ņemšanu, transportēšanu, filtrēšanu, atšķaidīšanu, ķīmiskās reakcijas, atdalīšanu un noteikšanu.

sentences: {{Commonscat|Nuclear and radiation accidents}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=0|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Dags Pedersons|bg_color=#006778|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Jacksonville Jaguars|logo=Jacksonville Jaguars logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Džeksonvilas "''Jaguars''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Florida|Džeksonvila}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1993|menedžeris=Trents Bālkī|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''TIAA Bank Field''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=67 814|krāsas=Gaiši zila, melna, zelta<br />{{color box|#006778}} {{color box|#000000}} {{color box|#9F792C}}|īpašnieks=Šahids Kāns|prezidents=Marks Lempings|divīzijas tituli=3}}'''Džeksonvilas "Jaguars"''' ({{Val|en|Jacksonville Jaguars}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Džeksonvila|Džeksonvilā]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1993. gadā. "Jaguars" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs ne reizi nav ieguvis [[Superkauss|Superkausu]]. "Jaguars" ir viens no četriem NFL klubiem, kas nekad nav piedalījies Superkausa izcīņā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1,2-heksāndiola struktūrformula
|       citi nosaukumi = heksametilēnglikols
|           CAS numurs = 629-11-8
|      ķīmiskā formula = C6H14O2
|              molmasa = 118,18
|              blīvums = 1120
|  kušanas temperatūra = 42 °C
| viršanas temperatūra = 250 °C
| šķīdība ūdenī        = 5000 g/l pie 20 °C
|                 citi =
}}
'''1,6-Heksāndiols''' (HOCH2(CH2)4CH2OH) pieder pie divvērtīgajiem [[spirti]]em jeb [[dioli]]em. 1,6-Heksāndiols ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas kūst 42 °C temperatūrā, vārās pie 250 °C un labi šķīst [[Ūdens|ūdenī]] un [[etanols|spirtā]]. Slikti šķīst karstā [[ēteris|ēterī]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref> Kristalizējas no ūdens kā adatveida kristāli.

sentences: {{Vikikrātuves kategorija|East Prussian cuisine|Austrumprūsijas virtuve}}

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Slovēnijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Slovēnijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{iw+}}
{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
'''Starptautiskais kredīts''' ir aizdevuma kustības forma starptautisko attiecību sfērā. Starptautiskā kredīta aizdevēja vai aizņēmēja lomā var būt bankas, individuālie uzņēmēji, kompānijas, firmas, valsts iestādes, starptautiskās organizācijas, politiskās organizācijas, reliģiskās organizācijas.
Starptautiskais kredīts stimulē preču un pakalpojumu eksportu un importu, kā arī rada labvēlīgus apstākļus ārzemju investīcijām.

sentences: {{Commonscat|Sports in Norway|Sports Norvēģijā}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nakts muzejā
| attēls                   = Attēls:Night at the Museum poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = Night at the Museum
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Levijs]]
| producents               = [[Kriss Kolumbuss]]
| scenārija autors         = [[Milans Trenss]]
| galvenajās lomās         = [[Bens Stillers]]
 [[Karla Gugino]]
[[Diks Van Daiks]]
[[Bils Kobs]]
[[Robins Viljamss]]
| mūzika                   = [[Alans Silvestri]]
| operators                =
| montāža                  = [[Dons Zimmermans]]
| studija                  = {{ubl|[[1492 Pictures]]|[[Ingenious Film Partners]]}}
| izplatītājs              = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 104 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nightatthemuseum.htm|title=Night at the Museum (2006)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2016|1|2||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|574 480 841}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =[[Nakts Muzejā 2]] (2009)
| imdb                     = 0477347
}}
'''"Nakts muzejā"''' ({{val|en|Night at the Museum}}) ir [[2006. gads|2006]]. gada piedzīvojumu komēdija. Filmā piedalās tādi slaveni aktieri kā [[Bens Stillers]], [[Robins Viljamss]], [[Ouens Vilsons]]. Filma ir par naktssargu, kas pirmajā darba dienā uzzina, ka apburtas plāksnes dēļ viss muzejā naktīs atdzīvojas.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,
 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,
3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C8H11NO2
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128 °C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=YouTube}}
'''''YouTube'' oriģinālo kanālu iniciatīva''' ({{val|en|YouTube Original Channel Initiative}}) bija $100 miljonus vērta programma, ko finansēja ''[[Google]]'', lai vairotu oriģinālu saturu ''[[YouTube]]''.<ref name=Tubefilter1>{{Tīmekļa atsauce|author=Marc Hustvedt|url=http://www.tubefilter.com/2011/10/28/youtube-original-channels/|title=YouTube Reveals Original Channels|publisher=Tubefilter|date=Oct 28, 2011|accessdate=Jul 7, 2012}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|author=Ryan Nakashima|url=http://www.usatoday.com/tech/news/story/2011-10-29/youtube-original-programming/50997002/1|title=YouTube launching 100 new channels|newspaper=USA Today|date=Oct 29, 2011|accessdate=Jul 7, 2012}}</ref> Šī iniciatīva arī bija domāta, lai palīdzētu ''[[Google TV]]'' platformas uzsākšanu.<ref>{{tīmekļa atsauce|author=Devindra Hardawar|url=http://venturebeat.com/2011/10/30/youtube-original-content-google-tv/|title=YouTube’s original channels could be Google TV’s killer app|publisher=Venture Beat|date=Oct 30, 2011|accessdate=Jul 7, 2012}}</ref> Programmas laikā izveidoto kanālu video tika uzskatīti par oriģinālu un ''premium'' saturu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tievais vīrs
| operators =
| attēls = The Thin Man 1934 Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, mistērija
| režisors = [[V. S. Van Daiks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Viljams Pauels]]
* [[Mirna Loja]]
* [[Morīna O'Salivana]]
* [[Nets Pendletons]]
* [[Minna Gombela]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Thin Man''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1934|5|25}}
| ilgums = 91 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā = ''[[After the Thin Man]]'' (1936)
| imdb =
}}'''"Tievais vīrs"''' ({{Val|en|The Thin Man}}) ir 1934. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[V. S. Van Daiks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Viljams Pauels]], [[Mirna Loja]], [[Morīna O'Salivana]], [[Nets Pendletons]] un [[Minna Gombela]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Dešils Hemets|Dešila Hemeta]] 1934. gada romānu.

sentences:
{{navbox
| bodyclass = hlist
|name=Nīolesunnas polārstacijas
|title=[[Polārstacija]]s [[Nīolesunna|Nīolesunnā]]
|list1=
* [[Arktiskā pētniecības stacija|ARS]] {{flaga|Apvienotā Karaliste}}
* [[AWIPEV]] {{flaga|Francija}} / {{flaga|Vācija}}
* [[Cepelīna]] {{flaga|Norvēģija}}
* [[Dasana]] {{flaga|Korejas Republika}}
* [[Diridžibile Italia]] {{flaga|Itālija}}
* [[Himādri]] {{flaga|Indija}}
* [[Huanhe (polārstacija)|Huanhe]] {{flaga|Ķīna}}
* [[Kartverket Ģeodēziskā Zemes observatorija|''Kartverket'']] {{flaga|Norvēģija}}
* [[Nīderlandes polārstacija]] {{flaga|Nīderlande}}
* [[NIPR observatorija]] {{flaga|Japāna}}
* [[Sverdrupa]] {{flaga|Norvēģija}}
<!-- |below= -->
}}<noinclude>
[[Kategorija:Svalbāras navigācijas veidnes]]
</noinclude>
<includeonly>
[[Kategorija:Nīolesunna]]
</includeonly>

sentences: '''Siltumkustība''' ir vielas [[atoms|atomu]] un [[molekula|molekulu]] patstāvīga haotiska [[kustība]]. Nekad nevar paredzēt, kur un ar kādu [[ātrums|ātrumu]] pēc mirkļa pārvietosies kāda molekula. Atomi un molekulas vielā nav nekustīgi, tie vienmēr kustas. Tie pārvietojas no vienas vietas uz citu, no vienas savstarpējas [[sadursme]]s līdz nākamajai sadursmei, gan arī svārstas šurpu turpu ap savām [[līdzsvars|līdzsvara]] vietām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tu, es un Duprī
| attēls                   = Dupreeposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''You, Me and Dupree''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Entonijs Ruso]]
* [[Džo Ruso]]
| producents               =
* [[Skots Stabers]]
* [[Marija Perenta]]
* [[Ouens Vilsons]]
| scenārija autors         = [[Maikls Lesjērs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Keita Hadsone]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Amanda Detmera]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|7|14|bez}}
| ilgums                   = 109 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/you-me-and-dupree-2006|title=You, Me and Dupree|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|54 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=youmeanddupree.htm|title=You, Me and Dupree (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 30, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|130,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tu, es un Duprī"''' ({{val|en|You, Me and Dupree}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisori ir [[Entonijs Ruso]] un [[Džo Ruso]]. Galvenās lomas atveido [[Keita Hadsone]], [[Ouens Vilsons]], [[Mets Dilons]], [[Sets Rogens]] un [[Amanda Detmera]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|7|14||bez}}.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Pērkona māja
| native_name         = ''Perkūno namas''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Kauņa#Lietuva
| status              =
| image               = House of Perkūnas 2005.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Centra seņūnija]], [[Kauņa]], [[Kauņas apriņķis]], {{LTU}}
| latd  = 54.895556 | latNS  = N
| longd = 23.886389 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 15. gadsimts
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Polārā nakts''' - laika periods, kad [[Saule]] neparādās virs horizonta ilgāk par 1 diennakti. Pati īsākā polārā nakts novērojama uz [[Ziemeļu polārais loks|Ziemeļu polārā loka]] (66°33' Z.p.) un [[Dienvidu polārais loks|Dienvidu polārā loka]] (66°33' D.p.) - 1 diennakti, pati garākā polārā nakts ir [[Ziemeļpols|Ziemeļpolā]] un [[Dienvidpols|Dienvidpolā]] - 6 mēnešus (pusgadu). Polārās nakts iemesls ir [[Zeme]]s ass slīpums 23°26' lielumā, kura dēļ aiz polārajiem lokiem ir polārā nakts un arī [[polārā diena]]. Polāro loku tuvumā tajā laikā kad aiz tiem ir polārā nakts, ir [[baltās naktis]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Granāts
|attēls=
|att_paraksts = Almandīns
|klase=Silikātu grupa
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=R2+3 R3+2 [SiO4]3
|singonija=[[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|krāsa=sarkans, oranžs, violets, zaļš, melns, hameleonu (saules gaismā - zilganzaļš, mākslīgā gaismā violeti-zaļš).
|svītra=Balta
|habituss= Rombisks dodekaedrs vai kubs.
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=6,5—7,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=1,72–1,94
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,47—3,83
}}
'''Granāti''' (no {{val|la|granatus}} — 'graudains') ir [[Silikātu minerāls|silikātu]] klases [[Minerāls|minerālu]] grupa, ko veido maisījumi no divām izomorfām rindām R2+3Al2(SiO4)3 un Ca3R3+2(SiO4)3. Kopējā formula: R2+3 R3+2 [SiO4]3, kur R2+ ir Mg, Fe, Mn, Ca, bet R3+ ir Al, Fe, Cr. Parasti šaurā nozīmē ar granātiem saprot tikai caurspīdīgus sarkanus minerālus [[Almandīns|almandīnus]] un [[Pirops|piropus]]. To tumši sarkanie kristāli atgādina [[Granātābols|granātābolu]] augļu graudus. Tas, domājams, arī deva minerālu nosaukumu. Senos laikos granātus sauca par "laliem", — šādi saucās vairāki asinssārtas krāsas dārgakmeņi: [[rubīns]], [[špinelis]] un granāts.

sentences:
(''Bombus confusus'')]]
'''Gada kukainis''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 1999. gada katru gadu izraugās [[Latvijas Entomoloģijas biedrība]].<ref name=skudra>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.dabasdati.lv/lv/article/spoza-skudra-2012-gada-kukainis/|title=Spožā skudra - 2012. gada kukainis|date=2012-1-10|work=Dabasdati.lv}}</ref> Parasti par Gada kukaini tiek izraudzīta suga, kurai [[entomoloģija|entomologi]] vēlas pievērst sabiedrības uzmanību, lai iegūtu vairāk informācijas sugas izpētei vai arī veiktu īpašus pasākumus tās [[dabas aizsardzība|aizsardzībai]]. Par Gada kukaini kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta, iegūtie rezultāti tiek izmantoti publikācijās par sugas izplatību Latvijā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
[[Datu pārvaldība]]s un [[datu bāze]]s analīzē '''datu domēns''' tiek attiecināts uz jebkurām unikālām vērtībām, kuras var saturēt [[datu elements]]. Noteikt domēna robežu var vienkārši ar [[datu tips|datu tipu]], kas satur [[uzskaite|uzskaitītas]] saraksta tipa vērtības.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://books.google.co.uk/books?id=3BXTfCtR8zsC&pg=PA302|title=Enterprise knowledge management: the data quality approach|first=David|last=Loshin |work=books.google.co.uk |year=2001|ISBN=978-0124558403 |accessdate=19 August 2011}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gustavs Matiass fon der Venge-Lambsdorfs''' ({{val|de|Gustav Matthias von der Wenge gen. Lambsdorff}}, {{val|ru|Матвей Иванович Ламздорф}}; 1745-1828), bija Krievijas Impērijas armijas ģenerālis, [[Kurzemes gubernatoru uzskaitījums|Kurzemes guberņas civilgubernators]] (1796–1798), ķeizara [[Nikolajs I Romanovs|Nikolaja I]] audzinātājs, grāfs (no 1817).

sentences:
{{Citas nozīmes|luterāņu mācītāju|Bergmanis|Bergmanis}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Liborijs fon Bergmanis
|     vārds_orig = ''Liborius von Bergmann''
|         attēls = Liborijs_Bergmans (1823).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]
([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1823
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Baltazars Bergmanis (mācītājs); māte - Anna Elizabete, dzim. Depkina
|          brāļi = [[Baltazars fon Bergmanis]] (''Balthasar von Bergmann'', 1736-1789, jurists), [[Ambrozijs fon Bergmanis]] (''Ambrosius von Bergmann'', 1740-1784, ārsts) un [[Gustavs fon Bergmanis]] (''Gustav von Bergmann'', 1749-1814, mācītājs)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Paulīne, dzim. fon Graina no [[Kēnigsberga]]s (kāzas 1781. gada 13. jūlijā)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Springharelg.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Pedetes capensis|Kapzemes slaidkājis}}
|    att_izmērs = 200px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|    apakšklase = Theria
| apakšklase_lv = Dzemdētājzīdītāji
|    infraklase = Eutheria
| infraklase_lv = Placentāļi
|     virskārta = Euarchontoglires
|  virskārta_lv = Pirmprimātu placentāļi
|     lielkārta = Glires
|  lielkārta_lv = Grauzējveidīgie
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Anomaluromorpha
| apakškārta_lv = Zvīņastveidīgie
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Pedetidae|Slaidkāju dzimta}}
* {{TaksoSaite|Anomaluridae|Zvīņastlidvāveru dzimta}}
|    kategorija = nē
|      binomial = Anomaluromorpha <small>([[Jørgen Bugge|Bugge]], 1974)</small>
}}

sentences:
{{vielas infokaste|attēls=
 Muscimola struktūrformula|citi nosaukumi=Panterīns, agarīns|ķīmiskā formula=C4H6N2O2|CAS numurs=2763-96-4|kušanas temperatūra=175 °C|molmasa=114,10|šķīdība ūdenī=labi šķīstošs}}
'''Muscimols''' (5-(aminometil)3-izoksazols) ir [[sarkanā mušmire|sarkanajās mušmirēs]] ''Amanita muscaria'' un [[Panteru mušmire|panteru mušmirēs]] ''Amanita pantherina'' atrodama viela ar centrālo nervu sistēmu ietekmējošām īpašībām. Tas ir [[ibotēnskābe]]s degradācijas produkts, viegli izšķīdināms ūdenī, metilspirtā, etilspirtā un [[DMSO]]. Tiek pieskaitīta [[disociatīvie halucinogēni|disociatīvo halucinogēnu]] klasei.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Amanita Muscaria: chemistry, biology, toxicology and ethnomycology|last=Michelot D.|first=D.|last2=Mendelez-Howell|first2=L.M.|publisher=The British Mycological Society|year=2003|isbn=|edition=Mycol. Res. Volume 107 Issue 2|volume=|location=United Kingdom|date=|page=131-146|pages=}}</ref>

sentences: '''PHP paātrinātājs''' ir [[Spraudnis (datorprogramma)|spraudnis]], kas paredzēts [[PHP]] programmēšanas valodā rakstītu skriptu ātrdarbības uzlabošanai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Kanjoni
| attēls = The Canyons.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Canyons''
| žanrs = erotiska filma, drāma, trilleris
| režisors = [[Pols Šreiders]]
| producents = [[Brekstons Poups]]
| scenārija autors = [[Brets Īstons Elliss]]
| galvenajās lomās = * [[Lindsija Loena]]
* Džeimss Dīns
| mūzika = * [[Brendans Kanings]]
* [[Me & You]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Post Empire Films]]''
* ''[[Sodium Fox]]''
* ''[[Prettybird Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2013|8|2||bez}}
| ilgums = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/canyons-2013|title=Canyons|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 10, 2018|archive-date={{dat|2014|10|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141025034532/http://www.bbfc.co.uk/releases/canyons-2013}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|250,000}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|265,670}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=canyons.htm|title=The Canyons (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 10, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Kanjoni"''' ({{val|en|The Canyons}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] erotiska drāma, kuras režisors ir [[Pols Šreiders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lindsija Loena]] un Džeimss Dīns. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|8|2||bez}}.

sentences: '''Tautosillabiskas''' ir [[fonēma]]s, kas atrodas vienā [[zilbe|zilbē]].<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=tautosillabiska%20poz%C4%ABcija&list=tautosillabiska%20poz%C4%ABcija&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm''. Tautosillabiska pozīcija]</ref> Tautosillabiskā pozīcijā [[latviešu valoda|latviešu valodā]] īss [[patskanis]] kopā ar sekojošu [[skanenis|skaneni]] veido [[diftongs|diftongisku]] savienojumu, piemēram, vārdos ''gan, ir''. Pretēji tam, fonēmas, kas atrodas dažādās zilbēs, uzskatāmas par heterosillabiskām, piemēram patskanis ''a'' un līdzskanis ''r'' vārdā ''arods''.

sentences: '''4D BIM''' ir akronīms 4D [[BIM|būvju informācijas modelēšanai]] un termins, ko plaši izmanto [[Datorizētā projektēšana|CAD]] industrijā, lai aprakstītu viedu [[3D modelēšana|3D CAD]] (3D dizains izmantojot datoru) komponentu savienošanu ar laiku vai grafiku saistītu informāciju.<ref name=4DBIM-R-01/> Terminu 4D ir domāts attiecināt uz ceturto [[Dimensija|dimensiju]]: laiku, t. i. 4D ir 3D plus grafiks (laiks).<ref name=4DBIM-R-02/>

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Skūgširkogordena
| native_name = ''Skogskyrkogården''
| image       = Skogskyrk Grav 2006.jpg
| imagesize   = 250
| caption     = Kapavietas
| established = 1920
| country     =
| location    = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| map_type            = Stokholma
| latd  = 59 | latm  = 16 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 18 | longm =  5 | longs = 58 | longEW = E
| type        =
| style       =
| owner       =
| size        =
| graves      = 100 000
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     = {{URL|http://www.skogskyrkogarden.se/}}
| findagrave  =
| political   =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1994 <small>(18. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/558 558]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{SWE}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
{{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Zviedrija
|  valsts2 = Zviedrijas
| ofic_nos =
|   numurs = [http://www.bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa?page=historik&visaHistorik=true&anlaggningId=21300000004811 21300000004811]
|   datums =
|     tips =
}}
}}
'''Skūgširkogordena''', '''Stokholmas Meža kapi''' ({{val|sv|Skogskyrkogården}} — ‘meža kapsēta’) ir [[kapsēta]] [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]. Tās arhitektūrā vērojama pāreja no ziemeļu klasicisma uz [[Funkcionālisms (arhitektūra)|funkcionālismu]]. Arhitekti: [[Gunnars Asplunds]] un Sīgurds Leverencs.

sentences: Tabulās uzskaitīti '''[[sporta veidi]]''', kas bijuši iekļauti [[Starptautiskā universitāšu sporta federācija|Starptautiskās universitāšu sporta federācijas]] organizētajās '''vasaras un ziemas [[Universiāde|universiādēs]]'''.<ref>{{Cite web |url=http://www.fisu.net/en/Summer-Universiades-3490.html |title=Summer Universiade |work=FISU |publisher= |date= |accessdate=2019-06-15 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170119015631/http://fisu.net/en/Summer-Universiades-3490.html |archivedate=2017-01-19 }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|        nosaukums = Arheji
|           attēls = Halobacteria.jpg
|    att_nosaukums = Arheji ''[[Halobacteria]] sp.'' (Šūnas garums apmēram 5 μm).
|           valsts = Archaea
|        valsts_lv = Arheji
|         binomial = Archaea
([[Carl Woese|Woese]], [[Otto Kandler|Kandler]] & [[Mark Wheelis|Wheelis]], 1990)
|       iedalījums = Baktēriju iedalījums pēc tipiem:
* [[Crenarchaeota]]
* [[Euryarchaeota]]
* [[Korarchaeota]]
* [[Nanoarchaeota]]
* [[Thaumarchaeota]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divsimtgadīgais
| attēls                   = Bicentennial man film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bicentennial Man''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kriss Kolumbuss]]
| producents               =
* [[Volfgangs Pītersens]]
* [[Geils Kacs]]
* [[Nīls Millers]]
* [[Marks Redklifs]]
* [[Maikls Barnatans]]
* [[Lorenss Marks]]
* Kriss Kolumbuss
| scenārija autors         = [[Nikolass Kazans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Sems Nīls]]
* [[Vendija Krūsone]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Embeta Deividza]]
| mūzika                   = [[Džeimss Horners]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[1492 Pictures]]''
* ''[[Laurence Mark Productions ]]''
* ''[[Radiant Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
* ''[[Columbia TriStar Film Distributors International]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|12|17||bez}}
| ilgums                   = 128 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bicentennial-man-1999|title=Bicentennial Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bicentennialman.htm|title=Bicentennial Man (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|87,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Divsimtgadīgais"''' ({{val|en|Bicentennial Man}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Kriss Kolumbuss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|17||bez}}. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Sems Nīls]], [[Vendija Krūsone]], [[Olivers Plets]] un[[Embeta Deividza]].

sentences:
.]]
, [[Gaujas iela (Rīga)|Gaujas ielā]]]]
'''Ceļa pārvads''' ir mākslīga inženiertehniskā būve divu vai vairāku ceļu krustojumam atšķirīgos līmeņos.  Ceļu pārvads novērš viena līmeņa krustojumu un [[Pārbrauktuve|pārbrauktuvju]] negatīvos faktorus. Var būt gan autoceļa pārvadi, gan dzelzceļa pārvadi, gan gājēju ceļa pārvadi, gan veloceļa pārvadi. Viena ceļu šķērsojummezgla robežās var būt vairāki ceļa pārvadi; tie var būt taisni, liekti vai vairākos virzienos izlocīti. Ceļa pārvada apakšas konstrukcijai jābūt 4,55 metru augstumā virs šķērsojamās brauktuves<ref>Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 160. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref>, bet konstrukcijām virs [[Dzelzceļa līnija|dzelzceļa līnijām]] nepieciešams nodrošināt būvju tuvinājuma gabarīta izmērus. Ceļu pārvadam var būt šādi līmeņi: augšējais, apakšējais vai vidējais (trīslīmeņu pārvadā) līmenis. Atkarībā par kuru konkrētu konstrukciju (dzelzceļš, autoceļš, gājēju ceļš, [[veloceļš]]) ir runa, attiecīgi dēvē par [[Dzelzceļš|dzelzceļa]] pārvadu, autoceļa pārvadu, gājēju pārvadu vai velopārvadu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = A. radiata AMD.jpg
| att_nosaukums = ''Asterolepis radiata'' AMD kauls.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|    kārta = Asterolepiformis
| kārta_lv = Asterolepjveidīgie
| dzimta = Asterolepididae
| dzimta_lv = Asterolepidīdi
| ģints = Asterolepis
| ģints_lv = Asterolepji
| suga = Asterolepis radiata
|   kategorijas = nē
}}
'''''Asterolepis radiata''''' ir [[Devons|devona]] [[Antiarhi|antiarhu]] suga, kas dzīvoja [[Austrumeiropas platforma]]s ziemeļrietumu daļā [[Frānas stāvs|frānas laikmetā]] un kuras fosilijas ir atrodamas [[amatas svīta]]s nogulumos. Sugai nosaukumu 1900. gadā deva austriešu paleontologs [[Jozefs Rohons]], pamatojoties uz šīs sugas pārstāvju ķermeņa bruņu radiālo ornamentējumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = LEGO filma
| attēls                   = The Lego Movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lego Movie''
| žanrs                    = animācijas filma, piedzīvojumu filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 =
* [[Fils Lords]]
* [[Kristofers Millers]]
| producents               =
* [[Dens Lins]]
* [[Rojs Lī]]
| scenārija autors         =
* Fils Lords
* Kristofers Millers
| galvenajās lomās         =
* [[Kriss Prats]]
* [[Vills Ferels]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Alisona Briē]]
* [[Čenings Teitums]]
* [[Džona Hills]]
* [[Kobija Smaldersa]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Vils Ārnets]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Čārlijs Dejs]]
* [[Niks Ofermans]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Warner Animation Group]]''
* ''[[The Lego Group]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
* ''[[Lin Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2014|2|1|Losandželosa|2014|2|6|Dānija|2014|2|7|ASV|2014|4|2|Austrālija|2014|2|7|Latvija}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lego-movie-2014|title=The Lego Movie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 29, 2018|archive-date={{dat|2019|03|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190329013418/http://www.bbfc.co.uk/releases/lego-movie-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lego.htm|title=The LEGO Movie (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2021|7|18||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|468 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[LEGO filma 2]]
| imdb                     =
}}
'''"LEGO filma "''' ({{val|en|The Lego Movie}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma. Filmas režisori un scenārija autori ir [[Fils Lords]] un [[Kristofers Millers]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Kriss Prats]], [[Vills Ferels]], [[Elizabete Benksa]], [[Alisona Briē]], [[Čenings Teitums]], [[Džona Hills]] un [[Kobija Smaldersa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|2|1||bez}} Losandželosā. 2019. gadā filmai iznāca turpinājums "[[LEGO filma 2]]".

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ludvikovas Svētās Agates Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Ludvikovas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Ludvikovas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Ludvikovas baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 01  | lats  = 57  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 26  | longs = 04  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Skaistas pagasts]], [[Ludviki]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Pāvils Odiņš
| website               = [http://www.catholic.lv/dagda/ludvikova.html www.catholic.lv/dagda/ludvikova.lv]
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks]]
}}
'''Ludvikovas Svētās Agates Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2012|01|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub503 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Skaistas pagasts|Skaistas pagasta]] [[Ludviki|Ludvikos]], [[Ižiuns|Ižiuna]] ezera dienvidu krastā.

sentences: (zilā krāsā) un [[somugri|somugru]] (zaļā krāsā) arheoloģisko kultūru izplatība 3.—4. gadsimtā]]

sentences:
{{noformējums+}}<!-- html tagi un daudz kas cits -->
{{vikisaites+}}
 <p>'''Kvadrātfunkcija''' ir [[funkcija]], kuru apraksta [[vienādojums]] <math>y={ax^2+bx+c}</math>, kur a,b,c ∈ R un a≠0.
  <ref> "Beyond the Quadratic Formula", Ron Irving, 21. lpp, {{ISBN|978-0883857830}}  </ref>
  Funkcijas [[grafiks]] ir [[parabola]].
  <ref> "Introductory and Intermediate Algebra: An Applied Approach", Richard Aufmann, Joanne Lockwood, 616 lpp., {{ISBN|978-1133365419}} </ref>
 </p>
<p> Šīs funkcijas definīcijas un vērtību apgabals ir visi reālie skaitļi. </p>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Neretas evaņģēliski luteriskās baznīcas iesvētīšanas cilnis (2010. gada 23. maijs)
| source         = {{own}}
| date           = 2010-05-23
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Amerikāņu kāzas"
| attēls                   = American Wedding movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Wedding''
| žanrs                    = Pusaudžu komēdija
| režisors                 = [[Džesijs Dilans]]
| producents               =
* [[Kriss Mūrs]]
* [[Varens Zids]]
| scenārija autors         = [[Adams Hercs]]
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = [[Universal Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|8|1}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{karogs|ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{US$|55 miljoni}}<ref name="box office">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=americanwedding.htm|title=''Box Office Mojo'' profils|publisher=Boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2012|3|24||bez}}}}</ref>
| ienākumi = {{US$|231 449 203}}<ref name="box office" />
| iepriekšējā = "[[Amerikāņu pīrāgs 2]]"
| nākamā = "[[Amerikāņu pīrāgs piedāvā: Orķestra nometne]]"
| imdb = 0328828
}}
'''"Amerikāņu kāzas"''' ({{val|en|American Wedding}}; arī '''"Amerikāņu pīrāgs: Kāzas"''' (''American Pie: The Wedding'')) ir [[2003. gads|2003]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] pusaudžu komēdija, kuras režisors ir [[Džesijs Dilans]]. Šī ir "[[Amerikāņu pīrāgs|Amerikāņu pīrāga]]" sēriju trešā daļa, kā arī pēdējā oriģinālsēriju filma (tomēr filmai ir turpinājums — "[[Amerikāņu pīrāgs: Salidojums]]").

sentences:
{{Navbox
|name=Kordiljera
|bodyclass = hlist
|title=[[Kordiljeras administratīvais reģions|Kordiljeras]] administratīvais reģions {{flaga|Filipīnas}}
|group1 = Provinces
|list1=
* [[Abra (province)|Abra]]
* [[Apajao]]
* [[Bengeta]]
* [[Ifugao]]
* [[Kalinga]]
* [[Kalnu province]]
|group2 = Neatkarīgās pilsētas
|list2=
* [[Bagio]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Filipīnu veidnes]]
</noinclude><includeonly>
[[Kategorija:Kordiljera]]</includeonly>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Bernhards Bērents
| attēls              =Bernhards_Bērents.jpg
| att_izm             =
| amats               =[[Latvijas tieslietu ministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1929|01|24|N}}
| term_beigas         ={{dat||11|27|N}}
| prezidents          =[[Gustavs Zemgals]]
| premjers            =[[Hugo Celmiņš]]
| priekštecis         =[[Baldvins Disterlo]]
| pēctecis            =[[Juris Pabērzs]]
| dzim_dati           ={{dat|1892|06|10}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1946|6|10|1892|6|10}}
| mir_vieta           ={{vieta|PSRS}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltiešu reformu partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[jurists]]
| alma_mater          =[[Tērbatas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Bernhards Bērents''' ({{val|de|Bernhard Berent}}; {{dat|1892|06|10|N}} — {{dat|1946|06|10|N}}) bija [[Latvija]]s vācbaltiešu jurists un sabiedrisks darbinieks. No 1929. gada janvāra līdz novembrim bija [[Latvijas tieslietu ministrs]].

sentences: '''Pilnā magnētiskās indukcijas plūsma''' jeb '''plūsmas saķēdējums''' ir [[fizikāls lielums]], kopējā [[magnētiskās indukcijas plūsma]], kas iet caur noslēgtu, no vairākiem vijumiem veidotu [[Elektriskais vadītājs|elektrovadošu]] kontūru (parasti tā ir [[induktivitātes spole]]). Apzīmē ar ''Ψm'', [[Starptautiskā mērvienību sistēma|''SI'']] mērvienība ir [[Vēbers (mērvienība)|vēbers]] (Wb).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Krustpils pagasts
| karte             = Krustpils pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Krustpils pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Krustpils pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Spuņģēni
| platība           = 86,12
| iedzīvotāji       = 895<ref name="zv" />
| iedzīvotāji_gads  = 2011
| blīvums           = {{#expr: 978 / 86.12 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Marona
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Maronne
| attēls            = Vaiiée-de-la-Maronne-dpt-Cantal-DSC_3525.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Maronas ieleja
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dordoņa (upe)|Dordoņa]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=07 | sāk_plat_s=43 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=37 | sāk_gar_s=36 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=04 | iet_plat_s=21 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=01 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 92,57
| iztekas_augstums  = 1 430
| ietekas_augstums  = 167
| kritums           =
| caurtece          = 19,9
| gada_notece       =
| baseins           = 823
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
s zeķes]]
'''''Zeķes''''' ir [[apģērbs|apģērba]] gabals, kuru velk [[kāja|kājās]]. Tā uzdevums ir sildīt kājas un uzsūkt [[sviedri|sviedrus]], kas izdalās no [[pēda|pēdām]], kā arī novērst kāju berzēšanos ar [[apavi]]em. Mūsdienās zeķes bieži vien ir neatņemama [[stils|stila]] un [[mode]]s sastāvdaļa. Zeķes var būt gan [[adīšana|adītas]], gan [[aušana|austas]], gan tamborētas, gan [[pīšana|pītas]]. Arī materiāls, no kura izgatavo zeķes, var būt dažāds. Tas var būt [[neilons]], [[vilna]], [[kokvilna]], [[akrils]], [[poliesters]]. Zeķes gatavo arī no [[lini|linu]] un [[zīds|zīda]] audumiem.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zvārtavas pagasts
| karte             = Zvārtavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Zvārtavas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Zvārtavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Zvārtavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valkas novads
| centrs            = Stepi
| platība           = 169,81
| iedzīvotāji       = 423<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 423 / 169.81 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Adsel-Schwarzhof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Свартская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Matrikss: Atdzimšana
| oriģinālnos = ''The Matrix Resurrections''
| attēls = The Matrix Resurrections.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika
| režisors = [[Lana un Lilija Vačovskas|Lana Vačovska]]
| producents = * [[Džeimss Makteigs]]
* Lana Vačovska
* [[Grants Hills]]
| scenārijs = * Lana Vačovska
* [[Deivids Mitšels]]
* [[Aleksandrs Hemons]]
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Jāhja Abduls Matīns II]]
* [[Džesika Henvika]]
* [[Džonatans Grofs]]
* [[Nīls Patriks Heriss]]
* [[Prijanka Čopra]]
* [[Džeida Pinkita Smita]]
| mūzika = * [[Džonijs Klimeks]]
* [[Toms Tikvers]]
| operators = * Daniele Masačesi
* [[Džons Tolls]]
| montāža = [[Džozefs Džets Salijs]]
| studija = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''Venus Castina Productions''
| izplatītājs = ''Warner Bros. Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|12|16|[[Toronto]]|2021|12|22|ASV un Latvija}}
| ilgums =
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|190 miljoni}}<ref name=opening2>{{Tīmekļa atsauce|url= https://variety.com/2021/film/box-office/spiderman-billion-dollars-box-office-pandemic-1235143308/ |title='Spider-Man: No Way Home' Becomes First Pandemic-Era Movie to Smash $1 Billion Milestone Globally |date=December 26, 2021|first=Rebecca |last= Rubin|website= Variety |access-date=December 26, 2021}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|157,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Matrix Resurrections (2021) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10838180/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|4|1||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Matrikss — Revolūcija]]"
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Matrikss: Atdzimšana"''' ({{val|en|The Matrix Resurrections}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas filma, kuras režisore ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Lana Vačovska]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Kiānu Rīvss]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Jāhja Abduls Matīns II]], [[Džesika Henvika]], [[Džonatans Grofs]], [[Nīls Patriks Heriss]], [[Prijanka Čopra]] un [[Džeida Pinkita Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2021|12|16|bez}}, kinoteātros ASV — {{dat|2021|12|22|bez}}, kinoteātros Latvijā — {{dat|2021|12|22|bez}}.

sentences: '''Lendlers''' ir vācu un austriešu zemnieku pāru deja, izpildāma palēnā tempā 3/4 vai 3/8 [[taktsmērs|taktsmērā]]. [[Valsis|Valša]] priekštecis.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #D00001
| nos = ''Antalyaspor''
| logo = Antalyaspor logo.svg
| pilns = ''Antalyaspor Kulübü''
| iesauka = ''Akrepler'' (skorpioni)
| pilsēta = {{Vieta|Turcija|Antalja}}
| dib = 1966
| dib_mēn = 7
| dib_dat = 2
| stad = [[Antaljas stadions]]
| ietilp = 32 539
| prez = {{flaga|Turcija}} Ali Šafaks Eztirks
| tren = {{flaga|Turcija}} [[Nuri Šahins]]
| līga = [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīga]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 13. vieta
| pattern_b1 = _molde17a
| leftarm1 = FFFFFF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = FFFFFF
| shorts1 = FFFFFF
| socks1 = FFFFFF
| pattern_b2 = _leyton1819h
| leftarm2 = FF0000
| body2 = FF0000
| rightarm2 = FF0000
| shorts2 = FF0000
| socks2 = FF0000
| pattern_b3 = _mariupol1819h
| leftarm3 = 000055
| body3 = 000055
| rightarm3 = 000055
| shorts3 = 000055
| socks3 = 000055
}}

sentences: '''Hronometrs''' ir precīzs atsperes [[pulkstenis]], kurš nepieciešams, lai glabātu precīzu [[Griniča]]s laiku uz kuģa.<ref name="piemērs">Jūras astronomija I daļa, R. Brūvels, Rīga - Jūrniecības departaments, 1932., 410. lpp.</ref> [[jūrniecības astronomija|Jūrniecības astronomijā]] hronometru izmanto, lai noteiktu ģeogrāfisko [[garums|garumu]]. Tas tika izgatavots astoņpadsmitajā gadsimtā un kļuva par svarīgu [[navigācija]]s līdzekli, kamēr neieviesa modernās sakaru, [[radionavigācija]]s un pavadoņu navigācijas sistēmas.

sentences:
, [[Roma]] (Basilica majoris)]]
, [[Latvija]], [[Aglona]] (Basilica minoris)]]
'''Bazilika''' [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu baznīcā]] ir priviliģēta [[Baznīca (celtne)|baznīca]]. Tas ir goda nosaukums, ko tai piešķir [[Romas pāvests]]. Parasti tās ir baznīcas, kurās atrodas brīnumdarošas svētbildes, Svēto [[relikvija]]s un uz kurām dodas svētceļotāji, lai godinātu un pielūgtu [[Jēzus Kristus|Jēzu Kristu]] un viņa māti [[Jaunava Marija|Jaunavu Mariju]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Imūnhromatogrāfija''' jeb '''ihroma''' ir viena no modernākajām [[imūndiagnostika]]s metodēm, kuras galvenās priekšrocības ir testa vienkāršība un ātrums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0956566315301482|title=Nanoparicle-based lateral flow biosensors|author=Quesada-González|month=Daniel|year=2015|publisher=Biosensors & Bioelectronics|accessdate=8 de septiembre de 2020|doi=10.1016/j.bios.2015.05.050|pmid=}}</ref> Šī metode tiek izmantota arvien vairāk gan testēšanas jomā, jo tai nav nepieciešami papildu reaģenti vai instrumenti, gan klīniskajā jomā. Vislabāk zināmie piemēri ir aptiekas [[grūtniecības tests|grūtniecības testi]], psa, [[Troponīns|troponīna I]] testi un nesen [[HIV]] un [[COVID-19]] testi.

sentences: '''Militārie un paramilitārie formējumi''' ir legālas militarizētas vienības, kuras neietilpst regulārās [[Armija (bruņotie spēki)|armijas]] sastāvā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
.]]
'''Latīņu baznīca''' ({{Val|la|Ecclesia Latina}}) ir vienīgā rietumu autonomā jeb ''[[sui iuris]]'' [[Romas Katoļu baznīca|Katoļu baznīca]], kas līdzās ar 23 [[Austrumu Katoļu baznīcas|Austrumu Katoļu baznīcām]] veido vispārējo Katoļu baznīcu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newadvent.org/cathen/09022a.htm|title=CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Latin Church|website=www.newadvent.org|access-date=2023-05-26}}</ref> Tā ir vislielākā rietumu [[kristīgā baznīca]] un līdz [[Reformācija|protestantu reformācijai]] — bija savulaik arī vienīgā, tādēļ tās vēsturiskais nosaukums ir '''Rietumu baznīca'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.catholicculture.org/culture/library/dictionary/index.cfm?id=34502|title=Dictionary : LATIN CHURCH|website=www.catholicculture.org|access-date=2023-05-26}}</ref> Citos kontekstos tā ir zināma arī kā '''Romas Katoļu baznīca''', jo tā ir tiešākā veidā saistīta ar [[Roma|Romu]] ([[Svētais Krēsls|Svēto Krēslu]]) nekā Austrumu Katoļu baznīcas, kuras arī ir sadraudzībā ar Romu, bet kurām ir savi administratīvie centri (patriarhāti), atšķirībā no Latīņu baznīcas. Šī iemesla dēļ [[Romas pāvests|pāvestam]] ir lielāka nozīme Latīņu baznīcā nekā Austrumu Katoļu baznīcās. Pēc [[Katoļticība|katoļticīgo]] skaita, Latīņu baznīca ietver lielāko daļu no Katoļu baznīcas sekotājiem.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 52
|
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
|-
| 10
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
|-
| 20
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
|-
| 30
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
|-
| 40
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
|-
| 50
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
|-
| 60
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
|-
| 70
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
|-
| 80
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
|-
| 90
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
|-
| 10
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
|-
| 11
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
|-
| 12
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
|-
| 13
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 13
|
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
|-
| 14
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
|-
| 15
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
|-
| 16
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
|-
| 17
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
|-
| 18
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
|-
| 19
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
|-
| 20
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
|-
| 21
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
|-
| 22
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
|-
| 23
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
|-
| 24
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
|-
| 25
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
|-
| 26
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 26
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
|-
| 27
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
|-
| 28
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
|-
| 29
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
|-
| 30
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
|-
| 31
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
|-
| 32
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
|-
| 33
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
|-
| 34
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
|-
| 35
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
|-
| 36
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
|-
| 37
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
|-
| 38
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
|-
| 39
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
|-
| 41
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
|-
| 42
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
|-
| 43
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
|-
| 44
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
|-
| 45
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
|-
| 46
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
|-
| 47
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
|-
| 48
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 48
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
|-
| 49
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
|-
| 50
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
|-
| 51
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
|-
| 52
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
|-
| 53
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Dolichovespula saxonica (male).jpg
| att_nosaukums=[[Saksijas lapsene]] (''Dolichovespula saxonica'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips = Hexapoda
| apakštips_lv = Seškāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta=Endopterygota
| virskārta_lv=Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kategorijas = nē
| binomial=Endopterygota <small>([[David Sharp|Sharp]], 1898)</small>
| sinonīmi=
*''Holometabola''
}}
'''Pilnas pārvērtības kukaiņi''' jeb '''pilnas pārvērtības kukaiņu virskārta''' (''Endopterygota'') ir [[jaunspārņi|jaunspārņu infraklases]] (''Neoptera'') [[Kukaiņi|kukaiņu]] virskārta. Visiem pilnas pārvērtības kukaiņiem ir raksturīgas trīs atšķirīgas attīstības stadijas; [[kāpurs|kāpura]], [[kūniņa]]s un pieauguša kukaiņa stadija. Starp kāpuru un pieaugušu kukaini īpatnim jāizdzīvo caur radikālu metamorfozi, kas notiek kūniņas stadijā. Metamorfozes laikā mainās kukaiņa izskats, anatomija un bioloģija.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Reiz Amerikā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0087843/?ref_=bo_rl_ti|title=Once Upon a Time in America (1984) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{ITA}}
| ilgums = * 251 minūtes (pagarinātā versija)
* 229 minūtes (Eiropas versija)
* 139 minūtes (ASV versija)
| izdošana = {{Filmas datums|1984|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|1984|6|1|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Titanus]]''
| studija = * ''[[The Ladd Company]]''
* ''[[PSO International]]''
* ''[[Regency Enterprises|Embassy International Pictures]]''
* ''[[Rafran Cinematografica]]''
| operators = [[Tonino Delli Kolli]]
| oriģinālnos = ''Once Upon a Time in America''
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Džeimss Vudss]]
* [[Elizabete Makgovena]]
* [[Džo Peši]]
* [[Bērts Jangs]]
* [[Tjūsdeja Velda]]
* [[Trīts Viljamss]]
| scenārijs = * [[Leonardo Benvenuti]]
* [[Pjēro De Bernardi]]
* [[Enriko Medioli]]
* [[Franko Arkalli]]
* [[Franko Ferrini]]
* Serdžo Leone
| producents = [[Arnons Milčans]]
| režisors = [[Serdžo Leone]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Once Upon A Time In America1.jpg
| imdb =
}}'''"Reiz Amerikā"''' ({{Val|en|Once Upon a Time in America}}, {{Val|it|C'era una volta in America}}) ir 1984. gada filma, kuras režisors ir [[itālis]] [[Serdžo Leone]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Džeimss Vudss]], [[Elizabete Makgovena]], [[Džo Peši]], [[Bērts Jangs]], [[Tjūsdeja Velda]] un [[Trīts Viljamss]]. Filma ir balstīta uz [[Harijs Grejs|Harija Greja]] 1952. gada romāna ''The Hoods''.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Jāzeps Ļosiks
| attēls = Jazep_Liosik.png
| amats = Baltkrievijas Tautas Republikas Radas 2.  priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs
| term_sākums = {{dat|1918|5|14|N|}}
| term_beigas = {{dat|1919|12|13|N|}}
| pēctecis = [[Pjotrs Krečevskis]]
| pēctecis5 =
| tautība = [[baltkrievs]]
| premjers =
| amats6 =
| term_sākums6 =
| term_beigas6 =
| prezidents6 =
| premjers6 =
| priekštecis6 =
| pēctecis6 =
| term_sākums7 =
| term_beigas7 =
| prezidents7 =
| premjers7 =
| priekštecis7 =
| pēctecis7 =
| term_sākums8 =
| term_beigas8 =
| prezidents8 =
| premjers8 =
| priekštecis8 =
| pēctecis8 =
| amats9 =
| term_sākums9 =
| term_beigas9 =
| premjers9 =
| priekštecis9 =
| pēctecis9 =
| amats10 =
| term_sākums10 =
| term_beigas10 =
| premjers10 =
| priekštecis10 =
| pēctecis10 =
| term_sākums11 =
| term_beigas11 =
| priekštecis =
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Minskas guberņa|td=Baltkrievija}}
| mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Saratova|td=Krievija}}
| dzim_dati = [[1883]]
| mir_dati = [[1940]]
| vārds_orģ = ''Язэп Юр’евіч Лёсік''
}}'''Jāzeps Ļosiks''' ({{val|be|Язэп Юр’евіч Лёсік}}; 1883—1940) bija [[Baltkrievi|baltkrievu]] sabiedriskais un politiskais darbinieks, [[rakstnieks]], publicists, [[valodnieks]] un pasniedzējs. [[Jakubs Kolass|Jakuba Kolasa]] tēvocis.

sentences: '''Siekalu dziedzeri''' ir ārējās sekrēcijas [[dziedzeris|dziedzeri]] [[mutes dobums|mutes dobumā]], kuri ražo [[siekalas]]. Mutes dobumā atveras triju lielo siekalu dziedzeru pāru izvadkanāli — [[pieauss siekalu dziedzeris|pieauss]], [[zemžokļa siekalu dziedzeris|zemžokļa]] un [[zemmēles siekalu dziedzeris|zemmēles]]. Bez tam mutes dobumā ir apmēram 600 mazo siekalu dziedzeru.

sentences:
{{Kontinenta infokaste
|title               = Ziemeļamerika
|image               =
|area                = {{nobr|24 709 000 km2}}
|population          = {{nobr|528 720 588 (2008)}}
|density             = 22,9 /km2
|demonym             =
|countries           = 23
|list_countries      =
|dependencies        = 22
|unrecognized        =
|languages           = [[Angļu valoda|angļu]], [[Franču valoda|franču]], [[Spāņu valoda|spāņu]], [[Amerikas pamatiedzīvotāju valodas]], u. c.
|time                = [[UTC-10]] līdz [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
|internet            =
|cities              = {{plainlist|
* [[Mehiko]]
* [[Ņujorka]]
* [[Losandželosa]]
* [[Čikāga]]
}}
|peak                =
|organization        = [[Ziemeļamerikas brīvās tirdzniecības nolīgums|NAFTA]]
}}
'''Ziemeļamerika''' ir trešais lielākais kontinents pēc platības un ceturtais lielākais — pēc iedzīvotāju skaita. To apskalo [[Ziemeļu ledus okeāns]] ziemeļos, [[Atlantijas okeāns]] — ziemeļaustrumos un austrumos, [[Karību jūra]] — dienvidaustrumos un [[Klusais okeāns]] — dienvidrietumos un rietumos. Kontinenta platība ir 24 230 000 kvadrātkilometru. 2008. gadā iedzīvotāju skaits bija {{nobr|528 720 588}}.

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Jaunā ūdens aizsardzības līnija
 |      native_name = ''Nieuwe Hollandse Waterlinie''
 |       other_name =
 |            image = 53171-Werk_aan_het_spoel.jpg
 |       image_size = 250px
 |          caption =
 |      pushpin_map = Nīderlande#Eiropa
 |   pushpin_relief = yes
 |      map_caption =
 | latd  = 52.083333  | latNS  = N
 | longd = 5.116667  | longEW = E
 |         location = {{vieta|Nīderlande}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |            built = 1815. – 1940.
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website =
 |         embedded =
 {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = Nīderlandes ūdens aizsardzības līnija
   | designation1_date = 1996, 2021
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = ii, iv, v
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/759 759bis ]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Nīderlande}}
   | designation1_free2name = Platība
   | designation1_free2value = 54779,02 ha
}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Bifenila struktūrformula

Bifenila molekulas modelis
(redzams, ka benzola gredzeni
novietoti perpendikulāri viens otram)
|ķīmiskā formula=C12H10
|molmasa=154,21
|blīvums=1040
|kušanas temperatūra=68,9 °C
|viršanas temperatūra=256 °C
}}
'''Bifenils''' (difenils, fenilbenzols, lemonēns, 1,1'-bifenils, C6H5−C6H5) ir bezkrāsaina kristāliska viela (spīdīgas plāksnītes) ar īpatnēju, patīkamu smaržu. Bifenils ir bicikliskais [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātiskais ogļūdeņradis]] ar izolētiem (nekondensētiem) benzola gredzeniem, kas tieši savienoti savā starpā. Nešķīst ūdenī.

sentences:
{{atsauces+}}
. Šeit redzami dažādu laiku domātāji Mūžīgajā Akadēmijā. Freskas centrā redzami [[Platons]] un [[Aristotelis]], aizrāvušies diskusijā]]
'''Filozofija''' ({{val|el|φιλοσοφία}}; ''philosophía'') ir [[zinātne]] par [[daba]]s, [[sabiedrība]]s un [[domāšana]]s vispārējiem [[likums|likumiem]]. Tā ir mācība par esamības un izziņas vispārējiem principiem. Nosaukums "filozofija" ir radies no diviem grieķu vārdiem: ''philein'' un ''sophia'', kuri attiecīgi nozīmē "[[mīlestība|mīlēt]]" un "[[gudrība]]". Tādēļ, burtiski tulkojot, "filozofija" nozīmē "gudrības mīlēšana". Filozofiem nav ierobežots interešu loks. Viņi parasti pievēršas vairākām jomām, piemēram, [[fizika]]i, [[bioloģija]]i, [[ķīmija]]i, [[astronomija]]i, [[socioloģija]]i, [[politika]]i, [[psiholoģija]]i, [[matemātika]]i, [[loģika]]i, [[ētika]]i, [[mūzika]]i un vēl daudzām citām sfērām. Līdz pat 19. gadsimta sākuma zinātniekus, kas bija pievērsušies kādai no [[dabas zinātne|dabas zinātņu]] nozarēm, dēvēja par filozofiem. Līdz 19. gadsimta 50. gadiem bija ikdienišķi dzirdēt, ka [[laboratorija]]s piederumus dēvē par filozofiskajiem instrumentiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Ūdens molekula
| ķīmiskā formula = H2O
| molmasa = 18,01528
| blīvums = 1000
| kušanas temperatūra = 273,15 K (0 °C)
| viršanas temperatūra = 373,15 K (100 °C)
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Koralpe
|attēls                 = Koralpe_von_West.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Koralpe no rietumiem
| map_type            = Austrija#Slovēnija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.8 | latNS  = N
| longd = 14.983 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{SLO}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Groseršpeikogels]]
|augstums               = 2 140
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
uzrakstīto noveli "[[Savādais notikums ar doktoru Džekilu un misteru Haidu]]"]]
'''Izdomājums''' jeb '''fikcija''' ({{val|la|fictio}} — 'izdomājums') ir [[īstenība]]i neatbilstošs [[apgalvojums]] vai [[stāstījums]]. Atsevišķos gadījumos izdomājums tiek izmantots kā nepatiess fakts. Literatūrā pie izdomājumiem pieder [[daiļliteratūra]] un citi nezinātniski darbi. Pie izdomājumiem pieder arī dažādi tēli, piemēram, [[Ziemassvētku vecītis]] vai [[Lieldienu zaķis]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vardarbības pēctecība
 | oriģinālnos = ''A History of Violence''
 |      attēls = History of violence.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Deivids Kronenbergs]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Vigo Mortensens]]
* [[Marija Bello]]
* [[Viljams Hērts]]
* [[Eštons Holmss]]
* [[Eds Heriss]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[BenderSpink]]''
 | izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2005|5|16|Kannas|2005|9|23|ASV|}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/history-violence-2005-1|title=A History of Violence|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=historyofviolence.htm|title=A History of Violence (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 7, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|60,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vardarbības pēctecība"''' ({{val|en|A History of Violence}}) ir 2005. gada ASV trilleris, kura režisors ir [[Deivids Kronenbergs]]. Filmas sižets balstīts uz ''[[DC Comics]]'' tāda paša nosaukuma komiksu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?
| operators =
| attēls = They horses.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Sidnijs Polaks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeina Fonda]]
* [[Maikls Sarazins]]
* [[Sjūzena Jorka]]
* [[Gigs Jangs]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Reds Batonss]]
| mūzika = [[Džonijs Grīns]]
| oriģinālnos = ''They Shoot Horses, Don't They?''
| studija = * ''ABC Pictures''
* ''Palomar Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''Cinerama Releasing Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1969|12|10}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,86 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/They-Shoot-Horses-Don-t-They#tab=summary|title=They Shoot Horses, Don't They? (1969) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|3|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?"''' ({{Val|en|They Shoot Horses, Don't They?}}) ir 1969. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Polaks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeina Fonda]], [[Maikls Sarazins]], [[Sjūzena Jorka]], [[Gigs Jangs]], [[Bonija Bedelija]] un [[Reds Batonss]]. Filma ir balstīta uz 1935. gada [[Horass Makkojs|Horasa Makkoja]] romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
'''Doktors'''  ({{val-la|doctor}}, no ''docere'' — mācīt un ''doctus'' — izglītots) ir augstākais [[akadēmiskais grāds]], ko iegūst pēc [[doktora studiju programma]]s apgūšanas un promocijas darba jeb [[disertācija]] pabeigšanas. Promocijas darbs ir oriģināls zinātniskais pētījums (publikāciju kopa vai [[monogrāfija]]), kas paplašina esošo zināšanu robežas un rada jaunas zināšanas. Lai iegūtu zinātņu doktora grādu, disertācija ir jāaizstāv profesionālu ekspertu komitejā. Doktora studiju laiku, prasības grāda iegūšanai un aizstāvēšanas kārtību nosaka katras atsevišķās valsts likumdošana, piemēram, Latvijā ieviests ne tikai zinātniskais doktora grāds, bet arī profesionālais doktora grāds mākslās, ko iegūst pēc mākslinieciskās jaunrades darba izstrādes un aizstāvēšanas.<ref>Latvijas Republikas Ministru kabineta 2018. gada 2. oktobra noteikumi Nr. 617 “Noteikumi par profesionālās augstākās izglītības valsts standartu doktora grāda iegūšanai un kārtību, kādā piešķir profesionālo doktora grādu mākslās”</ref>
Saskaņā ar Eiropas valstu tradīcijām visi doktora grādi ir zinātņu doktora grādi, agrāk doktora grādus piešķīra arī teoloģijas, tiesību zinātņu un medicīnas studiju beidzējiem.

sentences: '''Konvekcija''' ({{val|la|convectio}} — 'sanešana, piegāde'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=394}}</ref>) ir [[siltums|siltuma]] izplatīšanās [[šķidrums|šķidrumā]] vai [[gāze|gāzē]], pārvietojoties vides [[molekula|molekulām]]. Šeit siltumu pārnes sasilušās vides molekulas. Izšķir dabisko konvekciju, kas rodas siltuma starpības rezultātā dažādās vietās un piespiedu konvekciju, ko nodrošina mehāniski [[sūknis|sūkņi]].

sentences: '''Sniegavīrs''' ir no [[sniegs|sniega]] veidots [[cilvēks|cilvēka]] figūras atdarinājums. Senākās rakstiskās liecības par sniegavīru celšanu ir no 16. gadsimta, bet populāra šī nodarbe kļuva tikai 18. gadsimtā. Sniegavīru parasti veido, vienu uz otras saliekot 2 — 3 no sniega saveltas, citu par citu mazākas bumbas. [[Eiropa|Eiropā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] sniegavīru biežāk veido trīsdaļīgu, bet [[Āzija|Āzijā]] — divdaļīgu. Tad no oglēm, akmentiņiem, koka gabaliem, sniega pikām, [[augļi]]em vai [[dārzeņi]]em izveido sniegavīra seju un bieži vien pievieno arī citas detaļas. Sniegavīru parasti var izveidot tikai no tāda sniega, kas ir tuvu [[kušana]]i un kļuvis mitrs, šāds sniegs līp kopā un to ir viegli savelt nepieciešamā izmēra bumbās. No pūdersniega sniegavīru izveidot ir grūti, jo tas nelīp, un arī kūstošs sniegs, temperatūrai krītoties, var pārklāties ar [[sērsna|sērsnu]] un kļūt nepiemērots sniegavīra celšanai.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}

sentences:
{{Citas nozīmes|1882.—1951. gadā dzīvojušo vēsturnieku|Leonīds Arbuzovs|Leonīds Arbuzovs}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Leonīds Arbuzovs
|     vārds_orig = ''Leonid Arbusow, jun.''
|         attēls = Leonīds Arbuzovs jaunākais.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1882
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Bauska]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Bauskas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1951
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Getingene]],
[[Lejassaksija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Leonīds Arbuzovs (1848–1912)|Leonīds Arbuzovs]], māte - Olga, dzimusi Anšica
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Antonija, dzimusi fon Fītinghofa-Šēla
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Filipīnu provinces]]
[[Kategorija:Zamboangas Pussala]]
[[Kategorija:Mindanao]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Cedrāts
|         binomial = Citrus medica
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = Chinesische Zedrat Zitrone.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. medica
|          suga_lv = Cedrāts
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi =
* saldais citrons
* cidrs
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vēlēšanu infokaste
| election_name      = 2019. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| country            = Apvienotā Karaliste
| flag_year          =
| flag_image         =
| type               = legislative
| ongoing            = no
| party_colour       = blue
| previous_election  = 2017. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| previous_year      = 2017.
| next_election      = Nākamās Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| next_year          = ''Nākamās''
| seats_for_election = Visas [[Apvienotās Karalistes vēlēšanu apgabali|650 vietas]] [[Apvienotās Karalistes Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātā]]<br />
326 nepieciešamas vairākumam
| election_date      = {{dat|2019|12|12}}
| party_name         = no
| turnout            = {{samazinājās}} 67,3%

sentences:
[[Kategorija:Mašīnmācīšanās]]
[[Kategorija:Neironu tīkli]]
[[Kategorija:Kibernētika]]
[[Kategorija:Matemātiskā modelēšana]]

sentences: '''Skropstas''' ({{val|la|cilium}}) ir [[mati|matiņi]], kas aug [[acu plakstiņi|acu plakstiņu]] malās. Skropstu uzdevums ir samazināt iespēju [[acs|acīs]] iekļūt svešķermeņiem. Dzīvniekiem, piemēram, [[kaķi]]em un [[peles|pelēm]], skropstas palīdz orientēties telpā, tās kalpo kā [[maņu orgānu sistēma|maņu orgāni]]. Sievietes mēdz skropstas krāsot ar [[skropstu tuša|skropstu tušu]], lai tās izceltu, padarītu kuplākas un garākas.

sentences:
{{Personas infokaste
 |         vārds = Sālahs el Arūri
 |    vārds_orig = صالح العاروري
 |        attēls = 2022-09-13 Russia–Hamas meeting (10) (cropped).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Sālahs el Arūri 2022. gadā
 |       dz_gads = 1966
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 19
 |      dz_vieta =
 |        m_gads = 2024
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 2
 |       m_vieta = {{vieta|Libāna|Beirūta}}
 |     pilsonība =
 |       tautība = [[palestīnieši|palestīnietis]]
 |  nodarbošanās = militārists, politiķis
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Sālahs el Arūri''' ({{val|ar|صالح العاروري}}; dzimis {{dat|1966|8|19}}, miris {{dat|2024|1|2}}) bija ''[[Hamās]]'' vecākais vadītājs un tās militārā spārna ''[[Izz ad-Din al-Qassam]]'' brigādes dibinātājs. Bijis arī ''Hamās'' politiskā biroja priekšsēdētāja vietnieks un ''Hamās'' militārais komandieris [[Rietumkrasts|Jordānas Rietumkrastā]],<ref name="AviIssacharoff">{{Ziņu atsauce|last1=Avi Issacharoff|first1=Avi|title=Israel foiled 17 suicide attacks so far this year, Shin Bet says|url=http://www.timesofisrael.com/israel-thwarted-17-suicide-attacks-so-far-this-year-shin-bet-says/|accessdate=14 August 2015 |work=[[The Times of Israel]] |date=12 August 2015|archive-date=13 August 2015|archive-url=https://web.archive.org/web/20150813230513/http://www.timesofisrael.com/israel-thwarted-17-suicide-attacks-so-far-this-year-shin-bet-says/|dead-url=no}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Saleh al-Arouri |url=https://www.counterextremism.com/extremists/saleh-al-arouri |access-date=28 October 2023 |publisher=Counter Extremism Project |language=en}}</ref> lai gan nāves brīdī viņš dzīvoja [[Libāna|Libānā]].<ref name=":9">{{Tīmekļa atsauce |date=27 October 2023 |title=Israeli forces kill senior Islamic Jihad commander in Jenin; arrest 36 suspects |url=https://www.i24news.tv/en/news/middle-east/palestinian-territories/1698400329-israeli-forces-kill-senior-islamic-jihad-commander-in-jenin-arrest-36-suspects |access-date=28 October 2023 |publisher=[[I24news]] |language=en}}</ref><ref name=":10">{{Tīmekļa atsauce |date=27 October 2023 |title=IDF issues demolition order for house owned by Hamas leader al-Arouri |url=https://www.jpost.com/breaking-news/article-770434 |access-date=28 October 2023 |website=[[The Jerusalem Post]] |language=en-US}}</ref>

sentences: '''Kontrolcipars''' ({{val|en|check digit}})<ref>{{AkadTerm|term=Kontrolcipars|lang=LV}}</ref> ir mehānisms [[kļūdu atklāšana]]i dažādos identifikācijas numuros, piemēram, [[Bankas konts|bankas konta]] numuros, kurus bieži jāievada manuāli. Tas ir analogs [[pārības bits|pārības bitam]] ({{val|en|parity bit}}) datoru ģenerētos datos. Parasti tas ir viens cipars, kura vērtība tiek izrēķināta no pārējiem identifikācijas numura cipariem. Kontrolcipars ļauj atklāt vienkāršas kļūdas ievadītajā simbolu virknē, piemēram, vienu kļūdaini ievadītu ciparu vai divus vietām sajauktus ciparus.

sentences: '''Laboratorija''' ({{val|la|laboratorium}}, no ''laborare'' — ‘strādāt’)<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 376. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir īpaši aprīkota telpa, kas paredzēta [[ķīmiskā analīze|ķīmisko analīžu]] veikšanai, dažādiem zinātniskiem pētījumiem vai [[eksperiments|eksperimentiem]]. Par laboratoriju sauc arī iestādi vai iestādes nodaļu, kurā veic eksperimentālo zinātniskās izpētes darbu. Laboratorijas mēdz būt [[rūpnīca|rūpnīcās]], [[augstskola|augstskolās]], [[aptieka|aptiekās]] u.c.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Przewalski 26-9-2004-2.jpg
| att_nosaukums = [[Prževaļska zirgs|Prževaļska zirgi]] (''Equus ferus przewalskii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|      binomial = Equidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Zirgu dzimta''' (''Equidae'') ir [[nepārnadži|nepārnadžu kārtas]] (''Perissodactyla'') dzimta, kas apvieno mūsdienu [[zirgs|zirgus]], [[ēzeļi|ēzeļus]] un [[zebra]]s. To tuvākie radinieki ir [[degunradzis|degunradži]] un [[tapiri]]. Zirgu dzimtas [[dzīvnieki]] barojas ar [[zālaugi|zāli]] un [[krūmi]]em, dzīvo klajās vietās un ātri skrien, lai varētu aizbēgt no [[plēsēji]]em. Visi zirgu dzimtas pārstāvji ir ļoti sabiedriski dzīvnieki, dzīvo [[ģimene|ģimenēs]] un apvienojas baros, dienas laikā veic lielus attālumus, meklēdami [[barība|barību]] un [[ūdens|ūdeni]], vai arī lai paglābtos no [[kukaiņi]]em.

sentences: '''Alus piens''', '''siltalus''', '''karsēklis''' jeb '''bieķēzis''' (no {{val|de|Bierkäse}} — 'alus siers') ir [[dzēriens]], ko gatavo savārot vai sajaucot kopā karstu [[piens|pienu]] ar [[alus|alu]], reizēm iedrupinot iekšā arī [[maize|maizi]]. Dzēriens dažkārt arī saukts par '''tirgus alu''', jo to mēdza gatavot no iepriekšējā dienā tirgū pirkta alus.<ref name="Dumpe">{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu tradicionālā piensaimniecība |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/#panel:pp%7cissue:640341%7cpage:187 |author=Linda Dumpe |year=1998 |publisher=[[Latvijas vēstures institūta apgāds]] |location=Rīga |isbn=978-9984-60-172-4 |pages=183.—184 |access-date={{dat|2020|01|27||bez}}}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Indijas monarhi]]
[[Kategorija:Mogulu impērija]]
[[Kategorija:Imperatori]]
[[Kategorija:Musulmaņi]]

sentences: '''Uzacis''' ({{val-la|supercilium}}) ir [[apmatojums]] uz [[seja]]s virs [[acis|acu]] dobumiem. Uzacis pasargā acis no spilgta [[apgaismojums|apgaismojuma]] un no [[sviedri|sviedru]] ietecēšanas acīs. Ar uzacīm bieži vien var izteikt dažādas [[emocijas]], piemēram, [[pārsteigums|pārsteigumu]], [[bailes]], [[aizvainojums|aizvainojumu]] un tā tālāk. Uzacīm lielu uzmanību pievērš arī [[mode]]s pasaulē, kur tās tiek raustītas vai krāsotas, lai padarītu seju skaistāku.

sentences: s [[dievība]] ([[Iraklija]]s arheoloģijas muzejā, [[Krēta]])<ref>Gimbutas, Marija: The Civilization of the Goddess, Harper&Row, San Francisco 1991.</ref>]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Gotlībs Fleišers
|          vārds_orig = ''Johann Gottlieb Fleischer''
|              attēls = Johans Gotlībs Fleišers.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums = Litogrāfija pēc [[Eginks|Johana Lēberehta Eginka]] zīmējuma
|             dz_gads = 1797
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1838
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 22
|             m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = ārsts, botāniķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Johans Gotlībs Fleišers''' ({{val|de|Johann Gottlieb Fleischer}}; 1797-1838) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts un botāniķis.  Pētīja [[Baltijas provinces|Baltijas provinču]] [[flora]]s sistematizāciju, grāmatas ''Flora von Esth-, Liv- und Kurland'' autors.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Mežinskis''' var būt uzvārds:

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Austrālijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Austrālijas sportisti| Sportistes]]

sentences: '''Leģenda par Gendži''' ({{val|ja|源氏物語}}, ''gendži monogatari'') ir 11. gadsimta [[Japāna|japāņu]] [[Heiana]]s perioda [[Murasaki Sikibu]] [[romāns]], kas vispāratzīts par Japānas [[literatūra]]s augstāko sasniegumu. Leģendas varonis ir "Spīdošais princis" Gendži, kāda imperatora un mazsvarīgas konkubīnes dēls. Tiek sacerētas prinča mīlas dēkas un politiskās intrigas.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 10
|lv = Desmit
}}
'''10''' ('''desmit''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp [[9 (skaitlis)|9]] un [[11 (skaitlis)|11]]. Desmit ir bāze [[decimālā skaitīšanas sistēma|decimālajai skaitīšanas sistēmai]], līdz šim visplašāk izmantotajai sistēmai skaitļu apzīmēšanai gan mutiskajā, gan rakstiskajā valodā. Tiek pieņemts, ka iemesls, kāpēc ir izvēlēts tieši skaitlis desmit, ir tāpēc, ka [[cilvēks|cilvēkam]] kopā ir desmit roku pirkstu.

sentences: SQL valodā komanda '''DELETE''' izdzēš vienu vai vairākus ierakstus no tabulas. Var tikt izmantots nosacījums, lai dzēstu noteiktus ierakstus. Ja netiek lietots nosacījums tad tiek dzēsti visi ieraksti.

sentences: '''31. oktobris''' ir gada 304. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (305. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 61 diena.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bebru pagasts
| karte             = Bebru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs            = Vecbebri
| platība           = 120,2
| iedzīvotāji       = 1307<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1307 / 120.2 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Bebru pagasts''' ir viena no [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar sava novada [[Iršu pagasts|Iršu]], [[Kokneses pagasts|Kokneses]], [[Vietalvas pagasts|Vietalvas]] un [[Klintaines pagasts|Klintaines]] pagastiem un [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Krapes pagasts|Krapes]], [[Madlienas pagasts|Madlienas]] un [[Meņģeles pagasts|Meņģeles]] pagastiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Safety of Objects''
| attēls                   = Safety of objects.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Rouza Troše]]
| producents               =
* [[Dorotija Bērvina]]
* [[Kristīne Večona]]
| scenārija autors         =
* Rouza Troše
* [[A. M. Homsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Glenna Klouza]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Džesika Kempbela]]
* [[Džošua Džeksons]]
* [[Dermots Malronijs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Clear Blue Sky]]''
* ''[[Renaissance Films]]''
* ''[[Infilm]]''
* ''[[Killer Films]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|4|24||bez}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/safety-objects-2001|title=The Safety of Objects|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|319,299}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=safetyofobjects.htm|title=The Safety of Objects (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Safety of Objects''''' ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Rouza Troše]]. Galvenās lomas atveido [[Glenna Klouza]], [[Kristena Stjuarta]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Džesika Kempbela]], [[Džošua Džeksons]] un [[Dermots Malronijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|4|24||bez}}.

sentences:
{{Muzeja infokaste
|name=Tēlotājmākslas muzejs
|image=Budapest Fine Arts Museum R01.jpg
|established={{dat|1906}}
|location={{vieta|Ungārija|Budapešta|Varoņu laukums}}
|visitors=
|type = mākslas muzejs
|architect =
|collection_size =
|director=
|publictransit =
|website={{URL|http://www.szepmuveszeti.hu/}}
|embedded = {{karte | width=250 | height=250}}
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mīlupīte
| attēls            = Mīlupīte pie Vārpu-Stūru ceļa.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Mīlupīte pie [[Vārpas|Vārpu]]-[[Stūri|Stūru]] ceļa
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = ZA no [[Piebalgas|Piebalgām]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Misa (upe)|Misa]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=41 | sāk_plat_s=20 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=26 | sāk_gar_s=40 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=41 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=18 | iet_gar_s=18 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}} ([[Ķekavas novads]])
| garums            = 11
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 19,6
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Mīlupīte''' (arī '''Milupīte''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96800 |title=Informācija par objektu: Milupīte |accessdate={{dat|2019|09|03||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Misa (upe)|Misas]] labā krasta pieteka [[Ķekavas novads|Ķekavas novadā]].<ref>{{USIK}}</ref> Sākas no grāvju sistēmas ziemeļaustrumos no [[Piebalgas|Piebalgām]]. Augštecē līdz autoceļam P89 tek pa mežainu apvidu. Vidustecē līdz Mīlu kalniem krastos lauksaimniecības zemes. Līdz Vārpu - [[Iecava]]s ceļam upes gultne regulēta. Lejtecē tek pa izteiktu ieleju. Upi šķērso autoceļš [[P89]].

sentences:
{{cita nozīme|svēto Asīzes Francisku|266. Romas pāvestu|Francisks}}
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Asīzes Francisks
|      dzimšanas datums = [[1181]]. vai [[1182]]. gads
|          nāves datums = {{dat|1226|10|23}}
|        piemiņas diena = {{dat||10|4|N|bez}}
|                  godā =
|                attēls = Saint Francis of Assisi by Jusepe de Ribera.jpg
|         attēla izmērs =
|      attēla nosaukums = "Svētais Asīzes Francisks ekstāzē", Juzepes de Riberas glezna (1639)
|       dzimšanas vieta = [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|           nāves vieta = [[Asīze]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts = [[Svētā Asīzes Franciska bazilika]], [[Asīze]], {{ITA}}
|             nosaukums = Franciskāņu ordeņa dibinātājs, ticības apliecinātājs un stigmatists
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums = {{dat|1228|7|16|N|bez}}
|   kanonizācijas vieta = [[Asīze]]
|           kanonizējis = [[Gregors IX]]
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}
'''Svētais Asīzes Francisks''' ({{val|la|Franciscus Assisiensis}}, {{val|it|Francesco d'Assisi}}; īstā vārdā '''Džovanni Frančesko di Pjetro Bernardone''' ({{val|it|Giovanni Francesco di Pietro di Bernardone}}); dzimis [[1181]]. vai [[1182]]. gadā, miris {{dat|1226|10|3}}) bija [[Romas Katoļu baznīca|katoļu]] [[mūks]] un [[Misticisms|mistiķis]], ievērojams viduslaiku katoļu svētais, [[Franciskāņu ordenis|franciskāņu mūku ordeņa]] aizsācējs. Viņš tiek uzskatīts par vienu no nedaudzajiem svētajiem, ko ar [[Kristus|Kristu]] vienojusi īpaša un pārdabiska saikne.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=168&m=10&d=4 |title=Romas Katoļu Baznīca Latvijā |access-date={{dat|2010|05|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120304104343/http://www.catholic.lv/main.php?parent=168&m=10&d=4 |archivedate={{dat|2012|03|04||bez}} }}</ref> Nolēmis sekot aicinājumam kļūt par mūku, atsakoties no materiāliem labumiem, lai visu turpmāko dzīvi veltītu tikai [[Dievs|Dievam]]. Cīnītājs par ticības galvenajām vērtībām — pazemību, vienkāršību, sirdsšķīstību un mīlestību pret visām Dieva radībām —,<ref>[[Gilberts Kīts Čestertons|Kīts Čestertons]]. Svētais Francisks no Asīzes. Rīga:Vārds, 1992. 97.-103.lpp.</ref> viņš tiek uzskatīts par [[Dzīvnieku aizstāvības ētika|dzīvnieku aizsardzības]] un [[Vides aizsardzība|vides]] aizbildni. Asīzes Franciska mirstīgās atliekas ir apbedītas [[Svētā Asīzes Franciska bazilika]]s Apakšējās bazilikas (''Lower Basilica'') kapenēs.

sentences:
.]]
'''Kapsēta''' ir īpaša teritorija ārpus apdzīvotas vietas vai tās nomalē, kas ierādīta mirušo apbedīšanai. To veido atsevišķi izdalītas kapavietas, t.i. noteikta izmēra zemes iecirkņi kapsētā, kurus ierāda mirušo apbedīšanai un šīs teritorijas labiekārtošanai: [[Kaps|kapa]] kopiņas izveidošanai un apzaļumošanai, krūmu sastādīšanai, soliņa novietošanai, kapa aprīkojuma uzstādīšanai. Parasti pieder vietējai [[pašvaldība]]i vai kādai no reliģiskajām [[Konfesija|konfesijām]].
* atvērtā kapsēta — kapsēta, kurā mirušo apbedīšanai tiek ierādītas jaunas kapavietas;
* daļēji slēgtā kapsēta — kapsēta, kurā mirušos var apbedīt ģimenes kapa vietās;
* slēgta kapsēta — kapsēta, kurā mirušo apbedīšana nenotiek.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Gamovs
Džordžs Gamovs
|     vārds_orig = {{ubl|''Георгий Гамов''|''George Gamow''}}
|         attēls = Bragg lab1 1930 (cropped).jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Odesa|td=Ukraina}}
|         m_gads = 1968
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kolorādo|Boldera}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{vieta|Krievijas Impērija}}
{{vieta|Padomju Savienība}}
{{vieta|Amerikas Savienotās Valstis}} (kopš 1940. gada)
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[teorētiskā fizika]]|[[astrofizika]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte|Ļeņingradas Universitāte]] (tagad Sanktpēterburgas Valsts universitāte)
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{navbox
|name = Aņhui
|title = [[Aņhui]] prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Aņcjina]]
* [[Benbu]]
* [[Bodžou]]
* [[Čidžou]]
* [[Čudžou]]
* [[Fujana]]
* '''[[Hefei]]'''
* [[Huaibei]]
* [[Huainaņa]]
* [[Huanšaņa]]
* [[Luaņa]]
* [[Maaņšaņa]]
* [[Sjuaņčena]]
* [[Sudžou (Aņhui)|Sudžou]]
* [[Tunlina]]
* [[Uhu]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Aņhui]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Octopus vulgaris 2.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Octopus vulgaris|Astoņkājis}}
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Mollusca
| tips_lv       = Gliemji
| klase         = Cephalopoda
| klase_lv      = Galvkāji
| apakšklase    = Coleoidea
| apakšklase_lv=Divžauņi
| virskārta     = Octopodiformes
| virskārta_lv  = Astoņkājveidīgie
| kārta         = Octopoda
| kārta_lv      = Astoņkāji
| apakškārta=Incirrina
| apakškārta_lv=Bezspuru astoņkāji
| binomial      = Incirrina <small>([[Grimpe]], 1916)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Bezspuru astoņkāji''' jeb '''īstie astoņkāji''' (''Incirrina'') ir [[galvkāji|galvkāju]] klases (''Cephalopoda'') apakškārta, kas pieder [[astoņkāji|astoņkāju]] (''Octopoda'') kārtai.<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=555712 Incirrina Grimpe, 1916]</ref> Bezspuru astoņkāji var būt gan bentiskie, gan pelaģiskie organismi. No otras astoņkāju apakškārtas — [[spurotie astoņkāji|spurotajiem astoņkājiem]] (''Cirrina'') — tie atšķiras ar to, ka tiem uz [[galva]]s nav divu spuru, ka tiem nav iekšējā apvalka jeb [[skelets|skeleta]] un ka to piesūcekņiem nav ūsiņu (''cirri'').<ref name=ru>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zooeco.com/0-dom/0-dom-mol-5-01-1.html |title=Подотряд: Incirrina Grimpe, 1916 |access-date={{dat|2012|04|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120415084246/http://www.zooeco.com/0-dom/0-dom-mol-5-01-1.html |archivedate={{dat|2012|04|15||bez}} }}</ref>

sentences:
'''24. austrumu meridiāns''' ir [[meridiāns]], kas iet no [[Ziemeļpols|Ziemeļpola]] līdz [[Dienvidpols|Dienvidpolam]], šķērsojot [[Arktiskais okeāns|Arktisko okeānu]], [[Eiropa]]s un [[Āfrika]]s austrumu daļas, [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļu un [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdu]]. Vienīgā galvaspilsēta, kuru šķērso 24. austrumu meridiāns, ir [[Rīga]], tādēļ to reizēm dēvē par Rīgas meridiānu.<ref>[https://www.vestnesis.lv/ta/id/55519 Gan atceroties pagātni, gan atbildībā par nākotni] "Latvijas Vēstnesis" Nr. 163 13.11.2001.</ref>
Polos tam pretstatās 156. rietumu meridiāns, kas iet pāri [[Havaju salas|Havaju salām]] un [[Aļaska]]i.

sentences: '''20. februāris''' ir gada 51. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 314 (315 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences: '''14. jūnijs''' ir gada 165. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (166. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 200 dienas.

sentences:
'''Ginesa rekordu grāmata''' ir starptautiska datu bāze, kurā regulāri apkopo datus par pasaules rekordiem un citiem ekstrēmiem notikumiem vai cilvēku sasniegumiem.
{{Commonscat|Guinness World Records}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|           attēls = Unshorn_alpaca_grazing.jpg
|    att_nosaukums = ''Huacaya'' šķirnes alpaka
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|           cilts=Lamini
|           cilts_lv=Lamu cilts
|            ģints = Vicugna
|         ģints_lv = Vikunjas
|             suga = V. pacos
|          suga_lv = Alpaka
|           suga_r = Alpaka
|         binomial = Vicugna pacos <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|        izplatība =

sentences:
Kategorijā ietilpst [[minerāls|minerāli]], kuri saskaņā ar [[Štrunca minerālu klasifikācijas sistēma|Štrunca minerālu klasifikācijas sistēmu]] tiek iekļauti 5. klasē un satur CO3 anjonu - [[karbonātu minerāls|karbonātu minerāli]].
{{Commonscat|Carbonates}}

sentences: '''Skumjas''' ir [[emocijas|emocionālas]] ciešanas, kam raksturīga netaisnīguma, zaudējuma, izmisuma, bezpalīdzības, ciešanu un niknuma izjūtas. Kad cilvēki ir skumji, viņi kļūst nerunīgāki, mazāk enerģiski un vairāk emocionāli. [[Raudāšana]] ir skumju fiziskā izpausme.

sentences: '''Zināšanu sabiedrība''' rada, dalās un dara pieejamas visai sabiedrībai tās zināšanas, kuras var tikt izmantotas, lai veicinātu sabiedrības labklājību. [[UNESCO]], kas aktīvi strādā, lai attīstītu zināšanu sabiedrību, to definē kā sabiedrību, kuras virzītājspēks ir [[kultūra]] un [[izglītība]] un kas ir aicināta, izzinot sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās vides daudzveidību, radīt jaunas zināšanas un tās izmantot kopīgās labklājības veicināšanai.<ref name="Zināšanu sabiedrības definīcija">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.biblioteka.lv/unesco-lnk-asambleja-lemj-par-atbalstu-kulturai-un-zinasanu-sabiedribas-attistibai-articleitem-23822/|title=UNESCO LNK Asambleja lemj par atbalstu kultūrai un zināšanu sabiedrības attīstībai|website=biblioteka.lv|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}}}</ref> Savukārt citi avoti zināšanu sabiedrību definē kā sabiedrību, kurā informācijas un zināšanu radīšana, izplatīšana un izmantošana ir vissvarīgākais faktors ražošanā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.thpanorama.com/articles/cultura-general/sociedad-del-conocimiento-origen-caractersticas-importancia.html|title=Zināšanu sabiedrības izcelsme, īpašības, nozīme|last=|first=|access-date=13/12/2020|date=}}</ref> šādas sabiedrības ir atkarīgas no to potenciāla radīt zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas. Zināšanu sabiedrība atšķiras no informācijas sabiedrības ar to, ka zināšanu sabiedrība pārvērš informāciju resursos, kas sniedz iespēju sabiedrībai efektīvāk funkcionēt, kamēr informācijas sabiedrība rada un izplata neapstrādātus datus.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Castelfranchi|first1=C.|title=Six critical remarks on science and the construction of the knowledge society.|date=2007|publisher=Journal of Science Communication 6(4)|page=1-3|url=https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}|archive-date={{dat|2017|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170202082153/https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf}}</ref> Spēja vākt un analizēt informāciju ir pastāvējusi jau kopš cilvēces pirmsākumiem. Taču ideja par mūsdienu zināšanu sabiedrību ir balstīta ievērojamajā datu radīšanas un informācijas izplatības pieaugumā, ko sekmē informācijas tehnoloģiju inovācijas.<ref name="Vallima">{{grāmatas atsauce|last1=Vallima, J. & Hoffman, D.|title=Knowledge society discourse and higher education|date=2008|publisher=Higher Education, 56(3|page=265-285}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Guči nams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|154,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11214590/|title=House of Gucci (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|2}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 158 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|11|9}}
| izplatītājs = * ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Bron Creative]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
| operators = [[Dariušs Volskis]]
| oriģinālnos = ''House of Gucci''
| mūzika = [[Harijs Gregsons Viljamss]]
| aktieri = * ''[[Lady Gaga]]''
* [[Ādams Draivers]]
* [[Džēreds Leto]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Salma Hajeka]]
* [[Als Pačīno]]
| scenārijs = * [[Bekija Džonstone]]
* [[Roberto Bentivegna]]
| producents = * Ridlijs Skots
* [[Džannina Skota]]
* [[Kevins Volšs]]
* [[Marks Hafmans]]
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| žanrs = biogrāfija, krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  House.of.Gucci.film.jpeg
| imdb =
}}'''"Guči nams"''' ({{Val|en|House of Gucci}}) ir 2021. gada ASV biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido ''[[Lady Gaga]]'', [[Ādams Draivers]], [[Džēreds Leto]], [[Džeremijs Aironss]], [[Salma Hajeka]] un [[Als Pačīno]]. Filma balstīta uz 2001. gada grāmatu ''The House of Gucci: A Sensational Story of Murder, Madness, Glamour, and Greed'', kuru sarakstījusi Sāra Geja Fordena.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksiljona struktūrformula

Hidroksiljona modeļi
|       citi nosaukumi = hidroksīda jons
|           CAS numurs = 14280-30-9
|      ķīmiskā formula = OH−
|              molmasa = 17,01
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Hidroksiljons''' ir negatīvi lādēts divatomu [[jons]], kas satur [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Tas veidojas, [[elektrolītiskā disociācija|elektrolītiski disociējot]] [[ūdens|ūdenim]] vai šķīstošajiem bāziskajiem [[hidroksīdi]]em. Hidroksiljoni atrodas cieto bāzisko hidroksīdu un bāzisko [[sāļi|sāļu]] kristālrežģī; tie arī konstatēti izolētā veidā gāzes fāzē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hidroksīda kristālrežģis

Kālija hidroksīda granulas
|       citi nosaukumi = kālija sārms
|           CAS numurs = 1310-58-3
|      ķīmiskā formula = KOH
|              molmasa = 56,11
|              blīvums = 2044
|  kušanas temperatūra = 406 °C
| viršanas temperatūra = 1320 °C
| šķīdība ūdenī        = 1,1 kg/l
|                 citi =
}}
'''Kālija hidroksīds''' (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs [[sārms]]. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] šķīdumu, vai arī metāliskā [[kālijs|kālija]] reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā [[nātrija hidroksīds]], tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro [[ziepes|ziepju]] ražošanai.

sentences: '''Boeing 7J7''' bija īso līdz vidējo attālumu lidaparāts, ko amerikāņu lidmašīnu ražotājs ,,[[Boeing]]" sāka plānot un izgatavot [[1980]].gadā. Bija plānots, ka lidmašīna varēs pārvadāt 150 pasažierus un tā bija atjaunotā versija veiksmīgajam ,,[[Boeing 727]]". Sākotnēji bija plānots nodot to ekspluatācijā jau [[1992]]. gadā, lidaparāts bija paredzēts, kā ļoti zema patēriņa [[lidmašīna]], bet projektu atcēla,1980. gadā līdz ar naftas cenas kritumu, jo ,,Boeing" saprata, ka tas vairs nebūs izdevīgi.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Konsuela
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Žorža Sanda]]
| title_orig       = ''Consuelo''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        =
| pub_date         = 1842-1843
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Konsuela"''' ({{val|fr|Consuelo}}) ir [[Žorža Sanda|Žoržas Sandas]] vispazīstamākais [[romāns]]. Tas ir sarakstīts 1842/43 gadā. Tas ir romantiski sociālais romāns. Tajā tiek atmaskota netaisnība, valdošo slāņu divkosība un netaisnība. Šajā romānā atainota jaunas mākslinieces cīņa par mīlestību un slavu. Darbība norisinās [[Venēcija|Venēcijā]] un Milžu pilī, kur nostāsti un dīvaini atgadījumu savijušies kopā, ka vairs nevar atšķirt, kur [[patiesība]], kur izdomājums, kur [[mīts]] un [[fantāzija]].

sentences:
{{OSI protokolu steks}}
'''ATM''' (Asynchronous Transfer Mode - Asinhronais pārraides režīms) – ir tīkla [[pakešu komutācija]]s tehnoloģija ar augstu veiktspēju, kas balstīta uz datu nosūtīšanu šūnās (cell), kuru izmērs ir fiksēts (53 [[baits|baiti]]), no kuriem 5 baiti tiek izmantoti šūnas galvenei. Atšķirībā no [[STM|sinhronā datu pārraides režīma]] (STM - Synchronous Transfer Mode), ATM ir labāk piemērots, lai nodrošinātu datu pārraidi pakalpojumiem ar ļoti atšķirīgām vai mainīgām datu plūsmām.
ATM izmanto [[ITU-T]] standartu šūnu pārsūtīšanai mazās, fiksēta izmēra šūnās. Tas ļoti labi noder gan [[balss pārraide|balss]], gan [[video]], gan arī [[dati|datu]] pārraidei caur publiskajiem tīkliem lielā ātrumā.
ATM tika izstrādāts kā universāls transporta mehānisms jaunās paaudzes tīkliem ar pakalpojumu integrāciju.
ATM pieder pie populārākajiem tīklu pakalpojumiem ar pakešu komutāciju, gluži tāpat, kā [[Frame Relay]]. ATM spēja nodrošināt lielus pārraides ātrumus rada lielākas iespējas arī [[Atvērto sistēmu sadarbības bāzes etalonmodelis|augstāko slāņu]] sniedzamajiem pakalpojumiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skubijs Dū
| attēls                   = Scooby-Doo Poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Scooby-Doo''
| žanrs                    = [[piedzīvojumu filma]], [[fantastikas filma]]
| režisors                 = [[Radža Gosnels]]
| producents               =
* [[Čārlzs Rovens]]
* [[Ričards Sakls]]
| scenārija autors         =
* [[Džeimss Ganns]]
* [[Kreigs Titlijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sāra Mišela Gelāra]]
* [[Fredijs Princs jaunākais]]
* [[Metjū Lilards]]
* [[Linda Kardelīni]]
* [[Rovans Atkinsons]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Nīls Fanings]] (balss)
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                = [[Deivids Egbijs]]
| montāža                  = [[Kents Beida]]
| studija                  = ''Mosaic Media Group''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|6|14}}
| ilgums                   = 86 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =  {{ASV dolārs|84 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0267913/|title=Scooby-Doo (2002)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2014|1|4||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|275,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Skubijs Dū 2: Briesmoņi savā vaļā]]"
| imdb                     =
}}
'''"Skubijs Dū"''' ({{val|en|Scooby-doo}}) ir 2002. gada ASV piedzīvojumu filma, kas uzņemta pēc [[Viljams Hanna|Viljama Hannas]] un [[Džozefs Barbera|Džozefa Barberas]] animācijas seriāla motīviem. Tās režisors ir [[Radža Gosnels]]. Galvenās lomas atveido [[Fredijs Princs jaunākais]] (Freds), [[Metjū Lilards]] (Šagijs), [[Linda Kardelīni]] (Velma), [[Sāra Mišela Gelāra]] (Dafne) un [[Rovans Atkinsons]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 46
|lv = Četrdesmit seši
}}
'''46''' ('''četrdesmit seši''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp skaitli [[45 (skaitlis)|45]] un [[47 (skaitlis)|47]].

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Morocco|Maroka}}

sentences: '''29. janvāris''' ir gada 29. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 336 dienas (337 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Gulbenes pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 76 [[iela]]s [[Gulbene|Gulbenē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Gulbene, Gulbenes nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences: Šis ir '''spožāko zvaigžņu uzskaitījums'''.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
]]
'''Karatē'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> ({{val|ja|空手}}, {{izrunā|kaɽate}} — ‘tukša roka’) ir [[okinavieši|okinaviešu]] un [[japāņu]] [[cīņas māksla]], kurā kā [[ierocis|ieroci]] izmanto visu [[cilvēka ķermenis|cilvēka ķermeni]], piemēram, [[roka]]s, dūres, [[elkonis|elkoņus]], [[kāja]]s, [[ceļa locītava|ceļgalus]]. Atšķirībā no [[bokss|boksa]], [[cīņas sports|cīņas sporta]] un [[kikbokss|kikboksa]] tradicionālajā karatē liela nozīme ir cilvēka garīgajam spēkam un labām manierēm, kā arī tā mērķis ir attīstīt ķermeņa fiziskās īpašības. Karatē pilnais nosaukums ir "karatē-do", kas tulkojumā nozīmē "tukšo roku ceļš". Cilvēkus, kas nodarbojas ar karatē, japāņi sauc par karatēkām.

sentences: '''Atēnu metro''' ({{val|gr|Μετρό Αθήνας}}, ''Metró Athínas'') ir [[metro]] sistēma [[Grieķija]]s galvaspilsētā [[Atēnas|Atēnās]] un tās aglomerācijā, kas ir sākusi darboties 1869. gada 27. februārī, un tas ir viens no vecākajiem metro pasaulē. Atēnu metro īpašnieks ir ''Attiko Metro S.A.''

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Mūziķes]]
[[Kategorija:ASV mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Jozs Zauka
|     vārds_orig = ''Juozas Zauka''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1862
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Baisogala]], [[Kauņas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LTU}}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Obeļi]], [[Ostlande]]
({{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ērģelnieks, kordiriģents, grāmatnesis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Alesandro Mandzoni
|     vārds_orig    = ''Alessandro Manzoni''
|         attēls    = Ritratto di Alessandro Manzoni by Francesco Hayez.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1785
|     dz_mēnesis    = 3
|       dz_diena    = 7
|       dz_vieta    = [[Milāna]], [[Milānas hercogiste]]
({{ITA}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1873
|      m_mēnesis    = 5
|        m_diena    = 22
|        m_vieta    = [[Milāna]], [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]
({{ITA}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[itāļu valoda]]
|        periods    = [[19. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[romantisms]]
|slavenākie darbi   = "Saderinātie" (''I promessi sposi'', 1827)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Vidzemes Tehnoloģiju un dizaina tehnikums
|attēla_nos   = Egļu gatve 9, Priekuļi.jpg|thumb|Egļu gatve 9, Priekuļi
|att_izm      =
|att_apraksts = Tehnikuma galvenā ēka ([[Aleksandrs Vanags]], 1913)
|dibin        = [[1910. gads|1910. gadā]]
|valsts       = Latvija
|vieta        = Egļu gatve 9, [[Priekuļi]], [[Cēsu novads]], LV 4126
|tips         = Tehnikums
|direktors    = Artūrs Sņegovičs
|mlapa        = https://www.vtdt.lv
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Johans Gotlībs fon Volfs
|     vārds_orig = ''Heinrich Johann Gottlieb von Wolff''
|         attēls = Heinrich Johann Gottlieb von Wolff.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1897
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Vecgulbene]], [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Heinrihs Johans Gotlībs fon Volfs''' ({{val|de|Heinrich Johann Gottlieb von Wolff}}, 1843—1897) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] [[muižniecība|muižnieks]], [[Vecgulbenes muiža]]s īpašnieks.

sentences: '''Dubļi''' ir [[ūdens]] un [[augsne]]s vai [[māls|māla]] maisījums. Tie parasti veidojas pēc [[nokrišņi]]em vai [[ūdenstilpe|ūdenstilpju]] tuvumā. Dubļi parasti tiek saistīti ar netīrumiem. Pēc spēcīgām [[lietusgāze|lietusgāzēm]] stāvās kraujās var izveidoties [[dubļu lavīna]]s. Tos izmanto arī izklaidē, piemēram, rīkojot [[dubļu cīņa]]s, vai procedūrās, veidojot [[dubļu vanna]]s.

sentences: '''Karavānserāls''' (no {{val|fa|کاروانسرای}} [kārvānsarā], "karavānu pils"<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.etymonline.com/word/caravanserai|title=caravanserai {{!}} Etymology, origin and meaning of caravanserai by etymonline|website=www.etymonline.com|access-date=2023-04-25|language=en}}</ref> — atpūtas vieta un [[krogs]] pie tirdzniecības ceļa),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.dictionary.com/browse/caravanserai|title=Definition of caravanserai {{!}} Dictionary.com|website=www.dictionary.com|access-date=2023-04-25|language=en}}</ref> bija liela sabiedriskā ēka vai to komplekss galvenokārt [[Islāms|islāma]] izplatības zonā pie lielceļiem, pilsētās vai laukos, kas kalpoja kā pajumte un stāvvieta ceļotājiem, parasti — tirgotāju karavānām vai svētceļniekiem. Daudzi karavānserāli atradās pie [[Zīda ceļš|Lielā Zīda ceļa]],<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.unesco.org/silkroad/content/caravanserais-cross-roads-commerce-and-culture-along-silk-roads|title=Caravanserais: cross-roads of commerce and culture along the Silk Roads {{!}} Silk Roads Programme|website=en.unesco.org|access-date=2023-04-25}}</ref> [[Ahemenīdu impērija]]s Karaliskā ceļa no [[Sūzas|Sūzām]] [[Irāna|Persijā]] līdz [[Sardi]]em [[Turcija|Rietumturcijā]] un [[Indija]]s Lielā Riteņu ceļa no [[Bangladeša]]s uz [[Afganistāna|Afganistānu]].<ref name=":0" /> Karavānserālus īpaši daudz būvēja 9.-18. gadsimtā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/karav%C4%81nser%C4%81ls|title=karavānserāls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-25}}</ref> tomēr tādi ir zināmi jau pirms mūsu ēras.<ref name=":0" /> Karavānserāliem kā svešinieku kontaktu vietām savā starpā un ar vietējiem iedzīvotājiem bija ne tikai tirdznieciska, bet arī kultūras un idejisko kontaktu nozīme.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://education.nationalgeographic.org/resource/caravanserai|title=Caravanserai|website=education.nationalgeographic.org|access-date=2023-04-25|language=en}}</ref> Biežas karavānu kustības ceļos tos centās būvēt ik pa 30-40 kilometriem, kas līdzinājās dienas pārgājienam.<ref name=":1" />

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Izāra
| citvaloda      =
| oriģinālnosaukums =
| attēls            = Isar_an_der_Wittelsbacher_Bruecke_Muenchen-4.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Izāra pie Minhenes
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Karvendeli]], [[Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=22 | sāk_plat_s=21 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11 | sāk_gar_m=24 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=48 | iet_plat_s=11 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=58 | iet_gar_s=35 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}<br />{{GER}}
| garums            = 291,50
| iztekas_augstums  = 1160
| ietekas_augstums  = 312
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 8962,29
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Bavārija#Vācija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
]]
'''Izmirstošas sugas''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]] un citu [[organisms|organismu]] [[suga]]s, kas atrodas uz [[izmiršana]]s robežas. Izmirstošo sugu rādītāji parasti ir [[populācija]]s strauja samazināšanās, piemēram, sugas nespējai pielāgoties [[dabiskā vide|dabiskās vides]] izmaiņām, [[malumedniecība]] vai citi iemesli, kā rezultātā samazinās īpatņu skaits. Apdraudēto sugu uzraudzību kopš 1966. gada ir uzņēmusies [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība]] (IUCN). Tā globāli un sistemātiski apdraudētās sugas iekļauj "[[Sarkanā grāmata|Sarkanajā grāmatā]]". "[[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]]" ir iekļautas sugas, kas ir apdraudētas Latvijas līmenī.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Karstenss''' var būt:

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ankangīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls, [[kriptomelāns|kriptomelāna]] grupa
|ŠtruncaID=4/D.08-35
|ķīm_formula=Ba(Ti,V3+,Cr)8O16
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Melna
|svītra=Pelēki melna
|habituss=Prizmatiski, labi izteikti kristāli
|skaldnība=Nav?
|lūzums=
|cietība=6,5
|spīdums=Dimanta, stikla
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=4,44
}}
__NOTOC__

sentences:
{{DEFAULTSORT:Serenes pagasts}}
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Launkalnes pagasts
| karte             = Launkalnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Launkalnes pagasta ģerbonis.JPG
| ģerboņa_nosaukums = Launkalnes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Launkalnes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Launkalne
| platība           = 221,96
| iedzīvotāji       = 1213<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|05|07||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |date={{dat|2016|10|20||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1213 / 221.96 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Terminators 3: Mašīnu sacelšanās
| attēls                   = Terminator 3 Rise of the Machines movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Terminator 3: Rise of the Machines''
| žanrs                    = [[zinātniskā fantastika]]
| režisors                 = [[Džonatans Mostovs]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Nick Stahl|Niks Stols]]
* [[Klēra Deinsa]]
* [[Kristanna Loken|Kristanna Lokena]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Intermedia|IMF Internationale Medien und Film]]''<ref name="IMF">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.internationalmedia.de/index.php?module=pagesetter&func=viewpub&tid=2&pid=30 |author=IM International Media AG |title=Terminator 3 – Rise of the Machines |year=2010 |accessdate=24 June 2010 |authorlink=Intermedia (production company) |archiveurl=https://archive.today/20130206122201/http://www.internationalmedia.de/index.php?module=pagesetter&func=viewpub&tid=2&pid=30 |archivedate={{dat|2013|02|06||bez}} }}</ref>
* ''[[C2 Pictures]]''<ref name="IMF"/>
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]'' {{small|(ASV)}}
* ''[[Columbia Pictures]]''<br />{{small|(staptautiski)}}
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2003|7|2}}
| ilgums                   = 109 minūtes
| valsts                   =
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|170—200 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|433,3 miljoni}}<ref name=BOM>{{Tīmekļa atsauce |url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=terminator3.htm |title=Terminator 3: Rise of the Machines (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=2009-03-06}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Terminators 2: Pastarā diena]]"
| nākamā                   = "[[Terminators: Glābšana]]"
| imdb                     = 0181852
}}
'''"Terminators 3: Mašīnu sacelšanās"''' ({{val|en|Terminator 3: Rise of the Machines}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džonatans Mostovs]]. Filmā pēc ''Skynet'' neveiksmes Sāras Konoras nogalināšanā pirms ir dzimis viņas dēls un paša Džona nogalināšanā bērnībā no nākotnes atsūtītā [[terminators (tēls)|terminatore]] T-X cenšas nogalināt pēc iespējas vairāk pretošanās kustības locekļus, kā arī pašu Džonu. Filmā galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Nick Stahl|Niks Stols]], [[Klēra Deinsa]] un [[Kristanna Loken]]a. Šī ir pēdējā Švarcenegera loma kino pirms kļūšanas par Kalifornijas gubernatoru.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Phlebotomus pappatasi bloodmeal continue2.jpg
| att_nosaukums = ''[[Phlebotomus pappatasi]]''
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Arthropoda
|       tips_lv = Posmkāji
|         klase = Insecta
|      klase_lv = Kukaiņi
|     virskārta = Endopterygota
|  virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
|         kārta = Diptera
|      kārta_lv = Divspārņi
|    apakškārta = Nematocera
| apakškārta_lv = Odveidīgie
|    infrakārta = Psychodomorpha
| infrakārta_lv = Kožodiņu infrakārta
|    virsdzimta = Psychodoidea
| virsdzimta_lv = Kožodiņu virsdzimta
|        dzimta = Psychodidae
|     dzimta_lv = Kožodiņi
|   apakšdzimta = Psychodidae
|      binomial = Phlebotominae <small>Róndani, 1840</small>
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}
'''''Phlebotominae''''' ir [[kožodiņu dzimta]]s apakšdzimta, kurā ietilpst vairāk nekā 700 [[Suga|sugu]]. Šīs apakšdzimtas sugas ir vienīgās dzimtā, kas barojas ar [[Asins|asinīm]]. Tie ir mazi [[Divaspārņi|divspārņi]] ar matotu ķermeni un garām tievām kājām. Dažas sugas var būt [[Infekcija|infekciju]] [[Slimība|slimību]] vektori (pārnēsātāji). 70 sugas var inficēt cilvēkus ar tādām slimībām kā [[leišmanioze]], [[bartoneloze]] un [[kožodiņu drudža vīruss]], un tikai divām ģintīm pieder sugas, kas barojas ar [[Cilvēks|cilvēka]] asinīm, tās ir ''[[Phlebotomus]]'' un ''[[Lutzomyia]]''. Šos divspārņus var viegli atšķirt no citiem divspārņiem, it īpaši no citiem kožodiņiem, pēc [[Kukaiņu spārns|spārnu]] novietojuma virs ķermeņa miera stāvoklī vai barojoties ar asinīm. Spārnu novietojums atgādina latīņu burtu V. Tikai ''Phlebotominae'' mātītes sūc asinis.<ref name="LaneEtAl1993"/>

sentences: '''Genofonds''' ir populāciju [[ģenētika]]s jēdziens, kas apraksta visu noteiktas populācijas vai sugas [[Gēns|gēnu]] variāciju ([[Alēles|alēļu]]) kopumu.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Spieķkauls |
  Latin        = Radius |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray213.png |
  Caption      = Spieķkaula (labajā pusē) priekšējā virsma |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Spieķkauls''' ({{val|la|radius}}) ir [[apakšdelms|apakšdelma]] [[kauls]]. Tas ir pāra, garais kauls, atrodas apakšdelma ārpusē — [[īkšķis|īkšķa]] pusē, paralēli [[elkoņa kauls|elkoņa kaulam]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Lemminkäinen Oyj''
| logo             = Lemminkäisen logo.png
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = Apvienots ar ''[[YIT]]''
| predecessor      =
| successor        = ''[[YIT]]''
| foundation       = 1910. gads
| founder          =
| defunct          = 2018. gads
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[Celtniecība]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Lemminkäinen Oyj''''' bija [[Somija]]s [[celtniecība]]s uzņēmums. Dibināts 1910. gadā. 2018. gadā tas pievienots uzņēmumam ''[[YIT]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Perisoreus infaustus2.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Perisoreus
 |      ģints_lv = Bēdroži
 |          suga = Perisoreus infaustus
 |       suga_lv = Bēdrozis
 |      binomial = Perisoreus infaustus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Bēdrozis''' jeb '''Sibīrijas bēdrozis''',<ref>[http://ec.europa.eu/environment/nature/info/pubs/docs/biogeos/Boreal/KH7809634LVC_002.pdf Natura 2000 boreālā zonā]</ref> arī '''Sibīrijas sīlis''' (''Perisoreus infaustus'') ir neliela auguma [[vārnu dzimta]]s (''Corvidae'') [[putns]], kas plaši izplatīts [[Eirāzija]]s ziemeļu reģionu mežu zonā. Izdala 5 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/crows/ World Bird List: Crows, mudnesters & birds-of-paradise, 2018]</ref>

sentences: {{Commonscat|Swimming at the Olympics|Peldēšana olimpiskajās spēlēs}}

sentences: '''Divskanis''' jeb '''diftongs''' ir divu [[patskanis|patskaņu]] savienojums vienā zilbē. Divskaņi var būt monofonēmas (viena [[fonēma]]) un bifonēmas (divas fonēmas). Mūsdienu latviešu literārajā valodā ir 10 divskaņi: divi divskaņi ({{IPA|[iɛ]}} un {{IPA|[uɔ]}}) ir monofonēmas, pārējie divskaņi ({{IPA|[ai], [au], [ɛi], [ɛu], [iu], [oi], [ɔu], [ui]}}) ir bifonēmas.<ref name="lza"/><ref name="Nicole"/>

sentences:
{{citas nozīmes|valsti Ziemeļamerikā|Kuba (nozīmju atdalīšana)|Kuba}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República de Cuba''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kubas Republika
|            valsts_nosaukums = Kuba
|               karoga_attēls = Flag of Cuba.svg
|            karoga_nosaukums = Kubas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Cuba.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kubas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Patria o Muerte ([[spāņu valoda|spāniski]])''
Tēvzeme vai nāve
|                valsts_himna = [[La Bayamesa]]
|               kartes_attēls = Cuba (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Havana]]
| latd=23 | latm=8 | latNS=N | longd=82 | longm=23 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
|             etniskās_grupas = 65,06% [[baltādainie]]
24,86% [[metisi]] un [[mulati]]
10,08% [[melnādainie]]
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Sociālistiska republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kubas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Miguels Diazs Kanels]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Kubas viceprezidenti|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 =  [[Salvador Valdés Mesa]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = no [[Spānija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1868|10|10}}
|       neatkarības_notikums2 = Izveidota republika
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1902|5|20}}
|       neatkarības_notikums3 = Revolūcija
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1959|1|1}}
|                 platība_km2 = 110 861
|               platība_rangs = 105.
|          iedzīvotāju_skaits = 11 239 004
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2015
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 78.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 102,3
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 104.
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 234,624 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2013
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 20 646
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,769
|                    HDI_gads = 2014
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 67.
|                        Gini = 38,00
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Kubas peso]]
|                valūtas_kods = CUP
|                  laika_zona = [[EST]]
|                  utc_offset = -5
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST = -4
|                      domēns = [[.cu]]
|              tālsarunu_kods = 53
|                iso_kods_num = 192
|              iso_kods_alfa2 = CU
|              iso_kods_alfa3 = CUB
}}
'''Kuba''' ({{val|es|Cuba}}), oficiāli '''Kubas Republika''' (''República de Cuba'') ir [[Sociālisms|sociālistiska]] salu valsts [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], aizņem [[Kuba (sala)|Kubas]] salu (piecpadsmitā lielākā sala pasaulē) [[Lielās Antiļu salas|Lielo Antiļu salu]] arhipelāgā, [[Huventuda]]s salu un vairākas mazākas saliņas.<ref>Kopš 1903. gada ASV kontrolē teritorija ap [[Guantanamo]] līci — Kuba no savas puses uzskata šo nomas līgumu par spēku zaudējušu un teritoriju par okupētu.</ref> No kontinenta to atdala Floridas jūras šaurums ziemeļos un Jukatanas jūras šaurums rietumos. Lielākā pilsēta un galvaspilsēta ir [[Havana]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = RhodeusAmarusBitterlingMale1.JPG
|  att_nosaukums = Spidiļķa tēviņš nārsta laikā
|        attēls2 = BittervoornRhodeusAmarusVrouwtje.JPG
| att2_nosaukums = Spidiļķa mātīte
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Acheilognathidae
|      dzimta_lv = Spidiļķu dzimta
|          ģints = Rhodeus
|       ģints_lv = Spidiļķi
|           suga = Rhodeus amarus
|        suga_lv = Spidiļķis
|       binomial = Rhodeus amarus <small>([[Marcus Elieser Bloch|Bloch]], 1782)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Spidiļķis''' jeb '''pempiņš'''<ref name=lat/> (''Rhodeus amarus'') ir [[spidiļķu dzimta]]s (''Acheilognathidae'') saldūdens zivs, kas sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] ([[Turcija|Turcijā]]).<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/4483 FishBase: Rhodeus amarus  (Bloch, 1782) European bitterling]</ref> Nesenā pagātnē spidiļķa izplatība aptvēra arī [[Āzija|Āziju]] aiz [[Urāli]]em, bet mūsdienās Āzijas populācija izdalīta kā atsevišķa suga — [[Amūras spidiļķis]] (''Rhodeus sericeus'').<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/135635/0 IUCN: Rhodeus amarus]</ref>

sentences: '''Epitēlijaudi''' jeb '''epitēlijs''' (''epithelium'') ir [[audi]], kas veidojas uz robežas ar ārējo vidi un nodrošina vielu apmaiņu ar to, kā arī aizsardzību no ārējās vides iedarbības. Epitēlijaudi sastāv no vairākām šūnu kārtām, tās ir blīvi novietotas un ātri noveco, un iet bojā.

sentences:
{{citas nozīmes|dzeramo sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidrogēnkarbonāta formulvienības struktūrformula

Dzeramās sodas pulveris
|       citi nosaukumi = nātrija bikarbonāts,
nātrija hidrokarbonāts,
Bulriha sāls,
nātrija skābais karbonāts,
divogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 144-55-8
|      ķīmiskā formula = NaHCO3
|              molmasa = 84,007
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 50 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = 851 °C (nātrija karbonātam)
| šķīdība ūdenī        = 9 g/100 mL
69 g/L (0 °C)
96 g/L (20 °C)
165 g/L (60 °C)
236 g/L (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hidrogēnkarbonāts''' (NaHCO3) jeb '''dzeramā soda'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&list=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — nātrija hidrogēnkarbonāts]</ref> ir [[nātrijs|nātrija]] un [[ogļskābe]]s skābais [[sāļi|sāls]]. NaHCO3 ir balta, sausā gaisā stabila pulverveida viela ar iesāļu, ziepjainu garšu. Ūdenī šķīst samērā slikti, šķīdumam raksturīga viegli sārmaina reakcija (to var noteikt ar [[metiloranžs|metiloranžo]], bet pie 0°C nevar ar [[fenolftaleīns|fenolftaleīnu]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 222. lpp. {{ru ikona}}</ref> Šķīst [[acetons|acetonā]], nešķīst [[etanols|etanolā]].

sentences:
{{ExamplesSidebar|35%|
Šajos piemēros celms ir izcelts treknrakstā
* '''Rakstītāj'''-s
* '''Lasī'''-t
* '''Skolēn'''-s
}}
'''Celms''' [[valodniecība|valodniecībā]] ir [[vārds|vārda]] daļa bez [[galotne]]s. Pie celma pieder [[priedēklis|priedēkļi]], [[sakne (valodniecība)|sakne]], [[piedēklis|piedēkļi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Carcinus maenas.jpg
|    att_nosaukums = [[Piekrastes peldkrabis]] (''Carcinus maenas'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Brachyura
| infrakārta_lv=Krabji
| binomial=Brachyura <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Krabji''' jeb '''īsastes vēži''' (''Brachyura'') ir [[desmitkājvēži|desmitkājvēžu kārtas]] (''Decapoda'') infrakārta. Šajā infrakārtā ir 6739 [[suga]]s, kas iedalītas 93 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtās]]. Tā ir gandrīz puse no visām desmitkājvēžu sugām. Par krabjiem sauc arī daudzas sugas, kuras nepieder krabju infrakārtai, piemēram, [[krabji vientuļnieki]] (''Paguroidea''), [[karaliskie krabji]] (''Lithodidae'') un [[porcelāna krabji]] (''Porcellanidae''). Krabju infrakārtas sugas tādēļ mēdz saukt arī par '''īstajiem krabjiem'''.

sentences: '''Ekoloģiskais pēdas nospiedums''' ({{val|en|ecological footprint}}; dažreiz tulkots kā ''ekoloģiskās pēdas nospiedums'' vai ''ekoloģiskā pēda'') ir cilvēka ietekmes uz vidi aprēķināšanas un atspoguļošanas metode. Tā uzskaita [[enerģija]]s un vielas plūsmu, ieejot kādā noteiktā saimniecības sistēmā un izejot ārā no tās, un dabūtos lielumus pārvērš attiecīgā zemes un ūdeņu platībā, kas nepieciešami, lai daba šo plūsmu uzturētu<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |title=Veikendžeils M., Rīss, V., Mūsu ekoloģiskais pēdas nospiedums - Kā samazināt cilvēka ietekmi uz zemeslodi. Apgāds Norden AB: Rīga, 2000. 13.lpp. |access-date={{dat|2011|03|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305000055/http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Krakovas Marijas bazilika
| image                 = Krakow-_Kosciol_Mariacki.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               = Krakovas Marijas bazilika
| map_type              = Polija#Eiropa
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 50.061667 | latNS  = N
| longd = 19.939167 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Polija|Mazpolijas vojevodiste|Krakova}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[ķieģeļu gotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1347. gads
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded       =
}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Liepājas reģionālā slimnīca"
| org/group           =
| image               = File:- panoramio - ---=XEON=--- (15).jpg
| alt                 =
| image_size          = 160px
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Liepāja|Slimnīcas iela 25}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = Reģionālas nozīmes daudzprofilu slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         = [[Rīgas Stradiņa universitāte]]s studiju un pētniecības klīniskā bāze
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1986
| closed              =
| demolished          =
| website             = http://liepajasslimnica.lv/
| other_links         =
}}

sentences: {{Cita nozīme|teātra režisoru|kino režisoru|kinorežisors}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}

sentences: '''Kalendāra nemieri Rīgā''' bija [[Rīga]]s pilsētnieku sacelšanās 1584–1589. gados pret [[Rīgas rāte|Rīgas pilsētas rāti]] un [[Karalis|karaļa]] [[Stefans Batorijs|Stefana Batorija]] varu, kurš bija izdevis rīkojumu pāriet uz [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]]. Pilsētnieki tajā saskatīja jaunus ierobežojumus, un pretestība šai kalendāra reformai izvērtās par nemieriem, kas izpaudās kā cīņa starp [[Rīgas patricieši]]em (kurus pārstāvēja Rīgas rāte) un [[ģilde|ģildēm]] (kas pārstāvēja namniekus) par varu Rīgā, kā arī kārtējais [[Katoļi|katoļu]] vajāšanu vilnis.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2465''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2465''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|9|2|SK}} 04:26 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2464]]'', ''[[Kosmos-2466]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2016
| Darbības_beigu_datums  = 2016. gada novembris
| Darbības_ilgums        = ~ 6 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2464]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2466]]''
}}
'''''Kosmos-2465''''' (''Космос-2465'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada septembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 737. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 12.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Monstrs
| attēls                   = Monster (2003 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Monster''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Patija Dženkinsa]]
| producents               =
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Marks Deimons]]
* [[Klārks Pītersons]]
* [[Donalds Kušners]]
* [[Breds Vaimens]]
| scenārija autors         = Patija Dženkinsa
| galvenajās lomās         =
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Brūss Derns]]
* [[Lī Terdžesens]]
| mūzika                   = ''BT''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Denver & Delilah Films]]''
* ''[[K/W Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Newmarket Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|11|16|Amerikas filmu institūta festivāls|2004|1|9|ASV|2004|4|15|Vācija|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/monster-2003|title=Monster|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 1, 2019|archive-date={{dat|2017|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170518102347/http://www.bbfc.co.uk/releases/monster-2003}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GER}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=monster.htm|title=Monster (2003)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Monstrs"''' ({{val|en|Monster}}) ir 2003. gada biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Patija Dženkinsa]]. Galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Kristīna Riči]], [[Brūss Derns]] un [[Lī Terdžesens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|11|16||bez}} Amerikas filmu institūta festivālā.

sentences:
{{cita nozīme|objektu Stambulā|objektu Kijivā|Kijivas Svētās Sofijas katedrāle}}
{{Ēkas infokaste|architectural_style=|building_type=[[Muzejs]]|end_date=537|height=55 m|image=Hagia Sophia Mars 2013.jpg|latNS=N|latd=41|latm=00|lats=31|longEW=E|longd=28|longm=58|longs=48|location={{vieta|Turcija|Stambula}}|map=Stambula|name=Svētā Sofija|start_date=532|completion date=537}}
'''Svētā Sofija''', '''Svētā gudrība''', jeb mūsdienu '''Ajasofjas mošeja''', ir bijusī [[Austrumu pareizticīgā baznīca|Austrumu pareizticīgo]] [[Baznīca (celtne)|baznīca]], kuru [[1453]]. gadā [[Osmaņu impērija|Osmaņu]] turki pārveidoja par [[mošeja|mošeju]] un 1935. gadā — par [[muzejs|muzeju]]. 2020. gadā tā tika atkal pārveidota par mošeju.<ref>[https://apnews.com/article/4bc9aeea3f21e438187a6c2b76c52aa0 AP:Turkey's president formally makes Hagia Sophia a mosque]</ref><ref>[https://ria.ru/20200710/1574182372.html RIA: Эрдоган подписал указ сделать собор Святой Софии мечетью]</ref> Katedrāle atrodas [[Sirkedži|Sirkedži mikrorajonā]] ([[Eminēnī rajons]], [[Stambula]], [[Turcija]]) un tā vēsturē tiek uzskatīta par vienu no diženākajām pasaules celtnēm. [[Konstantinopoles krišana|Konstantinopoles krišanu]] un šīs ēkas nokļūšanu [[Osmaņu impērija|Osmaņu]] varā [[Grieķu pareizticīgā baznīca]] uzskata par vienu no lielākajām [[kristietība]]s traģēdijām.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Deklaratīvas zināšanas''' ({{Val-la|declarativus}} - paskaidrojošs) - [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir [[zināšanas]] par [[fakti]]em, tā ir atbilde uz jautājumu: ''Kas tas ir?''

sentences: pielietošana brūču ārstēšanā ar sūkļa izmantošanu.]]'''Negatīvā spiediena brūču terapija''' ({{val-en|negative-pressure wound therapy}} jeb '''NPWT''') ir populārs akūtu un hronisku brūču ārstēšanas veids. Šo metodi plaši izmanto [[Ķirurgs|ķirurgi]]. Negatīva spiediena pielikšanu pirmo reizi aprakstīja 1993. gadā Flaišmans un līdzautori. Tie uzsvēra, ka šī metode dod pozitīvu efektu vaļējo [[kaula lūzums|lūzumu]] audu [[granulācija]]i. 1997. gadā Morikvas un Argenta pētīja pielietošanu puliuretāna sūkļu sūkšanai.<ref name="Ye.etal2015"/>

sentences: '''Terorisma kritiskā pētniecība''' ({{val|en|Critical Terrorism studies}}, CTS) ir [[terorisma pētniecība]]s pieeja, kas, atsaucoties uz kritiskās teorijas idejām, [[Terorisms|terorismu]] aplūko kā sociāli politisku parādību, kura izpratne un tātad arī apkarošana ir cieši saistīta ar pastāvošajām zināšanu un varas struktūrām, proti, kritiskā pieeja mudina terorismu kontekstualizēt un tā [[Pētniecība|pētniecību]] atsvabināt no [[valsts]] interesēm. Atšķirībā no terorisma ierastās, klasiskās vai ortodoksālās pētniecības, kurā metodoloģijā dominē [[pozitīvisms]], terorisma kritiskā pētniecība aicina pievērsties jaunām pētniecības sfērām, analizējot terorismu kā institucionālu un sabiedrības attiecību rezultātu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Critical Terrorism Studies. A New Research Agenda|last=Jackson|first=Richard|publisher=Routledge|year=2009|location=London|last2=Smyth|first2=Marie Breen|last3=Gunning|first3=Jeroen}}</ref> Viens no kritiskās pieejas dibinātājiem Ričards Džeksons raksta, ka virziena tapšanu ir ietekmējuši trīs apsvērumi: milzīgs pētījumu apjoma pieaugums, neapmierinātība ar šīs [[Pētniecība|pētniecības]] kvalitāti un neatkarīgu, un arvien biežāk redzams kritiskās pieejas pārstāvju un darbu skaita pieaugums.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Jackson|first=Richard|date=2007|title=Introduction: The Case for Critical Terrorism Studies|journal=European Political Science|volume=6|pages=225-227|doi=10.1057/palgrave.eps.2210140|via=Springer}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Република България''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Bulgārijas Republika
|            valsts_nosaukums = Bulgaria
|               karoga_attēls = Flag of Bulgaria.svg
|            karoga_nosaukums = Bulgārijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Bulgaria.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Bulgārijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = ''[[Bulgārijas himna|Мила Родино]]''
|               kartes_attēls = EU-Bulgaria.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Sofija]]
| latd=42 | latm=41 | latNS=N | longd=23 | longm=19 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[bulgāru valoda]]
|             etniskās_grupas = 84% [[bulgāri]]
{{spaces| 2}}9% [[turki]]
{{spaces| 2}}5% [[čigāni]]
{{spaces| 2}}2% citi
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Bulgārijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Rumens Radevs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Bulgārijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Nikolajs Denkovs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Bulgārijas vēsture|Izveidošanās]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = Viduslaiku karaliste
|          neatkarības_datums = [[681. gads|681]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = Pirmspēdējā neatkarīgā valsts
|         neatkarības_datums2 = [[1422. gads|1422]]. gadā
|       neatkarības_notikums3 = Atjaunošana
|         neatkarības_datums3 = [[1878. gads|1878]]. gadā
|       neatkarības_notikums4 = Apvienošana ar Austrumrumēliju
|         neatkarības_datums4 = [[1885. gads|1885]]. gadā
|       neatkarības_notikums5 = Pilna suverenitāte
|         neatkarības_datums5 = [[1908. gads|1908]]. gadā
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|2007|1|1}}
|                 platība_km2 = 110,993
|               platība_rangs = 104.
|              procenti_ūdens = 0,3
|          iedzīvotāju_skaits = 7 351 234
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 97.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 66,2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 139.
|                     IKP_PPP = $96,778 miljardi<ref name=imf2>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce |url= http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2011/01/weodata/weorept.aspx?sy=2010&ey=2010&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=918&s=NGDP_RPCH%2CNGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr1.x=55&pr1.y=9 | title= Bulgaria | publisher= International Monetary Fund | accessdate= 2011-04-12}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2010
|               IKP_PPP_rangs = 69.
|          IKP_PPP_per_capita = $12 851<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 65.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,816
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 56.
|                        Gini = 29,2
|                   Gini_gads = 2003
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Bulgārijas leva]]
|                valūtas_kods = BGN
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.bg]]
|              tālsarunu_kods = 359
|                iso_kods_num = 100
|              iso_kods_alfa2 = BG
|              iso_kods_alfa3 = BGR
}}

sentences: '''Slēdziens''' ir termins [[loģika|loģikā]]. ''[[Abdukcija]]'' ir viena no trīs slēdzienu veidu un metožu formām, kur pārējās ir [[dedukcija]] un [[indukcija]]. [[Abdukcija]] ir spriešanas veids, kurā no visiem pieņēmumiem tiek izvēlēts tas, kurš vislabāk izskaidro zināmos faktus. Abdukcija kā slēdziena veids un metode ir samērā jauns, to radīja [[Čārlzs Senderss Pīrss]]. Piemēram, ja zāle ir slapja, tad, balstoties uz abdukciju, var secināt, ka ir lijis vai ja kūp dūmi, visticamāk dūmu avots ir uguns.

sentences: '''28. februāris''' ir gada 59. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 306 (307 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pjērs Teijārs de Šardēns
|          vārds_orig = ''Pierre Teilhard de Chardin''
|              attēls = Pierre Teilhard de Chardin 01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = ''Orcine'', [[Klermonferāna]] (''Cleremont-Ferrand''), [[Francija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =  [[filozofija]], [[kosmoloģija]] [[evolūcija]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Anrī Bergsons]] (''Henri Louis Bergson'')
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[franču valoda]]
|         kategorijas =
}}
'''Pjērs Teijārs de Šardēns''' ({{val|fr|Pierre Teilhard de Chardin}}) bija franču [[teologs]] un [[filozofs]], domātājs un rakstnieks, [[jezuīti|jezuītu]] [[priesteris]], [[pētnieks]], [[paleontoloģija|paleontologs]] un [[ģeoloģija|ģeologs]].<ref>Aczel, Amir; The Jesuit and the Skull: Teilhard de Chardin, Evolution, and the Search for the Peking Man, {{ISBN|978-1-59448-956-3}}</ref> Šardēns bijis starptautiski atzīts [[zinātnieks]] un viens no sava laikmeta vadošiem [[kosmoloģija|kosmologiem]] un [[evolūcijas teorija|evolūcijas teorētiķiem]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Drava
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Drau_bei_Ruden_in_Kärnten_(Österreich).jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Drava Austrijā
  | karte             = Drau river.PNG
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Bolcāno province]], [[Itālija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Donava]] (netālu no [[Osijeka]]s)
  | baseina_valstis   = {{ITA}}, {{AUT}}, {{SLO}}, {{CRO}}, {{HUN}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 720
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 620
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 40 400
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 46 | sāk_plat_m= 43 | sāk_plat_s= 09 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 12 | sāk_gar_m= 15 | sāk_gar_s= 16 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 45 | iet_plat_m= 32 | iet_plat_s= 38 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 18 | iet_gar_m= 55 | iet_gar_s= 36 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Georg von Meyendorff''
|         attēls = Georg Wolter Konrad Meyendorff.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1795
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Mazstraupes pils]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1863
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Vircburga]], [[Bavārija|Bavārijas karaliste]] (tagad {{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Kazimirs fon Meijendorfs]], Anna Katrīna fon Fēgezaka
|          brāļi = Kazimirs (1794—1854), [[Pēteris fon Meijendorfs|Pēteris]] (1796—1863), Aleksandrs (1798—1865)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Siltummašīnas''' ir [[siltumdzinējs]] un [[aukstummašīna]]. Siltuma mašīnā norisinās [[Termodinamiskais cikls|cikliski procesi]]. Jebkura šāda mašīna sastāv no sildītāja, [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja. Siltumdzinēja cikls ir tiešs, tā gaitā [[siltums]] tiek pārvadīts no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar augstāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar zemāku temperatūru. Aukstummašīnas cikls ir apgriezts, tajā siltums tiek pārvadīts no sistēmas ar zemāku temperatūru uz sistēmu ar augstāku temperatūru.
[[Kategorija:Termodinamika]]

sentences:
[[Kategorija:Nervu sistēmas slimības]]
[[Kategorija:Neiroloģija]]
[[Kategorija:Smadzenes]]

sentences: '''Tērbatas latviešu ģimnāzija''' bija [[Tērbata]]s (tolaik Jurjevas) latviešu [[ģimnāzija]], kas darbojās Pirmā pasaules kara laikā (1915—1918). To uz evakuētās [[Dubultu ģimnāzija]]s bāzes izveidoja un vadīja [[Ludis Bērziņš]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kubulu pagasts
| karte             = Kubulu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Kubuli
| platība           = 167,19
| iedzīvotāji       = 1339<ref name="registrs">[http://www.pmlp.gov.lv/lv/sakums/statistika/iedzivotaju-registrs/ PMLP mājaslapa]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2017
| blīvums           = {{#expr: 1484 / 167.19 round 1}}
| izveidots         = 1991
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Kubulu pagasts''' ir viena no [[Balvu novads|Balvu novada]] teritoriālajām vienībām. Izvietojusies novada ziemeļrietumos, robežojas ar sava novada [[Balvi|Balvu]] pilsētu un [[Rugāju pagasts|Rugāju pagastu]], [[Vīksnas pagasts|Vīksnas]] un [[Bērzkalnes pagasts|Bērzkalnes pagastiem]], [[Alūksnes novads|Alūksnes novada]] [[Jaunannas pagasts|Jaunannas]] un [[Mālupes pagasts|Mālupes pagastiem]], kā arī [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] [[Litenes pagasts|Litenes pagastu]].

sentences:
({{formatnum:472960}} km²)|border=#ef2929}}
{{Legend|#215eba|[[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes]]-[[Filhnera šelfa ledājs]] ({{formatnum:422420}} km²)|border=#4383d7}}
{{Legend|#73d216|[[Eimerija šelfa ledājs]] ({{formatnum:62620}} km²)|border=#8ae234}}
{{Legend|#edd400|[[Larsena šelfa ledājs]] ({{formatnum:48600}} km²)|border=#fce94f}}
{{Legend|#f57900|[[Rīsera-Larsena šelfa ledājs]] ({{formatnum:48180}} km²)|border=#ce5c00}}
{{Legend|#75507b|[[Fimbula šelfa ledājs]] ({{formatnum:41060}} km²)|border=#ad7fa8}}
{{Legend|#c17d11|[[Šekltona šelfa ledājs]] ({{formatnum:33820}} km²)|border=#e9b96e}}
{{Legend|#7377c5|[[Džordža VI šaurums]] ({{formatnum:23880}} km²)|border=#bec1fc}}
{{Legend|#1a3c6e|[[Rietumu šelfa ledājs]] ({{formatnum:16370}} km²)|border=#29508a}}
{{Legend|#2b5d0a|[[Vilkinsa šelfa ledājs]] ({{formatnum:13680}} km²)|border=#8aa678}}
]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Džons Frimonts
|     vārds_orig =
|         attēls = John C Frémont.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1813
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Savana]], [[Džordžija]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, ceļotājs, uzņēmējs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John C. Frémont Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Rafael Cadenas
| vārds_orig = ''Rafael Cadenas''
| attēls = Rafael_Cadenas_2016.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1930
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 08
| dz_vieta = {{vieta|Venecuēla|Barkisimeto}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[spāņi|spānis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejnieks
| rakstīšanas valoda = [[spāņu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Ekonomiskais pārpalikums''' ir [[Terminoloģija|termins]], kas apraksta situāciju [[Tirgus ekonomika|tirgū]], kad ir iespēja iegādāties lielāku [[Prece|preču]] daudzumu par konkrēto [[Cena (ekonomika)|cenu]], nekā tas ir nepieciešams [[Pirkšana|pircējiem]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/ekonomika/10-12-klase/pieprasijums-un-piedavajums-1668/re-d9f3d124-0e0a-4e01-9d68-d6dca39540d3|title=Tirgus līdzsvars, līdzsvara cena — teorija. Ekonomika, 10. - 12. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2019-03-25|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūliuss fon Pajers
|     vārds_orig = ''Julius von Payer''
|         attēls = Luckhardt - Julius von Payer (ÖNB 8080757).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Teplice|Šēnava]], [[Austrijas impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1915
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Bleda|Veldesa]], [[Austroungārija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Austrietis
|   nodarbošanās = virsnieks, kartogrāfs, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Jūliuss Johanness Ludoviks fon Pajers''' ({{val|de|Julius Johannes Ludovicus von Payer }}; dzimis {{dat|1841|9|2}}, miris {{dat|1915|9|29}}) bija [[Austroungārija]]s armijas virsnieks, [[alpīnists]], [[polārpētnieks]], [[kartogrāfs]] un [[gleznotājs]], Terezijas militārās akadēmijas profesors. Kopā ar [[Karls Veiprehts|Karlu Veiprehtu]] vadīja Austroungārijas polāro ekspedīciju (1872-1874), kas atklāja [[Franča Jozefa Zeme|Franča Jozefa Zemi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.deutsche-biographie.de/gnd119296055.html#ndbcontent |title=Payer, Julius Johann Ludwig Ritter von (österreichischer Adel 1876) |access-date={{dat|2019|12|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160702113102/https://www.deutsche-biographie.de/gnd119296055.html#ndbcontent |archivedate={{dat|2016|07|02||bez}} }}</ref>

sentences: '''Globālais vietas numurs''' (GVN) ir daļa no [[GS1]] standartu sistēmas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.gs1.org/standards/id-keys/gln|title=Global Location Number (GLN)|last=GS1.org|website=gs1.org|access-date=2019-05-15|date=2014-12-05|language=en}}</ref> Tas ir vienkāršs rīks, kas paredzēts atrašanās vietu identifikācijai, un nepieciešamības gadījumā var unikāli identificēt vietas. Šis identifikators atbilst ISO/IEC 6523 standarta normām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://docs.oasis-open.org/ebcore/PartyIdType/v1.0/CD02/PartyIdType-1.0.html|title=OASIS ebCore Party Id Type Technical Specification Version 1.0|last=Eijk|first=Pim van der|website=oasis-open.org/|access-date=2019-05-15|date=2010-02-14}}</ref>

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Volejbola_Klubs_%22J%C4%93kabpils_L%C5%AB%C5%A1i%22.jpg
|att_izm     = 260px
|apraksts    = Jēkabpils 'Lūši' pirmo reizi kluba vēsturē kļūst par Latvijas čempioniem volejbolā 2017.2018. gada sezonā.
|savienība   = FIVB
|iesauka     =
|pirmais     = 1895. gads, [[Holjoka, Masačūsetsa]] ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    = Nav kontakta
|komanda     = 6
|jdzimums    = Atsevišķs
|kategorijas = Iekštelpu
|bumba       = Volejbola bumba
|olimpisks   = Kopš 1964. gada
}}

sentences:
{{cita nozīme|vīriešu izlašu sacensībām|sieviešu izlašu turnīru|UEFA Nāciju līga sievietēm}}
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      =UEFA Nāciju līga
| aktuāla_sezona =2022.—2023. gada UEFA Nāciju līga
| logo           = 220px-UEFA Nations League.svg.png
| pikseļi        =
| apraksts       =
| sports         =[[Futbols]]
| dibin          =[[2018. gads|2018]]
| moto           =
| komandas       =55
| valsts         ={{flaga|Eiropa}} [[Eiropa]] ([[UEFA]])
| čempions       ={{fb|ESP}} (1. tituls)
| mlapa          ={{URL|https://www.uefa.com/uefanationsleague/|Oficiālā vietne}}
}}
'''UEFA Nāciju līga''' ir starptautiskas [[futbols|futbola]] izlašu sacensības, kurās spēlē [[UEFA]] dalībvalstu vīriešu izlases. Pirmais turnīrs sākās 2018. gada septembrī pēc [[2018. gada FIFA Pasaules kauss|2018. gada Pasaules kausa sacensībām]]. Turnīrs aizstāja lielāko daļu starptautisko draudzības spēļu, kas iepriekš šajā laikā tika aizvadītas.

sentences:
valdīšanas laikā 1519. gadā]]
'''Acteki''' ({{val|nah|mēxihcah}}) bija vairāku [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņu]] etnisko grupu apvienojums, kuru kultūra uzplauka [[Vidusamerika|Vidusamerikā]] (mūsdienu [[Meksika]]s centrālajā daļā) laika posmā no aptuveni 1300. gada līdz 1521. gadam. Mūsdienās acteku vairs nav — tie ir asimilējušies un sajaukušies ar citiem Meksikas iedzīvotājiem. Acteki bija izveidojuši vienu no varenākajām valstīm [[Amerika|Amerikā]] — [[Acteku impērija|Acteku impēriju]], kuru 1521. gadā pakļāva [[spāņi]]. Šī valsts politiski un militāri dominēja mūsdienu Meksikas teritorijā mazliet vairāk par diviem gadsimtiem. Actekiem bija bagāta [[kultūra]] un [[mitoloģija]]. Viņu galvaspilsēta [[Tenočtitlana]] atradās uz [[Tekskoko]] ezera salas, pašreizējās Meksikas galvaspilsētas [[Mehiko]] teritorijā. Acteku impēriju sagrāva spāņu [[konkistadors|konkistadori]]. Acteki runāja [[navatlu valoda|navatlu valodā]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Rīgas HES
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Rigas HES (10).jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Salaspils pagasts]], [[Salaspils novads]], {{LAT}}
| latd  = 56.8507 | latNS  = N
| longd = 24.2708 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1974. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Rīgas HES''' ir jaunākā [[Daugavas hidroelektrostacija]] un otrā lielākā [[elektrostacija]] [[Latvija|Latvijā]]. Tā tika celta no 1966. līdz 1974. gadam un atrodas 35 km no upes grīvas. Maksimālais HES kritums ir {{nobr|18 metri}}. Hidroelektrostacija ir aprīkota ar sešiem hidroagregātiem ar "Kaplan" turbīnām. Elektrostacijas hidroagregātu kopējā uzstādītā jauda ir 402 megavati,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvenergo.lv/portal/page?_pageid=73,753433&_dad=portal&_schema=PORTAL |title=Enerģijas ražošana<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|03|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111125133705/http://www.latvenergo.lv/portal/page?_pageid=73,753433&_dad=portal&_schema=PORTAL |archivedate={{dat|2011|11|25||bez}} }}</ref> bet tās saražotās elektroenerģijas apjomi 2009. gadā veidoja 792,5 gigavatstundas. Neskaitot elektroenerģijas ražošanu, Rīgas HES kalpo arī kā sinhronais kompensators sprieguma un frekvences regulēšanai energosistēmai.

sentences:
<nowiki>
{{Politiķa infodaļa
| sadaļas_virsr =
|         amats =
|   term_sākums =
|   term_beigas =
|       partija =
|      piezīmes =
}}
</nowiki>

sadaļas_virsr — nosaukums infodaļas kastes virsrakstam

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Edgars Vālgamā
|     vārds_orig = ''Edgar Vaalgamaa''
|         attēls = Volganskis.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Košrags]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{FIN}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, rakstnieks, tulkotājs
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Didriķis Volganskis]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =Driādes
|         binomial = Dryas
|           attēls =Dryas integrifolia 1997-08-05.jpg
|       att_izmērs =200px
|    att_nosaukums =''Dryas integrifolia''
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Eudicots
|         klase_lv =
|            rinda =Rosales
|         rinda_lv =Rožu rinda
|           dzimta =Rosaceae
|        dzimta_lv =Rožu dzimta
|            ģints =Dryas
|         ģints_lv =Driādes
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|sejas apmatojumu|Bārda (nozīmju atdalīšana)|Bārda}}
 ar 19. gadsimta bārdu]]
'''Bārda''' ir uz [[vaigi]]em, [[zods|zoda]], [[kakls|kakla]] un virs augšlūpas augoši [[mati]]. Bārdas mati ir biezāki un cietāki, kā arī parasti īsāki nekā galvas mati. [[Vīrietis|Vīriešiem]] bārda sāk augt pēc [[pubertāte]]s, bet [[sieviete|sievietēm]] pēc noteiktiem apstākļiem sejas apmatojums parādās pēc dzimummaiņas. Pārsvarā sejas apmatojums ir saistāms ar [[vīrietis|vīriešu]] dzimumu un pieskaitāma sekundārām dzimumpazīmēm. Bārdas augšanu nosaka androgēnais [[testosterons]]. Zinātnes nozare par bārdu ir [[pogonoloģija]] (''pogonology'').
[[Vēsture]]s gaitā [[vīrietis|vīrietim]] ar sejas apmatojumu ir piedēvētas dažādas īpašības — dzīves gudrība, briedums, vīrišķība, augstāks sabiedriskais stāvoklis vai tieši pretēji — netīrība, pretīgums vai dīvaina nosliece.

sentences: '''Kriptogāmi''' ir termins, kurš ir attiecināms uz sēnēm un augiem, kuri nevairojas ar sēklu palīdzību.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Portonovo
 | official_name            = ''Porto-Novo''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Marche ouando porto-novo.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Benina#Āfrika
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Benina}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 16. gs.
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 110
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2013
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 264320
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 6 | latm = 29 | lats = 50 | latNS = N
 | longd = 2 | longm = 36 | longs = 18 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 38
 | website                  = {{url|http://www.villedeportonovo.com/}}
 | footnotes                =
}}
'''Portonovo''' ({{val-fr|Porto-Novo}}, {{val|yo|Àjàṣẹ́}}, {{val|fon|Xɔ̀gbónù}}) ir [[Benina]]s [[galvaspilsēta]], lai gan valsts valdība neatrodas šajā pilsētā. Portonovo ir viena no [[Gvinejas līcis|Gvinejas līča]] ostām. Tā atrodas valsts dienvidaustrumu daļā. Portonovo ir tikai otra lielākā pilsēta valstī. Lielāka par Portonovo ir [[Kotonu]], kuras statuss ir arī daudz nozīmīgāks par Portonovo statusu gan kulturāli, gan politiski.

sentences: '''Kulta filma''' ir [[kinofilma]], kas ir ieguvusi specifisku un uzticīgu fanu grupu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.allmovie.com/glossary/term/cult+film%2C+movie |title=All Movie Guide glossary |access-date={{dat|2011|07|15||bez}} |archive-date={{dat|2010|04|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100407181945/http://www.allmovie.com/glossary/term/cult+film,+movie }}</ref> Bieži vien kulta filmas nav populāras, ja neskaita to nelielās [[fandoms|fanu bāzes]], taču ir bijuši izņēmumi, kas ir iecienīti plašākā auditorijas lokā (piemēram, filmas "[[Cīņas klubs (filma)|Cīņas klubs]]" un "[[Žokļi (filma)|Žokļi]]"). Daudzas kulta filmas ir šķērsojušas savu sākotnējo kulta statusu un kļuvušas par kinoklasikām (piemēram, filmas "[[Dzīvo miroņu nakts]]" un "[[Klerki]]"), taču citas tiek atzītas par "tik sliktām, ka ir labas" un netiek plaši atzītas (piemēram, filma ''[[Plan 9 from Outer Space]]''). Kulta filmas bieži kļūst par plaukstošas, apmātas un komplicētas fanu subkultūras avotu. Šī iemesla dēļ tās tiek salīdzinātas ar [[kults|kultiem]]. Ne katra filma ar uzticīgu fanu bāzi ir kulta filma. Parasti kulta filmas ir filmas, kas nav īpaši populāras, bet skatītāju loks, kas filmu ir redzējuši un kam tā patīk, izceļas ar īpašu fanātismu. Kulta filmas bieži vien ir ekscentriskas, neseko ierastajiem kino standartiem un apskata tēmas, kas netiek uzskatītas par populārām. Arī kritiķu attieksme pret daudzām kulta filmām ir divdomīga, jo filmu veidotāji bieži noraida parastos stāsta stāstīšanas veidus un tehniskos risinājumus.<ref>Cult films at [http://www.filmsite.org/cultfilms.html Film site]</ref>

sentences: '''Kāls''' ir skaita [[mērvienība]] — 30 gabalu. Kālu pamatā lieto [[zivis|zivju]] tirdzniecībā. Izmanto vismaz kopš [[17. gadsimts|17. gadsimta]]. To lietoja [[Rīga|Rīgā]] un [[Anglija|Anglijā]].

sentences:
[[Kategorija:Glikozīdi]]
[[Kategorija:Sēru saturoši savienojumi]]

sentences: '''Ihtioloģija''' ({{val-el|ἰχθυς}}, ''ichthys'' — ‘zivis’; {{gree|λόγος}}, ''logos'' — ‘mācība’) ir [[zooloģija]]s nozare, kurā tiek pētītas [[zivis]] — to uzbūve, uzvedība, attīstība, [[evolūcija]], [[sistemātika]] un citas lietas saistībā ar tām. Ihtioloģija ir cieši saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā [[hidrobioloģija|hidrobioloģiju]], [[jūras bioloģija|jūras bioloģiju]], [[limnoloģija|limnoloģiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]] un citām zinātnēm, kas saistītas ar [[ūdens|ūdeni]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Eupatorium cannabinum
|           autors = L.
|           attēls = Eupatorium_cannabinum_(xndr).jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Eupatorium cannabinum|Lielā krastkaņepe}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Eupatorium
|         ģints_lv = Krastkaņepes
|             suga = E. cannabinum
|          suga_lv = Lielā krastkaņepe
|      kategorijas = nē
}}
'''Lielā krastkaņepe''' (''Eupatorium cannabinum'') ir daudzgadīgs, 50-150 cm augsts [[kurvjziežu dzimta]]s [[lakstaugs]].

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Armēnija|Armēnijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Armēnijas ir iekļautas '''3 vietas''' (visi kultūras objekti), savukārt 4 vietas Armēnijā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/am Armēnija]</ref> Armēnija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1993]]. gada [[5. septembris|5. septembrī]].

sentences:
, greznots ar lauru vainaga apvītu <small>[[SPQR|S·P·Q·R]]</small> (''senātus populusque Rōmānus''), "Romas senāts un tauta".]]
'''Veksiloīds''' ir valstu, organizāciju vai privātpersonu lietots karogveidīgs objekts no [[karogs|karoga]] atšķirīgā veidolā. Terminu 1958. gadā ieviesis [[veksiloloģija|veksilologs]] Vitnijs Smits (''Whitney Smith''), kurš veksoloīdu definējis sekojoši:

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Viktorija
 | official_name            = ''Victoria''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Victoria (Seychelles).jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Seychelles
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              = Viktorijas atrašanās vieta Seišelās
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Sala
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Seišelas}} [[Seišelas]]
 | subdivision_name1        = [[Mae]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2010
 | population_footnotes     =
 | population_total         = ~84 000
 | population_urban         = ~26 450
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 4 | latm = 37 | lats = 00 | latNS = S
 | longd = 55 | longm = 27 | longs = 00 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Robots''' ir kustīga, programmējama ierīce, kas spēj darboties bez tiešas cilvēka iejaukšanās.

sentences: '''Dafnids un Hloja''' ir ievērojamākais mīlestības [[romāns]] [[Antīkā literatūra|antīkajā literatūrā]]. To sarakstījis [[Senā Roma|Romas]] laika [[Sengrieķi|sengrieķu]] autors [[Longs]] (ap 2. vai 3. gs.), rādot divu jauniešu [[Mīlestība|mīlestību]] no pašām pirmajām, tikko apjaustajām, neizprastajām jūtām līdz tās piepildījumam.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Christoph Johann Friedrich von Medem''
|              attēls =Graf-Medem.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =Krievijas slepenpadomnieka un sūtņa Vašingtonā K.J.F. Mēdema portrets (1796). Autors Antons Grafs (''Graff'', 1736 - 1813)
|          dz_gads = 1763
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Mežotne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1838
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 24
|             m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|             dzimums = V
|              vecāki =[[Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
Luīze Šarlote Manteifele-Cēge
|        dzīvesbiedrs =Marija Luīze Ernestīne fon der Pālena
|   brāļi =
|          māsas =[[Elīza fon der Reke]]
[[Doroteja fon Mēdema]]
|               bērni =[[Pauls fon Mēdems]], [[Pēteris fon Mēdems]], [[Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems]]
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Commonscat|Cathedrals|Katedrāles}}
{{catmore|Katedrāle}}
[[Kategorija:Baznīcas]]
[[Kategorija:Reliģiozas būves]]

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Opera''
| native_name =
| logo = Opera_Software_logo.png
| image =
| image_size = 250px
| image_caption =
| caption =
| type = akciju sabiedrība
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = [[1995. gads|1995. gadā]]
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Oslo]]
| location_country = {{vieta|Norvēģija}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products = ''[[Opera (pārlūkprogramma)|Opera]]''
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes =
| intl =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vaitrivera
| citvaloda      = en
| oriģinālnosaukums = White River
| attēls            = White_River,_Arkansas.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vaitrivera Ārkanzasā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Bostonas kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Misisipi (upe)|Misisipi]]
| sāk_plat_d=35 | sāk_plat_m=50 | sāk_plat_s=20 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=93 | sāk_gar_m=36 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W
| iet_plat_d=33 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=05 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=91 | iet_gar_m=04 | iet_gar_s=53 | iet_gar_EW=W
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{vieta|ASV}}
| garums            = 1162
| iztekas_augstums  = 690
| ietekas_augstums  = 57
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 71 910
| pietekas          =
  | vietaskarte       = ASV#Ziemeļamerika
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{cita nozīme|visplašāk uzturā izmantoto hurmu sugu|citu sugu hurmām|ebenkoki}}
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums =
|      binomial = Diospyros kaki
|        attēls = Fuyu Persimmon (Diospyros Kaki).jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums = Japānas hurmas augļi
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Ericales
|      rinda_lv = Viršu rinda
|        dzimta = Ebenaceae
|     dzimta_lv = Ebenkoku dzimta
|         ģints = Diospyros
|      ģints_lv = Ebenkoki
|          suga = D. kaki
|       suga_lv = Japānas hurma
|      sinonīmi =
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Pasvales līgums''' jeb '''Miera līgums starp Polijas karali un Livonijas mestru par godājamā Rīgas arhibīskapa atjaunošanu''' ({{val-la|Tractatus Pacis inter Regiam Mtem Poloniae et Magistru Liuoniae de  restitutione ac Rendissimi dni Archiepiscopi Rigensis}}) ir kopīgs nosaukums trim miera līgumiem , kurus 1557. gada 5. un 14. septembrī [[Pasvale|Pasvalē]] noslēdza [[Polijas karalis]] un [[Lietuvas dižkungs]] [[Sigismunds II Augusts]], [[Livonijas ordeņa mestrs]] [[Vilhelms fon Firstenbergs]] un [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskaps]] [[Brandenburgas Vilhelms]]. Šie līgumi izbeidza [[Koadjuktoru karš|Koadjuktoru karu]] starp Ordeni un arhibīskapu, ka arī izveidoja slepenu Livonijas ordeņa militāro aliansi ar Polijas-Lietuvas valdnieku. Pasvales līgums bija viens no iemesliem, kāpēc [[Ivans IV]] 1558. gadā sāka [[Livonijas karš|Livonijas karu]].<ref>[https://www.letonika.lv/groups/?title=Pasv%C4%81les%20l%C4%ABgums/32174 Pasvāles līgums]</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ādams Mickēvičs
|     vārds_orig = Adam Mickiewicz
|         attēls = Adam Mickiewicz by Julian Mackiewicz.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1798
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = Zavose
vai [[Navahrudaka]]
{{flag|Krievijas Impērija}}
(tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Stambula]], {{flag|Osmaņu impērija}}
(tagad {{TUR}})
|   dzīves_vieta = [[Viļņa]], [[Kauņa]], [[Pēterburga]], [[Roma]], [[Parīze]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-AdamMickiewicz.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = "[[Veļi]]"
"[[Pans Tadeušs]]"
|    ietekmējies = [[Homērs]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Jans Kohanovskis]], [[Petrarka]], [[Aleksandrs Poups]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]]
|     ietekmējis = [[Grāfs Lotreamons]], [[Žorža Sanda]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Teofils Gotjē]], [[Georgs Brandess]]
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Salvinorīna A struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83729-01-5
|      ķīmiskā formula = C23H28O8
|              molmasa = 432,46
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 238—244 °C
| viršanas temperatūra = 760,2 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Militārās konstrukcijas infokaste|name=Polijas—Baltkrievijas robežas žogs|native_name={{val|pl|Bariera na granicy polsko-białoruskiej}}|location=Polijas un Baltkrievijas robežas Polijas puse|image=20220629 Oznakowywanie terenu przygranicznego wraz z funkcjonariuszami Straży Granicznej 003.png|image_size=|caption=|alt=|image_map=|map_size=|map_alt=|map_caption=|type=|coordinates=|code=|built=2022. gada 25. janvāris — 30. jūnijs.|builder=Budimex; Unibep|materials=Tērauds, betons|height=5,5 m|used=Kopš 2022. gada|demolished=|condition=Funkcionē|ownership=|open_to_public=|controlledby=[[Polijas robežsardze]]|garrison=|current_commander=|commanders=|occupants=|battles=|events=|image2=|caption2=}}

sentences: '''Autotrofi''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''αὐτός'' (''autos'') — 'pats' un ''τροφή'' (''trofḗ'') — 'barošanās') jeb '''producenti''' ir [[organisms|organismi]], kuri no vienkāršām [[neorganiskas vielas|neorganiskām vielām]] var sintezēt sarežģītus organiskus savienojumus, piemēram, [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]], [[tauki|taukus]] un [[olbaltumvielas]]. Tas var notikt, izmantojot gaismas enerģiju ([[fotosintēze]]) vai iegūstot enerģiju no [[neorganiskas vielas|neorganiskām vielām]] ķīmisko reakciju ceļā ([[hemosintēze]]).

sentences: '''Zvejas kuģis''' ir peldlīdzeklis, kas būvēts, lai nodarbotos ar rūpniecisko zveju. Visus zvejas [[kuģis|kuģus]] var iedalīt pēc to uzdevuma, ūdensizspaida un kuģošanas rajona.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ābolskābes struktūrformula

Ābolskābes molekulas modelis
|      ķīmiskā formula = C4H6O5
|              molmasa = 134,09
|              blīvums = optiskajiem izomēriem 1595 kg/m3
racemātam 1601
|  kušanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 100 °C
racemātam 130—131 °C
| viršanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 140 °C (sadalās)
racemātam 150 °C (sadalās)
}}
'''Ābolskābe''' (hidroksidzintarskābe, 2-hidroksibutāndiskābe, НООС−СН(ОН)−СН2−СООН) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Ābolskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Ābolskābes sāļus sauc par '''malātiem''' (no {{val|la|malum}} — 'ābols').

sentences: {{Commonscat|Sports in Scotland|Sports Skotijā}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Ezere (nozīmju atdalīšana)|Ezere}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ezere
| attēls            = Ezere River.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = D no [[Cieceres ezers|Cieceres ezera]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Vadakste]]
| sāk_plat_d= 56| sāk_plat_m=34 | sāk_plat_s=50 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=33 | sāk_gar_s=39 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m= 24| iet_plat_s=8 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=21 | iet_gar_s=53 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 54
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}

sentences: '''Dzīvsudraba staba milimetrs''' (mm Hg, dz. st. mm) ir ārpussistēmas spiediena mērvienība, ko lieto [[meteoroloģija|meteoroloģijā]] [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]] mērīšanai, [[medicīna|medicīnā]] [[asinsspiediens|asinsspiediena]] mērīšanai un citur. Viens [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] stabiņa [[milimetrs]] ir aptuveni vienāds ar 133,3223684 [[paskāls|paskāliem]]; normālais atmosfēras spiediens, jeb 760 dzīvsudraba stabiņa milimetri vienādi ar 101 325 paskāliem jeb 1013,25 hektopaskāliem lielu atmosfēras spiedienu. Agrāk izmantoja arī citu metodi: dzīvsudraba stabs ar augstumu 1 mm un blīvumu 13,5951×10³ kg/m³ pie [[brīvās krišanas paātrinājums|brīvās krišanas paātrinājuma]] 9,80665 m/s². Atšķirība starp šiem diviem lielumiem ir tikai 0,000014%.

sentences: '''Ampēra institūts''' ({{val-fr|l'institut Ampère}}) jeb '''Ampēra iniciatīva''' (''l'initiative Ampère'') ir [[Latvija]]s un [[Francija]]s zinātnieku projekts par kopīga [[magnetohidrodinamika]]s pētījumu centra izveidi [[Salaspils|Salaspilī]].

sentences:
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Madonas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
 |name              = Tībingenes Universitāte
 |native_name       = ''Eberhard Karls Universität Tübingen''
 |image_name        = Uni Tübingen Neue Aula Sommer.jpg
 |image_size        = 190
 |caption           = ''Neue Aula''
 |latin_name        = Universitas Eberhardina Carolina
 |motto             = ''Attempto!''
 |mottoeng          =
 |established       = 1477
| map_type            = Vācija#Eiropa
| latd  = 48.525 | latNS  = N
| longd = 9.058889 | longEW = E
 |closed            =
 |type              = Publiska
 |endowment         =
 |rector            = Bernds Englers
 |staff             = apmēram 10 000
 |students          = 27 132 (2012. gada oktobris)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.uni-tuebingen.de/aktuelles/pressemitteilungen/newsfullview-pressemitteilungen/article/so-viele-studierende-wie-noch-nie.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|09|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141013023948/https://www.uni-tuebingen.de/aktuelles/pressemitteilungen/newsfullview-pressemitteilungen/article/so-viele-studierende-wie-noch-nie.html# |archivedate={{dat|2014|10|13||bez}} }}</ref>
 |undergrad         =
 |postgrad          =
 |doctoral          =
 |location          = {{vieta|Vācija|Tībingene}}
 |coor              =
 |campus            =
 |colours           = {{color box|#960018}}{{color box|#D4B44A}}{{color box|#4C4C4C}}
 |nickname          =
 |website           = {{URL|http://www.uni-tuebingen.de/en}}
 |logo              =
 |footnotes         =
}}
'''Tībingenes Universitāte''' ({{val|de|Eberhard Karls Universität Tübingen}}) ir uz [[pētniecība|pētniecību]] orientēta publiska [[universitāte]]. Tā atrodas [[Vācija|Vācijā]], [[Bādene-Virtemberga|Bādenes-Virtembergas]] zemes [[Tībingene]]s pilsētā. Universitāte tika dibināta 1477. gadā, tādējādi tā ir viena no vecākajām universitātēm Vācijā. Universitātei ir 14 fakultātes.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Ņefedova''' var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
[[File:Latvias Banka.JPG|thumb|Latvijas Bankas galvenā ēka]]
'''Pēdējās instances aizdevējs''' ({{val-en|Lender of last resort}})<ref>{{AkadTerm|term=lender of last resort|lang=EN}}</ref> ir aizdevējs (likviditātes nodrošinātājs), kopš 20. gadsimta sākuma tas parasti ir [[centrālā banka]], kas piedāvā [[likviditāte|likviditāti]] [[finanšu iestāde]]i vai [[kapitāla tirgus|kapitāla tirgum]], kam tās pietrūkst. Pēdējās instances aizdevējs parasti tiek piesaistīts tikai tad, kad visas iespējas [[starpbanku tirgus|starpbanku tirgū]] vai citur ir izsmeltas. Mērķis parasti ir novērst [[finanšu panika|finanšu paniku]], kas var rasties noguldītājiem strauji izņemot savus līdzekļus no [[banka|bankām]].

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Vēždūka
|attēls=Vezduka.jpg
|paraksts=Vēždūka Gārzdes ciemā
|garums=30,0
|baseins=
|kritums=
|gada_notece=
|izteka=satekot [[Modes grāvis|Modes grāvim]] un [[Māteru grāvis|Māteru grāvim]]
|augštece=
|iztekas_augstums=
|ieteka=[[Venta]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=15 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=36 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Glikagons''' ir [[peptīdi|peptīdu]] [[hormoni|hormons]], ko [[aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzerī]] izdala [[Langerhansa saliņas|Langerhansa saliņu]] alfa šūnas. Glikagons izraisa [[glikokenolīze|glikogenolīzi]] aknās un [[lipolīze|lipolīzi]] [[taukaudi|taukaudos]], nodrošina sabalansētu [[glikoze]]s līmeni asinīs. Glikagons darbojas pretēji [[insulīns|insulīnam]], paaugstinot glikozes līmeni asinīs. Kad glikozes līmenis asinīs ir zems, piemēram, pēc ēdienreizes izlaišanas vai lielas fiziskās slodzes, aizkuņģa dziedzeris izdala glikagonu.

sentences: , ar [[Ubuntu Linux|Ubuntu]] un [[Windows Vista]] ieejām]]

sentences: '''Dzimtbūšana''' bija [[feodālisms|feodāla]] un pēcfeodāla sociāla iekārta, kurā zemnieki bija piesaistīti apstrādājamai zemei kā savai darba vietai un bija atkarīgi no zemes īpašnieka. Par tiesībām apsaimniekot savu sētu viņiem bija jāmaksā dzimtkungam nodevas un jāiet [[klaušas|klaušās]]. Atkarībā no laikmeta dzimtbūšanas intensitāte bija dažāda, no patronālām aizbildņa-aizbilstamā attiecībām līdz smagākajai formai, kad dzimtcilvēki bija absolūti beztiesiski: tos varēja pirkt, dāvināt, sodīt (pat ar nāvi) pēc to dzimtkunga iegribas. Rietumeiropā un Viduseiropā dzimtbūšana izveidojās 7.—9. gadsimtā un pastāvēja līdz 15.—18. gadsimtam (Viduseiropā – arī līdz 19. gadsimtam). [[Anglija|Anglijā]] un [[Francija|Francijā]] dzimtbūšana fakstiski izzuda 14.—15. gadsimtā. Austrumeiropā tā pastāvēja no 15. līdz 19. gadsimtam.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Van Hool''
| native_name =
| logo = Logo_of_Van_Hool_NV.png
| image = ExquiCity_24m_Mettis.JPG
| image_size = 250px
| image_caption =
| caption =
| type = privāts uzņēmums
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = [[1947. gads]]
| founder = Bernards van Hols
| defunct =
| location_city = [[Lire]], [[Antverpenes province]]
| location_country = {{BEL}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[mašīnbūve]]
| products = [[autobuss|autobusi]], [[piekabe]]s, [[trolejbuss|trolejbusi]]
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes =
| intl =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļņas katedrāle
| native_name           = ''Vilniaus Šv. Stanislovo ir Šv. Vladislovo arkikatedra bazilika''
| image                 = Vilnius Cathedral Exterior 2, Vilnius, Lithuania - Diliff.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Viļņa#Eiropa
| map_size              =
| latd  = 54 | latm  = 41 | lats  =  9 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 17 | longs = 16 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| consecration_year     = 1783
| status                = katedrāle
| architect             =
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1779
| year_completed        = 1783
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
<mapframe text="Viļņas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1281237"
}
</mapframe>
'''Viļņas katedrāle''', pilnajā nosaukumā — '''Viļņas Svētā Staņislava un Vladislava arhikatedrālā bazilika''' ({{val|lt|Vilniaus Šv. Stanislovo ir Šv. Vladislovo arkikatedra bazilika}}, {{val|pl|Bazylika archikatedralna św. Stanisława Biskupa i św. Władysława}}) ir [[Romas Katoļu baznīca]]s dievnams [[Viļņa|Viļņā]], [[Lietuva|Lietuvā]]. Dievnams veltīts [[Ščepanovas Staņislavs|Svētajam Staņislavam]] un [[Svētais Vladislavs|Svētajam Vladislavam]].

sentences:
{{citas nozīmes|2023. gada filmu|Dogmens|Dogmens}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uz nažiem
| operators =
| attēls = Dogmens.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta filma
| režisors = [[Liks Besons]]
| producents = Viržīnija Besona-Sila
| scenārijs = Liks Besons
| aktieri = * [[Keilebs Lendrijs Džonss]]
* [[Džonika T. Gibsa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''DogMan''
| studija = * ''Luc Besson Production''
* ''EuropaCorp''
* ''TF1 Films Production''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Apollo Films Distribution''
* ''EuropaCorp Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2023|9|27|Francija|2024|01|05|Latvija}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt17009348/|title=DogMan (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dogmens"''' ({{Val|fr|DogMan}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Francija]]s spraiga sižeta drāmas filma [[Angļu valoda|angļu valodā]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Liks Besons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Keilebs Lendrijs Džonss]] un [[Džonika T. Gibsa]].

sentences: {{Commonscat|Sports in India|Sports Indijā}}

sentences:
{{Commons|Berlin Wall|Berlīnes mūris}}
{{Kategorijas pamatraksts|Berlīnes mūris}}
'''Berlīnes mūris''' bija robeža starp [[Rietumberlīne|Rietumberlīni]] un [[Vācijas Demokrātiskā Republika|Austrumvāciju]].

sentences:
'''Trigonometriska funkcija''' ir jebkura no [[funkcija|funkcijām]] sin ''x'', cos ''x'', tg ''x'', ctg ''x'', sec ''x'' un cosec ''x'', kur arguments ''x'' ir [[leņķis]]. Raksturīga šo funkciju īpašība ir to periodiskums.<br />
Ne katra periodiska funkcija, kuras arguments ir leņķis, ir trigonometriska funkcija. Piemēram, funkcija <math>e^{\sin x} + \cos x</math> nav trigonometriska funkcija.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ftalskābes izomēru struktūrformulas
|ķīmiskā formula=C6H4(COOH)2
|molmasa=166,14
|blīvums=''o''-ftalskābei 1593 kg/m3
''m''-ftalskābei 1526 kg/m3
''p''-ftalskābei 1522
|kušanas temperatūra=''o''-ftalskābei 210 °C
''m''-ftalskābei 346 °C
''p''-ftalskābei 402 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ftalskābe - sadalās
''m''-ftalskābe - sublimējas
''p''-ftalskābe - sublimējas
}}
'''Ftalskābe''' (benzoldikarbonskābe, C6H4(COOH)2) ir vienkāršākā aromātiskā divvērtīgā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Visi ftalskābes [[izomēri]] ir bezkrāsainas cietas vielas, kas nešķīst ūdenī (relatīvi labāk šķīst ''o''-ftalskābe). Ftalskābes sāļus un esterus sauc par '''ftalātiem'''.

sentences: '''26. jūlijs''' ir gada 207. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (208. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 158 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Radio pirāti
| attēls = The boat that rocked poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Boat That Rocked''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Ričards Kērtiss]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Hilarija Bevana Džonsa]]
| scenārija autors = Ričards Kērtiss
| galvenajās lomās = * [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Niks Frosts]]
* [[Kenets Brana]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2009|4|1|Apvienotā Karaliste|2009|4|16|Vācija|2009|5|6|Francija|2009|11|13|ASV|}}
| ilgums = 132 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/boat-rocked-2009|title=The Boat That Rocked|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 17, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191017162209/https://bbfc.co.uk/releases/boat-rocked-2009|archivedate={{dat|2019|10|17||bez}}}}</ref>
| valsts = * {{GBR}}
* {{DEU}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=boatthatrocked.htm|title=Pirate Radio|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 17, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|36,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Radio pirāti"''' ({{val|en|The Boat That Rocked}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ričards Kērtiss]]. Galvenās lomas atveido [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Bills Naijs]], [[Rīss Ivanss]], [[Niks Frosts]] un [[Kenets Brana]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|4|1||bez}} Apvienotajā Karalistē.

sentences: '''Mājlops''' ir [[zīdītāju klase]]s<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 407. lpp.</ref> lauksaimniecības [[mājdzīvnieks]], kurš tiek turēts, lai cilvēks iegūtu [[barība|barību]], [[piens|pienu]], [[āda]]s un/vai [[vilna|vilnu]]. Daži no mājlopiem ir [[govs|govis]], [[cūka]]s, [[aita]]s, [[kaza]]s, [[trusis|truši]] un citi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Bed_bug,_Cimex_lectularius.jpg
| att_nosaukums = [[Gultas blakts]] (''Cimex lectularius'')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| virskārta=Paraneoptera
| virskārta_lv=Blakšveidīgie
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| apakškārta    = Heteroptera
| apakškārta_lv =Blaktis
| infrakārta = Cimicomorpha
| infrakārta_lv = Asinsblakšveidīgie
| virsdzimta = Cimicoidea
| virsdzimta_lv = Asinsblakšu virsdzimta
| dzimta = Cimicidae
| dzimta_lv = Asinsblaktis
| iedalījums    =
| binomial=Cimicidae <small>([[Latreille]], 1802)</small>
| kategorijas= nē
}}
'''Asinsblaktis, asinsblakšu dzimta''' (''Cimicidae'') ir [[blaktis|blakšu]] (''Heteroptera'') dzimta, kas pieder pie [[asinsblakšu virsdzimta]]s (''Cimicoidea''). Dzimtā ir 74 sugas, kuras visas ir ektoparazīti. Tās barojas ar siltasiņu dzīvnieku [[asinis|asinīm]], galvenokārt parazitējot uz [[sikspārņi]]em un [[putni]]em.<ref name=phy>{{Tīmekļa atsauce |url=http://faculty.inverhills.edu/lford/The%20Phylogeny%20and%20Biogeography%20of%20the%20Cimicoidea%20pdf.pdf |title=The Phylogeny and Biogeography of the Cimicoidea (Insecta: Hemiptera) |access-date={{dat|2014|12|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304232357/http://faculty.inverhills.edu/lford/The%20Phylogeny%20and%20Biogeography%20of%20the%20Cimicoidea%20pdf.pdf |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> No 22 dzimtas ģintīm 12 ģinšu sugas barojas ar sikspārņu asinīm, 9 ģintis putnu asinīm un tikai vienas ģints — ''[[Cimex]]'' — sugas ir specializējušās uz dažādiem upuriem, tomēr to galvenais mērķis ir sikspārņi, putni un [[cilvēks|cilvēki]].<ref name=link>[http://link.springer.com/referenceworkentry/10.1007%2F978-1-4020-6359-6_257 Bed Bugs (Hemiptera: Cimicidae: Cimex spp.)]</ref> Asinblakšu izplatība aptver visu pasauli.<ref name=ohi/> [[Latvija|Latvijā]] mājo 2 asinsblakšu sugas: [[gultas blakts]] (''Cimex lectularius'') un [[bezdelīgu blakts]] (''Oeciacus hirundinis'').<ref name=lat>[http://latvijas.daba.lv/dzivnieki/posmkaaji/kukainhi/blaktis/ Latvijas Daba: Blaktis (Heteroptera)]</ref> Ir pieņemts, tās asinsblaktis, kuras barojas ar cilvēku asinīm, saukt par '''gultas blaktīm'''.<ref>[http://www.bulletinofinsectology.org/pdfarticles/vol61-2008-129-130balvin.pdf Revision of the West Palaearctic Cimex species. Preliminary report]</ref>

sentences: '''Molekulārie spēki''' ir [[mijiedarbība]]s spēki, kuri darbojas starp vielas [[molekula|molekulām]]. Ja molekulas savstarpēji nepievilktos, tad visas [[viela]]s jebkuros apstākļos atrastos tikai [[gāze|gāzveida]] stāvoklī. Tikai pateicoties molekulu pievilkšanās spēkiem, molekulas noturas cita pie citas un veido [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela|cietus ķermeņus]].

sentences:
uz vienu iedzīvotāju no 1500. līdz 2003. gadam]]
'''Pasaules ekonomika''' jeb '''pasaules saimniecība''' ir kopums vēsturiski izveidojušos sociālās darba dalīšanas rezultātā atsevišķu [[Tautsaimniecība|tautsaimniecības]] nozaru, kuras savstarpēji savieno [[Starptautiskā darba dalīšana|starptautiskā darba dalīšanas]] sistēma un starptautiskās ekonomiskās attiecības.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abrahams Gotlobs Verners
|     vārds_orig = ''Abraham Gottlob Werner''
|         attēls = Abraham Gottlob Werner.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Vērava, [[Prūsijas Karaliste]]
(Osečņica, [[Boleslavecas apriņķis]], [[Lejassilēzijas vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1817
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas Karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = WernerAG-signature.png
|   darba_vietas = [[Freibergas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Freibergas Universitāte]], [[Leipcigas Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[stratigrāfija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Serēna
| attēls = Serenaposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Serena''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Sjūzana Bīra]]
| producents = * [[Bens Kosgrovs]]
* [[Marks Kubans]]
* [[Stīvs Švarcs]]
* [[Pola Meja Švarca]]
* [[Tods Vāgners]]
* [[Niks Vešlers]]
| scenārija autors = [[Kristofers Kails]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Dženifere Lorensa]]
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Šons Heriss]]
* [[Tobijs Džounss]]
| mūzika = [[Johans Sēderkvists]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[2929 Entertainment]]''
* ''[[Chockstone Pictures]]''
* ''[[Nick Wechsler Productions]]''
| izplatītājs = * ''[[Magnolia Pictures]]''
* ''[[StudioCanal]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2014|10|13|Londonas filmu festivāls|2014|11|12|Francija|2015|3|27|ASV|}}
| ilgums = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/serena-2014|title=Serena|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 21, 2019|archive-date={{dat|2015|02|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150209063245/http://bbfc.co.uk/releases/serena-2014}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25-30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=serena.htm|title=Serena (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 21, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Serēna"''' ({{val|en|Serena}}) ir 2014. gada drāma, kas balstīta uz Rona Raša tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Sjūzana Bīra]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Dženifere Lorensa]], [[Rīss Ivanss]], [[Šons Heriss]] un [[Tobijs Džounss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|10|13||bez}} Londonas filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Klūgu vīrs
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|76 701}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Wicker-Man-The-(1975)#tab=summary|title=The Wicker Man (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|3|16}}}}</ref>
| budžets = 500 tūkstoši [[Sterliņu mārciņa|£]]
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{GBR}}
| ilgums = 88 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|6}}
| izplatītājs = * ''British Lion Films''
| studija = * ''British Lion Films''
| operators = [[Harijs Veksmens]]
| oriģinālnos = ''The Wicker Man''
| mūzika = [[Pols Džovanni]]
| aktieri = * [[Edvards Vudvards]]
* [[Brita Eklanda]]
* [[Daiena Silento]]
* [[Ingrīda Pita]]
* [[Kristofers Lī]]
| scenārijs = [[Entonijs Šefers]]
| producents = [[Pīters Snells]]
| režisors = [[Robins Hārdijs]]
| žanrs = šausmu filma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = The Wicker Man (1973 film) UK poster.jpg
| imdb =
}}'''"Klūgu vīrs"''' ({{Val|en|The Wicker Man}}) ir 1973. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] šausmu filma, kuras režisors ir [[Robins Hārdijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edvards Vudvards]], [[Brita Eklanda]], [[Daiena Silento]], [[Ingrīda Pita]] un [[Kristofers Lī]].

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg1-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oušenas 8
| attēls                   = OceansEightPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ocean's 8''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Gerijs Ross]]
| producents               =
* [[Stīvens Soderbergs]]
* [[Sjūzana Ekinsa]]
| scenārija autors         =
* Gerijs Ross
* [[Olīvija Milča]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Sandra Buloka]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Mindija Kalinga]]
* [[Sāra Polsone]]
* [[Nora Luma]]
* [[Rianna]]
* [[Helēna Bonema Kārtere]]
| mūzika                   =  [[Daniels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Smoke House Pictures]]''
* ''[[Larger Than Life Productions]]''
| izplatītājs              = ''Warner Bros. Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|6|5|Manhatana|2018|6|8|ASV|2018|6|15|Latvija|}}
| ilgums                   = 110 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oceans-8-2018|title=Ocean's 8|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 5, 2018|archive-date={{dat|2019|07|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190716051250/https://bbfc.co.uk/releases/oceans-8-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wbeventfilm2018c.htm|title=Ocean's 8 (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 7, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|297,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Oušenas 8"''' ({{val|en|Ocean's 8}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Gerijs Ross]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anna Hetaveja]], [[Sandra Buloka]], [[Keita Blanšeta]], [[Mindija Kalinga]], [[Sāra Polsone]], [[Nora Luma]], [[Rianna]] un [[Helēna Bonema Kārtere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|6|5||bez}} Manhatanā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gitija
 | official_name            = {{gree|Γύθειο}}
 | settlement_type          = Grieķijas pilsēta
 | image_skyline            = 20190509 376 gytheion.jpg
 | image_caption            = Gitijas krastmala.
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Reģionālā vienība
 | subdivision_name2        = [[Lakonijas nome|Lakonija]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 35,141
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 4279
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 36 | latm = 45 | lats = 42 | latNS = N
 | longd = 22 | longm = 33 | longs = 58 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 232 00
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 17
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Gitija''' ({{val|el|Γύθειο}}) ir neliela pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodas [[Peloponēsa]]s pussalas dienvidu daļā, [[Mani pussala]]s austrumu krastā (17 metrus v.j.l.), 171 km uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnām]] un 51 km uz dienvidaustrumiem no [[Kalame]]s. Pēc 2011. gada [[Kalikratisa reforma]]s pilsēta atrodas [[Austrummani dēms|Austrummani dēmā]]. Senos laikos tā bija [[Sparta (pilsēta)|Spartas]] pilsētas [[osta]].<ref>[https://ru.wikisource.org/wiki/%D0%A0%D0%A1%D0%9A%D0%94/Gythium Gythium]// Реальный словарь классических древностей / авт.-сост. Ф. Любкер ; Под редакцией членов Общества классической филологии и педагогики Ф. Гельбке, Л. Георгиевского, Ф. Зелинского, В. Канского, М. Куторги и П. Никитина. — СПб., 1885. — С. 585.</ref> Pie Gitijas atrodas senā [[Kranaja]], neliela sala, uz kuras pēc [[sengrieķu mitoloģija]]s [[Parīds]] no [[Troja]]s un [[Trojas Helēna|Helēna]] no Spartas pavadīja kopā savu pirmo nakti, pirms došanās uz Troju, kas noveda pie [[Trojas karš|Trojas kara]].

sentences:
un tās tuvumā, pēc [[Antropoloģija|antropologa]] Roberta Frosta novērtējuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cogweb.ucla.edu/ep/Frost_06.html|title=Frost: Why Do Europeans Have So Many Hair and Eye Colors?|website=cogweb.ucla.edu|access-date=2021-07-26}}</ref>]]
'''Acu krāsa''' ir [[acs]] [[varavīksnene]]s [[krāsa]], ko nosaka [[pigments|pigmentu]] tips un daudzums tajā. Acu krāsa ir viena no [[Fenotips|fenotipiskajām]] pazīmēm, kuru nosaka vairāku [[gēni|gēnu]] variācijas.

sentences:
{{cita nozīme|minerālu|ciemu|Dolomīts (Salas pagasts)}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Dolomīts
|attēls=
|att_paraksts=Dolomīta paraugs
|klase=karbonātu minerāli
|ŠtruncaID=05.AB.10
|ķīm_formula=CaMg(CO3)2
|singonija=[[trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=balts, pelēks, dzeltenīgs, iezaļgans
|svītra=balta
|habituss=sīkgraudaini vai slēptkristāliski agregāti, retumis lielāki kristāli
|skaldnība=ļoti laba pa {1011} ([[romboedrs|romboedriska]])
|lūzums=gliemežnīcas veida
|cietība=3,5—4,5
|spīdums=stiklains
|caurspīdīgums=caurspīdīgs līdz vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,679–1,681 nε = 1,500
|blīvums=2,85—2,95
}}
'''Dolomīts''' (arī plienakmens un radze) ir ļoti izplatīts [[nogulumieži|nogulumiežu]] [[minerāls]], kas pieder pie [[karbonāti]]em. No minerāla dolomīta sastāv tāda paša nosaukuma monominerāls iezis. Ķīmiski dolomīts sastāv no [[kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] un [[magnija karbonāts|magnija karbonāta]], tā formula ir CaMg(CO3)2 (to var uzskatīt par dubultā sastāva minerālu, kas sastāv no [[kalcīts|kalcīta]] CaCO3 un [[magnezīts|magnezīta]] MgCO3). Mālainu dolomītu sauc par [[dolomītmerģelis|dolomītmerģeli]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Bartolomē de las Kasass
|     vārds_orig = ''Bartolomé de las Casas''
|         attēls = Fray Bartolomé de las Casas.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Marko Polo 16. gadsimta gravīrā
|     dz_dat_alt = [[1484]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Seviļa]], [[Kastīlijas karaliste]] (tagad {{ESP}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1566
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Madride]], [[Kastīlijas karaliste]] (tagad {{ESP}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Spānija|spānis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Bartolome de las Casas - signature - 1559.JPG
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Bartolomē de las Kasass''' ({{val|es|Bartolomé de las Casas}}, dzimis 1484. gadā [[Seviļa|Seviļā]], miris {{dat|1566|7|18||bez}} [[Madride|Madridē]]) bija [[spāņi|spāņu]] garīdznieks,  [[dominikāņi|dominikāņu]] mūks, pirmais [[Čjapasa]]s [[arhibīskaps]], viens no pirmajiem [[indiāņi|indiāņu]] tiesību aizstāvjiem. Izdevis arī darbus par [[Jaunā Pasaule|Jaunās Pasaules]] apgūšanas vēsturi.

sentences: Šī ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[gotiskais roks|gotiskā roka]] mūzikas grupas '''[[London After Midnight]] diskogrāfija'''.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Ludvigs Vitgenšteins
|          vārds_orig = ''Ludwig Wittgenstein''
|              attēls =Ludwig Wittgenstein, Pencil on board2.png
|          att_izmērs =150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1889
|          dz_mēnesis =4
|            dz_diena =26
|            dz_vieta =[[Vīne]],  [[Austroungārija]]
|              m_gads =1951
|           m_mēnesis =4
|             m_diena =29
|             m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
|           pilsonība =[[Apvienotā Karaliste]]
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[analītiskā filozofija]]
|           intereses =[[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[loģika]], [[valodas filozofija]], [[matemātikas filozofija]], [[prāta filozofija]]
|              idejas =
|          alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Gotlobs Frēge|Frēge]], [[Bērtrands Rasels|Rasels]], [[Artūrs Šopenhauers|Šopenhauers]], [[Džordžs Mūrs|Mūrs]], [[Pjēro Srafa|Srafa]], [[Viljams Džeimss|Džeimss]], [[Franks Ramzejs|Ramzejs]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Sērens Kirkegors|Kirkegors]], [[Ļevs Tolstojs|Tolstojs]], [[Fjodors Dostojevskis|Dostojevskis]], [[Heinrihs Rudolfs Hercs|Hercs]], [[Ludvigs Bolcmanis|Bolcmanis]], [[Karls Krauss|Krauss]], [[Oto Veiningers|Veiningers]], [[Svētais Augustīns]], [[Johans Volfgangs fon Gēte|Gēte]], [[Osvalds Špenglers|Špenglers]]
|          ietekmējis =[[Bērtrands Rasels|Rasels]], [[Elizabete Anskomba|Anskomba]], [[Gilberts Rails|Rails]], [[Vīnes pulciņš]], [[Loģiskais pozitīvisms]], [[Analītiskā filozofija]], [[Ikdienas valodas filozofija]]
|               darbi =[[Tractatus Logico-Philosophicus]] (1921)
[[Philosophical Investigations]] (1951)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Ludvigs Jozefs Johans Vitgenšteins''' ({{val-de|Ludwig Josef Johann Wittgenstein}}, dzimis {{dat|1889|4|26}}, miris {{dat|1951|4|29}}) bija [[Austrija|austriešu]] filozofs, viens no ietekmīgākajiem 20. gadsimtā. Vitgenšteins savas dzīves laikā īpaši pievērsies lingvistikas pētīšanai.

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Džāmas minarets
| Image       =
| State Party = {{flag2|Afghanistan}}
| Type        = Kultūra
| Criteria    = ii, iii, iv
| ID          = 211
| Region      = Āzija un Klusā okeāna reģions
| Year        = 2002
| Session     = 26.
| Danger      = 2002—pašlaik
| locmapin    = Afghanistan
| latitude    = 34.396667
| longitude   = 64.516111
}}
'''Džāmas minarets''' ({{val|fa|منار جام}}, ''Minār-e Ǧām'') ir 65 metrus augsts [[minarets]], kas tika uzcelts ap 1190. gadu no ķieģeļiem. Slavens ar sarežģīto ķieģeļu, apmetuma un glazēto flīžu apdari. Atrodas gandrīz nepieejamā reģionā [[Gouras province|Gouras provincē]], [[Afganistāna|Afganistānā]], pie [[Harīrūda]]s.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = Tokyo Mew Mew
| show_name_2          = 東京ミュウミュウ
| bgcolour             = pink
| color text           =
| image                = Mewmew.jpg
| caption              = ''Tokyo Mew Mew'' pirmā sējuma vāks
| genre                =
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             = [[japāņu valoda|japāņu]]
| num_seasons          = 2
| num_episodes         = 52
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              = ''[[Pierrot]]''
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{dat|2002|4|6|N|bez}}
| last_aired           = {{dat|2003|3|29|N|bez}}
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}
'''''Tokyo Mew Mew''''' ({{val-ja|東京ミュウミュウ}}, ''Tōkyō Myū Myū''), pazīstama arī kā '''''Mew Mew Power''''', ir japāņu [[manga]]s sērija, kuru uzrakstījis [[Reiko Jošida]] un ilustrējis [[Mia Ikumi]]. Šī sērija tika publicēta žurnālā ''[[Nakayoshi]]'' no 2000. gada septembra līdz 2003. gada februārim un vēlāk no 2003. gada aprīļa līdz 2004. gada maijā to visu septiņos ''[[tankōbon]]'' sējumos publicēja lielākais [[Japāna]]s grāmatu un laikrakstu izdevējs ''[[Kodansha]]''. [[Anime]] veidota 2002. gadā studijā ''[[Pierrot]]''.

sentences:
[[Kategorija:Ģeologi| ]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares un valsts]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Heims
|         attēls = Georg Heym.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1887
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = Hiršberga, [[Vācijas impērija]]
([[Jeleņa Gura]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1912
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Vācijas impērija]]
({{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Heym Signature.gif
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =1907-1912
|          žanri =[[dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni =[[ekspresionisms]]
|slavenākie darbi = ''Die ewige Tag''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[File:De template.svg|thumb|Diferenciālvienādojums attēlots]]
'''Diferenciālvienādojums''' ir [[vienādojums]], kas satur nezināmas [[funkcija]]s [[atvasinājums|atvasinājumus]] un [[Diferenciālrēķins|diferenciāļus]]. Tos parasti izveido, risinot dažādas [[matemātika]]s, [[fizika]]s un [[tehnoloģija]]s problēmas un uzdevumus. Ja diferenciālvienādojums satur viena [[arguments|argumenta]] funkciju, tad to sauc par parasto diferenciālvienādojumu, bet, ja satur vairāku argumentu funkciju, — par parciālo diferenciālvienādojumu.

sentences:
{{vārdtelpas}}
'''Dalībnieka lapa''' ir Vikipēdijas lapas veids, kurā katrs dalībnieks var publicēt informāciju par sevi, savu darbību Vikipēdijā vai arī izmantot jebkuriem citiem mērķiem, kas atbilst Vikipēdijas [[Vikipēdija:Dalībnieku uzvedības noteikumi#Vispārīgie noteikumi|vispārīgajiem dalībnieku uzvedības noteikumiem]]. Tā tiek atzīmēta ar [[Vikipēdija:Vārdtelpa|vārdtelpas]] kodu 2.
Katrai dalībnieka lapai ir arī piesaistīta dalībnieka diskusiju lapa, kura ir domāta diskusijām, kas ir saistītas ar konkrēto dalībnieku un tā devumu Vikipēdijā. Uz šo diskusiju lapu attiecas iepriekš minētie noteikumi un [[Vikipēdija:Dalībnieku_uzvedības_noteikumi#Diskusijas|diskusiju noteikumi]]. Dalībnieka diskusiju lapa tiek atzīmēta ar vārdtelpas kodu 3.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''Hard Rock Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = zāle
| scoreboard =
| cost = 115 miljoni [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Maiami "Dolphins"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (1987—pašlaik)
[[Floridas "Marlins"]] ([[Augstākā beisbola līga|MLB]]) (1993—2011)
[[Maiami Masters|Miami Open]] (teniss) (2019—pašlaik)
[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball = 64 767
| cap_other_label = Teniss
| cap_other = 14 000
| embedded =
| website = {{URL|http://hardrockstadium.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 25
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = 200127-H-PX819-0092.jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Florida|Maiamigārdensa}}
| map_type = Maiami
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 57
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|1987|8|16||bez}}
| built = 1985—1987
| broke_ground = {{dat|1985|12|1||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 29
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 20
| longm = 14
| longd = 80
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''Hard Rock Stadium''''' ir [[stadions]] [[Maiamigārdensa|Maiamigārdensā]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komanda [[Maiami "Dolphins"]].

sentences: '''11. maijs''' ir gada 131. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (132. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 234 dienas.

sentences:
{{Commonscat|Cellists by country|Čellisti pēc valsts}}
[[Kategorija:Čellisti| ]]
[[Kategorija:Mūziķi pēc valsts| Czellisti]]

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Tonga]]
[[Kategorija:Tonga]]

sentences:
raktuves Čīlē]]
'''Kalnrūpniecība''' ir [[rūpniecība]]s nozare, kurā nodarbojas ar [[derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] ieguvi, kā arī ar to izpēti un bagātināšanu. Sīkāk kalnrūpniecība tiek iedalīta iežu ieguves rūpniecībā un iežu apstrādes rūpniecībā. Lai iegūtu derīgos izrakteņus, tiek veidotas '''raktuves'''. Raktuves iedala atklātajās, apakšzemes un zemūdens raktuvēs. Lai iegūtu šķidrus vai gāzveida izrakteņus, piemēram, [[nafta|naftu]], tiek veikti [[urbums|urbumi]].

sentences: '''Rihtera skala''' ir skaitļu [[skala]], kuru 1935. gadā izveidoja [[Čārlzs Rihters]], lai izteiktu [[zemestrīce]]s stiprumu jeb '''magnitūdu'''. Rihtera skala ir [[logaritmiska skala]], kur magnitūdas maksimālā vērtība ir 10. Pēc novecojušas definīcijas, magnitūda ir nosacīta mērvienība, kas norāda zemestrīcē vai eksplozijā izdalītās [[enerģija]]s daudzumu uz platības vienību,<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 441. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> tomēr mūsdienās tiek ieteikts terminu 'magnitūda' lietot kā sinonīmu zemestrīces stiprumam.<ref>[http://termini.lza.lv/article.php?id=338 LZA TK protokols Nr. 4/1117 (11.11.2014)]</ref> Agrāk lietoja arī jēdzienu "balles pēc Rihtera skalas", bet mūsdienās tas aizstāts ar magnitūdas vērtībām, un biežāk lietotā seismiskās magnitūdas skala ir momenta magnitūdas skala. Magnitūdas skalu vērtības nedrīkst jaukt ar intensitātes skalu vērtībām (sk. [[Merkalli skala]]).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Mohammads ibn Zakarija ar Rāzī
| vārds_orig = {{ara|ابوبكر محمّد زکرياى رازى}}
| attēls = Zakariya Razi 001.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 854
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Reja (Irāna)|Reja]], [[Irāna]]
| m_dat_alt = [[932]]. vai [[925]]. gadā
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = [[Reja (Irāna)|Reja]], [[Irāna]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = Ķīmija, medicīna, filozofija
| grāds =
| darba_vietas =
| akad_amats =
| alma_mater =
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Abū Bakrs Mohammads ibn Zakarija ar Rāzī''' ({{val|fa|ابوبكر محمّد زکرياى رازى}}; dzimis {{dat|854}}, miris {{dat|925}}), latinizētā vārda forma — '''Razess''',<ref name="lpe" /> bija persiešu<ref name="The story of medicine" /><ref name="Health, civilization, and the state: a history of public health from ancient to modern times" /> [[polimāts]], [[ārsts]], [[alķīmija|alķīmiķis]], [[filozofs]]. Nozīmīga persona [[medicīna]]s vēsturē.

sentences:
{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1990|11|12}}
| birth_place =
| caps1 = 95
| caps2 = 120
| caps3 = 108
| clubnumber = 16
| clubs1 = {{flaga|Skotija}} [[Hamilton Academical F.C.|Hamilton Academical]]
| clubs2 = {{flaga|Anglija}} [[Wigan Athletic F.C.|Wigan Athletic]]
| clubs3 = {{flaga|Anglija}} [[Everton F.C.|Everton]]
| countryofbirth = {{vieta|Skotija|Glāzgova}}
| currentclub = {{flaga|Skotija}} [[Celtic FC|Celtic]]
| goals1 = 13
| goals2 = 7
| goals3 = 6
| height = 180
| image = 1 james mccarthy everton 2015.jpg
| caption = Makārtijs 2015. gadā
| nationalcaps2 = 2
| nationalgoals1 = 1
| nationalgoals2 = 2
| nationalteam1 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U17
| nationalteam2 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U18
| nationalyears2 = 2007
| nationalyears1 = 2007
| nationalcaps1 = 3
| pcupdate = {{dat|2024|01|26|SK|bez}}
| name =
| playername = Džeimss Makārtijs
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| years1 = 2006–2009
| years2 = 2009–2013
| years3 = 2013–2019
| nationalcaps3 = 2
| nationalcaps4 = 7
| nationalcaps5 = 43
| nationalgoals3 = 0
| nationalgoals4 = 1
| nationalgoals5 = 0
| nationalteam3 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U19
| nationalteam4 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U21
| nationalteam5 = {{fb|Īrija}}
| nationalyears3 = 2007–2008
| nationalyears5 = 2010–2020
| nationalyears4 = 2008–2011
| caps4 = 49
| clubs4 = {{flaga|Anglija}} [[Crystal Palace F.C.|Crystal Palace]]
| goals4 = 0
| years4 = 2019–2021
| clubs5 = {{flaga|Skotija}} [[Celtic FC|Celtic]]
| years5 = 2021–
| caps5 = 12
| goals5 = 0
}}'''Džeimss Makārtijs''' ({{Val|en|James McCarthy}}, dzimis {{Dat|1990|11|12}}) ir [[Īri|īru]] [[futbolists]], spēlē [[Pussargs (futbols)|pussarga]] pozīcijā, [[Īrijas futbola izlase|Īrijas futbola izlases]] dalībnieks. Kopš 2021. gada Makārtijs pārstāv [[Skotijas futbola Premjerlīga|Skotijas Premjerlīgas]] komandu [[Celtic F.C.|''Celtic'']].

sentences: '''Blīvuma funkcionāļa teorija''' jeb DFT ({{val|en|Density-functional theory}}) ir viena no visplašāk izmantotajām ''ab initio'' [[atoms|atomu]], [[Molekula|molekulu]], [[Kristāls|kristālu]], virsmu un to mijiedarbību skaitļošanas metodēm.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Argaman|first=Nathan|last2=Makov|first2=Guy|date=2000-01-XX|title=Density functional theory: An introduction|url=http://aapt.scitation.org/doi/10.1119/1.19375|journal=American Journal of Physics|language=en|volume=68|issue=1|pages=69–79|doi=10.1119/1.19375|issn=0002-9505}}</ref> DFT daudzelektronu sistēmas var tikt aprēķinātas, izmantojot [[funkcionālis|funkcionāļus]] (jeb funkcijas no funkcijām). DFT gadījumā funkcionāļi ir atkarīgi no [[Elektronu blīvums|elektronu blīvuma]]. DFT ir viena no populārākajām metodēm, kas pieejamas skaitļošanas [[Fizika|fizikā]] un [[Ķīmija|ķīmijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Cilvēka imūndeficīta vīruss
|           attēls = HIV-budding-Color.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = CIV iekrāsots zaļā krāsā
|           valsts = Virus
|        valsts_lv = Vīrusi
|           dzimta = Retroviridae
|        dzimta_lv = Retrovīrusi
|            ģints = Lentivirus
|         ģints_lv = Lentivīrusi
|             suga =
|          suga_lv =
|           suga_r =
|         binomial =
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = 2 sugas:
* Cilvēka imūndeficīta vīruss-1 (''HIV''-1)
* Cilvēka imūndeficīta vīruss-2 (''HIV''-2)
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Maunakea
| Nosaukums2           = ''Mauna Kea''
| Photo                = Mauna Kea from the ocean.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Havajas
| paraksta_izvietojums = left
| latd= 19|latm= 49|lats= 12|latNS=N
| longd= 155|longm= 28|longs= 12|longEW=W
| Augstums            = 4205
| Relatīvais_augstums =
| Atrašanās vieta     = [[Havajas]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Kalnu grēda         =
| Augstiene           =
| Kāpums              =
| Parent peak         =
| Coordinates         =
| Topographic map     =
| Type                = [[Vulkāns]]
| Volcanic_Arc/Belt   =
| Age                 =
| Last eruption       = 6000—4000 gadus iepriekš
| First ascent        =
| Easiest route       =
| Grid_ref_UK         =
| Grid_ref_Ireland    =
| Listing             =
| Translation         =
| Language            =
| Pronunciation       =
}}
'''Maunakea''' (''Mauna Kea'') ir [[vulkāns]] [[Havajas|Havaju salās]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā augstums virs jūras līmeņa ir 4205 m, tādējādi šī ir augstākā [[Havajas|Havaju štata]] virsotne. Tomēr lielākā daļa vulkāna atrodas zem ūdens — tā kopējais augstums no pamatnes okeāna gultnē līdz virsotnei ir 10 200 m, kas ir daudz vairāk nekā lielākajam kalnam pasaulē — [[Everests|Everestam]] (8848 m). Maunakea ir aptuveni divus miljonus gadu vecs, pēdējais vulkāna izvirdums noticis pirms aptuveni 4600 gadiem. Havajiešu mitoloģijā Havaju salas kalnu virsotnes ir svētas, Maunakea virsotne savukārt ir vissvētākā.

sentences:
[[Kategorija:Dziedātājas]]
[[Kategorija:Austrālijas mūziķes|Dziedātājas]]
[[Kategorija:Austrālijas dziedātāji| Dziedātājas]]

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Pavlo Li
 |    vārds_orig = ''Павло Лі''
 |        attēls = Павло Лі.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|1988|7|10}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Krimas apgabals|Eipatorija}}
 |     m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|2022|3|6|1988|7|10}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{vieta|Ukraina|Kijivas apgabals|Irpiņa}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{UKR}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = aktieris, televīzijas raidījumu vadītājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Pavlo Li''' ({{val|uk|Павло Романович Лі}}, dzimis {{dat|1988|7|10}}, miris {{dat|2022|3|6}}) bija [[Ukraina|ukraiņu]] aktieris un televīzijas raidījumu vadītājs. Sākoties [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukumam Ukrainā]] kara pirmajā dienā iestājās Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēkos. Gājis bojā kaujā, kad Krievijas spēki bombardēja [[Irpiņa]]s pilsētu netālu no galvaspilsētas [[Kijiva]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbc.com/news/world-europe-60659363|title=Ukrainian actor Pasha Lee killed in Russian bombardment|publisher=BBC News}}</ref>

sentences:
'''Krustleņķis''' ir divi [[Leņķis|leņķi]], kas veidojas, krustojoties divām taisnēm, un kuri nav [[Blakusleņķis|blakusleņķi]]. Krustleņķi ir vienādi. Krustleņķi vienmēr ir mazāki nekā izstiepts leņķis.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 61. lpp.</ref>
{| class="wikitable"
!Termins
!Krustleņķi
|-
|'''Definīcija'''
|Krustleņķi ir divi tādi leņķi, kuriem ir kopīga virsotne, bet malas ir pa pāriem pretēji stari.
|-
|'''Zīmējums'''
|
|-
|'''Paskaidrojums'''
|∢'''''MNK''''' un ∢'''''LNR''''' ir blakusleņķi.
|-
|'''Īpašības'''
|∢'''''MNK''''' = ∢'''''BOC'''''.
|}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 21 grams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1547798017/|title=21 Grams |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|10}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 124 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2003|11|21|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| studija = ''This Is That Productions''
| operators = [[Rodrigo Prjeto]]
| oriģinālnos = ''21 Grams''
| mūzika = [[Gustavo Santaolalja]]
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
| scenārijs = [[Giljermo Arrjaga]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Roberts Salerno]]
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = 21 grams movie.jpg
| imdb =
}}'''"21 grams"''' ({{Val|en|21 Grams}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Naomi Votsa]], [[Benisio del Toro]], [[Melisa Leo]] un [[Šarlote Gensbūra]]. "21 grams" ir otrā filma Injaritu "nāves" filmu triloģijā pēc "[[Mīla - kuce]]" (2000) un pirms "[[Bābele (filma)|Bābele]]" (2006).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Heinrihs fon Strīks
| vārds_orģ           = ''Heinrich Eduard Karl von Stryk''
| attēls              = Heinrihs fon Štriks.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = [[Vidzemes landmaršals]] (1918-1919)
| amats               = [[Baltijas hercogiste]]s reģentu padomes ārlietu komisārs
| term_sākums         = {{dat|1918|11|11|N}}
| term_beigas         = {{dat|1919|2|20|N}}
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1873|7|16}}
| dzim_vieta          = Volvetu muiža, [[Pērnavas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1938|9|10|1873|7|16}}
| mir_vieta           = [[Neibrandenburga]], [[Mēklenburga]] (tagad {{GER}})
| apglabāts           =
| tautība             = [[vācbaltietis]]
| partija             =
| tēvs                = Aleksandrs Oskars fon Strīks (1830-1902)
| māte                = Vilhelmīne Frīderike fon Kube (1842-1916)
| dzīvesb             = Emma Auguste fon Mellina (1884-1927), Irēna fon Keizerlinga (1890-1973)
| bērni               =
| profesija           = [[tiesību zinātne|Jurists]]
| alma_mater          = [[Tērbatas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Kremācija''' (no {{val|la|cremare}} — ‘sadedzināt’) ir mirstīgo atlieku sadedzināšana. Mūsdienās kremācija tiek veikta [[krematorija]]s krāsnī, tomēr dažādās valstīs, tostarp [[Indija|Indijā]] un [[Nepāla|Nepālā]], sena tradīcija ir kremācija [[Ugunskurs|ugunskurā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zilais samts
| operators = [[Frederiks Elmess]]
| attēls =  Blue Velvet (1986).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija, trilleris
| režisors = [[Deivids Linčs]]
| producents = [[Freds Karuzo]]
| scenārijs = Deivids Linčs
| aktieri = * [[Kails Maklahlens]]
* [[Izabella Roselīni]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Lora Derna]]
* [[Houpa Lenga]]
* [[Džordžs Dikersons]]
* [[Dīns Stokvels]]
| mūzika = [[Andželo Badalamenti]]
| oriģinālnos = ''Blue Velvet''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[De Laurentiis Entertainment Group]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1986|9|12|Toronto starptautiskais kinofestivāls|1986|9|19|ASV|}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl155616769/weekend/|title=Blue Velvet (1986) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= June 23, 2021}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Zilais samts"''' ({{Val|en|Blue Velvet}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' mistērijas [[trilleris]], kura režisors ir [[Deivids Linčs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kails Maklahlens]], [[Izabella Roselīni]], [[Deniss Hopers]], [[Lora Derna]], [[Houpa Lenga]], [[Džordžs Dikersons]] un [[Dīns Stokvels]]. Filma ir nosaukta pēc tāda paša nosaukuma 1951. gada dziesmas.

sentences: '''Programmētāju diena''' ir profesijas svētki, ko atzīst daudzi tehnoloģiju un [[programmēšana]]s uzņēmumi visā pasaulē, bet [[Krievija|Krievijā]] tai pat ir oficiāls statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |title=Президент России подписал указ об утверждении Дня программиста |access-date={{dat|2013|09|13||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20120711020648/http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |archivedate={{dat|2012|07|11||bez}} }}</ref> Programmētāju dienu atzīmē gada 256. dienā (100 [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]], 28), kas iekrīt [[13. septembris|13. septembrī]] [[īsais gads|īsajos gados]], [[12. septembris|12. septembrī]] - [[garais gads|garajos]].

sentences: '''Šūnas elpošana''' ir [[vielmaiņa]], kurā tiek šķelti [[ogļhidrāti]] un citi starpprodukti, tajā pašā laikā sintezējot [[Adenozīntrifosforskābe|ATF]]. Šūnas elpošana iedalās aerobā elpošanā, kuras norisei nepieciešams [[skābeklis]] [[Mitohondrijs|mitohondriju]] darbībai, un anaerobā elpošanā, kuras norisei nav nepieciešams skābeklis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|page:146|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 146-148.lpp|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=17.10.2021.|date=2001. gads}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Forbes}}
'''''Forbes'' 100 slavenības''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''Forbes Celebrity 100'') ir ikgadējs saraksts, ko apkopo žurnāls ''[[Forbes]]''. Šāds saraksts tiek veidots kopš 1999. gada. Saraksta mērķis ir uzskaitīt 100 visspēcīgākās slavenības pa publicēto gadu. Faktori, kas tiek ņemti vērā, ietver ienākumus, ''[[Google]]'' meklēšanas rezultātus, [[fandoms|fanu bāzes]], ieskaitot klipus un žurnālu vākus.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Vipers
|     vārds_orig = ''Robert Wipper
Роберт Юрьевич Виппер''
|         attēls = Wipper Robert Yurievich.gif
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = Roberts Vipers 1910. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1859
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Maskava}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava}}
|   dzīves_vieta = [[Maskava]]
 [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[austrietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Boriss Vipers]]
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
[[Maskavas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
|        zinātne = Vēsture
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = Darba Sarkanā Karoga ordenis
[[Ļeņina ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tātad... Karš!
| attēls                   = This Means War Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''This Means War''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, spiegu filma
| režisors                 = [[MakDžī]]
| producents               =
* [[Saimons Kinbergs]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Roberts Simondss]]
* [[Vills Smits]]
| scenārija autors         =
* [[Timotijs Doulings]]
* Saimons Kinbergs
| galvenajās lomās         =
* [[Kriss Pains]]
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Tils Šveigers]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Robert Simonds Productions]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              =  ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2012|2|17||bez}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/means-war-2012|title=This Means War|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 5, 2018|archive-date={{dat|2015|09|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150920141217/http://www.bbfc.co.uk/releases/means-war-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thismeanwar.htm|title=This Means War (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 5, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|156,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tātad... Karš!"''' ({{val|en|This Means War}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[MakDžī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kriss Pains]], [[Toms Hārdijs]], [[Rīza Viterspūna]] un [[Tils Šveigers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|2|17||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Eirovīzijas dziesmu konkurss]]
[[Kategorija:Dziesmas]]

sentences: '''Svārstību kontūrs''' ir [[elektriskā ķēde]], kura satur savā starpā savienotus [[kondensators|kondensatoru]] un [[induktivitātes spole|induktivitātes spoli]]. Šādā ķēdē var tikt ierosinātas un uzturētas elektriskās [[strāva]]s un [[spriegums|sprieguma]] [[svārstības]].

sentences: '''Bārs''' (no {{val|el|βάρος}} (''baros'') — 'smagums') ir [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]] mērvienība. Viens bārs ir aptuveni vienāds ar vienu atmosfēru. Tas ir 105 N/m² jeb 100 000 Pa. Meteoroloģijā parasti izmanto milibāru (0,001 bārs jeb 1/1000 no bāra; 1000 dyn/cm² jeb 0,986923×10−3 atm). Atmosfēras spiediena noteikšanai uz citām [[planēta|planētām]] bieži izmanto mikrobāru jeb bāra miljono daļu.

sentences: '''2011. gada Bahreinas nemieri''' jeb '''Pērļu revolūcija''' ({{val-ar|ثورة الؤلؤ}}) bija vispārējs tautas protestu vilnis [[Bahreina|Bahreinā]] 2011. gada pavasarī, pieprasot valsts demokratizāciju. Protesti tika apspiesti ar bruņotu spēku, tautas vadoņi notiesāti.

sentences: '''Globālā jūras negadījumu un drošības sakaru sistēma''' (angļu: ''Global Maritime Distress and Safety System'', GMDSS) ir vispasaules sistēma automātiskai avārijas signālu pārraidei kuģiem jūrā, kuru kā daļu no [[Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras|Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras]] (''International Convention for the Safety of Life at Sea'', SOLAS) ir izstrādājusi Apvienoto Nāciju Organizācijas [[Starptautiskā Jūras organizācija]] (''International Maritime Organization'', IMO).<ref>[https://wwwcdn.imo.org/localresources/en/OurWork/Safety/Documents/GMDSSandSAR1999.pdf Shipping Emergencies - Search and Rescue and the GMDSS] International Maritime Organization 1999. gada marts. 7. lpp. Skatīts: 2024. gada 13. februārī</ref>

sentences: '''B2B mārketings''', dažreiz latviskots kā '''izmantotāju tirgus''', nāk no [[Angļu valoda|angļu valodas]] ''business-to-business'' (B2B) un apzīmē starp uzņēmumiem notiekošus [[pārdošana]]s darījumus un to [[Tirgzinība|mārketingu]]. B2B mārketings koncentrējas uz pakalpojumiem, produktiem un izejvielām, kas citiem uzņēmumiem nepieciešami savas darbības nodrošināšanai un produktu ražošanai. Piemēram, auto ražotāji iepērk lielu daļu detaļu no daudziem citiem ražotājiem - metālu, riepas, akumulatorus, audio sistēmas u.c., lai izgatavotu savu gala produktu.<ref>[http://www.businessnewsdaily.com/5000-what-is-b2b.html What Is B2B?]</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Krāslava (nozīmju atdalīšana)|Krāslava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Krāslava
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Kraslava (pilsetas centrs).jpg
 | image_caption            = Krāslavas pilsētas centrs
 | image_flag               =
 | flag_link                =
 | image_shield             = Coat_of_Arms_of_Krāslava.svg
 | shield_link              = Krāslavas ģerbonis
 | pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position = left
| latd  = 55| latm  = 53| lats  = 42| latNS  = N
| longd = 27| longm = 09| longs = 54| longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Krāslavas novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1923. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Citi
nosaukumi
 | seat                     = {{val|ltg|Kruoslova}}
{{val|la|Craslavia}}
 {{val|de|Kreslau}}
 {{val|ru|Краслава}}
 {{val|pl|Krasław}}
 | area_total_km2           = 8.5
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = 6691
 | population_as_of         = 2020
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 787
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-560(1-3)
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.kraslava.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Krāslava''' ({{val|ltg|Kruoslova}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf |title=Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis svareiguokī lāmumi 2019. godā |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2020. gada 3. janvārī |archive-date=2020. gada 25. Novembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20201125114948/https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf }}</ref> ir [[pilsēta]] [[Latvija]]s dienvidaustrumos [[Daugava]]s abos krastos ([[Latgale]]s un [[Sēlija]]s teritorijā), [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] centrs.

sentences:
{{cita nozīme|fazānu dzimtas ģinti|zvaigznāju|Pāvs (zvaigznājs)}}
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Peacock frontal.jpg
 | att_nosaukums = [[Zaļais pāvs]] (''Pavo muticus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Galliformes
 |      kārta_lv = Vistveidīgie
 |        dzimta = Phasianidae
 |     dzimta_lv = Fazānu dzimta
 |   apakšdzimta = Phasianinae
 |apakšdzimta_lv = Fazānu apakšdzimta
 |         ģints = Pavo
 |      ģints_lv = Pāvi
 |      binomial = Pavo <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Pāvi''' (''Pavo'') ir liela auguma [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') [[vistveidīgie|vistveidīgo]] putnu [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno divas [[suga]]s.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ World Bird List: Pheasants, partridges, francolins, 2020]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Pavo/57452 |title=Pavo genus |access-date={{dat|2013|05|28||bez}} |archive-date={{dat|2013|03|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130307110142/http://tolweb.org/Pavo/57452 }}</ref> [[pāvs|Pāvi]] ir vieni no vispazīstamākajiem [[putni]]em pasaulē, tos atpazīst pēc tēviņa krāšņās, vēdekļveida [[aste]]s, kurai pateicoties tie tiek uzskatīti par visskaistākajiem [[putni]]em pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://supercoolpics.com/2012/06/21/%D1%82%D0%BE%D0%BF-10-%D1%81%D0%B0%D0%BC%D1%8B%D1%85-%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%B2%D1%8B%D1%85-%D0%BF%D1%82%D0%B8%D1%86-%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%82%D1%8B-10-%D1%84%D0%BE%D1%82%D0%BE/ |title=Топ-10 самых красивых птиц планеты |access-date={{dat|2013|01|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130131141045/http://supercoolpics.com/2012/06/21/%D1%82%D0%BE%D0%BF-10-%D1%81%D0%B0%D0%BC%D1%8B%D1%85-%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%B2%D1%8B%D1%85-%D0%BF%D1%82%D0%B8%D1%86-%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%82%D1%8B-10-%D1%84%D0%BE%D1%82%D0%BE/ |archivedate={{dat|2013|01|31||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Observatorijas infokaste
|name            = Ondržejovas observatorija
|image           = Ondřejov Astron Observ DSCN0564.JPG
|caption         = Ondržejovas observatorija
|organization    =
|code            =
|location        = {{vieta|Čehija|Centrālčehijas apgabals|Prāgas Austrumu apriņķis|Ondržejova}}
| map = Čehija#Eiropa
| latd=49.915175|latNS=N
| longd=14.780994|longEW=E
|altitude        =
|weather         =
|established     = 1898
|website         =
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences:
ilustrācijā]]
'''Lielais darbs''' ({{val|la|Magnum opus}}) [[alķīmija|alķīmijā]] ir apzīmējums [[filozofu akmens]] iegūšanai no pirmmatērijas (''prima materia''). Tā sauca arī [[apziņa]]s skaidrības sasniegšanu, kā arī [[gars|gara]] un [[matērija]]s saplūšanu. Lielais darbs sastāvēja no dažādām operācijām ([[kristalizācija]]s, [[ietvaicēšana]]s, [[Sublimācija (fizikā)|sublimēšanas]] u.c.), un alķīmiķuprāt ietvēra četrus posmus, kas nosaukti pēc komponentu krāsu izmaiņām — "melnais" (''nigredo''), "baltais" (''albedo''), "dzeltenais" (''citrinitas'') un "sarkanais" (''rubedo'') posms.

sentences: '''24. novembris''' ir gada 328. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (329. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 37 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Savvaļā
 | oriģinālnos = ''Into the Wild''
 |      attēls = Into-the-wild.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma
 |    režisors = [[Šons Penns]]
 |  producents =
* Šons Penns
* [[Ārts Linsons]]
* [[Bills Polads]]
 |   scenārijs = Šons Penns
 |     aktieri =
* [[Emīls Hiršs]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Viljams Hērts]]
* [[Džena Malone]]
* [[Katrīna Kīnere]]
* [[Braiens Dierkers]]
* [[Vinss Vons]]
* [[Kristena Stjuarta]]
 |      mūzika =
* [[Maikls Bruks]]
* [[Edijs Veders]]
* [[Kaki Kinga]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Paramount Vantage]]''
* ''[[River Road Entertainment]]''
* ''[[Square One C.I.H.]]''
* ''[[Linson Film]]''
 | izplatītājs = ''Paramount Vantage''
 |    izdošana = {{dat|2007|9|21||bez}}
 |      ilgums = 145 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wild-2007|title=Into the Wild|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033623/http://bbfc.co.uk/releases/wild-2007}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|56,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=intothewild.htm|title=Into the Wild (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2023|10|1||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Savvaļā"''' ({{val|en|Into the Wild}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Šons Penns]]. Filmas scenārijs veidots balstoties tāda paša nosaukuma [[Džons Krakauers|Džona Krakauera]] grāmatu, kas stāsta par Kristofera Makandlesa dzīvi. Galvenās lomas atveido [[Emīls Hiršs]], [[Mārša Geja Hārdena]], [[Viljams Hērts]], [[Džena Malone]], [[Katrīna Kīnere]], [[Braiens Dierkers]], [[Vinss Vons]] un [[Kristena Stjuarta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|21||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viktors Konrads
|     vārds_orig = ''Victor Conrad''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Vīne}}
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Keimbridža}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[seismoloģija]]
[[meteoroloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Čerņivcas Universitāte]]
[[Vīnes Universitāte]]
[[Ņujorkas Universitāte]]
[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
[[Čikāgas Universitāte]]
[[Hārvarda Universitāte]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|    pasniedzēji = [[Juliuss Hanns]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Tintes printeris''' ir viens no rastra [[printeris|printeru]] veidiem. Tas veido attēlu, izsmidzinot sīkus speciālas krāsvielas — [[Printeru tinte|printeru tintes]] pilienus caur mikroskopiskām sprauslām. Mūsdienās tintes printeri ir izplatītākie lētie printeri, tāpēc, ka ir relatīvi lēti un var drukāt krāsās.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Krišjāņu pagasts
| karte             = Krišjāņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Krišjāņi
| platība           = 71,18
| iedzīvotāji       = 387<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 387 / 71.18 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Tehnoloģijas pārnese''' vai, plašākā nozīmē [[inovācija]], ir process, kad zinātnisko pētījumu rezultāti tiek īstenoti kādā praktiski, [[komercija|komerciāli]] pielietojamā veidā - mašīnā, iekārtā, instrumentā vai to detaļā. Ar tehnoloģijas pārnesi saprot arī kādas zināmas tehnoloģijas ieviešanu citā valstī, kur tā līdz šim nav tikusi pielietota.

sentences: {{cita nozīme|romānu|filmu|Kas nogalina lakstīgalu... (filma)}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Bezmiegs''' ({{val-la|Insomnia}}) - viens no [[Miegs|miega]] traucējumu veidiem. Bezmiegs saistīts ar pārmaiņām miega ilgumā, [[Ritms|ritmā]] un dziļumā. Pilnīgs bezmiegs sastopams reti. Visbiežāk ir grūtības iemigt (tajā pašā laikā jūtams [[nemiers]], [[Domāšana|domas]] par iepriekšējās [[Diena|dienas]] notikumiem, [[Nemiers|bažas]] par nākamo dienu). [[Nakts|Naktī]] miegs var būt ar pārtraukumiem, vairākkārt jāmostas (ar skaidru galvu, bieži vien ar satraukuma sajūtu pēc nepatīkamiem [[sapņi]]em). Miega ilgums var samazināties arī tādējādi, ka regulāri [[Rīts|rītos]] agri jāmostas. Bezmiega gadījumā saīsinās dziļa miega stadija. Reizēm sastopami stāvokļi, kad trūkst miega sajūtas ([[cilvēks]] īstenībā aizmieg, bet no rīta ir pārliecināts, ka naktī nav gulējis). Bezmiega [[Cēloņi un sekas|cēloņi]] var būt [[sirds]] un [[asinsvadi|asinsvadu]] [[slimība]]s, dažas [[Infekcijas slimība|infekcijas slimības]], bojājumi [[smadzenes|galvas smadzenēs]] u.c. Ar bezmiegu sākas akūtas [[psihoze]]s (alkohola [[delīrijs]] u.c), [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresija]], vairākas psih. slimības. Veseliem cilvēkiem bezmiegs var rasties pēc fiziskās un garīgas pārslodzes, spēcīgiem pārdzīvojumiem. u.tml.

sentences: '''Pompeji''' ({{val|la|Pompeii}}, {{val|it|Pompei}}) bija [[Senā Roma|Senās Romas]] pilsēta, kas atrodas netālu no mūsdienu [[Neapole]]s, [[Kampānija]]s reģionā. Tā, tāpat kā [[Herkulāna]], tika iznīcināta [[Vezuvs|Vezuva]] izvirduma laikā 79.gada 24. augustā. Izvirduma laikā pilsētu pārklāja bieza pelnu kārta, tāpēc pilsēta saglabājusies praktiski neskarta. Pompeji iekļauti ''[[UNESCO]]'' [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences:
[[Kategorija:Ventspils]]
[[Kategorija:Latvijas ezeri pēc pilsētas]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Trakā Grieta
 |        krāsu_shēma = ierocis
 |             attēls = Ghent_cannon.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Trakā Grieta
 |        vietaskarte = Beļģija#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 51.0573 | plat_NS =
 | gar_d  = 3.7241 | gar_EW  =
 |          atrašanās = {{vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars = 16,4 t
 |            platība =
 |           augstums =
 |             garums = 498 cm
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences: '''Celofāns''' ir reģenerēta un plēves formā plastificēta [[celuloze]], Jau sākotnēji celofāns ir ticis ražots kā [[iesaiņošana]]s plēve. Savas izturības, caurspīdīguma, nekaitīguma un mērenās cenas dēļ plaši tiek izmantots [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]].

sentences: '''6. oktobris''' ir 279. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (280. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 86 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Mezglu raksti''' ir tradicionāls latviešu [[rakstība]]s veids ar vienu vai divu dažādu krāsu dzijas pavedienu secīgu siešanu mezglos, lai galvenokārt pierakstītu [[Tautasdziesma|tautasdziesmu]] vārdus. Rakstu zīmju sistēma tika veidota no mezglu, cilpu un to kombināciju veidiem, katram salikumam vai atsevišķam mezglam apzīmējot burtu. Izveidotās virknes sākums tika piesiets pie mietiņa, tādēļ, lai izlasītu saturu, kamols bija jāattin pilnībā.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Nastevičs|first=U.|date=2016. gada decembris|title=The Knot Script - the Lost Writing System of the Latvian Language|url=https://www.researchgate.net/publication/314225526_THE_KNOT_SCRIPT_-_THE_LOST_WRITING_SYSTEM_OF_THE_LATVIAN_LANGUAGE|journal=Education Reform in Comprehensive School Education Content Research and Implementation Problems|publisher=Rezekne Academy of Technologies|doi=10.17770/ercs2016.2178|issn=2256-0823}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Tonija Morisone
|         vārds_orig = ''Toni Morrison''
|             attēls = Toni Morrison 2008-2.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Tonija Morisone 2008. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1931
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 18
|           dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Lorēna|2s=Ohaio (štats)|3s=Lorēna (pilsēta)}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2019
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 5
|            m_vieta = [[Ņujorka]], {{USA}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{USA}}
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Toni Morrison (signature).svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods =
|              žanri = Afroamerikāņu literatūra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''Beloved'', ''Song of Solomon'', ''The Bluest Eye''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1993)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Tonija Morisone''' ({{val|en|Toni Morrison}}; dzimusi '''Hloja Entonija Voforda''' (''Chloe Anthony Wofford'') {{dat|1931|2|18}}, mirusi {{dat|2019|8|5}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] rakstniece, redaktore un profesore.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Atkritēji
| attēls                   = Departed234.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Departed''
| žanrs                    = Krimināldrāma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Mārtins Šīns]]
* [[Rejs Vinstons]]
* [[Vera Fārmiga]]
* [[Aleks Boldvins]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|9|26}}
| ilgums                   = 151 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|289 847 354}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 0407887
}}
'''"Atkritēji"''' ({{val|en|The Departed}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] krimināldrāma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmas pamatā ir 2002. gada [[Honkonga]]s trilleris "Iekšlietas" (''Infernal Affairs''). Filma saņēma četras [[79. Kinoakadēmijas balva|"Oskara" balvas]] kategorijās "[[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā filma]]", "[[Labākais režisors (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais režisors"]], "[[Labākais adaptētais scenārijs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais adaptētais scenārijs"]] (Viljams Monahens) un "[[Labākā montāža (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā montāža"]] (Telma Šonmeikera), kopumā tā tika nominēta piecām balvām. Galvenās lomas filmā atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Mets Deimons]], [[Džeks Nikolsons]], [[Aleks Boldvins]], [[Mārtins Šīns]].

sentences: '''Starptautiskā fonētiskā asociācija''' ([[Angļu valoda|angļu]]:''International Phonetic Association'', {{IPA2|ði ɪntəˈnæʃənəl fəˈnɛtɪk əsoʊsiˈeɪʃn}} (''IPA''), [[Franču valoda|franču]]: ''L'Association Phonétique Internationale'' (''API'')) ir organizācija, kas veicina [[fonētika]]s zinātniskos pētījumus un dažādus šīs zinātnes praktiskos pielietojumus. Asociācijas lielākais ieguldījums zinātniskajā sabiedrībā ir [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts]] - visu valodu fonētiskā attēlojuma pieraksta standarts. Abreviatūra IPA tiek lietota gan asociācijai, gan alfabētam. Asociācija publicē "Starptautiskās fonētiskās asociācijas žurnālu" (''Journal of the International Phonetic Association'').

sentences: '''Programmētājs''' ir [[speciālists]], kas [[Programmēšana|izstrādā programmas]] automātiskām iekārtām un ierīcēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/programm%C4%93t%C4%81js|title=programmētājs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-01-27}}</ref> Programmētājs pārzina [[programmēšanas valoda]]s un [[datu struktūras]], izstrādā programmatūru atbilstoši prasību specifikācijai, organizē un vada programmētāju darba grupu, pilnveido savas zināšanas un prasmes. Programmētājs var specializēties programmu izstrādē, uzturēšanā, uzlabošanā vai testēšanā vai arī kļūt par kādas [[programmēšanas valoda]]s ekspertu. Programmētājs var strādāt gan kā [[Pašnodarbinātais|pašnodarbināta]] persona, gan kā darbinieks dažādos uzņēmumos. Programmētāji izmanto [[Dators|datoru]], speciālas [[datorprogramma]]s un dažādus datu nesējus, lieto dažādas [[operētājsistēma]]s un [[programmēšanas valoda]]s, izmanto [[Tehnika|biroja tehniku]]. Strādā biroja telpās, taču var veikt darbu arī neizejot no mājām — izmantojot internetu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.profesijupasaule.lv/programmetajs|title=Programmētājs {{!}} Profesiju pasaule|website=www.profesijupasaule.lv|access-date=2022-01-27}}</ref>

sentences: '''Brandenburga-Prūsija''' ir vēsturnieku izmantots nosaukums, lai apzīmētu [[Brandenburgas markgrāfiste]]s un [[Prūsijas hercogiste]]s [[Personālūnija|personālūniju]] laikā no 1618. līdz 1701. gadam. Lai arī personālūnija pastāvēja līdz 1806. gadam, no 1701. gada to parasti sauc par [[Prūsijas karaliste|Prūsijas karalisti]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spiegu bērni 4: Visu laiku pasaulē
| attēls                   = Spy kids four all the time in the world poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spy Kids: All the Time in the World''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Rodrigess]]
| producents               =
* [[Elizabete Avelana]]
* [[Roberts Rodrigess]]
| scenārija autors         = Roberts Rodrigess
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Džoels Makheils]]
* [[Aleksa Vega]]
* [[Derils Sabara]]
* [[Rovena Blanšarda]]
* [[Meisons Kuks]]
* [[Rikijs Džerveiss]]
* [[Džeremijs Paivens]]
| mūzika                   =
* [[Karls Tīls]]
* Roberts Rodrigess
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Troublemaker Studios]]''
* ''[[Dimension Films]]''
| izplatītājs              = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|8|19}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spy-kids-all-time-world-2011|title=Spy Kids - All the Time in the World|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|27 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spykids4.htm|title=Spy Kids: All the Time in the World (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 14, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|85,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Spiegu Bērni 3D: Spēle Beigusies]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Spiegu bērni 4: Visu laiku pasaulē"''' ({{val|en|Spy Kids: All the Time in the World}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un mūzikas autoriem ir [[Roberts Rodrigess]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Džoels Makheils]], [[Aleksa Vega]], [[Derils Sabara]], [[Rovena Blanšarda]], [[Meisons Kuks]], [[Rikijs Džerveiss]] un [[Džeremijs Paivens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|22||bez}}.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Gaujienas pagasts
| karte             = Gaujienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Gaujienas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Gaujienas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Gaujienas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Gaujiena
| platība           = 126
| iedzīvotāji       = 1013<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1013 / 126 round 1}}
| izveidots         = 1822
| mājaslapa         = www.gaujiena.lv
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Adsel<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Адзельская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
'''Rubis''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija dihromāta formulvienības struktūrformula

Kālija dihromāta kristālrežģis

Kālija dihromāta kristāli
|       citi nosaukumi = kālija bihromāts, hrompiks
|           CAS numurs = 7778-50-9
|      ķīmiskā formula = K2Cr2O7
|              molmasa = 294,185
|              blīvums = 2676
|  kušanas temperatūra = 398 °C
| viršanas temperatūra = 500 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 4,9 g/100 ml (0 °C)
102 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija dihromāts''' (K2Cr2O7) ir [[dihromskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir spilgti oranža kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot oranžu šķīdumu. Kālija dihromāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Tāpat kā visi sešvērtīgā [[hroms|hroma]] savienojumi, kālija dihromāts ir visai kaitīgs veselībai. Labi šķīst ūdenī, nešķīst spirtā. Kristalizējas [[triklīnā singonija|triklīnajā singonijā]].

sentences: '''Mutvārdu valoda''' ir cilvēku [[dabīga valoda]], kurā [[Vārds|vārdi]] tiek izpausti ar artikulētu skaņu palīdzību, kuras rada ar runas orgāniem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.uzdevumi.lv/Site/ExerciseRun/RunExercise?exerciseId=0e0ab1fc-0b47-4cd5-bee3-a5ef52f3ec52&parentType=VirtualSchool&parentId=891 |title=Mutvārdu saziņa. Runa |access-date={{dat|2010|12|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110112065724/http://www.uzdevumi.lv/Site/ExerciseRun/RunExercise?exerciseId=0e0ab1fc-0b47-4cd5-bee3-a5ef52f3ec52&parentType=VirtualSchool&parentId=891 |archivedate={{dat|2011|01|12||bez}} }}</ref> Lielākā daļa cilvēku [[Valoda|valodu]] ir mutvārdu valodas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
'''Trasuns''' ir latviešu uzvārds (siev. dz. Trasuna), tas var būt:

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
 | name              = Knesets
 | coa_pic           =Emblem_of_Israel_alternative_blue-gold.svg
 | session_room      = Knesset Building (South Side).JPG
 | house_type        = Vienkamera
 | leader1_type      = Spīkers
 | leader1           = [[Omirs Ohna]]
 | party1            = [[Likud]]
 | election1         = 2022. gada
 | leader3_type      = Opozīcijas līderis
 | leader3           = [[Jairs Lapids]]
 | party3            = [[Yesh Atid]]
 | election3         = 2023. gada
 | members           = 120
 | political_groups1 =
 | meeting_place     = {{vieta|Izraēla|Jeruzaleme}}
 | website           = {{URL|http://www.knesset.gov.il/index.html}}
}}
'''Knesets''' ({{val|he|כנסת}}) ir [[Izraēla]]s [[likumdevējs]] ([[parlaments]]).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Wells Fargo Center''
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Wells Fargo Center.jpg
| map_type = Filadelfija
| latNS = N
| latd = 39
| latm = 54
| lats = 4
| longEW = W
| longd = 75
| longm = 10
| longs = 19
| location = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
| broke_ground = {{dat|1994|09|14|N|bez}}
| built = Līdz {{dat|1996|||d|bez}}
| opened = {{dat|1996|08|13|N|bez}}
| cost = {{ASV dolārs|210 milijoni}}
| dimensions =
| cap_concert = 19 500
| cap_basketball = 20 478
| cap_hockey = 19 543
| tenants = [[Filadelfijas "Flyers"]] ([[NHL]]) (1996-)<br/>[[Filadelfijas "76ers"]] ([[NBA]]) (1996-)
}}
'''''Wells Fargo Center''''' ir daudzfunkcionāla arēna [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijā]], [[ASV]]. Arēnu atklāja {{Dat|1996|8|13|5=bez}}. Arēnā mājas spēles aizvada [[NHL]] komanda [[Filadelfijas "Flyers"]] un [[NBA]] komanda [[Filadelfijas "76ers"]].

sentences: (''Pisum sativum'') ir viengadīgi augi]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Gothards Elferfelds
|     vārds_orig = ''Karl Gotthard Elverfeld''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1756
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Apriķi|Apriķu]] mācītājmuiža,  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Apriķi|Apriķu]] mācītājmuiža, [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Kārlis Gothards Elferfelds''', arī '''Elverfelds''' ({{val|de|Karl Gotthard Elverfeld}}; dzimis {{dat|1756|9|25}}, miris {{dat|1819|9|19}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] luterāņu mācītājs, teologs, filozofs, publicists, literāts, izdevējs un grāmatu izplatītājs.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Aldana
| attēls   = Река Алдан в Томмоте.JPG
| paraksts    = Aldana pie Tommotas
| attēla_izmērs      =
| karte             = Aldan.png
| kartes_paraksts   = Aldanas baseins
| kartes_izmērs     =
| garums            = 2273
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 72
| kritums           =
| caurtece          = 5060
| gada_notece       = 161
| baseins           = 729000
| baseins_latvijā   =
| izteka             = [[Stanovojs]]
| ieteka             = [[Ļena]]
  | sāk_plat_d=56| sāk_plat_m=26| sāk_plat_s=28| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=123| sāk_gar_m=46| sāk_gar_s=30| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=63| iet_plat_m=26| iet_plat_s=25| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=129| iet_gar_m=33| iet_gar_s=44| iet_gar_EW=E
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = [[Amga]], [[Učura]], [[Maja]]
}}
'''Aldana''' ([[krievu valoda|krievu]] un {{val|sah|Алдан}}) ir upe [[Jakutija|Jakutijas Republikā]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]], lielākā [[Ļena]]s labā krasta pieteka.<ref>{{PZT|27}}</ref> Sākas [[Stanovojs|Stanovoja]] grēdas ziemeļu nogāzē uz Jakutijas un [[Amūras apgabals|Amūras apgabala]] robežas, sākumā tek austrumu virzienā pa [[Aldanas kalniene|Aldanas kalnieni]], vēlāk pagriežas uz ziemeļiem gar [[Verhojanskas grēdājs|Verhojanskas grēdāju]] un uz rietumiem un ietek Ļenas upē lejpus [[Jakutska]]s. Kuģojama 1600 km garumā līdz [[Tommota]]i, kur upi šķērso [[Tindas—Jakutskas dzelzceļš]]. Lielākās pietekas ir [[Učura]], [[Maja]], [[Allahjuņa]] (labās), [[Amga]] (kreisā).

sentences: '''Derīguma termiņš''' ir laika posms, kurā patēriņa priekšmets ([[pārtika]], [[dzēriens|dzērieni]], [[zāles]], [[Ķīmiskā viela|ķīmiskās vielas]] u.c. bojīgās preces) ir piemērotas lietošanai vai patērēšanai. Derīguma termiņš tiek izvēlēts, pieņemot, ka tiks ievēroti visi [[higiēna]]s un [[sanitārija]]s nosacījumi, kā arī produkts tiks uzglabāts iepriekš paredzētos vides apstākļos, piemēram, noteiktā [[temperatūra]]s intervālā un [[relatīvais mitrums|relatīvajā mitrumā]]. Iepriekš minētajai temperatūrai un mitrumam, produkta derīguma ilgumu ietekmē arī saskarsme ar gaismu, [[gāze|gāzēm]], kā arī ārējs [[mehāniskais spriegums]] un inficēšanās ar [[mikroorganismi]]em.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Aukslēju kauls |
  Latin        = Os palatinum|
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray167.png |
  Caption      = Aukslēju kauls (sarkans)|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Hopscotch''
| operators =
| attēls = Hopscotchposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, spiegu filma
| režisors = [[Ronalds Nīms]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Volters Matau]]
* [[Glenda Džeksone]]
* [[Sems Voterstons]]
* [[Herberts Loms]]
* [[Neds Bītijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hopscotch''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''AVCO Embassy Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1980|9|26}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|9,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hopscotch#tab=summary|title=Hopscotch (1980) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Hopscotch''''' ir 1980. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spiegu [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Ronalds Nīms]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Volters Matau]], [[Glenda Džeksone]], [[Sems Voterstons]], [[Herberts Loms]] un [[Neds Bītijs]]. Filma balstīta uz [[Braiens Gārfīlds|Braiena Gārfīlda]] tāda paša nosaukuma 1975. gada romānu.

sentences:
[[Kategorija:Politiķi]]
[[Kategorija:Slepkavību upuri]]
[[Kategorija:Noziegumi]]

sentences: [[Image:Von_Neumann_Architecture-lv.svg|thumb|250px|Fon Neimana arhitektūras shēma]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Grenoble
 | official_name            = ''Grenoble''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = L'Île_Verte,_Grenoble.jpg
 | image_caption            = Grenobles panorāma
 | image_flag               = Flag of Grenoble.svg
 | flag_size                =
 | image_shield             = Blason ville fr Grenoble (Isere).svg
 | shield_size              = 80px
 | pushpin_map               = Francija
 | latd  = 45| latm  = 12| lats  = 01| latNS  = N
 | longd = 5| longm = 43| longs = 20| longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Francija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Rona-Alpi]]
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name2        = [[Izēra]]
 | seat_type                = Vēsturiskais<br />nosaukums
 | seat                     = ''Gratianopolis''
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Eriks Piols
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =3. gadsimts
 | area_footnotes           =
 | area_total_km2           = 18.44
 | area_total_sq_mi         =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 157424
 | population_as_of         = 2011
 | population_rank          =
 | population_urban         =
 | population_metro         = 437236
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | elevation_m              = 213
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 38000, 38100
 | website                  = {{url|http://www.grenoble.fr}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Ievainojums
| image         = Xraymachine.JPG
| image_size    = 220px
| caption       = Cilvēka [[ceļa locītava]] tiek skenēta ar radiogrāfu pēc ievainojuma
| alt           =
| risks         =
| frequency     =
| prognosis     =
| medication    =
| treatment     =
| prevention    =
| differential  =
| diagnosis     =
| causes        =
| synonym       =
| duration      =
| onset         =
| symptoms      =
| specialty     =
| pronounce     =
| deaths        =
}}

sentences:
[[Kategorija:Sabiedriskās kustības un organizācijas Latvijas teritorijā]]
[[Kategorija:Vācbaltieši]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Piedzīvojumu zeme
| attēls                   = Adventurelandposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Adventureland''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Gregs Motola]]
| producents               =
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Anne Kerija]]
* [[Teds Houps]]
| scenārija autors         = Gregs Motola
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Bills Haders]]
* [[Mārtins Storrs]]
| mūzika                   = [[Jo La Tengo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|4|3||bez}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/adventureland-2009|title=Adventureland|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|9,8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=adventureland.htm|title=Adventureland (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Piedzīvojumu zeme"''' ({{val|en|Adventureland}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kura režisors un scenārija autors ir [[Gregs Motola]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Kristena Stjuarta]], [[Kristena Viga]], [[Raiens Renoldss]], [[Bills Haders]] un [[Mārtins Storrs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|4|3||bez}}.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                    = Soļera
| settlement_type         = [[Spānijas pašvaldības|Pašvaldība]]
| official_name           =
| native_name             = ''Sóller''
| image_skyline           = Vall de Soller.jpg
| image_alt               =
| image_caption           = Skats uz Soļeru no ziemeļiem
| image_flag              =
| image_shield            = Escudo de Sóller (Islas Baleares).svg
| nickname                =
| motto                   =
| image_map               =
| map_caption             =
| pushpin_map             = Spain
| pushpin_label_position  =
| pushpin_map_caption     = Atrašaās vieta Spānijā
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{ESP}}
| subdivision_type1       = [[Spānijas autonomās komūnas|Autonomā komūna]]
| subdivision_name1       = [[Baleāru Salas]]
| subdivision_type2       = [[Spānijas provinces|Province]]
| subdivision_name2       = [[Baleāru Salas]]
| subdivision_type3       = Sala
| subdivision_name3       = [[Maļorka]]
| subdivision_type4       = [[Spānijas komarkas|Komarka]]
| subdivision_name4       = [[Sjerra de Tramuntana]]
| seat_type               =
| seat                    =
| latd = 39|latm = 46|lats = 3.18|latNS = N
| longd= 2|longm = 42|longs= 50.36|longEW= E
| coordinates_type        = region:ES_type:city
| coordinates_display     = inline, title
| coordinates_footnotes   =
| elevation_m             = 59
| elevation_min_m         =
| elevation_max_m         =
| area_footnotes          =
| area_total_km2          = 42.80
| established_title       =
| established_date        =
| population_footnotes    = <!-- for references: use <ref> tags -->
| population_total        = 14150
| population_as_of        = 2012
| population_demonym      =
| population_note         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| postal_code_type        = [[Spānijas pasta indeksi|Pasta indekss]]
| postal_code             = 07100
| area_code_type          =
| area_code               =
| website                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Naudas infokaste
| currency_name_in_local = ''koruna československá''
| image_1 = One_Czechoslovak_Crown.png
| imaginea_1 = 1 kronas monēta
| iso_code = CSK
| using_countries = Čehoslovākija
| inflation_rate = 57,9%
| inflation_source_date = [[Pasaules Banka]], 1991. gads<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www-wds.worldbank.org/servlet/WDSContentServer/WDSP/IB/1993/05/01/000009265_3961004134453/Rendered/PDF/multi0page.pdf|title=Inflation in Czechoslovakia 1985–91, World Bank|publisher=Worldbank.org|accessdate={{dat|2023|4|14||bez}}}}</ref>
| inflation_method =
| subunit_ratio_1 = 1/100
| subunit_name_1 = hellers (haléř, halier)
| symbol = Kčs
| symbol_subunit_1 = h
| plural_slavic =
| frequently_used_coins = 10, 20, 50 h; 1, 2, 5 Kčs
| rarely_used_coins = 5, 25 h; 3, 10 Kčs
| coin_article =
| frequently_used_banknotes = 10, 20, 50, 100 Kčs
| rarely_used_banknotes =  500, 1000 Kčs
| issuing_authority = Čehoslovākijas Valsts banka
| issuing_authority_website =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Krāsu terapija''' jeb '''hromoterapija''' ir [[Ezoterika|ezoteriska]] [[Misticisms|misticisma]] teorija par apkārtējā vidē redzamo krāsu dziednieciskajām īpašībām, kas atvasināta no [[Psihologs|psihologu]] atziņas, ka apkārtējās vides krāsu gamma var ietekmēt cilvēka emocionālo stāvokli.

sentences: '''Kur, priedīte, tavas skujas''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] apdarē, kas pirmo reizi atskaņota 1910. gada [[V Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Piektajos vispārējos latviešu dziesmu svētkos]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Satja Sai Baba
|     vārds_orig = Sathya Sai Baba
|         attēls = Sathya Sai Baba. Photo Guy Veloso (www.guyveloso.com)..jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1926
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Putaparti]], [[Madrasas Prezidentūra]], [[Britu Indija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Putaparti]], [[Āndhra Pradēša]], {{IND}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Nikolass Niklbijs
| attēls = NicklebyPoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Nicholas Nickleby''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Daglass Makgrets]]
| producents = * [[Džons Hārts]]
* [[Džefrijs Šārps]]
* [[Saimons Čanings Viljamss]]
| scenārija autors = Daglass Makgrets
| galvenajās lomās = * [[Anna Hetaveja]]
* [[Čārlijs Hanems]]
* [[Neitans Leins]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Timotijs Spols]]
* [[Džeimijs Bells]]
* [[Alans Kamings]]
* [[Kristofers Plamers]]
| mūzika = [[Reičela Portmane]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Hart-Sharp Entertainment]]''
* ''[[Potboiler Productions]]''
* ''[[United Artists]]''
| izplatītājs = ''[[MGM Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2002|12|27|ASV|2003|6|27|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nicholas-nickleby-2002-0|title=Nicholas Nickleby|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nicholasnickleby.htm|title=Nicholas Nickleby (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Nikolass Niklbijs"''' ({{val|en|Nicholas Nickleby}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Daglass Makgrets]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Čārlijs Hanems]], [[Neitans Leins]], [[Džims Brodbents]], [[Timotijs Spols]], [[Džeimijs Bells]], [[Alans Kamings]] un [[Kristofers Plamers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|12|27||bez}} ASV.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|    attēls = Calidris_maritima.jpg
|    valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
|      tips = Chordata
|   tips_lv = Hordaiņi
|     klase = Aves
|  klase_lv = Putni
|     kārta = Charadriiformes
|  kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|    dzimta = Scolopacidae
| dzimta_lv = Sloku dzimta
|     ģints = Calidris
|  ģints_lv = Šņibīši
|      suga = C. maritima
|   suga_lv = Jūras šņibītis
|  binomial = Calidris maritima ([[Mortens Trane Brunnihs|Brünnich]], 1764)
| izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#1F75FE|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
|kategorijas = nē
}}
'''Jūras šņibītis''' (''Calidris maritima'') ir neliels [[sloku dzimta]]s (''Scolopacidae'') [[bridējputns]]. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref> Ligzdo [[Eirāzija]]s un [[Ziemeļamerika]]s arktiskajās piekrastēs un [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeāna]] salās, kā arī kalnu [[tundra|tundrā]]. Migrācijas laikā reti, bet regulāri sastopams arī [[Latvija]]s jūras piekrastē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Matrikss — Revolūcija
| montāža =
| nākamā = "[[Matrikss: Atdzimšana]]"
| iepriekšējā = "[[Matrikss atjaunots]]"
| ienākumi = {{ASV dolārs|427,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4234380801/|title=The Matrix Revolutions (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 129 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|11|5}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| operators = [[Bils Poups]]
| oriģinālnos = ''The Matrix Revolutions''
| mūzika = [[Dons Deiviss]]
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
| scenārijs = Māsas Vačovskas
| producents = [[Džoels Silvers]]
| režisors = [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| žanrs = zinātniskā fantastika
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Matrix revolutions ver7.jpg
| imdb =
}}'''"Matrikss — Revolūcija"''' ({{Val|en|The Matrix Revolutions}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Hugo Vīvings]] un [[Džeida Pinketa-Smita]]. Tā ir trešā filmu sērijas "Matrikss" filma. Tā iznāca sešus mēnešus kopš filmas "[[Matrikss atjaunots]]".

sentences:
'''Vagars''' (no {{val|et|vakkuri}} — 'pagasta vecākais') bija:
* no 16. līdz 19. gadsimtam ([[dzimtbūšana]]s laikā) — muižnieka iecelts [[pagasta vecākais]] [[Livonija|Livonijā]], ar tiesībām piespriest [[dzimtbūšana|dzimtcilvēkiem]] miesas sodus.
* no 19. līdz 20. gadsimtam — [[muiža]]s [[kalps|kalpu]] un [[algādzis|algādžu]] uzraugs, kurš organizēja darbus un uzraudzīja to izpildi.

sentences: '''17. oktobris''' ir gada 290. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (291. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 75 dienas.

sentences: '''Bīskapija''' ir reliģiski administratīvi teritoriāla vienība [[kristietība|kristietībā]], [[bīskaps|bīskapa]] pārvaldes apgabals. [[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]] un dažās [[protestantisms|protestantu]] baznīcās bīskapa pārvaldīto administratīvi teritoriālo vienību sauc par '''diecēzi'''.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/diec%C4%93ze:1 | title= Diecēze | publisher= tezaurs.lv}}</ref> Vairākas bīskapijas apvienojumā ir '''arhibīskapija''' (virsbīskapija) un to pārvalda [[arhibīskaps]]. Arhibīskapiju katoļu un [[pareizticība|pareizticīgo]] analogs tiek saukts par '''metropoliju'''.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Elkšņi
| settlement_type          = pilsētas daļa
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pilsēta
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ogres novads]]
| subdivision_name2        = [[Ikšķile]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēta -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         =
| population_footnotes     =
| population_total         =
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56| latm  = 49| lats  = 09| latNS  = N
| longd = 24| longm = 31| longs = 54| longEW = E
| elevation_m              = 25
| website                  =
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5052 Ikšķile
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
'''Blakusleņķis''' ir divi [[Leņķis|leņķi]], ja to viena mala ir kopīga, bet divas pārējās malas ir savstarpēji pretēji [[Stars|stari]]. Blakusleņķu summa ir 180°.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 61. lpp.</ref>
{| class="wikitable"
!Termins
!Blakusleņķi
|-
|'''Definīcija'''
|Blakusleņķis ir divi leņķi, ja to viena mala ir kopīga '''(''OB'')''', bet divas pārējās malas '''''OA''''' un '''''OC''''' ir savstarpēji pretēji stari.
|-
|'''Zīmējums'''
|
|-
|'''Paskaidrojums'''
|∢'''''AOB''''' un ∢'''''BOC''''' ir blakusleņķi.
|-
|'''Īpašības'''
|∢'''''AOB''''' + ∢'''''BOC''''' = 180°.
|}

sentences: '''Hirša indekss''' (jeb h-indekss vai Hirša faktors) ir [[bibliometrija]]s instruments, kas parāda kāda [[Autors|autora]] produktivitāti un kvalitāti, balstoties uz autoru darbu citēšanu. Pašlaik tas iegūst arvien plašāku starptautisku ievērību [[Zinātnieks|zinātnieku]] pasaulē kā viens no objektīvākajiem starptautiskā zinātniskā pienesuma indikatoriem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.loreto.unican.es/h-index.pdf |title=J. E. Hirsch: An index to quantify an individual’s scientific research output |access-date={{dat|2008|09|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091220233616/http://www.loreto.unican.es/h-index.pdf |archivedate={{dat|2009|12|20||bez}} }}</ref><ref>[http://www.b-i-t-online.de/archiv/2006-04/fach3.htm Der Hirschfaktor - ein neuer "Stern" am bibliometrischen Indikatorenhimmel]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija sulfāta struktūrformula

Bārija sulfāta kristālrežģis

Pulverveida bārija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7727-43-7
|      ķīmiskā formula = BaSO4
|              molmasa = 233,43
|              blīvums = 4500
|  kušanas temperatūra = 1580 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 0,0002448 g/100 ml (20 °C)
0,000285 g/100 ml(30 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija sulfāts''' (BaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas praktiski nešķīst ūdenī. Tas ir sastopams dabā, [[barīts|barīta]] jeb smagā špata veidā, taču to iegūst arī mākslīgi, no šķīstošākiem [[bārijs|bārija]] sāļiem un šķīstošiem [[sulfāti]]em.

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           = M16A1 triecienšautene
|nosaukums          = M16
|valsts             = {{USA}}
|tips               = [[Triecienšautene]]
|konstruktors       = Jūdžins Stouners ({{val|en|Eugene Stoner}})
Roberts Fremonts
 Džeimss Salivans ({{val|en|James Sullivan}})
|konstruktori       =
|ražotājs           = FN Manufacturing Inc
|ražošanā           = no [[1960]]. gada
|bruņojumā          = no [[1963]]. gada
|patronu_tips       = 5.56 x 45mm NATO
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 650—750 m/s (M16A1)
700-900 m/s (M16A2)
700-950 m/s (M16A4)
|sākuma_ātrums      = 990 m/s (M16A1)
930 m/s (M16A2)
948 m/s (M16A4)
|attālums           = 450 m (M16A1)
 800 m (M16A2)
|masa               = 2,88 kg (М16 bez siksnas un magazīnas)
2,97 kg (М16A1 bez siksnas un magazīnas)
3,40 kg (М16A2/A3/A4 bez siksnas un magazīnas)
|garums             = 986 mm (M16A1)
1006 mm (M16A2)
1000 mm (M16A4)
|stobrs             = 508 mm (М16A2/A3 bez kompensatora)
533 mm (М16A2/A3 ar kompensatoru)
510 mm (М16A4)
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   = 20 vai 30
|tēmēklis           = dioptriskais
|versijas           = M16A1, M16A2, M16A3/A4, M4, CAR-15
|daudzums           = vairāk par 8 miljoniem (ražošana turpinās)
}}
{{commons|M16}}
'''M16''' ir [[automātiskais strēlnieku ierocis]], kas tika izstrādāts [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Pirmais konflikts, kurā tika izmantots šis ierocis, bija [[Vjetnamas karš]]. Šis ierocis pašlaik ir viens no galvenajiem [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[NATO]] valstu bruņoto spēku strēlnieku ieročiem. Pašlaik plaši tiek izmantots karadarbībā [[Irāka|Irākā]] un [[Afganistāna|Afganistānā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #121312
| bg_color        = #197fbe
| nos             = ''Club Brugge''
| logo            =
| pilns           = ''Club Brugge
Koninklijke Voetbalvereniging''
| iesauka         = ''Blauw-Zwart'' (zili-melnie)
''Club''
| pilsēta         = {{Vieta|Beļģija|Brige}}
| dib             = 1891
| dib_mēn         = 11
| dib_dat         = 13
| stad            = [[Jana Breidela stadions]]
| ietilp          = 29 062
| prez            = {{flaga|Beļģija}} Barts Verhāge
| tren            = {{flaga|Beļģija}} Riks De Mils
| līga            = [[Beļģijas futbola Pro līga|Beļģijas Pro līga]]
| sez             = 2021.—2022.
| poz             = 1. vieta
| pattern_la1 = _brugge1920h
| pattern_b1  = _brugge1920h
| pattern_ra1 = _brugge1920h
| pattern_sh1 = _brugge1920h
| pattern_so1  = _brugge1920h
| leftarm1    = 0071EE
| body1       = 0071EE
| rightarm1   = 000000
| shorts1     = 000000
| socks1      = 000000
| pattern_b2  = _brugge1920a
| pattern_la2 = _brugge1920a
| pattern_ra2 = _brugge1920a
| pattern_sh2 = _brugge1920a
| pattern_so2 = _brugge1920a
| leftarm2    = 800000
| body2       = 800000
| rightarm2   = 800000
| shorts2     = 800000
| socks2      = 800000
 |pattern_la3 = _brugge1920t
 |pattern_b3  = _brugge1920t
 |pattern_ra3 = _brugge1920t
 |pattern_sh3 = _brugge1920t
 |pattern_so3 = _brugge1920t
 |leftarm3    = 57ffff
 |body3       = 57ffff
 |rightarm3   = 57ffff
 |shorts3     = 000000
 |socks3      = C6E2E1
}}
'''''Club Brugge Koninklijke Voetbalvereniging''''', biežāk pazīstams vienkārši kā '''''Club Brugge''''', ir [[Beļģija]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Brige]]s. Klubs ir dibināts [[1891. gads|1891]]. gadā, pašlaik spēlē [[Beļģijas futbola Pro līga|Beļģijas Pro līgā]]. Mājas spēles komanda aizvada [[Jana Breidela stadions|Jana Breidela stadionā]]. ''Club Brugge'' ir viens no titulētākajiem klubiem Beļģijā, nacionālo čempionu titulu skaita ziņā atpaliekot vien no [[Briseles "Anderlecht"]]. ''Club Brugge'' futbolisti ir 16 reizes kļuvuši par Beļģijas čempioniem un 11 reizes izcīnījuši Beļģijas kausu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://clubbrugge.be/nl/de-club/geschiedenis/palmares |title=Palmares |accessdate={{dat|2015|12|17||bez}} |publisher=Club Brugge |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151201191943/http://clubbrugge.be/nl/de-club/geschiedenis/palmares |archivedate={{dat|2015|12|01||bez}} }}</ref> Lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir iekļūšana 1977.–1978. gada sezonas [[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kausa]] finālā, kur ar 0—1 piekāpās [[Anglija]]s klubam ''[[Liverpool FC]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.uefa.com/uefachampionsleague/season=1977/index.html |title=UEFA Champions League 1977/78 - History |accessdate={{dat|2015|12|17||bez}} |publisher=UEFA.com }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Žaklīna Pjatigorska
|     vārds_orig = ''Jacqueline Piatigorsky''
|         attēls = Jacqueline Piatigorsky, 1966.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žaklīna Pjatigorska 1966. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1911
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2012
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kalifornija|Losandželosa}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{FRA}} <br />{{USA}}
|   nodarbošanās = mecenāte, [[šahs|šahiste]], [[tēlniecība|skulptore]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Džambatista Viko
|          vārds_orig = ''Giambattista Vico''
|              attēls = GiambattistaVico.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1668
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Neapole]], [[Neapoles karaliste]]
({{ITA}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1744
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 23
|             m_vieta = [[Neapole]], [[Neapoles karaliste]]
({{ITA}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Historisms (filozofija)|historisms]]
|           intereses = [[retorika]], [[politikas filozofija]], [[epistemoloģija]], [[vēstures filozofija]], [[tiesību zinātne]]
|              idejas = ''verum esse ipsum factum''
|          alma_mater = [[Neapoles universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Cicerons]], [[Marks Terencijs Varrons|Varrons]], [[Tacits]], [[Svētais Augustīns]], [[Dunss Skots]], [[Akvīnas Toms]], [[Dante Aligjēri|Dante]], [[Nikolo Makjavelli|Makjavelli]], [[Fransisko Suaress|Suaress]], [[Tomass Hobss|Hobss]], [[Nikolā Malbranšs|Malbranšs]], [[Frānsiss Bēkons|Bēkons]], [[Hugo Grocijs|Grocijs]], [[Sanueks fon Pūfendorfs|Pūfendorfs]], [[Gotfrīds Leibnics|Leibnics]], [[Hērodots]]
|          ietekmējis = [[Žozefs de Mestrs|Mestrs]], [[Semjuels Kolridžs|Kolridžs]], [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Benedeto Kroče|Kroče]], [[Antonio Gramši|Gramši]], [[Džeimss Džoiss|Džoiss]], [[Juliuss Evola|Evola]], [[Žils Mišlē|Mišlē]], [[Erihs Auerbahs|Auerbahs]], [[Māršals Makluens|Makluens]], [[Nortrops Fraijs|Fraijs]], [[Kornēlijs Kastorjadis|Kastorjadis]], [[Jesaja Berlins|Berlins]], [[Žoržs Sorels|Sorels]]
|               darbi = ''Principi di Scienza Nuova d’intorno alla Comune Natura delle Nazioni'' (1725)
|              valoda = [[itāļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

labels: SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki Daba Daba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Politika Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Notikumi Politika SabiedrÄ«ba VÄsture MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla Sports DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija KultÅ«ra Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports Politika KultÅ«ra JÄdzieni SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Latvija CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Latvija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Daba VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika VÄsture KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Latvija Politika SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla JÄdzieni ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Politika Daba Daba Daba Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba SabiedrÄ«ba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Notikumi KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Sports CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture CilvÄki Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Sports Daba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Latvija Latvija CilvÄki CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija JÄdzieni CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba Politika CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Notikumi VÄsture KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Sports VÄsture Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Latvija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Notikumi Daba Latvija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Notikumi SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Daba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Sports Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Latvija Sports KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija Politika Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla VÄsture ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra Latvija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Politika Politika DzÄ«vÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Sports Politika KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Notikumi Sports ReliÄ£ija Sports Sports KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Politika VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Sports Politika MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Daba MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Sports Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija VeselÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Latvija JÄdzieni SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Daba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki JÄdzieni Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Daba Latvija Politika Sports SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Sports Politika MÄksla Sports Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Politika VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra JÄdzieni CilvÄki KultÅ«ra Daba Daba Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija KultÅ«ra Sports VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija JÄdzieni SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Daba Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla Notikumi Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Daba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Notikumi DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Politika Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija Latvija Politika CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki ReliÄ£ija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni Daba SabiedrÄ«ba Daba Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Politika Daba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Daba Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika MÄksla Sports SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports Latvija CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra ReliÄ£ija VÄsture VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba Daba Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba Sports Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra JÄdzieni Notikumi KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Latvija Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija MÄksla KultÅ«ra CilvÄki VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VÄsture JÄdzieni Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Politika Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Daba MÄksla MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki MÄksla MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Sports KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija CilvÄki MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra Politika Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture MÄksla Daba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports Sports KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba Daba JÄdzieni VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports MÄksla CilvÄki Latvija Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Sports CilvÄki CilvÄki ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Sports Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija VÄsture Notikumi SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture JÄdzieni SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba Latvija Daba Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla VeselÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Daba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Sports CilvÄki KultÅ«ra Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Sports MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika VÄsture Daba Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra JÄdzieni SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra Sports Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Latvija Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Sports KultÅ«ra KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Politika KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla Politika VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra MÄksla Daba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba CilvÄki MÄksla Sports VeselÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Politika Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Notikumi DzÄ«vÄ«ba Politika Sports CilvÄki Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Sports KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Daba Daba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija Politika KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija CilvÄki MÄksla CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Daba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Notikumi CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija MÄksla VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Latvija Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VÄsture ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla DzÄ«vÄ«ba Daba Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki CilvÄki MÄksla VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Sports SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Daba Latvija Latvija Daba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Latvija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra Daba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki Sports MÄksla SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba CilvÄki VÄsture MÄksla Sports KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture VeselÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Sports KultÅ«ra CilvÄki Daba Sports KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba VÄsture MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Politika Daba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Daba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Sports Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba Politika Latvija Daba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Daba ReliÄ£ija JÄdzieni Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Sports MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Sports Sports CilvÄki CilvÄki Daba MÄksla Latvija CilvÄki KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Sports Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla Latvija CilvÄki CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Sports Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija MÄksla VeselÄ«ba VÄsture Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Notikumi Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ReliÄ£ija MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki